prop · G803119 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt RSV:sbedömning kan inle antalet partier som lägger ut valsedlar på postkontorenantas öka i sådan omfattning att del nämnvärt skulle påverka postkontoren ideras arbete eller påverka statsverkels kostnader för postverkets medverkan ivaladministrationen. Postverkethar i sitt remissyttrande tillstyrkt RSV:s förslag. Även övriga remissinstanserhar så gott som undantagslöst ställt sig bakom att den nuvarande begränsningenavskaffas. Enligtmin mening är del önskvärt alt alla partier som deltar i ett val har möjlighet atltillhandahålla sina valsedlar i eller i anslutning till de lokaler där röstningäger mm. Jag anser därför att kravet atl etl parti skall vara registrerat för atlfå lägga ut valsedlar på postkontoren om möjligt bör tas bort. Avförarbetena fill 10 kap. 5 a § vallagen (SOU 1980:45 s. 140 ff och prop.1980/81: 170 s. 54 f och 68) framgår att den nuvarande begränsningen i rättenall lägga ut valsedlar på postkontor har motiverats huvudsakligen av praktiskaskäl. Möjlighelerna för postpersonalen alt ulöva tillsyn över ullagdavalsedlar, överskädlighelen för väljarna och önskemålet all kunna hålla godordning i poströstningslokalen har sålunda åberopats som skäl för den gällandeordningen. SomRSV har påpekat kan det förväntas att det antal ytteriigare partier som skullekomma alt utnyttja rätlen atl lägga ut partimarkerade valsedlar på postkontorenom registreringskravet tas bort blir tämligen begränsat. Möjlighelerna attutöva tillsyn över valsedlarna och att även i övrigt hålla ordning i lokalernatorde därför komma alt påverkas endast marginellt. Problemen kan inte vänlasbli större än att de ulan svårighei bör kunna bemäslras. Den nuvarandebegränsningen i fräga om rälten att lägga ut valsedlar på postkontoren bördärför kunna avskaffas. Jag förordar atl så sker. Förslagetföranleder vissa mindre ändringar i 10 kap. 5 a § vallagen. Prop.1984/85:119 23 2.4 Poströstning i kyrkofullmäktigvalen Mitt förslag: Röstningen på postkontor i kyrkofullmäktigvalenfår i fortsättningen bara ske lill och med torsdagen före valdagen. Denpreliminära röslräkningen av poslröslerna skall vidare ske i vallokalen och inlesom nu hos valnämnden. förslag: Överensslämmer med millförslag. Skälen för mitt förslag: Enligt gällande regler kan man poströslai kyrkofullmäkligval före valdagen. Samlliga poströster räknaspreliminärt hos valnämnden onsdagen efter valdagen. RSV har i samband med sin analys av erfarenhelerna från1982 års val funnii all kyrkofullmäktigvalen ger upphov lill problem i olikaavseenden. De flesla problemen har samband med del låga valdeltagandet i dessaval (15,). En särskilt allvarlig följd härav är atl valhemligheten har visatsig kunna komma i fara i vissa fall. Trots att samlliga poströster vid kyrkofullmäktigvalengranskas och räknas av valnämnden onsdagen efler valdagen medför det lågavaldeltagandet alt det i många församlingar är så få poströster atlvalhemligheten ävenlyras. Som exempel har RSV nämnt atl det av prolokoll fördavid preliminär rösträkning hos valnämnderna i framgår alt avtotalt 119 församlingar och samfälligheter hade 18 st. inga poströster alls och48 st. 10 poströster eller färre. 1 många församlingar och samfälligheter hadeendast en person posirösiat. Valhemligheten kommer härigenom givelvis iuppenbar fara. För alt undanröja detta problem anser RSV alt poströstningen böravslulas i sä god tid atl samtliga poströster kan granskas och räknas ivallokalerna på valdagen. Som jag inledningsvis nämnde har folkslyrelsekommilténfått uppdragel att se över kyrkofullmäkiigvalen. Frågan om poströstningen idessa val har kommittén behandlat med förtur. lämnades vid 1982 ärs val ca 190 000poströster. 1 många församlingar var anlalel poströster så litel attvalhemligheten inte kunde skyddas. 1 samband med den preliminära rösträkningenbegicks dessutom på flera håll formella fel, vilket i fyra fall ledde tillomval. Kommittén framhåller alt de olägenheler som är förknippademed den nuvarande ordningen inle kan godias. Poströslningen i kyrkofullmäkligvalel bör därför ävenenligt kommitténs mening avslutas i sådan lid alt poströsterna kan räknas ivallokalen på valdagen. Därigenom kan valhemligheten skyddas bällre. Vidareelimineras risken för formella fel av del slag som ledde lill omval 1982. Detär dock väsentligt atl poströstningen inte avslutas så tidigt au väljarnasmöjlighet att utöva sin rösträtt onödigtvis begränsas. 1984/85:119 24 har inhämtat från postverket kan alla poströster nå fram i sådantid att de kan räknas i vallokalen på valdagen, om poströstningen avslutastorsdagen före valdagen. Denna förändring skulle enligt postverket leda tillatt kostnaderna för poströstningen i kyrkofullmäkligvalel skulle öka med högst150 . Å andra sidan skulle de kommunala valnämndernas kostnader för denpreliminära rösträkningen försvinna. Motbakgrund härav har kommittén förordat att poströstningen vid kyrkofullmäkligvalavslutas torsdagen före valdagen. Ilikhet med RSV och folkstyrelsekommittén anser jag att det är ett allvarligtproblem att valhemligheten inte alltid har kunnat upprätthållas i kyrkofullmäktigvalen.Det är ett gmndläggande krav i en demokrati att valförfarandel är utformat såatt valhemligheten inte äventyras. Jag anser därför att åtgärder måsle vidtasför att motverka de brisler som påvisats. Omman avslutar poströstningen senast före valdagen, kan poströsternaräknas tillsammans med övriga röster i vallokalen. Valhemligheten bör därmedkunna garanteras, som väljarnas möjligheter alt delta i valen endastfår vidkännas en marginell inskränkning, som måste anses acceptabel med hänsyn tillsyftet med åtgärden. Jag ansluter mig således till den av RSV och folkstyrelsekommitténförordade lösningen. Förslagetföranleder en mindre ändring i 30 § lagen om kyrkofullmäkligval samt en deländringar i reglerna om preliminär rösträkning. Jag återkommer härtill ispecialmotiveringen. Mittförslag: Vid val lill och vid samma ärs val av landstingsledamöteroch kommunfullmäkUge får röslberätligade som vistas i FörbundsrepublikenTyskland rösta genom att därifrån sända sina valsedlar lill valnämnden medposten (brevröstning). Brevröstningen är avsedd att gå till på samma sätt somvid valen 1982. Rösträttskommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker att brevröstning vid behovanvänds även vid kommande val. En del förordar all brevröstning införsgenerellt för röstberättigade som är bosatta utomlands. Skälenför mitt förslag: För atl de röstberättigade som vislas utomlands skall kunnautöva sin rösträtt anordnas vid de allmänna valen röslmotlagning på svenskabeskickningar och konsulat (10 kap. 7-11 §§ vallagen). års valvisade det sig dock att inte längre godtog röslmotlagningpå de svenska utlandsmyndigheterna där. Som en försöksverksamhet infördesdärför en särskild ordning Prop.1984/85:119 25 medbrevröstning för de röstberättigade som vistades i (prop. 1981/82:224, KU 1981/82:37, rskr 1981/82:384). Regleringenav förfarandet togs in i en särskild lag (1982:414) om försöksverksamhet medbrevröstning i . Lagen trädde i kraft den I juli1982 och gällde till uigången av del året. Lagen innehöll bestämmelser om hurbrevröstningen skulle gå till (2 §) och om förfarandet vid granskning,rösträkning, konlroll m.m. (3-6 §§). I övrigt tillämpades vallagens beslämmelserpä brevröstningen. Brevröstningsförfarandetinnebär i korthel följande. o Väljaren lägger för varje val själv in sinvalsedel i elt innerkuvert o 1 närvaro av två vittnen lägger väljaren innerkuvertet/eni ett särskilt ytlerkuvertför brevröstning som undertecknas av väljaren och vittnena o Ytterkuvertetläggs tillsammans med väljarens röstkort i etl särskilt omslagskuverto Omslagskuvertet lämnas för postbefordran direkt till berörd valnämnd. Förutsättningarför brevröstning var 1982 all väljaren o lill18 seplember befann sig i , varmed i detlasammanhang även avsågs , och där iordningställde brevröslningsförsändelseno använde de speciella kuvert m. m. som RSV fastställt för brevröstnings-förfarandeto hade röstkort. Förbrevröstning erforderligl material (kuvert, valsedlar och anvisningar)tillhandahölls dels av RSV, dels av flertalet svenska utlandsmyndigheter iFörbundsrepubliken . Väljare som enligt särskilda röstlängdvar bosatta i fick genom RSV:s försorg i mitten av augusti1982 erforderligt material. Övriga väljare kunde anlingen personligen hämtaeller beslälla brevröstningsmaterial från RSV eller utlandsmyndigheterna iFörbundsrepubliken. 1den proposition som låg till grund för brevröstningen (prop. 1981/82:224 s. 10)anförde föredragande statsrådet bl. a. att brevröstnings-förfarandet bordeinföras som etl provisorium. Försl efler en ulvärdering av brevröstningen vid1982 års val kunde man ta slällning till om förfarandet borde införas merapermanent. RSVhar i sin PM om erfarenheterna av val också behandlat försöksverksamhelenmed brevröstning. RSV konstaterar att det administrativt inte utgör någol slörreproblem atl hanlera brevröstningen. Andelen underkända brevröster () blevdock alltför stor. En viss minskning av andelen underkända röster bör på siklkunna åstadkommas. Möjligheten alt komma ner till samma andel underkända somvid annan förtids-röstning är dock lilen enligt RSV, som pekar på all denpersonliga kontakten mellan väljare och röstmollagare vid iradilionell förlidsrösininghar en avgörande betydelse för alt begränsa antalet underkända röster. RSVanser inte att det behövs någon ändring av reglerna om brevröst- 1984/85:119 26 ningsförfarandelför den händelse del skulle komma till förnyad användning vid val.Däremot framhåller RSV att informationen till väljarna bör förbättras och altåtgärder bör vidias för all garanlera att avlämnade brevröster behandlaskorrekt. Somjag nämnde inledningsvis har rösträtlskommitté utvärderat erfarenheternaav brevröstningen vid val. Kommittén har också tagit upp denprincipiella frågan om brevröstningen skall användas mera generellt iframtiden. Kommillénkonstaterar atl en utvidgad användning av brevröstningsförfarandet skulleinnebära att det blev praktiskt genomförbart för fler personer som vislasutomlands att delta i de svenska valen. Det skulle dock medföra alt mångaväljare började använda denna röstningsmelod i stället för atl utnyttja delsäkra och väl utvecklade förfarandel att rösta hos utlandsmyndigheterna.Därigenom skulle antalet underkända rösteröka. Ävenom man med ökad informalion och förbättrade anvisningar skulle kunnaminska andelen underkända röster skulle enligt kommittén en alltför Slor andelav utlandssvenskarnas röster komma att underkännas om brevröstning infördesgenerellt. Enligtkommillén är det mycket viktigt atl man gör så få undantag som möjligl från degrundläggande principerna i valsystemet för att de allmänna valen även iframliden skall behålla den säkerhet som alltid har kännetecknat dem. Devinster som etl ulvidgal brevröstningsförfarande skulle kunna ge i form avökade möjligheter att delta i valen uppväger enligt kommitténs mening inte deökade riskema för att röster skulle underkännas. Kommittén finner därför inletillräckliga skäl föreligga för att föreslå att brevröstning införs permanent. Omdet även vid kommande val uppslår problem av den art som föranleddeförsöksverksamheten med brevröstning från , börenligt kommittén la slällning till ombrevröstning skall utnyttjas eller ej. Erfarenhelerna av försöksverksamhetenvisar att brevröstningsförfarandet i undantagsfall kan användas omröstmottagning inte kan ordnas på traditionellt sätl. Förfarandel bör enligtkommittén kunna regleras och utformas på samma sätt som vid allmännaval. Enledamot av kommittén har reserverat sig mot majoritetens förslag och förordat atlbrevröstning införs generelll för röstberättigade som vistas utomlands. Genomutrikesdepartementets försorg har inhämtats att inslällningi fråga om röstning pä ambassader och konsulat är densamma nu som inför 1982års val. Det problem som föranledde försöksverksamheten 1982 kvarstår såledesoförändrat. Motbakgrund av det anförda gör jag följande bedömning. RSV:s analys avbrevröstningsförfarandet 1982 har visal alt del administrativt inte utgörnågot slörre problem alt hantera brevröstningen. Prop.1984/85:119 27 negativaerfarenheter, jag tänker dä på den relativt stora andelen underkända röster,bör åtminstone på någon sikt kunna rättas till genom förbättrad information fillväljarna och genom en säkrare hantering av valsedelsförsändelserna hosvalnämnderna. Detföreligger således inte några avgörande praktiska hinder mot att utnyttjabrevröstningsmetoden även i fortsättningen. anserjag dock attdet inte finns skäl att generellt införa ett förfarande med brevröstning förröstberättigade som är bosatta utomlands eller som av någon annan anledningvistas utomlands i samband med ett val. Brevröstning bör alltsåenligt min mening komma till användning bara i sådana speciella fall då detvisar sig att röstning inte på vanligt sätt kan genomföras vid svenskautlandsmyndigheter i något visst land. Eftersom det nu har visatsig att det inte är möjligt heller vid val att genomföra röstning hosbeskickningar och konsulat i föreslår jag attbrevröstning även vid det förestående valet skall få användas av deröstberättigade som befinner sig i närmast förevalet. Förslagetkan enklast genomföras genom att antar en lag med regler motsvarandedem som gällde enligt lagstiftning. Idet här sammanhanget vill jag också passa på tillfället att ta upp några mindrefrågor som RSV har aktualiserat vid underhandskontakter med departementet. Detgäller dels reglerna om återbetalning av förskott för valsedelskostnader i 6kap. 6 § vallagen, dels vissa bestämmelser om rösträkningen i 13 kap. 3, 5 och6 §§ och dels bestämmelserna om hur suppleanter utses i 14 kap. 23 § vallagen.Jag återkommer till dessa frågor i specialmofiveringen. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lagom ändring i vallagen (1972:620), 2. lag om ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäkligval, 3. lag om brevröstning iFörbundsrepubliken . 1984/85:119 28 4.1Förslaget till lag om ändring i vallagen (1972:620) Denföreslagna ändringen, som gäller reglerna för registrering av partibeteckning,har behandlats i avsnitt 2.2 i den allmänna moliveringen. Demedlemmar som bilräder en ansökan om registrering av partibeteckning måste f n.lämna egenhändigt undertecknade förklaringar om delta och därvid uppgepersonnummer och kyrkobokföringsort. 1 ansökningsärendet hos RSV blirförklaringarna allmänna handlingar som det slår var och en fritt atl la del av.För atl man skall undvika aU uppgifter om partitillhörighet måsteoffentliggöras i samband med registreringen införs i första stycket enbestämmelse som ger ett parti möjlighel att i stället förete etl intyg av notariuspublicus om atl partiet för honom har visat upp de föreskrivna förklaringarna.Något krav på atl förklaringarna bevaras hos publicus har inte ställtsupp. Vidsin granskning behöver publicus inle göra någon fullständig kontrollav alt alla förklaringar har avgetls av röstberättigade partimedlemmar. Hanbör i allmänhet kunna avslå från att konlrollera att de som har undertecknatförklaringarna verkligen är partimedlemmar. En egenhändigt undertecknadförklaring måste nämligen regelmässigl anses vara elt tillräckligt bevis om medlemskapet. Däremotkan det behövas en viss kontroll av alt de som har undertecknat förklaringarnaär röstberättigade. 1 allmänhet bör del dock räcka med en stickprovskontroll.Rekommendationer och råd om hur publicus kan genomföra kontrollen börkunna ges av RSV. 4-6 och 9 §§ samt 9 kap. 6 § Ändringarnai dessa bestämmelser berör tillhandahållandet av valsedlar och frågor som harsamband härmed. De ändringar som föreslås i 6 kap. 4-6 §§ samt 9 kap. 6 S har utföriigtbehandlats i avsnitt 2.1 i den allmänna motiveringen. 1 6 kap. 6 § har dessutomgjorts en mindre ändring i enlighet med en framställning från RSV. Den ärföranledd av praktiska skäl och innebär att RSV, utan att behöva vänta på enformell ansökan, kan återbetala förskott för valsedelskostnader som har eriagtsav ett parti som, enligt vad det senare visar sig. är berättigat att fåkostnadsfria valsedlar. Deföreslagna ändringarna, som rör rätten alt lägga ut valsedlar på postkontoren,har behandlats i avsnitt 2.3 i den allmänna motiveringen. F.n. får endast partier som har låtit registrera sin partibeteckning lägga ulvalsedlar på postkontoren. Begränsningen i rälten atl lägga ul valsedlar harmotiverats huvudsakligen av praktiska skäl och bedöms nu kunna Prop.1984/85:119 29 avskaffasutan att kraven på god ordning i röstningslokalen m. m. åsidosätts. Allapartier får således i fortsättningen lägga ut sina valsedlar på postkontoren.Valsedlarna skall dock liksom hillills vara försedda med parti- ochvalbeteckning (parlimarkerade valsedlar). Densärskilda inskränkning som enligt sista meningen i paragrafens nuvarandelydelse gäller för partier som ställer upp i landstings- eller kommunalval kaninte upprätthållas med den föreslagna ordningen, eftersom kontrollmöjlighetenär avhängig av registreringen. Bestämmelsen har därför fått utgå. 13 kap.3, 5 och 6 §§ Beslämmelsernarör hanteringen av valmaterialet i de fall då valförrättaren i samband med denpreliminära rösträkningen i vallokal upptäcker brisler eller felaktigheter avolika slag. Ändringarna innebär att RSV:s s. k. omslag B och C ersätts med ett gemensamlomslag. F.n.skall valförrättare/valnämnd i omslag B lägga de valkuvert och innerkuvert, sominnehåller mer än en valsedel eller är helt tomma, och i omslag C de valsedlar,som saknar partibeteckning, har fler än en partibeteckning eller uppenbarligenär märkta. Föralt förenkla för såväl valförrättare och valnämnder som länsstyrelser kan idessa fall etl omslag användas i stället för två. I så fall måste de valsedlarsom tidigare lagts i omslag C läggas tillbaka i sina resp. kuvert och därefierläggas i del nya gemensamma omslaget. Ändringengäller bestämmelserna om hur suppleanter utses i kommunfullmäktige. Anlalelsuppleanter i kommunfullmäktige beslutas av fullmäktige (2 kap. 2 §kommunallagen) och fastställs lill en andel, högsl hälften av ledamöterna.Dennaandel skall ligga till grund för tillämpningen av 14 kap. 19 § vallagen. Av reglemai 19 § följer atl anlalel suppleanter ibland kan bli större än den andel somfullmäktige har beslutat. När en suppleant inkallas till ordinarie ledamoteller avgår av annan anledning skall utse ytteriigare ensuppleant för berörda ledamöter enligt 14 kap. 23 § vallagen. 1 vissa fall kandetta leda till atl antalet suppleanter ökar ytterligare genom atl en avgångensuppleant ersätts med flera nya suppleanter. EnligtRSV har de nuvarande bestämmelserna gett upphov lill vissa olägenheter när detgäller kommunfullmäktige genom alt det har varit nödvändigt att utse ersättareför en avgången suppleant trots atl det resterande antalet suppleanter egenlligenhar varit tillräckligt. För atl undvika sådana olägenheter har en spärr-regellagils in i första slycket. 1984/85:119 30 4.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval Bestämmelsen,som rör poströstningen i kyrkofullmäktigvalen, har behandlats i avsnitt 2.4 iden allmänna motiveringen. Ändringeninnebär att tiden för poströslningen i kyrkofullmäktigvalen inskränks något.Röstning på postkontor får i fortsättningen endast ske lill och med torsdagenföre valdagen. Inskränkningen sker för att valhemligheten skall kunnagaranteras. Samtligapoströster räknas f n. preliminärt hos valnämnden onsdagen efter valdagen. Antaletpoströster har visal sig vara sä lilel alt valhemligheten råkat i fara på mångahåll. För att man skall komma till rätta med delta missförhållande skallpoströsterna i stället räknas preliminärt tillsammans med övriga röster ivallokalen på valdagen. Detnya förfarandet för preliminär räkning av poströsterna medför att 42 b §upphävs. Denformella hanteringen av poströsterna regleras i övrigt genom hänvisningar i 35§ första stycket och 41 § till motsvarande regler i vallagen. Eftersomnågon räkning av poströsterna inte längre skall ske hos valnämnden behöverröstlängderna inte behållas där. De kan omgående vidarebefordras tillsammansmed övrigt material till . Lydelsen av 42 a § har jämkats ienlighet härmed. Regelni andra stycket av 35 § innebär atl poströster (ytlerkuvert), som kommer in försenl till valnämnden, utan vidare åtgärd läggs åt sidan och således ej kommeratt delta i den slufliga sammanräkningen. 4.3Förslaget till lag om brevröstning i Bestämmelsernahar behandlats i avsnitt 2.5 i den allmänna motiveringen. Förfarandetvid brevröstning enligt förslaget överensstämmer i sak hell med del förfarandesom tillämpades vid val enligt den särskilda lagen (1982:414) om försöksverksamhetmed brevröstning i . Här kan därför hänvisas tillspecialmotiveringen till den lagen (prop. 1981/82: 224 s. 14-16). Jaghemställer att regeringen föreslår atl anla förslagen till 1. lag om ändring i vallagen(1972:620), 2. lag om ändring i lagen(1972:704) om kyrkofullmäkligval, 3. lag om brevröstning iFörbundsrepubliken . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå atl anla de förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:119 32 (RSVis) promemoria "Erfarenheler m.m. årsallmänna val" och departementspromemorian "Förutsättningarna förregistrering av partibeteckningar" har remissyttranden avgetts av kammarrätteni , postverket, i Slockholms län, iKristianstads län, i , ,landstingsförbundet, , Umeä kommun, samtmiljöpartiet. ÖverRSV:s promemoria har yttranden dessulom avgetts av , i , i , , kommun, valnämnden i samlSveriges socialdemokratiska arbetareparti. Vidarehar yttranden över departementspromemorian avgelts av RSV, valprövningsnämnden,publicus i , publicus i ,samt kommunisterna. Över1983 års rösträttskommittés betänkande (SOU 1984:11 och 12) Rösträtt ochmedborgarskap har, såvitt avser frågan om brevröstning, yttranden avgetls avkammarrätten i , RSV, i , iJönköpings län, i Göieborgs och län, iNorrbottens län, , kommun, kommun, Göteborgskommun, kommun, kommun, LO, Utlandssvenskarnas föreningsamt diskrimineringsutredningen. Prop.1984/85:119 33 Regeringensproposition ..................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... I Förfallningsförslag ............................................. ... 2 Förslag till lag omändring i vallagen (1972: 620) ..... 2 Förslag lill lag omändring i lagen (1972: 704) om kyrkofullmäkligval 8 Förslag till lag ombrevröstning i .... 10 Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanlräde1985-02-07 12 1 Inledning ....................................................... 12 2 Allmän motivering .......................................... . 14 2.1 Tillhandahållande av valsedlar m.m................... 14 2.2 Registrering av partibeteckning....................... . 18 2.3 Rätten atl lägga ut valsedlarpå postkontoren .... 21 2.4 Poströstning i kyrkofullmäktigvalen .................. 23 2.5 Brevröstning iFörbundsrepubliken ..... . 24 2.6 Övriga frågor ......................................... 27 3 Upprättade lagförslag ....................................... 27 4 Specialmotivering ........................................... 28 4.1 Förslaget till lag om ändring ivallagen (1972: 620) 28 4.2 Förslaget lill lag om ändring ilagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval 30 4.3 Förslagel till lag ombrevröstning i 30 5 Hemslällan ..................................................... 31 6 Beslut .......................................................... 31 Bilaga Förteckning över remissinstanser ........... 32