prop · G803176 · 1984-12-31 00:00:00 — I omsorgslagen anges fem särskilda uppgifier för en omsorgsslyrelse.För del första skall den verka för all psykiskl utvecklingsstörda får deomsorger som de behöver, vilkel anses innefaiia all styrelsen skall bedriva enviss uppsökande verksamhet. För del andra skall den planlägga och samordna verksamhelenoch också verka för all omsorgerna ulvecklas på elt tillfredssiällande säll.För del iredje skall omsorgsslyrelsen handha ledning av de inrältningar förpsykiskt ulvecklingsslörda som drivs av landslingskommun och - för del fjärde- ulöva lokal tillsyn över instilulioner som drivs av annan. Som en femte uppgiflanges all framlägga förslag hos , som ju är det anslagsbeviljandeorganet Varje landslingskommun skall upprätta en plan förordnandet av omsorgerna om psykiskl ulvecklingsslörda. Planen, lill den del deninte avser särskolan, ges in till socialtyrelsen. Högsla lillsynen över omsorgsverksamhelen ulövas av skolöversiyrelsenoch socialsiyrelsen. I landslingskommun skall finnas en . Nämnden består av lagfaren ordförande saml ytterligare tvåeller fyra ledamöler. skall i vissa fall pröva bl.a. frågor ominskrivning i eller utskrivning från särskola, vårdhem eller specialsjukhussamt frågor om särskolplikl och befrielse från skolgång. Vid sammanlräde inämnden skall -om del är möjligl och lämpligl - den som ärendet avser varanärvarande. Avgifl ulgår i princip inle för omsorger enligiomsorgslagen. Skälig ersällning får dock las ul för kosl och logi somtillhandahålls en utvecklingsstörd, som har inkomsl av eget arbele. Psykiskt utvecklingsstörd som är i behov av vård påvårdhem eller på specialsjukhus skall beredas sådan vård efter eget samtycke omhan är myndig och annars efler samlycke av vårdnadshavaren eller förmyndaren(frivillig inskrivning). Inskrivningen kan dock ske oberoende av den psykiskt ulvecklingsslördessamtycke. Delta gäller samtliga under , dem emellan som ej nåltsådan mognad all deras vilja bör beaklas saml omyndigförklarade som ej nållsådan mognad som nämnls. Oberoende av samtycke får också psykiskl ulvecklingsslördsom fylll beredas vård i vårdhem eller specialsjukhus om vården äroundgängligen påkallad med hänsyn lill ulvecklingsslörningens grad och till atl han lill följd av 1984/85:176 102 uivecklingssiörningen a) är farlig för annans personliga säkerheleller fysiska eller psykiska hälsa eller för egel liv, b) är ur slånd all lagavård om sig själv, c) är ur slånd alt skydda sig själv mot all bli sexuelll ulnyttjadeller d) har ell för närboende eller andra grovl slörande levnadssäll. Med slöd av domslois förordnande enligi 31 kap. 3 8brottsbalken får vård i specialsjukhus beredas oberoende av samtycke även närvården är oundgängligen påkallad med hänsyn till, förulom ulvecklingsslörningensgrad. all den ulvecklingsslörde till följd av utvecklingsstörningen är farligför annans egendom eller annal av lagsliflningen skyddal inlresse. Omsorgslagen saknar regler om räll all hindra den som hartagils in med slöd av lagen atl lämna sjukhuset eller vårdhemmet och om tvångför att genomföra vårdåtgärder eller för alt skydda patienten själv elleromgivningen. Likaså saknas reglerom brevgranskning. Däremot finns regleromrätt all få bilräde av polismyndighelen för alt återföra den som har avvikileller inle inställer sig efler beslui om inskrivning, I praktiken har reglernai 24 kap, broltsbalken ansetts kunna användas analogt vid behov. Möjlighet all genom besvär hos psykiatriska nämnden överklagabeslut i fråga om omsorger enligt omsorgslagen finns i ett antal i lagenangivna ärenden (bl.a. beslut om inskrivning i eller utskrivning från särskola,vårdhem eller specialsjukhus). Frågorna prövas i regel således i första hand påijänslemannaplanei i andra hand av beslutsnämnd och slulligen av psykiatriskanämnden, när talan får föras dit. Talan mot beslut varigenom omsorg vägrats förs hossocialstyrelsen genom besvär. Som nämnts inledningsvis finns särskilda regler ompåföljder för utvecklingsstörda i broltsbalken 31 kap. 3 8 och 33 kap. 2 8.Den som har begått brotl under inflyiande av "sinnesslöhet" får inledömas lill fängelse. Domslolen kan överlämna honom lill vård i specialsjukhus,om han behöver sådan vård, eller beslula om skyddslillsyn. Om det bedöms ändamålsenliglfår han dömas till böler. Han kan också vara fri från påföljd. Även om brollet inlehar begålts under inflyiande av "sinnesslöhel", men förulsättningarför inskrivning i specialsjukhus finns och behov av sådan vård föreligger, kanrätten beslula om vård i specialsjukhus. I delta fall krävs dock särskilda skälhärför. Skyddstillsyn kan inte annat än om "särskildaskäl" föreligger komma i fråga när straffminimum för brottet är fängelse iett är eller därulöver. Den som döms lill skyddslillsyn kan åläggas atl följavissa föreskrifier om t.ex. vård eller behandling. Utvecklingsstörda kan dömas lillskyddstillsyn med föreskrifter om all motta omsorger enligt omsorgslagen. Regler om åialsunderlålelse finns bl.a. i 20 kap. 7 8 rällegångsbalken.Därav framgår atl åklagaren kan avstå från atl åtala, om brotlel uppenbarligenbegåtls under inflyiande av "sinnesslöhet" och vård i vårdhem ellerspecialsjukhus kommer lill stånd utan lagföring saml ålal inle är påkallat avsärskilda skäl. 1984/85:176 103 Sammanfattning av omsorgskommitténs betänkande (SOU1981:26) Omsorger om vissa handikappade Omsorgskommiilén konstaterar inledningsvis all principernaom normalisering och inlegrering är grundläggande för insalser inomhandikappområdet Normaliseringsprincipen innebär att ågärder skall vidtagasför att handikappade skall få en livssituation som överensslämmer med andramänniskors och principen om inlegrering innebär alt handikappade skall della isamhället tillsammans med och på samma villkor som andra människor. Planeringen av åtgärder för atl avhjälpa brisler måste skeutifrån en helhetssyn, dvs. hänsyn skall las lill all det kan vara på fleraområden som den handikappade eller dennes anhöriga möler svårigheier. Samhällets årgärder måsle vara individualiserade, dåinsatserna måste svara mot människornas verkliga behov, Velskapen om konlinuiiet i omsorgerna utgör en irygghelbåde för den handikappade och hans närslående. I alll arbete med människor är det viktigt att denenskildes inlegritel upprätthålls och skyddas. Handikappades kunskaper ocherfarenheter las till vara genom handikappades möjligheter till medinflytande bl.a.i planering och genomförande av insatser för handikappade. Kommittén framhåller också alt stöd- och serviceinsatsernaför handikappade skall vara lätta atl nå och fria från krångliga regler.Huvudregeln måste vara atl insatserna skall finnas på den ort där denhandikappade bor. De särskilda omsorgerna skall enligt omsorgskommittén ståöppna för alla handikappade barn och ungdomar samt vuxna som är barndomspsykoiiskaeller utvecklingsstörda. I denna personkrets ingår även barndomspsykotiska ochutvecklingsstörda som är flerhandikappade saml vissa andra handikappade. För alla gäller all de särskilda omsorgerna skall ställastill förfogande för den enskilda människan i den mån hon behöver dem och intepå grund av att handikappet ingår under någon viss diagnos. Kommitténs förslag syftar dels fill en uppbyggnad av småbostadsenheter och social service, dels till en fortsatt avveckling av storainstitutioner. Föräldrar till handikappade barn skall i ett fidigt skedefå tillgång fill en god första information, slöd i krisbearbetning, forllöpandeinformation, föräld- 1984/85:176 104 rautbildning och kompletterande utbildning, kombinerademed slödformer som medhjälp i vård och tillsyn saml korllidsvård, Alll slödskall göras lällillgängligt Kommittén föreslår all en beredskap för god försia informalionbyggs upp och omfaltar de mänga personalkategorier som är berörda. Ansvaret fördenna skall åvila habilileringsnämnden, Kommiltén ser det naturligt all socialljänslen genom siltansvar för alla handikappade ger avlösningshjälp (medhjälp i vård och lillsyn)till familjer med handikappade barn, ungdomar och vuxna. Kommittén föreslårockså alt landstingen svarar för anskaffning av annal enskilt hem, ger dem behörigtstöd och utövar lillsyn över dem. De kollekliva bosladsformer som kan behövas förhandikappade barn, ungdomar och vuxna belecknas grupphem. De kommer successivi atlersälla specialsjukhus, vårdhem, vissa inackorderingshem och elevhem i inlernai-form. Kommillén har beskrivil avvecklingen av de slora inslilutionernaoch belönar lillsynsmyndigheiens betydelse för atl dokumentera och spridaerfarenheter om avvecklingsprocesser. Specialsjukhusens avveckling bör vara slutförd inom enfemårsperiod efler ikraftträdandet av en ny lag om handikappomsorger - sammamål gäller vårdhem och elevhem i iniernatform för barn. Vårdhem för vuxna kanla längre lid att avveckla. Förskolan för handikappade barn har som för andra barnbåde sociala och pedagogiska motiv. Handikappade barn behöver social gemenskapför sin utveckling och föräldrarna kan behöva avlösning i sin vårduppgift Utvecklingen av den individuella integreringen leder nalurligllill alt särskolans förskola går upp i den primärkommunala barnomsorgen. Dennaomfattar redan i slor utsträckning daghemsverksamhelen för ulvecklingsstördabarn. Kommunerna blir huvudmän för förskolan för alla barn. Kommiltén föreslår atl särskolan i övrigt inlemmas i delallmänna skolväsendel genom alt huvudmannaskapel går över lill kommunerna. Överförandet till kommunerna måste ske med bibehållande avde insatser, resurser och den särskilda pedagogik som finns inom dagenssärskola. Kommittén föreslår atl statsbidrag bör utgå lillkommunerna efler nuvarande normer för klasser och grupper inom särskolan, menpå nivå (procentuell) som gäller för grund- och gymnasieskolan. För resterandekostnader för särskolan förordas förhandlingar mellan kommuner, landsting ochstaten så att kommunerna fullt ul kompenseras för sina åiaganden. Inordnandet av särskolan i det allmänna skolväsendet fårtill konsekvens atl allmän skollagsliftning med några föreslagna kompletieringarbör reglera skolgången för barndomspsykoiiska och utvecklingsstörda elever. Prop.1984/85:176 105 Särskolplikien bör ersättas av vanlig skolplikt ().Också inskrivningen i särskolan bör överenssiämma med inskrivning i detallmänna skolväsendet, Kommillén föreslår all den minskade liden igrundsärskolan och iräningsskolan kompenseras av elt års förlängning inomyrkesskolan, Särskoleleverna ges rätl lill gymnasieskolan. Kommillén förulsäller all vuxensludier vid folkhögskoloroch inom sludieförbund kan fortgå i minsl nuvarande omfallning. Kommiltén framhåller atl ett nära samarbete mellan landslingoch kommun belräffande fritidsverksamhet för handikappade är belydelsefulll.Kommunala frifidshem kan spela en slor roll för handikappade barn och ungdomaroch föruisäuer en fortsatt ulbyggnad av frilidsverksamhelen. Andra stödinsatser, hjälpmedel för barn och vuxna har ansvar för hjälpmedelsfrågorna. Kommilténföreslår all särskild vikl läggs vid all - uivecklahjälpmedel för barn och ungdomar - uiarbetahjälpmedel för kompensalion av begåvningshandikapp (särskiltkommunikationshinder) - utarbela meloder för träning all använda hjälpmedel -anpassa hjälpmedel lill den enskilde. Den kanske slörsla svårigheten för flertalel ulvecklingsstördaär atl meddela sig med andra. Kommillén anser alt utveckling av hjälpmedel för atlunderläila kommunikation för begåvningshandikappade bör prioriteras. Kommittén föreslår en samordnad landstingskommunal habiliteringsorganisationsom skall omfatta de handikappade barn och ungdomar inom landstingsområdet sombehöver särskilt stöd och service och inte kan få del genom kommunernas ellerlandslingens ordinarie serviceulbud. Habilile-ringsverksamheien skall ledas aven polilisk nämnd - habilileringsnämnden. Del bör ligga inom nämndensansvarsområde att samverka med andra verksamhetsfäll såsom sjukvården, skolan, socialljänslenoch statlig undervisning för barn och ungdomar. Kommillén föreslår inget radikalt nytt utan gör engenomgång av de åtgärder som finns och föreslår en del förändringar. Kommillén föreslår en obligalorisk anmälan vid skolgångensslut och ett 1984/85:176 106 kontaktnät kring den handikappade för all bevaka möjlighelernalill arbelsplacering. ekonomiska bidrag och slödformer, Kommiltén understrykersärskilt arbetsförmedlingens ansvar. Kommillén föreslår vissa förslärkningar av befinlliga arbelsmarknadspoliliskaålgärder för vuxna handikappade inom personkrelsen för särskilda omsorger, bl.a.ulveckling av arbelslekniska hjälpmedel, en förlängning av liden för konianlarbetsmarknadsstöd, KAS, lill , slopande av åldersgräns hos denhandikappade för bidrag till arbelsbiiräde och förhöjt lönebidrag oavseltålder. Regeringen bör i särskild ordning pröva om ytterligare ålgärdersåsom frågan om kvotlagsiiftning skall sällas in för all bereda handikappade arbele. Kommillén föreslår all arbeismarknadsverkei ges möjlighelatt efler del all en person lämnal en verkslad förskyddat arbete för annal arbele belala hela lönekoslnaden pä den nya arbeisplalsen. Kommillén föreslår också etl ulökai samarbeie mellan dageenieroch Samhällsförelagsgruppens verkstäder genom bl.a. produklionssamordning, inlroduklion,provanställning och deltidsanställning för atl öka möjlighelerna för personerfrån dagcenter all få arbele vid verkstäderna. Den dagcentermodell som förslås är en breddning ochfördjupning av den dagcenterverksamhel som håller på att utvecklas på mångahåll i landet. Kommillén lägger fast vissa grundläggande mål för dagcenlerverksamheien:Rätten lill samhällsdeltagande, räll lill omsorg på hemorten, räll lilldagverksamhet för alla. Kommillén anser att en personlig assistent för vissa är engrundförutsättning för meningsfull dagcenterverksamhel. För dem som får särskilda omsorger anser kommiltén del viktigtatl garanlera inflytande genom lagreglering. Alla insalser skall genomföras ochulformas i samförstånd med den handikappade. Kommittén föreslår att habilileringsnämnden bl.a. skallägna informationsfrågor ökad uppmärksamhel och all tillsynsmyndigheten börstödja 1984/85:176 107 huvudmannen genom atl utveckla metoder och framslällalämpligt malerial. Stor vikt bör läggas vid all informera den handikappade ochhans anhöriga om besvärsvägar och möjligheier alt överklaga beslut I utredningen förslås vidare ell personligl slöd genomkontaktperson för enskilda som får särskilda omsorger, Föräldraskap - stöd till begåvningshandikappade föräldraroch deras barn I frågan om begåvningshandikappade föräldrar och derasbarn har föräldraskap beiraktals som en situation som kräver vissa särskildainsatser ulöver del slöd som tidigare beskrivils. Främst gäller det belräffandesamordning mellan olika inslanser. Kommillén anser all ell försia led i ell förbyggandearbete måsle vara all ulvecklingsstörda ungdomar får stöd i sin personlighelsutveckling.De måsle få kunskaper och insikt om vuxenlivets möjligheter och krav och ominnebörden av sill individuella handikapp. Särskilda omsorger för vuxna/organisation Kommitléns förslag innebär en ulveckling av dagensorganisationsmodell med en habiliieringsnämnd som ersäller nuvarande omsorgsslyrelse,ell cenlrall lag och lokala lag (dislriktslag), Alla särskilda omsorger skall ges efler samråd med denhandikappade och/eller hans föreirädare. Ulvecklingsslörda och andra handikappade ungdomar i åldern16-21 år skall inle förtidspensioneras under sin utbildningstid. Kommitténföreslår atl behovet av ekonomiskl stöd under gymnasieutbildningen för handikappadeelever utreds och all därvid särskili beaklas de myckel svårt handikappades merkoslnaderoch omvårdnadsbehov, framför alll när de bor hemma. Riksförsäkringsverkei föreslås få i uppdrag att särkill seöver reglerna för handikappersättning för personer med flera handikapp. Stöd till invandrare med handikapp Särskilda krav måste ställas på ulformning av slöd ochservice lill handikappade invandrare och deras familjer. Hänsyn måsle också laslill att invandrare inle ulgör någon enhellig grupp ulan har sin bakgrund imyckel skiftande kulturer. I ulredningen förslås att hemspråksundervisningen blirföremål för fortsall ulvecklingsarbete med som ansvarig. Prop.1984/85:176 108 1 utredningen förordas all en fristående programgruppskapas för initiering av forskning. Programgruppen kan beslå av represenlanierför forskarna, huvudmännen, arbelsvården, personal, inlresseorganisaiioner, slatligamyndigheler samt Handikappinslitulet Kommillén anser alt del är viktigt all handikappkunskapingår i basuibildningen för yrkeskalegorier som i sitt arbele berörs avhandikappades siluation. Mest betydelsefullt är det dock att de som arbetar närmaslhandikappade har ulbildning för sina väsenlliga uppgifier. Huvudmannaskap och ekonomiska konsekvenser Kommittén föreslår atl huvudmannaskapel för särskildaomsorger skall ligga pä landslingen, men beträffande undervisning,fritidsverksamhet och enskilt boende bör kommunerna helt eller delvis ha ansvaretNär det gäller förmedling av arbeislillfällen och erbjudande av arbele inom Samhällsföretagsgruppenhar staten ansvar. De slalliga organens lillsyn övergår alllmer från att ha ellkontrollsyfte till all innefaiia övergripande uppgifter av mera rådgivandekaraktär. Detla bör även gälla habilileringsnämndernas verksamhel, där delföreslås all socialsiyrelsen skall vara tillsynsmyndighet. och länsskolnämnderna bibehållernuvarande tillsyn över undervisningen. Dock övergår tillsynen överinackorderingshem och elevhem för särskolelever på . I ulredningen föreslås atl landstingskommunerna i samrådmed primärkommunerna skall uppräita plan för verksamheten enligt LHO. Planernaskall redovisas för . Slutligen föreslås att landstingens förtroendenämnderskall få sina arbetsuppgifter utökade lill all även omfalla habilileringsnämndernasverksamhet. Vård oberoende av samtycke Barn och unga. Kommittén finner inte atl del behövs någraregler om omhändertagande av utvecklingsstörda eller andra handikappade barnoch ungdomar ulöver generell reglering i LVU. Kommillén har kommit till den slutsatsen atl detbör vara möjligl all undvara särskilda ivångsregler för utvecklingsstörda, menframhåller alt 1984/85:176 109 den nya lagsliflningen bör ses som en försökslagsliftning,som efler en lid skall uivärderas, Lagöverirädare, Kommillén föreslår atl möjlighelen allöverlämna lill särskild vård på specialsjukhus skall las borl. Påföljder inom kriminalvården bör kunna komma i fråga om,vid en samlad bedömning, habilileringsbehovel bäsl anses kunna lillgodoses där.När ulvecklingsslörda som är psykiskt sjuka begår brolt bör de under samma förulsättningarsom gäller för andra kunna dömas lill sluten psykialrisk vård. Kommittén föreslår atl de bestämmelser om barns talerätt m.m,som finns i 56 8 socialtjänstlagen (1980:620) skall ha motsvarande tillämpningi mål och ärenden i lagen om vissa handikappomsorger. beslut i ärenden rörande rätten lillsärskilda omsorger föreslås kunna överklagas hos länsrällen. Socialslyrelsensoch länsslyrelsens beslui om föreläggande eller förbud föreslås kunnaöverklagas hos kammarrällen. Kommillén föreslår atl landslingens uppgifter anges i ensärskild lag, lagen om vissa handikappomsorger (LHO), som ersäller omsorgslag,elevhemslag och omsorgsstadga. De särskilda reglerna om undervisning av utvecklingsstördaoch barndomspsykoiiska som kommiltén anser behövs föreslås införda iskollagen. Vidare föreslås elt tillägg lill 21 8 socialljänsllagen,som belönar socialnämndens ansvar för människor med svårartade handikapp. Slutligen föreslås ändringar i broUsbalken m.fl. förfaltningar. Kostnader för genomförande av kommitténs förslag Kommillén beräknar alt de sammanlagda driftkostnaderna förslal, landsling och kommuner ökar med 280 milj. kr. - räknat i gällande pris-och penningläge . jämförs med dåvarande driflkoslnader för deomsorger om ulvecklingsslörda som landslingen är huvudman för och som slalenbidrar till genom slalsbidrag. vilka uppgick lill ca 3 800 milj. kr. Reservationer och särskilda yttranden 1 komminéns belänkande framfördes reservalioner bl.a. molförslagen om ändral huvudmannaskap för särskolan, avveckling av vårdhem saml 1984/85:176 110 ekonomiska konsekvenser av utredningsförslagen. Särskilda yttranden avgavs om godkännande av inrättning,bemyndigande för regeringen alt meddela föreskrifier. skolverksamheienför psykotiska barn, personliga vårdare, personkretsen för särskilda omsorgerom barn och ungdomar m.fl. frågor. 1984/85:176 111 Omsorgskommilléns betänkande (SOU 1981:26) Omsorger omvissa handikappade, har remissbehandlals. Yttranden över betänkandet har avgetlsav socialsiyrelsen. sialens handikappråd, siyrelsen för vårdartjänstriksrevisionsverkel, universiieis- och högskoleämbetet cenirala sludieslödsnämnden,, arbetsmarknadsslvrelsen, , psykiatriskanämnden. , samlligalandstingskommuner, , Söderiälje kommun. kommun,kommun. , , kommun. Klippans kommun, kommun, ,, , . Orusls kommun, Boråskommun, kommun, , kommun. kommun, Karisladskommun, kommun, , Faluns kommun, kommun. Ljusdalskommun, kommun, Skellefleå kommun, kommun. kommun,Sliflelsen samhällsförelag, Handikappinslilutel, De handikappades riksförbund.Handikappförbundens centralkommitté. Riksförbundel för rörelsehindrade barnoch ungdomar, Riksförbundel för ulvecklingsslörda barn, ungdomar och . De enskilda ansiallernas förbund, Läkepedagogiskasamarbelsgruppen. , Folkbildningsförbundel,Tjänsiemännens cenlralorganisalion. Cenlralorganisalionen / SR, Landsorganisalioneni och . Dessulom har inkommil yllerligare nära 60 yllranden från bl.a.myndigheler, kommuner, skolor, fackliga organisationer och föreningar, handikapporganisalioneroch -föreningar, politiska föreningar, sludieförbund. föräldraföreningar samlfrån flera enskilda personer. Prop.1984/85:176 112 Lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Härigenom föreskrivs följande. 1 8 Denna lag innehåller föreskrifter omsärskilda omsorger om psykiskl ulvecklingsslörda. Vad i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller ävenpersoner som på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppsligsjukdom, har fått ett betydande och beslående begåvningshandikapp saml personermed barndomspsykos. 2 8 I socialljänsllagen (1980:620) och i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) finns föreskrifier om kommunernas och landstingskommunernas ansvar för socialljänsl respeklive hälso- och sjukvård ål alla. 3 8 De särskilda omsorgerna skall syfta lill allge psykiskt ulvecklingsslörda möjlighet alt leva som andra och i gemenskap med andra. Omsorgerna skall vara inriklade på all utveckla den enskildes egna resurser. Verksamhelen skall vara grundad på respekt för denenskildes självbeslämmanderält och integritet 4 8 De särskilda omsorgerna är 1. rådgivning, annat personligt stödsamt stöd av en kontaktperson, 2. daglig verksamhet för dem som inteförvärvsarbetar eller utbildar sig, 3. korltidsvislelse utanför det egnahemmet i syfte främsl all avlösa anhöriga i vård och lillsyn, 4. bostad i familjehem eller i elevhemför barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, 5. bostad i grupphem för vuxna som inlekan bo självständigt. De som får särskilda omsorger enligt första styckel 2-5skall också erhålla omvårdnad. Ål dem som bor i elevhem eller grupphem skallerbjudas fritidsverksamhet och kullurella aktiviteter. 1984/85:176 113 Rätten till särskilda omsorger 5 8 Psykiskt ulvecklingsslörda, som behöver sådant slödoch sådan hjälp i sin livsföring som avses i 4 §, har rätt lill särskilda omsorger enligt denna lag,om deras behov inle tillgodoses på någol annal säll. Psykiskl utvecklingsstörda skall genom de särskildaomsorgerna tillförsäkras goda levnadsvillkor. De särskilda omsorgerna skall anpassas till mottagarensindividuella behov saml utformas så alt de är lätl lillgängliga för demänniskor som behöver dem och slärker deras förmåga atl leva elt självständigtliv, 6 8 Särskilda omsorger skall ges den psykisklutvecklingsstörde endast om han begär del. Om han är eller annars ur stånd all avge en bindande viljeförklaring skall de särskilda omsorgerna ges pä begäran av vårdnadshavare.