prop · G803193 · 1984-12-31 00:00:00 — Vinstenblir skattefri orh egendomen innehafts fem är eller längre. Prop.1984/85:193 39 Vid beräkning av realisationsföriust gäller samma reglerför bestämning av innehavstid som vid vinstberäkningen. Att bestämma dagen för avyttringen vållar knappast någraproblem. Som jag tidigare nämnt anses avyttringsdagen vara den dag då bindandeavtal om överlåtelse av egendomen ingås. Däremot är det inte i alla fall likaklart hur anskaffningstidpunkten skall bestämmas. Det är därför nödvändigt attrelativt ingående behandla den frågan. Inledningsvis tar jag upp debestämmelser som anknyter lill 35 § 3 mom. KL. Mitt förslag bygger på de i praxis utarbetade reglerna omberäkning av anskaffningstidpunkt vid nyemission av aktier. Förslaget ärutarbetat med hänsyn lagen lill de många olika överlåtelsesilualioner som kanförekomma vid avytlring av de värdepapper som är aktuella. Till grund förbestämmelserna om anskaffningstidpunkt ligger mina förslag om dels attföreträdesrätten att teckna ett optionslån i skattehänseende skall anses knutentill optionsrätten, dels att utnyttjande av en företrädesrätt, ett konvertibeltskuldebrev eller en optionsrätt inte skall utlösa realisationsvinstbeskattning.Den aktieägare som deltar i en emission kan därigenom via företrädesrättenhärleda sin konvertibel eller optionsrätt tillbaka till den aktie från vilkenföreträdesrätten att delta i lånet härrör (moderaktien). Anskaffar han en nyaktie genom att utnyttja konverlerings- eller optionsrätten kan han på sammasätt härleda förvärvet av aktien tillbaka lill moderaktien via konverterings-eller optionsrätten och företrädesrätten. Avyttrar aktieägaren ett av de nunämnda värdepapperen bestäms dess anskaffningstidpunkt av moderaklien. Skulledenna aktie vara förvärvad genom ett benefikt fång får han gä tillbaka lilltidpunkten för närmast föregående onerösa fång. Om en skaltskyldig deltar i en emission utanföreträdesrätt, t.ex. vid en riktad emission, bör anskaffningstidpunktenbestämmas lill dagen för teckningen. Detta överensstämmer med gällande rätt. Förvärvarden skattskyldige ett av de nu aktuella värdepapperen genom köp blir dagen förköpet anskaffningstidpunkt. Även vid ett sådant förvärv bör gälla attanskaffningstidpunkten får överföras lill ett genom teckning eller konverteringförvärvat värdepapper. Jag kan illustrera det nu sagda med ett exempel. Anlagatt en skattskyldig köper en företrädesrätt att delta i ett optionslån och atthan utnyttjar rätten till teckning. Han får då en optionsrätt. Antag vidare atthan utnyttjar optionsrätten och tecknar en aktie, som han sedan avyttrar. Hansanskaffningstidpunkt för aktien skall dä räknas tillbaka till dagen för inköpetav företrädesrätten. Resultatet blir detsamma om företrädesrätten i ställethade gällt ell konverteringslån. Jag hartidigare föreslagit att utnyttjandet av företrädes-, konverterings-ochoptionsrätter inte skall utlösa realisationsvinstbeskattning. 1 konsekvens meddetla föreslår jag alltså att ingen anskaffningstidpunkt skall knytas lill ettsådant tillfälle. Karaktäristiskt för regelsystemet är således att ingenanskaffningstidpunkt är så att säga fristående. Ingen anskaffningstidpunktanknyts till de tillfällen då företrädes-, konverterings- och optionsrätterutnyttjas för sina resp. ändamål. Härigenom skiljer sig förslå- Prop.1984/85:193 40 get från nuvarande praxis, som t.ex. innebär att en viaoptionsrätt förvärvad aktie anses anskaffad för utnyttjandet avoptionsrätten. När rätten utnyttjas för nyteckning anses den utslockna ochnågon realisationsvinstbeskattning utlöses inte. Anskaffningstidpunkten blirsåledes bestämd till en fristående tidpunkt i detta fall. RSV och i anser attde regler jag redogjort för blir alltför komplicerade. förordaratt anskaffningstidpunkten för en via optionsrätt förvärvad aktie skallbestämmas till dagen för utnyttjandet av optionsrätten, dvs en kodifiering avgällande praxis. Däremot godtar förslaget i den del det rörkonvertibla skuldebrev. framhåller att reglerna därigenom blirenklare att tillämpa. RSV förordar schablonregler i större utsträckning när delär fråga om att bestämma anskaffningstidpunkter. De av mig föreslagna bestämmelserna bygger pånyemissionsreglerna vilket jag anser vara en naturiig utgångspunkt eftersom enemission av ett konverlerings- eller optionslän kan användas som ett alternativtill en nyemission. Anknytningen till nyemissionsreglerna anser jag har gjortspä enklast tänkbara sätt. Jag är dock medveten om att reglerna om anskaffningstidpunktför optionsrätter till köp av aktier, vilka jag skall återkomma till.komplicerar systemet något. Å andra sidan ingår även bestämmelserna omberäkning av anskaffningskostnad som en naturlig del i det av mig föreslagnaregelsystemet. Detta bildar därför en enhet ur vilken ingen regel kan brytas utulan all systemets logiska uppbyggnad går föriorad. Enligt min uppfattningleder förslag inte till någon förenkling jämfört med mittförslag. Jag kan heller inte finna att RSV:s förslag om ytleriigare schablonerleder till en bättre lösning. Konvertibla skuldebrev och optionsrätter är aktieliknandehandlingar. Deras värde bestäms i hög grad av kursen pä bolagets aktie. Vidinnehav av ell konvertibelt skuldebrev eller en optionsrätt får denskattskyldige därför del av aktiens värdestegring. Omvandlas skuldebrevet elleroptionsrätten lill en aktie övergår i princip värdestegringen till aktien. Medhänsyn till detta anser jag det felaktigt att räkna innehavsliden på aktienfrån den dag dä konverterings- eller optionsrätten utnyttjades. I vissa fallskulle därigenom värdestegringen bli fullt beskattad under en tväårsperiodtrots att den före utbytet/nyteckningen endast skulle ha beskattats till 40%.Delta är inkonsekvenl och rubbar neutraliteten i beskattningen av olikafinansieringsformer. i har även anförtalt regeln om anskaffningstidpunkt för en via optionsrätt förvärvad aktie kanvålla komplikationer vid utnyttjande av föriustavdrag i fåmansbolag. Jag delarinte farhågor. Den ändring i reglerna om anskaffningstidpunktsom jag nu föreslår påverkar i sig inte bedömningen av rätten till föriustavdrag.En annan sak är att själva förekomsten av optionsrätter kan vara av betydelse isammanhanget (jfr prop. 1983/84:63 s. 26). Vad jag anfört om bestämning avanskaffningstidpunkt har gällt företrädesrätter, konverfibla skuldebrev,optionsrätter och aktier, som Prop.1984/85:193 41 förvärvats genom en konverterings- eller optionsrätt, dvsegendom som efter avyttring skall realisationsvinstbeskattas enligt aktievinstreglernai 35§3mom. Skuldebrev utgivna i opiionslån beskattas efter avyttringenligt bestämmelserna i 35 § 4 mom. KL. Reglerna om anskaffningstidpunkt århär betydligt enklare. En skattskyldig som deltar i en emission av skuldebrevanses enligt gällande rätt förvärva skuldebrevet vid teckningstillfället, Detlagäller oavsett om den skattskyldige har företrädesrätt alt teckna länet ellerej. Detla är en följd av att sambandet med moderaktien anses brutet i och medemissionen. Förvärvas skuldebrevet genom köp eller genom annat oneröst fångbestäms anskaffningstidpunkten pä vanligt sätt till den dag dä bindande avtal omförvärvet ingås. har inte föreslagit någon ändring avdessa regler. Även remissinstanserna har godtagit nuvarande ordning. Jagbiträder den uppfattningen och föreslår därför ingen ändring av gällande reglerpå området. 2.9 Beräkning av anskaffningskostnad Mitt förslag: Innebörden av reglerna om anskaffningskostnad anges i b) konvertibelt c) optionsrätt skuldebrev givet i ett op- (restvärde!)' a) via konverti- sionspriset för det konvertibla skuldebrevet b) via options- rätten -1- rest- ' gäller ej om teckning av lånet skett före den 1 Prop.1984/85:193 42 förslag: Samma som milt. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser utom RSV ochlänsstyrelsen i och län tillstyrker förslaget eller lämnar detutan erinran. Båda dessa instanser tillstyrker förslaget att företrädesrättensanskaffningskostnad skall vara O kr. för den aktieägare som deltar i enemission. RSV anser i övrigt att reglerna är för svåröverskådliga och förordaren kraftig ökning av antalet schabloner. i och vill behälla nuvarande praxis. Skälen för mitt förslag: När jag redogjorde för frågornaom anskaffningstidpunkten utgick jag från alt emission av konvertiblaskuldebrev och opiionslån är alternativ till nyemission. Samma utgångspunkt ärlämplig . Som jag nämnde i föregående avsnitt kan man med denna förutsättningsom grund bygga ett logiskt och relativt enkelt system som innefattar bådeanskaffningstidpunkter och anskaffningsvärden. Jag har tidigare utförligtredogjort för de grundprinciper som jag anser bör tillämpas. Jag vill härendast understryka att principen innebär att anskaffningskostnaden får förasöver från ett värdepapper till ett annat vid utnyttjande av företrädes-, konverterings-och optionsrätter på samma sätt som anskaffningstidpunkten får överföras utanhinder av att någon eller några av dessa rätter utnyttjas. Följande exempelbelyser det nu sagda. Om en skaltskyldig köper en företrädesrätt ati delta i enemission av konvertibla skuldebrev och senare säljer den aktie som han erhållitgenom alt utnyttja konverteringsrätten får han som anskaffningskostnad föraktien ta upp summan av köpeskillingen för företrädesrätten och emissionsprisetfördel konvertibla skuldebrevet. Givetvis fär även eventuella kostnader isamband med kon-verteringen inräknas i aktiens anskaffningskostnad. De särkilda regler som gäller för beräkning avanskaffningskostnad pä värdepapper, t.ex. fond- och preferensaktiemetoden,genomsnittsberäkning för äldre aktier och schablonregeln, bör bli tillämpligapå konvertibla skuldebrev och optionsrätter. För skuldebrev utgivna ioptionslån bör således nu gällande regler om beräkning av anskaffningskostnadpå vanliga skuldebrev tillämpas med endast det tillägget alt skuldebrevet videmissionen skal! åsätias sitt marknadsvärde. För företrädesrätternas del anserjag emellertid alt del är nödvändigt att göra ett par undantag från gällande aktievinslregier.Vad jag åsyftar är dels hur anskaffningskostnaden skall bestämmas för enaktieägare som deltar i en emission, dels schablonregelns tillämplighet. Jagskall nu behandla dessa frågor. Kapitalvinstkommitlén har föreslagit attanskaffningskostnaden för en företrädesrätt som erhålls i en emission skall åsätiasvärdet O kr. Detta kan sägas avvika från gällande regler om beräkning avanskaffningskostnad. En företrädesrätt är nämligen i princip likvärdig med enteckningsrätt till aktie och anskaffningskostnaden för företrädesrätten bordedärför beräk- 1984/85:193 43 nas pä samma sätt som gäller för teckningsrätten. Dennaanskaffningskostnad beräknas med en proportioneringsmetod till ett beloppmotsvarande den värdeminskning som moderaktien undergår vid emissionen. Samma proporiioneringsmetodborde därför tillämpas pä företrädesrätter. Detta skulle innebära att en del avmoderaktiens anskaffningskostnad överförs till företrädesrätten. Så långtföreligger knappast något större problem. Men om företrädesrätten utnyttjas förteckning kompliceras situationen högst avsevärt. Företrädesrättens värde skallnämligen i ett sådant fall överföras till del konvertibla skuldebrevet ellertill optionsrätten. I det fall att skuldebrevet i ett optionslän ärkonvertibelt måste värdeöverföringen ske till såväl skuldebrevet somoptionsrätten genom något slags fördelningsmetod. Ännu mer komplicerad blirsituationen om uniten består av ett konvertibelt skuldebrev och fleraoptionsrätter. Härtill kommer att beräkningen av anskaffningskostnaden för ettkonvertibelt skuldebrev eller en optionsrätt i de nu nämnda fallen alltid mästeske med tillämpning av den invecklade preferensaktiemetoden. Kommittén haransett att en sådan beräkningsmetod blir alltför komplicerad. Avförenklingsskäl har därför föreslagits att anskaffningskostnaden föraktieägarens företrädesrätt alltid skall sättas till . Ingen del avmoderaktiens anskaffningskostnad skall således överföras vare sig tillföreträdesrätten eller optionsrätten. Remissinstanserna har genomgående ställtsig positiva till förslaget. Jag delar kommitténs och remissinstansernasbedömning och föreslår således att förslaget skall genomföras. Schablonregeln för beräkning av anskaffningskostnad finnsi punkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 36 § KL. Enligt regeln färanskaffningskostnaden för en äldre börsnoterad aktie tas av vadden skatiskyldige erhållit för aktien vid avyitringen. Som jag tidigare nämntbör schablonregelns tillämpningsområde utvidgas. Den bör också omfattabörsnoterade konvertibla skuldebrev och optionsrätter utgivna av bolag varsaktier börsnoteras. Schablonregeln är en renodlad förenklingsregel. Den ärhuvudsakligen avsedd att användas i de fall då svårigheter föreligger attutreda den verkliga anskaffningskostnaden. Enligt mitt förslag skallföreträdesrättens anskaffningskostnad för aktieägaren bestämmas till . Enförenklingsregel är då obehövlig. Härtill kommer att dubbelt avdrag skullekomma att medges för en del av moderaktiens anskaffningskostnad om schablonregelnskulle fä användas pä företrädesrätterna. Jag föreslår därför att företrädesrätternainte skall omfattas av schablonregeln. Prop.1984/85:193 44 2.10 Avdrag för realisationsförlust, m.m. Mitt förslag: Avdrag för realisationsförlust vid avyttringav företrädesrätt, konvertibelt skuldebrev, optionsrätt och skuldebrev utgiveti ett optionslån skall medges i samma utsträckning som gäller för andravärdepapper. Vinster på nämnda slag av värdepapper skall däremot inte fäkvittas mol föriuster pä premieobligationer. förslag: Samma som mitl. föreslagit att avdrag skall medges för den förlust som uppkommerom en optionsrätt är värdelös vid optionslidens slut samt alt vinster på börsnoteradekonvertibla skuldebrev skall kunna kvittas mol föriuster pä premieobligationeri samma utsträckning som är fallet i fråga om vinster på börsaktier. Remissinstanserna: Flertalet har tillstyrkt eller lämnatförslaget utan erinran. Ett par remissinstanser anser att förslaget omavdragsrätt för en vid optionstidens slut värdelös optionsrätt innebär ettsådant brott mot nuvarande ordning för behandlingen av realisationsförlusteratt del inte bör genomföras. Näringslivets skaiteddegaiion hemställer attkvittning får ske mellan förluster på premieobligationer och vinster påoptionsrätter. Skälen för mitt förslag: Rätten till avdrag förrealisationsförlust regleras i punkt 3 och 4 av anvisningarna till 36 § KL. Kapiialvinstkommitténhar föreslagit att dessa bestämmelser skall omfatta förluster som uppkommer vidavyttring av nu ifrågavaranrle värdepapper. Kommittén har därtill föreslagit enviss utvidgning i avdragsreglerna så att förluster som uppkommer vid avyttringav premieobligationer, utfärdade eller tidigare, blir avdragsgilla motvinster som uppkommer på konvertibla skuldebrev inregistrerade vid Stockholmsfondbörs. Remissinstanserna har inte haft några invändningar mot attallmänna regler för realisationsförluster skall få tillämpas på konvertibleroch optionsrätter. Detta är också i linje med gällande rätt. Jag delar denuppfattningen. Vad sedan beträffar förslaget om avdragsrätl för en vidoptionstidens slut värdelös optionsrätt är att märka att en sådan avdragsrättär en nyhet på ifrågavarande beskaltningsområde. Vidrealisationsvinstbeskattningen gäller nämligen alltsedan lagstiftningenstillkomst alt endast realiserade, dvs. genom avyttring uppkomna, vinster ochförluster beaktas. Ett avylt-ringskrav har således uppställts som en primärförutsättning för att realisationsvinstbeskattning över huvud taget skallkomma ifråga. För att frångå kravet på avyttring för ett visst slag avvärdepapper i en speciell situation bör enligt min mening krävas tungt vägandeskäl. För en sådan avdragsrätt har kommittén i första hand anfört att avdragsrätlenär 1984/85:193 45 erforderlig för alt symmetri skall erhållas ibeskattningen. Enligt kommitténs förslag skall såväl optionsrätter somskuldebrev utgivna i opiionslån beskattas enligt reglerna i 35 § 3 mom. KL.Härigenom tar, enligt kommittén, värdestegringen pä skuldebrevet och den beloppsmässigtexakt lika stora föriusten på en värdelös optionsrätt beskattningsmässigt utvarandra. Jag haremellertid tidigare av olika skäl funnit det mindre lämpligt att nu ändrabeskattningsreglerna för skuldebrev. Det betyder bl.a. att värdestegringen påskuldebreven tills vidare skall beskattas enligt nu gällande regler, vilket isin tur kan komma att innebära att värdestegringen blir obeskattad. Jag harvisserligen också förklarat att jag inte anser det rimligt att dennavärdestegring pä sikt blir helt obeskattad. I den föreliggande situationen ärjag emellertid inte beredd att genomföra en så genomgripande ändring av realisationsvinstreglerna,som det skulle innebära att införa en avdragsrätl för förluster som uppkommitutan att avytlring skett. Det förtjänar i sammanhanget att påpekas attoptionsrätter f.n. är föremål för livlig omsättning. Det är uppenbarligen så attintresse finns för satsningar i optionsrätter, trots all en eventuell framlidaförlust genom alt rätten vid optionslidens utgång är värdelös inte äravdragsgill. Vad sedan beträffar kommittéförslagel om kvittning av föriusterpå vissa premieobligationer mol vinster på börsnoterade konvertibla skuldebrevvill jag anföra följande. Genom lagstiftning begränsades rätten till avdragför förluster som uppkommit vid avyttring av premieobligationer. En sådanförlust fär nu enligt huvudregeln endast användas för kvittning av vinster päpremieobligationer. Föriuster pä premieobligationer som utfärdats år 1980eller tidigare får dock även kvittas mot realisationsvinster på börsnoteradeaktier och på andelar i vissa aktiefonder. Betydelsenav den särskilda regeln om kvittning av förluster mot vinster på börsaktierkommer att minska vartefter premieobligationer som omfattas av bestämmelseninlöses. För förluster som uppkommer kommer regeln att saknabetydelse. Jag kan ioch för sig hålla med om att önskemålet om lika behandling av aktier och konvertiblertalar för att kvitlningsregeln bör utvidgas till att avse även vinster pä konvertibleroch eventuellt också, som Näringslivets skattedelegation begärt, vinster påoptionsrätter. Kvitlningsregeln kommer emellertid inom en inte alltföravlägsen framlid att ha spelat ut sin roll. All dä föra in nya slag avvärdepapper under regelns tillämpningsområde syns knappast motiverat. Medhänsyn lill främst kviitningsbestämmelsens karaktär av övergångsregel avstårjag frän att föreslå en utvidgning av dess tillämpningsområde. Prop.1984/85:193 46 2.11 Beskattningen av upplupen ranta på konvertiblaskuldebrev Mitt förslag: Vid avyttring av ett konvertibelt skuldebrevskall den ersättning som överlåtaren erhåller i form av upplupen ränta, ilikhet med vad som f.n, gäller, beskattas som inkomst av kapital (ränta) förslag: Ersättningen för denupplupna räntan skall ingå som en delpost vid realisationsvinstberäkningen. Denskall alltså inte anses utgöra inkomst av kapital. Remissinstanserna: Flertalet tillstyrker kommitténsförslag eller lämnar det ulan erinran. Några remissinstanser avstyrkerförslaget. De framhåller främst vederlagets räntekaraktär och risken för kringgäendeåtgärder. Skälen för mitt förslag: rörgränsdragningen mellan ränta och kapitalvinst. Den omfattas med andra ord avdet utredningsuppdrag som kapitalvinstkommitlén f.n. arbetar med. Frågan om hurupplupen ränta skall beskattas är gemensam för en rad räntebärande värdepapper.Vissa skäl lalar således för att den nu aktuella frågan inte bör behandlasisolerad från andra likartade fall. Härtill kommer alt den föreslagna ordningenkan öppna vägen för transaktioner av skatteflyktskaraktär. På grund häravföreslår jag inte någon ändring i den skattemässiga behandlingen av upplupenränta på de konvertibla skuldebreven. Sådan upplupen ränta bör således alltjämtbeskattas som inkomst av kapital. 2.12 Realisationsvinstbeskattning i övrigt ochutdelningsbeskattning Mitt förslag: Bestämmelserna i 35 och 36 §§kommunalskattelagen skall även i övrigt gälla för konvertibla skuldebrev ochoptionsrätter. För företrädesrätter skall bestämmelserna gälla i sammautsträckning som är fallet för teckningsrätter lill aktier. Bestämmelsen i 53 § 1 mom. kommunalskattelagen omskattskyldighet vid avyttring av aktier vid utflyttning från riket skall ävenomfatta avyttring av konvertibla skuldebrev och optionsrätter. förslag: Samma som mitt. Remissinstanserna: Samtliga har tillstyrkt förslaget ellerlämnat det utan erinran. Skälen för mitt förslag: Som jag tidigare nämnt börkonvertibla skuldebrev och optionsrätter vid avyttring beskattas på samma sättsom aktier. Prop.1984/85:193 47 en följd av detta bör bestämmelserna i 35 § 3 mom. KL omstrukturrationalisering och tvångsavyltring bli tillämpliga på dem. Det kanske utan att lagrummet ändras. Konvertibla skuldebrev och optionsrätter kan användas aven skattskyldig för att uppnå i princip samma beskatlningsresultat som kan åstadkommasmed hjälp av aktier. Bl.a. skulle vissa skatteflyklsregler kunna kringgåsgenom användning av dessa värdepapper helt eller delvis i stället för aktier.Jag föreslår därför att skatteflyktsreglerna i 35 § 3 mom. KL omfastighetsöverlåtelser, vinslbolagslransaktioner och interna aktieöverlålelserutvidgas så att de även omfattar konvertibla skuldebrev och optionsrätter samti det sist nämnda fallet även företrädesrätter. Motsvarande tillägg bör ävengöras i 53 § I mom. KL beträffande skattskyldighet för realisationsvinster vidutflyttning från landet. I anvisningarna till 36 § KL bör bestämmelserna omtermins- och blank-ningsaffärer även omfatta konvertibler, optionsrätter ochföreträdesrätter. Mitt förslag: Utdelningsbeskaltning skall inte ske avaktieägare som deltar i konverterings- och optionslån. förslag: Samma som mitt. Remissinstanserna: Samtliga har tillstyrkt förslaget ellerlämnat del utan erinran. Skälen för mitt förslag: Jag har tidigare framhållit attemissioner av konverterings- och optionslån i beskattningshänseende börjämställas med nyemissioner. Nyemissioner sker i regelmässigt pä sädana villkoratt teckningsrätten fär ett visst värde för en aktieägare som medföreträdesrätt deltar i en emission. Någon utdelningsbeskattning sker dock inteav aktieägaren i ett sådant fall. Det beror på att denne vid en nyemissionendast bereds möjlighet att behålla sin andel i bolagets förmögenhet. Neutraliteten i beskattningen mellan de nämndafinansieringsformerna kräver likställighet i detta hänseende.Utdelningsbeskattning bör därför inte utlösas vid en emission av ett konverterings-eller optionslån. Detta överensstämmer med nu gällande praxis. Det är därför obehövligtatt reglera frågan. Vad jag nu sagt gäller endast om emissionen sker pånormala villkor. Om emissionsvillkoren däremot är sädana alt skuldebrevet i ettoptionslän får ett värde vid emissionstillfället som överstiger emissionsprisetblir situationen annorlunda. 1 ett sådant fall fär en aktieägare som deltar iemissionen utdelning från bolaget med ett belopp som motsvarar skillnadenmellan Prop.1984/85:193 48 skuldebrevets marknadsvärde och emissionspriset. Utdelningsbeskaltningskall dä ske för skillnadsbeloppei. En aktieägare utdelningsbeskalias nämligenom denne får ut egendom från bolaget ulan vederlag eller för vederlag somunderstiger den erhållna egendomens marknadsvärde. Vid en emission avkonvertibla skuldebrev bör på motsvarande sätt utdelningsbeskaltning ske omdet rena skuldebrevsvärdet på konvertibeln överstiger emissionspriset. Vad jag nu sagt innebär sammanfattningsvis följande. Konverierings-ochoptionslån skall inte kunna användas för att kringgå principen omdubbelbeskattning av utdelning från ett aktiebolag. Är emissionsvillkorensådana att det rena skuldebrevsvärdet överstiger emissionspriset kommer utdelningsbeskaltningatt utlösas. Däremot inträder en sådan beskattnings-effekt inte på grund av altkonverterings- eller optionsrätten har ett värde. 2.13 Övriga typer av optionslån