prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — För atl öka riksdagensoch allmänhetens insyn i krigsmalerielexportfrågor har regeringen ocksäbeslutat att vidga den statistiska redovisningen. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift alt handlägga frågor omhandelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor i samband mednäringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. Kollegiet leds av en styrelse.Chef för kollegiel är en generaldirektör, som är styrelsens ordförande. Till kollegiet är knutet ett handelspolitisktråd och en CECA-nåmnd samt rådgivande nämnder för frägor rörande auktorisationoch godkännande av revisorer samt för frågor rörande godkännande av tolkar ochauktorisation av översättare. Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostnader) (24 819000) (4-1 364 000) (+1433 000) Inkomster vidkommerskollegium, som redovisas pä statsbudgetens inkomstsida underinkomsttitel, beräknas till sammanlagt 8,5 milj. kr. för /86(1983/847,4 milj. har ianslutning lill anslagsframställningen redovisat bl.a. resultat av verksamheten1983/84 och den förväntade utvecklingen Prop.1984/85:100 Bilaga 5 132 Enligt kollegiets mening är en härdprioritering nödvändig om verksamheten skall kunna utföras på nöjaktigt sällunder kommande verksamhetsår. Det är därför enligt kollegiet uteslutet allkollegiel kan ta på sig nya arbetsuppgifter utan molsvarande resurstillskott.Bl.a. anför kollegiet all förslagen i Sydafrikakommilténs betänkande (SOU1984:52) kan komma atl medföra nya arbetsuppgifter för kollegiet. Vidare kanverksamheten vad gäller ärenden rörande marknadsstörande import få en ändradkaraktär beroende på resultatet av den utredning som en arbetsgrupp inomutrikesdepartementets handelsavdelning förväntas lägga fram, varvid behov avökade resurser förutses. Kollegiel bedömer alt etluppfyllande av besparingsmålet, , vilkel endast delviskan genomföras genom rationaliserings-åtgärder, leder lillambilionsnivåsänkningar. Den personalreducering som blir aktuell förutses kunnagenomföras i samband med naturlig avgång. föreslär i sinanslagsframställning bl.a. följande: Huvudförslag 33 107000kr. Pris- och löneomräkning1743000 kr. I beloppet ingår medel som /85 anvisais frånreservationsanslaget E2. Tilläggsförslag 345 000kr. Beloppet motsvarar kostnaden för två tjänster för förstärkning avkollegiets revisorsverksamhet. Besparingarna enligthuvudförslaget innebär en minskning av anslaget med . under budgelåret1985/86 och sammanlagl . Kollegiel harberäknat ' besparing . Därvid beräknas för resp.budgetär 1,, 2,och . Reduceringen föreslås genomföras dels genomrationaliseringar, dels genom omprioriteringar och omprövningar med vissambitionsnivåsånk-ning som följd. Besparingarna vad gäller den personalminskningsom blir aktuell är tidsmässigt planerade atl kunna genomföras i samband mednaturlig avgång. under kollegiets anslag och . Exportfrämjande verksamhel för framtagande av en årligöversikt av den svenska utrikeshandelns ulveckling. För fortsalt framtagandeav översikten beräknar kollegiet molsvarande belopp för /86 ochhemställer att beloppet anvisas i sin helhet under anslaget E 1.Kommerskollegium. För anslagspostenKontantbidrag till stiftelsen beräknar kollegiet, ienlighel med av stiftelsen till kollegiel ingiven anslagsframställning, 684000kr. För anslagspostenStipendier avseende europeiska integrationsfrågor hemställer kollegiel allmedel anvisas förslagsvis. För sinberedskapsplanering hemställer kollegiet atl . anvisas under fjärdehuvudtiteln, anslaget H3. Beredskapslagring och industriella åtgärder. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 133 Kollegiet har redovisatell besparingsförslag för en treårsperiod. Jag finner förslaget välgenomarbetat och fullt acceptabelt. Planen, som sammanlagt innebär en tolalbesparing av , bör således kunna faslslällas alt gälla för den kommandetreårsperioden med fördelningen 1.5, 2,5 och för första, andra resp. tredjebudgetårel. Utgångspunkten för mitt förslag är alt kollegiel senast /88 skall ha genomfört en real minskning av anslaget med . Efter samråd med chefenför kan jag konstatera att belastningen på kollegietsrevisorsverksamhet har ökat avsevärt. Jag delar därför kollegiets bedömningangående behovet av resursförstärkning för verksamheten. För detta ändamålberäknar jag , vilket motsvarar kostnaden för tvä ijänsler. De nyatjänsterna skall finansieras genom höjda avgifier för ansökningar omauktorisation och godkännande av revisorer. Ansökningsavgifternas storiekregleras i förordningen (1973:221) omauktorisation och godkännande av revisorer. Chefen för finansdepartementetkommer senare alt föreslå ändring i förordningen i detta avseende. I 1983 årshandelspolitiska deklaralion och i 1984 ärs budgetproposition har regeringenuttryckt sin avsikt atl se över tillämpningen i av de regler somöverenskommits i rörande åtgärder till skydd mot skadlig dumping ochsubventionering i samband med import. Syftet är alt utforma en klarare svenskprocedur för dumping- och subventionsundersökningar. En arbetsgrupp inomutrikesdepartementets handelsavdelning har ulfört en sädan översyn och därvidfunnit atl övervägande skäl talar för atl höja beredskapen när del gällerutnyttjande av de möjligheter de s. k. GATT-koderna ger. Gruppen har utarbetatförslag till procedur för genomförande av dumping- ochsubventionsundersökningar. För kollegiets del innebår förslagel bl.a. ökatutredningsarbete. Den föreslagna procedurenför dessa undersökningar samt vissa andra arbetsuppgifter, som avses tillföraskollegiet, kräver förstärkning av kollegiets resurser. För detla har beräknats300000 kr. avslutadestre utredningar rörande tolk- och översättar-frägor. En inlerdepartementalarbetsgrupp har bearbetat de olika utredningsförslagen och remissyttrandena. Arbetsgruppenpresenterar sina förslag i rapporten (Ds A 1984:11) Tolk- ochöversällarservice i ulveckling. Chefen för kommersenare denna dag atl anmäla sin avsikt atl lägga fram en särskild proposition iämnet. För kollegiets del innebär arbetsgruppens förslag alt verksamhetenrörande godkännande av tolkar och auktorisation av översättare i slort settskall bibehållas. Förslagen innebär dock att kollegiets medel förprovverksamheten /86 skall minskas med . jämfört medinnevarande budgetär saml all motsvarande belopp anvisas för tolkulbildningm.m. inom särskild post till regeringens disposition under åttondehuvudtiteln, anslaget 1984/85:100 Bilaga 5 134 Utbildning för kultur- och informationsyrken. Jaghar vid min beräkning avanslaget beaktat delta förslag. avseende framtagande av en årlig översikt över den svenskautrikeshandelns ulveckling beräknar jag, i likhet med innevarande budgetår, 100000kr. Övriga medel för projektet, . beräknas under anslaget E2.Exportfrämjande verksamhet Medel för kollegietsberedskapsplanering beräknas under Qärde huvudtiteln, anslaget H 3. Beredskapslagringoch industriella åtgärder. Jag hemställer atl regeringen föreslår all lill för budgetåret1985/86 anvisa etl förslagsanslag av . Ursprungsmärkning av kläder m. m. Bestämmelser omskyldighet all ursprungsmärka kläder finns i lagen (1982:736) resp.förordningen (1982:910) om ursprungsmärkning av kläder. Bestämmelserna gällerfrån och innebär att kläder, när dessa saluhålls yrkesmässigt, skall vara märkta med uppgiftom i vilkel land de har tillverkats. Enligtövergångsbestämmelser skall förordningen inte tillämpas i fråga om kläder som före hartillverkats inom landet eller införts till landet. Näringsutskottetuttalade (NU 1981/82:50) med anledning av prop. (1981/82: 148) omursprungsmärkning av kläder att del fanns skäl som talade för attmärkningssystemel borde kompletteras med krav på ursprungsmärkning vidinförsel till landet, s.k. gränsmodell, och att regeringensnarast borde undersöka förutsättningarna för en sådan komplettering.Riksdagen godkände utskottets uttalande (rskr 1981/82:402). Förutsättningarnaför en komplettering av reglerna om ursprungsmärkning av kläder med krav påmärkning vid införseln har undersökts och redovisas i en promemoria (Ds UD1983:4) Ursprungsmärkning av kläder. I promemorian framhållsatt bestämmelserna om ursprungsmärkning av kläder har tillkommit avkonsumentpoliliska skäl, dvs. konsumenten skall vid köp av kläder fä uppgift omursprungslandet. Del konstateras vidare atl redan med nuvarande bestämmelser skermärkningen av tekniska och ekonomiska skäl i regel i samband med tillverkningen. Dåmärkning saknas ankommer det dock på detaljisten att tillse alt plaggen blir märkta. Frånhandelspolitiska synpunkter är det angelägel all märkningssystemet medför sä småhinder för handeln som möjligt. Ändrade regler måste motiveras av den konsumentpolitiskamålsättningen. Författningsmässigt är det relativtenkelt att anpassa nuvarande regler till engränsmodell. Den praktiska tillämpningen skulle dock medföra administrativaproblem. Utredningen pekarslutligen pä atl hittillsvarande erfarenheter av ursprungsmärkningen av kläderär begränsade och att det därför är lämpligl att avvakta med att ta slällning tillbehovet av att införa gränsmodellen. 1984/85:100 Bilaga 5 135 Många remissinslanser inslämmer i atl erfarenheterna är begränsade och alt man därförbör avvakta med ett ställningstagande. Vissa remissinstanser förespråkar dockinförande av gränsmodellen under det atl andra avvisar ett sådant förslag. Reglerna omursprungsmärkning av kläder har varil i krafl under endast etl och etl halvtår. Övergångsbestämmelserna har under denna lid medfört att en del plagg inleär märkta i affärerna. Nägon effektiv konlroll har därför inle kunnalgenomföras. Vissa, visserligen mer begränsade, undersökningar på senare tidhar dock gett intrycket att eflerievnaden av bestämmelserna är god.Kommerskollegium avseratt öka sin kontrollaktivi-let. För egen del vill jagefter samråd med cheferna för finans- och industridepartementen anföraföljande. Den nuvarande ordningenför ursprungsmärkning av kläder har varit i kraft under en kortare tid.Erfarenheterna av systemet år därför begränsade, vilket försvårar en allsidigbedömning. Del underlag som har samlats in ger dock, enligt min mening,inte anledning lill en annan bedömning än den som gjordes när statsmakterna år1982 fattade beslut om ursprungsmärkningen. följer löpandeefterlevnaden av reglerna. Kontrollen kommer att utökas inom ramen förnuvarande resurser. Skulle kollegiet i sin tillsyn finna behov av förändringari systemet förutsälter jag att saken anmäls till regeringen. Jag vill i dettasammanhang ta upp en näraliggande fråga. har i samband medbehandlingen av en motion (1981/82:824) om ursprungs-märkning av möbler anmodatregeringen att i lämpligt sammanhang låta utreda för- och nackdelar med enlagstiftning om ursprungsmärkning av mer generell räckvidd än den som finns(NU 1982/83:13, rskr69). Vid en sädan kartläggning borde enligt riksdagenerfarenheterna av ursprungsmärkning av kläder kunna beaklas. Erfarenheterna fränregleringen på tekoområdel visar all del är oklart vilka effekter enobligatorisk ursprungsmärkning har. Av handelspolitiska skäl bör man varautomordentligt återhållsam med regler som kan försvära importen och därmedytterst ocksä konsumenternas möjligheter atl välja mellan varor till olikapris, olika kvalitet m. m. Förhållandena på tekoområdet har varit särprägladevilket ligger bakom regleringen där. Enligt min mening saknas omständigheter som börföranleda att en mera generell lagstiftning om urspmngsmärkning övervågs. Jagvill också peka på de allmänna strävandena att minska regleringar i samhället.Om förhållandena pä något särskilt varuområde skulle utvecklas i riktning säalt otillräcklig ursprungsangivelse leder tillproblem för konsumenterna, kan frågan om ursprungsmärkning pä delta områdegivetvis aktualiseras, i första hand inom ramen för nuvarande marknadsföringslag. Med hänsyn till det anförda avserjag såledesefter samråd med cheferna Prop.1984/85:100 Bilaga 5 136 för finans- och industridepartementen att någonsärskild ulredning om generell ursprungsmärkning inte bör komma till stånd. all regeringen berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag nu anfört om generellursprungsmärkning. 1983/84 Utgift 182418338 Reservation 83531518' 1984/85 Anslag 202660000 1985/86 Förslag 224500000 ' Varav ca 65 milj. kr. ärdisponerade genom tidigare beslut. Under förevarande anslagberäknas medel för den exportfrämjande verksamhet som exportrådantingen själv utövar eller planerar och leder inom handelssekreterarorganisalionenoch utrikesrepresenlationen. Följandemyndigheter/organ och anslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Departement Anslag Myndighet/organ/verksamhel Ulrikesdepartementel A I (del av anslaget) E 2 Exportfrämjande verksamhet E 3 , täckande av vissa för- 12 Slöd tillturism och rekreation (del av anslaget) Industridepartementet B 7 Koslnader för sialsstöddexportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit B 8 Kostnaderför sialsstödd exportkreditgivning avseende exporl av fartygm. B 9 Ersättningför extra kostnader för förmånliga krediter till B 11 Induslripolitiska åtgärder förtekoindustrin (del av anslaget) B 13 Branschfrämjande åtgärder (del avanslaget) B 14 Bidrag till regionala utvecklingsfonder mm. (del av anslaget) G 3 (del av an- För /86har ca 430 milj. kr. beräknats för exporlfräm-jande verksamhel under tredjehuvudtiteln. Av utrikesförvaltningens verksamhel kan i storleksordningen 20%beräknas avse åtgärder med exportfrämjande inslag. Delta moisvarar omkring 185milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 137 Under sjunde huvudtitelnhar I . förts upp under anslaget lill Exportkredilbidrag avsett för stöd till exportföretag som har orsakatsränteförluster i samband med exportkrediter. Under nionde huvudtitelnhar förls upp 75,8 milj. kr. under anslaget Stöd till turism och rekreation. Cahälften härav utgör en direkl stimulans av tjänsteexport. Under tolfte huvudtitelnhar ca 21 milj. kr. förts upp för branschfrämjande åtgärder för bl. a. träbearbetandeindustrin. Vidare finns medel anvisade för särskilda industripolitiskainsatser för tekoindustrin, ca 96 milj. kr. Båda dessa program harexporlfrämjande inslag. , som har ansvar förbranschinsatserna, skall enligt föreskrifterna samråda med exportråd ifråga om exportfråmjande åtgärder. exportråd verkställer delvis debeslutade insatserna. Under anslagen till Koslnader för sialsstöddexportkreditgivning genom AB beräknas 860 milj. kr., tillKostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m.450 milj. kr. och till Ersättning för extra kostnader för förmånligkreditgivning till u-lånder 90 milj.kr. Vidare tas delar av anslaget och delar av statens bidrag till regionalautvecklingsfonder m. m. i anspråk för olika exportfråmjande aktiviteter. De på detta sättberäknade samlade utgifterna för exportfrämjande åtgärder över statsbudgetenför budgetårel 1985/86 uppgår till ca 2025 milj. kr. exportrådinrättades genom avtal mellan svenska staten och . Inom är tillsatt en särskild nämnd meduppgift all beslula om slöd till svensk projektexport. Vidare har tillsatts enstyrgrupp för Svensk bygg- och energiexport. uppgift äratt som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärderför atl främja svensk export. exportråd planerar och leder denexportfråmjande verksamheten dels vid den specialiserade kommersiellaullandsrepresentationen, dvs. handels-sekreterama och den handelskammare iutlandet som har slutit samarbetsavial med rådet, dels inomutrikesrepresenlationen. 25handelssekreterartjänster finns f. n. inrättade. Av dessa är sex placerade iNordamerika, i , , , , och . IEuropa finns 14 handelssekreterare, nämligen i , , ,, , , , , , , , , Wienoch Ziirich. På övriga industrilandsmarknader finns handelssekreterare iMelbourne och . Tre handelssekreterare arbetar i utvecklingsländer,nämligen de i , Jeddah och Prop.1984/85:100 Bilaga 5 138 Filialkontor finns i , , , och . Filialkontoret i ochförsöksverksamheten i har lagts ned under innevarande budgetår.Etl antal ambassader i länder med särskiltintressanta marknader har givits en särskild kommersiell kompetens ochlar - liksom handelssekreierarna - betalt för vissa av sina exportfrämjandeijänster. Samtliga övriga ambassader, liksom även vissa konsulat, ger allmänexportfrämjande service. En handelskammare iutlandet, , har slutit samarbetsavtal med exportråd. exportråd ochhandelssekreierarna sysselsätter 192 resp. 250 anställda. Hoshandelssekreierarna utgörs personalen, förutom av handelssekreterare, avmarknadssekreterare, praktikanter (marknadsassistenter) och biträdespersonal. Enligt avtalet omSveriges exportråd (prop. 1979/80: 16, NU 20, rskr 95) skall planera och ledahandelssekreterarnas verksamhel och exportfrämjandeverksamhet inom utrikesrepresenlationen. Denna uppgift finansieras med medel som staten ställer till förfogande. Vidare skall enligt avtalet staten bidra till exportrådetsfinansiering med ett belopp som motsvarar beräknad skillnad mellanrådets kostnader för exportservice till företagmed export av mindre omfattning och abonnemangsavgifterfrån dessa företag. Näringslivets bidragtill finansieringen av exportråd ulgörs av abonnemangsavgifter.Exportrådet bedriver därutöver uppdragsverksamhet för sina abonnenter mot särskild avgift. Abonnemang är en förutsättning för att få tillgäng till ,handelssekreterarnas och utrikesre-presentationens tjänster. Abonnemangär också en förutsättning för atl erhållatjänster från stalsstödda handelskammare i utlandet som har slutitsamarbetsavtal med rådet. kan dock lämna vissa inledande tjänster till annan än abonneni. Abonnemangpåverkar inte prövningen om stöd till svensk projektexport. och handelssekrelerarnasverksamhet indelas i följande verksamhetsgrenareller program, nämligen exportservice, exportaktioner och exportuppdrag. Medexporiservice avses de tjänster som utförs avgiftsfritt, t.ex. rådgivningtill besökande affärsmän, enklarevaruförfråg-ningar och rutinkorrespondens liksom viss uppsökande ochinitiativtagande verksamhet. Som lidigare nämnts finansieras exportrådelsexportservice säväl av slalen som avnäringslivel. Handelssekreterarnas exportservice finansieras helt avstaten. Prop.1984/85; 100 Bilaga 5 139 Exporiaktioner omfattarbransch- eller temabundna kollektiva aktiviteter som stödjer företagensexportansträngningar. Exportaktionsprogrammet omfattar även åtgärder somsärskilt stödjer små och medelstora företags exportanslrängningar. Flertaletexportfrämjande aktioner finansieras av slalen och näringslivel gemensamt.Medlen disponeras av exportråd i samarbete med den exportfrämjandeutlandsorganisalionen. Uppdragsverksamheten omfattar de Ijänster somexportrådet och handelssekreierarna utför pä särskild beställning och motsårskild avgift för enskild uppdragsgivare. De myndighetsuppgifter somexportrådet har ålagts gentemot handelssekreierarna och utrikesrepresenlationenoch som finansieras av slalen har fördelals på exportservice och exporiaktionerfr.o.m. Medlen under förevarandeanslag är vidare avsedda för alt främja den svenska exporten avsystemleveranser till slora induslri- och anläggnings-projekt (prop. 1978/79:123 bil. 2, NU 59, rskr4l5), saml för statligt slöd lill sådana konsultföretagsom arbetar med förstudier eller anbud rörande vissa utvecklingsprojekt iu-länder. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Medelsbehov(IOOO-tal kr.) 1984/85 Beräknad ändring Stöd till svensk projekt- exporl m. m. Till regeringens disposition Anslag Ränteinkomster m.m. Övriga inkomster 67000 67000 72570 4- 5 330 19400 22 200 21000 + O 74000 74 900- 91440* 4-15070' 62000 46200 50000 4- 5 000 10500 10500 10920 4- 650 58000 56400 65000 4- O 5 000' 25 972-' 15 200 4-10000 5000 4046' 12 530 4- 1250 164 500 182418' 202 660* 4-32300' 139400 123128 136000 4- 5000 4- 3 350 4- O 4- 9650" 4- 5 000 4- O 4-10000 - 1 160 +21840" 4- 5000 ' Härtill kommer 35 milj. kr. för dispositioneravseende stöd till svenskprojektexport för /84 från under anslaget reserverade medel. - Varav 14,9 milj. kr. från /83.Härtill kommer 14 milj. kr. för vilka exportråd har fattat beslut men inte lyft från anslaget. ' Avser inkomster från säväl företag som frånstatliga myndigheter (. ), t. ex. statens industriverk inom ramen förde s. k. branschstödsprogrammen. " Härtill kommer . i lämnadeutfästelser /84 som belastar reserverade medel per 1984-07-01.Dessa reserverade medel belastas ocksä av lämnade utfästelser om totalt . från tidigare budgetår. - Härtill kommer . som utgör utbetalningarfrån anslagets reservation varav 2,5 milj.kr. " Avser överföringar frän ingåendereservation och från anslag till statsbudgetens inkomsttitel. ' Ett överskott på . ihandelssekreterarnas samlade verksamhet har inlevererats till statsverket och tillförts reservationsmedel under anslaget. * Härtill kommer 5 milj.kr. från annanhuvudtitel och 5 milj.kr. på anslaget genom tilläggsbudget I för ' Beloppet enligt fotnot 8 har begärts underdetta anslag för budgetårel 1985/86. '" Har fördelats på exportservice ochexportaktioner. " Härtill kommer 5 milj. kr. exportråd utgåri sin anslagsframställning från anslagsnivån för /85 vid sinprisomräkning om totalt 9,4 milj. kr Härutöver begärs 12,9 milj.kr. varav merparten består av medelför slöd lill svensk projektexport för atl under budgetåret kunna fyllatidigare gjorda åtaganden. Till detta skall läggas 10 milj.kr. förexportaktioner för bygg- och Prop.1984/85:100 Bilaga 5 141 energisektorerna, vilka för /85dels belastar annan huvudtitel, dels anvisas över anslaget genomtilläggsbudget 1 för budgetårel. föreslår således en ökning avanslaget med 32,3 milj. kr. inkl. 10 milj. kr. till 235 milj. kr. anförföljande om verksamhetens marknadspriorilering. Inriktningen mot OECD-områdetavses fortsätta, liksom medhuvudinriktning på . Den särskilda prioriteringen av ASEAN-områdetutvidgas till atl omfatta också inkl. . Vidare kommer ensärskild beredskap att hällas för insatser på den indiska marknaden. En prioritering avbranscher/produktområden kan enligt aldrig bli särskilt precis i enorganisation av rådets och utlandsorganisationens bredd. Vissa produktområdenvilka anses särskilt intressanta all satsa på fastställs i samband medverksamhetsplaneringen. Några sådana produktområden utgörs av bygg- ochenergiområdet, offshore. komponenter för bilindustrin, högförädlade livsmedelm. svarar ocksåför vissa särskilda insatser inom exportfrämjandet. En sådan är programmet försmå och medelstora företag, vilkel kommer alt fortsätta. Ett antal olika samverkansgrupperarbetar i syfte alt underlätta samverkan mellan förelag i kompletterandebranscher. Projekt-bevakning har fått allt störte tyngd . Vidarebedrivs program för tjänsteexport. Slutligen anges den startadetekniska exportservice som ell särskilt arbetsområde. Programmet exporiservicei handelssekrelerarverksamhelen har bokförtstill internkoslnad. Övriga program bokförs lill taxepris. föreslåratt även exportservice bokförs till taxepris. Därigenom skulle rådets styrningoch resultatredovisning och därmed effektiviteten i denna svårbedömdaverksamhetsgren avsevärt kunna förbättras. Enligt rådet kan ersättning avexporiservicetimmar till laxeprisreducera risken för underskoll i handelssekrelerarverksamhelen. Denuppskattade merkostnaden vid en övergång till taxepris uppgår lill 2,9 milj. kr. Den nuvarande rörligakrediten hos för handelssekreterareverksamheten bestämdes lill 10 milj.kr. /81.Sedandess har verksamheten ökat väsentligt. hemställer därför atl denrörliga krediten ökar med 5 milj. kr. till 15 milj. kr. hemslällanom anslagsmedel för verksamhelen med svensk projektexport grundar sig på enuppskattning av storieken på utbetalningar under /86 med 20milj.kr. Garantiramen för anslagsåret föreslås uppgå lill oförändrat 35 milj.kr. Grunden för ett utvidgatexportfrämjande är nu enligt rådet lagd för ell par år framåt i och medförslagen från de många utredningar som presenterats under /84och statsmakternas ställningslagande därtill.Exportrådet presenterar därför en prognos för anslagsbehoven även för detvå åren efter anslagsårel. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 142 Mot bakgrund av det högakostnadsläget i vissa länder har en anpassning av utlandsorganisalionenpåböijats.