prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — BolidenAB har mot bakgmnd av utvecklingen på kopparmarknaden dragit slutsatsen att undeijordsbrytningi Aitik inte är aktuell . Med de rådande utsiktema ansersig icke heUer kunna rekommendera att det undersökningsprogram somutredningen skisserat utföres . SGUhar inget att erinra mot alt regeringen tar initiativ tUl en utredning avprissättningen påjämvägslransporterna från Aitik. Närdet gäller fraklprisema för Ailikmalmen anser SJ alt inom SJ gängse principerbör tillämpas, dvs. transportavtal tecknas på företagsekonomiska gmnder. 1984/85:115 344 2.10Det näringslivsbefrämjande arbetet i malmfältskommunema Utredningenbetonar viklen av atl det i Malmfälten skapas särskUda möjligheter för att fåfram dels ägar- och riskkapital dels förelagslednings-kompetens för att ibefintliga eUer nya företag utveckla nya produkt- och affärsidéer. Detta kanenligt utredningen exempelvis ske genom ett förstärkt Bothniainvesl eller ettsärskilt investment-Zfinansbolag för Malmfälten. Gällivarekommun är positiv tiU förslaget om elt särskilt investment-eUer finansbolag iMalmfälten. Kommunen anser dock att elt dylikt bolag måste ha statsmaktemas fuUastöd för att bli ett verkningsfullt instmment i förstärkningen av Malmfältensnäringsliv. Norrlandsfondenpoängterar i sitt remissvar att det oftast inte är riskkapital som saknas utanidéer. Även TCO anser att det snarare är bristen på projekt,företagsledningskompetens och idéer än bristen på kapital som är det störstahindret för utveckling av näringslivet. Organisationen anser det därför vara avstörsta vikt att stora insatser görs för atl i första hand förstärkanäringslivets kompetens vad gäUer företagsledning, marknadsföring ochförsäljning, produktionsplanering etc. Det är härvid angeläget att ta tUlvarapå den kompetens som finns vid högskolan i och om så krävs bör högskolanges särskilda resurser för satsningen i Malmfålten. TCO anser vidare att manbör överväga okonventioneUa grepp som att med statliga medel engagera konsulteroch/eUer företagsledare utanför länet. 2.11Tillvaratagande av kompetenser och produkt- och afTårsidéer inom storföretagsom och Utredningenanser att det inom storföretag som och bör finnas kompetenser ochidéer inom områden som kan tillämpas även utanför den egna verksamheten. Ulredningen/öres/åratt länsstyrelsentar initiativ lUl förhandlingar med och om att personeUa resurseravdelas inom respektive förelag med specieUt ansvar att ta emot, bedöma ochföra vidare produktidéer som kommer fram bland de anställda, länsstyrelsenoch utvecklingsfonden tUlsammans med , och de båda malmfåltskommunemautformar ett program för ett samordnat utnyttjande av verkstäder och utmstningi det lokala näringslivsarbetet, statligamedel stäUs tiU förfogande för en delfinansiering med företagen av dennaverksamhet inom ramen för ett samlal malmfältsanslag. BolidenAB påpekar alt verksfåder och utmslning är anpas- 1984/85:115 345 sadelill den egna verksamheten varför endasl elt begränsai utnyttjande av resursemai ulvecklings-/uppfinnarsyfle kan komma i fråga. Den eventuella kompetens somkan finnas i Conlech, vilket är ett dotterbolag tiU sombedriver kommersiell teknikförsäljning, är dock lillgänglig för projekl inomregionen. att företaget där kompetensprofil och resurs-tUlgångar såtillåter är berett att medverka i den akliva projektsökningen. Företagel anserdock inte att det finns skäl nog atl skapa en permaneni organisalion för dettasyfte. 2.12 Systematiskagenomgångar av skilda sektorer för att få fram produkt-Zaffärsidéer Stockholmsuniversitet har på uppdrag från utredningen gjort en genomgång avmöjligheterna alt finna affärs- och produktidéer inom jämvägsseklom som skuUekunna placeras i och Malmfälten. Den praktiska uppföljning ochutvärdering som görs av den framtagna idékatalogen från utvecklingsfondenssida har lell lUl direkla kontakter meUan storföretag inom jämvägsindustrin ochett anlal nortboltniska industriföretag om underleveranser. Ulredningenföreslår att regeringen uppdrar åt slatens induslriverk all tillsammans medutvecklingsfonden i Nortbotlens län låla göra systematiska sektorsgenomgångar. SINDär positiv till utredningens förslag. EnUgt SIND bör huvudansvaret ligga påutvecklingsfonden genom dess nära konlakt med och kunskap om företagen i länet.SIND betonar också viklen av alt den kompetens som finns inom på ettaktivt sätt och i lämpliga former tas tiUvara. 2.13 Insatserinom utbildningsektom för att främja näringslivsutvecklingen i regionen UlbUdningssektornkan enUgt utredningen aklivi medverka i en långsiktig omvandHngs- ochutvecklingsprocess av Malmfältens näringsliv. En slagkraftig samordningsgruppför samverkan utbildning - näringsUv bör enligt utredningen skapas i respektivekommun. Gmppema bör följa upp och definiera näringslivets behov av utbUdningsinsatser.De bör vidare samordna de olika ulbildningsansvarigas resurser så att nödvändigautbildningslinjer/kurser kan etableras snabbt och flexibell. Ulredningenmenar vidare att gmppema fömtom personella resurser också bör ha särskildaekonomiska resurser liU förfogande för att bekosta utbildningar och kurser avkortare eller mer speciell karaktär. Utredningenföreslår att tar iniliativ lUl en samordning av utbildningssatsningamaoch att särskUda medel anslås inom ramen för etl samlal malmfållsanslag. 1984/85:115 346 SÖdelar utredningens förslag och påpekar att det står i samklang med utvecklingeninom skolväsendet . De föreslagna medlen bör kunnaanvändas tUl bl.a. - lärarfortbildning i ny teknikoch med regional profU - utmstning, "tekniskacentra" samt - programvara för utbUdningsändamål. SÖnämner också några områden som kan vara betydelsefulla för framtidasatsningar: - Programutveckling på datorsidan - Kontinuerlig översyn och fömyelseav yrkesutbUdningar inom basnäringarna. - Breddning av utbildning försatsning inom turism exempelvis aktiv fritid - fritidsledare, bättrespråkkunskaper för guidade turer med ulländska turister, kurser i olika lokalahantverkstekniker etc. Vadgäller platstUldelningen tiU gymnasieskolan och vid timtiUdelning till KOMVUXtar SÖ hänsyn tUl en rad förhållanden, även näringslivets omvandling i resp.län/kommun. För gymnasieskolans del konstaterar SÖ att redanhar en avsevärt högre platskapacitet än de flesta övriga län i riket. SÖpåpekar vidare att folkbildningens roll inom ulbildningsseklorn intediskuteras i betänkandet. Malmfältens folkhögskola med bl. a. Kimna kommun somhuvudman är en av landels större folkhögskolor. UHÅhar i sitt remissvar hänvisat till synpunkter inlämnade av universitet.Umeå universitet har i samarbete med Kimna kommun givitutbildning i Kimna inom data, elektronik och ekonomi. Detta utbUdningsutbudhar vuxit fram som ett samarbetsprojekt meUan kommunen och istort sett enligt den modell som utredningen föreslår, med en samordningsgruppinom kommunen som tar fram ett utbUdningsbehov och som har ekonomiska resurser tUlsitt förfogande för att bekosta utbUdningen. Dessa kurser är finansierade avAMS. 2.14Högskolans roll i utvecklingen av Malmfälten Tekniskahögskolan i kan enligt utredningen stödja en långsiktig utveckling i Malmfålten. Utredningenanser att högskolan bör anordna särskUda högskolekurser i Malmfälten.Inrättande av särskUda högskolelinjer med betydelse för Malmfallen bör ocksåövervägas. Vidare anser utredningen att möjlighelema bör prövas att förläggaviss yrkesteknisk högskoleutbildning tUl Malmfälten. 1984/85:115 347 Enligtvad utredningen erfarit finns ett stort intresse för förstärkt utbildning påjärnvägsområdet både från SJ och intemationella biståndsorgan. Utredningen/öré'5/Å/- alllänsstyrelsen tillsammans med högskolan i utarbetar en särskild plan försärskilda insatser i Malmfälten. Utredningen/öre.y/år att särskilda statligamedel anslås för denna typ av insatser via elt sandat malmfaltsanslag. Vidaxeföreslår utredningen att och högskolan utreder intresset och formemaför en högskoleutbUd-ning inom jämvägsområdet. , STU ochNorrlandsfonden är positiva till utredningens förslag när det gäller högskolani och dess betydelsefulla roll för den långsiktiga utvecklingen iregionen. påpekar atlman redan bedriver en hel del utbUdning i Malmfälten. EnUgt högskolan kan denmed aU säkerhet byggas ul och nämner att särskilt intressant är tankarna på ett"rymduniversitet". Högskolan anser atl det finns anledning attnärmare undersöka fömtsättningarna för en högre utbUdning inom rymdområdet, lokaliseradtill Kimna. betonarvidare den långsiktiga roll högskolan har för Malmfältens framtid. Denna rollbestår i atl utbildningen vid högskolan redan nu är inriktad på sådana områdensom är av stor betydelse för utvecklingen i Malmfälten. Denna positivautvecklingskraft skuUe avsevärt förslärkas om forskningen inom dataområdet vidhögskolan kunde byggas ut. Delta är ett av skälen till att högskolan i åretsanslagsframställning begärt medel för en ulbyggnad av forskningsorganisationenpå datorområdet med sex nya professurer Kirunakommun anser att det finns risk för en försämring av yrkeskunskapen ochforskningen inom gmvområdet. Kommunen föreslår därför all en UtbUdning inom gmvteknikpå högskolenivå lokaliseras tiU Kimna och atl verksamheten vid Forskningsgmvansäkras. SIDAär positiv tUl ulredningens förslag att studera formema för en högre utbildningvid högskolan i , med sikte på drift och underhåll inom jämvägsområdet. Ensådan utbUdning kan bli värdefuU för insatser i mottagarländer för svensktutvecklingsbistånd. 57 anser att denutbildning som redan finns inom de tekniska högskolorna väl täcker SJ:s kravavseende allmäntekniska baskunskaper. SJ föreslår ell ökat samarbete med de lekniskahögskoloma beträffande forskning och utveckling inom jämvägsområdet men anseratt detta bör kunna rymmas 1984/85:115 348 inomnuvarande institutioners verksamhet. SJ anser att det är bäst om utbildningenmed större inslag av jämvägsteknik föriäggs till KTH. Anledningen liU detta ärnärheten till SJ:s cenirala maskin- och bantekniska avdelningar samtlaboratorier. 2.15Åtgärder för att allmänt förbättra produktionsförutsättningarna förnäringslivet i Malmfälten Lokaliseringsstödger enligt utredningen möjligheter tUl betydande sänkningar av företagenskapitalkostnader. Ulredningen menar dock atl detta stöd i vissa fall bör kunnakompletteras med ytterligare stöd på del sätt som skett medmedel från de anslag som regeringen förfogar över för särskilda insatser i Norrbotlen. Utredningenavstår från att lägga förslag om transportstödet och sänkt arbetsgivaravgift.Utredningen fömtsätter atl den regionalpolitiska utredningen beaktar den aUvarligasituation som råder i Malmfälten. För atlstimulera företag i lill extra utvecklingsinsatser vad avserproduktutveckling, marknadsföring o. dyl. föreslår utredningen ett allmäntutvecklingsstöd till småföretag med upp tiU 200 anställda. Norrlandsfondenanser att ytterligare vikt bör läggas vid betydelsen av förbättringar inommarknadsföringsområdet. Gällivarekommun påpekar atl ett utvecklingsstöd torde vara nödvändigt för atl underlättaden nödvändiga anstäUningsprocess och satsning på "egna verksamheter"som industriföretagen inlett och som måste genomföras för att bygga upp ett komplemenltiU gmvverksamheten. SHIO-Familjeföretagenanser all syflel med regionalpoliliskt stöd bör vara att utjämna skilda fömtsättningarför förelag i olika regioner. I första hand bör, enligt SHIO-Familjeförelagen, avslåndsproblemi fråga om kommunikationer, transporter och marknadskontakler samt klimatnackdelarutjämnas. SHIO-Familjeföretagenanser att ulredningens förslag beträffande särskilt stöd tiU företag medmindre än 200 anslällda torde kunna omformuleras så ati det väl stämmeröverens med ovanstående. TCOtUlstyrker inte utredningens förslag om ett särskilt utvecklingsstöd. EnligtTCO är ordinarie stödformer tillräckliga för att klara företagensutvecklingskostnader. IstäUet bör, enligt TCO, ökade resurser satsas på att fåfram flera utvecklingsbara projekt och idéer och på att förstärka kompetenseni företagen. Utvecklingsfondens verksamhetsområde bör vidgas tiU att ocksåomfatta tjänsieproducerande företag. 1984/85:115 349 2.16Satsningar inom data- och rymdområdet Utredningenlägger fram följande förslag för atl stödja ulvecklingen inom data- ochrymdområdet i Malmfålten, - att ett system med "noUtaxa"prövas för datakommunikation tUl och från Malmfälten, - att Rymdbolaget och SalellitbUdAB ges ekonomiska möjligheter till fortsatta investeringar i byggnader och utmstningsaml ges resurser för att i ökad utsträckning kunna ta tiUvara och utvecklaprodukt- och affårsidéer som kommer fram i verksamheten, - att KGI:s gmndforsknings- ochproduktutvecklingsprogram utökas med personella och laborativa resurser och attKGI i samarbete med ulvecklingsfonden i länet utarbetar en organsation för denaffärsmässiga produkthanteringen, - att de planer som finns inomlantmäteriverket, () samt Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () på etablering av verksamhel i Kimnafullföljs, - att , tUlsammasmed Rymdbolaget, , KGI samt högskolan i tar fram förslag tiUen stiftelse med syfte atl etablera och bedriva högre utbildning och forskninginom rymdområdet i Kimna, - att särskUda medel för insatserpå rymd- och dataområdet lämnas via elt samlal malmfållsanslag. Remissinstansemaär allmänt selt positiva tUl utredningens förslag inom rymd- och dataområdet. Datakommunikationtill och från Malmfälten Föratt främja utbyggnaden av datorbaserad verksamhet i Malmfälten föreslårutredningen att ett system med nolltaxa prövas när det gäller datakommunikationtUl och från Malmfålten. Kunden, dvs. företag utanför Malmfälten, skulle då debilerasför lokalsamtal och dataföretaget för kostnadema i övrigl. För dataföretagen iMalmfälten bör de senare koslnadema täckas genom regionalpolitiska medel. Förslagethar föranlett yttranden från , , statens lantmäteriverk, LO, TCOoch Rymdbolaget. Samtliga remissinslanser är positiva tiU en reducering av teletaxoma. Televerketsäger i sitt remissvar "att det ur teleteknisk synvinkel finns goda möjUgheteratt enligt ett flertal olika alternativ använda datakommunikation tiU och frånKimna. Debitering i av inkommande datatrafik kan ordnas". TCOanser all en lotal översyn av teletaxorna bör göras i syfle all minska avståndsfaktom.Myckel lalar för att datakommunikation över telenätet kommer atl få en styrandeeffekt för näringslivets framlida lokali- 1984/85:115 350 sering.Detta innebär då att avståndsrelaterade taxor kommer att bidra tUl en starkcentralisering av dataföretag och företag som använder datakommunikation. Rymdbolagetframför liknande synpunkter. Bolaget anser att all datakommunikation i Sverigemed malmfallsonru-ådet bör ske tiU lokalsamtaltaxa. Systemet kan då även vara tiUnytta för företag som etablerar egna enheter inom området. Vidare påpekarRymdbolaget att goda datakom-munikationsmöjUgheter kommer att erbjudas genom . Utredningen/örej/år"att Rymdbolaget och ges ekonomiska möjligheter tiUfortsatta investeringar i byggnader och utmstning samt ges resurser för att iökad utsträckning kunna ta tillvara och utveckla produkt- och affärsidéer somkommer fram i verksamheten". UHÄtiUstyrker i första hand att resurser satsas så att nya produkt- ochaffärsidéer kan tas tiUvara. Högskolan säger vidare att en plan för ny företagsetableringi närheten av Rymdbolagets och Satellitbild AB:s verkstäder bör utvecklas. ÄvenRymdbolaget är positivt tUl förslagen. Rymdbolaget poängterar att det för enfortsatt expansion inom rymdverksamheten vid är viktigt att Sverigenoggrant bevakar vUka nya satsningar som görs inom det europeiskarymdprogrammet. Rymdboliiget erinrar i det här sammanhanget om "pågåendeförhandlingar inom () om förläggningen av markstationför den europeiska satelliten . Förläggning till fömtsätter attSverige täcker vissa byggnadskostnader och innebär etablerande av en hell nyanläggningsdel med ytterligare sannolikt ett trettiotal arbetstiUfäUen.Satsningen är av strategiskt intresse eftersom den innebär helt ny teknologimed stor vikt för 1990-talets rymdverksamhet. Eftersom ERS-1 är 's första fjärranalyssateUitär det sannoUkt att den första markstationen kommer att följas av ytterligareanläggningar och arbetstillfällen efterhand som 's fjärranslysprogramutvecklas." Föratt tUlmötesgå det stora intresset för svensk rymdverksamhel föreslårRymdbolaget uppbyggnad av etl "Visitors Center" vid . Viddetta center skaU det finnas permanenta utställningar och modeUer, konferensmöjligheteretc. Vidarepåpekar vikten av fortsatt satsning på mottagning och behandling avflärranalysdata inom SateUitbUd i . Satsning på projekt med inriktningpå Qärtanalys kan stödja såväl SateUitbilds som annan svensk industrisexpansion. Enligt Rymdbolaget bör därför DFR få ökade resurser för attförstärka det nationella Qärranalysprogram de bedriver. Rymdbolagetär även berett att medverka i en försöksverksamhet (under fömtsättning att särskUdamedel ställs till förfogande) för att bearbeta nya projektidéer med inriktningpå Kimnaområdet. 1984/85:115 351 DFRinstämmer i utredningens åsikt att det europeiska rymdsamarbetet ger slora expansionsmöjUgheterinom rymdverksamheten i Kimna. Genom sin funkiion som svenskt kontaktorgangentemot () har DFR kunnal noterat alt konkurrensen ärmycket stor meUan 's medlemsstater om att förlägga rymdverksamhet av olikaslag tiU nationella institutioner. Detta medför ofta att man erbjuder sig attkostnadsfritt stäUa byggnader eUer utmstning tUl organsationens förfogande. DFRanser att bör, om situationen uppstår, ta på sig dyUka kostnader föratt effektivt kunna konkurrera om förläggning av europeisk rymdverksamhet tiU Kimna. DFR tiUstyrkervidare utredningens förslag om förstärkta resurser tiU utveckling ochbearbetning av nya idéer, framförallt inom fjärranalysteknikområdet. Ökadesatsningar på KGI:s grundforsknings- och produktutvecklingsprogram (), bedriver forskning samt mät- ochregistreringsverksamhet inom den övre atmosfärens fysik. Verksamheten är ihuvudsak av gmndforskningskaraktär. Utredningen/öres/år att ökade resurser ges tiUKGI för produktutveckUng och tUlämpad forskning så att fler avanceradeprodukter och system kan utvecklas mot en produktion i Malmfålten. Utredningenföreslår också att satsningen på gmndforskning förstärks för att förbättrautbytet av de forskningsprogram KGI är engagerade i. Detvå remissinstanser, KGI och DFR, som yttrat sig över förslagen är bådapositiva. KGIpåpekar vikten av att utöka resursema inom KGI:s huvudverksamhet, gmndforskninginom den fysiska rymdforskningen. Denna resursförstärkning bör kanaliseras tUldem via de normala kanalema och på ett sådant sätt att en specieU förstärkningav KGI-Kimna inte medför en minskning av de normala anslagen. EnligtDFR har varken lönenivå eUer personalstyrkans omfattning ökat i takt med KGI:sexpansion. DFR menar att detta i längden kan leda tiU svårigheter atl behåUa eUernyrekrytera personal, vUket vore olyckligt med tanke på den belydelse KGI harför svensk rymdverksamhet. Satsningpå högre utbildning och forskning inom rymdområdet förlagd till Föratt ytterligare stärka utvecklingen inom rymdområdet i Kimna/öres/årutredningen att , tiUsammas med Rymdbolaget, , KGIoch högskolan i tar fram förslag tiU en stiftelse med syfle att etableraoch bedriva högre utbUdning och forskning inom rymdområdel i Kimna. 1984/85:115 352 Verksamhetenbör till att böija med byggas upp kring vidareutbildningför redan verksamma, t. ex. i ämnen som rymdteknik, fjärranalys och bUdbehandling specialkurseri rymdteknik, Qärranalys etc. sommamniversiteloch nobelsymposier inom det rymdlekniska området. Rymdbolagetär positivt tiU förslaget och säger sig vara berett att medverka i en satsningpå högre utbUdning inom rymdområdet i Kimna. säger i sitt remissvar alt de är beredda att medverka med denkompetens de kan stäUa tiU förfogande. Verket säger sig inte ha någon möjlighetatt permanent medverka i finansieringen av stiftelsens verksamhet. ÄvenKGI är berelt att medverka tiU att en högre teknisk utbildning kommer tUl ståndi Kimna. Kirunakommun, DFR och är alla posiliva till utbildnings- ochforskningsverksamhet inom rymdområdet i Kimna. Kimna kommun anser att ett ulbildnings-och forskningsinstitut i rymdteknologi bör inrätlas i Kimna. DFRanser att den av utredningen föreslagna sliftelsen bör svara för kurser som harkaraktären av special- eller vidareutbildning och som vänder sig direkt tiU leknikeroch ingenjörer som är anstäUda i rymdtekniska förtag. Den gmndläggandeutbildningen och forskningen inom rymdområdet Ugger däremot inom högskolansansvarsområde. DFR föreslår därför atl möjligheterna till en utbildningsgreninom högskolan med speciell inriktning på rymdverksamhet utreds. En sådanutbildning bör inte inskränka på basutbildningen utan ha karaktären avvidareutbildning. En utgångspunkt bör vara att de delar av utbildningen somkräver tUlgång tUl rymdteknisk utmstning bör förläggas lill Kimna. SMHIpåpekar att ulbildningen har betydelse för den utvecklingsgmpp inom SMHLsområde som sysslar med bild- och fjärranalysdatabehand-Ung. En effekt av utvecklingsgmppenär all utbildning av en bristkategori (högkompetent datapersonal med inriktningmot bildbehandling och män-niska/maskinkommunikation) kommer till stånd genom on-the-job-trainingoch den av ulredningen föreslagna utbUdningen inom rymdområdel får dåbetydelse. Den kan även användas i SMHLs övriga verksamhet. UHÅär positiv till utredningens förslag om bildande av en stiftelse. Däremot ärUHÄ tveksamma tiU att bygga upp gmndutbUdning inom t. ex. Qärtanalys ochbildbehandling i Kimna som etl komplement lill utbUdningen vid högskolan iLuleå. UHÄ anser all de krympande resursema för grundutbildning då kommer att sphttrasoch att del kan bli överskott på viss lyp av civihngenjörer. 1984/85:115 353 StödtiU elableringar av utvecklingsenheter i med anknytning tiU rymd- ochdataverksamheten Delfinns enligt utredningen planer inom slatens lantmäteriverket, CFDoch på atl etablera verksamhet till Kimna. Utredningen ser dessa planersom mycket intressanta och föreslår att de fiiUföljs. Rymdbolagetär positivt till ovan nämnda förslag. Bolagel förordar dessutom att gesmedel att bestäUa tjänster gällande digital bildbehandling från SatellitbildAB. SMHIhar tidigare fått i uppdrag av regeringen att inkomma med förslag tiU sysselsättningsskapandeåtgärder i Malmfålten. Som svar på delta uppdrag föreslog skapandet av en utvecklingsgmppför bild- och Qärranalysdatabehandling inom SMHLs område. Finansieringen avverksamheten under uppbyggnadsfasen kan inte ske inom befintiiga ramar. Deökade kostnadema för Qärrlokalisering relativt lokalisering vid SMHLs centralaverksamhet i Nortköping talar annars mot lokalisering tiU Kimna. CFDär mycket positiv till de förslag som tagits upp i malmfältsutredningen ochsom skulle medföra att resurser avdelas för all öka takten i koordinatregislreringenav landets fastighetsregisterkartor. Förslaget innebär även att CFD skullekunna avsätta resurser för såväl registervård inom redan upplagda områden somför angelägna utvecklingsinsatser inom koor-dinatregistrets användningsområden.En samgmppering med kartcentralen i Kimna ger möjligheter till administrativasamordningsvinster. Lantmäteriverkethar i Kimna etablerat en enhel för uppmslning avregisterkartor. Detta har lett tiU atl ett visst samarbele meUan CFD ochlantmäteriverkets kartcentral i fråga om koordinalregistrering redanetablerats. Diskussioner pågår f.n. mellan lantmäteriverket, CFD ochdomstolsverket angående fortsättningen av fastighelsdalarefor-men, vilken börföregås av denna koordinalregistrering. De tre myndigheterna överväger engemensam skrivelse tUl regeringen med förslag om all taklen ifastighetsdatareformen skall ökas. Detta gör atl en ytterligare salsning på koordinalregistreringökar i angelägenhet. Lantmäteriverketföreslår att resurser för registrering av faslighelskoor-dinater knyts tUlkartcentralen i Kimna. Verksamheten bör i enlighet med det förslag i frågan somframförs från CFD utföras under CFD:s huvudmannaskap.