prop · G80389 · 1984-12-31 00:00:00 — SAF anser emellertid att den s. k. Dagmaröverens-kommelsengör alt farhågorna för dubbelulnyttjande är omotiverade. Enligt SAF kommerlandstingen att ha de största möjligheterna att dubbelut-nyttja systemen genomatt sjukvården kan föras över från företagshälsovården till öppenvärdsmoltagningarna. , kommun och Göteborgskommun betonar att det finns särskild anledning att uppmärksamma om kostnaderför sjukvård förs över till den offentliga sjukvården. Om så sker förutsätterman att detta skall kompenseras via statens ersättning till de offentligasjukvårdshuvudmännen. Flertalet remissinstanser tillstyrker eller lämnar utanerinran arbetsgruppens förslag att yrkesinspektionsnämnerna skall pröva omföretagshälsovårdsenheten uppfyller de fastställda ersättningsvillkoren. Fleraframför synpunkter på hur yrkesinspektionsnämnderna bör förstärkas i och medatt de får nya arbetsuppgifter. /SR, Lantbrukshälsan och Svenska Företagsläkareföreningenmenar att nämnderna bör förslärkas med representanter frånföretagshälsovårdens olika personalkategorier. anseratt försäkringskassorna måste få delta i prövningen så att deras erfarenhetertas till vara. KFO framhåller att den konsumentkooperativa sektorn bör erhålla representarioni det organ som skall pröva om ersättning skall utgå. RRV och SAV ifrågasätter om prövningen bör vara så formaliseradsom arbetsgruppen föreslär. RRV anser att den riskerar alt bli resurskrävandeulan att kunna garantera kvaliteten på företagshälsovårdens verksamhet. Prop.1984/85:89 182 RRV föreslär att företagshälsovärdsenheterna årligentillställer yrkesinspekrionsnämnderna en verksamhetsbeskrivning som innehållerde uppgifter arbetarskyddsstyrelsen föreskriver. En sådanrapportering kan, enligt RRV, utgöra en viktig informationskälla i yrkesinspekUonsnämndernasverksamhet. Vissa fördjupade punktinsatser från yrkesinspektionen kandärutöver behövas. RRV menar emellertid att dessa är en del avyrkesinspektionens Ullsynsansvar och behöver därför inte formaliseras. Enförsäkran från de berörda parterna bör, enligt SAV, vara tillräckligt för attersättning skall utgå. behöver endast i undantagsfall granskaersättningsansökningar. Någraremissinstanser motsätter sig bestämt arbetsgruppens förslag att låtayrkesinspektionsnämnderna svara för prövningen. anser alt enkvalitetskontroll med utgångspunkt i allmänna riktlinjer frän arbetarskyddsslyrelsenblir svag och medför en onödig byråkratisering. En alltför detaljslyrd prövningär också olycklig eftersom det finns uppenbara risker alt den likriktar ochkonserverar företagshälsovårdens verksamhet. Det föreslagna kontrollsystemet ärdärför inte acceptabelt enligt . Man anser att kontrollen avföretagshälsovårdens kvalitet även i fortsättningen bör skötas enligt det samverkanssyslemsom finns etablerat mellan arbetsmarknadens parter. SHIO-Familjeföretagenanser att parterna bör svara för kontrollen och vid ansökan försäkra attverksamheten bedrivs i enlighet med gällande kollektivavtal. En sådanuppbyggnad anser man bör fungera eftersom parterna har ett gemensamt intresseav en bra företagshälsovård. SHIO anser att en statlig kontroll kan byggas uppför alt möjliggöra experiment och nya arbetsformer. Detta skall kunna beviljabidrag i de fall parterna inte är överens som seriösa skäl liggerbakom en annoriunda uppläggning av företagshälsovården. SAF och motsätter sig den föreskrivna myndighetskontrollen. Detbör vara tillräckligt att skyddskommittén eller företagskommittén tillstyrkeransökan. SAF anser att om tvivlar på kvaliteten hos en vissverksamhet kan kassan vända sig till huvudmännen med begäran om utlåtande.Lämpliga skiljeorgan har redan inrättats av parterna. Man är beredda att ställadessa till förfogande för tvistefrågor även inom sektorer utanför SAF/LO/uttrycker tveksamhet om den föreslagna kontrollen ärden mest lämpliga. Förbundet anser alt kontrollen i sin helhet bör överiämnastill arbetsmarknadens avtalsslutande parter enligt den förhandlingsordning somtillämpas. 4.3 Utbetalning av ersättningen RFV ifrågasätter om kassornas utbetalningsfunktionmotiverar att handläggningen fördelas på två myndigheter. Frånvaron avkamerala resurser kan i och för sig motivera att försäkringskassorna sköterutbetalningen av Prop.1984/85:89 183 Å andra sidan borde det, enligt RFV, vara enfördel att de instanser som har att bevaka kvaliteten inom företagshälsovårdenfår den kontinuerliga kontakt med enheterna som ansökningsförfarandet innebär.Övriga remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. Några,t. ex. och betonar att det är angeläget att deadministrativa rutinerna blir så enkla som möjligt. Bygghälsan och Lanlbrukshälsananser att administrationen kan underlättas genom att ansökningar ochutbetalningar av ersättningen till dessa hälsor sker på central nivå. Remissopinionen är delad mellan de olikafinansieringsalternativ som arbetsgruppen diskuterat. En övervägande majoritetanser att finansieringen bör ske genom socialavgifter. Av dessa motiverar t.ex. RRV sitt ställningstagande med att en sådan finansering avspeglaransvarsförhållandet mellan staten och företagshälsovårdens huvudmän. Någraremissinstanser, bl. a. , , TCO och KFOförordar en fortsatt finansiering över sjukförsäkringen. Andra, t. ex. Statshälsan,RFV, LO, /SR och SFO förordar finansiering över arbetarskyddsavgiften. 5.1 Uppräkning av ersättningen Ett stort antal remissinstanser framhåller att det ärviktigt alt ett system skapas för att uppräkna ersättningsbeloppen i takt medpris- och löneökningarna. Vissa, t. ex. arbetarskyddsfonden. ,, /SR och Lantbrukshälsan, betonar nödvändigheten av uppräkningar men tarsjälva inte ställning till hur detta skall ske. Uppräkning av ersättningen itakt med någon form av index förordas av SFO och , , och länslandsting anser att en anpassning bör ske ärligen och efter överläggningarmellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Någraremissinstanser, däribland arhetarskyddsfonden, LO och TCO betonar att detutöver en uppräkning av ersättningsbeloppen är nödvändigt att den totalaersättningsvolymen anpassas i takt med utbyggnaden. Flertalet remissinstanser har lämnat frågan ompatientavgifter utan erinran. , ochKFO delar arbetsgruppens uppfattning att företagshälsovårdsenheterna självaskall fä avgöra om patientavgift skall tas ut eller inte och att dessa inteskall påverka ersättningens storlek. TCO understryker att patientavgifter intebör tas ut 1984/85:89 184 eftersomden sjukdom som förekommer inom företagshälsovården skall vara arbetsrelaterad. När det gäller förslagetom att patientavgifter inte skall tas ut för vård av arbetsskador betonar SACOISRoch de gränsdragningssvårigheter som finns.SACO/SR anser att patientavgifter bör tas ut eftersom dessa skall kompenserasvia arbetsskadeförsäkringen. Enmajoritet av remissinstanserna framhåller önskemål om att det nyaersättningssystemet bör genomföras möjligt. Några, bl. a. ,och , anseremellertid att vissa övergångsbestämmelser kommer att erfordras för attunderlätta övergången för de enheter som kommer att fä en väsentligt lägreersättning till följd av det nya ersättningssystemet. Prop.1984/85:89 185 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ I Utdrag urprotokoll vid regeringssammanträde 10 1 Inledning ...................................................................... .. 10 2 Föredragandensöverväganden .................................. 13 2.1 Allmänna överväganden ....................................... 13 2.2 Företagshälsovårdens innehåll,utbyggnad saml personal- och utbildningsbehov 18 2.2.1 Förelagshälsovårdens arbetsfält ................. 18 2.2.2 Företagshälsovårdens utbyggnad ............... ... 24 2.2.3 Personal- och utbildningsfrågor .................. ... 37 2.3 Arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet 52 2.3.1 Arbetsanpassning och rehabiliteringför anställda .... 52 2.3.2 Former och uppgifter föranpassningsverksamheten 55 2.3.3 ansvar börregleras i arbetsmiljölagen 57 2.3.4 Företagshälsovårdens betydelse föranpassnings- och rehabiliteringsverksamhelen 59 2.3.5 Företagshälsovårdskommittéerna ochanpassningsverksamheten 62 2.3.6 Arbetsförmedlingens roll ianpassningsverksamheten 63 2.3.7 medverkan .................. ... 67 2.3.8 Omplacering mellan olikaarbetsgivare ........ 70 2.3.9 Sjukpenning vid rehabilitering päarbetsplatsen 71 2.3.10 Försäkringsskydd vid arbelsprövning/träningi reell 2.3.11 Sekretess och tystnadsplikt ......................... ... 75 2.3.12 Utbildning ...................................................... ... 78 2.3.13 Arbelshjälpmedel ål handikappade ............. ... 79 2.4 Nytt ersättningssystem för företagshälsovården . 2.4.1 Inledning ...................................................... 81 2.4.2 Beräkning av ersättningen ......................... ... 83 2.4.3 Villkor för ersättningen 134 ......................... 92 2.4.4 Administrativa rutiner m.m............................. ... 97 2.4.5 Finansiering ................................................ 102 2.4.6 Genomförande ............................................. 108 2.4.7 Den författningsmässiga regleringenav ersättningen till företagshälsovården 109 3 Upprättadelagförslag ................................................. 110 4 Hemställan ................................................................. 110 5 Beslut ......................................................................... 110 Bilaga 1 Sammanfattning av företagshälsovärdsutredningénsbe tänkande (SOU 1983: 32) Företagshälsovård för alla .. Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (SOU 1983:32) Företagshälsovård för alla .... . 132 Bilaga3 Sammanfattning av samverkanskommitténs betänkande (Ds A 1984: 2) Arbetsanpassning ................ 148 Bilaga4 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (Ds A 1984: 2) Arbetsanpassning ............... . 157 1984/85:89 186 Bilaga5 Sammanfattning av betänkandet (Ds A 1984: 1) Nytt er sättningssystem för företagshälsovården 170 Bilaga6 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (Ds A 1984: 1) Nytt ersättningssystem för företagshälso vården ............................................. 175