prop · G803152 · 1984-12-31 00:00:00 — Centralstyrelsen får i delta sammanhang inskränka sig tillatt påpeka atl en ordning med del slatliga budgetårel som bidragsperiod icke äroförenlig med att organisationen i slorl behåller del vanliga kalenderåret förbudget och redovisning, och atl kyrkomötet därför har fria händer på dennapunkt. Det måste väl konslaleras att de praktiska komplikationerna av en sådanordning är belydande. Centralstyrelsen har svårt atl förslå varförbidragsperioden måsle vara den föreslagna. Del är dessutom uteslutet att kollektgivningenövergår på , varför samordningen delvis går förlorad. a. föreslås alt bidragsperioden skulle utgöras avbudgetår i stället för kalenderår. Ur RSI:s synpunkt skulle en sådan omläggninginnebära nackdelar. Om den ändock skulle genomföras skulle RSI därför övervägaalt för sin egen ekonomiska förvaltning hålla fast vid kalenderår. Konstateradearbelsutskottel (ÄU) att RSI därulöver inte hade någon anledning atl motsättasig en sådan teknisk omläggning som promemorian diskulerar. AU konslaleradevidare att den nuvarande ordningen för finansieringen av RSI:s arbele med denkyrkliga statistiken enligt promemorian tydligen skulle bestå. Denna ordninginnebär f. n. att ärkebiskopsämbetet för RSI:s räkning söker etl särskiltbidrag från kyrkofonden för arbetet med den kyrkliga siatistiken. AU tolkadepromemorian så all detta särskilda bidrag i fortsättningen skulle sökas viaSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Fann AU ingen anledning atlmolsälla sig detta. I fråga om övergången till en ny ordning, dvs. enligtpromemorian liden intill , vill styrelsen tillägga följande.Vissa förändringar måste göras redan vid bidragsprövningen , som enföljd av det redan genomförda organisationsarbetet. Flera av de lidigaresärskilda bidragsmot-lagarna kommer atl ersättas av stiftelseför rikskyrklig verksamhel. Mot styrelsens tillstyrkande av promemoriansförslag skulle 1984/85:152 23 bäst svara att lämna bidrag lill stiftelsen ulan formelluppdelning på särskilda delposter. Ifråga om ändamål utanför stiftelsens egetområde torde däremol någon ändring av hittillsvarande ordning inte varapåkallad. Det bör vidare anmärkas att styrelsen ulgår från alt den, liksom lidigareår, kommer alt kunna fritt disponera eventuellt kvarslående belopp inom de avregeringen fastställda ramarna, genom beslut om yllerligare bidrag föreikraftträdandet av reformen. Självfallet behövs etl underlag för regeringsbeslutet iform av en "anslagsframställning" från stiftelsen. Regeringenfastställer ju nu den ekonomiska ramen för kyrkofondsstyrelsens bidragsgivningpå grundval av tidigare års bidragsgivning och med hänsyn till debidragsansökningar som finns hos kyrkofondsstyrelsen. Atl så sker följer av delavgörande inflyiande över kyrkofondsmedlens användning som riksdag och regeringhar enligt lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader. Den föreslagna lydelsen av 14 § första stycket iförordningen om kyrkliga kostnader kan ge intrycket att regeringen ämnar återgålill en äldre ordning med detaljfördelning av kyrkofondsbidraget lillstiftelsens olika bidragsberättigande verksamhetsgrenar. Av promemorieiextenframgår emellertid alt prövningen avses leda endasl lill ett beslut om enekonomisk ram, dvs. alt stiftelsen får ett belopp för den av som bidragsändamälgodkända fria verksamhelen och alt sliftelsen får fritt fördela beloppet inomdetta område. Författningsrummet borde ges en formulering som tydligareuttrycker denna avsikl. minab/gotab 1985 82127