prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — är ett helägtdotterföretag till posten vars främstauppgift är att vara moderföretag eller holdingbolag i en dotterbolagskoncem som består avTidningstjänst AB, Postens TransporttjänstAB, , och AB Repris. Årsomsättningen inombolagssektom uppgår till ca 350 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 90 4 Treårsplanen ersätter anslagsframställningen I förra årets budgetpropositionangavs att del borde "övervägas om inte statsmakterna i högre grad bör kunnaslyra verkel genom att sätta ekonomiska mål och servicemål och i mindre gradgenom styrning av medlen -t. ex. lokaler, organisation och finansiering - för attuppnå målen". har därför en arbetsgrupp med företrädareför , finansdepartemenlel, , posten ochriksrevisionsverket behandlat frågor som rör formerna för statsmakternas styrning av posten. Diskussionerna i arbetsgruppen har skett mot bakgmnd avden ökade betoningen på kundorientering och affärsmässighet som enligtriksdagens beslut skallprägla verksamheten i postens nya organisation. Som ett resultat av arbetsgruppens diskussioner har postens anslagsframställning,i likhet med vad som tillämpas för , utformats som en treårsplan. Syftetmed treårsplanen är att ge statsmaktema ett bättre underlag än tidigare för enövergripande styrning av poslen. Ett treårsperspektiv ser jag som en lagom tidshorisont för att ge ettsådant underlag. Arbetet med treårsplanensutformning kommer alt fortsätta för att successivt förbättra det underlag statsmakterna behöver för att kunnata ställning till utvecklingen av postens verksamhet. Treårsplanen börgivetvis ha en viktig funktion också internt i posten. Inriktningen avpostens verksamhet belyses i etl ireårsperspektiv (budgetåren1985/86-1987/88). Vidare beskrivs mål och strategier för att klara den väntadeefterfrågan på postens produkter och tjänster, däribland mål för service,priser och produktivilel. Posten föreslår att nuvarande begränsningar i postens rätt att besluta omoch finansiera investeringar upphör attgälla. Även förslag om ändrade regler för konsolidering och prissättning framförs. Vidare föreslås attnuvarande statskapital omvandlastill ett amorteringsfritt lån samt att ett nytt fast statskapital på 500 milj. kr. skapas utifrån vilket statens avkastningskravpå posten skall beräknas. Vidare framförsvissa förslag till förenklingar och avregleringar på personalområdet och i fråga om postens möjligheteratt självt göra anpassningar i sinorganisation. Jag avser att återkomma till regeringen i dessa frågor. Posten har också tagit upp en del frågorsom rör verkets lokalförsörjning ochde därmed sammanhängande reglerna för kontakterna med byggnadsstyrelsen.Dessutom har posten föreslagit att posten själv bör fa bestämma portoavgifter fömtom portot som avser20-grams normalbrev. 1 enlighet meduttalandena i samband med beslutet om den nya organisationen börstatsmakterna i högre grad styra postens verksamhet genom att 1984/85:100 Bilaga 8 91 sälta ekonomiska mål och servicemål och i mindregrad genom styrning av medlen. Posten har redan lidigare arbetat medservicemål. Arbetet med detta intensifieras nu och servicemål las fram förrespeklive huvudaffärsområde. Servicebegreppet för huvudaffärsområdel Brev ochPaket, vars uppgift är distribution av försändelser och lättare gods, kanbeskrivas i tvä dimensioner. För del första:servicenivån. Denna dimension visar på hastigheten i postbefordran. Sedanhösten 1984 befordras av normalbreven i de förbindelser som gerövernattbefordran, dvs. då breven lämnas in på angivna tider och når adressatenpå morgonen . Detta återspeglas i den s. k. posttidtabellen. För det andra:tillförlitligheten. Detta betraktelsesätt anger i vilken utsträckning poslenfaktiskt når den servicenivå som redovisas i tidtabellen. Beträffandelillförlitligheten strävar poslen alt nå nära l(X)%. Orsakerna lill atl 100%inte helt kan nås är bl. a. små lidsmarginaler i transportnätet och den starkatidspressen i postdistributionen. Uppföljningen av postbehandlingstiderna har visat atl av normalbrevenenligt posttidtabellen når fram över natt. Inom huvudaffärsområdetGiro och Kassa är huvudverksamheterna postgirots betalningsförmedling,PKbankens tjänster i postkassorna och brev- och paketljänster i postkassorna. För postgirots verksamhetfinns formulerade servicemål som bl.a. behandlar det maximala antalet dagarsom får gå innan olika slag av felaktigheter är tillrätlade. Tillgängligheten tillkassaservicen innebär en bedömning av kundens närhet till fasta och rörligapostställen saml öppethållande. Mycket få hushåll saknar tillgång tilldaglig postkassaservice. Postens mål är att dagens höga servicegrad skallbibehållas. 1 vissa tätorter har försök gjorts med kvällsöppet vissa kvällarför atl öka tillgängligheten. För alt kunna göraanpassningar av servicegraden i kassanälel görs exempelvis studier avbetjäningslider och attityder. För en mer detaljeradbeskrivning av servicemålen får jag hänvisa till postens treårsplan. Inom huvudaffärsområdetBrev och Paket är målsättningen atl prishöjningar på Ijänster där monopol kansägas föreligga, i huvudsak inte skall överstiga den allmänna prisökningen isamhället. För dessa Ijänster eftersträvas sålunda oförändrat eller sänktrealporto. För de produkter inom affärsområdet som säljs i konkurrens medandra, avser emellertid posten att ta ut de priser som är möjliga på marknaden(marknadsprissättning). Tjänsterna inomhuvudaffärsområdet och Kassa är konkurrensut-satla ochmarknadsprissättning kommer därför alt användas som prissättningssystem. De produktivitetsförbättringar som eftersträvasutgör för Brev och Pa- 1984/85:100 Bilaga 8 92 kel och för och per år.Skillnaden beror på att volymtillväxten är betydligt större för Brev ochPaket än för och som till stor del bär kostnaden för det landsomfattandekontorsnätet. Målet är en förbättring av personalproduktiviteten med23% för hela posten. Detta svarar mot en totalproduktiviietsförbättringom eftersom planerade investeringar leder till att sakkostnadernaökar snabbare än personalkostnaderna. Den ökade affärsmässigheten i postensverksamhet förväntas medföra en bättrelönsamhet. Målet är att varje verksamhel skall vara lönsam eller planerasbli lönsam inom . Detta krävs för att posten också på lång sikt skall kunna säkerställa sinverksamhet (konsolidering) och föratt ge nödvändig avkastning till staten. Postens framtida investeringsverksamhetär ett viktigt medel för att stödja den nya affärsinriktningen. De mestlönsamma investeringarna måste prioriteras. 5.1 Postens förslag till inriktning av verksamhetengodkänns Jag kan konstateraatt den av beslutade omorganisationen av posten kommer att ihuvudsak vara genomförd vid ingången av /86.Verksamheten präglas alltmer av en ökad affärs- och marknadsorientering där postens kunder sätts icentmm. Jag noterar att posten nu ytterligareutvecklar "mätinstmment" i form av exempelvis service-, prisutvecklings-och produktivitetsmål för att både kunna mäta och styra utvecklingen av posten. Måluppfyllelsen i olikaavseenden bör redovisas i den årliga treårsplanen. Servicemål utvecklasdels för de båda huvudaffärsområdena och dels för de olika affärsområdena. Posten strävarefter att utveckla servicemål som ärmätbara över tiden och som kan specificeras i form av fasta serviceåtaganden.Vidare eftersträvas hög tillförlitlighet när det gäller att nå målen. Den servicenivå somredovisas för huvudaffärsområdet och Paket är klarttillfredsställande. Snabbheten i postbefordran måste avvägas mot kundernas behov och vilja attbetala. Jag ser det som önskvärt att denrådande nivån kan bibehållas då en snabbt fungerande postservice är en väsentlig del av samhälletsinfrastruktur. Tillförlitligheten i postbefordran är det angeläget attupprätthålla på en hög nivå. Det är ytterst viktigt att, oavsett vilkenservicenivå beträffande snabbheten man väljer, åtagandena gentemot kundema kanuppfyllas. Som posten har framhållit är detemellertid på gmnd av små tidsmarginaler i transportnätet inte rimligt att kräva tillföriitlighet. Detbör dock vara målet. Inom huvudaffärsområdet och Kassaformuleras servicemål dels förkassaservicen och dels för postgirots betalningsförmedling. Kassaservicensköts via postkontor och lantbrevbärare. 1984/85:100 Bilaga 8 93 kände och myckel få hushåll saknar tillgång tilldaglig postkassaservice. Jag delar postens uppfattning att denna högatäckningsgrad vad avser geografisk tillgänglighet skall bibehållas. Det böräven framgent ankomma på posten attavgöra om denna tillgänglighet i del enskilda fallet skall tillgodoses genom fast postkontor, lantbrevbäringeller postväskeservice. Jag ser det vidaresom positivt att posten på olika sätl söker förbättra tillgängligheten tillkassaservicen i tätorterna. Lördagsservicen och vissa kvällsöppna postkontor är exempel på detta. Postenökar också tillgängligheten genomalt flytta kontoren till bättre affärslägen och över huvud taget genomatt rusta upp lokalerna. I det sammanhanget sker också åtgärder för att handikappanpassa lokalerna enligt de normer som finns.Del är vidare väsenlligl att postenlöpande anpassar servicegraden i kassanälel. De återkommande tidsstudier avbetjäningstider och attitydstudier somposten genomför bör tillsammans med personalens kundkontakter kunna geett gott underlag till denna anpassning. Jag ser det somväsentligt att arbetet med att formulera servicemål för de olika affärsområdenafortskrider samt att möjligheter skapas för årliga jämförelser. Målet beträffande prisutvecklingen för detjänster där monopol kan sägas föreligga, bör, som posten har föreslagit, varaatt den högst skall ligga i nivå medökningen av övriga priser i samhället. Möjligheterna att upprätthålla detta mål bör förbättras genom deåtgärder jag föreslår i det följande.Jag är däremot inte beredd att f. n. ta ställning till postens förslag beträffande beslutanderätten över vissa porton.För direkl konkurrensutsatta produkter bör posten ta ut de priser somkunderna är beredda atl betala. För alt pålång sikt säkerställa en stabil ekonomi i kombinafion med en lugn portoutveckling krävs en fortlöpandeförbättring av postens produktivitet.Vid en bedömning av produkfivitetsutveckUngen måste beaktas alt poslen är mycket personalintensiv och harbegränsade rationaliseringsmöjligheteri stora delar av verksamheten. Jag noterar alt treårsplanens beräkningar innebär en årlig förbättring av dentotala produktiviteten , vilkel fömtsätter en ökning avpersonalproduktiviteten . 1 förra åretsbudgetproposition anmälde jag, belräffande , behovet av atlstatsmakterna tillämpar samma styrningskriterier för affärsverken som användsi andra större företag. Sådana styrningskriterier är avkastning på eget kapital, dvs.räntabilitet, och soliditet. Posten arbetar f.n. med ett projekt som syftar till attta fram principer för hur räntabili-tetsmåtl och soliditetsmåtl skallkunna beräknas för olika verksamheter inomposlen. Jag återkommer till regeringen i den frågan när projektet avslutats. Jag vill emellertidredan nu peka på en viss skillnad mellan posten och som harbetydelse i det här sammanhanget. verksamhet är långt mer kapitalintensiv änpostverkets och lämpar sig därför 1984/85:100 Bilaga 8 94 bättre atl styras via räntabilitets- ochsoliditetsmåtl. Fördel personalintensiva postverket bör ansträngningarna iförsta hand inriktas på att mäta personalproduktiviteten. 5.2 Posten får besluta om investeringar ochförhyrningar av lokaler Posten har i treårsplanenföreslagit att verket självt bör få besluta om samtliga investeringar ifastigheter och byggnader. Regeringens prövning av stora och medelstorabyggnadsprojekt, förhyrningar för postens behov saml de av regeringen (t. o. m. /84) fastställda kostnadsramarna för postensbyggnation skulle därmed upphöra. har detskett en successiv förskjutning av beslutsrätten beträffande investeringar frånstatsmakterna till posten. Denna förändring ligger i linje med statsmakternassträvan att styra posten via ekonomiska mål och servicemål och i mindre gradstyra via de medel l.ex. lokaler och organisation som används till atluppfylla målen. " Förskjutningen ibeslutanderätten har gått i ett antal steg. Före /82finansierades all byggnation av posthus med anslag över statsbudgeten tillskillnad mot investeringar i fordon, maskiner, inventarier m.m. som sedan längefinansierats av posten. Inför /82 beslöt att endastmedelstora och stora posthus - totalkostnad över 10 milj. kr. skullefinansieras med anslag över statsbudgeten. Mindre posthus och övrigainvesteringar finansierades alltså med i verket tillgängliga likvida medel. Förmedelstora byggnader (dvs. med en kostnad mellan 10 och 100 milj. )fastställde regeringen en kostnadsram. För /83 beslöt riksdagenden ändringen att endast stora posthus - totalkostnad över 100 milj. kr. -skulle finansieras med anslag över statsbudgeten. De regler som /84 överensstämde med reglerna /83. Den av posten nu begärdamöjligheten att självt besluta om samtliga investeringar i fastigheter ochbyggnader ligger i linje med den ordning som råder innevarande budgetår. Denuvarande reglerna innebär atl posten har getts möjlighet att finansierasamtliga investeringar med i rörelsen tillgängliga medel. Någon kostnadsramför postens byggnafion under /85 har heller inte angetts.Fortfarande gäller emellertid att posten inte utan regeringens medgivande fårigångsätta byggnadsprojekt, vilkas kostnad överstiger 10 milj. kr. De möjligheter tillfinansiering av alla postens investeringar vid sidan av statsbudgeten sominförts för innevarande budgetår medför att poslen kan tillgodose sinalokalbehov på ett flexibelt och rationellt sätt och bör därför permanentas. Jagåterkommer till finansieringsfrågan i det följande. Även formerna förregeringens prövning av projekt, vilkas kostnad överstiger 10 milj. kr. bör ,i samband med övergången till etl nytt styrsystem, 1984/85:100 Bilaga 8 95 Jag anser att det därvid är viktigt att skapaen hanteringsordning som dels innebär atl onödigt arbete i posten och iregeringskansliet kan undvikas, dels ger regeringen fullgoda möjligheter attvid behov ingripa i postens byggnationsverksamhet. Det bör ankomma påregeringen att bestämma om de närmare formerna för detta. Regeringen bör även i fortsättningen i t. ex.sysselsättningsfrämjande syfte kunna föreskriva att vissa av postens investeringarskall tidigareläggas. Motsvarande ordning som gäller för bör kunna tillämpas förposten. Posten har ocksåföreslagit att de nuvarande skyldigheterna att anlita byggnadsstyrelsenupphör att gälla och i slället ersätts med etl affärsmässigt avtal mellan parterna. Jag äremellertid f n. inte beredd att föreslå någonförändring beträffande relationerna mellan posten och medhänsyn bl.a. till det pågående utredningsarbetet om statsförvaltningenslokalförsörjning (C 1984:03). Utredningen avser lämna förslag omutformningen av elt rationellt system för lokalförsörjningen . Jag utgår från att posten ochbyggnadsstyrelsen bedriver elt effektivt samarbete. 5.3 Finansiering av postens investeringar Posten föreslåssåledes i princip få beslutanderätt över sina enskilda investeringsobjekt. Postensinvesteringsbehov beräknas vara stort för den kommandetreårsperioden ca 2200 milj. kr. En bedömning av investeringarnasfördelning på budgetår framgår av följande tabell. investeringar (löpande priser ), mkr. 83/84 Utfall Posthus m. m. Motorfordon Maskiner och inventarier Med hänsyn till dettaförhållandevis omfattande investeringsprogram i kombination med svårigheten attbinda en alltför slor del av poslgiromed-len i postens delvis långsiktigainvesteringar, kommer framöver en ny lånemöjlighet att behövas för posten.Beträffande formerna för en sådan upplåning vill jag peka på de möjligheter som framgår avvad chefen för anför i bilaga 1 till budgetpropositionen under avsnittet Särskilda frågor. Posten har i enskrivelse begärt att regeringen i efterhand godkänner användandet avrörelsemedel till att betala förskottshyror till del av posten Prop.1984/85:100 Bilaga 8 96 belagda fastighetsbolaget samt till låntill för leasade inventarier. Postens rörelsemedel har i bådafallen använts i kostnadssänkande syfte. Frågan gäller vilken rätt och vilkamöjligheter posten har eller bör ha att använda sina rörelsemedel. Dettabehandlades i viss mån i samband med beslut med anledning av prop.1973:145 angående bildandet av Post- och . Därvid uttalades attposten inte skall bedriva utlåning eller placeringsverksamhet. Den nu aktuellaanvändningen av postens rörelsemedel kan därför sägas vara av sådan karaktäratt frågan bör underställas . Med hänsyn till atl syftet medåtgärderna har varit att hålla nere postens kostnader anser jag att åtgärder avdelta slag bör kunna accepteras. Behovet av sådana åtgärder torde komma attvara avsevärt mindre framöver. 5.4 Ett nytt statskapital bildas Som en del av ett nyttsystem för statsmakternas styrning av posten bör, på liknande sätl somriksdagen beslöt om för , ett nytt avkastningskravformuleras för posten. Avkastningskravet bör baseras på ett nytt faststatskapital. Jag delar postens uppfattning att det nya statskapitalet börbildas genom att postens fastigheter uppvärderas. Jag bedömer dock att enstörre uppvärdering än vad posten föreslagit är rimlig. Uppvärderingen bördärför fastställas till 750 milj. kr. Därtill kommer det resterandestatskapitalet per . Jag föreslår att detta sammantagna kapitaltill hälften omvandlas till ett amorteringsfritt statslån och redovisas som enlångfristig skuld i postens räkenskaper. Räntan på detta lån bör vara statensufiåningsränta. Resterande del av kapitalet föreslår jag tas upp som etl nyttfast statskapital. Räntesatsen bör vara statens avkastningsränta. Bildandet avdet nya statskapitalet genom en uppvärdering av fastighetsbeståndet innebäratt statskapitalet och avkastningskravet knyts till en reell fillgång inomposten. Ändringen från medelstyrning fill målstyrning av postens verksamhettorde på kunna medföra effektivitetsvinster och då positivtpåverka postens resultat. En viss ökning av avkastningskravet är därförmotiverad och medför givetvis en positiv effekt på statsbudgeten. Vidare bör gälla att närstatsbudgeten tillgodoräknats värdestegringen t. o. m. /85 på deav postens fastigheter som ursprungligen finansierats via medel från statsbudgeten,posten fritt bör få disponera uppkommande realisationsvinster vid eventuellaframtida fastighetsförsäljningar. Dock bör dispositionen avrealisationsvinster som överstiger 20 milj. kr. Mittförslag innebär inte någon ändring av gällande beloppsgränser för riksdagensoch regeringens prövning av fas-lighetsförsäljningar utan endast frågan omdispositionsrätten till eventuella realisationsvinster. 1984/85:100 Bilaga 8 97 5.5 Posten får bilda en resuitatutjämningsfond beslöt(prop. 1975/76:100, FiU 48, rskr 423) att inrätta en konsolideringsfond förposten. På gmnd av ökandekonkurrens för postens verksamheter och därmed ökad sårbarhet för ekonomin är detviktigt att posten kan göra fonderingar de år då resultatet medger detta.Reserver finns då atl tillgå med vikande resultat. Det blir därmedmöjligt atl möta oplanerbara händelsersom t.ex. fluktuationer i räntelägel och i poslgiromedlen samt en tillfällig nedgång på distributionsmarknaden elleroväntade ökningar av personalkostnaderna, utan att bryta en lugnportoutveckling. Konsolideringenbör, till skillnad mot vad som gäller, ske helt i poslens räkenskapernär det nya styrsystemet införs. Den nuvarandekonsolideringsfonden i bör därför avvecklas ochkvarstående medel per överföras till en resultatutjämningsfondsom står till postens disposition. I samband med omläggningen till det nyafinansieringssystemet bör också dennuvarande bindningen av posten till statsbudgeten ändras. Anslaget"Posthus m.m." och inkomstposten "postverketsavskrivningar" bör utgå. Endast eninkomstpost för posten inlevererade medel erfordras i fortsättningen. Ränta pådet nya statslånet bör redovisas som en finansiell kostnad i posten ochunder poslen ränteinkomster i statsbudgeten. Då det nuvarandeanslaget "Posthus m.m." utgår kvarstår inga medel på anslaget. 5.6.2 Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1983/84 Utgift 481700000 1984/85 Anslag 513000000 1985/86 Förslag 542500000 Enligt nuvarandesystem betalas postavgifterna för tjänsleförsändelser till posten iefterskott för varje kalenderkvartal för dem som inte är direktbetalande, dvs. fördem vilkas postavgifter betalas från statsbudgetens anslag. Posten har hemställtatt postavgifteraa till posten för tjänsteförsändelser fr. o. /86 i stället betalas i efterskott för varje kalendermånad. Enomläggning av systemet till betalning i efterhand för varje kalendermånadskulle medföra en ökad belastning på anslaget /86 7 1984185. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 98 med ca 84 milj. kr. Fördelama för posten med delnya debiteringssystemet beräknas vara en årlig ränlevinsl i storleksordningen 5milj. samt att kredittiden skulle komma att bli enhetlig för dedirektbelalande och de icke direklbetalande ijänstebrevskunderna. Förstatsbudgeten innebär förslaget givetvis motsvarande ränteförlust. Jag är inte beredd att föreslå någon förändringav debiteringssystemet. Posten har enligt detnuvarande debiteringssystemet beräknat ersättningsbehovet /86till 542,5 milj. kr. Verket räknar inte med någon volymförändring jämfört med1984/85. Däremot har hänsyn tagits lill portohöjningen . Jagansluter mig till poslens beräkning och föreslår att 542,5 milj. kr. Allmänl gäller atttjänstebrevsanslaget har minskat i volym men ökningenhar varit relativt kraftig i nominella termer. Nackdelen med nuvarande systemär att respektive myndighet betraktar tjänstebrevsrätten som en fri nyttighet.Kostnaden för postförsändelser betraktas därför inte som en normalförvaltningskostnad i myndigheternas verksamhet. Enligt min uppfattning bördärför en översyn av tjänstebrevsrättssystemet göras i avsikt att fåmyndigheterna mer kostnadsmedvetna i detta avseende. Översynen syftar givetvisockså till att successivt avlasta tjänstebrevsanslaget. Detta kan bl.a. uppnåsgenom att uppdragsmyndigheter eller myndigheter som helt eller delvisfinansieras via intäkter själva får belala sina portokostnader till den del dehänförs till uppdragsverksamheten. Jag avser att återkomma till regeringen medförslag till eventuella ändringar av tjänstebrevsrättssystemet. Jag har i dennafråga särskilt sam-råft med chefen för . 5.6.i Ersättning lill postverket förtidningsdistribution 1983/84 Utgift 48000000 1984/85 Anslag 42000000 1985/86 Förslag 36000000 Mitt förslag innebär attriksdagens beslut (prop. 1975/76:127, , rskr 301) om en successivavveckling av särkostnadsunderskottet i postens tidningsrörelse fullföljs. 5.6.4 Särskilda investeringar för postväsendet anvisade den 17december 1982 (prop. 1982/83:50, , rskr 110) ett anslag på 135 milj. kr.för /83 avseende etapp IV av ombyggnaden av postgirohuset i bedömer att investeringen inte kommer att vara helt slutförd vidutgången av innevarande budgetår. Ej disponeradeanslagsmedel per bör återföras till statsbudgeten.Ombyggnationen kan i fortsättningen finansieras av posten. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 99 5.7 Frågan om särredovisning av postenskonkurrensutsatta verksamhet Jag vill i dettasammanhang också något beröra behovet av och möjligheten för separatredovisning av postens konkurrensulsatta verksamhel. () har i en skrivelse till regeringen framfört att frågan om separatredovisning av poslens konkurrensutsatta verksamhet, eventuellt i vissa fallgenom bildandel av särskilt bolag, bör las upp lill närmare prövning. NOhänvisar till de överväganden beträffande , som ledde till attriksdagen bl.a. föreskrev alt skulle separat redovisa sinkonkurrensulsatta verksamhet. NO hänvisar vidare till ett flertal anmälningarfrån privata företag angående postverkets verksamhet på konkurrensmarknader,bl.a. Posten har yttrat sigöver NO:s skrivelse. sker en särredovisning av postens bolagsverksamhet iden externa redovisningen. Den mest omfattande bilbudsverksamheten, nämligen iStockholm, och , bedrivs i bolagsform och särredovisas alltså.