prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till det övergripande syftet - all åstadkomma en levande planläggningoch därigenom en godlagbar beredskapsnivå - anser även jag att del ärnödvändigt att erforderiiga ekonomiska resurser tilldelas kommunerna. Härvidbör särskilda medel tilldelas dels för att hålla en aktuell kunskap hos personalen,dels för all hålla planläggningen aktuell. Det senare avser både översynen ochde revideringar som kan föranledas av ändrade förutsättningar i stort förplanläggningen. Föralt den ledande personalen i kommunerna skall kunna hålla kunskaperna aktuellamåste vissa minimiresurser disponeras av alla kommuner. Jag bedömer i likhetmed kommittén att ersättningen härför kan inrymmas i ell årligt belopp av 20000kr. Vid bedömningen av storleken på beloppet har även vägts in delförhållandel att de minsta kommunerna bör erhålla en viss minimiersättning. För284 kommuner uppgår denna del av ersättningen till ca 5,7 milj. kr. per år.Vidare bedömer jag att ersätlningen för det samlade revideringsarbetet -översyn, ändringar och revidering - bör relateras till kommunens storiek ochdärvid utgöra I kr. per invånare och år. Den rörliga åriiga ersättningen blirmed denna beräkning ca 8,3 milj. kr. Jag har i detta sammanhang utgått ifrånatt mer genomgripande revideringar inte blir aktuella mer än ca vart sjätteår. Enligldet ovan sagda bedöms således den sammanlagda årliga ersätlningen tillkommunerna för all hålla planläggningen aktuell uppgå lill ca 14 milj. kr. Jagförordar att ersättningen skall utgå dåplanläggningen färdigställts i kommunerna. Ersättningen bör enligt min mening isin helhet betalas av medel på de under fjärde huvudtiteln 1984/85:49 61 Civilförsvar och G3. Civilförsvar: Skyddsmm och hellrymmas inom de utgiftsramar för civilförsvaret som kan komma altanvisa. Med hänsyn till ersättningssystemets enkelhet bedömer jag all det inteär nödvändigt au avsälla några särskilda resurser för administrationen aversättningen. Mittförslag: Kommunen skall vara skyldig alt förbereda utbyggnaden av skyddadeutrymmen samt bistå fastighetsägaren med alt förse anläggningen ellerbyggnaden med sådana utrymmen. Om en fastighetsägare åläggs att anordnaskyddade utrymmen skall han få ersättning av statsmedel för åtgärderna. Kommitténsförslag: Överensstämmer med milt förslag (se betänkandet s. 151-155, 165-167). Remissinstanserna:De flesta lämnar kommitténs förslag utan erinran (se bil. 2 avsniu 5.1). Skälför mitt förslag: F.n. föreskrivs i 57 § civilförsvarslagen alt enfaslig-helsägare är skyldig all efter förordnande av regeringen eller denmyndighel som regeringen beslämmer förbereda och under civilförsvarsberedskapförse fastigheten med s.k. skyddat uirymme, i vilket de som vistas ifastigheten skall kunna beredas skäligt skydd mot radioakliv strålning, kemiskastridsmedel samt splitter och byggnadsfas. Skyldigheten gäller endasl förfastighetens eget behov. Nägon ersättning av statsmedel ulges inte till ägaren. Somanförts i avsnittet om planläggning log skyddsrumsulredning uppfrågan om de skyddade ulrymmena. har berörtspörsmålet och anser aU skyddsrumsulredningens förslag bör genomföras.Remissinstanserna har inte haft något att erinra mol förslagel. Även jag anseratt förslagel bör genomföras. Till detta vill jag anföra följande. Dentid som slår till förfogande innan eU krig bryter ul har en avgörande betydelseför vilka åtgärder som kan vidtas för att förbättra skyddssilua-lionen. Vidanordnandet av skyddade utrymmen kan antalet arbetsplatser bli myckel slort omman skall åstadkomma en väsentlig ökning av antalet skydd. För alldet skall vara möjligt alt genomföra en sädan 1984/85:49 62 förstärkning av skyddsberedskapen behövs dels vissafredslida förberedelser, dels en organisation och ledning som har förmåga alli svåra lägen snabbi vidta kraftfulla ålgärder. Vid beredskap och i krig kommeren slor del av de civila resurserna aU las i anspråk för militära behov. Förfaslig-hetsägarnas möjligheler all anordna skyddade utrymmen kan della innebäraen begränsning. De kan inle på samma säu som i fred anskaffa behövligaresurser. Fastighetsägarna måste i en sädan situation genom olika myndigheterfå slöd av samhället. Mot bakgrund av det anförda anser jag i likhel medskyddsmmsutred-ningen och provplanläggningskommitlén att det är nödvändigt altsamhället och främst då kommunerna tar etl störte ansvar i fråga omanordnandel av skyddade utrymmen. EU ökat ansvar i detta avseende bör främslinnefaita au förbereda utbyggnad av skyddade utrymmen och att bistå fastighetsägarenmed au förse anläggningen eller byggnaden med sådana utrymmen. Medförberedelser bör här avses främsl all i fred välja ul lämpliga lokaler ochvidta andra nödvändiga förberedelser för all en utbyggnad skall kunna kommatill stånd när försvarsberedskapen skall förstärkas. Sädana andraförberedelser bör vara av administrativ eller plane-ringsmässig karaktär, t.ex.förberedelser för alt säkerställa de personella och materiella resurser sombehövs, eller av teknisk karaktär, l.ex. utarbeta lekniska handlingar. Somframförts i avsnittet om planläggning bör uppgifter om skyddade utrymmen tas ini skyddsplanen. Kommunerna bör vidare så långt förhållandena medger biståfastighetsägarna med all förse anläggningar eller byggnader med skyddade utrymmen.Ansvaret bör dock åvila fastighetsägarna. Samlliga åtgärder för befolkningens skydd bör ses som etlsyslem där staten, kommunerna och de enskilda medborgarna ingår och samarbetar.Oavsett vem som har ansvaret för genomförandel av olika åtgärder, börbefolkningsskyddet som helhel betraktas som elt led i landels försvarsansträngningar.Genom ändringar i civilförsvarslagen övertog slalen kostnaderna föratt bygga skyddsrum. Enligt min mening finns det anledning att ha samma syn dådet gäller alt anordna skyddade utrymmen. Om en fastighetsägare blir ålagd altanordna skyddade utrymmen, bör han enligt min mening ha rätt till ersättning avstatsmedel för skäliga koslnader. Mitt förslag: Principerna för verkskyddspliklen ändras påså sätt att anordnande av verkskydd skaU grundas på om företagets eller anläggningensverksamhei är av slor belyddse för totalförsvaret och om företaget elleranläggningen kan antas bli särskilt utsatt vid slridshandlingar. Reglerna omdels gemensamma verkskydd, dels verkskydd som anordnas gemensamt med lokaltallmänt civilförsvar upphävs. Prop.1984/85:49 63 Skäl för mitt förslag: Enligl 7 § civilförsvarslagen skallverkskydd för särskilda anläggningar anordnas om del behövs med hänsyn tillbebyggelsens beskaffenhet eller eljest. Verkskyddei kan anordnas delsgemensamt med del lokala allmänna civilförsvaret, dels gemensamt med annat verkskyddenligl 49 och 50 §§ civilförsvarslagen. Enligl 19 § civilförsvarskungörelsenskall verkskydd organiseras vid en anläggning eller en byggnad, inom vilken ifredslid i regel minst 200 personer är sysselsatta, om finnerverkskydd erforderligt och anläggningen eller byggnaden är belägen inomskyddsrumsort. Lånssiyrelsen beslämmer också vilka ijåns-legrenar som skallfinnas vid verkskydden liksom verkskyddens omfallning i fråga om personal ochmateriel. I 47 § civilförsvarslagen regleras de skyldigheter som ägaren av etlverkskyddsplikiigt förelag har. I den proposition som föregick 1982 årstolalförsvarsbeslul anförde föredragande statsrådet bl.a. följande i fråga omverkskydden. 1 likhet med försvarskommillén anser jag all nuvarande principerför all fastställa verkskyddsplikl bör ändras. Förelags och verksamhetersbetydelse i krig och deras risksiluation bör få elt avgörande inflytande vidfastställandet av verkskyddsplikl. De enskilda verkskydden bör bättre än f.n.anpassas till de behov och de risker som finns vid resp. förelag. Elt bättresamulnyttjande av personal och materiel bör eftersträvas för företagensräddningstjänst i krig och fred. Härigenom kan verkskydden bidra till all ökavår förmåga att möta verkningarna av elt övertaskande angrepp. Civilförsvarsstyrelsenanger i sin programplan att styrelsen avser att lämna förslag till nya normerför fastställande av verkskyddsplikl och för verkskyddens organisation ochutbildning. Föredragande statsrådet avsåg att senare återkomma lill regeringeni denna fråga. Provplanläggningskommitlén lar också upp verkskyddsfråganoch anför bl.a. (s. 138-139) aU verkskydden även i fortsäuningen bör finnas somen lokal civilförsvarsresurs avsedd för skyddet av den egna anläggningen.Kommittén föreslår all gemensamma verkskydd slopas, eftersom de erfarenhetsmässigtinnebär omfattande myndighetsinsatser med en myckel begränsadcivilförsvarseffekl. Mot bakgrund av att utrederverkskyddsfrågan finner kommittén inte anledning alt ytteriigare behandladenna. Remissinslanserna har inle haft något att erinra mot vad kommittén haranfört. Som anförts i inledningen har civilförsvarsslyrelseninkommit lill regeringen med förslag lill nya normer för fastställande avverkskyddsplikl. Förslagen har lämnats efter samråd med flera myndigheter ochorganisalioner. I slort innebär förslagen att verkskydd bör anordnas vidföretag vars verksamhet är av betydelse i krig och farlig i den meningen auden, om den utsätts för slridshandlingar, kan förorsaka omfattande skador ibåde den egna anläggningen och omgivningen. Avgörande för bedömningen avverksamhetens betydelse i krigstid skall vara om företaget eller anläggningenplanlagts för att bedriva verksamhet i krig. Prop.1984/85:49 64 riskerna vid varje förelag eller anläggning skall varavägledande för vilken civilförsvarsverksamhel verkskyddei skall omfalla och hurverkskyddsor-ganisalionen skall utformas. Denna riskbedömning bör enliglcivilförsvarsstyrelsen kunna göras med utgångspunkt i räddningsljänslplaner ifredstid och civilförsvarsplaner för beredskap och krig. Civilförsvarsslyrelsenanser också all de gemensamma verkskydden kan slopas. Jag delar civilförsvarsslyrelsens uppfallning i denna del.Liksom också provplanläggningskommitlén föreslagil bör dels de gemensamma verkskydden,dels de verkskydd som anordnas gemensamt med del lokala allmänna civilförsvaretslopas. Normerna för verkskyddspliklen bör också ändras i princip på det sättsom framgår av förslag. Del innebär bl.a. alt nugällande, begränsande normer i fråga om antalet sysselsatta (minst 200personer) och anläggningens lokalisering till skyddsrumsort är avbetydelse. Vad nu anförts innebär bl.a. behov av ändringar i 7 §civilförsvarslagen och all 49 och 50 §§ samma lag upphävs. Del fär ankomma påregeringen eller den myndighel som regeringen beslämmer att iverkslällighelsföreskrifler ange närmare vilka principer som bör gälla förverkskyddspliklen. Mitt förslag: Bestämmelserna om militär direklivrätl i 9 §civilförsvarslagen avskaffas. Utredarens förslag: Överensslämmer med mill förslag (sepromemorian bil. 4 avsnitt 5). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna biträderförslagel (se bil. Skäl för mitt förslag: Genom den militära direktivråltenhar de militära myndighelerna etl avgörande inflytande över civila myndighetersverksamhet under krigsförhållanden. Den militära direktivrålten kan sägas varatänkt som en nödfallsutväg då del militära försvarets effektivitet äventyras avoenighet mellan militära och civila myndigheter i situationer när direktivfrån högre instans inte kan avvaktas. Bestämmelser om militär direktiv-rätt hartidigare också funnits i lagstiftningen angående sjukvården och velerinärväsendelunder krigsförhållanden. Dessa bestämmelser slopades dock såsom obehövliga isamband med tillkomsten av ny lagstiftning 1981. Enligt gällande bestämmelser i civilförsvarslagen harmilitära befälhavare fortfarande rätt alt ge direktiv till länsstyrelserna ochcivilförsvarsmyndighel som lyder under länsstyrelserna. Prop.1984/85:49 65 Allleftersom de civila delarna av totalförsvaret harvunnit ökad organisatorisk stadga och hunnit förbereda sig bättre för sinkrigstida verksamhet har från civilt håll hävdats att den militäradirektivrätten saknar berättigande. Samtliga remissinstanser ansluter sig till utredarensförslag om ell avskaffande av den militära direklivrätten på central ochregional nivå. I fråga om militär direktivråll på lokal nivå biträderhuvuddelen av remissinslanserna utredarens förslag all den kan avskaffas. Överbefälhavaren och i villdock behålla direklivrätten på lokal nivå och förordar all frågan ytterligareutreds. Överbefälhavaren har därvid bl.a. anfört att frågan om militärdireklivrätl på lokal nivå lämpligen bör prövas av utredningen (Fö 1982:03) omtilllrä-desskydd. Också civilförsvarsslyrelsen anser alt den militäradireklivrätten hör finnas kvar pä lokal nivå samt all den hör kompletteras meden militär föreskriftsrätl. Såvål överbefälhavaren som ochlänsstyrelsen i har som skäl för sin ståndpunkt anfört all delunder vissa förutsättningar finns behov av all meddela direktiv till civilbefolkningen.Som exempel på områden där en direklivrält kan behövas anges vägtrafiken ochavspärrningar. Den militära direktivråll som f.n. finns byggde vidtillkomsten på principen att civilförsvaret ingick som etl led i dettotala försvaret men att ledningen lill en myckel väsentlig del tillkom demilitära myndigheterna. torde del inle föreligga något behov förmilitära chefer all genom direklivrält kunna påverka dencivilförsvarsverksamhel som har lill syfte alt avhjälpa eller lindra verkningarnaav inträffade skador. I 5 S militära väglrafikkungördsen (1974:97) ges ettgenerellt bemyndigande för kompanichef eller högre chef att om det äroundgängligen nödvändigt för att genomföra en militär operation - medgeundantag från den militära vägtrafikkungörelsen, körkorlslagen (1977:477),körkortsförordningen (1977:722), tertängtrafikkungörelsen (1972:594),fordonskungörelsen (1972:595), väglrafikkungördsen (1972:603) saml kungörelsen(1972:605) om införande av ny vägirafiklagsliflning eller lokal trafikföreskrift.Jag anser att dessa bestämmelser väl tillgodoser del behov av militärdireklivrält som kan behövas för vägtrafiken. Enligl lagen (1940:358) med vissa bestämmelser lill skyddför försvaret m.m. (skyddslagen) har militära myndigheter möjlighel altförbjuda civilbefolkningen lilllräde lill bl.a. områden där strider pågår. Jaganser att dessa bestämmelser tillgodoser önskemålen om militär direklivrätl ifråga om rätten all vistas inom stridszoner och liknande områden. Min slutsals blir alltså all den militära direklivrättensådan den kommer till uttryck i civilförsvarslagen kan avskaffas. Jag anserdock all del är angeläget all överbefälhavaren och civilförsvarsslyrelsen i sinplanering 5 1984/85. 1984/85:49 66 ägnar ökad uppmärksamhet åt frågan om samverkan pä denlokala nivån mellan de militära och de civila delarna av totalförsvaret. Kommittén anför bl.a. all del inför starten avplanläggningen är nödvändigt alt vissa informations- ochulbildningsakliviieler genomförs. De viktigaste målgrupperna härvid ärförtroendevalda och tjänstemän i kommunerna saml personal vid länsstyrelsernasförsvarsenheler. En övergripande information om innebörden av 1982 årslolalförsvarsbeslut för kommunernas del har redan inletts av och civilförsvarsslyrelsen. Enligl vad kommittén har inhämtatkommer utbildning inför planläggningen att genomföras så allplanläggningen kan påbörjas i kommunerna . Kommittén anser att delkrävs en period om ca tvä år för att samlliga kommuner i landel skall hagenomfört den civilförsvarsplanläggning som kommittén har föreslagit. Detlainnebär au kommunerna bör kunna överta ansvaret för ledningen avcivilförsvars-verksamheten på lokal nivå i krig senast vid utgången av år 1986.Under denna tvåårsperiod måste utbildning påbörjas av förtroendevalda ochtjänstemän i kommunerna även för deras krigstida uppgifter. Enligt min mening bör de föreslagna lagändringarna träda ikraft den . I likhel med kommittén anser jag att det krävs enperiod om för att kommunerna skall ha genomfört planläggningen. Kommunernabör således överta ledningsansvaret senast vid utgången av . Under lidenbör det nuvarande ledningssystemet på lokal nivå alltjämt vara kvar.Bestämmelser om della bör las in i övergångsbestämmelserna till lagändringarna. I enlighet med det anförda har inom försvarsdepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi civilförsvarslagen (1960:74), 2. lag omändring i lagen (1964:63) om beredskap. Förslagen bör fogas lillprotokollet i detta ärende som bilaga 6. Som redan har framgått av den allmänna motiveringen kankommitténs lagförslag i alll väsentligt läggas lill gmnd för de lagändringarsom behövs. Av redovisningen i den allmänna motiveringen framgår dock all vissadelar av lagförslagen måsle få en annan utformning. Prop.1984/85:49 67 ändringarnas allmänna utformning har en strävan varit all.som också kommittén föreslår, göra så små ingrepp som möjligt i den gällandecivilförsvarslagen och lagen om beredskap. 1 enlighet med tidigareprinciper bör endasl de grundläggande bestämmelserna las in i lagarna.Bestämmelserna bör som avse såväl den fredslida verksamhelen somförhållanden under beredskap och i krig. Den närmare regleringen bör ske bl.a.genom verkställighetsföreskrifler lill lagarna. Rörande de enskilda bestämmelsema i lagförslagen kan iövrigt följande anföras. 4.1 Förslaget till lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74) I den allmänna motiveringen har närmare redovisals vad sominnefattas i begreppen civilförsvar, civilförsvarsorganisalion ochcivilförsvarsverksamhel. I lagen bör del framgå huruvida man avserorganisationen eller verksamhelen. De paragrafer och rubriker som inte ändratsi annat hänseende än att begreppet "civilförsvar" preciserats lillalt avse antingen "civilförsvarsorganisationen" eller "civilförsvarsverksamhel"harangetts i ingressen. I ingressen har vissa paragrafer upphävts. Dessaparagrafer kommenteras i det följande under sill paragrafnummer. F.n. föreskrivs i denna paragraf allmänt omcivilförsvarets uppgifter och tjänsiegrenar. Med hänsyn till all kommunerna fårutökade civilförsvars-uppgifter bör som anförts i den allmänna motiveringen ennärmare precisering i lagen ske än f.n. om vad som ulgörcivilförvarsverksamhet. lolalförsvarsbeslut anges att bestämmelsernai artikel 61 i tilläggsprotokoll 1 till Genévekonvenlionernaden rörande skydd för offren i internationella väpnadekonflikler ulgör en vikiig gmnd för fullgörande av civilförsvarsuppgifler ikrig. I den allmänna motiveringen har detla närmare redovisals. 1 paragrafen har med hänsyn lill della en precisering avcivilförsvarsverksamheten gjorts med utgångspunkt i definitionen i nämndatilläggsprotokoll. Av de punkter som räknas upp i artikel 61 har punkterna 6och 11-14 undantagits från uppräkningen i 1 §. Dessa uppgifter är av sådan artall de ombesörjs av andra ordinarie samhällsorgan. I ett fjärde stycke har tagits in bestämmelser som angerall civilförsvarsverksamhel omfattar ocksä bistånd åt andra samhällsorgan i defrågor som enligt artikel 61 hänförs lill civilförsvarsverksamhel men, som nyssnämnts, har undanlagils från civilförsvarsorganisationens ordinarie verksamhet. 1984/85:49 68 1 denna paragraf regleras frågor omcivilförsvarsorganisationens beredskap. Till skillnad mot tidigare börförstärkt beredskap kunna intas inte bara i krig eller vid krigsfara utan ocksåvid andra utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara som riket befunnit sig i. Paragrafen har ändrats i enlighet med delanförda. Denna paragraf innehåller f.n. dels föreskrifteromlänsstyrelsens befattning med ledningen av civilförsvaret, dels vissahånvisningar till bestämmelser som berör civilbefälhavarna och kommunerna. I den allmänna motiveringen har civilbefälhavarens rollredovisats. De förändringar som där föreslås får regleras i instruktionen förcivilbefälhavare. Den hånvisning som finns i lagen har behållits i dennaparagraf med ett tillägg om civilområden. Hänvisningen i det nu gällande iredjestycket i fråga om kommunerna kan tas bort. Kommunernas befattning medcivilförsvarsverksamhel kommer nämligen all beröras i de flesla av lagenskapilel. Bestämmelser som berör har lagits in i en ny paragraf, 4a S. 1 den allmänna motiveringen har närmare redogjorts förlänsstyrelsens befogenheter gentemot kommunerna i fräga omcivilförsvarsverksamhelen. Bl.a. anförs all en närmare precisering bör göras ilagen. 1 första slyckel har därför förts in bestämmelser om länsstyrelsenshuvudsakliga uppgifter. 1 andra slyckel har förts in bestämmelser om altregeringen eller efter regeringens bemyndigande får meddelakommunerna föreskrifter om civilförsvarsverksamhetens inriktning och bedrivandesom behövs för samordningen av försvarsansträngningarna under civilförsvarsberedskap. I denna paragraf finns f.n. föreskrifler omcivilförsvarsområden och civilförsvarsdislrikt. Dessa bestämmelser har ersattsmed bestämmelser som allmänt reglerar kommunens befattning med ledningen avcivilförsvarsverksamheten. Föreskrifterna om vilka organ i kommunen som harhand om civilförsvarsverksamhelen finns i 41 S och i en ny paragraf 41 a §. Denplanläggning som kommunen är skyldig all göra regleras i sex nya paragrafer, 10h-10 g SS. Kommunens ledningsuppgifter och planläggningsuppgifterbeskrivs närmare i den allmänna motiveringen. 1 lagen anges också att slalensläller en civilförsvarschef med en civilförsvarsslab och övriga resurser lillkommunens förfogande. Dessa resurser bestäms i första hand av statsmakternagenom de fleråriga försvarsbesluten och åriigen i statsbudgeten. Prop.1984/85:49 69 svarsstyrelsen omsätter dessa beslul genom att fördelaresurser till länen. fördelar sedan dessa resurser på kommunerna.För kommunernas del är det närmast organisationsplanen som redovisar vilkaresurser som ställs till kommunens förfogande. Bestämmelser om detta har lagitsin i paragrafen. F.n. föreskrivs i denna paragraf om civilförsvarschef ochom distrikts-chef. Dessa bestämmelser kan upphävas. 1 stället har hår lagits inbestämmelser om alt kommunerna skall ta till vara möjligheterna att samordnacivilförsvarsverksamheten mellan sig. 1 den allmänna motiveringen har dessafrågor närmare belysts. 1 denna paragraf finns f.n. föreskrifler om lokall ochregionalt allmänt civilförsvar och om verkskydd. Enligt förslaget kanskillnaderna mellan regionalt och lokall civilförsvar las bort. Vidare innebårändringsförslaget att man inle längre skall göra någon uppdelning i allmäntcivilförsvar och verkskydd. 1 lagens övriga paragrafer som rör denna fråga fårdärför särskill anges när en föreskrift inte berör verkskyddei. Vidare harbestämmelserna om gemensamt verkskydd upphävts. Som framgår av den allmänna motiveringen börförutsättningarna för alt anordna verkskyddet ändras. I denna paragraf harbestämmelserna utformats i enlighet härmed. F.n. innehåller paragrafen bestämmelser om militärmyndighets direklivrätl mol civilförsvarsmyndighet. I den allmännamotiveringen har förordats att denna direktivråll hör slopas. Paragrafen hardärför upphävts. I denna paragraf föreskrivs f.n. all civilförsvarelsomfallning och beskaffenhel skall anges i en organisationsplan saml attuppgifter om skyddsrum skall anges i en skyddsrumsplan. Denna paragraf skallenligl förslaget betecknas 10 a §. Kommentarer lill ändringarna i den tidigare10 S finns under 10 a §. 1 en ny 10 § under rubriken harbestämmelser om skyddsrum förts in. 1 förslå och tredje styckena föreskrivs varskyddsrum skall byggas och alt vissa förberedelser skall göras för all undercivilförsvarsheredskap kunna ställa i ordning andra utrymmen till skyddsmm.Motsvarande beslämmdser finns i den nu gällande 22 S som upphävs. 1 andrastycket anges all skyddsrumsorlens gränser bestäms enligl grunder som meddelasav regeringen eller den myndighet som regeringen beslämmer. Molsvarandebestämmelser finns i den nu gällande 24 S som upphävs. Prop.1984/85:49 70 I den allmänna motiveringen finns en redogörelse för kommunernasskyddsplanering. Av denna framgår alt skyddsrumsplanerna i nuvarande form kanavskaffas. Hänvisningen till 4 kap. kan därför tas bort. I stället bör läggasfast att upprättar och antar organisationsplaner. Till skillnadmot tidigare skall organisationsplanen omfatta endasl en kommun.