prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Den förutsatta prisökningen är beroende avett anlagande om oförändraddollarkurs relativt den svenska kronan räknat från fjärde kvartalet 1984. Genom en måttlig kapacitetstillväxt harproduktionsvolymen antagits öka 1 1/1984-1985. För skogsbruket beräknas den redovisadeproduktionsutvecklingen inom skogsindustrierna ha medföri en fortsatt tillväxti avverkningen. Tolall antas virkesförbrukningen inom industrin ha ökat meddrygt 1983-1984 (se tabell 4: 2). Sågverksindustrinsråvarubehov synes ha stigit 2 1/medan massaindustrins förbrukning ökat drygt 6%.Trots att den inhemska råvarutillför-seln synes ha varit god även har importen avmassaved sligil avsevärt. De lolalarundvirkeslagren, som sleg myckel kraftigt , slutade attväxa . Även synes de totala lagerförändringarna ha varit marginella. Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1983-1985 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) % resp. 1 000 kbm Lagerförändring (1 000 kbm) -4,0 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 67 Sågverksindustrinsdämpade produktionsutveckling beräknas ha lelt till en endast måttlig höjning iavverkningen av sågtimmer. Massaindustrins fortsatt betydande produktionsökningtorde däremot ha medfört en höjning av massavedsavverkningen med ca 5 1/2%1983-1984. Sammantaget beräknas sålunda skogsbrukets avverkningsvolym ha sligildrygft 2 1/1983-1984. De produklionsprognoserför skogsindustrin som redovisats i det föregående beräknas innebära alt dentotala rundvirkesförbrukningen blir i stort sett oförändrad jämförtmed 1984. Under förulsällning all såväl importen som lagren av rundvirke bliroförändrade skulle avverkningen därigenom behöva öka endast drygt 1/2%1984-1985. Den svenska stålexporten beräknas ha ökatomkring i volym 1983- Del var främstspecialstålet som svarade för en ökning, medan däremot den lidigare starka tillväxten för handelsstälet bromsades upp. En mycket stor del av den ökade avsättningen har gåtl lill . Detla gäller i synnerhet handelsstål, medan exporten av specialstål ökat kraftigt ocksä till EG-marknaderna. Den inhemskastålförbrukningen kom att öka betydligt , främst som en följd av ensnabb tillväxt av verkstadsproduktionen. Stållagren i handeln ökade dessutomliksom sannolikt också förbrukarlagren. En viss ökning av importandelarna komall ske, i varje fall . En bidragande förklaring härtillkan vara atl lönsamhelen varil bättre på export- än på hemmamarknaderna varförproducenterna - med ansträngd leveranskapacitet - tillfälligt hållit tillbakahemmaleveranserna. Produktionstillväxten blev stark och kom 1983-1984 att uppgåtill räknat i volym. Stålexporten beräknas blii slort sell oförändrad 1984-1985. förklaras främsl därav atl enförhållandevis svag ekonomisk tillväxt väntas både i och i FörentaStalerna. Till detla kommer en förmodad klar avsaktning i den uppbyggnad somskett av slållagren i som stållagren i t.o. m. kan börja minska. Den inhemska stålförbrukningen förutses ocksåöka relativt långsamt Någon slörreförändring av importvolymen förutses inte ske varför den inhemska produktionen beräknas komma att öka . Verkstadsindustrins orderslockar har under 1984successivt förbättrats. Exportleveranserna ökadeca i volym räknat lill . Någonslörre förändring av export volymen torde inte ha skett mellan halvåren varförden för hela 1984 beräknas ha blivit 121/högre än 1983. Exportprisernaberäknas ha sligil 5 1/räknat mellan helårsgenomsnilten. Den kraftigaexportökningen i kombination med ett betydande posilivt lageromslag kom att svaraför huvuddelen av efterfrågelillväxten på verk-siadsvaror 1984. Den inhemskaefterfrågan (exkl. lager) beräknas ha ökat med . Den totala efterfråganberäknas ha ökat 1983-1984. Utvecklingen mot kraftigt sänkta relativaimportpriser på verkstadsvaror alltsedan andra kvartalet 1983 i kombination medden svenska verkstadsindustrins höga kapacitetsutnyttjande medförde atlimporten ökade 1983-1984. Den inhemska produktionenav verksladsprodukler, så som den mäts i SCB:s produktionsvolymindex, beräknasha ökat 1983-1984. Försörjningsbalansen (se tabell 4: 3) pekar pä en någotlägre tillväxt. förutses enfortsatt tillväxt av exportmarknaderna. Exporten hålls troligen tillbaka en delav andelsförlusler men beräknas ändock komma att öka 1983-1984. Den inhemska efterfrågan(exkl. lager) beräknas öka måttligt bortsett från den markanta uppgången iefterfrågan på investeringsvaror. Uttömningen av såväl industri- somhandelslager väntas upphöra och ersättas av en viss lageruppbyggnad. Totah beräknasefterfrågan (inkl. Iager)öka7% 1984-1985. Importvolymen har bedömts öka meddrygt . Det sålunda prognoserade förloppet har beräknats innebära enproduktionsökning om 1984-1985. Efterfrågelägel för densvenska varvsindustrin har, med undantag av offshoreverksamheien, under 1984varit mycket svagt. Orderstocken av handelsfartyg mätt i bruttolön har nära noghalverats under de tre första kvartalen och behovet av nya order är mycketslort inom delar av branschen. Tabell 4:3Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 19831985 Förändring från föregående år. -0,6 -1,6 ' Produktionen framkommer som saldot i balansenoch avviker från årsberäkningaröver produktionsutvecklingen. ' Fakiiska ej dagkorrigerade uppgifier.Källa: . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 69 Tabell 4:4 Export avvarvsprodukter 1983-1985 Förändring milj. kr. från föregående år. Summa nybyggt därav: Nybyggda fartyg 5915 3 103 1576 -3 148 -1628 -1576 Volym (%) Pris (%) Exporten av nybyggdafartyg minskade kraftigt . beräknas 9 fartyg med etlsammanlagl värde om . Även exporten avplattformar sjönk då inga störte bostads-eller borrplaltformar färdigställdesför utländska beställare. Försäljningen av begagnade fartyg till ullandel ökadedäremot ytterligare något. Totalt beräknas exporten av varvsprodukter haminskat i volym 1983 1984. Leveranserna av nybyggdafartyg till inhemska köpare ökade markant 1983-1984, som lagren avvaror i arbete kom atl minska ytterligare något. Delta beräknas ha varilförenligt med en produklionsnedgång om för de svenska varven 1983-1984. förutses enfortsatt nedgång i exporten av nybyggda fartyg. Sammanlaget beräknas exportenav varvsprodukter minska . Leveranserna till den inhemska marknaden frånsvenska varv väntas ocksä reduceras påtagligt. Lagren av varor i arbete bedömsdäremot öka någol. Varvsproduklionenberäknas under dessa förutsättningar komma all minska med 5 %o 1984-1985. Industribranscherna inomövrigsektorn producerar lill övervägande delen färdigvaror som avsätts på deninhemska marknaden. I huvudsak utgör produkterna konsumtionsvaror ellerhalvfabrikat som vidareförädlas i and- ' Sektom omfattar textil-,beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNl 32), trähusoch byggnadssnickeriinduslri, möbelindustri saml övrig trävaruindustri utom sågverk(SNl 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNl 34113) pappers- ochpapp-förpackningsindustri (SNl 3412),övrig pappers- och pappvaruindustri (SNl 3419), grafisk industri (SNl 342), kemisk induslri, gummivaru-, plast- ochplastvaruindustri (SNl 351, 352, 355, 356) jord- och stenvaruindustri (SNl 36)samt annan tillverkningsindustri (SNl 39). ra industribranscher eller används ibyggnadsverksamhet. En växande andel av sektorns produktionsresultatexporteras. Den kraftigttilltagande exporten av produkter från övrigsektorn mattades något under 1984.Exportvolymen torde ha ökat mellan helåren 1983 och 1984 alltmedanexportpriserna steg med . Den inhemska efterfråganberäknas ha ökat för såväl konsumtions- som insalsvaror.Sammantaget synes användningen av varor från övrigseklorn (inkl. lager) ökatmed 1983- 1984. Importvolymen beräknas haökat vilket lämnar utrymme för en produktionshöjning på 1983-1984enligt kalkylerna i balansen (se tabell 4: 5). SCB:s produktionsvolymindexpekar emellertid på en något lägre tillväxt. Övrigseklorns produktionsökninghar preliminärt beräknats till 3 1/1983-1984. väntasefterfrågan på övrigvaror ytterligare förslärkas något på exportmarknaderna.Exportvolymen har beräknats öka . På den inhemska marknaden förutsesefterfrågelillväxten bli måttlig. En viss lageruppbyggnad inom såväl industrisom handel vänlas emellertid ge ell icke obetydligt efterfrågetillskott. Importvolymen beräknas ökamed 5 1/. Utrymme skulle därmed finnas för en volymökning av den inhemskaproduktionen med 21/. Tabell 4:5Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19831985 Förändring från föregående år. ' Produktionen framkommer som saldot i balansenoch avviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Fakiiska ej dagkorrigerade uppgifier. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 4.3 Bruttonationalprodukten fördelad pånäringsgrenar Bruttonationalproduktenmätt från användningssidan beräknas 1984 ha ökat med 2,. Beräkningar frånproduktionssidan ger en tillväxt på Produktionsutvecklingen'1983-1985 inom olika näringsgrenar redovisas i tabell 4:6. Produktionen inomjordbruket ökade enligt jordbruksnämndens preliminära beräkningar 1984.Framförallt ökade vegetabiliska produkter starkt medan däremotanimalieproduktionen stagnerade. En normalisering av den vegetabiliskaproduktionen och viss väntad nedgång i animalieproduktionen förutses leda minskning av jordbrukels produktion med 1985. Skogsbruketsproduktionstillväxt var 1984 och beräknas en starktbegränsad produktionsökning, , i takt med skogsinduslrikonjunklurensavmattning. Den totalaindustriproduktionen beräknas preliminärt ha ökat 1983 1984 i fakiiska,ej dagkorrigerade tal. Den totalaindustriproduktionsnivån kom 1984 att ligga över1974 års nivä. Tillväxten håller dock på att sakta av och förutsesproduktionsslegringen bli knappi 3 1/. Tabell 4:6Bruttonationalprodukt fördelad på näringsgrenar 19841985 -1,7 El, gas och vattenverk -1,6 -0,5 -0,8 1,9' Indirekta skatter och subventioner, 1,8' Finansdepartementetsbedömning är här 2,0 resp. , se kapitel i. Anm. Ej dagkorrigeradeuppgifter för näringslivet och dagkorrigerade uppgifter för deoffentliga myndigheterna utom där även för näringslivet kalendariska olikheter har bortsettsifrån. ' Beräknad i faktiska, ejdagkorrigerade tal för näringslivet och dagkorrigerade tal förde offentliga myndigheterna fram tilloch med 1984. anges samtliga näringsgrenar i dagkorrigerade tal. Prop.1984/85:100 72 Produktionstillväxten var stark både vidkärnkraft- och vattenkraftverken. förutses en fortsattproduktionsökning vid kärnkraftverken medan vat-tenkraflsproduklionen vänlas minskanågot. Produktionen inombyggnadsindustrin ökade med I % 1984. Nybyggandel av bostäder fortsatte sintillbakagång medan ombyggnadsverksamheten ökade kraftigt. ökadeindustrins och handelns byggande påtagligt. En viss ökning vänlas inom industrinoch handeln även 1985 medan totalt sett den svaga byggkonjunkluren förutsesleda till en minskad produktion. Produktionen avnäringslivets tjänster' ökade 1984 starkare än året innan, eller med 2,mot1,. Samfärdseln liksom uppdragsverksamheten är de områden där tillväxten varmest påtaglig men handeln visade en störte ökning än året innan. För 1985förutses handelns aktivitet bli något livligare . Tjänsteproduktioneninom näringslivel sammanlaget väntas öka någol svagare än förta årel, ilinje med den totala efterfrågans utveckling. Produktionen av varor ochtjänster inom näringslivel ökade totalt sett 4,1984 efter en ökning med 3%1983. Som framgår av det följande ökade de offentliga myndigheternastjänsteproduktion betydligt mindre. Tillväxttakten inom näringslivet vänlas1985 sakta av påtagligt, till 2,. Likväl är denna tillväxt störte än denförutsedda ökningen för de offentliga myndigheterna. De offenlligamyndighelernas produktion av tjänster ökade 1984 med 1,. Det är kommunernasom svarade för ökningen medan staten minskade sin produktion, för tredje åreti rad. Den kommunala tillväxten beräknas 1984 ha varit 2,. Härav hänförsomkring 1/till arbetsskapande åtgärder - i synnerhet i arbete is. k. ungdomslag - med avdrag för nedtrappningar inom beredskapsarbeten. Enlägre tillväxt väntas 1985, skattad till I 1/. Den statliga verksamhelenväntas fortsätta atl minska och den offentliga tjänsteproduktionen tolallförutses stiga endasl svagt, eller . För samtliga sektorersammantagna beräknas produktionen, bruttonationalprodukten skattad frånproduklionssidan, ha ökat med 3 1/till faktorvärde och med 31/1984 lillmarknadspris. BNP skattad från användningssidan och beräknad till marknadspris anges ha ökat med 23/4%.För 1985 beräknas tillväxten uppgå till enligt båda BNP-begreppen ikalkylerna.' ' Häri ingår både privataoch offentliga näringslivet. " Enligtkonjunkturinstitutels bedömning. I kapitel I redovisas bedömning av densamlade produktionstillväxten. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 73 Lägel på arbetsmarknadenhar förbättrats under det senaste årel. Arbetslösheten som ökade med nästan70000 personer minskade 1984 med ungefär 15 000 personer.I genomsnitt beräknas 137000 personer varit arbetslösa , motsvarande3,av arbetskraften. Tillströmmningen av lediga platser har ökat under delsenaste året men ligger fortfarande på en relativt låg nivå jämfört medtidigare konjunktur-toppar. Det har även uppstått en markant brist på tekniker. Även väntas enviss förbättring av arbetsmarknadsläget. Arbetskraftsutbudel vänlas öka med 20-25000 personer men efterfrågan förutses öka någol mer vilket möjliggör enminskning av arbetslösheten. Förändring 1 OOO-tal personer' 1979- Arbetskraften 46 Sysselsättningen 50 Arbetslöshet -4 Arbetslöshet, nivå 84 i % av arbetskraften 1,9 ' Korrigerade AKU-siffror, eftersom mätveckan ijuni inle alllid infaller innan sommarloven börial- accelererade ökningenvilket medförde atl utbudet för ökade i ungefär samma takt som detvå föregående åren, eller med knappt 20000 personer. Ökningen förklaras avsåväl en ökad befolkningstillväxt som en ökad förvärvsfrekvens. Den kraftiga nedgång avförvärvsfrekvensen för ungdomsgrupperna som noterats upphörde underandra . Detla torde kunna förklaras av atl arbetsmarknadslägetförbättrats för ungdomar genom införandel av arbete i s. k. ungdomslag förarbetslösa 18-19 åringar. Arbetskraftsutbudeträknat i antal timmar har ökat betydligt snabbare än i antalet sysselsatta. Dengenomsnittliga arbetstiden ökade således för Iredje årel i rad. En förklaringlill detta kan vara atl den förbättrade induslrikonjunkturen lett till etl ökatövertidsutiag inom industrin. En annan förklaring torde vara atl bl.a.landstingen numera inte tillsätter korttidsvikarier i lika hög ulslräckning somlidigare. ' Kapitlet är utarbetatinom . Diagram 5:1 Arbetslöshet, arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser ........... ..Ii! Ill I.................. lill............ .Ill........................ lllll................. I................. Ill...................... LiniiiMii! 1977 1978 1979 1980 19B1 1982 1983 1984 ' Tre månaders glidande genomsnitt påsäsongrensade värden. Källor: ,och . Efter att i det närmastevarit oförändrad steg sysselsättningen kraftigt underandra . beräknas sysselsättningen totalt ha ökat med drygt30000 personer. Sysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenar framgårav tabell 5:6 . Tabell 5:1 Relativaarbetskraftstal 1980-tredJe kvartalet 1984 Årsmedeltal och däravförändring i procentenheter -0,9 -0,3 -0,4 -2,1 -1,7 -1,3 -0,5 -0,8 -0,4 -0,6 -1,0 -1,3 -1,2 -0,4 -2,0 -1,3 -0,2 Källor: och Statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget gången ökar nuinduslrisysselsältningen. minskade antalet industrijobbmed drygt 80000. beräknas antalet sysselsatta inom industrin ha ökatmed drygl IO 000 personer. Det är något störte ökning än under den föregåendekonjunkturuppgången 1979-1980. Sysselsättningen inomprivata tjänstesektorn har ökat med 13000 personer . Privatatjänster är emellertid en mycket heterogen bransch, vissa sektorer är expansivaandra är kontraktiva. Uppdragsverksamheten har tillhört de merexpansiva sektorerna inom privata ijänsler. Beroende på turistnäringenspositiva utveckling har sysselsättningen inom hotell- ochrestaurangverksamhet ökat, t, o.m. i tilltagande takt 1984. Eflersom denprivata varukonsumtionen fortfarande ligger på en låg nivå harsysselsättningen inom den största privata tjänstesektorn - varuhandeln -minskat något. Utvecklingen skiljer sig emellertid mellan olika sektorer inomvaruhandeln. Partihandeln har utvecklats gynnsamt under senaste årel emedanutvecklingen inom detaljhandeln varit betydligt sämre. Sysselsättningsökningen1984 inom kommunerna uppgår till ungefär 30000 personer. Inom kommunerna ärsysselsättningsökningen koncentrerad till hälso- och sjukvård samt socialvård.En slor del av uppgången Diagram 5:2 Antalsysselsatta inom industrin 19781984 Källa: Statistiskacentralbyrån. Prop.1984/85:100 76 inom kommunerna kan förklaras av arbete iungdomslag, som i genomsnitt sysselsatt 25000 personer inom kommunala sektorn under1984. Eftersom de kommunala beredskapsarbetena har minskat med 5000 personer såuppgår den underliggande sysselsättningen till lOOOO personer. Antalet kvarståendelediga platser har ökat med i genomsnitt nästan 10000 personer mellan 1983 och1984. En tredjedel av ökningen är hänföriig lill industrin. Det bör docknoleras att antalet lediga platser nu är färte än under föregåendekonjunkturtopp 1979-1980. En mycket stor del av de lediga platserna kräverutbildning och/eller praktik. Det gäller nu för två tredjedelar av platsernamot under uppsvinget 1979-1980. De ökade kraven kommer främsl från detekniskt avancerade företagen inom verkstadsindustrin. Enligtkonjunkturbarometern har andelen företag som redovisar brist på yrkesarbetareökat sedan tredje kvartalet 1982. redovisar vart tredjeförelag sådan brist. är emellertid betydligt lägre än dåöver hälften av förelagen redovisade brist. Efterfrågan på arbetskraft synes haförskjutits från yrkesarbetare lill tekniska tjänstemän under dennakonjunkturuppgång. uppgav av företagen brist påtekniska tjänstemän vilket är mer än dubbelt så många som . Inomverkstadsindustrin var brislen rekordhög, eller drygl . Såväl konjunkturbarometernsom statistiken över antal lediga platser pekar på ett problem som ökat undersenare år - strukturarbetslösheten -med andra ord atl efterfrågan och utbud påarbetskraft vid etl givet efter-frågeläge inle passar ihop t. ex. vad gällerkrav på utbildning och yrkesfärdighet. En ytterligare bekräftan på detta äratl långtidsarbetslösheten ökat trots en nedgång av den totala arbetslösheten. Arbetslösheten sjönknågol under loppet av 1984 och i genomsnitt var 137000 personer arbetslösa,eller 3,av arbetskraften.Nedgången i arbetslöshet har varil störst bland ungdomar. Den högaarbetslösheten bland de äldre, arbetskraften - har däremotfortsalt att öka. Arbelslöshelsliderna i medeltal har överskridit fjolårets. Förklaringen lill detta äratt arbetslösheten främst har minskat bland de som har iarbetslöshet. Tabell 5:2 Vidarbetsförmedlingen kvarstående lediga platser 19781984 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 5:3 Arbetslösa och relativaarbetslöshetstal 1980-1984 Arbetslösa, totalt () 55-74år Relativaarbetslöshetstal (arbetslösa i procent av arbetskraften) Totalt ()Män Kvinnor Medelantal verkar i arbetslöshet 4.9 1,31,4 1,7 2,5 6,3 1,8 1,8 7,6 2,2 2,8 3,03,4 2,4 3,6 3,4 3,6 6,2 2,2 4,3 3,0 3,2 Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna har genom införandet av s. k. ungdomslag ochrekryteringsstödet kommit all ligga på en högre nivå än . Antaletungdomar sysselsatta i ungdomslag beräknas uppgå till 30000, däravvar ca 25000 sysselsatta inom kommun eller landsting. Med hjälp avrekryteringsstödet som infördes samiidigi som ungdomslagen vid årsskiftet1983/84 har i genomsnitt 20000 personer varil sysselsatta. Antal sysselsatta iberedskapsjobb har dock minskat med I5(X)0. Minskningen beror lill slor del påatt enskilda beredskapsjobb så gott som upphört när rekryteringsstödetinfördes. En delvis ny inriktningav arbetsmarknadspolitiken har medföri alt de lediga jobben tillsätts betydligtsnabbare nu än i tidigare konjunkturuppgångar. Så 1. ex. ökade vakanstidernaför lediga platser inom industrin från 5 ochfrån 4 . har emellertid vakanstidernalegat kvar 1982 Tabell 5:4 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder 19771984 Månadsmedeltal, 1 OOO-tal trots den stigande efterfrågan. För attunderlätta för företagen att snabbi besätta de lediga platserna har den s. k.starthjälpen för dem som flyttar höjts kraftigt. Utbudet av arbetskraftvänlas öka med ca 20-25000 personer 1985. Utbudsökningen beror i huvudsak påatt det relativa arbetskraftstalet förväntas öka något snabbare än lidigareunder . Arbetsmarknadsläget har förbättrats och detta bör med visseftersläpning leda lill ell ökat utbud. Den genomsnittligaarbetstiden beräknas minska något till följd av all vissa grupper av offentligtanställda fått en längre avtalsenlig semester. Den ökning av den genomsnittligaarbetstiden som ägt rum skulle därmed inte fortsättaunder 1985. Diagram 5:3 Brist päyrkesarbetare och tekniska tjänstemän 19801984 Andel förelag som angerbrist enligt konjunkturbarometern '*'*'».»_ Tabell 5:5 Produktion,produktivitet och sysselsättning 1985 Sysselsättning (timmar) -1,0 -1,0 -2,0 Produktionen, produktivilel och sysselsättning Utifrånprodukiionskalkylerna och antagande om produktivitetsutvecklingen erhållsefterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Om denna kalkyl ställs motutbudsprognosen får man en uppfattning om sysselsättning och arbetslöshetunder 1985. Sysselsättningskalkylerna fördelad på olika näringsgrenar redovisasi tabellerna 5:5-5:6 . Produktivitetsutvecklingen förväntas avta jämfört med1984 eller från 5,till . Mätt mellan årsgenomsnitten 1984 och 1985innebär della alt antalet sysselsatta inom industrin vänlas öka med ca lOOOOpersoner. Ökningen förutses främst komma inom verkstadsindustrin. Eftersomindustrisysselsättningen ökat med nästan 20000 personer mellan första och innebär detta alt antalet sysselsatta inom industrin blir i detnärmaste oförändrat under loppel av 1985. Elt troligare scenario är emellertidalt sysselsättningen fortsätter atl öka någol under början av årel för allsedan minska något . väntasbostadsbyggandet fortsätta att minska. Industrins byggnadsinvesteringar somökade vänlas fortsätta öka . Anläggningsverksamheten dvs.vägar och gator, vatten och avlopp m. m. vänlas minska i volym. Tabell 5:6Sysselsättningsutveckling i olika branscher 1983-1985 1983 ' 1984 1985 ' Gruvor ochtillverkningsindustri och el, gas-, vatten och värmeverk. -Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m. m. Prop.1984/85:100 80 minska något vilket med en anlagen svagproduktivitetsökning innebär atl antalet arbeten inom byggnadsverksamhetenförväntas minska med några lusen personer. Eflersom ökningen i denprivata inhemska efterfrågan bedöms accelerera 1985 är det sannolikl alt ävensysselsättningsökningen tilltar något inom den privata tjänstesektorn. Ökningen1985 uppskattas bli ungefär 15000 personer. väntasökningen av antalet sysselsatta inom den offenlliga tjänsteproduktionen blilägre än under i983 och 1984. Sysselsättningen inom slalen vänlas fortsättaminska något medan antalet sysselsatta inom kommunerna bedöms öka med drygt10000 personer. Förändring i antalpersoner, Siattigt sysselsatta, tolall därav: beredskapsarbeten,ungdomslag m. m. underliggandesysselsättning Kommunallsysselsatta, totalt därav:beredskapsarbeten, ungdomslag m. m. Den totala produktionenberäknas öka 1985. Produktiviteten i hela ekonomin bedöms öka med 1,3 %vilket ger en ökad efterfrågan mätt i timmar med 0,. Eftersom dengenomsnittliga arbetstiden endast förutses minska marginellt motsvarar deltaen ökning av antalet sysselsatta med ca 30000 personer. Eflersom utbudet avarbetskraften väntas öka med 20-25000 skulle del således vara möjligt altminska arbetslösheten jämfört med . Hushällens disponiblarealinkomst beräknas preliminärt ha stigit 3/1983-1984 efter etl fall pånära 1982-1983 (se tabell 6:1). För uppgången svarade faktorinkomsterna,medan pensioner och övriga inkomstöverföringar sjönk realt sell.