prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — som redovisas som automafikstyrda gäller i ett antal fallatt de tidigare styrts av flera olika index eller volymfaktorer, men att denumera bestäms av en enda eller ett färre antal faklorer. De redovisas dåfortfarande som utgifter som styrs genom fullsländig automatik trols atlautomatikgenom-slagel minskat. Vidare kan tillfogas atl neddragningar som görspå sådana utgiftsområden som styrs av separata beslut reducerar effekterna av ettminskat inslag av indexbindningar i mer automalikbundna utgiftsposter. 7.3 En balansräkning för staten I samband med den statliga budgetomläggningen år 1980upphörde redovisningen av den staUiga förmögenheten i kapitalfonder. Dellafick även fill följd att någon samlad balansräkning för staten inle längreupprättades. Även om den redovisning som gjordes tidigare inte gav någonfullständig bild av utvecklingen av statens tillgångar och skulder på riksnivåbortföll ändå ett instmment för atl registrera och sammanställa förändringar iden statliga förmögenheten. Det har därför förts fram önskemål frånflera håll om alt en ny och bättre balansräkning borde utarbetas och redovisasi lämpligt sammanhang. RRV har därför analyseral de krav och önskemål som förtsfram, bl.a. genom konlakler med länkbara avnämare som finansutskott,, , m.fl. Detta har resulterat iatt RRV utarbetat ett årsbokslut för staten.' En sammanfattning av dettaredovisas senare i detta avsnitt (tabell 30). Det finns skäl att understryka att en sammanfattning avstatens tillgångar och skulder på riksnivå måste omges med betydandereservationer. Tillgångarna åsätts bokföringsmässiga värden, som gmndas påanskaffningskostnad. Däremol kan de ofta inte på något meningsfullt sällvärderas till marknadspris. Även om så skulle kunna ske torde detta inleåterspegla tillgångarnas samhällsekonomiska värde. En enstaka väg kan ha etllågt värde ur företagsekonomisk synvinkel, men ett belydande socialt värdeeller samhällsekonomiskt värde som en del av en större infrastmktur. Ettutestående statligt lån kan representera en obetydlig penningmässig fordran,men vara av stor betydelse för t.ex. sysselsättningen i en viss region. Det är därför inte möjligt atl med uigångspunkt iredovisade förändringar i statens bokföringsmässiga nettoförmögenhet göraentydiga bedömningar av statsverksamhetens samlade effekter påsamhällsutvecklingen ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Att dra långtgående slutsatser av en balansräkning förstaten kan således vara vanskligt. Däremot kan utvecklingen av de enskilda posterna och av balansräkningen som helhel geunderlag för ' RRV:s rapport för slalen /84,RRV dnr 1985:171. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 49 vidareanalyser av den statliga verksamheten. Bedömningar kan då också göras omredovisningen och tekniken bakom denna behöver förändras. RRVisnu upprättade balansräkning för staten bygger på myndigheternas bokslut /84. Posterna redovisas i såväl bokförda värden som i nukostnad.Med nukostnad avses kostnaden på balansdagen för alt anskaffa en ny anläggningmed motsvarande kapacitet och effektivitet minskat med ackumuleradeavskrivningar baserade på denna kostnad. Precisionskravet på denna alternativainformation har inte satts lika högt som i bokföringssammanhang. Inukostnadskolumnema finns även tillgångsvärden medtagna som inte tas upp somtillgångar i myndighelemas redovisning. Kravet på tillgångsredovisning istaten har nämligen varit begränsat lill sådana tillgångar som ger monetäravkastning. Budgetmedel har därutöver i belydande grad använls lill uppbyggnadav lillgångar som inte åsalts något redovisat värde alls. Det mest betydandeexemplet härpå är de slatliga vägarna, vars värde nu beräknats och medtagits inukostnadskolumnema. Demilitära tillgångarna flygplan, fordon och annan krigsmateriel -har däremotinle lagts in i balansräkningen, dels på gmnd av osäkerheten i värderingen,dels eftersom försvarskostnadema bl.a. i nationalräkenskaperna räknas somkonsumtion. I en bedömning från uppskattades värdet avtillgångarna lill ca . En posl av dennastorieksordning skulle givetvis i redovisningen få en belydande effekl påslatens nettoförmögenhet. Redovisningen omfattar inle heller sådana tillgångarsom museisamlingar, konstverk, historiska samlingar m.m. Vidare bör noteras altstora latenta fordringar på juridiska personer som staten har till följd avskattesystemets utformning ej ingår i tillgångsredovisningen. Internafordringar och skulder inom staten har i viss utsträckning kunnat elimineras ibalansräkningen. Myndigheternas placeringar hos eller skulder fillriksgäldskontoret har således eliminerats. Däremol har i regel inle fordringaroch skulder mellan myndigheterna i övrigt kunnat räknas bort eflersom dessainle särredovisas av myndigheterna. 1årsbokslutet för staten ingår slalliga myndigheter inkl. affärsverken samtriksgäldskontoret och övriga myndigheter under . Stora delar avriksbankens egna kapital ligger dock utanför det statliga redovisningssystemet. Tillsocialförsäkringssektorn räknas bl.a. allmän filläggspensionering, allmänsjukförsäkring och erkända arbetslöshetskassor. Av dessa delar ingår endastbehållningen på den allmänna sjukförsäkringsfonden i den stadigabalansräkningen genom att den redovisas av . AP-fondernaskapital, som i mitten av uppgick till ca , harunder en följd av år byggls upp med avgiftsuttag. Detta kapilal ochbehållningen i de erkända hetskassorna ingår inte i det slatliga redovisningssystemetoch finns därmed heller inte med i balansräkningen. 4 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Kommunernastillgångar och skulder ligger helt utanför den här redovisade balansräkningen.Kommunema kan redovisa ett eget kapital på ca . Tillgångarhar alltså genom skatte- och avgiftsuttag kunnat byggas upp i andra delar avden offentliga sekiorn, medan statens roll i viss mån har varit upplånarens.Redovisningsmässigt återspeglas detta också t den negaliva statliga förmögenheteni balansräkningen. Balansräkningeni det av RRV presenterade årsbokslutet för staten /84 återges inågot förkortad form i tabell 30. Redovisningen omfattar också jämförelsevärden för föregående budgetår. O och förråd O Skepp, maskiner och inventarier O Byggnader och mark O Statliga vägar O Aktier m.m.' O Skattefordringar" o Övriga fordringar' O Likvida tillgångar O Lån i O Lån utomlands O Kortsiktiga skulder O Långfristiga skulder' O Konsoliderande avsättningar i affärsverken m.m.' Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 51 O Vid budgetårets början -224,1 -152,9 -126,0 -286,6 -172,4 -126,0 o Övriga statliga skuld- sade inom linjen hos ' Efter gjorda avrundningar förekommer decimalfel påenskilda poster i denna förkortade sammanställning. ' Värdet på de statliga vägarna har beräknats medinvesteringarna i vägnätet som underlag. Sominvestering har räknats utfallet på anslagen för byggande av statliga vägar.Till detta värde har lagts av driftanslagen. Erfarenhetsmässigt bedömsnämligen en sä stor andel härav utgöra värdehöjande förbättringsarbeten. Desålunda beräknade investeringsbeloppen har omräknats till nukostnad medledning av vägkostnadsindex. Det erhållna bmttobeloppet har sedan reducerats medavskrivningar (avskrivningstid ). ' Samtliga aktier har tagits upp till sinaanskaffningsvärden. " Omfattar till kronofogdemyndigheterna överlämnadeskattefordringar där fordringsbeloppen i nukostnadskolumnema har skrivits neri enlighel med indrivningsstatistik. Posten innehåller ävenav generaltullstyrelsen fakturerat belopp avseende mervärdeskatt och tullmedel. ' Omfattar lånefordringar, vissa kundfordringar samtförskott. Länefordringama har tagits upp till sitt nominella belopp. RRV harinte infordrat någon prognos över framtida eftergifter från de låneförvaltandemyndigheterna. Det är också mycket svårt att göra sådana prognoser.Avskrivningar och eftergifter har för budgetåren 1980/81-1983/84 uppgått tillca 2,4, 1,5, 1,5 resp. . *Från statsskulden enligtriksgäldskontorets redovisning avgår skulder inom staten. Nukostnaden avserstatsskulden omvärderad till balansdagens valutakurser. ''Omfattar lån frånkommuner och landsting, övriga lån i , lån utomlands m.m. * Enligt gällande regler skall affärsverken finansieraåteranskaffningen av sina an-läggningsullgångar med avskrivningsmedel. Om ingaexpansionsinvesteringar görs innebär detta i princip aU det av statentillskjutna kapitalets nominella värde förblir oförändrat medan det successivtökande kapitalbehovet för återanskaffning av anläggningstillgångarna täcks meddriftmedel. Vid sammanställningen av balansräkningen för staten har detkapital som lillskjuuis från stålen förts till den i balansräkningenredovisade nettoförmögenheten under det att kapital som lillförls från verkensdriflintäkter redovisas som en särskild post i balansräkningen. ' Statensnettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångamas och skuldernasvärde. Förändringen av förmögenheten mellan motsvaras av statsbudgetensnettounderskott plus/minus omvärderingar av balansposter som görs direkt ibalansräkningen. Den "bokförda" nettoförmögenheten motsvaras såledesockså av summan av tidigare års nettounderskott resp. överskott i statsbudgetenoch företagna upp- och nedskrivningar av balansposter. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 52 Årsbokslutetinnehåller även en verksamhetsredovisning för /84 samt ennärmare analys av förändringen av statens netloförmögenhet under samma period.Vidare innehåller årsbokslutet en rad andra redovisningar, bl.a. harbalansräkningen delals upp på skilda verksamheter som statligaffärsverksamhet, statens aktier och långivning och verksamhel medkalkylmässigt redovisade kapitalkostnader. Detla återges inte här. Motbakgrund av de reservationer som gjorts i det föregående finns det skäl allvara försiktig med att dra alltför långlgående slutsatser av balansräkningen.Vissa kommentarer kan dock göras. Enligt balansräkningen för budgetårel 1983/84uppgår statens netloförmögenhet till -. Skulderna är alltsåväsenlligt större än de bokförda tillgångama. I den rikshuvudbok som upphördeefter /80 redovisades molsvarande värde i del s.k.kapitalsammandraget. Eftersom redovisningsprinciperna i delta avseende i slorlär lika före och efter budgetmoderniseringen 1980 bör värderna i huvudsak varajämförbara. Understörre delen av 1970-lalet var nettoförmögenheten, enligt de tillämpaderedovisningsprinciperna, positiv. Den sjönk sakta från ca 14 miljarder kronortill /77 för att därefter bli negaliv ochsnabbi fallande. De ackumulerade drifiunderskoii som den negaliva förmögenhetenlill hell övervägande del beslår av motsvaras av en i samma takt växandestatsskuld. Vid en bedömning av upplåningens konsekvenser bör man observera atlstatsskulden i balansräkningen till viss del motsvaras av räntabla lillgångar.Dessa tillgångar motsvarande /81 av statsskulden /84 . Utvecklingenav statens nettoförmögenhet måste framför alll ställas i relalion tillbudgetunderskottet och dess förväntade ulveckling. Sammanfattningsviskan sägas all statens bokförda nettoförmiigenhet uppvisar ett minus på ca - 287miljarder kronor. Då har emellertid hänsyn tagits endasl fill de tillgångar somfinns bokförda hos stadiga myndigheter, vilka i stort sett utgörs av tillgångarsom ger en finansiell avkastning. Tar man med också vissa andra tillgångar bl.a. de statliga vägarna och omvärderar samtliga tillgångar och skulder tilldagens penningvärde blir nettoförmögenheten ca -. Då harfortfarande tillgångar av betydande värde utelämnats (t.ex. krigsmateriel ochmuseisamlingar). Enligt gällande regler uppskjutet skatte- eller avgiftsuttagtorde också representera betydande värden. Därutöver finns skäl, som tidigarepåpekats, alt ta den förmögenhetsuppbyggnad som kunnal ske i andra delar av denoffentliga sektorn - kommuner och socialförsäkrings:äektorn i beaktande. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Iappendix redovisas statsbudgetens utgifter uppdelade på ändamål.Åndamålsgrupperlngen görs utifrån syftet med de skilda utgifterna. Dettainnebär atl ett ändamål kan innefatta utgifter hänförliga till mer än ettdepartement. Ändamålet "Stöd till barnfamiljer" upptar t. ex.utgifter som i statsbudgeten redovisas under både och bostadsdepartementetsverksamhetsområden. anslag på statsbudgeten kan i sin tur innefattautgifter för flera ändamål. I dessa fall hänförs anslaget till den ändamålsgmppsom svarar mol anslagets huvudsakliga syfte. Tilländamålsgmppen hör polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet ochkriminalvården. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -0,2 -0,7 -0,9 -0,4 Resursbehoveninom rättsväsendel är till stor del beroende av brotlsulvecklingen och antaletanmälda brotl. Brott mot har ökalmed i genomsnitt 3,. Eftersom metoden för all beräkna dengenomsniltliga förändringen av anlalel anmälda broll har ändrats är dennasiffra ej helt jämförbar med den som presenterades i långtidsbudgeten 1984. År1983 uppgick antalet anmälda broU mol lill ca 800000, vilkel ärnågol lägre än . Antalet anmälda brotl mot annan lagstiftning (t. ex.skattebrott, trafikbrott och narkofikabrotl) har från en mycket hög nivå åren 1981och 1982 minskal något. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 54 De prognoser för brottsutveckling som redovisas i åretsbudgetproposition pekar på en fortsatt uppåtgående trend med någon eller någraprocenl för brotlsbalksbrolten. Någon prognos för brotl mot annanlagstiftning presenteras ej. Långtidsbudgetens beräkningar utgår från att denförutsedda ökningen av anlalel brott kommer atl rymmas inom ramen föroförändrade resurser. I årets budgetproposition föreslås en förstärkning avpolisväsendet med ett femfiotal tjänster bl.a. för att bekämpa ekonomiskbrottslighet. Med hänsyn till det gynnsamma personalläget totalt sett, därantalet utbildade polismän överstiger antalet tjänster med ca 1200, föreslås enbegränsning av aspirantintagningen lill 150 aspiranter /86, mol200 aspiranter årel innan. bör aspirantintagningenanpassas till det uppskattade antalet avgångar, dvs. ca 430 per budgetår. Någraijänsteförslärkningar har ej beräknats ulöver de fidigare nämnda. För åklagarväsendet, som tillförtsresurser bl. a. för att bekämpa narkotikamissbruket och den ekonomiskabrottsligheten, har inga ytterligare resursförstärkningar beräknats för långlidsbudgetperioden. Inom domstolsväsendet föreslås i årets budgetpropositionvissa tillfälliga resursförstärkningar till kammarrätterna för att få nermålbalanserna. Dessa förstärkningar förutsätts kunna avvecklas underlångtidsbudgetperiodens första hälft. Kriminalvårdens inriktning styrs av de principbeslut omkriminalvårdens framtida utformning som fattades av riksdag.Beläggningen vid kriminalvårdsanslalterna minskade under åren 1983 och 1984från alt tidigare ha varit mycket hög. Minskningen beror bl. a. på de nyaregler om villkorlig frigivning som trädde i kraft den . I enlighetmed långtidsbudgetens leknik utgår beräkningama från oförändrade straffskalor.Behovet av anstaltsplatser bedöms kunna fillgodoses inom ramen för oförändraderesurser. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget II Internationellt utvecklingssamarbete och övriginternationell samverkan Ändamålsgruppen omfattar internationelltutvecklingssamarbete (bistånd och u-landsverksamhet) samt övrig inlernationellsamverkan såsom utrikesförvaltningen och deltagande i internationellaorganisationer. Intemationellt utvecklingsamarbete och övriginternationell samverkan Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1,8 +0,5 1,0 +1,0 O -5,2 -1,5 1983/84 1989/90 Totala utgifter +1,3 utvecklingssamarbete +0,3 och övrig internationell samverkan +5,2 9844 -180 +76 +153 +156 7907 - 80 +88 +153 +156 1937 -100 -12 Regeringen har föreslagit att ca 7,9 miljarder kronoranvisas fill internafionellt utvecklingssamarbete för budgetårel 1985/86.Härulöver lillkommer ca 150 milj. kr. som föreslås anvisas över andra anslagän de reguljära bisiåndsanslagen. Beräkningarna i långtidsbudgeten förbudgetåren därefter har utgått från att biståndet skall uppgå till I % avbmtlonationalinkom-sten (BNI). Återflödet i biståndet, dvs. upphandling av varor ochtjänster i för medel som anvisats över biståndsanslagen, uppgår tillbelydande belopp. Totalt används av biståndsmedlen för upphandling iSverige. Beräknat på biståndsanslagen för /86 innebär della ca3,. Krediterna fill utvecklingsländer, u-krediterna, beräknasgenerera upphandling i fill ell värde av ca 3 gånger det bislånd somlämnas i form av krediler. Utgifterna för deltagande i intemafionellaorganisafioner styrs genom särskilda beslut. De skilda organisafionernasbudgetar fastställs efter förhandling mellan deltagande stater och kostnadernafördelas efter givna fördelningsnycklar. Ulgiflerna för utrikesförvaltningen ärlill slora delar direkt eller indirekt ullandsberoende och påverkas starki avinflationen i värdländerna och av valuiakursutvecklingen. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget III Totalförsvar Iändamålsgruppen totalförsvar ingår det militära försvaret, civilförsvaret, detekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå -0,3 -0,1 -5,1 -1,3 Riksdagentog ställning till inriktningen av totalförsvaret för perioden1982/83-1986/87 (försvarsbeslut). Långfidsbudgelberäk-ningarna utgårmed vissa undantag från dessa ställningstaganden. För de tre budgetåren1987/88-1989/90 som inte omfatlas av försvarsbeslutet har i princip fömtsättsalt intentionerna försvarsbeslut kommer att fullföljas. Försvarsbeslutetinnebär bl.a. vissa ambitionshöjningar inom civilförsvaret och del ekonomiskaförsvaret. De förstärkningar som beslutats för de civila lotalförsvarsgrenarnamöjliggörs genom omprioriteringar inom totalförsvaret. Omfattande besparingarskall uppnås inom del militära försvaret genom rationaliseringar och minskningav fredsorganisationen. Utgiftsramarnaför de militära försvaret och civilförsvaret, utom vad avser skyddsmm, skallenligt försvarsbeslutet priskompenseras enligt ett försvarsprisindex (FPI). FPIär en sammanvägning av två indexserier - ett löneindex för de avutgiftsramarna som beräknas bestå av lönekostnader och neiioprisindex för deresterande . Vid priskompensation m. m. av utgiftsramen för militärt försvarskall emellertid försvarsprisindex t. o. m. /87 kompletteras medetl hänsynstagande till inträffade växelkursförändringar m.m. Civilförsvarelsanslag för skyddsrum priskompenseras även fortsättningsvis med nettoprisindex(NPl). I samband med de femåriga försvarsbesluten ambilionsnivåprövas delolala utgiftsramarna. Nästa försvarsbeslut beräknas fattas . 1982års försvarsbeslut - med de förändringar som beslutade om ligger till gmnd för de militära försvarets utveckling. Som en följd avfrämst dollarkursens exceptionella uppgång har den ekonomis- 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 57 kasituationen utvecklats på ett oförmånligt sätt vad avser främsl upphandlingenav försvarsmateriel i ullandet. beslutade därför att denmilitära utgiftsramen skall tillföras ytteriigare 600 milj. kr. underresterande del av försvarsbeslulsperioden alltså t.o.m. /87. Storabesparingar är planerade inom fredsorganisationen. För perioden /83-1991/92är planeringsförutsättningen atl ca , i prisläge febmari1984 skall sparas och antalet anställda minskas med ca 6000 (13,). Dettainnebär att den personalminskningstakt som rått bibehålls ävenunder . Möjligheterna till ytteriigare besparingar under 1990-laletulreds och skall redovisas av överbefälhavaren . Minskningarna görsför alt skaffa tillräckligt ekonomiskt ulrymme för utbildning och utmstningför krigsorganisationens behov. JAS-projektetkommer med den inrikining som har beslutat om (prop. 1982/83:119, FöU9, rskr 271) alt erfordra belalningsmedel om ca (i pris-och växelkursläge febmari 1984) . Utgifternaför militärt försvar under /86 föreslås totalt uppgå till ca23,, varav ca ulgör beräknadpriskompensalion. Detmilitära försvarets ekonomi är av olika skäl f.n. hårt ansträngd. Vissa ingreppi planeringen kan därför inte uteslutas. Ulveckling och anskaffning av bl. a.krigsmateriel bedöms inte kunna ske hell och hållet i den lakt och omfattningsom överbefälhavaren har föreslagit. Regeringen har därför visat en vissåterhållsamhet i budgetpropositionen - i förhållande till överbefälhavarensplanering - i fråga om alt inhämta beställningsbemyndiganden från riksdagensom får belalningskonsekvenser efter /86. Regeringen avser attåterkomma lill på denna punkt när ett bättre underlag föreligger. Förcivilförsvaret innebär försvarsbeslut ökade insalser i fråga om bl.a.utbildning och övningsverksamhel samt befolkningsskydd. Ansvarel förcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig skall fr. o. m. den 1 januari1987 föras över till kommunerna. Iårets budgetproposifion föreslås ulgiflerna /86 för civilförsvar,utom skyddsmm, uppgå lill 497,5 milj. kr., varav 47 milj. kr. för beräknadpriskompensation enligt FPI. För skyddsrum föreslås ulgifler om 749 milj. kr.,varav 66 milj. kr. för beräknad priskompensalion enligt NPl. Riksdagenhar beslutat om utgiftsbegränsade åtgärder bl.a. inom civilförsvarel.Planeringsramen för civilförsvar utom skyddsmm är därför något lägre än vadsom svarar mot försvarsbeslut. har beslutat atttilldelningen av beställningsbemyndiganden för skyddsrums- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 58 byggandeunder /85 skall begränsas. I årets budgetproposition harregeringen föreslagit all en sådan begränsning även bör gälla under budgetåret1985/86. Dessa beslut har beaktats i långtidsbudgetberäkningarna. Behovet avandningsskydd för hela befolkningen beräknas vara täckt /95. Detekonomiska försvaret skall trygga försörjningen med varor och ijänster i kriseroch krig. Olika alternativ till den kostnadskrävande lagringen prövas. a.har en utredning om beredskaps- och fredskrislagring i näringslivets reginyligen lämnat förslag till sådana ålgärder. Styrandeför utgifterna inom del ekonomiska försvaret är investeringar ioljelagringsprogrammet, storleken på den s.k. särskilda medelsramen samt dedriftkostnader dessa invesleringar föranleder. Driftkostnaderna ulgörs tillstörsta delen av kapitalkostnader. Genom den statliga redovisningensuppbyggnad medför dessa kapitalkostnader motsvarande inkomsler påstatsbudgetens inkomstsida. Enöversyn av oljelagringsprogrammet har genomförts bl.a. för atl pröva om denminskade oljekonsumfionen i samhällel motiverar en neddragning av helalagringsprogrammel. beslöt därför att inga ytterligareinköp behöver göras t. o. m. /87. Riksdagsbeslutet innebärockså att belydande mängder olja kommer att utför-säljas under de närmasteåren. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har i sin programplan föreslagit attinlagringsprogrammet för nafta (gasbensin) som fattades i 1982 årsförsvarsbeslut inte fullföljs. Regeringen har därför i årets budgetpropositioninle beräknal några medel för ändamålet. Några resurser för att fullfölja detlagringsprogram som beslulade om ingår därför inte ilångtidsbudgelberäkningarna. Det treårsprogram för beklädnadsprogrammet sombeslutade med anledning av prop. 1982/83:130 om åtgärder för tekoindustrin m.m.upphör budgetårel 1985/86. /86 har sålunda föreslagits utgifter om sammanlagt ca 1,5miljarder kronor för det ekonomiska försvaret. Av detta utgör drygt 283 milj.kr. den s. k. särskilda medelsramen avsedd för investeiingar i olika civilaberedskapsförberedelser och industriella åtgärder. Medövrigt totalförsvar avses bl. a. psykologiskt försvar, vissa delar av hälso-och sjukvården samt till en mindre del polisväsendet. I princip omfaltar övrigttotalförsvar all samhällelig verksamhet som skall fortgå i krig. Ibudgetsammanhang är dock avgränsningen mycket snäv och avser endast anslageller klart urskiljbara delar av anslag som finansierar verksamhet som ärdirekt inriktad mol beredskapsutgifter. Förde anslag som hänförs till övrigt totalförsvar föreslås för budgelåret 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 1985/86 utgifter om sammanlagt ca 494 milj. kr. Utgifternastyrs i huvudsak av pris- och löneutvecklingen inom den offenlliga sekiorn.