prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Del är även sannoliklall en framlida samordning försvåras på grund av de bindningar som uppstårefler det atl olika ruiiner datoriseras även om varje enskild rutin är avbegränsad omfallning. En målsättning med arbetet med basdatorerna är därför allförsöka underiätta för myndigheterna alt få tillgång till etl sammanhållel ocheffeklivl datorstöd i kontorsarbetet. 1984/85:218 49 Basdatorernaulgör ell enligt min mening intressant exempel där den civilastalsförvallningens behov kan skapa induslriella utvecklingsprojekt. Basdatornsmöjlighet är inte begränsad till statsförvaltningen, ulan den bör även hamöjligheter i privat förvaltning och som exportprodukt. Teknikupphandlinginom dataområdet har i olika sammanhang bedömts som etl verksami medel för alltillgodose användarnas behov av produkter såväl hårdvara som programvara samlkombinationer av dessa. Teknikupphandling är även ell medel för att åsladkommainduslriella utvecklingsprojekt med inriktning på speciella krav. Relativt fåteknikupphandlingar har emellertid htflills genomförts på dataområdet med denoffentliga seklorn som bestäUare. Isamband med remissbehandlingen av programunderiagel lill ell svensklinformationsleknologiprogram har flera remissinslanser ansett atl slalensinsatser beträffande forskning och utveckling inom konlorsinfor-malionssystemär otillräckliga. För min egen del finner jag del angeläget alt denna fråga gesutrymme i den fortsalla planeringen. Statskontoret och STU bör intensifierasilt samarbele på detla område. Den civila statsförvaltningens behov bör i defall så bedöms lämpligl utnyttjas även i industripolitiskt syfte. 7.4Behoven av forskning och teknisk utveckling inom näringslivet Delprogramunderlag som har inhämtats av regeringen redovisar en rad åtgärderplanerade för budgetårel 1985/86 för all tillfredslälla behoven av forskningoch teknisk utveckling inom näringslivel. Omfattningen av åtgärderna framgårav följande tabell. Planerade insatser /86 (milj, kr,) Tillämpad forskning inom mikroelektroniken Industriell utveckling inom mikroelektroniken Utveckling av industriell teknik 44 10 20 77,1 6,5 Genomgångenvisar atl närmare 320 milj, kr. kommer all satsas för forskning och utveckUngmed industrieU inriktning . Huvuddelen av de planeradeinsatserna, ca 300 milj, kr, motiveras av industripoliliska priorileringar.Den induslri som i framliden skall nyttiggöra sig insal-4 1984185.1 saml. Skr.1984/85:218 50 sernasresultat bör också enligt min mening vara villig atl i ökande grad medverka iplanering, genomförande och finansiering av insatserna. Deindustripoliliska organen, jag avser då närmast STU, SIND och Industrifonden,har ägnal informationsteknologin slor uppmärksamhel, STU harunder en följd av år satsat en allt slörre andel av sina medel på forsknings- ochutvecklingsprojekt inom områdel informationsteknologi saml påutvecklingsprojekt inriklade på lillämpning av informationsteknologi. Så harSTU på elt aktivi säll genom t, ex. olika kunskapsuppbyggande ramprogram påetl direkl säll främjat ulvecklingen inom mikroelektronik och systemteknik. Denredovisning som myndigheterna givit beträffande den tillämpade forskningen pädelblocken avseende mikroelektronik och systemteknik ger bilden av ensituation, som domineras av seklororganens insalser. För alt uppnå ett totaltsetl bättre fungerande svenskl syslem för forskning påinformationsteknologiområdel bör balansen mellan basresurser och övrigatillskott övervägas i den fortsalla planeringen. Enligtvad jag erfarii genomförs satsningen på industriell utveckling inommikroelektroniken i stort som planerat. Ansvarei åvilar ett särskilt inrättatprogramråd för industrieU utveckling inom mikroelektroniken, vilket jaglidigare redogjort för. Programrådel har för sin samverkan med industrin fållpröva delvis nya former av teknikupphandling och kollekliv forskning. Jaganser att STU:s satsningar inom delblocken utveckling av induslriell teknik ochproduklförnyelse till vissa delar bör kunna ingå i utvecklingsinsatserna i etlinformationsleknologiskt handlingsprogram. Jagnolerar med tillfredsställelse all inom delblockel avnämarstyrd syslemutveckling,redovisar STU belydande insalser i projekt som är inriklade påinformationsteknologins införande i produkler och processer inom för landelviktiga industrigrenar. Dessa strävanden bör även fortsättningsvispriorileras. Möjligheternaall göra insatser för spridning av den moderna informationsteknologin anserjag förbältras avsevärt i de förslag beträffande teknikspridning sompresenteras i regeringens proposition Regional utveckUng och uljämning (prop.1984/85:115). Daioreroch andra elektronikbaserade syslem har givits en strategisk roll inomförsvarsmakten, televerkel och den civila statsförvaltningen. Långsikligastrategier har eller kommer alt ularbelas för dessa seklorer. De bör även gesen strategisk uppgift inom industripolitiken. Genom atl siaten uppträder som enkompelenl kravslällare kan, inom vissa områden, svensk induslri erbjudalösningar som är intressanta även på en inlernalionell marknad. Minbedömning är att del finns en outnyttjad utvecklingspotential i en starkarekoppling mellan å ena sidan statens upphandling på informationsteknologiområdeloch å andra sidan de ovan redovisade slalliga insatserna för att förnya ochutveckla svensk industri. 1984/85:218 51 7.5Behoven av forskning och teknisk utveckling inom arbetsmiljöområdet Jaghar när del gäller del som sägs i det följande om arbetsmiljöforskningensamråll särskilt med chefen för . Enlämligen omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet om arbetsinnehåll,arbetsorganisation o.d. har kommii lill stånd. Behovet av försöksverksamhet ochutvecklingsarbete kring dessa frågor är emellertid ännu långl ifråntillgodosett. Forskningom syslemulveckling och medbeslämmande, arbetsorganisation, arbelsmiljö,jämställdhet, yrkeskunnande etc. bedrivs vid Arbelslivs-centmm saml inom någraprojekl vid högskoleinstitutioner. Projektrörande systemutveckling som f.n. slöds av arbetarskyddsfonden bedrivs vidADB-inslilutioner vid universiteten i , och saml vid depsykologiska institutionerna vid universiteten i , och Göteborg.Projekten berör inflytande/medbestämmandefrågor, anpassning av system tillanvändare, inkl. försök med användare som systemutvecklare, decentralisering isamband med införande av datorsystem samt frågor om kunskapsulveckling och-begränsningar. Tillämpningarna avser konlorssystem, grafiska syslem ochkonslmklörs-sysiem m.fl. Denerfarenhei som samlats visar bl.a all de inledande faserna i ensyslemulveckling inle bör låsas i en formaliserad kravspecifikation som blirhelt styrande. Frågor om arbetsorganisation och yrkeskunnande måsle komma inlidigl i ulvecklingen. Enytterligare aspekl på syslemulveckling är de mera långsiktiga effeklerna,främsl vad belräffar kunskap och yrkeskompetens. Om kunskap byggs in i syslemenfinns en slor risk alt viklig yrkeskompetens avvecklas och sedan inle finnslill hands i situationer där sysiemel inle är kapabelt atl handskas med en nyproblematik. Fleraav de forskare som under 1970-talel bedrev och fortfarande bedriver forskningom datorisering i arbetslivet ulifrån samhällsvetenskapliga utgångspunkter är verksamma inom arbetslivscenlrum. Till lidigare bearbelade forskningsproblemoch forskningsområden hör: människa-da-torinteraktion i beslutsprocesser;konstruktion, validering och användning av simuleringsmodeller; datorsystem ochorganisationsstruktur; datorisering, arbetsroller ocharbetstillfredsställelse; arbetsdelning, planering och datoranvändning;systemutveckling; inflylande och inflytandemodeller; systemerares värderingaroch rolluppfallningar; konsimktion av informationssystem,förändringsslrategier och fackliga strategier för inflylande över datorisering;samhällelliga betingelser för demokratisk planering och teknikutveckling. Närdel gäller forskningens inrikining är del teoretiska inlressel i hög gradknutet till strategier, drivkrafter och lendenser för arbetsprocessensförändring och förändrade relationer mellan arbelsmarknadens parter i sambandmed datorisering. 1984/85:218 52 Genometl riksdagsbeslul gavs arbelarskyddsfonden möjlighel all disponerasammantaget 54,5 milj.kr. bl.a för all finansiera ell särskiltutvecklingsprogram för bäitre arbetsmiljö och arbelsorganisalion vidutnyttjande av daiorer och mikroleknik i arbetslivet. Initiativtagare lillprojektet var ursprungligen fonden, TCO och SAF. Programmet omfattar bl. a.praktiskt utvecklingsarbete och försöksinvesleringar direkl i produktionen isamband med atl ny leknik introduceras i näringsliv och förvallning. med represenlanler för arbelsmarknadens parter, statenoch arbetarskyddsfonden är huvudansvarig för programmei, som beräknas pågåunder . Projekli anslulning lill programmei fömtsätts ha lillämpningskaraklär och vara lokaltförankrade. Projekien skall också bli mönsterbildande för andra arbetsplatsersamt bidra til! ökad konkurrenskrafi och effektivitet i företag ochförvaltning. Utvecklingsprogrammetsuppgift är all ta fram och sprida goda exempel, där leknik ocharbetsorganisation/arbetsmiljö formas för att bidra tUl effektivitet, godaarbetsförhållanden och personalulveckling i förelag och förvallningar. Genomall medverka i ulveckUngsledande exempel skall programmet bidra lill en högambitionsnivå och informalion om goda idéer, erfarenheter och lösningar.Programmet är ell komplemenl lill den forskning och utveckling somarbelarskyddsfonden redan slöder. Underår 1985 inriklas arbelet på alt tillföra programmei samarbelsprojekt inomfrämst småföretagsområdel, byggnadsindustri, service saml slallig förvallning. Arbetarskyddsfondenhar hitlills avgivit två delrapporter om utvecklingsprogrammel. Arbelslivscenlmmbedriver ell projekt . Projektet rör yrkeskunskapernai arbetslivet vid datorisering och leknologival vid dalasystemulveckling.Facklig utveckling av och utbildning i datateknik och arbetsorganisation medlillämpning inom l.ex. den grafiska branschen har också studerats. Dengrundläggande principen för utvecklingsarbetet är atl förena kvalitet iarbetet, såsom yrkeskunskaper, demokraiiska arbelsformer och god arbelsmiljömed hög produktivitet. Vidarbelarskyddssiyrelsens forskningsavdelning är forskning kring förändrade kravpå människan i samband med införande av ny teknik ett av de forskningsområdensom f. n. prioriteras. Forskning inom della område bedrivs efler flera linjer.En sådan är sludier över hur människan påverkas av bildskärmsarbete i olikaavseenden. a. pågår ett brett upplagt epidemiologiskt arbetsmiljöprojektav 450 bildskärmsoperatörer och 150 kon-troltfall bland kontorsanställda iStockholm. I projektet studeras flera olika yrkeshygieniska expositionsfaklorerdels från själva skärmen, dels från arbelsplalsen och dels i arbetsrutinerna.Dessulom undersöks ögon-, be- 1984/85:218 53 lastnings-och hudbesvär saml risker för fosterskador i samband med bildskärmsarbete. Ietl annat projekl studeras olika s.k. vigilansproblem, dvs. trötthet,vakenhelsgrad och uppmärksamhel med monotont bildskärmsarbete. 1detla sammanhang kan också nämnas all bilalerala avtal har träffals omsamarbele inom arbelsmiljöområdet mellan å ena sidan och de EuropeiskaGemenskaperna och Förenta Slaler å den andra. Avtalen avser såvälforskning som tillsynsverksamhet. I detla samarbele är forskning omarbetsmiljörisker i samband med ny leknik ell priorileral område. Dennya tekniken har också direkt lagits i anspråk i arbelarskyddssiyrelsensverksamhel. Informationssystemet om arbetsskador () är etl datoriseratinformalionssyslem som bygger på de arbelsskadeanmälningar som skall göras tillallmän försäkringskassa. Genom , som av SCB publiceras i Sverigesofficiella statistik, erhåller arbelarskyddsstyrelsen och arbetsmarknadensparter m.fl. elt underlag för sina prioriteringar av arbels-miljöinsatserna. Arbetsmiljöarbelel,vare sig del avser forsknings- eller tillsynsverksamhet, är beroende av snabbinformalion genom fungerande biblioleks- och dokumentationsservice. Behovetavser självfallel inle bara svensk litteratur och dokumentation påarbelsmiljöområdet ulan alla publicerade verk som kan vara av betydelse för detsvenska arbetsmiljöarbelel. är arbetarskyddssiyrelsensbibliotek ell s.k. ansvarsbibliotek med nationellt ansvar för vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning i arbelsmiljöfrågor. 1 samband härmed hararhetarskyddsstyrelsen, och arbelslivscenlmm gemensamlupprätlal en litteraturdata-bastjänst för arbelsliv, arbelsmiljö, miljövård ochnalurskydd kallad ARA-MIS. I denna bas ingår inle bara litteratur som harregistrerats av de tre berörda organen ulan i basen ingår också internationellaarbelsorganisalionens () dalabas för arbetsmiljöliiteralur saml detamerikanska nationella forskningsinsttfutel för arbelsmiljöfrågor (NIOSH)slora databas. Diskussioner pågår om anslutning av flera såväl offentliga somprivata dalabaser som är relevanla för miljöseklorn. är etl bra exempelpå hur man genom användande av ny leknik på nationell basis kan skapa en slorinformations- och kunskapskälla som inle annars hade varit möjlig. Sverigehar haft en slark ställning när det gäller en användarvän-1igulformning av datoriserade arbetsstationer. Denna ställning har givit svenskinduslri en stark position inlernationeUt sell. kommer alll slörreavseende alt fästas vid ulformningen av arbetsplatserna. Del är därförangelägel atl arbetsmiljöforskningen inom bl.a arbetarskyddsfonden görs ianknylning till den tillämpade forskning som sker i induslrin inom dettaområde. Ökal inlresse kommer alt fästas vid utformningen av programvaran. Enförulsältning för alt bra programvara skall kunna utvecklas är atl den har entvärvetenskaplig gmnd. 1984/85:218 54 a. användare, programmerare, psykologer m.fl. Enligt min mening kanarbelarskyddsfonden spela en viklig roll härvidlag. Med hänvisning lill delnyss anförda anser jag alt arbetsmiljöområdet bör ges ett särskUt uirymme i denkommande planeringen. Jaghemsläller alt regeringen bereder tiltfälle la del av vad jag haranfört i det föregående. Regeringenbeslutar i enlighel med föredragandens hemställan. 1984/85:218 55 Denna presentation ären sammanfattning av ett fylligare utredningsmaterial SVENSKINFORMATIONSTEKNOLOGI -utgångsläge och underiag för ett nationellt program. Presentationen riktar sig i första hand till en bredare läsekrets. Specialintresserade kan finna ytterligareinformation i underlagsrapporten, som kan erhållas från arbetarskyddsfonden, styrelsen för teknisk utveckling eller universitets- och högskoleämbetet. F6r aadan ayaaalaatts lordbnikat huvuddalan av don ytkaavwfcaaminabatolknlngan. Denna sammanslällning har gjorts av samordningsgruppen för informationsteknologi Arbetarskyddsfonden (ASF) Styrelsen för teknisk utveckling (STU)Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) utgåendefrån underlag lämnat av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) FörsvaretsForskningsanstalt (FOA) Humanistiska - () InduaMsamhillat Innabar onv lattanda förlndringar Invandring atådar, nya aamhflllan, nya kunaåcapakrav, annorlunda lavnadsformar. InfonnatlonBaamhillat kommer att medföra omfattande fttr-*ndrlngar - vivet innu Inte vilka. VI måste p* b«eta s*tt utnyttja dan nya tekniken. Nyteknologi i snabb utveckling Datateknikens utveckling grundar sig pä den utomordentligt snabba utvecklingen avmikroelektroniken mot ständigt billigare, kraftfullare ochmer kompakta halvledarkomponenter. Utvecklingen ger oss helt nya förutsättningar attmaskinellt hantera information. Denna utveckling sköljer redan öveross och päverkar varje individ ochverksamhet. Den visar inga tendenser att avstanna, och är det bara vårfantasi som sätter gränser förden nya teknologins tillämpningar. Datorernas värdeligger i att de snabbt bearbetar stora datamängderenligt regler som användaren preciserar Detta gäller inte bara siffror, utan i ökande grad annan typ av information som text,bilder, ljud och mätsignaler av allehanda slag.Datorer förekommer inte heller enbart somseparata apparater. Små processorer byggs in i snart sagtvarje typ av maskin, instrument eller fordon. Mer sofistikerade automatiskafunktioner blir då möjliga. Funktioner som dessutom enkelt kan förändras. blir det allt vanligare att datorer utnyttjas för att kommunicera med andra datorer. Detta underlättas av att telenätenutvecklas mot att i ett och samma system överföra bäde tal, dataoch bild. Kostnaderna för överföring har visserligen inte sjunkitlika drastiskt som för bearbetningen, men runt om i världen görsnu kraftfulla insatser för att få fram radikalt billigare överföringsteknik.Fiberoptik och satellitkommunikation ärtvå viktiga delar i dessa satsningar. Mikroelektroniken, kommunikationstekniken ochdatabehandlingsmetodiken integreras allt mer knyts de allt närmare till en mängdangränsande tekniker, som radikalt förändras. Dettagör det befogat att tala om enradikalt ny teknologi, informationsteknologi. system används för styrning och reglering av fordon, maskiner,produktionsprocesser och t.o.m. hela produktionssystem. Den nya tekniken finnsgivetvis också i en mängd konsumentprodukter. Direkt säljs den i form av TV, radio, video, hemdatorer,leksaker etc. Den förekommer också inbyggd i andra produkter som bilar, diskmaskiner,symaskiner etc. står i grundenväl rustat att möta och dra fördelav informationsteknologins utveckling. Svenskt näringsliv och förvaltning har i internationell jämförelsetidigt, och på ett kvalificerat sätt, utnyttjat framstegen inom informationsteknologinför att utveckla sina verksamheter.Behovet av utländsk (i huvudsak amerikansk) teknikär och har varit stort, men iSverige har man ändå lyckats väl med att till-lämpa tekniken påett ändamålsenligt sätt. En förklaring till detta är att svensk industri arbetar i öppeninternationell konkurrens. En annan förklaringsom ofta förs fram är den svenska fackföreningsrörelsens traditionellt positiva inställning till ny teknik. Ny teknik och nya system hari huvudsak Saxtlotalat Innabar att datakapacWaten Akada ti ula att voly. ladea av att fåtal Informationsteknologiska produkter och system kommer tillanvändning i en mängd sammanhang. Information kan lagras, hämtas fram och transporteras över långa avstånd. På sekunderkan den föras över kontinenter och oceaner. Information från hela världenfinns lillgänglig vid samma lerminal. är teknologin viktig för informationsbehandling påkontor, banker, sjukhus etc. Den ären viktig del I vårt telekommunikationsnät. Den kan rationalisera rutinmässigt ingenjörsarbetevid konstruktion av elektronik, maskiner, byggnader etc. OaUrteknlkMM utvvelding ». tadoias av att alH mkidrakompoiMn-tar, mad aWI hrattMlara agwitkapar kominar tu anvtadnbia Inofn am IlaromrMan av sambMat Datataknikan har dlimad ftvaiB*!! tM att Ml an dalI dan atora bitormatiofi».takneloglBka utvaddlngan. Skr.!9S4/S? k.i;'!n;jiDyggas upp och 'j&nornföi'?is isamverkan roaii.-in iekniKer och användare.Svarige hai ocksé skaf-fa; sig ?r, världsledande posi'.iD;i vad cjallararbc-lsc-ifllsernas ergonomiska stanaard. i landet rinns avanceracie iiidustnlöretag. en leie-Korrii-n.unikalionsindustri avleKnis*: värläsklass. Den nyaleki-.oioain fär ytterligare kraft av st.oraut-vc-cklingsinsatser i flertalet stora industriländer.Om Sveriae också i framtidenskall dra bastå nytta av informationstsknologiri,måste vi upprätttiälia vår komoeiens och inte tvingas öii passiva mottagare av utiändsk teknologi. Påvissa punkler bör förhållandena förDättras, så att kan behålla möjligheten att behärska den nya teknologin. Utbildningssystemet har inte tillräcklig kapacitet fbr att fylla behcve! Förändringar i utbildningen ärockså nödvändiga for att höja den allmännakunskapsnivån i landet. På ett iåtal områdenligger svensk forskning i kla.ss med den internationell forskningsfronten.Detla är nödvändigt för att delta i det internationella forsk- En brecdninn av katnpet-?r!Een behövs for an stärkavår inlernationella konkurrenskraft skaffat sig närdtt gälier ergo-ncTiisk ulrustningniorsvaras ännu inte av rriot-svarande framgångar nsr öe',gäller användar-ancassad prapramvara. För atl san-ihäile och näringslivskail kunna utnyttja den nya tekniken päbäsla sätt krävs utvecklingsinsatser av sådan omfattning och bredd att det knappas! är meningsfullt förenstaka aktörer att Sjalvs drivs utvecklingen Imänga länder har man dragit konsekvenserna av detla och startat stora program,där samverkan mellan olika aktörer är centralamoment. Även1 är sådan samverkan en förutsättning förati få bästa utbyle ur tillgängligaresurser. Ett nationellt intormationsteknologiprogram skulle vara eti sätt att dels samordna olika statliga insatser medvarandra och med industrin, dels stimulera ytterligare industriellt samarbete. Sluttiotalets liArtan k&nnetecknas av att ftven mindreföretas skaffade sin een dataanUkmfnSWr »tt huitera Itoe- och Isgerrutiner. Attiotatatkännetecknas av att datatekniken Återfinns i snart sagt varje sektorav samhkUslivet. Behovetatt samordna samiiällels insatser inomin-formalicnsteknologin har gradvis vuxit fram mot bakgrund av deninternationella teknisks utvecklingen och de behov som gjort sig påminda i Svsrige. Datateknikens roll församhällets utveckling och säkerhet, dess genomgripande åter\'erkningar på näringslivet och påmänniskors arbete blev ett viktigtinslag i den allmänna debatten under slutet av1970-talet. Ett flertal utredningar initierades, bl.a. sårbarhetskommittén,data- och elektronikkommittén,dataeflektutredningen, informationsteknologi-utredningeri ochelektronikindustriutredningen. tillsattes datadelegationen, och data-och elektronikfrågorna gavs allt större vikl inom flera myndigheter. ökande forskning och utveckling Den internationella utvecklingen av tekniken under sammatid föranledde STU att kraftigt öka insatserna inom bl.a. mikroelektronik, informationsbehandlingoch användning av informationsteknologi iverkstadsindustrin. Dessa satsningar görsför att bevara den internationellakonkurrenskraften och tillgodose samhällets långsiktiga behov av forskningskompetens. bordepresenteras under höslen 133. av balansi de tremtida statliga insatserna påinformationsteknologms område. Statens insatser avseendesystemteknik, programmeringsmetodik och relationsfrågor bör således anpassas tiU de planerade insatserna pä komponentområdeti syfie att möjliggöra en motsvarande utveckling, (tetta bör enligt utskottets mening beaktas vid provning av anslagen till bl.a.STU under de kommande budgetåren." Mot bakgrund av uttalande upprättade en PM, som gav strukturen åt ett nationellt informationsteknologiprogram medansvarei fördelat mellan 15 statligamyndigheter. Regeringen uppdrog åtASF; STU och UHÄ att efter kontakt med övriga berördamyndigheter sammanställa underlag till ett förslag om ett samlat program. Ett program som iprincip skall Från industrin kom under 1982informationer som tydde på att löpte risk att tappa kontakten med den intemationellautvecklingen på rrlikro-elektronikområdet, trots de ambitiösa satsningar som gjorts. Därför utarbetades ett förslag till ett nationellt mikroelektronikprogram. Programmetplanerades av STU tillsammans med UHÄ,NFR, FMV, och berördaindustriföretag. Det avsåg endast komponentteknologi.men i programskriftenskissades också ett vidare prograrn, som skullebehandla systemuppbyggnad och använd-rning av infoimationsteknologi. STUs förslag blevunderlag för en proposition, som antogs av höstriksdagen 1983. i samband med riksdagsbehandlingenuttalade att ett förslag tillsamlat program i enlighet med det skissade rymmas mom de anslag och ramar som står tili ter fogande lör ae berörda myndigheterna. Det förut sättsuppdelas i blocken mikroelektronik, syslem-teknik och informationsteknologinsanvändning. Planeringsarbetet har letts av en samordningsgrupp medrepresentanter från ASF. STU och UHÄ. Ett stort antal personer från de övriga 12 myndigheternahar engagerats, och preliminärt materialhar skickats på remiss till ett hundratal berörda företag,organisationer och forskare.