prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — I stället innebär mina förslag på flera punkteravregleringar och förenklingar i jordbruksprisregleringen. 2.5.3 Livsmedelsberedskap och produktionsmål förjordbruket vissa utgångspunkter Redan del förhållandel att försötjningsmålet har gjortstill huvudmål för livsmedelspolitiken visar den utomordenlligl stora betydelsesom vi i fäster vid vår livsmedelsberedskap. För att vi skall kunnafullfölja vår utrikespolitiska linje under kriser och krig är det av storbetydelse att vi inom landet har sådana tillgångar av förnödenheter och ensådan produktionskapacitet atl nödvändig försörjning kan upprätthållas. Grunden för vår livsmedelsberedskap är de fredstidaresurserna inom livsmedelssektorn och förmågan hos alla dem som arbetar med vårlivsmedelsförsörjning till anpassning och omslällning allt efler krisenskarakiär och situationens krav. De åtgärder som i fred vidtas inom ramen fördet ekonomiska försvaret kan endast vara etl komplement till de resurser ochden anpassningsförmåga som fmns hos livsmedelssektorn. Icke desto mindre kandessa åtgärder vara av avgörande betydelse för att en nödvändig omslällningoch anpassning skall komma lill stånd. Vad jag nu har sagl innebär att vi när vi fastställerproduktionsmål för jordbrukel måste la hänsyn lill bl.a. livsmedelsberedskapenskrav. Det råder elt nära samband mellan vår försörjningsberedskap ochproduktionsmål för jordbrukel. Som en utgångspunkt för mina övervägandenrörande produktionsmål tar jag därför upp den allmänna inriktningen av vårförsötjningsberedskap på livsmedelsområdet och vissa frågor som hänger sammanhärmed. Jag ålerkommer i elt senare avsnitt till frågorna om sårbarhe- 1984/85:166 39 ten i vår livsmedelsförsörjning och om de förberedelsersom vi måsle göra redan i fredslid för alt i en kris kunna anpassa vårförbrukning och ställa om vår livsmedelsproduktion till situationens krav. Inriktningen i stort av del ekonomiska försvaret ochdärmed av livsmedelsberedskapen fastställdes senasl av i samband med1982 års försvarsbeslut (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374 och 403).Beslutet innebär bl. a. alt minimibehovet av livsmedel måsle kunna tillgodosesmed hög säkerhet även i långvariga försörjningskriser. har för sina beräkningar rörandeförsörjningsberedskapen utgått från vissa antaganden när det gäller kriserslängd, möjligheterna till imporl, kriskostens sammansättning och skördeutfall. Den kriskosi som livsmedelskommittén föreslår skall liggalill grund för planeringen innehåller minimibehovet av energi (2 900kcal/person och dag) och av alla viktiga näringsämnen. 1 jämförelse med dennormala fredslida kosten innehåller kriskosten betydligt mer potatis, bröd ochandra spannmålsprodukter och klarl mindre kött och fläsk. För atl säkraproteinförsöriningen innehåller kriskosten mer mjölk än den fredslida koslen. Kriskoslen är utformad med tanke på alt vi skall kunna fåen fullt godtagbar kost som kan framställas med elt minimum av de produktionsmedelför vilka vi normall har elt slorl importberoende. Del gäller delskvävegödselmedel och bekämpningsmedel som har slor betydelse för vegetabilieproduktionen,dels proieinfodermedel som behövs i animalieproduktionen. För att vi i en situalion med stort importbortfall skallkunna framslälla de jordbruksprodukter som behövs för kriskoslen krävs enligtlivsmedels-kommittén en betydande omslällning av jordbrukel. Produktionen avnötkött, fläsk och fjäderfä minskas successivt ochsamtidigt ökar produktionen av mjölk. Också produktionen av potatis, oljeväxteroch baljväxter ökar medan odlingen av brödsäd och sockerbetor hålls oförändradoch fodersädsodlingen kan minskas. Flera remissinslanser har kommenterat kommitlénsanlaganden. De flesla av dem anser att en treårig kris med total avspärrningfrån omvärlden är elt osannolikt krisfall. Till dem hör överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF), KF, LO och . ÖEF anser emellertidalt del kan vara motiverat all ha en särskilt hög säkerhet när det gällerlivsmedelsförsörjningen. Överbefälhavaren () framhåller atl del är vikligtatt landel har en för beredskapssilualioner och krig erforderligsjälvförsörjningsförmåga och uthållighet vad avser livsmedel. LRF hävdar alt f.n. inte har denförsötjningsförmåga som avsågs med försvarsbeslut och anser atl deberäkningar och bedömningar som görs, bygger på förulsättningar som f.n. inteföreligger eller som måsle anses som mindre sannolika. Flera remissinslanser, bl.a. ÖB, och vissalänsstyrelser tar också upp behovet av regional balans ilivsmedelsproduktionen. Prop.1984/85:166 40 Ett par remissinstanser anser att kommittén borde haredovisat flera alternativ när det gäller kriskosten. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet vill jagför egen del anföra följande. försvarsbeslut innebären delvis ny inriktning avdet ekonomiska försvaret. Inom ett fålal prioriterade områden, av vilkalivsmedelsområdet är etl, skall beredskapsålgärder vidias i fred för att medhög säkerhel trygga befolkningens överlevnad och samhällets funktion i kriseroch krig genom alt Ullgången på oundgängligen nödvändiga förnödenheter ochtjänsler säkerställs. Del uttalas särskilt att minimibehovet av livsmedel måslekunna tillgodoses med hög säkerhet även i långvariga försörjnings-kriser. Inom ramen för perspeklivsiudierna pågår etl arbete medatl överväga vilka utgångspunkter och antaganden som i fortsättningen skallgälla för det ekonomiska försvarets olika program. a. dessa sludier kommeralt ligga till grund för del arbele som bedrivs av försvarskommittérörande totalförsvarets inriktning fr. o. m. /88. För alt trygga livsmedelsförsörjningen vid en långvarigkris med stort importbortfall måsle som kommittén framhåller produktionen avjordbruksprodukter och livsmedelskonsumtionen ställas om. Den kriskosi somkommittén har redovisat överensstämmer nära med den som har utgjortplaneringsunderlag och godtas av flerlalel remissinslanser. Den bör därför ihuvudsak även i fortsältningen ligga lill grund för planeringen. Vad jag nu har sagl innebär alt jag i likhet med kommitténanser att försörjningen med livsmedel även i fortsättningen i enlighet med 1982års försvarsbeslut bör inriktas på alt ge hög säkerhet även vid långvarigakriser. Livsmedelskommiiién har vidare analyserat vårt behov avproduktionsresurser i fred för vår livsmedelsförsörjning m. m. Av animalieprodukterna är det främst mjölkproduktionensstorlek som har betydelse för livsmedelsberedskapen. Kommitténs analyser visar,med vissa antaganden om avkastningen per ko, att anlalel kor efler omställningbör uppgå till 600000 för alt den mjölkproduktion som behövs för kriskoslenskall kunna uppnås. förutsätter atl tillgången på främst kvävegödselmedeloch proieinfodermedel är tillräcklig. Till sistnämnda fråga skall jag återkommasenare. Kommitténs expertgrupp för särbarhetsfrågor har beräknat alt koantaleti fred på inte bör understiga 550000 för atl det i en kris skallvara möjligt att öka anlalel till 600000. Produktionen i fred av andra animalieprodukler än mjölk äravsevärt störte än den som beräknats för en kris. Krisbehovet av dessa behöverdärför enligt kommittén inte styra den fredslida produktionen. Kommitléns beräkningar accepleras eller lämnas utanerinran av flerlalel remissinstanser. ÖEF anser emellertid att det med hänsynlill mjölkens slora betydelse i kriskoslen vore önskvärt med etl störrefredstida koantal 1984/85:166 41 LRF anser alt koantalet i fred inle börtillåtas understiga 625 000. För egen del vill jag erinra om att vi f.n. har ca 660000kor. Del överstiger det antal som kommittén bedömt behövas för alt klaramjölkförsörjningen under en krissituation. Jag återkommer i samband med produktionsmålet till minaställningstaganden rörande den fredstida animalieproduktionen. Kommittén framhåller att del framtida behovet av åkerareali stor utsträckning blir beroende av utvecklingen i fråga om teknik och kemikalieanvändning.Om nuvarande trender läggs lill grund för prognoser har kommitléns experterberäknat att den åkerareal som med hänsyn tagen lill skördevarialioner påsikt behövs för vår livsmedelsförsörjning uppgår lill ca 2,6 milj. ha, Dellaförutsätter att tillgången på kvävegödselmedel och bekämpningsmedel i en krisär tillräcklig. Kommittén pekar också på vissa andra faktorer bl.a. denregionala obalansen i vårt jordbruk och vår livsmedelsindustri som kan göravår försörjning sårbar i vissa fall. Remissinslansernagodtar i allmänhet kommitténs bedömning all en åkerareal på ca 2,6 milj. ha ärtillräcklig med hänsyn till livsmedelsförsörjningens krav under förulsättningatt tillgången på kvävegödselmedel kan tryggas inom landet. LRF ochHushållningssällskapens förbund anser emellertid att nuvarande åkerareal börbibehållas bl.a. med hänsyn lill försöijningsberedskapen. Såväl ÖEF som ÖBanser det nödvändigt att jordbruket i Nortland upprätthålls på nuvarande nivå. För egen del vill jag i likhet med flera remissinstanserbetona viklen av en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion.Härigenom får vi också en god försörjningsberedskap. Vidare är det av vikt attvi kan trygga vår försöijning med produktionsmedel i en kris. Detla gällersärskilt för kvävegödselmedel. Jag återkommer senare till hur detla bör ske.Jag vill också i likhet med vissa remissinslanser understryka den betydelse somidlingen av potatis, oljeväxter och baljväxter har för vårlivsmedelsbered-sKap, Jag ålerkommer i samband med produktionsmålet till minaställ-ni ' slaganden i fråga om vegetabilieproduktionen. Produktionsmål för JordbrukelJorOLruksproduktionens omfattning Miu förslag: Vi bör även i fortsättningen i vårt land haen fredslida jordbruksproduktion som i stort sett motsvarar den inhemska konsumtionen.Resurserna i jordbrukel bör i slort sett överensstämma med vad som behövs förvår fredstida konsumlion, vår livsmedelsberedskap i enlighet med 1982 årsförsvarsbeslut och för de utfästelser gjort i det internationellasamarbetet mot världssvälten. 1984/85:166 42 Kommitténs förslag: Överensslämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Flertalel av de remissinstanser som larupp frågan om jordbrukels lolala omfattning tillstyrker i huvudsak kommitlénsförslag eller lämnar det utan erinran. Flera remissinstanser understryker altdet också bör finnas utrymme för viss import. LRF, som delar uppfattningen attvår fredstida jordbruksproduktion i slorl sett bör motsvara den inhemska konsumtionen,anser att utgångspunkten för produktionsmålet bör vara de nuvarande resursernai jordbruket och hur dessa bäst kan användas i framliden. Skälen för mitt förslag: Av kommitténs analyser i fråga ombl.a. livsmedelsberedskapens krav och sårbarheten framgår alt vi ävenfortsättningsvis måste ha en fredstida jordbruksproduktion, som i stortmotsvarar den inhemska konsumtionen. Kommittén har mol denna bakgrund i sinaanalyser sökt fastställa vilken jordbruksproduktion som är lämplig med hänsynlill dessa förutsättningar och direktivens anvisningar. Med hänsyn till den internationella bedömningen, dvs. sålänge man inle långsiktigt kan erhålla priser på världsmarknaden som behövs föratt ge de svenska producenterna täckning för deras koslnader och nödvändiga arbetsersättningar,bör från denna uigångspunkl eftersträvas att resurserna i jordbruket i stortsett överensstämmer med vad som behövs för vår fredslida konsumtion, vårlivsmedelsberedskap i enlighet med försvarsbeslut och för de utfästelserSverige gjort i del internationella samarbelel mol världssvällen. Näringen måsle själv bära koslnaderna för en produktionutöver den samhällsekonomiskt motiverade. Därför bör näringen i princip ges enslor frihet att producera den volym som utifrån näringens utgångspunkter framstårsom fördelaktig. Kommittén understryker vikten av att alla möjlighetertillvaratas att främja en lönsam export av jordbruksråvaror och livsmedel. Jagdelar denna uppfattning liksom uppfattningen atl det också måsle finnas utrymmeför viss import i försia hand av kompletleringskaraklär men även en vissulbylesexporl. I likhet med kommiltén anserjag alt det liksom tordebli nödvändigt alt staten medverkar i en marknadsreglering. Statens medverkanbör även fortsättningsvis bl. a. avse regleringsverksamhet och avgiflsuppbörd.Detta ingick också i 1967 och jordbrukspolitiska beslut. Prop.1984/85:166 43 Mitt förslag: Mjölkproduktionen bör på sikl, underhänsynstagande till den produklion som behövs för atl klara försörjningen medmjölk och mejeriprodukter i en kris, anpassas till en nivå som ungefärligen motsvararkonsumlionsutrymmet för mjölk och mejeriprodukter i fred samt lönsam export. Engeografiskt väl differentierad mjölkproduktion är angelägen. För en produktionutöver våra egna behov bör jordbruket och berörd livsmedelsindustri själva haansvaret. 1 fråga om övriga animalieprodukler bör någon mera exaklproduktionsvolym inle anges. Liksom bör näringen själv bära kostnadernaför en produktion av kött, fläsk, ägg och broiler utöver den samhällsekonomisktmotiverade. Näringen bör då enligt min mening ha frihet atl producera den volymsom är fördelaklig uiifrån näringens egna utgångspunkter. Anpassningen avproduktionen bör ske under hänsynslagande till den enskildes sociala ochekonomiska trygghet. Kommitténs förslag: Överensslämmer med milt förslag. Remissinslanserna: Flertalel remissinstanser lillslyrkeren anpassning av produktionen i enlighet med kommitténs förslag. Några anseralt anpassningen bör ske i snabbare takt och vissa efterlyser mer preciseradeproduktionsmål. LRF anser att också säsongvarialionerna, regionala aspeklersamt möjlighelerna till bistånd i form av animalier bör beaktas. LRF anserockså all samhället måste la del övergripande ansvarel för allproduktions-balansproblemen kan lösas. Skälen för mitt förslag: Kommitténs analyser av förväntadvärldsmarknadsprisutveckling ger vid handen atl det samhällsekonomiskt ärbetydligt kostsammare med en permanent överskolisproduklion i form av animalierän i form av vegetabilier. Mjölkproduklionen har slor betydelse förlivsmedelsberedskapen. Från regionalpolitisk synpunkl, särskilt för nortaSverige, är vidare mjölkproduktionen den viktigaste produktionsgrenen inomjordbruket. Mjölkproduktionen är dessutom den viktigaste inkomstkällan för etlmyckel slorl antal jordbrukare. Från beredskapssynpunkt är det inte nödvändigl attbibehålla nuvarande resurser i mjölkproduktionen. Produktionen bör därför påsikl, under hänsynstagande till Hvsmedelsberedskapens krav, anpassas till ennivå som ungefärligen motsvarar konsumlionsutrymmet för mjölk och mejeriprodukteri fred samt självklart lill lönsam export. Därvid bör dock beaktas alt del avflera skäl även framöver kommer att finnas ell behov av viss import främslost samt utrymme för utveckling och marknadsföring Prop.1984/85:166 44 av nya produkter. vill jag understrykaangelägenheten av att mjölkproduktionen är geografiskt väl differentierad. Från beredskapssynpunkl är produktionen av kött, fläsk,ägg och broiler av mindre betydelse än mjölkproduktionen. Produktionen av mjölkär dessutom från planeringssynpunkt mer långsiktig än produktionen av övrigaanimalier och har störte betydelse för såväl jordbrukarnas ekonomi somsamhällsekonomin än de övriga produktionsgrenarna. Del finns därför anledningall ha ett annat synsätt på mjölkproduktionen och dess styrning än på övrigaanimalieproduktionsgrenar. Kommitténs analyser visar all betydande produktionsomställningarmåste göras vid en långvarig avspärrning. innebär alt kött-, fläsk-, ägg-och broilerproduktionen vid en långvarig avspärrning beräknas minska till ennivä som betydligt understiger den fredstida produktionen och konsumtionen.Inga nämnvärda kvantiteter av dessa produkter efterfrågas heller förbiståndsverksamhet. Fläsk-, ägg- och broilerproduklionen är produktionsgrenarsom från planeringssynpunkt är av mer kortsiktig natur. En anpassning av kött-, fläsk-, ägg- och broilerproduktionenlill den inhemska konsumtionen beräknas enligt kommittén, med hänsyn lill redangjorda invesleringar och till förväntad konsumtionsutveckling, ta en betydandetid. Med beaklande av de svårigheier för den enskilde producenten och näringensom denna anpassning torde medföra förordar kommillén att den volym som underanpassningsperioden bör slödjas genom prisregleringen i stort sett börmotsvara konsumtionen. Jag delar denna bedömning. Jag vill emellerlid underslryka att del även underanpassningsperioden måste finnas ulrymme för viss import av utbytes- ochkompletleringskaraklär samt möjligheter att utveckla och marknadsföra nyaprodukter. De generella principer som gällt för ulbytesexporien bör fåfinnas kvar. Den närmare utformningen torde få behandlas vidprisöverläggningarna. Under den relativt långa lid som behövs föranpassningsprocessen för nämnda produkter bör man tid efler annan pröva takleni anpassningen med särskild hänsyn tagen lill den ekonomiska utvecklingen iSverige och produkternas efterfrågan saml de internationella förhållandena. Protein- och oljeväxter saml energigrödor Mitt förslag: Del är angeläget alt produktionen avproteinfoder inom landet ökar. Frågan bör därför ägnas störte uppmärksamhelinom ramen för jordbruksprisregleringen och i rådgivningen till jordbruket. Kommitténs bedömning: Kommittén har bedöml alt odlingen avproteingrödor kommer all öka ulan några särskilda åtgärder från samhälletssida. Remissinstanserna: Såväl lanlbruksstyrelsen som LRF ochHushållningssällskapens förbund anser att en ökad inhemsk produktion avproieinfo- 1984/85:166 45 dermedel är angelägen. Enligt LRF: s mening är detnödvändigt atl begränsa användningen av fiskmjöl om en ökning skall komma tillslånd. Flera remissinslanser tar upp frågan om energigrödor. Skälen för mitl förslag: Kommittén har bedömt all svenskproteinfoderpro-duklion kan förväntas öka framöver. Odlingen av ärter har ökatfrån ca 5000ha i böijan av 1970-talel lill omkring 25000 ha . Utan attnågon särskild styråtgärd sätts in beräknas ärtarealen komma att uppgåtill 55000-60000 ha. Odlingen av oljeväxter ger både olja och protein. Den harsedan 1960-talel ökat från ca 100000 ha till ca 170000 ha . Denförbättring av kvalilelen som pågår genom övergång till s.k. dubbellåga sorterhar dels givit bällre oljekvalileler, dels medföri alt rapsmjöl numera i storutsträckning kan användas som proteinfoder, vilket kan förväntas medföra enökad efterfrågan på rapsmjöl. Forskning och leknisk utveckling som ytterligarekan öka användningen av rapsprotein pågår, Oljeväxtodhngen beräknas därför ta ytterligare vissåkerareal i anspråk och öka till ca 200000 ha. Liksom kommitténanserjag att export av rapsolja liksom oljeinnehållel i exporterat rapsfrö inomprisregleringen bör betraktas som utbytesexport. De analyser kommittén lålil ulföra tyder enligt kommitténpå atl andelen inhemskt producerat proteinfoder kommer alt öka från nuvarandenivå -- till . Därutöver finns stora möjligheter atlöka proteininnehållet i vallfodret. Kommittén anför alt möjlighelerna attytterligare öka baljväxtodlingen genom olika styr- och stimulansåtgärder enligtlantbruksuniversitetels analyser synes vara mera begränsade. De proieinfodermedel som används i jordbruket är f.n. lillstor del importerade. Del gäller i första hand sojaprotein och fiskmjöl. Inteminsl med hänsyn lill den stora betydelse som mjölkproduktionen har för kriskostenär det mycket angeläget att vi kan öka produktionen av proteinfodermedel inomlandet. Också ur produktionsbalanssynpunkl bör protein-foderproduktionen öka.Mot denna bakgrund anserjag del motiverat att frågan ägnas störte uppmärksamhetbåde inom jordbruksprisregleringen och i rådgivningen lill jordbrukarna. Imporlen av lupinfrö har ökat kraftigtvilket utgör etl allvarligt hol mot den inhemska proteinfoderproduktionen,särskilt foderärter och bönor. Lupinfrö användes ursprungligen som utsäde menkan efter förädling nu utnyttjas som foder. Imporlen av lupinfrö beläggs inlemed införselavgifi eftersom har gjort etl åtagande om tullfrihet iGATT. infördes övervakningslicens vid import av lupinfrö.Detla ger goda möjligheter alt följa utvecklingen av importen. Utvecklingenfår utvisa i vad mån överläggningar inom ramen för om detta åtagandebehöver initieras. Enligt kommittén är förutsättningarna för produktion avenergigrödor Prop.1984/85:166 46 f. n. svårbedömbara. Jag delar denna uppfattning.Samtidigt vill jag understryka att frågan bör ägnas fortsatt uppmärksamhet.Jag vill i detla sammanhang erinra om alt statsrådet i prop. 1984/85: 120om riktlinjer för energipolitiken aviserat sin avsikt att föreslå regeringenatt tillkalla en utredning för alt närmare studera förutsättningarna förlåginblandning av motoralkoholer i bensin. Efler samråd med mig kommerstatsrådet au föreslå regeringen alt ulredningen också får övervägaförulsällningarna för odling av energigrödor. Mitt förslag: Frågan om produklion av socker och andrasölmedel, sprit saml stärkelse bör utredas. Del ankommer på regeringen att taställning i denna fråga. Behovet av malpotatis bör liksom täckas avinhemsk produktion. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som tar upp fråganom en utredning om sockerbets- och fabrikspolatisodlingen m.m. tillstyrkerkommitténs förslag eller anger atl de inle motsätter sig en sådan ulredning.Några invändningar mol kommitténs förslag i fråga om matpoialis finns inte. Skälen för mitt förslag: Enligt beslut av 1977 och 1978års riksdagar skall den inhemska sockerbetsarealen avpassas så att den vidnormalskörd ger ell importutrymme på av vår totala sockerkonsumtion. Dellaskall ses som ett riktmärke för de genomsnittliga förhållandena under en följdav år. Imporlutrymmel har särskild betydelse för sockerproduce-rande . Sockerbetsarealen för nu löpande prisregleringsperiodfastställdes av . Beslutet innebären areal är 1985 på högst51 500 ha, vilket vid normalskörd f. n. beräknas motsvara 95 %självförsörjningsgrad. Produklion av sötmedel ur andra svenska råvaror änsockerbetor (främst vete) är akluell i . Betydande tekniska framsteg hargjorts på detta område . Man kan också räkna med ytterligareframsteg framöver. Därvid kan konkurrenssituationen för sockerbetor som råvaraför sötmedel komma atl förändras till sockerbetornas nackdel. Sådanaförändringar av sockerbetsodlingens förutsättningar kan få stor betydelse förberörda regioner. Vad gäller fabrikspotatisodlingen bör denna enligtkommittén med hänsyn till den fortlöpande avkastningsökningen framgent anges iform av ett volymmålt och inte som hillills i form av elt arealmåtl. Prop.1984/85:166 47 De förändringar av fabnkspolatisodlingensförutsättningar som kan komma alt bli följden av konkurtens från andra råvarorvid sprit-och stärkelsetillverkning kan komma att leda till en minskning avfabrikspolatisodlingen. Mol denna bakgrund bör, som kommittén har föreslagit,hela frågan om framslällning av socker och andra sötmedel, sprit samt stärkelsegöras lill föremål för en särskild ulredning. Jag avser alt återkomma lillregeringen i denna fråga. Matpoialis ingår i kriskosten och har stor betydelse förenergiintaget i en kris. En tillräcklig fredstida matpotatisodling är därföretl slarkt beredskapsinlresse. Som kommittén har föreslagit bör konsumtionenav malpotatis som i huvudsak täckas med inhemsk produklion.Prisstödet bör ulgå med delta syfte. Miu förslag: En produktion på överskottsarealen bör tillsvidare liksom utgöras av spannmål. Samhället bör ta ett delansvar för överskottsarealenskostnader. Andelen för samhället bör vara , medan näringen svarar för ,räknat vid normalskörd. Samhällels kostnader beräknas försia året bli 160milj.kr. för alt därefter minska. En uppskattning av kostnaderna beräknas för enfemårsperiod till 600milj. Det bör i första hand ankomma på jordbruket att aktivtarbela för att anpassningsätgärderna på vegetabilieområdet leder till attsamhällets delansvar i finansieringen av överskottsprodukiionen kan upphöra. Enutvärdering av anpassningsåtgärderna bör ske efler femårsperiodens slul, varviden bedömning görs om uppslällda anpassningsmål uppnåtts också beträffandekostnadsansvaret.