prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Summa 1384 000 + 222 000 + 53 000 Verksamhetens omfattninghar ytterligare vuxit under /84 och fler biverkningsrapporler äntidigare har kommil in och bearbetats, drygt 67 000. Det innebär en ökning avdatabasen med . Databasen innehöll ca 370 000 rapportermed medicinsk information rörande iakttagna läkemedelsbiverkningar. Styrelsen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Densuccessiva volymökningen vid enheten kan inte mötas med nedskärningar. Detföreskrivna huvudförslaget bör därför inte tillämpas. Pris- och löneomräkningm.m. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Medel för WHO-enhetensverksamhet beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en reduktion om . Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår alt till WHO-enheten förrapportering av läkemedelsbiverkningar för /86 anvisa ettförslagsanslag av . förpsykosocial miljömedicin (IPM) har till uppgift att utveckla, värdera ochförmedla kunskaper om psykosociala risksituationer, riskgrupper ochriskreaktioner. Verksamheten omfattar målinriktad forskning samt utbildning,dokumentation och information. Institutet leds av en föreståndare under enstyrelse med representanter för huvudavnämarna av institutets tjänster. Beräknad ändring 1985/86 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) LokalkostnaderEngångsanvisning (1587 000) (4- 296 000) (4- 190 000) Styrelsen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Pris-och löneomräkning m.m. -I- . Huvudförslaget innebär enreduktion med . Institutet bedömer att denna besparing inte kangenomföras, om institutet skall kunna bedriva sin verksamhet enligt deintentioner som förelåg vid institutets inrättande. 1984/85:100 Bilaga 7 91 Fören tjänst som kontorist begärs en ökning av lönemedlen med . Jag anser att det ärangeläget alt lPM:s verksamhet kan bedrivas så effektivt som möjligt inom deramar som angav vid institutets tillkomst. Myndigheten har hemställtom undantag från huvudförslaget. Med hänsyn till de skäl härför som myndighetenanfört bör enligt min mening 1985/86 undantas från tillämpningen av huvudförslaget. Detfinansieras genom omprioritering av anslagsmedel inom huvudtiteln. för ytterligare lönemedel. Resursförstärkningenfinansieras genom omprioritering av anslagsmedel inom huvudtiteln. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget fill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens institutför psykosocial miljömedicin för /86 anvisa ett förslagsanslagav . Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) är i samverkan med landets centrala organför epidemiologiskt befolkningsskydd. Dess huvudsakliga uppgift består i atlförebygga infektionssjukdomar, speciellt epidemiska. Laboratoriet utfördiagnostik, framställer vacciner och utövar epidemiologisk övervakning. Enspeciell gren av verksamheten är upprätthållandet av civil och militärberedskap mot epidemier. Laboratorietsarbetsuppgifter och organisafion framgår av instruktionen (1965:786) förstatens bakteriologiska laboratorium (senast ändrad 1979:322). Medel för laboratoriets verksamhet anvisas underföljande anslag: E 11. : UppdragsverksamhetE 12. : Driftbidrag E 13. Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter E 14. Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet E 15. Statensbakteriologiska laboratorium: Utrustning E 17. Epidemiberedskap m.m. (Vissaanslagsposter) Under femte huvudtitelnfinns dessutom för innevarande budgetår uppfört elt reservaiionsanslag A 5.Vissa byggnadsarbeten m.m. inom verksamhetsområde. Underanslaget har bl.a. medel beräknats för 1984/85:100 Bilaga 7 92 vissa byggnadsarbeten vid SBL. Eflersombyggnadsverksamheten numera har en relativt låg omfattning och då pågåendebyggnadsprojekt snart är färdigställda är del inte ändamålsenligt all ha ettsärskilt byggnadsanslag uppfört under den femle huvudtiteln. Jag föreslår därför attreservationsanslaget A 5. Vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde upphör att tas upp fr.o.m. /86. Vid behov fåristället det under trettonde huvudtiteln uppförda reservationsanslaget C 1.Byggnadsarbeten för statlig förvaltning disponeras. Jag har i denna fråga samrått med statsrådetHolmberg. Flera utredningar harsedan början av 1970-talel sett över SBL:s lokalisering, verksamhet ochorganisation. 1982/83:16 om vaccinproduktion, m.m. föreslogs attvaccinproduktionen vid SBL skulle bedrivas vid en ny myndighel förlagd ianslutning till SBL. Övriga delar av SBL:s verksamhet behandlades inte ipropositionen. framhöll bl.a.behovet av en samlad lösning av frågan om SBL:s framtida uppgifier ochorganisation (SoU 1982/83:11, rskr. En organisationskommittémed uppdrag att lägga fram ett detaljerat förslag om organisationen m.m. avstatens vaccininstitut och statens bakteriologiska laboralorium - SBL-kommiltén- har överlämnat betänkandet (Ds S 1984:7) Arbetsuppgifter ochorganisation för statens bakteriologiska laboratorium (SBL). Beredningen av ettförslag om SBL:s framtida uppgifter och organisation pågår. Beredningen avSBL:s anslag bör slutföras i samband med att ställning tas till SBL:s framtidaverksamhet och organisation. Jag avser att föreslå regeringen att senare underriksmötet lägga fram en proposifion i ämnet. I avvaktan härpå förordar jag attanslagen till SBL tas upp med oförändrade belopp. 1983/84 Utgift 1969 716 1984/85 Anslag 1000 Uppdragsverksamheten omfattar tjänster ochtillhandahållande av olika preparat till andra statliga myndigheter, enskildakunder, kommuner och landsting samt viss export av preparat. För undersökningaroch preparat uppbär SBL ersättning enligt taxa som SBL fastställer efler samrådmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, fill för /86 beräkna ett förslagsanslag av 1 000kr. 1984/85:100 Bilaga 7 93 1983/84 Utgift 1000 1984/85 Anslag 1000 Anslaget avser att täcka kostnader förforsknings- och utvecklingsarbete inom uppdragsverksamheten, dvs. diagnostiskaundersökningar och preparatförsörjning, som inte kan täckas genomtaxeinkomster. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för / 86 beräkna etl reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 18748 000 1984/85 Anslag 19247 000 Detta anslag finansierar SBL:scentrallaboratorieuppgifter. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för /86 beräkna ett förslagsanslagav . 1983/84 Utgift 3615 000 1984/85 Anslag 3722 000 Detta anslag finansierar SBL:sförsvarsmedicinska verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill verksamhet för /86 beräkna elt förslagsanslagav . 1983/84 Utgift 3453 471 Reservation 9 124 953' 1984/85 Anslag 7200 000 ' Därav ca 5 750 000 kr.för utrustning för tillverkning av vaccin mot mässling, påssjuka och röda hund (se prop.1983/84:125 om tilläggsbudget III). SBL:s anskaffning avutrustning finansieras dels genom utnyttjande av delta reservationsanslag föranskaffning av utrustningsobjekt, vars värde Prop.1984/85:100 Bilaga 7 94 och som har en livslängdöverstigande , dels genom anlitande av resp. programanslag förutrustningsobjekt, vars värde inle uppgår lill nämnda belopp. Medel motsvarandeavskrivning och förräntning av utrustningskapitalet belastar SBL:s budget ochinlevereras till statsverket. Regeringen har /85 bl. a. ställt ett engångsbelopp av 3 milj. kr. till SBL:sförfogande för i första hand inköp av vetenskaplig utrustning i enlighet meduttalandena i prop. 1983/84:107 om forskning (SoU 24, rskr 404). Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till för / 86 beräkna ett reservationsanslag av 4 200 000kr. 1983/84 Utgift 4219 036 Reservafion 233 472 1984/85 Anslag 4104 000 1985/86 Förslag 5 276 000 Från förevarande anslagdisponerar medel för särskilda informationsprojekt ochsammanställning av informationsmaterial m.m. om hälsoupplysning. Från anslagetbekostas också upplysningsverksamhet genom vissa organisationer, tobakens skadeverkningar (NTS),() m.fl. iring 1985/86 1 663 000 1000 4- 160 000 4- 1 298 000 4- 1 458 000 + 172 000 4- 1 000 000 4- 1 172 000 Socialstyrelsenshälsoupplysning kommer främst att inriktas på olika strategiska insatser. Delär angeläget att initiera hälsoupplysning inom olika samhällssektorer och atlsatsa på utvecklingsarbete, dvs. att utveckla olika informalionsmetoder för attpåverka levnadsvanorna i en hälsomässig riktning. Stöd och stimulans tillsjukvårdshuvudmännen har hög prioritet. 1984/85:100 Bilaga 7 95 I enlighet med den nyahälso- och sjukvårdslagens intentioner, känner elt ansvar föratt särskilt stödja och stimulera hälsoupplysningen inom ramen förprimärvårdens förebyggande arbete. Ett långsiktigt arbete avgrundläggande betydelse är att etablera hälsoupplysning som en integrerad delinom utbildningen av hälso-och sjukvårdspersonal och utbildningen av anställdainom , fritidssektorn och skolan. Regeringen har bl.a. givitsocialstyrelsen i uppdrag alt verka för att frågor som rör tobakensskadeverkningar ägnas ökad uppmärksamhet i utbildningen av läkare och annanvårdpersonal. Även omsjukvårdshuvudmännen till följd avden nya lagstiftningen på hälso- och sjukvårdsområdet ålagts ett ansvar förförebyggande insatser, har flertalet ännu inte tillräcklig erfarenhet för attsystematiskt kunna arbeta med hälsoupplysning. För att ha möjlighet attstimulera de sjukvårdshuvudmän, vilkas verksamhet fortfarande ligger på enrelativt låg nivå och ge stöd till dem som börjat utveckla sin verksamhet, begärsocialstyrelsen för /86 totalt , varav 2 961 000kr. för styrelsens egen hälsoupplysning. I den offensiva hälso-och sjukvårdspolitik som hälso- och sjukvårdslagen har lagt grunden till ärsåväl samhälls- som individinriktade insatser av central betydelse.Hälsoupplysningen utgör en vikfig del av det individinriktade arbetet. Det ärdärvid landstingens uppgift att föra hälsoupplysningen ut på fältet genomhälso- och sjukvårdspersonal i olika funktioner. Hälsoupplysning och annanindividinriktad förebyggande vård bör i första hand vara en uppgift förprimärvården. uppgiftbeträffande hälsoupplysning bör vara att på grundval av styrelsens verksamhetsamt nationella och internationella rön om hälsorisker och hälsofrämjandeåtgärder prioritera viktiga områden för hälsoupplysningsarbelet och försehuvudmännen med vissl underlag för deras hälsoupplysning. Styrelsen bör biståoch stimulera huvudmännens upplysningsverksamhet. harutvecklat metoder för den abortförebyggande upplysningen och stimulerat ochslött landsting och kommuner som startat upplysning om sexualitet ochsamlevnad. Styrelsen har alltjämt en viktig roll när det gäller förmedling avkunskaper och erfarenheter på detta område. I regeringens proposition omfamiljeplanering och abortvård som har förelagts riksdagenframhålls bl. a. vikten av en fortsatt satsning på upplysning omfödelsekontroll, sexualitet och samlevnad för all ytterligare minska antaletaborter. I den s. k. har bl. a. utarbetats hälsopolitiska handlingsprogram för attförebygga hjärt-kärlsjukdomar och olycksfall som förutsätter ett utvecklings-och informationsarbete vad avser metoder. 1984/85:100 Bilaga 7 96 inriktning och former för hälsoupplysning. Delbör nu ankomma på att närmare konkretisera dessa program ochföra ut kunskaper härom lill landstingen och andra intressenter. Cancerkommitlén har underåret överlämnat sitt belänkande (SOU 1984:67) Cancer- orsaker, förebyggande m.m. Kommittén konstaterar att de stora yttre orsakerna till cancer har sambandmed våra levnadsvanor. Förutom tobaksrökningen har koslen stor betydelse föruppkomst av cancersjukdomar. Även andra faktorer som har samband med våralevnadsvanor kan enligt kommiltén bidra lill utvecklingen av cancer. Kommitténser en intensifierad hälsoupplysning som en av de viktigaste åtgärderna för attbegränsa cancersjukdomarna. Cancerkommitiénsbetänkande remissbehandlas f. n. Avsikten är atl det tillsammans med bl.a. skall utgöra underlag för den hälso- och sjukvårdspolitiskaproposition som planeras att föreläggas senare i vår. insatserför information om tobakens skadeverkningar behöver intensifieras.Socialstyrelsen och arbetarskyddsstyrelsen har utfär-det allmänna råd ombegränsning av tobaksrökningen i lokaler av gemensam-hetskaraktär. Det ärangeläget att en uppföljning av detta arbete kan ske. På uppdrag av regeringenutreder f. n. åtgärder för att i utbildningen av läkare ochannan vårdpersonal öka uppmärksamheten på frågor som rör tobakensskadeverkningar. räknar med att en plan för forskning om vilkafaktorer som påverkar lobaksbruket och om effekterna av samhällets insatser påtobaksupplysningens område kommer att kunna redovisas . Nytl underlag i fråga omkost- och näringsfrågornas slora betydelse för hälsan har framkommit genom detutredningsmaterial som överlämnats av cancerkommittén och 1983 årslivsmedelskommitté (Ds Jo 1984:9). Cancerkommitlén framhåller atlepidemiologiska och experimentella undersökningsresultat övertygande visar attkosten har stor betydelse i fråga om den totala cancerincidensen men att detaljkunskaperännu ej medger en noggrann kvantifiering. Kommittéen föreslår att enintensifierad forskning inom detta område kommer till stånd. Äveninformationsinsatserna på detta område behöver intensifieras. Preliminäraöverläggningar pågår mellan representanter för näringslivet och staten om altbilda en ideell förening med huvudsakligt syfte att stödja och initierakollekliv forskning rörande samband mellan kost och hälsa. Verksamheten kommeratt finansieras enligt avtal med staten. Företagen blir härigenom berättigadetill avdrag enligt första stycket punkt 3 förordningen (1975:127) om avdrag vidinkomsttaxeringen för bidrag fill viss forskning m. m. för de bidrag som delämnat till föreningen. Det är vidare angelägetatt fortsätter med informalion till invandrare. Jag har bedömt att insatser förhälsoupplysning inom de Prop.1984/85:100 Bilaga 7 97 områden jag här redogjort för behöverintensifieras och föreslår därför en uppräkning av anslaget med 1 milj. kr.Under anslaget har jag också räknat med en ökning av bidraget lill olikaorganisationer för hälsoupplysning. Finansieringen av de ökade utgifterna underanslaget bör ske genom omprioritering av anslagsmedel inom huvudtiteln. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till 5 276 000 kr.Regeringen beslutar efler förslag av om den närmarefördelningen av tillgängliga medel under anslagsposten 1. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Hälsoupplysningför /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 10428 775 1984/85 Anslag 11573 000 Anslaget kan betecknassom ett allmänt beredskapsanslag för hälso- och sjukvården såvitt avsersmittsamma sjukdomar. Som jag har angett under anslagen E 11-15Statens bakteriologiska laboratorium avser jag atl senare under riksmötetföreslå regeringen att lägga fram en proposition om statens bakteriologiskalaboratoriums framtida verksamhet och organisation. I samband därmed avses ävenanslagsfrågor som gäller epidemiberedskapen att tas upp till behandling. Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition om statens bakteriologiska laboratorium, tillEpidemiberedskap m.m. för /86 beräkna elt förslagsanslag av . Bidrag till Sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut Från anslaget utgårbidrag lill Sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut (Spri). Institutet har till uppgift att främja,samordna och medverka i huvudmännens planerings- och rationaliseringsverksamhetinom hälso- och sjukvården samt socialvården. Huvudmän för institutet är statenoch (prop. 1967:68, SU 105, rskr 251). Bidragen utbetalas kvartalsvis i förskott. 7 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 98 Enligt denöverenskommelse som träffats mellan staten och omfinansieringen av Spri skall institutet bedriva sinverksamhel inom en ekonomisk totalram av 172,7 milj. kr. skallstaten svara för bidrag med 18,9 milj. kr. För /86 bör anvisas18 . för statens bidrag till institutets verksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Bidrag lill Sjukvårdens-och socialvårdens planerings- och /86 anvisa ett anslag av . Bidrag till allmän sjukvård m.m. 1983/84 Utgift 4 484 972 762' 1984/85 Anslag 4 536 000 000' 1985/86 Förslag 4524 600 000 ' Anslagen Bidrag till anordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m.och Bidrag till driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. Från anslaget utgår delsett särskilt statsbidrag till den allmänna sjukvårds-ersättningen som fr.o.m.den 1 januari 1985 utgår från den allmänna försäkringen lillsjukvårdshuvudmännen, dels bidrag till sjukvårdshuvudmännen enligtöverenskommelse med om ändring avtal om denpsykiatriska vården m.m. (prop. 1983/84:190, SfU 31, rskr 393). I enlighet med vad somanges i propositionen 1983/84:190 om vissa ersättningar fillsjukvårdshuvudmännen, m.m. beräknar verket anslagsbehovet för del särskildastatsbidraget till den allmänna sjukvårdsersältningen till 4 300 milj. kr. Enligt överenskommelseskall staten till sjukvårdshuvudmännen liksom utge etl särskilt bidragtill den psykiatriska vården fr.o.m.1985 . Bidraget skall vara 148 milj. kr perår. Därutöver krävs medel för bidrag lill vissa pensioner, lokalhyror ochutrustning. 1984/85:100 Bilaga 7 99 De hittillsvarandeanslagen till anordnandet och driften av kliniker för psykiskt sjuka fördeladesmed utgångspunkt i den lidigare uppbyggnaden av vården av psykiskt stördamänniskor. Genom propositionen (1983/84:190) om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m.m. (SfU 31, rskr 393) har statens bidrag fill vården avde psykiskt störda frikopplats från den tidigare uppbyggnaden avmentalsjukhusen. Härigenom underlättas en omstrukturering av vården mot öppnarevårdformer. Jag föreslår atlförutvarande förslagsanslag Bidrag till anordnande av kliniker för psykisktsjuka m.m. och Bidrag fill driften av kliniker för psykiskt sjuka m.m. ersättsav ett nytl förslagsanslag, som bör benämnas Bidrag till allmän sjukvård m.m.Från det nya anslaget bör utbetalas dels statsbidraget till den allmännasjukvårdsersättningen som utges fill sjukvårdshuvudmännen, dels överenskomnabidrag lill den psykiatriska vården. Jag beräknaranslagsbehovet för /86 till 4 . Av detta anslagföreslås Riksförsäkringsverkei disponera 4 300 milj. kr. som statsbidrag tillden allmänna sjukvårdsersättningen. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillallmän sjukvård m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Vidareutbildning av läkare m.m. ' Anslaget Vidareutbildning av läkare Från anslaget bekostasutgifter i samband med de olika utbildnings- och informationsinsatser, somsocialstyrelsen svarar för. Dessa avser i huvudsak vidareutbildning av läkaretill specialistkompetens och viss vidareutbildning av tandläkare m.m.,kompletteringsutbildning för hälso- och sjukvårdspersonal med utländskutbildning samt anordnande av konferenser m.m. Vidareutbildningen avläkare omfattar dels allmäntjänstgöring (AT), efter vilken legitimation kanerhållas, dels forlsall vidareutbildning (FV), varigenom specialistkompetensuppnås. Enligt förordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m. skall den som avlagt läkarexamen inom rikel och vill fålegitimation som läkare genomgå allmäntjänstgöring som läkare under elt år , varav i princip inom allmän kirurgi, inomallmän internmedicin, inom allmän psykiatri eller barn- ochungdomspsykiatri samt inom allmänmedicin. Prov avläggs i allmän kirurgi, allmän Prop.1984/85:100 Bilaga 7 100 internmedicin och allmän psykiatri enligtsocialstyrelsens föreskrifter. Den som vill få specialistkompetens skall efterlegitimation som läkare genomgå vidareutbildning, som består av visshuvudutbildning samt sidoutbildning inom verksamhetsområde av betydelse försökt kompelens. Det åliggersocialstyrelsen att anordna systematisk undervisning med kunskapsprov förläkare som genomgår specialistutbildning. meddelar också beslutom godkänd allmäntjänstgöring, legitimation och specialistkompetens för läkare. harinrättat en rådgivande om läkares vidareutbildning(NLV). En ledamot, tillika ordförandei nämnden, företräder . Av övriga ledamöter utses två efterförsk g av vartdera universitets- och högskoleämbetet. saml en efler förslag av . Tandläkare fullgörallmäntjänstgöring under etl år vid dislriktstandpolikli-nik enligtförordningen (1984:545) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvårdenm.m. Allmänljänslgöringen avslutas med kunskapsprov, varefter legitimation kanerhållas. För specialistkompetensför tandläkare fordras dels viss huvud- och sidoutbildning, dels viss allmäntandläkarpraktik under eller utbildning inom annan specialitet änden kompetensen avser. En nyspecialistutbildning för tandläkare som omfattar tjänstgöring och systematiskkursundervisning kommer enligt beslut atl införas närhuvudmannaskapet för den tandvård, som bedrivs i anslutning till odontolo-giskutbildning och forskning, har förts över till tandvårdshuvudmännen.Förhandlingar i huvudmannaskapsfrägan pågår mellan statens förhandlingsnämndoch . 1984/85:100 Bilaga 7 101 Beräknad ändring 1985/86 Vidareutbildning av läkare och landläkare Prov under läkares all- Systematisk undervisning och kunskapsprov 4- 4 598 000 4- 4 598 000 Kurser för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk examen 7. Prov för läkare och kur- 4- 5 567 000 + 4 990 000 beräknari sin anslagsframställning pris- och löneomräkningen fill . Vidareutbildning av läkare och tandläkare Regeringen harföreskrivit alt bör pröva möjligheten att stegvis i den utsträckningsom det är lämpligl och ekonomiskt försvarbart lägga ut genomförandet av kurserinom ramen för den systematiska undervisningen i läkarnas vidareutbildning påde regionala samverkansnämnderna och deras kanslier. Detta skall ske medutgångspunkt i att ett nära samarbete sker mellan nämnderna och berördhögskoleenhet. Antalet avlagda examinaför läkare beräknas till 1000 under nästa budgetår. Dessutom tillkommer ca100-150 läkare med utländska examina. avserkostnader för en kurskatalog och en tryckt författningssamling. Antalet deltagare iskriffiiga prov under läkares allmäntjänstgöring beräknas till 3 600 /86. 1984/85:100 Bilaga 7 102 Medel beräknas för ca280 vidareutbildningskurser om vardera med ca 25 deltagare i varje kurs. Varje kurs beräknas kosta ca . avser atlanordna ca 270 kurser under /85, vilket är möjligt genom att enmedelsreservation från föregående budgetår också tas i anspråk. Efterfrågan påkursplatser har emellertid inle kunnat tillgodoses under en följd av år.Läkarna har i vissa fall fått svårigheter atl hinna genomgå föreskrivna kurserinnan tjänstgöringen genomförts. 260 kurser behövs under /86 medhänsyn till löpande behov. Härutöver bör 20 extra kurser sältas in. På dettasätt kan undvikas att läkarna hindras från att få specialistkompetens genombristen på kurser. Överläggningar pågår omen successiv decentralisering av kursverksamheten till de regionalasamverkansnämnderna. Medel beräknas underanslagsposten för efterutbildningskurser för allmänläkare m.m. Medlen avsesanvändas för följande kurser. Efterutbildning för allmänläkare 495000 Efterutbildning inom långvårdsmedicin 100000 Efterutbildning i miljömedicin 210000 Kurs i klinisk läkemedelsprövning 50000 Kurs i tropikmedicin 170000 Efterutbildning i medicinskrehabilitering 25000 Efterutbildning i rättsmedicin 57000 Antalet deltagare i encentralt utformad kunskapskontroll, som skall avsluta allmäntjänstgöringen (AT) för tandläkare, beräknas bli 400 . har i samråd med universitets- och högskoleämbetet. , och förenade studentkå rer utarbetat föreskrifter för AT-provens innehåll, uppläggning och genom förande. Materialkostnaderna för provet jämte porto m.m. beräknas bli ca . Kurser för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk examen Två förkunskapsprov förläkare med ufiändsk utbildning avses bli anordnade (.