prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — omvissa frågor på fiskets område; Regeringenförelägger vad som har tagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och det ändamål som framgår avföredragandens hemställan. Ipropositionen redovisas åtgärder som behöver vidtas för all förbättraförutsättningarna för det svenska fiskei. a. förordas fortsatta regleringarav laxfisket för att rädda den naturreproducerande laxen. Internationellaöverläggningar har i detta syfte inletts i fräga om havsfisket efter lax iÖstersjön. I propositionen betonas behovel av fiske vårdande ålgärder och avfortsatta försök med s.k. fördröjd utsättning av laxungar. att trål skall få användas endast av yrkesfiskare. Yrkesfiskelicens,som är förulsällningen för slatligt ekonomiskt slöd, skall finnas även ifortsättningen. Vissa förenklingar föreslås i fräga om de statliga bidragentill fisket. Ipropositionen betonas sambandel mellan prisregleringen pä fisk och en samordnadförstahandsmottagning av fisk. Det föreslås att prisstödet fr. o. m. den 1januari 1986 skall lämnas endast till fiskeföretag som levererar tillsamorganiserade förstahandsmottagare. Förslag läggs fram till reglering avpriserna på fisk under regleringsäret 1985/86. Isyfte att anpassa den statliga administrationen på fiskets område lill desenaste årens förändringar föresläs en omorganisation som bl. a. innebär attfiskeriintendenterna avvecklas som egen myndighet och inordnas ifiskeristyrelsen. Slutligentas i propositionen upp vissa anslagsfrågor för /86. 1 1984/85. Prop.1984/85:143 2 Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske Härigenom föreskrivs alt 39 och 41 §§ lagen (1950:596) omrält till fiske skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Finnes uppenbarl alt fiskeredskap utsatts eller anordningvidtagits i slrid med vad som gäller om fiskådra, och följer ej rättelse genastefter det tillsägelse skett, fär pä ansökan av den som lider skadakronofogdemyndigheten i orten, sedan myndighelen med trovärdig person hållitsyn på stället, meddela nödig handräckning på den tredskandes bekostnad. Kostnadenfår las ut med lillämpning av vad i utsökningsbalken sägs om uttagande avförrättningskostnader. Detsamma skall gälla, om nägon begagnar av länsstyrelsenfastställt märke för redskap eller notvarp pä sätt som är ägnat att obehörigenavhålla annan från all fiska. Berörs allmänl fiskeriintresse, får Om etl allmänt fiskeriintresse be- även allmän åklagare, slatens fis- rörs får ansökan omhandräckning keriljänsleman eller en därlill för- även göras av allmän åklagare, «r ordnad fisketillsynsman göra ansö- eller av fisketill- kan om handräckning. synsman som särskilt förordnals beslut i sådana ärenden som avses i 24, 28eller 29§ får överklagas hos kammarrätten genom besvär. beslut i sådant ärende som avses i 30 § fåröverklagas hos genom besvär. beslut färöverklagas hos regeringen genom besvär. Vederbörande fiskeriinlendent är på grund av sinbefallning behörig att föra lalan i ärende som avses i första eller andraslyckel. Då ett beslut som en myndighet meddelar enligt denna lagangår sä mänga all en avskrift av beslutet inte lämpligen kan tillställas varoch en av dem, skall delgivning ske enligt 17 § delgivningslagen (1970:428). Beslut, som avses i 28 och 29§§, skall gälla utan hinderav atl det har överklagats, om inte annat förordnas. Om det finns särskildaskäl, får fiskenämnden förordna att även sådant beslut, som avses i 30§, skallgälla med omedelbar verkan. Denna lag träder i kraft . ' Senasle lydelse 1984:371. - Senaste lydelse 1984:371. Prop.1984/85:143 3 Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs atl 18 kap. 7§ vattenlagen (1983:291)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 18 kap. 7 § Den som är beroende av hur ett valtenföretag drivs, allmänåklagare och tjänsteman vid meteorologiska och hydrologiska instituthar rätt att få tillträde lill platser för valtenständsmälare, valtenmälareeller observationsrör samt alt ta del av anteckningar som företagaren harålagts atl föra rörande vattenstånd, vattnets avrinning eller tillgodogjordavattenmängder. Tillfälle skall beredas slatlig fis- Tjänstemän hos keriljänsleman och av fiskeristyrel- ochfiskeiillsynsman som förord- sen förordnad tillsynsman att ulöva nalsfördetla skall beredas tUlfälle tillsyn över alt villkor lill skydd för attutöva tillsyn över att villkor till fisket fullgörs. skydd för fisket fullgörs. Denna lag träder i kraft den . Prop.1984/85: 143 Närvarande: stalsminislern , ordförande, ochslalsråden , , , , , , Boslröm,Bodsiröm, , , , R. , , , , Proposition om vissa frågor på fiskets område Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades inovember 1981 sakkunniga' för att utreda vissa fiskefrågor. De sakkunniga, somantog namnet fiskekommillén, avlämnade delbetänkandel (Ds Jo1982:6) Förhandsbesked angående yrkesfiskelicens. Betänkandet har remissbehandlals.Ijuni 1984 avlämnade ulredningen slulbelänkandet (Ds Jo 1984:6) Bättreyrkesfiske. Betänkandet har remissbehandlals. Till protokollet i delta ärendebör fogas dels kommitténs sammanfattning av slulbelänkandet som bilaga I, delsen förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena över det betänkandet som bilaga 2. Beträffande nuvarandeförhållanden m. m. saml kommitténs närmare överväganden hänvisas tillbetänkandet. I en skrivelse till regeringen frän ettantal fiskförsäljnings-föreningar lämnas förslag till hur en samordning avfiskförsäljningen i bör ske. Skrivelsen har remissbehandlats. Tillprotokollet i detla ärende bör fogas dels skrivelsen som bilaga 3, dels enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenaöver skrivelsen som bilaga 4. Efter beslut (JoU 1982/83:7, rskr 66)tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande ijuni 1983 en särskildutredare- för atl utreda ' F.d. landshövdingen , ordförande, ochriksdagsledamöterna i , i , BritaGunnarsson, och . Prop.1984/85:143 5 förutsättningarna för det svenska laxfisket. 1984 betänkandet (Ds Jo 1984: 5) Lax. Till protokollet i detla ärende bör fogas dels sammanfattningen av belän kandet som bilaga 5. dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 6. Beträffande nuvaran de förhållanden m. m. samt utredarens närmare överväganden hänvisas lill belänkandet. Regeringen uppdrog i seplember 1982 åt fiskeristyrelsenall ulreda frågan om säkerställande av de svenska fiskbeståndens genetiskaresurser. har redovisal sina förslag . Styrelsenhar under sill arbele samrålt med berörda myndigheter och organisationer.Rapportens förslagsdel bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 7. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades i mars1984 en särskild utredare' för att göra en översyn av fiskeriadministrationen.Den särskilde utredaren, som antog namnet utredningen om fiskeriadministrationen.avlämnade ijuli 1984 betänkandet (Ds Jo 1984:7) Fiskeriadministrationen.Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i della ärende bör fogasdels utredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga 8, dels enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenasom bilaga 9. Belräffande nuvarande förhållanden m.m. samt utredningensnärmare överväganden hänvisas lill belänkandel. Regeringen uppdrog ål statensjordbruksnämnd att efter överiäggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation lämna förslag om prisregleringen på fisk under budgetåret1985/86. Nämndens förslag som har överiämnats 1985 börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 10. Fisket är eu viktigt led i vår livsmedelsförsörjning. Densvenska konsumtionen av fisk uppgår f n. lill ca per person och år. Denhar ökat med ca och väntas öka ytteriigare. Vihar i vårt land myckel goda förutsättningar att bedriva fiske och fiskodling.Vår långa havskust och mängden sjöar och vattendrag är i deUa avseende enutomordentlig lillgång. Sallsjöfiskets sammanlagda fångst uppgick är 1983 till247000 ton varav 36000 lon direktlandades i utlandet och landades iSverige för 1984/85:143 6 export.53% av fångsten utgjordes av sill/slrömming, av lorskfisk, 0,av lax och20% av foderfisk. Det sammanlagda fångslvärdel uppgick fill 662 milj. kr. Delyrkesmässiga insjöfisket omfattade till etl värde av 24 milj. kr.Genom fiskodling för konsumtion tillfördes marknaden ca ,varav merparten var regnbågslax. Värdet härav uppgick till ca 45 milj. kr. Tilldetta kommer en väsentlig imporl av fisk frän främsl och . Den äri stor utsträckning beredd till halv-eller helfabrikat av olika produkter. Väsentligaförändringar har skett i det internationella fiskei de senasle åren. Den mestpåtagliga förändringen är att sillfisket i åter har kommit i gångefler all ha varit stoppat . Detla innebär en starkt ökadkonkurrens för det svenska sillfisket som traditionellt har varit vårt meslbetydelsefulla fiske. Sedan millen av 1970-lalet är vårl fiske också begränsalgenom den indelning av haven i nationella fiskezoner som då skedde. Genom avtalmed andra länder kan ändå etl visst fiske upprätthållas i andra länders zoner.Europeiska gemenskapen (EG) upphävde är 1982 lullsuspensionen på sill. EG:stullfria import har därefier krympts successivt. Fisket efter lax och torsk iÖstersjön har sådan omfallning atl beslåndssituationen har försämrats. Dettasammanhänger med avsaknaden av överenskommelser om delta fiske inom ramen för . för därför nu direkta förhandlingarmed andra i denna fråga. Denökande tillförseln av fisk på den internationella fiskmarknaden leder ocksåtill ett större utbud i vårt land av importerade lågprisprodukler.Konkurrenssituationen för svenskt fiske och fiskberedningsinduslrin hardärigenom skärpts också på den inhemska marknaden. År1984 uppgick antalet yrkesfiskare till mellan 3 500 och 4000. varav ca 300 varsysselsatta i insjöfiske. Härtill kommer binäringsfiskare lill ell antal av ca2000, varav ca 350 i insjöfiske. 1 fiskberedningsinduslrin arbetade ca 2500personer. Sysselsättningen i fisket skapas lill slor del i trakler däralternativa utkomstmöjligheter för befolkningen är få. Genomriksdagens beslut drogs nu gällande riktlinjer för det svenska fisketupp (prop. 1977/78: 112, JoU 23, rskr 272). 1 beslutet betonades bl.a. viktenav en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna. Fångsterna skall vidarebestämmas med hänsyn till avsättningsmöjlighelerna och de i näringensysselsatta skall ges en godtagbar standard. En viktig nyhel var införandet avdet s.k. normprissystemet som ett medel i fiskeripolitiken. Detstatliga ekonomiska stödet fill fisket är i huvudsak avsett att slimulera tillrationalisering av fiskeflottan och fiskemetoder men också atl styrainriktningen av fisket. Härigenom kan lönsamheten öka och inkomsterna i fisketbli skäliga. Trots låga marknadspriser har fiskarenas inkomster sålundakunnat hållas på en rimlig nivå. visar erfarenheten atlprisregleringen pä fiskets område, så som den har tillämpats, kon- Prop.1984/85:143 7 serveraren ogynnsam struktur inom näringen. En viktig förutsättning för ell lönsamtfiske, nämligen en ralionell och belalningskraftig motlagnings-ochförmedlingsverksamhel. har heller inte funnits. Deslalliga insaiserna för fiskei kräver en väl fungerande administration.Utformningen av och den lokala fiskeriadministrationensorganisafion är f. n. inte sådan att administrationen har kunnat uppfylla deolika krav som bör ställas på den. Vadjag nu har redovisal talar för en översyn pä flera av fiskeripolitikensområden. De utredningsförslag som föreligger i fräga om yrkesfisket, laxenoch den statliga fiskeriadministrationen kan enligt min mening utgöra en bragrund för denna. Målenför fiskeripolitiken som fastställdes är 1978 är att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få både en ekonomisk och socialstandard som är jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar och tryggheti arbelet som konsumenlerna erbjuds fisk av god kvalitet fill rimligapriser. Vidare anges som mäl alt fiskei inom de gränser som ges av enansvarsfull hushållning med fisktillgångarna skall bedrivas så effektivt sommöjligt och fångsterna besiämmas av möjligheterna till lönsam och stabilavsättning. Hänsyn skall tas till behovet av sysselsättning främsl i kust- ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolilisk betydelse. 1fråga om det s. k. inkomstmålei betonades beslut bl. a. atl del inteinnebär nägon inkomstgaranti för enskilda fiskare eller fiskeföretag utan attdet i stället ger uttryck för en strävan att ge sädana villkor för fisket atlde som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske kan uppnå en medjämförbara grupper likvärdig ekonomisk och social slandard. 1 fråga omkonsumenternas självklara krav på fisk av god kvalitet till rimliga prisersades den bästa garantin härför vara en stabil och lönsam svensk fiskerinäring.Behovet av en fortlöpande effeklivisering av näringen betonades i fråga omsåväl själva fisket som omhändertagandet av fångsterna och beredning ochdistribution av fiskprodukterna. 1anslulning till produktionsmålet sades att en ökad försörjning med svenskfångadfisk bör eftersträvas och att fisket så långt möjligt bör anpassas lillefterfrågan på fisk inom landet. Olönsamma överskott skall undvikas ochfångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsam och slabil avsättning. Detsvenska fiskets omfattning skall inte påverkas av tillfälliga variationer iimportpriserna. Fiskelsomfattning och inriktning skall ocksä avvägas med hänsyn till kravet påsysselsättning i kust- och skärgårdsområden där näringen har slor regionalpoliliskbetydelse. Detta får inte leda till aU det uppstår företag som inte harförutsättningar att bedriva ett rationellt fiske. Prop.1984/85:143 8 De nu akluella utredningarna av vissa fiskefrågor har inlehaft till uppgift alt se över målen för fiskeripolitiken. För egen del anserjag alt de mål som beslulades ärväl avvägda och bör gälla även i fortsättningen. Grundläggande i den svenskafiskeripolitiken är sålunda atl vi skall utnyttja våra vatten- ochfisklillgångar pä sådant sätt all de långsiktigt kan medverka till vårlivsmedelsförsörjning och till vårt välstånd i övrigl. En god hushållning genomen väl avvägd vård och beskattning av fiskbestånden och genom omsorg om vattnenär sålunda väsentlig. Härigenom skapas förutsättningar för produktion av förlandets befolkning viktiga förnödenheter, för medverkan i landets ekonomiskaulveckling och för meningsfull sysselsättning och försörjning i vissa bygder.En god vård av våra vatten förbättrar också förutsättningarna för produktion avfisk på icke traditionellt sätt, dvs. i form av odling. En väl avvägdhushållning främjar även sportfisket som är en viklig form för friluftsliv ochrekreation. 2.3 Fiskenäringens omfattning och inriktning Som jag tidigare anfört har den svenska fiskenäringen etlslarkt internationellt beroende. Våra möjligheter till anpassning av fisketförsvåras av den uppdelning i fiskezoner som gäller praktiskt tagel alllvatten. Även handelspolitiska regleringar eller i en del fall avsaknaden avsådana utgör svårigheter i detla sammanhang. Men också variationerna i tillgångenpå olika fiskslag pä marknaden är exempel härpå. Sålunda har den tidigarebegränsningen av sillfisket i hävts vilket har lett till att utbudetav sill ökat kraftigt. Dessa förändringar har påverkat fömtsättningarna fördet svenska fisket. Etl annat svårbedömt inslag är den ökande odlingen av fiskför konsumtion både här i landet men främst i utlandet. Förändringar i de förhållanden jag nu översiktligt harredovisat medför svårigheter för genomförandet av den fastlagda fiskepolitiken.För att underlätta detta behövs fortlöpande prognoser över näringens förutsättningari avseende på rävamkälla och marknad. Genom rullande bedömningar avfiskbeståndens och marknadens utveckling erhåller näringens företrädareunderlag för sin planering och statsmakterna för utformningen och inriktningenav de fiskeripolitiska åtgärderna. Pä så sätl förbättras möjligheterna att näde fiskepolitiska målen. bedriver i samråd medföreträdare för fiskei prognosverksamhet av nu nämnt slag. 1 en delredovisninghar styrelsen redovisat vissa bedömningar . a. följande. Sillbestånden i norra och har börjatåterhämta sig. Det finns därför anledning atl anta atl fångsterna där kan kommaalt uppgå fill bortemot åriigen 1986-1987 jämfört med drygl 350000lon är 1983. Tillförseln av sill har ökal på den europeiska marknaden under del Prop.1984/85:143 9 senasle årel och bedöms komma att öka ytterligare under denärmaste åren. Europamarknaden anses kunna ta emot ca 400000 lon sill om åretför konsumtionsändamål. Med det ökade utbudet av sill har priserna fallit ochdel instabila läge som har utmärkt sillmarknaden fortsätter.Priserna bedöms bli ytterst pressade omkring är 1987. Konsumtionen avsill/strömming bedöms kunna öka i under förutsättning av en bällremarknadsföring och distribution. Inom såväl som syd-och ostkustenssillfiskeflotla kan väntas en övergäng till fiske efter andra arter änsill/strömming. ökade ilandföringen av torsk iSverige med ca till ca . Torskbeståndet i harförsämrats . Förhållandena bedöms dock medgeelt svenskt fiske av i svensk zon i . Härtill kommerfiskei i och samt de kvantiteter som genom byten kan bliakluella i andra staters fiskezoner. sjönkpriserna på den internationella marknaden kraftigt på frusna torsk-produkter.En orsak var all produktionen av frusna block och filéer ökade sommarknaden för torskprodukter minskade påtagligt i vissa länder. ökade sinexporl av fmsna fiskfiléer. Senare under årel ökade emellertid priset åter.Avsättningsmöjligheterna bedöms som relativt gynnsamma. Inom torskberedningsinduslrin märks en tendens tillsatsningar på mer förädlade produkter av torskfilé för bl.a. storhushåll. Vissatider är det möjligt alt öka fileteringen genom bällre planerad lillförsel avråvara, effektivare utnyttjande av tiden m.m. Någon mera beslående större ökningav produktionen bedöms dock inle kunna uppnås med nuvarande maskinpark. Det yrkesmässiga kustfisket i bedöms för denärmaste åren komma att bygga på ett kombinerat fiske efter flera olikafiskslag som f. n. Strömmingsfisket väntas förbli bas i fisket, medan fiskeiefter sik, gös, gädda och abborre får större betydelse som komplement tillskölfisket. I vissa av kustlän kan krok- och garnfiske efter torskkomma alt öka någol. Eftersom det fisket i motsats lill trålfisket bedrivsunder , fär torskberedningsinduslrin en jämnare rävamtillförsel än fn. Utvecklingen av kustfisket pekar enligt bedömningen mot en övergång lillsmidigare, energisnålare och bättre anpassade kustfiskebälar i klassen 8-12 m.Kassodling av fisk kan vid bli inlressani för fiskare som komplemenltill fiske. Utvecklingen framöver kommer sålunda, såvitt nu kanbedömas, alt kännetecknas av ökade svårigheier all avsätta oberedd sill tillrimliga priser pä våra traditionella exportmarknader. Vidare kan fortsatt tryckuiifrån vänlas pä den svenska marknaden för lorskprodukter och lax. Någol utrymme för volymmässiga ökningar totalt av delsvenska fiskei kommer inte atl finnas . 1984/85:143 10 möjligheteratt öka beredningen inom landel av svenskfångad fisk och öka avsättningen avdenna. Konsumtionsodlingen av fisk i svenska vatten kommer att få ökadbetydelse. Fiskets, fiskodlingens och fiskberedningens betydelse försysselsättningen i kust- och skärgårdsbygder i glesbygden kommer atl bestå. Detär mot den nu skisserade bakgmnden och de tidigare fastställda målen som defiskepolitiska åtgärderna bör utformas. 2.4Fiskepolitikens medel m. m. Destatliga insatserna på fiskepolitikens område görs med slöd av lagstiftningenom rätt till fiske samt i form av reglering av priserna på fisk och ekonomisktstöd fill fiskei, fiskevården och forskningen. 1 det följande tar jag upp vissafrägor som är aktuella pä dessa områden. Jag behandlar även den isammanhanget viktiga frågan om en effektiv beredning och distribution avfiskprodukter. Som en särskild fråga tar jag upp hushållningen med dennaturreproducerande laxen och laxfisket över huvud. 2.4.2 Regleringav fisket med stöd av fiskeriförordningen (1982:126) Minbedömning: Fiske på allmänt vatten och frifiskevatten skall i samma utsträckningsom vara frilt för var och en om tillgången pä fisk så medger. Om enbegränsning av fiskei är nödvändig med hänsyn fill hushållning medfiskbeståndet skall denna i första hand vara generell. I det fall visstutrymme ändå finns för fiske med fångstintensiva redskap och det är fråga omallmänt skall sädant fiske i första hand medges den för vars försörjningfisket är av väsentlig betydelse. Fiske med trål får bedrivas endast av den förvars försörjning fisket är av väsentlig betydelse. medverkan behövsinte för att genomföra dessa åtgärder. Utredningensförslag överensstämmer i huvudsak med milt. Utredningen har dessutom föreslagilatt fisket, i de fall det råder konkurrens om utrymmel för redskap i allmänhetpå allmänt vatten och för fiske med ryssja pä enskilt vatten pä ,skall kunna begränsas till förmän för yrkesfisket. Utredningen har föreslagiländringar i lagen om räll till fiske. Remissinstanserna:Förslagen om atl förbehålla yrkesfisket visst fiske har fäll elt blandatmottagande. Detla gäller särskilt i fräga om den föreslagna begränsningen vidkonkurrens om utrymmet för redskap. Förslagel att irålfiske skall förbehållasyrkesfisket tillstyrks av de allra flesta remissinstanserna. Några anser aUbegränsningen bör omfatta fler typer av redskap. Däremot avslyrks förslagetatt fiske med ryssjor skall kunna förbe- Prop.1984/85:143 11 hållas yrkesfisket av de allra flesta remissinstansernasom har yttrat sig i frågan. Några påpekar att en sådan begränsning skulle ledatill ersättningsanspråk från fiskevatlenägarna. Skälen för min bedömning: Fiskei på allmänl vatten ochfrifiskevatten är av hävd fritt för varje svensk medborgare. Samhället hargenom bl.a. stora ekonomiska insatser medverkai lill alt stora delar av vårakustvallen som är enskilda har blivit fria för allmänhetens fiske. Genom det avregeringen föreslagna fria handredskapsfisket på , iBlekinge, kring och i de största sjöarna ökar allmänhetensfiskemöjligheler ytterligare (prop. 1984/85: 107). Sammantaget är detta friafiske av mycket stor betydelse inte bara för sysselsättning ochutkomstmöjligheter för kust-och skärgårdsbefolkningen utan också för landetsekonomi och för alt tillgodose allmänhetens behov av rekreation och avkopplingi naturen. De fiskemöjligheter som sålunda står lill buds bör så långt det ärmöjligl och lämpligl även i fortsältningen fä utnyttjas av hela befolkningen.Det kan emellertid som ulredningen har föreslagit finnas skäl alt i vissa speciellafall göra mer eller mindre omfattande begränsningar i fiskei. Jag ålerkommerstrax till delta. Försl skall jag emellertid ta upp ett par andra frågor. Den första frågan gäller fördelningen pä olika fiskare avden fisk som lilldelas vid förhandlingar med andra länder omfiskekvoter. Ulredningen har haft i uppdrag atl dels pröva möjligheten attförbehålla det licensierade yrkesfisket de kvoterade fiskslagen, dels utreda omfaslslällda kvoter skall kunna fördelas mellan olika gmpper fiskande.Utredningen har funnit att ingendera fördelningsmöjligheten behövs sett frånyrkesfiskesynpunkt. I fråga om kvoterna visar utredningen att de utan tvekanräcker till för alla kategorier fiskande. När det gäller fördelning av kvoterpä skilda grupper fiskande, t.ex. på kust- resp. havsfiskare eller på fiskandemed skilda redskapstyper eller på licensierade och icke licensierade fiskare,redovisar utredningen en mängd administraliva svårigheter och kontrollproblem.Utredningen förordar mot bakgrund härav att inget av de tvä fördelningssystemengenomförs. Jag delar utredningens uppfattning i dessa frågor. Den andra frågan gäller utredningens förslag atl företrädeskall kunna ges yrkesfiskare i fall när utrymmet på fiskeplatser belägna påallmänl vatten inte räcker till för ett fritt fiske. Förslaget är avsett atlskapa fömisållningar för ett bestående, kustnära fiske.