prop · G80348 · 1984-12-31 00:00:00 — antogunder en ny hälsoplan där det sägs att "målet bör vara attförhindra oönskade graviditeter och motivera för planerat föräldraskap".Verksamheten inriktas bl.a. mot att samordna insatser för rådgivning,utbildning och information om födelsekontroU. Att inle har nättlängre än vad som beskrivs i betänkandet konstaleras bero främsl på begränsadeekonomiska resurser och andra yttre begränsande faktorer som t.ex.rekryterings- 1984/85:48 33 svårigheter av bammorskor. instämmer i kommitténs bedömning ombetydelsen av en långsiktig, politiskt förankrad plan som gmnd för det abortförebyggandearbetet. Samordningen mellan en utbyggd preventivmedelsrådgivning ochabortförebyggande upplysning i hälso- och sjukvården är av stor vikt.Insatserna kan lämpUgen ske genom hälsoupplysningskommittéerna, och kommunenanser, i likhet med kommittén, att en särskUd tjänsteman bör vara ansvarig förplanering och samordning. landsting konstaterar att abortförebyggandeverksamhet i form av utåtriktad information kring sex- och samlevnadsfrågor harsedan 5 år tillbaka skett regelbundet i . Denna utbildning inom sex-och samlevnadsfrågor har planerats centralt av och internat-kurserhar hållits med deltagare från primärkommuner och landsting. Fritidsledare,skolsköterskor, barnmorskor, läkare, lärare o.s.v. har efter genomgången inlernatkursbildat arbetsgmpper för sex- och samlevnadsfrågor i de enskilda kommunerna. läns landsting konstaterar att visstabortförebyggande upplysningsarbete har bedrivits i län . Dåetablerades samarbetet mellan och länsskolnämnden, som resulteradei fortbildningskurser i sexualitet och samlevnad för personal frän skolan,fritidsförvaltningen och primärvård. Kurserna har följts avtemadagar, studiecirklar etc. i skolorna kring dessa frågor. Under hösten 1983har abortförebyggande upplysningsverksamhet samordnats med dendel av organisation som svarar för hälsoupplysning. och framhålleratt de abortförebyggande insatserna behöver intensifieras bl.a. upplysningsverksamheteninom sex och samlevnad. Ett särskilt samlevnadsprojekt speciellt riktat tillungdomar planeras f.n. i . Landstingen i och har intekommenterat kommitténs förslag i denna del. Flera av remissinstanserna instämmer i kommitténsbedömning att hittillsvarande inriktning på denabortförebyggande verksamheten har varit framgångsrik och måste få möjUghetatt fullföljas och utvecklas. Från påtalas att särskilduppmärksamhet bör riktas mot storstadsregionema för att utröna vilka speciellainsatser som kan motverka den höga abortfrekvens som kännetecknar dessaområden. 4.3 Upplysning om sex och samlevnad Kommittén har anvisat oUka vägar för att förstärkaupplysningsarbetet i samlevnadsfrågor. Förslagen kommenteras av de olikaremissinstanserna från deras skilda utgångspunkter. 3 1984/85. 1 samL Nr 48 1984/85:48 34 Socialstyrelsenframhåller att i styrelsens fortsatta arbete inom hälsoupplysning skallinformationen om den abortförebyggande verksamheten vidareutvecklas. Styrelsenskall ge motiv och underlag till huvudmännen. Styrelsen delar kommitténsuppfattning att invandrare är en viktig målgmpp och att specieUa insatser krävsför upplysning kring sexualitet och samlevnad vad gäller denna gmpp. Styrelsenframhäver särskUt fritidsgårdamas, elevvårdens och ungdomsmottagningarnasstora betydelse i arbetel med abortförebyggande upplysning. Kommitténställer, enUgt styrelsen, väl stora förhoppningar på skolans möjUgheter attarbeta med samlevnadsfrågor på elt djupgående och attitydförändrande sätt.Skolans samlevnadsundervisning kan avsevärt förbättras om lärare i sin gmndutbildningfick bättre kunskaper om sexuaUtet och samlevnadsfrågor. Här måste också ingåkunskaper om identitelsutveck-ling och psykosexuell utveckUng samt insikt omtonåringars levnadsförhållanden i dagens samhälle. Närdet gäller lärarhandledningen menar styrelsen att den mera skaU ses som ett skol-och sexualpolitiskl dokument än en handledning för lärare. Den visar pä ettvidgat synsätt på samlevnadsupplysningen i skolan jämfört med årshandledning och tar upp viktiga norm- och värderingsfrågor. Från skolans hållefterfrågas dock ofta något mer konkret som kan ge underlag, stöd och tips iundervisningen. () anser att det pågående samarbetet mellan ochskolöverstyrelsen vad gäller produktion av fakta- och diskussionsmaterial om sexuaUtetoch samlevnad bör ytterligare fördjupas. SÖ börjar under innevarandeverksamhetsår att utarbeta ett stödmaterial till handledningen"Samlevnadsundervisning" SÖ 1977. Detta material kommer att gekommentarer till centrala avsnitt för undervisningen både på gmndskolenivå ochgymnasienivå. SÖhar dessutom bevakat att artiklar som kompletterarhandledningens avsnitt om sexuellt överförbara sjukdomar, homosexuaUtet m.m.har getts ut i . SÖbetonar, i Ukhet med , den betydelse ungdomsmottagningarna hari den abortförebyggande verksamheten liksom för samlevnadsundervisningen överhuvudtaget. RiksförbundetHem och Skola framhåller att inom fortbildningen för lärare ärsamlevnadsfrågorna ett lågt prioriterat område. Enligt förbundets mening börinsatser för att höja kompetensen bland verksamma lärare på kort sikt kunna gede mest värdefulla resultaten. Mot denna bakgrund bör fortbildning inom sex-och samlevnadsområdet av statsmakterna föras upp bland de prioriterade ämnena. Iavsnittet om föräldrautbildning betonar utredningen att en sådan utbildning bl.a.är viktig för att lägga grunden för en genomtänkt familjeplanering ochförebygga aborter. Den pekar också på att föräldraul- Prop.1984/85:48 35 bildningför föräldrar till tonåringar kan vara elt viktigt medel för all hjälpa tonåringarnaalt utvecklas och mogna i sin syn på samlevnadsfrågorna. Förbundelunderstryker särskilt della och tycker att även föråldrarna behöver få del avden samievnadsundervisning som deras barn får i skolan. I rapporten frånförbundets högstadieprojekt föreslås försökmed gemensam samlevnadsundervisning för barn och föräldrar. Statenshandikappråd anser det angelägel att även etiska frågeställningar diskuteras i förändrautbildningen.DeUa kräver särskild kompetens och särskilda insikter hos dem som ger föräldrautbUdning. Överbefälhavaren() framhåller att möjligheter att bedriva utbildning och information i frågaom könsroller, sexualitet och samlevnad finns inom ramen för den fritidsinriktadekulturverksamheten för värnpliktiga. De värnpliktiga påverkar själva mål och resursutveckUngför verksamheten. Den skall om möjligt genomföras i samverkan med kommunalaorgan, bildningsorganisationer och andra organisationer. ÖB anser det dock intevara försvarsmaktens uppgift att svara för en obligatorisk samlevnadsutbildningav unga män under deras militära grundutbildning. finner kommitténs förslag vad gäller insatser inom detabortförebyggande arbetet för invandrare inte tillräckligt utvecklade. Verketdefinierar särskilt angelägna målgmpper och anvisar metoder att nå invandrargmpperna.Invandrarorganisationerna, föräldrautbildningen och fritidsgårdarna framhållssom viktiga informationskanaler och samarbetspartners för upplysning kringsexualitet, samlevnad och födelsekontroll. Veket anser del angeläget atthemspråkslärare och eventuell dewårdsper-sonal med annan etisk bakgrund deltari samlevnadsundervisningen i skolan. Invandrarföräldrarnas delaktighet iförskolans arbete bör beaktas av i det pågående arbetet med ettpedagogiskt program för förskolan. Prop.1984/85:48 36 Sammanställningav remissyttranden över delbetänkandet Lära leva tillsammans, En kartläggningav samlevnadsundervisning i skola och lärarutbildning (DsS 1982:8) Nedanangivna myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att yttra sig överbetänkandet. , statenshandikappråd, handikappinstitutet, , statskontoret,universitets- och högskoleämbetet, , statens institut förläromedelsinformation, , språk- och kulturarvsutredningen,statens invandrarverk, invandrarpolitiska kommittén, länsskolnämnden iStockholms län, länsskolnämnden i län, länsskolnämnden i Södermanlandslän, länsskolnämnden i , länsskolnämnden i , länsskolnämndeni , länsskolnämnden i län, länsskolnämnden i ,länsskol nämnden i , länsskolnämnden i län, länsskolnämnden i , länsskolnämnden i , länsskolnämnden Göteborgsoch län, länsskolnämnden i , länsskolnämn den i Skaraborgslän, länsskolnämnden i , länsskolnämnden län, länsskolnämndeni , länsskolnämnden , länsskolnämnden iGävleborgs län, länsskolnämnden , länsskolnämnden iJämtlands län, länsskolnämnden i , länsskolnämnden i Norrbottenslän, . , länslandstingskommuns sjukvårdsstyrelse. landstingskommunssjukvårdsstyrelse, och läns landstingskommunssjukvårdsstyrelse, i (LO), CentralorganisationenSACO/SR, (), och Skola,i , (),(), föreningför sexologi. (), , , Kommunistisk ungdom. , , , , ,, , ,, i , i , , Grekiska riksförbundet.Jugoslaviska riksförbundet. internationella föreningen förinvandrarkvinnor (RIFFI). ,, LO och HCK har anmält att de avstår från att yttra sig.Yttranden har inte inkommit från , länsskolnämnderna iUppsala, , , , , , HaUands,Alvsborgs, , , och län.Centerns ung- Prop.1984/85:48 37 , i , i , , samt för invandrarkvinnor. Hämtöverhar yttranden inkommit från några organisationer och enskilda bl.a. . 1Får eleverna en god samlevnadsundervisning? Avrapporten framgår bl.a. följande: Svenskabarn och ungdomar får en samlevnadsundervisning, som internationellt sett gerdem väl utvecklade kunskaper och begrepp. konstateras att åtskilligabrister kan påvisas i både grundskola, gymnasieskola och läramtbildning. Samlevnadsundervisningenuppges av både lärare och elever huvudsakligen vara informativ. Samtal ometiska aspekter på samlevnad eller om känslor och relationer förekommer i litenomfattning. Bristernatycks bero på att handledning i samlevnadsundervisning somger en god utgångspunkt för undervisning i samlevnadsfrågor inte nättflertalet av dem som är ansvariga för denna undervisning. avberörda lärare uppger att de läst handledningen. Remissinstansernaanser genomgående att abortkommittén gjort en värdefull utvärdering avsamlevnadsundervisningen i skolan och att kartläggningen bidragit till en fokuseringav ett angeläget problem. Man betonar vikten av att åtgärder vidtas för attgöra handledningen känd och att tillräcklig tid anslås tiU undervisning omsamlevnad. RiksförbundetHem och Skola menar att det Ugger en fara i att besluten i skolandecentraliserats. "Detta är i sina huvuddrag en positiv utveckUng, menrisken för att centrala mäl förfelas måste undanröjas. och länsskolnämndernahar stort ansvar för att i sitt uppföljnings- och utvecklingsarbete bevaka deUa.Skolan måste ta tUl vara sina möjUgheter och leva upp till sitt ansvar attutjämna och kompensera för de ojämlika fömtsättningar som eleverna har med sigfrån hemmiljön." Länsskolnämndeni understryker vikten av att nya eller intensifieradeverksamheter samordnas vad gäller inhehäU, form och tid. Av avgörande betydelseblir då att man klarat av denna samordnmg på riksnivå - vilket inte gäller förnärvarande beträffande och satsningar inomsamlevnadsområdet. Så länge detta inte är ordnat försvåras samverkan påregional, , skol- och klassmmsnivå med spUttring och förvirring hospersonalen i skolan som följd. RFSUmenar att orsaken tiU att utbildningen ändå försummats är att mångalärarutbildare känner sig osäkra inför stoffet. Detta har i sin tur 1984/85:48 38 Den ena är att ämnesområdet sex och samlevnad är iviss mån tabubelagt. Öppenheten är inte så stor och känns inte så naturlig sommånga föreställer sig. Den andra orsaken kan vara att områdetsamlevnadsundervisning är i så hög grad ämnesövergripande, att det är svårt attorganisera läramtbildningen på detta område. Något heltäckande läromedel finnsinte men borde enligt RFSUs uppfattning numera kunna framställas utan störresvårigheter. Utredningen (SOU1974:59) innehåUer utförhga överväganden om den principiella synen påundervisningens olika områden. Denna del av utredningen är , efterpubliceringen, mestadels fuUt aktuell. lärarhandledning(1977) ger allsidig vägledning om vUka områden som behöver behandlas i läramtbildningenmen används ändå inte där. Irapporten föreslås att handledningens status klargörs, att innehållet aktualiserasoch att massiva åtgärder sätts in för att göra handledningen känd blandskolpersonalen. SÖpåpekar att en särskild informationsbroschyr har utarbetats och sänts ut tillall berörd skolpersonal och till föräldrar. Åven önskemålet att kompletterahandledningen med nya fakta kommer SÖ att försöka tiUgodose. Beträffandehandledningens "oklara" status vill SÖ deklarera att handledningenskall uppfattas som ett stöd för personalen i det praktiska arbetet, men attden inte skall uppfattas som en bindande läroplan. Läroplanens huvudmoment ärdäremot tvingande för läraren. En del av det som presenteras i handledningen ärt.ex. redan på väg att bU föråldrat. SÖ ställer sig inte främmande för eninformationsinsats men ifrågasätter "massiva åtgärder" enbartinriktade på att få handledningen känd. En sådan informationsinsats måstebreddas till att omfatta samlevnadsundervisning i vid mening, baserad påläroplanen och med särskild tonvikt på SÖ:s jämställdhetsprogram och hälsopoliliskaprogram. SÖmenar vidare att en viktig del av samlevnadsundervisningen är också detlångsiktiga arbete i skolan som går ut på att stärka den enskilde elevenssjälvkänsla och respekt för andra och sig själv. Viktigt är således att planerasamlevnadsundervisningen så att den blir ett fortlöpande led i elevens fostran. Länsskolnämndernainstämmer i kommitténs förslag att handledningens rättsliga status tas upp tillbehandling och att nya fakta och anvisningar bör komplettera handledningen. Åveni studieplanen för gymnasieskolan bör handledningen få en mera framskjutenplats. 1984/85:48 39 Liknande synpunkter framförs av flera andraremissinstanser, , m.fl. i anser alt en meraomfattande behandling av de etiska frågorna i samlevnadsundervisningen skullebidra till att skolan i högre utsträckning än nu kan medverka till denpersonlighetsutveckling hos eleverna som betonas i läroplanen. i vill att handledningenfår karaktären av föordning. Nämnden understryker även vikten av atthandledningen fortlöpande kompletteras och hålls aktuell. Länsskolnämnderna börkunna bidra med aktuella uppgifter och erfarenheter som inhämtas från skolan. anser att den nuvarande handledningen börkompletteras med etl nytt material som verkligen får karaktären av handledning.Detta material kan förslagsvis bygga på de positiva erfarenheter avsamlevnadsundervisning som finns. De olika områden som behandlas bör utgå frånde frågor som är brännande för eleverna. Genom materialet bör lärarna få stödatt arbeta mer personligt med samlevnadsfrågorna. Härigenom skuUe handledningenfå karaktären av rådgivare och uppslagsbok och sannolikt komma till användningi högre utsträckning. Åven statskontoret anser det viktigt att vunnaerfarenheter tillvaratas genom en utvärdering av hittillsvarande insatser isyfte att stärka samlevnadsundervisningen. Detta är särskilt viktigt med tankepå de begränsade resurser som står till buds för information och fortbildning.Tillsammans med de förslag utredningen presenterat bör en sådan utvärderingresultera i konkreta åtgärdsprogram för skolan, läramtbildningen ochfortbildningen av de ansvariga myndigheterna. Där bör anges vilka mål man villnå och vilka man vänder sig till. Det är inte minst viktigt att beakta vilkaresurser som finns tillgängUga och även ange vilka eventuella omprioriteringarsom krävs. Som en naturligt del av åtgärderna bör ingå en uppföljning av gjordainsatser. noterar med förvåning attsamlevnadsundervisning för handikappade elever knappast berörs i betänkandet.Institutet anser att det vore av största betydelse att få klarlagt hursamlevnadsundervisningen om och för handikappade elever bedrivits efter 1977. "I handledning församlevnadsundervisning 1977 betonades skolans uppgift att undanröja okunnighetoch vanföreställrungar rörande praktiska fömtsättningar för handikappade att förverkUgaen samlevnad som innefattar gemenskap även i sexuellt avseende och attbristande kunskap härvidlag ofta kan ge en negativ inställning till attmänniskor med handikapp får möjUghet att sammanbo, gifta sig och få bam." 3 Samarbetet i skolan I rapporten föreslås att lärarnas samarbete kringundervisningens planering intensifieras. Skolledare och befattningshavare medspecialfunktioner Prop.1984/85:48 40 börha ökat ansvar för att sådan gemensam planering av undervisningen kommer tillstånd. Åven elewårdspersonal bör delta vid denna planering. SÖpåpekar att behovet av samverkan mellan skolans olika ämnen har skrivits ut ide allmänna målen och riktUnjema som en önskad arbetsform överhuvudtaget.Särskilda samverkanspunkter har därför inte upprepats i olika ämnen. SÖ hyserförhoppning om att de oUka ämnesföreträdarna kommer att samverka när det gällerövergripande arbetsområden. Föreskrif-tema om att skolan skall upprätta lokalaarbetsplaner är ytterligare en styming mot samverkan. Det är för tidigt ännuatt yttra sig om huruvida skolans personal kommer att lyckas etablera godaformer för samverkan. Här har både SÖ och länsskolnämnderna ettuppföljningsansvar. Länsskolnämndernaär positivt inställda till förslaget om ett utvidgat samarbete. Länsskolnämndeni konstaterar att samverkan i form av målanalyser ochplanering av samlevnadsundervisningen förekommer relativt sällan i skolan. Länsskolnämndeni framhåller att gmndskolans läroplan ger stora möjligheter tillämnesintegrering, och att det är angeläget att tillse att samlevnadsundervisningentas upp i skolans arbetsplaner och inom ramen för temastudierna och det friastudievalet. Biologilärama,som av tradition känner ansvar för samlevnadsundervisningen, bör få stöd avlärare inom andra ämnen såsom svenska och religionskunskap. Länsskolnämndeni menar att det är nödvändigt att klargöra att etiken är detövergripande området som sammanbinder samlevnadsundervisning med (upplysning om alkohol, narkotika, tobak) och andra undervisningsområden sominrymmer känslor, attityder och värderingar samt relationer. Utan en övergripandeundervisning kring Uvsåskådningsfrå-gor riskerar insatser på samlevnadsområdetatt bU tämUgen verkningslösa. RFSUfiamhkWer att elevemas medverkan i planering, stoffurval och val av arbetssättbör få betydligt större utrymme. "Sådan elevmedverkan har visat sig särskUtgynnsam i samlevnadsundervisningen, och den brukar (om man verkUgen vill) varalätt att åstadkomma, eftersom ämnet är så intresseväckande". Irapporten föreslås att åtgärder vidtas i syfte att kraftigt stärka samlevnadsundervisningensställning i läramtbildningen. Effekternaav en långt driven decentralisering av mål och innehåU i läramtbildningarna börnärmare analyseras. UHÄfinner det förvånansvärt att SÖ:s handledning i samlevnadsunder- Prop.1984/85:48 41 visning till stor del är okänd bland skolpersonal. UHÅinstämmer i att handledningen bör aktualiseras bland skolans personal och inom läramtbildningen.Bristerna i samlevnadsundervisningen har dock, enligt UHÅ, tiU största delenandra orsaker än alt utbildningsplaneringen är decentraUserad i den nyahögskolan. UHÅ fastställer utbildningsplanerna för högskolansallmänna utbildningslinjer. I utbildningsplanen skall anges det huvudsakligainnehållet i linjen. Det åligger sedan högskoleenheterna att i kursplanernautforma det huvudsakUga innehållet i kursen. SamtUga utbildningsplaner planerasatt omarbetas av UHÅ . I samband med detta arbete kommer UHÅ attöverväga hur specificerade målen skall utformas i utbildningsplanerna för deolika lärarutbildningarna. Fr.o.m. handhas en stor del av skolpersonalens/or//)i7dnmgav högskolan. Denna nya organisation har möjlighet att anordna fortbildning förskolans personal i samlevnadsundervisning. En viktig faktor är emellertid attdetta område skall anses som angeläget av kommunerna, eftersom de beviljarlöneförmåner för de lärare som önskar genomgå fortbildning. EnUgt UHÅ:suppfattning bör frågor av denna övergripande karaktär prioriteras. De länsskolnämnder som yttrat sig över betänkandetinstämmer i kommitténs förslag att stärka samlevnadsundervisrungens ställning iläramtbildningen. Man betonar även vikten av att den personal som tjänstgörpå skolorna fortbildas och får tillfälle att se över sina egna värderingar ochattityder. i framhåller t.ex. attsamlevnadsundervisning har kommit tiU stånd enligt SÖ:s handledning i högregrad på skolor där personallag deltagit i fortbildningskurser och i synnerhet ide fall, där representanter för skolledningen har ingått i skolans SU-lag. i föreslår attaktuella vidareutbildningsbehov i kommunerna tas fram och analyseras med hjälpav t.ex. skolledning, lokala fortbildningskommittéer, vidarebefordras till berörda fortbildningsorgan som kommunförbundet,högskolan, SÖ. Statskontoret: I den omfattande vidareutbildning som f.n.pågår av skolledarna och som skall vara avslutad /86 bör enligtstatskontorets mening uppmärksammas olika aspekter av samlevnadsundervisningeni syfte att ge skolledarna ökade kunskaper om hur undervisningen kan bedrivas.Denna betydelsefulla gmpp skulle härigenom på ett mer aktivt sätt kunna bidragatill att samlevnadsundervisningen förbättras bl.a. genom att en samplaneringkommer till stånd mellan olika lärare och annan skolpersonal . Skolledama böräven verka för att olika åtgärder vidtages inom ramen för den lokalaskolutvecklingen, t.ex. organisera erfarenhetsutbyte mellan skolorna för att gelärare nya impulser från skolor där undervisningen fungerar bra. 1984/85:48 42 betonar att behovet av samlevnadsundervisninginom hemspråklärarutbildningen och speciallärarutbildningen är stort. Särskilduppmärksamhet måsle ägnas åt de problem som uppstår, då gravt handikappadeupplever de såvål psykiska som fysiska begränsningar, som handikappet kanmedföra. De handikappade eleverna kan i vissa fall behöva särskilda läromedel.Men integreringen av handikappade elever i den vanliga grund- ochgymnasieskolan medför att frågor och problem för handikappade måste behandlas ialla de läromedel som skolan använder. 5Samverkan skola - landsting Irapporten konstateras att projekt i samverkan med landsting i syfte attåstadkomma en bättre samlevnadsundervisning har en kraftigt pådrivande effektnär det gäller att intensifiera skolans insatser. Pålokal nivå bör ansvar för att sådan samverkan kommer till stånd i nödvändigomfattning vila på skolledningen. På regional nivå föreslås att permanentsamverkan organiseras mellan landsting och länsskolnämnd. Landstingsförbundetframhåller att kartläggningen visar att engagerade lärare och personligainitiativ av landstingsanställd personal kan leda til! en bra undervisning. Detär förbundets uppfattiung att samverkan mellan skolan och landstingen måste skepå ett sådant sätt att alla elever garanteras en fullgod undervisning. Ettsystem som är uppbyggt av frivilliga krafter är aUtför sårbart och når intealla. Kommunförbundetkonstaterar att andra yrkesgruppers medverkan i undervisningen är av centraltvärde. Skolledningen har här en viktig uppgift att fylla genom att medvetetarbeta för och underlätta anknytningen av t.ex. barnmorskor, abortkuratorer,familjerådgivare osv. till skolans arbete. Vid det projektarbete som bedrivitspå har man genom att dra in dem som sysslar med vård, utbildning ellerungdomsarbete både ökat medvetenheten i dessa frågor och t.ex. fått nerantalet tonårsaborter. Iremissvaren från länsskolnämnderna vitsordas allmänt att samverkan mellanskolpersonal och vårdpersonal är mycket värdefull. Jämtlandsläns landsting framhäver betydelsen av en gemensam fortbild-rung förprimärkommunal personal och landstingspersonal. "Härigenom skapar manförutsättningar för att förstå de sidor av sexual- och samlevnadsproblemen somvar och en inte har i sin egen utbildning eller yrkeserfarenhet. Detta kan ihög grad bidra till att minska förväntningstrycket på lärama att behärska allasidor av detta mycket svåra ämnesområde.