prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Idrottensverksamhetsinriktning för de närmast följande åren skall också ses som enmålmedveten strävan atl genom positiva och melodiska insalser motverkaförekommande negativa tendenser såsom doping och idrotts-våld företeelser somtrots sin förhållandevis ringa omfattning får en uppmärksamhet som allvarligtskadar idrottens anseende. Av den anledningen begär RF bl.a. medel för enkraftigt ökad satsning på anlidoping-verksamhet. Idrotten har dokumenteratpositiva effekler för såväl samhällel som enskilda medborgare. Idrottsrörelsensambitioner är höga på alla nivåer. Betydande, i regel oavlönade insatser görsav idrottens företrädare. Stimulansen i och uppskattningen av del resultat somkommer ut härav bidrar till elt effektivt utnyttjande av alla resurser. RF begär mot dennabakgrund totalt 213,9 milj. kr., en uppräkning med 13,eller 25,3 milj.kr. Iorganisationsstöd begärs 202 milj.kr. och i anläggningsstöd 11,9 milj. kr. Omkring två miljonermänniskor i vårt land är aktivt engagerade inom idrottsrörelsen och dessföreningsliv. Många fler motionerar och idrottar utan atl vara medlem iförening. Genom sin utbredning och sin sloriek är idrottsrörelsen en av vårastörsta folkrörelser. Idrottsrörelsen fullgörbetydelsefulla insatser i vårt samhälle. Motion och rekreation är vikligainslag i friskvårdsarbetet. Idrottsrörelsen aktiverar många ungdomar. För alltfler är idroti den främsta fritidssysselsättningen. Idrotten ger mångagemenskap och spelar därmed en viktig social roll. Jag anser det av bl. a.dessa skäl angeläget all samhället ger sill slöd åt idrottsrörelsens strävanatt bredda sin verksamhel ytterligare. De särskilda satsningarna på kvinnligidrott, som har bidragit lill att andelen kvinnor bland de aktivaidroltsutövarna har ökal, bör därför fortsätta. Även handikappade ochinvandrare är underrepresenterade inom idrottsrörelsen. Del finns därför skältill särskilda satsningar för dessa grupper. Jag vill också framhållamolionsidrottens betydelse. Idrottsrörelsen kan genom olika insatser aktiveraallt fler människor. Delta är viktigt inte minsl från folkhälsosynpunkl. RF börnoga följa motions- och breddidrottens utveckling samt ulreda dess ekonomiskaförulsättningar. Elitidrotten drar till sig den största massmedialauppmärksamheten. Ändå är den en lilen del av den totala idrotten i vån land. RFhar utarbetat etl särskilt program med förslag till ålgärder för att förbättraelitidrottens villkor. Jag vill gärna understryka vikten av att de som ägnarsig åt elitidrott ges goda förutsättningar för detla. Del bör ankomma på RFoch specialidrotlsförbunden alt inom ramen för sina anslag sörja för att såsker. Prop.1984/85:100 Bilagall 108 Om idrottsrörelsenskall kunna bredda sin verksamhet måste den ha tillgång lill bra ledare. IdroUsrörelsen bygger liksom andra folkrörelser på ideelltarbetande ledares insatser. Jag vill gärna understryka det slora värde som ligger i dessa ledares arbete. Det ärviktigt all ledarna är väl rusladeför sina arbetsuppgifter. Därför måste iedareuibiidningen ges hög prioritet.Även delta bör det ankomma på RF att sörja för inom ramen för sinaanslag. Statsanslaget tillidrolt över denna huvudtitel uppgår innevarande budgelår till 188.6milj. kr., varav 5,8milj. som använtsför deltagandel i kananses vara av engångsnatur. Jag förordar nu atl anslaget höjs lill205,5 milj. kr. för budgetårel 1985/86. Jag har försärskilda insatser inom kvinnlig idrott beräknat 1 milj. kr. Jag ulgår från att RF därutöver fortsätterden påbörjade satsningen för att aktivera fler kvinnor lill idrottsrörelsen. Handikappidrottenhar stor betydelse inte minst från rehabiliteringssynpunkt. Jag förordar,efter samråd med socialministern, att handikappidrotten fr. o. m. nästabudgelår får etl särskilt slöd ulöver det som eljest lämnas handikappidrollsförbundet. Jag beräknardel särskilda slödet för budgetårel 1985/86 till Imilj. Till särskildainsatser för invandraridrotten beräknas 0,3milj. RF har i sin anslagsframställning begärl särskilda medel för åtgärder mot doping. Jag anser i likhetmed RF att det är viktigt atl sådana insatser kan genomföras. Jag beräknar ienlighet med framställningen 2 milj. kr. för delta ändamål. Jag anser i likhetmed RF det angeläget alt 2,4 milj. kr. slälls lill förfogande för och 2.0milj. Jag delar också RF: s bedömning att stödet till mindreanläggningar bör räknas upp. Jag förordar en höjning med 0,5 milj. kr. lill 4,5 milj. kr. Satsningen på har under en följd av år varilkraftig. Anläggningen har rustals upp påtagligt. En särskild friidrottshall harbyggts. Något påtagligt behov av ytterligare insatser vid finns f.n.inte. Mindre, kompletterande arbeten bör kunnagenomföras inom ramen för Bosöns medel. Den begärda upprustningen av Lillsvedbör komma till utförande i den takt som anvisade medel medger. Detankommer på regeringen atl efter förslag av RF besluta om hur 2,0milj. kr.skall användas för arbeten vid och Lillsved. Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Stöd till idrotten /86 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilagall 109 Stöd till turism och rekreation 1983/84 Ulgift '80238149 Reservation '5961833 1984/85 Anslag 71700000 1985/86 Förslag 75800000 ' Anslagen Slöd till friluflslivel m. m. och turistråd. turistråd är enstiftelse inrättad av staten. och Landstingsförbundetmed uppgift atl som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärderför turism i . har fr. o. m. den Ijuli 1984 fäll ändradestadgar Ofr prop. 1983/84: 145, KrU 22, rskr 353). skall sålundadels utveckla svensk turism och genom marknadsföringsåtgärder förbättra svenskbytesbalans och sysselsättning samt stödja regional ulveckling, dels medverkatill att förbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation. Från anslagel lämnasbidrag lill uppförande av turist- och rekreationsanläggningar av riksintressesamt till ulvecklings- och försöksverksamhet inom turist- ochrekreationssektorn efter prövning av en delegation som lyder under turistrådet.Vidare lämnas från anslaget bidrag lill vissa ideella organisationer. turistråd harsitt huvudkontor i och har dessutom kontor i , ,, , , , , och . Kontoren i drivs i samverkan med handelssekreierarna pä resp. ort, medankontoret i drivs i viss samverkan med turistrådels motsvarigheter iNorden. är också representerat i , , ochRio de Janerio. turistråd (ST)framhåller atl varil ett framgångsrikt år för Sverigeturismen. Trotsatt det internationella resandet i minskal kan redovisa envolymökning med lolall inom de kommersiella boendeanläggningarna,innefattande en ökning på för utländska gästnätter. För det första halvåret1984 noteras fortsalla framgångar totalt och i synnerhet på de nordiska ochutomeuropeiska marknaderna. Effekterna syns inte barai fler gästnätter ulan också i en fortsatt positiv ulveckling av bytesbalansen.Underskottet uppgick lill 4,2 miljarder vilket är 1,2 miljarder lägreän . Enligt bedömningar förväntas en ytterligareförbättring är 1984. Den internationellaturismen bedöms som helhel komma atl ulvecklas i relativt långsam takt.Samiidigi hårdnar den internationella konkurrensen. Flertalel länder är i dagväl medvetna om turismens betydelse för valutabalans, samhällsekonomi ochsysselsättning. Alll slörre insalser görs för att stimulera den egnabefolkningen atl semestra i hemlandet. Större resurser satsas på att dra tillsig utländska turister. Prop.1984/85:100 Bilagall 110 Det finns flera skälsom talar för alt i delta hårdnande konkurrensläge kan vinnaylleriigare marknadsandelar. Grundläggande för denna bedömning är allSverige har ell utbud som överensstämmer med en internationell efterfrågetendens. ST begär /86 lOOmilj.kr. eller en ökning med 28,3 milj. kr. Medelbegärs för utökade marknadsföringsinsatser i utlandet samt för att ökamarknadskunnande och planeringskompetens, bl.a. genom utveckling av en slrukturplan försvensk turism och rekreation. Införande avdatateknik förändrar förutsättningarna för de svenska turistprodukterna. En snabb datoriseringutvecklas hos iransportbolag, arrangöreroch resebyråer. Det är viktigt för Sverigeturismens framtid att kraftfulltsatsa på denna utveckling. Med BOKSER, turistrådels rikstäckandebokningssyslem och andra kommunikationssystem är väl framme. Riksdagsbeslutet omturist- och rekrealionspoliliken klargör statsmakternas syn på denlångsiktiga inriktningen av svensk turism och den arbets-inriklning som STskall ha. ST har överarbetat sin långtidsplan och organisation. Genom atlbesitta operativ marknadskunskap, vara naturlig bas för inililativ ochsamordnande insatser samt förfoga över finansiella marginalresurser förutveckling/förändring har organisationen inom ST den styrka som krävs för att aktivt ledaSverigeturismens utveckling. ST personella och finansiella resurserkommer dock att vara små i förhållande till de övriga resurer som kommuner,organisationer, näring m. fl. Trots delta kan ST spela en viktig roll för den framtida utvecklingen. Förklaringen härtillär den starka förändringsprocess som svensk turism befinner sig i. ST: suppgift är att stimulera och koordinera förändringar. Viljan att satsasåväl i investeringar som marknadsåtgärder är f n. påfallande stark. Dessaförutsättningar kan snabbt leda lill goda resultat för bytesbalans,sysselsättning och näringens ekonomiska resultat. Bättre och prismässigt intressantare utbud tillhandahållskonsumenterna på ett enklare sätt. Detta ger breda folkgrupper slörre chans lill rekreation ochsemester. ST planerar enaktiv roll i detta arbete. Förutsättningen är hög kompetens ochflexibilitet. Lika angeläget är finansiella resurser som kan initiera ochstimulera de övriga satsningar som görs inom sektorn. Den högre ambitionsnivåsom ST föreslår bygger på vissheten att svensk turism kan utvecklas snabbt omtillräckliga satsningar görs. De positiva effekterna är odiskutabla och har redan nämnts. Vad somhittills inte observerats i tillräcklig gradär de gynnsamma effekterna på statens inkomster via olika skatter såväl från utländska gäster som närsvensken väljer att disponera semesterpengar i . har i skrivelse fill turistråd redovisat sinaanslagsbehov för /86 för dels driftkoslnadsbidrag till Prop.1984/85:100 Bilagall 111 sin service till båtlivets gästhamnar och sin fjällverksamhel, dels för sina behov av invesleringsmedel i föreningensIjälledsverksamhet med stugor ochleder. Skrivelsen har överlämnats tilljordbruksdepartementet. turistrådhar lill följd av beslut (prop. 1983/84; 145, KrU 22, rskr 353) givitsetl övergripande centralt ansvar för turist-och rekreationsfrågorna. Rådet har genom ändrade stadgar fåll en delvis ändradorganisation som har anpassats tillde av angivna målen och riktlinjerna. Rådets ansvarsområde har ocksåvidgats genom dels nyaarbetsuppgifter, dels övertagande av den nu nedlagda rekrealionsberedningens uppgifter och vissauppgifter från . Vid rådel haren delegation inrättatsmed vissa myndighetsuppgifter m. m.Delegationen svarar också för upprättandet av en slrukturplan för turism och rekreation. har vidareinrättat en referensgrupp medföreträdare för turistnäringen och dess intresseorganisationer saml andraintressenter i svensk turism, bl.a. folkrörelserna. Referensgruppen är etl rådgivande organ till turistrådet i marknadsföringsfrågor. harinlett ett samarbete med slatens induslriverk om genomförandet av en branschstudie samt medarbetsmarknadsstyrelsen för all inom ramenför sysselsättningspolitiken försöksvis pröva vissa åtgärder på turismenstjänste- och serviceområde. I de avstatsmakterna angivna målen för svensk turism framhålls behovet av en effektivmarknadsföring såväl på utlandsmarknaderna som inom vårt lands gränser.Särskilt angeläget är att finna lättöverskådliga s.k. paketlösningar försemester- och rekreationsresor i och till . Den ökade världslurismen är en ekonomiskfaktor av stor betydelse. Över 300 miljonerturister åriigen lämnar sill eget land för att resa utomlands. Världsturismen har passerat oljemarknadeni fråga om sysselsättning ochomsättning. andel av den ökande världsturismen är dock blygsam; vårandel av väridsturismen är betydligt mindre än vår andel av världshandeln. Även om en glädjandeökning av turismen i vårt land har kunnal konstateras bör detenligt min mening finnas förutsättningar för en betydligt kraftigare ökning,särskilt vad gäller de slora obearbetademarknaderna i de folkrika delarna av . Delta är angeläget eftersom turismen har en ökande betydelse såvälför vår samhällsekonomi ochbytesbalans som för sysselsättningen. Kapacitetsulnyttjandet inom näringen är lågt och säsongerna är korla. I stortsett endast de prisbilliga förläggningsalternativen visar ökningstendenser. Enperiod av betydande investeringar i turistanläggningar ökar efterfrågan påarbetskraft för att ge erforderligturistservice. En ökad turistisk omsättning kombinerad med en anpassning avturism- och rekreationssektorn tillmarknaderna såväl inom som utom kan ge goda resultat för vårtland. Prop.1984/85:100 Bilagall 112 Del bör ankomma påturistrådet alt noga följa den utveckling som dessa förhållanden visarpå. De svenska lurislproduklernas ulveckling samt förbättradeverksamhetsvillkor för den växande näringen måsle ges hög prioritet. Dennainriktning av turistpolitiken bör medverka lill alt öka antaletutländska turister samiidigi som fler svenskar får möjlighel till turism och rekreation. I enlighel med riksdagenslidigare beslut pågår nu arbetet med slrukturplanoch branschsludie, vilka bör kunna ge underiag för framlida marknadsbedömningar och därmed välgrundademarknadsföringsinsatser. Jag föreslår allnuvarande anslag till Stöd till turism och rekreation av 71,7 milj.kr.räknas upp med 4,Imilj. till 75,8milj. Jag räknar därmed att visst utrymme skapas för ökademarknadsföringsinsatser under nuvarande omslällningsskede i rådetsverksamhet. Jaghemställer alt regeringen föreslår alt tillStöd till turism och rekreation för /86 anvisa ettreservaiionsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilagall Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget bestrids utgifter för Sverigesdeltagande i vissa internationella organisationer och för inlernalionellisamarbeie inom jordbruksde-parlementels verksamhetsområde. Beräknad ändring 1985/86 Kommissionen enligtkonventionen om skydd av miljö Kommissionen enligtkonventionen om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning från fartygoch luftfartyg Unionen för skydd avväxtförädlingsprodukler Inlernaiionella byrån iParis för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Europeiska kommissionenför bekämpande av mul- och klövsjuka Nordiskt organ för renforskning 27000000 45 000 90000 Prop.1984/85:100 Bilagall Beräknad ändring 1985/86 Medel för medlemskapet iinternationella naturvårdsunionen bör redovisas under särskild post, medaneventuella medel för medlemskapet i internationella frysinstitutet börredovisas under posten Diverse internafionella organisationer och kongresser. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag all regeringen föreslår att till Bidrag tillvissa internationella organisationer m.m. för /86 anvisa etlförslagsanslag av . Ersättningar för vissa besiktningar ochsyneförrättningar 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget bestridskoslnaderna för dels syner och besiktningar på statens hus och byggnader, delssyneförrättningar enligt 12 kap. vattenlagen (1983: 291), dels ersättning ivisst fall till förvaltare av avlyst flottled. Anslaget bör föras uppmed oförändrat belopp. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl till Ersättningar förvissa besiktningar och syneförrätlningar för budgetårel 1985/86 anvisa ettförslagsanslag av . Ersättning för vissa skador förorsakade avvilt, m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget utbetalasersättning för föriuster som uppkommer till följd av angrepp av vissa rovdjurpå renar, får och andra tamdjur. 1984/85:100 Bilagall 115 om ersällning finns i 16 § jaktstadgan(1938:279, omirycki 1981:678) och förordningen (1976:430) om ersättning vidvissa skador av rovdjur (ändrad 1980:374). Från anslagel utgår vidare vissersättning enligt förordningen (1980:400) om ersättning vid vissa viltskador,m.m. (ändrad senasl 1982:980). Dessulom bekoslas från anslaget vissa ålgärder föralt förebygga skador av vill m. m. Del totalaersättningsbeloppet för rovdjursdödade tamdjur beräknas bli oförändrai jämförimed /84. Medelsbehovet för /86 uppskattas till6,0milj. Behovet av ekonomiskaresurser för atl ersätta skador av kronhjort på skog och gröda inom det s. k.frireservatet i kommer i huvudsak att vara oförändrat. För budgetåret1985/86 uppskattas medelsbehovet till . För att verksamheten isyfte att förebygga skador av vilt skall kunna fortsätta behövs ökade medel förnästa budgetår. Verkel arbetar bl. a. med att ta fram underlag för ett nyttsystem för ersättning av rovdjursdödade tamdjur. Vidare avser verkel attutveckla verksamheten med även andra skadeförebyggande ålgärder, i första handmed inriktning på att motverka skador orsakade av fåglar, exempelvis gäss.Verket anser atl del är angelägel all viliskadefrågorna ges ökade resurserbl.a. mol bakgrund av ökade "konflikter med markägarna. De särskildamedlen för att förebygga skador av vill bör därför fortsättningsvis uppgå lill400000 kr. har ettlagstadgal, administrativt ansvar för landets fauna, vilket bl.a. innebär vårdav hotade och sällsynta djurarter. Sammanfattningsvis behövs en kraftfullsatsning på denna del av faunavården, innefattande samordning och utformning avolika artbevarande projekt. Dessa åtgärder beräknas kräva . Föredragandensöverväganden Anslaget bör föras upp med oförändrai belopp. Jag hemställer atlregeringen föreslår att till Ersättning förvissa skador förorsakade av vilt, m.m. för /86 anvisa etlförslagsanslag av 6220000kr. Prop.1984/85:100 Bilagall 116 sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:67) Rennäringens ekonomi Rennäringskommitiénsuppgift har varil all se över rennäringens ekonomiska förhållanden samlkartlägga de olika biologiska och ekonomiskt/ administrativa faktorer sombestämmer renskötselns utformning och lönsamhet. 1 arbetet har ingått atlpröva olika förslag i syfte all skapa förutsättningar för dem som ärsysselsatta inom rennäringen att få en lillfredsställande ekonomisk och socialstandard och trygghet i arbetet. 1 kommitténs arbete har också ingått enöversyn av bl.a. del slatliga ralionalise-ringsstödei och prisstödet tillrennäringen saml all studera och dra erfarenheter av förhållandena i . I kapitlen 2-9 beskrivsrenskötseln i och de allmänna ekonomiska villkor den arbetar under. Ikapitel 10 redogörs för förhållandena i och . I finns totalt ca17000 samer varav ca 2500 är sysselsatta inom renskötseln. Omkring en tredjedelav vårt land utgör renskölselområde. Renskötselområdet är indelat iårstidsland, som vart och ett har sin speciella betydelse i renskötselnsårscykel. Antalet renar är f n. ca 250000 (kapilel 2 jämte bilaga 1).Rennäringen regleras i rennäringslagen . Den statligarennäringsadministrationen är inordnad i lanibruksverkel (kapitel 3). Destarkast konkurrerande markanspråken till rennäringen är skogsbruk, turism,samhällsbyggnad, gruv- och täklverksamhel, vattenkraft, rovdjur samt jaktenefter älg. Intressekonflikterna regleras i såväl rennäringslagen som andraspeciallagar (kapitel 4). a. deninkomstundersökning som har gjorts visar att inkomsterna från renskötseln ilikhet med inkomsterna från jordbruket i glesbygderna är låga och att andrainkomstkällor spelar stor roll. Inkomstvariationerna mellan olika samebyar ärstora. Skuldsättningen är generelll sett låg. Grundläggande förändringar idriftsuppläggning och renägarnas inbördes ekonomiska förhållanden har inteskett pä det sätt som åsyftades vid införandet av nuvarande rennäringslag(kapitel 5). Ett femtontal slakteriföretag är verksamma inom rennäringen. Detdominerande slakteriförelaget är efter konkurs under rekonstruktion.Renslakten är slarkt säsongbe-tonad vilket leder till höga lagringskostnader(kapitel 6). Prisstöd är den dominerande stödformen. Prisstödet tillrennäringen uppgick /83 till 8,6 milj. kr. En betydelsefullstödinsats sker även genom beredskapsarbeten (kapitel 7). Prop.1984/85:100 Bilagall 117 Förforskningsinsatserna på rennäringsområdel svarar främsl lantbruksuniversitet.Bland aktuella forskningsuppgifter märks studier rörandestödulfodring, skogsgödslingens inverkan, renbetet, orsaker tillren-föriusier samt renhjordenssamman.sätlning (kapilel 8). Samråd mellan rennäringen och andra samhällsintressen sker med den interdepartementala arbetsgruppen för samefrågor, med vissakommuner samt med företrädare för skogsbruket (kapitel 9). I är detslatliga engagemanget i renskölseln stort. Mellan staten och rennäringenäger förhandlingar rum på grundval av ett s. k. reindrifts-avial och utmynnar f. n. i tvåårigaavtal. Finsk renskötsel är i fiera avseendenolik den svenska och norska bl. a. genom att varje medborgare inomrenskötselområdel, även icke samer, har rätt atl bedriva renskötsel (kapilel10). III, IV Överväganden och förslag Kommitténs allmännaöverväganden presenteras i kapilel 11 och reformförslagen i kapitlen 12-25. Som uigångspunktför dessa överväganden och förslag ligger en genomgång av den slatliga same-och rennäringspoliliken. Grundläggande för att förverkliga denna politik har kommittén funnit vara allantalet människor som är sysselsatta i och ekonomiskt beroende av rennäringen, liksomnäringen som sådan, måsle bibehållas på lägst nuvarande nivå attdet nära sambandet mellan kultur-näring-marker beaktas med den helhetssyn på desamiska frågorna detta ställer krav på attbällre förutsättningar skapas för samförståndslösningar mellan den samiska befolkningen och samhället iövrigt Kommitténhar valt att precisera de övergripande målen för samhällets insatser förrenäringen i fyra delmål; Beträflande samebyn,dess ställning och funktion, har kommittén kunnal konstatera atl vissaoklarheter råder. Allmänna råd bör utarbetas till rennäringslagen för attundanröja dessa oklarheter. Kommittén föreslår att arbetet utförs av en särskildarbetsgrupp. Reglerna för renräkning bör mjukasupp. Obligalorisk renräkning är enligt kommitténs meningtillfyllest. Kvinnornas slällning i samebyn bör stärkas. Samebyn bör ha valfrihet atl utse antingen en eller bådamakarna i ett familjeföretag lill renskötande medlem (kapitel 12). Naturbelel är för renskötseln den heltdominerande produktionsresursen. Vadgäller möjlighelerna atl säkra tillgången på bete vill kommittén prop.1984/85:100 Bilagall 118 pekapå två infallsvinklar, dels ökat hänsynstagande från motstående intressenssida, dels ulveckling av renskötseln mol utövandeformer som gör den mindre känslig för påtvingade förändringaroch störningar. Näringsskyddet i rennäringslagen bör förbättras på flerapunkter liksom möjligheterna attstyra snöskotertrafik och vandringsiurism från för renskölseln särskilt känsliga områden.Renskötselföreträdare bör ges plals i kommunala arbelsgrupper vid framtagandet av kommunöversikter och områdesplaner.Kommittén föreslår vidare att markanvändningsredovisningar utarbetas församtliga samebyar enligt den modell kommittén medverkat till att utveckla. Modellen presenteras i en särskildpublikation "Markanvändningen iVilhelmina norra sameby". Tillskottsutfodring bedömer kommitténvara av slor betydelse för atl göra renskötseln mindre känslig föromgivningspåverkan i olika former. Rennäringen har totalt sell blivitunderkompenserad för intrången i renbelesmarkerna. Särskilt gäller detla de ölägenheter slorskogsbruket och turismenåsamkat rennäringen (kapilel 13). För all stimulera lill ökad slakt avyngre handjur samt premiera en hårdaregallring bland äldre hondjur med låga vikter föreslår kommittén ell förhöjt prisstöd för djur med slaklvikter under30 kg. Rationaliseringsstödet lillrennäringen bör bibehållas med i huvudsak nuvarande utformning men med möjlighet till förhöjt bidrag i särskilda fall bl. a. vidinvesteringar som är särskilt kostnadskrävande.