prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Ulbildning och rådgivning m. m. för atl sparaenergi * I000 Främjande av landsbygdens elektrifiering »4500000 Ersättning för försenad idriftlagning avkärnreaklorer »290000000 Visst internationellt energisamarbete »14574000 : Ålgärder för hantering av radioaktivt avfall »I000 : Kraftstationer m. m. Energiforskning »421500 000 Bidrag lill verksamhelen vid »42635 000 Avveckling av forskningsreaktorer m. m. Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik,m. Slöd för oljeersällande åtgärder, m. m. »210000000 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersättande åtgärder, m. m. Tekniskutveckling m. m. Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling 643952000 Förvaltningskostnader 68148000 Ulruslning 17900000 Europeisktrymdsamarbete m. m. 135423000 Bidrag till Tele-X-projeklet 218200000 Patent- ochregistreringsverket 100980000 50000 Statens provningsanslalt; Uppdragsverksamhet I000 Bidrag lillslatens provningsanstall 32849000 Statensprovningsanstalt: Utrustning 7000000 Statens mät-och provråd 3301000 Bidrag lillvissa internationella organisationer 528000 Bidrag lill Ingenjörsvelenskapsakademien 4532000 Bidrag lill 11471 000 Stöd tillindustriellt utvecklingsarbete 200000000 Forskningsbidrag till teknikbaserade småförelag 20800000 Industriell utveckling inom mikroelektroniken 26500000 Vidareutbildning och kunskapsspridning inom mikroelek troniken 2000000 Statsägdaföretag m. m. Koslnader för kronolorp 2000 000 FFV: Byggnader och utrustning 110900000 Ränleslöd m. m. till varvsindustrin 300000000 Föriusttäckning till följd av statliga garantierlill svensk varvsindustri och beställare av fartyg 30000000 Ränla och amortering på skuldebrev lill 212 150000 Ränta och amortering på statens skuld till 37700000 Ränta på statens skuld lill 53325 000 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 143 139 H Ekonomiskt försvar: Bränslen ochdrivmedel m. m. 1.39 I Drift av beredskapslager »637381000 139 2 Beredskapslagring och industriellaåtgärder »7455000 139 3 Särskildakoslnader för lagring av råolja och flygdrivmedel »1000 Bilaga 15 till budgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 är den offenlliga sektornsdeparlemenl. a. ärenden om rationalisering och revision inom statsförvaltningen, omallmänna frågor som rör användningen av ADB-teknik i den offentliga förvaltningen,om statistik, om samhällsinformation och om slatlig lokalförsörjning. Andrafrågor för är arbets- och anställningsvillkor i offentligaanställningar, medbesläm-mandefrågor och jämställdhet mellan kvinnor och männär det gäller offentliga anställningar, personaladministrativa frågor inomdet statligt reglerade förvaltningsområdet samt arbetsmiljöfrågor inomstatsförvaltningen. Inom handläggs också ärenden omlänsstyrelserna, och andra trossamfund samt vissa frågoravseende kommunerna, landstingskommunerna, kommunalförbunden och folkrörelserna.Departementet handlägger också frågor om hov- och sloltsstalerna (se Bilaga 3lill budgetpropositionen). Till civildepartementethör bl.a. dels kammarkollegiet, statskontoret, riksrevisionsverkel,datamaskincenlralen för administrativ databehandling och statistiskacentralbyrån, dels , statens löne-och pensionsverk,, statens arbetsmarknadsnämnd och andrastatliga personaladministrativa myndigheler, dels regeringskanslietsförvaltningskontor, dels länsstyrelsernas organisationsnämnd ochlänsstyrelserna, dels vissa kyrkliga myndigheter. Vid departementet finnsockså revisionskontoret i . Utgifterna inomdepartementets område under /86 har beräknats lill 5658,9 milj.kr. Det innebär en ökning med 210 milj. kr. jämfört med förra budgetårel. De förslag till anslaginom område som läggs fram för /86 är etlullryck för regeringens ansträngningar att utan ytterligare resurstillskotteffekfivera den offentliga sekiorn. Omprioriteringar och satsningar påresurser för rationalisering och effektivering av statsverksamheten, liksom detomfattande regelförenklingsarbete som hål-1 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 2 ler på att komma i gång ute i myndigheterna,utgör viktiga led i förverkligandet av regeringens löfte om en moderniseradoch effektiv offenllig sektor. skapas förutsättningar för alt etlannat mål för regeringens politik skall kunna nås, nämligen atl på avgörandesätt förbällra den offenlliga servicen lill medborgarna. 1 inledningen tillcivildepartementets budgetförslag (s. 4) behandlas utförligare en del frågorsom rör den allmänna inriktningen av departementets verksamhet. Statlig rationalisering och revision, statistik,m. En cenlral uppgift förbl.a. och statskontoret är att förse regeringen ochriksdagen med underlag för beslut om omprövning och omprioritering av denstatliga och den statligt finansierade verksamheten. Det är givetvisväsentligt att översynsarbetet drivs vidare också på nya områden. Statistiska centralbyrånskall enligt en plan under /86 minska sina utgifter med 3%enligt huvudförslaget. Härutöver har en ytterligare minskning imedelstilldelningen samt senareläggningar av vissa utgifter bedömts möjliga atlgenomföra. Medlen för inlermillenta undersökningar ökar med ,främst till följd av folk- och bostadsräkningen . Viss omprioriteringmellan statistikprodukter har gjorts efter försök med ny beslutsordning ienlighet med statistikutredningens förslag. För /86har för byggnadsarbeten m. m. för statlig förvaltning beräknats ett anslag på171 milj. kr. I investeringsplanen har kostnadsramar förts upp bl. a. för enom- och tillbyggnad i kv. Brunkhuvudet i och för vissaförsörjningsåtgärder som är kopplade till om- och tillbyggnadsprojektet. Statlig personalpolitik m. m. Förslag läggs fram om enadministrativ och organisatorisk samordning av förhandlingsverksamheten inomstatens arbetsgivarverk och . De innebär bl.a. attförhandlingsrådet upphör som självständig myndighet vid utgången av . En fortsatt satsning påpersonalulbildning redovisas. Det gäller bl.a. kostnader för utveckling avcentral utbildning inom angelägna områden. En viss kostnadsökninghar beräknats inom pensionsområdet med hänsyn bl. a. till stateris löne- ochpensionsverks ansvar för tjänstemalrikelfö-ringen. 1984/85:100 Bilaga 15 3 En utgiftsminskning på 15milj. har beräknats fill följd av minskad belastning på anslagetLönekostnader vid viss omskolning och omplacering. Länsstyrelserna m. m. Förlänsstyrelseorganisaiionen föreslås elt begränsat huvudförslag för budgelåret1985/86. Skatteavdelningarna har hell undantagils från huvudförslagel, medanen minskning av medelstilldelningen med I % har lillämpals för övrigaverksamheler hos länsstyrelserna. En viss omfördelning avmedelslilldelningen mellan länen föreslås när del gäller lanlmäterienheterna.För samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter har beräknats ettmedelstillskott på 15.2 milj. kr. Genom omfördelning förslärkskulturminnesvården i saml . Koslnaderna på några avanslagen lill kyrkliga ändamål förs över på kyrkofonden. För de ändamål somblir kvar på statsbudgeten föreslås en ny anslagsindelning. Förändringarna inomcivildepartementets område i förhållande till /85 framgår avföljande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. Angående ändrad anslagsindelning se underbilaga15:2 s. 153. m. m. Statlig rationalisering och revision. slalistik, m. m. Slatlig personalpolitik m. m. Länsstyrelserna m. m. -1-120,5 -1-210,0 Prop.1984/85:100 Bilaga 15 Anmälan till statsbudgeten för /86,såvitt avser civildepartementetsverksamhetsområde 1 Den allmänna inriktningen 1 inledningen lillcivildepartementets bilaga till 1984års budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 15, s. 6) anmälde jag alt etl förberedelsearbete skulle startas med sikte på all ell samlatprogram för den offenlliga sektornsulveckling skulle kunna presenteras under är 1985. omfattande ulvecklingsarbele har bedrivitsinom myndigheler. kommittéer ocholika departementsgrupper. Mycket arbele läggs också ned i etl slorl anial kommuner och landstingskommuner. Fleraav aktiviteterna har redan avrapporterats och andra kommer inom en snar framtidatl redovisas lill regeringen. kan nu fyra viktiga förändringsområden anges. Grundläggande förreformarbetet är atl ytteriigare öppna den offentliga sektorn för insyn,infiytande och för deltagande från medborgarna och alt vitalisera delpolitiska arbelel i partier och offentligrättsliga organ. Elt andra grundläggande drag är mer avfrivillig samverkan och en satsning påfolkrörelser och föreningsliv. Etl fortsatt samhällsbyggande enbari i offentligrättsliga former riskerar allpassivera medborgarnas del-aklighel i samhällslivel. Elt Iredje huvudinslagi reformarbetet avser förhållandet mellan medborgarna och myndigheterna. Former förökad valfrihet inom den offentligasektorn måste sökas. Medborgarna skall känna atl myndighelerna är lill för dem och att de offentliga organens verksamhetskall anpassas lill medborgarnasvarierande krav och behov. De som verkar i den offenlliga sekiorn måslesälla medborgarna i centrum för sina ansträngningar och värna medborgarnas intressen, skydda deras inlegritel och vara öppnaför deras insyn och påverkan. 1984/85:100 Bilaga 15 5 Elt fjärde vikligtled handlar om förändringar inom den statliga organisafionen. Etl utvecklingsarbete pågår föratt göra samhällsförvaltningen ännu meraeffektiv. 1 samband härmed bör en ökad decenlralisering kombineras medminskad sektorisering och detaljstyrning. Utvecklingsarbetetskall resultera i ell samlal program för den offentliga sektorns omvandlingocb ulveckling. Jag vill redan i delta sammanhang något mera konkret beröra innehållet i delkommande programmel och det arbelesom skall leda fram lill det. Förverkligandet av del kommande programmalerialetkommer all kräva lagändringar och ändringar i regeringens styrning avde statliga myndighelerna. Avgörande försället all bedriva del forlsalta arbetet är atl och regeringen skallstyra förändringsarbetet vad gäller verksamheternas inriktning ochutveckling. Däremol skulle det strida mot programmets syften alt uiarbeta centrala deialjregler förgenomförandet. Med den snabbautbyggnaden av den offentliga verksamheten och genomförandet av viktiga och omfattandereformer följde densektorisering som starkt präglar såväl den slatliga som den kommunala verksamheten. har detblivit alltmer uppenbart atl denorganisatoriska sektoriseringen också har negativa verkningar vid sidan av den centralisering av ansvar ochinflytande som följt i dess spår. Sektorsindelningenhindrar ofta att service och stöd svarar mot medborgarnas hela behov. Denförsvårar också en rationell användning av tillgängliga resurser. För deförtroendevalda är det ofta svårt att finna helhetslösningar på lokala problem. Det ärdärför angelägel all minska sektoriseringen i såväl som statlig verksamhel. Jag återkommersenare till de statliga frågorna. När det gäller kommunerna bör en minskad sektorisering kunna uppnåsgenom lagen (1979:408) om vissa lokala organ (omtryckl 1979: 1167) som gör detmöjligl för kommunerna attdecentralisera förvaltning och verkställighet till institutionsstyrelser, distriktsnämnder ellerkommundelsnämnder. Ett fyrtiotal kommunerbedriver eller planerar f. n. försök med någon form av lokala organ. I propositionen omen friare nämndorganisalion i landstingskommunerna (prop. 1984/85:98) lämnasförslag till lagstiftning som gör det möjligt även för landstingskommunerna attinrätta särskilda organ för såväl sektorsövergripande uppgifter som uppgifter inom en sektorav den landstingskommunalaverksamheten. Genom en merdecentraliserad organisation kan lekmannastyret ulvecklas. På detta sätt anpassas den kommunalaorganisationen lill den nya situation som har skapats genomkommunsammanslagningarna och ut- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 6 byggnaden av den kommunala verksamheten.Decentraliseringen innebär i sin tur att verksamhel bättre kananpassas till medborgarnas behov och önskemål. Kommundelsnämnderna ger t. ex.möjligheter att samordna verksamheten inom de olika kommundelarna. Flermedborgare kan delta i arbetet med att utforma och genomföra olika uppgifiersom berör kommundelens invånare. Frågor rörande lokalaorgan behandlas inom stal-kommunberedningen (C 1983:02)och 1983 årsdemokratiberedning (C 1983:03). Dessulom finns i en särskildarbetsgrupp som följer utvecklingen av verksamhelen med lokala organ.Demokratiberedningen har också fått tilläggsdirektiven (Dir. 1984:01) meduppdrag att avge förslag om grunddrag lill en ny förenklad kommunallag.Beredningen avser atl lämna sådana förslag i sitt huvudbetänkande under våren1985. En betydande del avutvecklingsarbetet för den kommunala sektorn har lagts på 1983 årsdemokratiberedning. Beredningen har lämnal sina första delbetänkanden (SOU1984:83) Folkstyret i kommunerna. Medverkan -delaktighet ansvar och (SOU1984:84) Lokalt folkstyre genom brukar-medverkan. Härutöver har beredningengett ut ett allmänt presentalions-maierial och elt antal småskrifter sombelyser olika delfrågor inom utredningsområdet. 1 betänkandena harberedningen behandlat frågan om brukarnas inflytande och medverkan i kommunalverksamhel. Beredningen redovisar hur detta kan ordnas inombarnomsorgen, skolan, fritids- och kulturområdet, sjukvården och äldreomsorgen.Meloder och former för ökad brukarmedverkan skall övervägas i beredningensfortsatta arbete. Av särskild vikt är att finna rättsliga former för en aktivroll för konsumenter av den offentliga sektorns tjänster. Beredningen avser attredovisa dessa och en rad andra frågor om bl. a. service och deförtroendevaldas ställning i ett slutbetänkande . Där skall beredningenockså redovisa silt uppdrag att se över lagstiftningen om kommuner ochlandstingskommuner för att göra den mera begriplig och överskådlig. 1 tilläggsdirektiv (Dir.1984:31) har regeringen gett beredningen i uppdrag alt mera samlat ta uppfrågan om elevers och föräldrars medverkan, delaktighet och ansvar i skolan. Ensärskild arbetsgrupp inom beredningen har tillsatts för dessa uppgifter. Kommunaldemokraliskakommiltén (Kn 1977:07) har i betänkandet (Ds C 1983:4) Utländska medborgaresvalbarhet till vissa förtroendeuppdrag Prop.1984/85:100 Bilaga 15 7 föreslagil all kravet på svenskt medborgarskapskall slopas för valbarhet till vissa uppdrag, bl.a. uppdrag som nämndeman samtledamot i länsstyrelsernas styrelser, polisstyrelser, taxeringsnämnder ochförsäkringskassornas styrelser. Betänkandet har remissbehandlats och beredsf.n. 3 Folkrörelsernas och föreningslivets roll 1983 årsdemokratiberedning skall överväga hur del lokala föreningslivet på egna villkorskall kunna spela en större roll i samhällel. 1 ökad ulslräckning skall det kunnasamverka med kommunerna för atl bältre utnyttja tillgängliga ekonomiskaresurser och ta till vara de kunskaper och erfarenheter som finns hosfolkrörelsernas medlemmar. Dessa frågor behandlas i beredningens slutbetänkandesom skall läggas fram . Efter regeringsskiftet1982 fick socialberedningen (S 1980:07) en ny sammansättning och helt nyadirektiv. En av de frågor som särskilt angavs i de nya direkfiven är attberedningen skall lämna förslag om hur folkrörelser och föreningar mer aktivtän skall kunna engagera sig iarbetet på all förebygga och undanröja missbruk och andra sociala problem. Inom civildepartementetfinns en referensgrupp för folkrörelsefrågor. I gruppen finns representanterför flertalet av landets mer betydande organisationer inom olika områden.Gruppen har bl. a. hafl en konferens om invandrarfrågor. 4 Förhållandet medborgare myndigheter 4.1Grundläggande lagstiftning Myndigheternas arbetemåste göras enklare, snabbare, mer serviceinrik-tal och till lägre kostnad.Tyngdpunkten bör förskjutas mol arbetet på fältet. måste kontakternamellan myndigheterna och allmänheten underlättas. Myndigheternas handlande börpräglas av en önskan atl bistå medborgarna. Vid samråd med chefen förjustitiedepartementet har jag erfarit att han - som etl led i strävandena attsålunda stärka rättssäkerheten och förenkla kontakterna mellan medborgarna ochmyndigheterna - avser alt lägga fram etl förslag till en ny förvaltningslag.Lagen är avsedd att ersätta den nu gällande förvaltningslagen (1971:290, ändradsenast 1982:332) och liksom denna reglera hur förvaltningsmyndigheterna skal!handlägga sina ärenden. Den nya lagen bör enligtjustitieministerns och min mening inle bara innehålla sådana handläggningsreglersom behövs av hänsyn lill rättssäkerheten i mera traditionell mening. Den börockså syfta till all motverka Prop.1984/85:100 Bilaga 15 8 krångel, förkorta väntetiderna och underlätta kontakternamellan myndigheterna och allmänheten. Därför bör den innehålla regler om snabb och enkel handläggning, lättbegripligt språk,myndigheternas serviceskyl-dighei ochmuntlig handläggning m. m. Enklare och effektivare former för rättelse av felaktiga beslut och klarare reglerom hur beslut får överklagas är också frågor som kan behandlas i den nya lagen.Samtidigt bör man utnyttja tillfället att också göra laglekniska förenklingar. Inomjustitiedepartementet pågår nu arbetet med en ny förvaltningslag enligt dessariktlinjer. Arbetet bedrivs på grundval av förvaltningsrätts-utredningensbelänkande (SOU 1983:73) och remissyttrandena över det. Tidsplanen innebär enlagrådsremiss . Jag vill även erinraom de beslut som redan har fattat rörande förenkling av myndighelernasföreskrifter, anvisningar och råd (prop. 1983/84:119) och om regeringens befattning medbesvärsärenden (prop. 1983/84:120).Uppföljning av dessa beslut pågår. Civildepartementethar inom det övergripande ansvarel för frågor om samhällsinformation.Informationsdelegationen (B 1982:01), somhafl i uppgifl alt överväga åtgärder för att förbättra samhällsinformationen,har avslutat sitt arbete. Delegationen har i betänkandet (SOU1984:68) Samordnad samhällsinformation lagt fram sina förslag. Betänkandet remissbehandlas f. n. (se även bil. 2Gemensamma frågor s. 7). Huvuddelen av denoffentliga sektorns serviceproduktion sker i ochlandstingskommunal regi. Serviceutbudet består av t. ex. barn- och äldreomsorg,utbildning, hälso- och sjukvård, bibliotek och andra kulturaktiviteter,anläggningar och program för fritidsaktiviteter. Det innebär atl den kommunala servicen har avgörandebetydelse för välfärden inom breda befolkningsgrupper. Mot denna bakgrundframstår det som viktigt att kontakterna mellan allmänheten och de kommunalamyndigheterna är goda. Regeringen har i direktiven (Dir. 1983:44) ull 1983 årsdemokrafiberedning fäst uppmärksamheten på att många människor sersvårigheter i dessa kontakter. Det kan gälla bemötande i de direkta kontakternamed kommunala organ och serviceinrättningar eller också i skriftväxling medmyndigheterna. I en skrift , som har getts ut av beredningen, lämnas en radförslag till bättre informalion och servicetänkande i kommunerna ochlandstingskommunerna. Beredningen avser att i sitt slutbetänkande redovisaåtgärder för bättre anpassning och personlig inriktning av kommunenstjänster till de enskilda medborgarna. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 9 Demokratiberedningen harockså till uppgift atl pröva skildavägar atl öka variationsrikedomen i den service kommunerna erbjuder ochvalfriheten för medborgarna. 4.4 Service från statligamyndigheter Jag anmälde i föregåendeårs budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 15, s. 17) min avsikt att påolika sätt informera mig om vilka åtgärder som myndigheterna vidtar för attförbättra servicen lill medborgarna. I de s. k. årliga anvisningarna förmyndighelernas anslagsframställningar för /86 har regeringenanmodat myndighelerna alt redovisa dels de viktigaste åtgärder som vidtagitsunder /84, dels planerade åtgärder i syfte atl förbättraservicen till medborgarna. Materialet har sammanställts och beredsf. n. inom . Regeringen har vidare den11 uppdragit åt statens instilut för personalutveckling (SIPU) atlbiträda statliga myndigheter i planering, genomförande och uppföljning avhandlingsprogram som skall leda till praktiska förbättringar i myndigheternasservice till allmänhet, kommuner, företag och organisationer, s. k.serviceprojekt. I projekten skall dedeltagande myndigheterna behandla servicefrågorna från flera utgångspunkter.Projekten bygger på att en bältre samhällsservice måste innebära långsiktigaförbättringar och anpassningar av innehållet i tjänsteutbudet tillmedborgarnas, organisationernas och näringslivets behov och önskemål. Om dettaförutsätter beslut av eller regeringen, skall de myndigheter somdeltar i projekten förelägga regeringen förändringsförslag. Arbetet skall ocksåleda lill förbättrad information, ökad tillgänglighet och bättre bemötande förallmänheten från de statsanställdas sida. Inom projektels ram skallmyndigheterna också som ett tredje inslag genomföra förenklingar avadministrativa och andra regler som kan bidra till bältre service. Slutligenskall myndigheterna överväga tekniken för fortsatt ulveckling och försöksvis tillämpningav systematiska meloder för att utvärdera myndigheternas service tillallmänheten. Regeringen har den 15november 1984 beslutat alt följande myndigheter skall ingå i projekten:arbetsmarknadsverket, med försäkringskassorna ,länsstyrelserna i och län, , Stockholmspolisdistrikt (juridiska avdelningen) samt patent- och registreringsverket(bolagsbyrån). Myndigheterna skalllöpande genomföra de åtgärder som ingår i projekten. En slutlig avrapporteringskall ske till regeringen . (C1983:04) har bl. a. till uppgift atl pröva revisionsgranskningen avaffärsverken och kommer alt framlägga förslag Prop.1984/85:100 Bilaga 15 10 Del är enligi min mening vikligt atlrevisionen av affärsverken ses mol bakgrund av all och regeringenssiyrning av affärsverken ibetydande utsträckning sker i form av målstyrning i termer av servicekrav ochservicemål, produktiviielsmål, räntabiliiels-och soliditetskrav m.m. Jag avseratl ta upp hilhörande frågor i det programsom jag kommer all föreslå regeringen lägga fram för under år1985. Civildepartementethar för sin del inlett arbetet med den regelförenkling som varje departementoch alla statsmyndigheter skall bedriva enligt regeringens beslut(prop. 1983/84: 119, KU 25, rskr 245). På det statliga arbets-givarområdet och på det kyrkligaförfattningsområdei har därvid redan nåtts vissa resultat. På det statligaarbetsgivarområdel har en delvis ny melod använts i förenklingsarbelet.Regeringen har där bl. a. beslutat ett antal s. k. solnedgångsförordningar(SFS 1984:778-791, Regeringens förordningsmotiv 1984:7). De leder tillatt inle mindre än ca 600 trycksidor verkställighets-regler ställs under en omprövning, som skall hagenomförts före den I oktober 1985.På så sätt kan regelbeståndel på området rensas. Enligt författningssamlingsförordningen (1976: 725,omtryckt 1984: 212) skall alla myndighetsreglerförtecknas - annars upphör de att gälla efter . Jag vill i dettasammanhang också peka på direktiven (Dir.1984: 33) för den tillsatta utredningen (C 1984:05) om förenklingav reglerna för överprövning av beslut i personalfrågor inom det statligtreglerade området, m.m. Till de regler somstyr de slatliga myndigheterna hör inle minst de kollektivavtal som tecknas för denstatliga arbetsmarknaden. Jag har för avsikt atl föreslå regeringen alt ge statensarbetsgivarverk (SAV) i uppdrag atl i samverkan med en grupp myndigheter utveckla ettförenklingsprogram. Programmet har två syften. Ett är att inom gällande avtalsöka åsladkomma en förenklad och mer decentraliserad hantering av avtalen, bl.a. genomdelegation från SAV lill anställningsmyndighelerna. Ett andra syfte är att geunderlag för arbetsgivarens ståndpunkter i kommande avtalsförhandlingar. Ett led i denna utveckling är också denändrade finansiering för SAV som jagföreslår senare i min anmälan av vissa anslag. Den avgiftsbeläggning av SAV:s tjänster som jag föreslår bidrarockså till att stärka samarbetet mellan den centrala statliga arbetsgivaren ochde största affärsdrivande slatliga verken. I det statligalöneavtalet för 1984-85 (1984-85) har parterna enats om att underavtalsperioden fortsätta att förhandla om förenkling av systemet med tjänstetyper med sikte på etlgenomförande i huvudsaklig över- 1984/85:100 Bilaga 15 11