prop · G803176 · 1984-12-31 00:00:00 — medförslag till lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.; Regeringen föreslår all anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås en lag om särskilda omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda m.fl, Lagen skall, tillsammans med vissa planeradelillägg lill skolförfattningarna, ersätta lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskt ulvecklingsslörda (omsorgslagen). Den nya lagen lillförsäkrarpsykiskl ulvecklingsslörda rält till vissa särskilda omsorger. Samma rätt fårpersoner som på grund av hjärnskada, föranledd av yllre våld eller kroppsligsjukdom, har fåll ell betydande och beslående begåvningshandikapp samt personermed barndomspsykos. Därigenom utvidgas den nuvarande personkrelsen med de tvåsislnämnda grupperna. Med särskilda omsorger avses vissa angivna insalser, somär specielli anpassade lill behov hos dem som hör lill lagens personkrets. Detär här fråga om behov som inte kan lillgodoses genom insalser frånsocialtjänsten eller hälso- och sjukvården. De särskilda omsorgerna inriklas på att psykisktulvecklingsslörda och psykotiska barn skall kunna bo kvar hemma hosföräldrarna. För atl möjliggöra della skall föräldrarna få rådgivning och slödsaml hjälp med korllidslillsyn uianför hemmel. Korllidsiillsynen skall ävenlillgodose tillsynsbehovel före och efler skoldagen för barn och ungdomar somär och som inle längre har rätl lill plals i kommunernas fritidshem. Atl vuxna skall ha möjlighet till ell boende utanförföräldrahemmet understryks. De bör helst kunna bo i egen bostad, men om dellaav någol skäl inte är möjligt skall landstingskommunen vara skyldig altlillhandahålla bostad i små s.k, grupphem. I grupphemmen skall de boende få delslöd och den hjälp som de behöver. Åt dem som bor i egen bostad föruisältsdäremol socialljänslen ge det behövliga extra stödet. Alla som behöver delskall ha räll till en kontaktperson. Vidare ingår bland de föreslagnasärskilda 1 1984/85. 1984/85:176 2 omsorgerna rätl lill daglig verksamhet för alla som saknarförvärvsarbele och inte utbildar sig. De dagliga verksamheterna föruisälts ägarum främsl i s.k, dageenier. De särskilda omsorgerna skall ges bara om den enskildesjälv eller, för vissa fall, den som är behörig företrädare för honom begär dem.Den enskilde får rätt att överklaga beslut i fråga om särskilda omsorger somrör honom hos länsrätt Huvudmän för de särskilda omsorgerna skall enligiförslagel vara landstingskommunerna och de tre landstingsfria kommunerna.Landstingskommunerna ges möjlighet atl iräffa avtal med kommuner inomlandstingskommunen om alt dessa skall överta ansvarel för en eller fleraomsorger. En sådan överenskommelse skall godkännas av regeringen. En lagfäslskyldighet för landstingskommunen atl forllöpande samverka med kommunerna vidsin planering av verksamhelen föreslås också. Förskolan skall inle längre vara en del av särskolan utanreglerna för barnomsorgen blir lika för alla barn. Landsfingskommunerna åläggsatt tillhandahålla specialistresurser för atl hjälpa kommunernas förskolor ipedagogiska frågor. Regler om särskolan i övrigl avses ingå i ett kommandeförslag lill ny skollag. De särskilda omsorgerna skall vara avgiftsfria. De nuvarande vårdhemmen och specialsjukhusen föreslåsavvecklade i den takt som personella, ekonomiska och andra resurser tillåterdel. Vissa bestämmelser som behövs föreslås bli samladei en särskild promulgationslag. De nya lagarna föreslås träda i kraft . Lagförslagen i denna proposilion har granskats av lagrådetPropositionen innehåller därför tre huvuddelar; lagrådsremissen (s. 11), lagrådetsyttrande (s. 120) och föredragandens ställningstaganden lill lagrådelssynpunkler (s. 125). Den som vill ta del av samtliga skäl för lagförslagenmåste därför läsa alla tre delarna. Prop.1984/85:176 3 Lag om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller föreskrifter om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda. Vad i lagen sägs om psykiskt utvecklingsstörda gäller ävenpersoner som på grund av hjärnskada, föranledd av ytlre våld eller kroppsligsjukdom, har fåll etl belydande och bestående begåvningshandikapp samt personermed barndomspsykos, 2 S I socialtjänstlagen (1980:620) och i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) finns föreskrifier om kommunernas och landstingskommunernas ansvar för socialljänsl respeklive hälso- och sjukvård ål alla. ; De särskilda omsorgerna skall syfla lill att gepsykiskl ulvecklingsslörda möjlighel all leva som andra och i gemenskap med andra. Omsorgerna skall vara inriklade på alt utveckla den enskildes egna resurser. Verksamheten skall vara grundad på respekt för denenskildes självbestämmanderätt och inlegrilel. 4 § De särskilda omsorgerna är 1. rådgivning, annat personligl slödsaml stöd av en särskild koniaklperson, 2. daglig verksamhel i dageenier ellerannan SysselsäUning för dem över skolåldern, som saknar förvärvsarbele och inleulbildar sig, 3. korilidsvistelse uianför det egna hemmel i syftefrämsl atl avlösa anhöriga i vård och tillsyn, samt korltidstillsyn utanför hemmel av skolungdom . 4. bostad i familjehem eller elevheinför barn och ungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmet, 5. boslad i grupphem för vuxna sominle kan bo självsiändigi. I de särskilda omsorgerna enligt första stycket 2-5 ingårockså omvårdnad. 1 de särskilda omsorgerna bostad i elevhem och boslad igrupphem ingår vidare fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter. 1984/85:176 4 Rätten till särskilda omsorger 5 § Psykiskt utvecklingsstörda har rätt till särskildaomsorger enhgt denna lag, om de behöver sådani stöd och sådan hjälp i sin livsföring och deras behov inte lillgodoses på något annal säll. Psykiskl ulvecklingsslörda skall genom de särskildaomsorgerna tillförsäkras goda levnadsvillkor. De särskilda omsorgerna skall anpassas till mottagarensindividuella behov samt utformas så att de är läll lillgängliga för demänniskor som behöver dem och stärker deras förmåga alt leva ett självständigtliv. 6 § Särskilda omsorger skall ges den psykisklulvecklingsslörde endast om han begär det. Om han är eller, i annal fall, om han uppenbarl saknar förmåga att på egen hand ta slällning i frågan, skall de särskilda omsorgerna ges på begäran av vårdnadshavare, förmyndare eller god man. 7 § Varje landstingskommun skall svara för de särskildaomsorgerna åt psykiskl utvecklingsstörda som är bosalta inom landsiingskommunen. Psykiskl utvecklingsstörda som vistas i landstingskommunen skall ges det stöd och den hjälp som de behöver. Vad som i denna lag sägs om landstingskommuner gällerockså kommuner som inte ingår i en landslingskommun. Föreskrifteromförvaltningsulskotlet skall därvid avse kommunstyrelsen. 8 § Till landstingskommunens uppgifter hör all 1. göra sig förtrogen med psykiskl utvecklingsstördaslevnadsförhållanden samt verka för alt de får sina behov allsidigt tillgodosedda, 2. informera om verksamhetens mål ochmedel, 3. i samverkan med kommunerna ilandsiingskommunen samordna den verksamhel som behövs för psykisktutvecklingsstörda och deras familjer samt verka för att den utvecklas på elltillfredsställande säll, 4. medverka lill alt psykiskl utvecklingsstörda får enmeningsfull sysselsättning genom förvärvsarbete, 5. samverka medorganisationer som företräder psykiskl utvecklingsstörda, 6. verka för altdet allmänna fritids- och kulturutbudet blir tillgängligt för psykisktutvecklingsstörda. 9 § Landstingskommunen skall efter samråd medkommunerna inom landsiingskommunen planera för de särskilda omsorgerna om psykiskl utvecklingsstörda. 10 § Samråd skall fortlöpande ske med den psykisktutvecklingsslördes närstående. Prop.1984/85:176 5 11 § Landstingskommunen skall anmälatill överförmyndaren när en psykiskl ulvecklingsslörd kan antas behövaförmyndare eller god man samt när en omyndighetsförklaring bör kunna hävaseller eU godmanskap kunna upphöra. 12 § Landstingskommunen får lillkommun i landsiingskommunen överlåla uppgifl enligt denna lag beträffandepsykiskl ulvecklingsslörda som är bosalla i kommunen eller vistas där underkorlare tid, om landstingskommunen och kommunen har kommit överens om del samlregeringen medger del. Om en sådan överlåtelse sker, skall föreskrifierna i dennalag om landslingskommun i tillämpliga delar gälla för kommunen. 13 § Avgifl skall inle tas ut för särskildaomsorger enligt denna lag. Av dem som inte är berältigade till folkpension i form av hel förtidspension eller hel ålderspension och som har inkomsl av eget arbele får dock, när de har stadigvarande bostad på landstingskommunens bekostnad, skäliga avgifter för kost och logi tas ut enligt de grunder som landsiingskommunen beslämmer. Avgifterna skall bestämmas så alt de boende förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov. Regeringen meddelar ytterligare föreskrifter om sådana avgifter. Om rätt för landstingskommunen att i vissa fall uppbärafolkpension och barnbidrag finns särskilda bestämmelser. 14 § Ledningen av omsorgsverksamheten skall utövasav en omsorgsnämnd i den mån inte annat följer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Landstingskommunen får tillsätta en särskild omsorgsnämndeller uppdra åt en annan nämnd att vara omsorgsnämnd. Har detta inte skett, ärförvaUningsulskottel omsorgsnämnd. 15 § I fråga om särskild omsorgsnämnd gäller itillämpliga delar bestämmel serna i 3 kap. 2 §, 3 § första stycket, 4§, 5 § försia och tredje styckena, 6-8 §§, 9 § första stycket och 10-12 §§ kommunallagen (1977:179). Utan hinder av 2 § 2 förvaltningslagen (1971:290)lillämpas beslämmelserna om jäv i 4 och 5 §§ nämnda lag i samtliga ärenden hosomsorgsnämnd. 16 § För verksamheten enligt denna lag skall detfinnas den personal som behövs för alt meddela god omsorg. 1984/85:176 6 Regeringen bemyndigas atl meddela föreskrifier ombehörighel lill ijänster inom omsorgerna om psykiskl utvecklingsstörda och omtjänsternas lillsäUning. Regeringen får överlåla åt alt meddelasådana föreskrifier. 17 § Om en enskild yrkesmässigt vill bedriva sådanverksamhet för psykiskt utvecklingsstörda som anges i 4 § försia slyckel 2-5, skall den enskilde söka lillstånd hos . Tillstånd får inte lämnas utan all omsorgsnämn den i den landstingskommun där verksamhelen skall bedrivas har lillslyrkl del. Enskild verksamhel skall slå under lillsyn avomsorgsnämnden. Nämnden har rätt alt inspektera verksamheten. 18 § har lillsyn över verksamhelenligi denna lag. Styrelsen skall därvid följa och slödja verksamheten. Styrelsen har räll all inspeklera verksamheten. 19 § Regeringen bemyndigas atl i fråga om verksamhetenligt denna lag meddela ytterligare föreskrifter lill skydd för enskilda. Regeringen får överlåla ål att meddelasådana föreskrifter. 20 § beslut om särskilda omsorger åtenskilda enligt 4 § får överklagas hos länsrätten. beslut i fråga om lillstånd enligi 17 §eller om föreläggande eller förbud enligi 21 § får överklagas hos kammarrällen. De beslut som omsorgsnämnden, , länsrälleneller kammarrällen meddelar i frågor som avses i försia och andra slyckenagäller . Länsrällen eller kammarrällen fär dock förordna alt dessbeslut skall gälla försl sedan del har vunnit laga krafl. 21 § Om det föreligger något missförhållande inom enskildomsorgsverksam het som avses i 17 §, skall förelägga den som har ansvarel för verksamheten att avhjälpa missförhållandet. Om missförhållandet är allvarligt och socialstyrelsensföreläggande inte följs, får förbjuda verksamhelen. 1984/85:176 7 22 § Den som är eller har varil verksam inom enskildomsorgsverksamhel som avses i 17 § får inle obehörigen röja vad han därvid harerfaril om någons personliga förhållanden. I delallmännas omsorgsverksamhel tillämpas beslämmelserna i sekrelesslagen(1980:100). Föreskrifier om ikraftirädande av denna lag meddelas ilagen (1985:000) om införande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger ompsykiskt ulvecklingsslörda m.fl. 1984/85:176 8 Lag ominförande av lagen (1985:000) om särskilda omsorger om Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykisklulvecklingsslörda m.fl. och denna lag träder i krafl . Vid ikraftträdandet skall lagen (1967:940) angåendeomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda upphöra all gälla med de undantagsom framgår av denna lag. I fråga om annan undervisning för psykisklutvecklingsstörda än undervisning i förskola skall ulfärdas särskilda beslämmelser, 2 § Den som vid lagens ikraftträdandeerhåller omsorger enligi den upphävda lagen skall ulan särskili beslut anses hafortsatt räll lill molsvarande särskilda omsorger enligt den nya lagen. Omnågon erhåller omsorger i former som saknar motsvarighet i den nya lagen, ärlandstingskommunen skyldig att tillhandahålla den enskilde samma omsorger sålänge behovet kvarstår. 3 § Landstingskommunerna skall, isamband med all planeringen enligt 9 § i den nya lagen görs. även planera föravveckling av befinlliga specialsjukhus och vårdhem. Intill dess avveckling av specialsjukhus och vårdhem harägl rum får omsorg alltjämt tillhandahållas vid sådana institutioner. Ledningenav verksamheten skall utövas av den nämnd som är omsorgsnämnd enligt den nyalagen. 4 § För innehållel i verksamheten vid specialsjukhus ochvårdhem och för verksamhetens bedrivande i övrigl under avvecklingsliden gäller den nya lagens bestämmelser i tillämpliga delar. För specialsjukhusen lillämpas därutöver bestämmelserna i 13 och 14 §§ samt 16 § första slycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 5 § Nyintagning i vårdhem för barn och ungdom får inleske. Nyiniagning i specialsjukhus eller i vårdhem för vuxna får ske om del finns synnerliga skäl. Med avseende på den som bor i specialsjukhus eller ivårdhem skall omsorgsnämnden regelbundel och minsl en gång om årel överväga omboendel kan fortsätta i någon boendeform enligi den nya lagen. 6 § För specialsjukhus och vårdhemför vuxna gäller forlfarande i lillämpliga delar 35 § om beredande av vårdoberoende av samlycke saml därtill anslulande bestämmelser i 36-37 a §§ och39-54 §§ i den upphävda lagen. 7 § Uppgifier som enligt den upphävdalagen har ålegat överläkaren och vårdchefen hos omsorgsstyrelsen skall utförasav ijänstemän som landstingskommunen utser. Prop.1984/85:176 9 Beslut som enligi den upphävda lagen skulle ha faltals avbeslutsnämnden skall i slällei fallas av utskrivningsnämnd enligt lagen(1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall. Vid handläggning inför ulskrivningsnämnden Ullämpas 29, 30och 32-34 §§ lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall.Därjämle skall 23 § i den upphävda lagen ullämpas. Regeringen meddelar föreskrifier om ärendenas fördelningmellan utskrivningsnämnderna. 8 § Inackorderingshem och elevhem somnämns i den upphävda lagen skall anses vara grupphem respektive elevhem enligtden nya lagen. 9 § Den som har erhållit godkännandeatl driva enskild verksamhet enligt 10 § i den upphävda lagen skall anses ha tillståndatt på de villkor som angivits i godkännandet bedriva verksamhelen enligi 17 § i den nya lagen. 10 § Om del i lag eller annanförfallning hänvisas lill en föreskrifl som har ersatts genom en beslämmelse ilagen (1985:000) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl.eller i denna lag, skall hänvisningen i stället avse den nya bestämmelsen. 11 § Beslut om omsorger, somöverklagas hos enligt 44 § andra styckel i den upphävda lagen,prövas enligt beslämmelserna i den lagen. 12 § Omsorgsslyreiser som tillsatismed stöd av den upphävda lagen skall fram lill uigången av fullgöra deuppgifter som enligt den nya lagen ankommer på omsorgsnämnd, om intelandsiingskommunen beslular annal. 1984/85:176 10 Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs all 1 § hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med hälso- och sjukvård avses i denna lag ålgärder för atlmedicinski förebygga, ulreda och behandla sjukdomar och skador. Till hälso- ochsjukvården hör sjuktransporter. / fråga om omsorger om vissa psykiskt un'ecklingsslördafinns bestämmelser i lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. I fråga om landvård finns särskilda bestämmelser. Denna lag iräder i kraft . 1984/85:176 11 Närvarande: statsråden I. , ordförande, ,, , , , , , ,, , , , R, , . Hellslröm, Thunborg, Lagrådsremiss med förslag till lag om särskilda omsorgerom psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Regler om skolundervisning, vård och omsorger i övrigt ålpsykiskt ulvecklingsslörda finns f.n. i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa psykiskl utvecklingsstörda (omsorgslagen). Lagen avser psykiskl ulvecklingsslörda,som på grund av hämmad förståndsutveckling för sin ulbildning eller anpassningi samhällel eller i övrigt behöver särskilda omsorger genom det allmänna. Lagenhar undergått endast smärre ändringar av formell karaktär under de år den harvarit i kraft. Samiidigi har emellerlid den faktiska omsorgsverksamhelenundergått, och undergår alltjämt, stora förändringar. beslöt den dåvarande regeringen allfillkalla en kommilté med uppdrag all ulreda frågorna om omsorgerna förpsykiskl ulvecklingsslörda, psykotiska barn och flerhandikappade. Kommittén, som antog namnel omsorgskommittén', avlämnade ijuni 1981 sitt betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. Ibetänkandet lades fram förslag bl.a. till en ny lag om handikappomsorger samttill ändring i skollagen (1962:319) och vissa andra lagar, vilka förslagtillsammans syftade till atl ersätta bl.a. omsorgslag. I betänkandetbehandlades också en rad andra frågor med anknytning till handikappom- ' Ledamöler vid slutbetänkandets avlämnande: verkställandedirektören i Stiftelsen , ordförande,landstingsrådet , kommunalrådet ,riksdagsledamoten . 1984/85:176 12 rådel, l.ex. arbetsmarknaden, fritid och kullur,handikappades inflytande och invandrare med handikapp. Vidare lades fram vissaförslag om stöd till begåvningshandikappade föräldrar och deras barn.Betänkandet har remissbehandlals. lillkallade jag, efler regeringensbemyndigande, en arbetsgrupp för den fortsatta beredningen av belänkandel.Arbetet i gruppen skulle ske med uigångspunkl i omsorgskommilténs betänkandeoch remissytlrandena över della saml med lillämpning av direkliven (Dir1980:20, ersaua av Dir 1984:5) lill samfliga kommittéeroch särskilda utredare angående finansiering av reformer. Arbelsgruppen har kallal sig omsorgsberedningen. Den harbestått av företrädare för , ulbildningsdepartemenlet.socialstyrelsen, . , , Riksförbundel för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna(FUB), () och (). Arbelsgruppen har slutföri sittarbete genom att lill mig avlämna en rapport, som enligt gruppen bör ulgöraunderlag för regeringens slällningslagande. Arbetsgruppen har i rapporten utarbetat förslag till ny lagreglering.Arbeisgruppens lagförslag bör fogas till protokollet i detla ärende som bilaga1. Arbetsgruppen är enig i flertalet av de sakfrågor, somavspeglar sig i lagförslagen. I vissa delfrågor har enskilda föreirädare haflavvikande uppfattningar. Jag kommer i det följande att ta upp dessa delfrågortill särskilt övervägande. Enighel råder emellertid i arbetsgruppen om att detär angelägel atl en ny omsorgslag som innebär förbättringar i de berördassitualion snarasl möjligl kan träda i kraft samiidigi som den föreslagnareformen inte får öka samhällets totala kostnader för verksamheten,Arbeisgruppens förslag som helhel har jag funnii vara så väl avvägi att del iallt väsenlligl oförändrai bör läggas lill grund för förslag till . Arbelsgruppen har föreslagil bl.a. all de nuvarandereglerna om särskolan i fortsäuningen skall ingå i den nya skollag, somförbereds i Arbetsgruppen har åskådliggjort det nyaregelsystemets innehåll genom elt ulkasl till en särskild lag om ulbildning förvissa psykiskt utvecklingsstörda. Både jag och statsrådet delararbetsgruppens uppfallning atl bestämmelserna om särskolan bör ingå i den nyaskollagen. Jag har erfaril att statsrådet kommer atlföreslå regeringen all inhämta lagrådels yttrande över ett förslag till nyskollag som omfattar även särskolan. Jag har därför valt att f.n. begränsa minaförslag till ny lagreglering lill frågor som rör särskilda slöd- ochhjälpinsatser till förmån för psykiskt ulvecklingsslörda. Den föreslagna lagenskall alliså ersätta 1967 -Arbetsgruppens ordförande överdirektören , 1984/85:176 13 års omsorgslag i de delar denna inle avser undervisning. En ny omsorgslag medför behov av följdändringar i vissaandra lagar. Jag avser all återkomma med förslag lill sådana ändringar senaremen före den samlade reformens ikraftirädande. Mina förslag avser inle uiesluiande lagbesiämmelser somlagrådel bör yllra sig över. För att ge en helhetsbild av de förslag som enligtmin mening bör föreläggas efter lagrådels granskning avlagbeslämmelserna redovisar jag redan i detla sammanhang även övriga förslag. Till proiokollei i detta ärende bör fogas dels enredogörelse för den nu gällande omsorgslagen och därtill anslulande regler sombilaga 2, dels en sammanfattning av omsorgskommilténs betänkande som bilaga 3,dels en förleckning över remissinstanserna som bilaga 4. En sammanställning avremissytlrandena har gjorts inom och finns tillgänglig ilagsUftningsärendei (dnr H 1459/81). Den nuvarande omsorgslagen är en del av ell omfatlande ochvittförgrenat reformprogram inom handikappområdet under 1960- och 1970-talen.Detla program hade som förutsättning den nya syn på handikapp som växte framunder perioden. Ålgärderna inriktades på att göra det möjligt förmänniskor med funktionsnedsättningar all leva under normala förhållanden. Detblev naturligt all börja ifrågasätta den äldre synen på både behovet och värdetav omhändertagande i anstalter. Den ännu på många håll utbredda uppfaiiningenom belydelsen av skyddade förhållanden, vilka endasl kunde åsiadkommas isammanhållna instilulioner, fick alll mer ge vika för åsiklen alt miljöerna utei samhället måste förändras så att de passar alla. De allmänna målen för handikappolitiken har sammanfallalsi Handlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46). Regeringen har genomskrivelse till (Skr 1982/83:131) beretl den tiUfälle atl yltra sigöver programmet. Socialulskotlet (SoU 1982/83:27) har behandlal skrivelsen ochdärvid anförl bl.a. all "Programmel borde enligi ulskollels mening ulgöraen viktig uigångspunkl för del fortsatta arbetet på handikappområdet".Riksdagen godkände vad utskollel anfört (rskr 1982/83:262). I handlingsprogrammei slår bl.a. Uppfattningen om människors lika värde är dengrundläggande utgångspunkten för hur samhället skall utformas. Alla människorhar kunskaper, erfarenheler och förmåga, som är vikliga för samhällel. Del ären gemensam angelägenhet för hela befolkningen att samhällel utvecklas på ellsådani sätl 1984/85:176 14 alt orätlvisor undanröjs, all människor får jämlikalevnadsförhållanden och all alla kan medverka i utvecklingen och nå delaktigheti samhällsgemenskapen. För att dessa mål skall förverkligas måste arbelel inomalla samhällsområden la hänsyn lill handikappades siiuaiion. Arbetet måsle ulgå ifrån all handikapp är brisler i miljö ochverksamhel. Handikappolitiken är inle skild från annan politik utan gällerålgärder inom olika samhällsområden för att de allmänpolitiska målen skallkunna förverkligas för människor med funklionsnedsällningar. Med uigångspunkt i della synsäll har grundsaiserna omintegrering och normalisering blivii vägledande för handikappoliliken. Den nya uppfaiiningen i handikappfrågorna hade sillursprung inom folkrörelserna. Den yngsta av dessa, handikapprörelsen, fann sinanuvarande former i början av 1960-lalel. Handikapprörelsens lillkomsl var enavgörande förulsällning för atl den förändrade synen irädde fram och för förankrades i breda medborgargrupper. När människor med funklionsnedsällningarsjälva uivecklade en iniressepolitisk gemenskap godkändes inle längreslödorganisalioner för handikappade som lalesmän.