prop · G80336 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom dentidigare genomförda kyrkomötesreformen och föreliggande förslag omcentralstyrelsens ställning kommer centralstyrelsen all få ställning som enmyndighet under kyrkomölet vid sidan av myndigheter underställda regeringen påsamma sätt som fallet år för statliga myndigheter som är underställdariksdagen. Sistnämnda kategori av myndigheter omfattas inle av regeringens normgivning.Centralstyrelsen anser alt en naturlig komsekvens av tidigare genomförd och nuföreslagen lagstiftning är att centralstyrelsen i detta hänseende jämställs medmyndigheter under . Enligt centralstyrelsen bör därför, med deundantag som angetts, regeringens s. k. restkompetens enligt 8 kap. 13 §första stycket RF överföras från regeringen till kyrkomölel såvitt gällerföreskrifter som gäller kyrkomötets underställda myndigheter. Det skullesjälvfallet innebära etl myckel omfattande arbete om alla föreskrifter av dentyp som avses skulle upphävas och ersättas med kyrkliga kungörelser. Omcentralstyrelsens principiella synpunkler angående normgivningskompetensenbeaktas bör därför redan nu utfärdade regeringsföreskrifter gälla tills kyrkomötetutfärdar nya föreskrifler. Del bör vidare framhållas all de kyrkligakungörelser som skulle utfärdas inom ifrågavarande område sannolikti de flesta fall skulle nära anlula sig lill motsvarande föreskrifter somutfärdas för de under regeringen lydande myndigheterna. Ipromemorian anförs vidare (s. 31-32) att regeringens möjligheter att tillcentralstyrelsen delegera normgivning, som faller inom regeringens restkompetensborfaller om centralstyrelsen blir en myndighet under kyrkomötet och ej underregeringen. Som framgår av vad sagts anser centralslyrelsen attregeringens s. k. restkompetens såvitt gäller föreskrifter som riktar sig mol cenlralstyrelsenoch den föreslagna besvärsnämnden bör överföras till kyrkomötet. Om regeringens restkompetens likväl skall kvarstå villcentralstyrelsen förorda att regeringen skall ha möjlighet att till kyrkomötetdelegera ifrågavarande normgivningskompetens oaktat cenlralstyrelsen inle är enmyndighet under regeringen. Centralstyrelsen föreslår därför alt övergångs-bestämmelsrnalill RF kompletteras med en bestämmelse av sådan innebörd. 4.3 Vidaredelegation av kyrkomötets normgivning Arbetsgruppens förslag om att kyrkomötet skall få möjlighetatt delegera normgivning i vissa internt kyrkliga ämnen till stiftsmyndigheter,kyrkUga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter tillstyrks av Sveahovrätt, kammarrätten i , kammarkollegiet. centralstyrelsesamt domkapitlen i , och . Prop.1984/85:36 45 Vad gäller förslaget till lag om ändring i regeringsformenanges i delegationsbestämmelsen i p. 10 andra stycket alt i fråga omsvenska kyrkans böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar saml kollekter kan medge att kyrkomölel genom kyrklig kungörelseöverlåter åt stiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter att meddela bestämmelser. Lagtexten synes ge utrymmeför delegation i vidare omfallning ån som svarar mot gjorda utlalanden i moliven.Del kan särskill anmärkas att uttrycket "böcker"förefaller något oklart och hovrätten vill ifrågasätta om det inte bordenärmare preciseras. Slutligen vill hovrätten påpeka att del i den föreslagnaändringen om delegation i 7 § 2 st lagen (1982:942) om talas omdomkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter,medan det i p. 10 i förslaget lill lagom ändring i regeringsformen belräffandemotsvarande delegationsbestämmelse anges att kan medge kyrkomötetatt genom kyrklig kungörelse överlåta ål stiftsmyndigheter, kyrkliga kommunereller kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddela aktuella bestämmelser.Det synes lämpligt att samma benämningar används i båda författningarna. Centralstyrelsen vill för sin del framhålla all sådanafrågor som berörs av den föreslagna rätten till delegering i allmänhet tordevara av den karaktären all de inte behöver regleras genom kyrklig kungörelse.Likväl anser centralstyrelsen all det är värdefullt alt det finns en sådanmöjlighet att delegera rällen alt utfärda föreskrifter och tillstyrker därförförslaget i denna del. i anser att uttrycketstiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvallningsmyndigheterbör ersättas av domkapitel och kyrkoråd, eftersom det är dessa organ som faktiska normgivningen. Enligt i bör kontraktsprost ingåi uppräkningen av stiftsmyndigheter m. m. 4.4 Formerna för ändring eller upphävande av äldre lag Kammarrätten i , kammarkollegiet och tillstyrker förslaget i denna del. Ett parremissinstanser är mera kritiska. Beträffande formerna för upphävande av äldre lag i ämnenvilka kan delegeras till kyrkomötet anser hovrätten, att de föreslagnaändringarna gör att reglerna, vilka redan nu är komplicerade, blir än svårareatt överblicka Prop.1984/85:36 46 Enligl vad som sågs i specialmotiveringen tillden föreslagna ändringen i p. 2 i övergångsbeståmmelserna till lagen (1982:937)om ändring i regeringsformen (promemorian s. 62) innebår ändringen att t. ex.bestämmelserna kyrkolag om lära, om gudstjänster,dop, nattvard, biskops- och prästvigning m. m. kan upphävas av ulanatt formföreskrifterna i första-tredje styckena i p. 9 övergångsbestämmelserna lillRF behöver iakttas, dvs. utan att kyrkomötet behöver höras. Hovrätten villstarkt ifrågasätta om det från principiella synpunkter kan godtas att beslut isådana för kyrkan grundläggande ämnen skall kunna fattas utan att kyrkomötetsmening inhämtas. De praktiska synpunkter som har anförts lill stöd förlösningen (promemorian s. 54) synes inte tillräckligt tungt vägande. Vad avser den föreslagna lagtexten finner förslagetlill tillägg till punkten 2 till övergångsbestämmelserna till lagen (1982:937)om ändring i regeringsformen mindre lyckad. "Tredje meningen" kansyfta på punkt 9 fjärde stycket övergångsbestämmelserna till regeringsformenvilket inle är avsikten. Vidare förutsätter den föreslagna lagtexlen ochförarbetena i promemorian alt genom lag har delegerat till kyrkomöletbeslutanderätten i ämnen som avses i punkt 10 övergångsbeståmmelserna lillregeringsformen. Del bör inle i beslämmdser av grundlagskaraktär förutsättasatt lagar av lägre dignitet har stiftats. På grund av det anförda bör tredjemeningen i punkt 2 ha följande lydelse: "Punkt 9 fjärde stycket övergångsbestämmelserna lillregeringsformen i deras nya lydelse tillämpas också i fråga om äldre lag, dockej i fråga om lag som trått i kraft före och som reglerarämnen som anges i punkt 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen i denmån delegation till kyrkomötet har ägt rum i dessa ämnen." Kammarkollegiet anser, i likhel med arbetsgruppen att engenomgång bör ske av författningar för all om möjligt undanta cenlralstyrelsenfrån vissa statliga författningars tillämpningsområde. Som exempel på författningar om vilkas tillämplighet på centralslyrelsentvekan kan råda vill kollegiet nämna tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen(1980:100). Av specielll intresse är därvid förhållandel mellan centralslyrelsenoch förvaltningsstiflelse. Allmän handling är som bekant varjehandling som förvaras hos en myndighet, om den kommil in till myndigheten.Frågan är hår om en handling, som upprättats hos stiftelsen eller kommit indit, blir allmän handling genom överlämnande lill centralstyrelsen och när enhandling skall anses inkommen lill eller upprättad eller förvarad hos styrelsenresp. Även i övrigi torde konsekvenserna av offentlighels- ochsekretessreglerna böra undersökas. 1984/85:36 47 5 Vissa lagtekniska synpunkter I promemorian föreslås en omredigering av punkten 9 iövergångsbestämmelserna till regeringsformen på så sätt att punkten delas uppi sex numrerade avsnitt. Hovrätten instämmer i att en sådan uppdelning skullegöra innehållet väsentligt mer lättillgängligt. Punkten innehåller emellertidregler om som till skillnad från övriga punkter i övergångsbeståmmelsernastår i ett inbördes samband med varandra. En uppdelning av punkten 9 i fleraavsnitt skulle därför bryta mot systematiken i övergångsbestämmelserna. Enmindre markerad uppdelning-exempelvis med bokstäver - skulle ge samma fördelarsom den i promemorian föreslagna utan den angivna inkonsekvensen. I följd av förslaget att centralstyrelseskall vara en (förvaltnings-) myndighet under kyrkomötet föreslås att enbestämmelse därom tas in som ett första stycke i 8 § lagen (1982:942) omsvenska kyrkan. Eftersom då redan nämnts börlagrummets andra stycke ändras så att där hånvisas endast till centralstyrelseneller styrelsen. Jfr t. ex. 43 § i förslaget till lagom ändring i lagen om kyrkomölel. Vissa lagrum som berörs av de aktuella ändringarna ärsåväl genom sitt sakliga innehåll som sitt omfång redan tidigaresvårtillgängliga. Efter de av arbetsgruppen föreslagna kompletteringarna blirdenna olägenhet än större. Främst behöver punkten 2 i övergångsbeståmmelsernatill lagen (1982:937) om ändring i regeringsformen redigeras om, men även i övrigitorde i några fall en översyn vara motiverad. Kammarrätten anser att arbetsgruppens laglekniskalösningar år välmotiverade och stämmer överens med direktiven. Frånprincipiell synpunkt år det emellertid diskutabelt alt utvidgaövergångsbestämmelserna till regeringsformen. Med utgångspunkt från önskemålet att centralstyrelsen blirförvaltningsmyndighet under kyrkomötet har en inom tillsattarbetsgrupp utarbetat ell lagtekniskt förslag till förändring av styrelsens stalsrättsligaställning. Alt förändringen kommer till uttryck i övergångsbestämmelser lillregeringsformen är en konsekvens av tidigare reformer men ger ett ökat intryckav reformens provisoriska karaklår. Lagregler av stalsrättslig karaktär lordehöra återfinnas i rikets grundlagar. I promemorian förulsätts all reglerna om lagstiftningen pådet kyrkliga området åven i fortsättningen skall vara intagna iövergångsbestämmelserna lill RF. har i yttrande den 28 februari1964 över förfaltningsut-redningens förslag lill RF (SOU 1963:16 och 17) frånhörjan slållt sig avvisande lill en sådan placering av de centralakyrkorättsliga stadgandena. Enligt mening bör denna fråga tas upp ånyo sedan nu 1984/85:36 48 förhållandetmellan stat och kyrka genom kyrkomötesreform fått en mera långsiktiglösning. Förslagsvis kan detta ske genom all ett nytt kapitel -14 kapitlet -införs i RF. Prop.1984/85:36 49 Regeringens proposition .............................................. 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen ............... 2 Utdragurprotokoll vid regeringssammanträde den 25 oktober1984 . 1 Inledning.................................................................. ....... 5 2 Allmänmotivering .................................................... ....... 6 2.1.1 Nuvarandeförhållanden ..................... 6 2.1.2 Ändrad slatsrällsligställning.................. 7 2.2 Normgivningen på det kyrkliga området ....... 9 2.2.1 Gällande räft ........................................ ....... 9 2.2.3 Vidaredelegationav kyrkomötets normgivning .. 15 2.2.4 Formerna förändring eller upphävande av äldre 3 Upprättatlagförslag.................................................. 18 4 Specialmotivering...................................................... 18 5 Hemställan ............................................................... ..... 23 6 Beslut........................................................................ 23 Bilaga I Arbetsgruppens sammanfattning av sinaöverväganden och förslag ............................................................. ..... 24 Bilaga 2 Arbetsgruppens författningsförslag ............... 27 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden överpromemorian (Ds C 1984:4) Klargöranden och kompletteringar av kyrkomö tesreformen ....................................................... ..... 35