prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Företagen fömtses i ofullständig omfattningkompensera sig för de "extra" lönekostnadema genom höjdaproduktpriser. Så har antagits bli fallet vid prissättning av exporten avbearbetade varor såsom relaterats ovan. Exportpriserna för råvaror harförulsalls vara marknadsbestämda och oberoende av löneutvecklingen i Sverige.Som framgår av följande tablå beräknas den röriiga kostnaden inom industrinexkl. varv ligga I procentenhet högre i altemativkalkylen medanproduktpriserna beräknas ligga endast drygt 1/högre. Dettainnebär att industriföretagen i alternativkalkylen väntas hålla oförändrademarginaler på sina produkter 1985 jämfört med , medan de i huvudkalkylenförutses höja sina marginaler med knappt 1/. Förbmkningskostnad per producerad enhet Lönekostnad per producerad enhet Total rörlig kostnad per producerad enhet Marginal Produktpris 5,3 1,8 4,3 0,4 4,7 5,6 4,3 5,3 0,0 5,3 -1-0,3 -t-2,5 -1-1,0 -0,4 -1-0,6 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 158 Driflsöverskottetsandel av förädlingsvärdet inom industrin enligt båda alternativen redovisas iföljande tablå. För hela industrin exkl. \arv beräknas driftsöverskoltsandelenbli I 1/2 procenlenheler lägre i alternativkalkylen än i huvudkalkylen.Skillnaden i lönsamhet mellan allernafiven är Störst för råvambranschema, därproduktpriserna har antagils bli lika i de båda alternativen: Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet Industri exkl. varv därav: bearbetade varor' övrig industri -1,6 -1,2 -4,7 ' Inkl. livsmedel. Vartoch ett av prognosalternativen fixerar den offenlliga sektornsinkomster och utgifter vid snävl bestämda nivåer. Graden avprecisering är beroende av prognosens delaljeringsgrad. Inedanstående tablå anges enligt en grov kalkyl - den beräknade skillnadenmellan finansiellt sparande för den konsoliderade offentliga sektorn enligthuvudkalkyl och alternalivkalkyl med uppdelning på viktigare inkomst- och utgiftskomponenter(ökning (-I-) resp. minskning (-) av finansiellt sparande vid alternativkalkylför 1985 jämfört med huvudkalkyl ). Sparande har beräknats utifrånoförändrade uppbördsmtiner för källskatt och arbetsgivaravgifter 1985 jämförtmed 1984. Avvikelsefrån huvudkalkyl Milj. Arbetsgivaravgifter(inkl. egenavgifter) -i-1 500 Lönertill offentligt anställda -1 100 Offentligamyndigheters investeringar och konsumtion - 400 Transfereringartill hushåll - 400 Summa:Finansiellt sparande -1-3 500 Enutveckling av den svenska ekonomin enligt huvudkalkylen ger ett sämrefinansiellt sparande för den konsoliderade offentliga sektom än en utvecklingenligt altemativkalkylen. En utveckling enligt den senare ger visserligen ökadeutgifter med för offentliganställdas löner men också ökade intäkter frånprel. A-skatt och indirekta skatter samt ökade arbetsgivaravgifter. Fördvriga huvudsektorer framgår skillnaden mellan finansiellt sparande enligt detvå kalkylerna av nedanstående tablå. Omperiodiseras betalningsströmmama medhänsyn till ändrade uppbördsmfiner erhålles ca 200 milj. ler. större förändringmellan alternativen beträffande den offentliga sektoras finansiella sparandeoch motsvarande minskning i företagens. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 159 kr., löpande priser Offentlig sektor Hushåll (exkl. bostäder) Företag (inkl. bostäder) -21600 -1- 500 -1-14400 -1-3 500 -t-1400 -4400 I labell 5 redovisas alternativkalkylensförsötjningsbalans vid sidan av huvudkalkyiens. Fömtom ovan redovisade skillnader mellan allernaliven förprivat konsumlion, export och import, skiljer sig alternativen något i frågaom lagerutvecklingen. Lagerinvesteringarna 1985 beräknas bli drygt 100 milj.kr. lägre priser räknat enligt altemativkalkylen än enligt huvudkalkylen.Totalproduktionen (BNP) beräknas visserligen bli endast obetydligt lägre iallernativkalkylen men en viss överflyttning av produktion från industrin tilltjänstesektorerna leder därtill till en sänkning av produktionsökningen iindustrin i alternativkalkylen relativt huvudkalkylen (5,mot ). Medhänsyn härtill har lagerökningen 1985 i industrin fömtsätts bli något lägre ialtemativkalkylen. För offentlig konsumtion och fasta investeringar harantagits samma volymprognos i båda lönealtemativen. Som framhöllsinledningsvis är risken uppenbar att investeringarna påverkas negativt av enstörre löneökning än huvudalternativets men med hänsyn till den långa planeringstidenför investeringar är det knappasl Iroligt att löneutvecklingen ger utslagredan i 1985 års investeringar. Tabell 5 Försörjningsbalans 1984-1985 Import av varor och tjänster Statliga myndigheter och affärsverk -1,7 -1,7 -2,4 -2,4 1,6' 1,6' Export av varor och tjänster ' Det privata näringslivet samt statliga företag ochkommunal industri. ' Kommunala myndigheter, affärsverk och näringsliv exkl. industri. ' Lagerinvesteringamas förändring i procent av föregående års bmttonationalpro dukt. 1.,;. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 160 1 Sammanfattande översikt ...................................... ..... 2 1.1 Internationell utveckling ........................................ ..... 2 1.2 Utvecklingen i ............................................ 4 Prognoser och arbetsfördelning rörande den revideradenatio nalbudgelen 1985 ................................................... ... 15 2 Den internationella utvecklingen ............................ 19 2.1 Allmän översikt ....................................................... 19 2.2 Länderöversikter ..................................................... 25 3 Utrikeshandeln ...................................................... 44 3.1 Exporten ................................................................. 44 3.2 Importen ................................................................ 51 3.3 Bytesbalansen ....................................................... ... 57 Effekter av en sänkt dollarkurs ............................. ... 62 4 Produktionen ......................................................... 70 4.1 Sammanfattning avinduslriprodukfionens utveckling 70 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher ................... 71 4.3 Bruttonationalprodukten fördelad pånäringsgrenar 77 5 Arbetsmarknaden .................................................... 80 5.1 Läget på arbetsmarknaden under 1984och början av 1985 ... 80 5.2 Arbetsmarknaden ............................... ... 85 6 Hushållens ekonomi ................................................ ... 88 6.1 Sammanfattning ....................................................... ... 88 6.2 Hushållens disponibla inkomster ............................ ... 90 6.3 Lönekostnader ........................................................ 95 6.4 Konsumentpriser ..................................................... ... 96 6.5 Privat konsumtion .................................................... 98 7 Investeringarna ...................................................... ... 99 7.1 Sammanfattning ...................................................... ... 99 7.2 Investeringsutvecklingen inom olikaområden ........ 103 7.3 Lagerinvesteringama ............................................. . 110 8 lönsamhei, kostnader och priser ....... . 113 8.1 Näringslivets driftsöverskott,produkfionskostnader och priser 113 8.2 Tillverkningsindustrinsvinstutveckling ................... 121 9 Den offentliga verksamheten ................................. 125 9.1 Staten ................................................................... 125 9.2 Kommuner .............................................................. 129 9.3 Socialförsäkringssektorn ........................................ 131 9.4 Den totala offentliga sektorn .................................. 133 9.5 Beräkning av finanspolifiskaeffekter ..................... 135 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 161 10 KredUmarknaden ................................... 138 10.1 Kredifinsfitutens utlåning ............................ 141 10.2 Den sektorvisa upplåningen ......................... 142 10.3 Utblick mot 1985 ....................................... 144 Alternativprognos .......................... . 151 1:1 Internationell utveckling ............ 3 2 Efterfrågans utvecklingsammansättning 5 3 Försörjningsbalans 1983-1985 ...................... 5 4 Bytesbalans 1982-1985 ............................... 7 5 Priser och löner 1983-1985 .......................... .... 9 6 Hushållens reala inkomsterefter skatt 1984-1985 10 7 Produktion och sysselsättning19841985 ..... .. 11 8 Finansiellt sparande1982-1985 .................... 13 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1982-1985 .............................................. .. 19 2 Konsumentprisernas utveckling -1984 .... 24 3:1 export av bearbetade varor lill OECD-området 1977- 1985 ....................................................... .. 47 2 export av bearbetadevaror till olika länderområden 48 3 Världsmarknadsprisernaförbearbetade varor 1974-1985 ... 48 4 Exportutvecklingen för olikavamgmpper 1983-1985 50 5 Importulvecklingen för olikavamgrupper 1983-1985 51 6 Nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter 1975-1985 56 7 Bytesbalansen 1980-1985 ........................... 61 4:1 Industriproduktionens ulveckling 1983-1985 .. 70 2 Försötjningsbalans för mndvirke1983-1985 .... 73 3 Försörjningsbalans förverkstadsprodukter 1983-1985 75 4 Export av varvsprodukter1983-1985 ............. .. 76 5 Försörjningsbalans för övrigindustrisektor 1983-1985 77 6 Bmttonationalprodukt fördeladpå näringsgrenar 1984 och 1985 78 5:1 Relafiva arbetskraftstal och första kvartalen 1984 och1985 ................................................ .. 80 2 Lediga platser vidarbetsförmedlingen 1980-1984 och försia kvartalen 1984 och 1985 83 3 Antal sysselsatta 1980-1984 ochförsta kvartalet 1985 83 4 Arbelslösa och relativaarbetslöshetstal 1980-1984 och försia kvartalen 1984 och 1985 84 5 Antal personer iarbetsmarknadspolitiska ålgärder 1980-1984 och första kvartalen 1984 och1985 ................................................................ 84 6 Produkfion, produktivitet ochsysselsättning 1985 86 7 Sysselsättning i ohka branscher1983-1985 .... 86 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 162 6:1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtion ochsparande 1983-1985 ............................................................. .. 88 2 Hushållensköpkraftsförändring ............ 89 3 Inkomstöverföringartill hushåll från offentliga sektorn 1983-1985 91 4 Hushållensdirekta skatter, avgifter m. m. 5 Hushållssektomsdisponibla inkomsler 1983-1985 . 6 Lönekostnadsutvecklingen1969-1985 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 94 7 Konsumentprisindexdecember 1983-december 1984 95 8 Konsumentprisförändring1980-1985 uppdelad på komponenter 96 9 Konsumentprisindexuppgång, årsgenomsnitt 1981-1985 96 10.................................................................................. Hushållenskonsumlionsutveckling 98 7:1 Fasta bmttoinvesteringar 1981-1985 efter kapitaltypoch nä ringsgren ................................................................. 100 2 Fastabmttoinvesteringar 1981 -1985 inom privat och offentlig sektor 102 3 Planerade ochfaktiska förändringar av indusirins totala investeringar 1975-1985 104 4 Antal påbörjadeoch inflyltningsfärdiga bostadslägenheter 1981 -1985 107 5 Bostadsinvesleringar1983-1985 ............................ 107 6 Statligainvesteringar 1981-1985 ............................ 108 7 Kommunalainvesteringar 1983-1985 ...................... 109 8 Planerade ochfaktiska förändringar i primärkommunernas och landsfingskommunernas totalainvesteringar 1975-1985 ................................................................ 109 9 Lagervolymförändringartotalt och efter näringsgrenar 1981-1985 112 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringslivet1981-1985 samt i hela näringslivet 1981-1983 .................................. 113 2 Rörligaproduktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet i vissadelar av näringslivet 1978-I'?85 . 3 Sammanvägdapriser på insalsprodukler för bearbetade varor 1984.......................................................................... och1985 116 4 Driftsöverskottinom industrin 1981 -1985 .............. . 117 5 Rörligaproduktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet iskogsbruket och vissa industribranscher 1978-1985 ................................. . 119 6 Förädlingsvärdei tillverkningsindustrin exkl. varv 1978-1985 121 7 Förenkladresultaträkning och marginaler för tillverkningsindustrin 1977-1985 123 8 Tillverkningsindustrinsräntabilitet 1977-1985 ........ . 124 9: 1 Statens inkomster och utgifter ........... 127 2 Industripolitiskaåtgärder 1978-1985 ..................... 128 3 Kommunemasinkomster och ulgifter 1982-1985 ... . 130 4 Socialförsäkringssektornsinkomsler och utgifter . 5 Den offentligasektorns konsumlion och investeringar 1982- 1985 ...................................................................... . 132 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 163 6 Den toiala offentliga sektornsinkomster och ulgifter 1982-1985 133 7 Den offenfiiga sektomsinkomster och utgifter ... 134 8 Den totala konsolideradeoffenfiiga sektorns inkomster och utgifter i procent av BNP, 1970, 1980-1985 ................................................................. 135 9 Finanspolitiska effekter1983-1985 ................. 136 10 Finanspolifiska effekter 1974-1985 ............... 137 10:1 penningmängden och 1984 ................. 146 2 Bankernas likvida fillgångar1983 och 1984 ..... 146 3 Kreditmarknaden och1984 ................... 147 4 Bankernas utestående krediterfill andra ändamål än bostads- ' byggande, s. k. övrigutlåning och 1984 ... 148 5 Bankernas förvärv avprioriterade statspapper och bostadsobligationer samt prioriteradebyggnadskrediter och 1984 .. 148 6 Statens budgetulfall samt upplåningsformer1983 och 1984 ... 149 7 Kommunernas finansiellasparande från den finansiella sidan 1983 och 1984 149 8 Prioriterade bostadskrediter1983 och 1984 .... 150 9 Den privata sektorns upplåningpå kreditmarknaden samt hos staten 1983 och 1984 150 3:1 Marknadsandelar och relafiva priser för export av bearbetadevaror till 1974-1985 45 2 Utvecklingen av importvägdefterfrågan, relativpris och importvolym för bearbetade varor 1973-1985 52 3 Importandel av Sverigesinhemska förbmkning av bearbetade varor samt relafivprisutveckling 19741985 54 4 Importpris- ochvolymutvecklingen lotalt och för vissa vamgmpper 57 5 Handelsbalans och terms oftrade 1973-1985 ... 59 5:1 Arbetslöshet, arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående le- digaplatser1977-1985 ................................. .. 81 2 Antal sysselsatta inomindustrin 1978-1984 .... .. 82 3 Brist på arbetare och lekniskatjänstemän 1980-1985 87 6:1 Sparkvoten 1971-1985 ............................... 90 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på nä ringsgrenar 1976-1985 ................................ . 101 2 Industrins investeringskvot1972-1985 ............ 103 3 Investeringar inom industrin,totalt och uppdelat på branscher 1977-1985 106 4 Totala industrinslagervolymförändring 1972-1985 111 8:1 Driflsöverskottets andel av förädlingsvärdet i vissa delar av 2 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i skogsbruket och vissa industribranscher 1973-1985 ................ 118 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 164 3Rörliga produktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv 1964- 1985 ....................................................... 122 10:1 Korta räntor 1983-1985 ............................ 138 2 bytesbalans,icke-statliga kapitaltransaktioner saml valutaflöde 139 3 Valutaflöde saml statensupplåning utomlands ... 140 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 Isyfte alt ge den ekonomiska polifiken etl flerårigt planeringsunderlagpresenteras i denna bilaga bedömningar över den samhällsekonomiska utvecklingenunder . Härigenom belyses utvecklingsdragen i vår längre framåt i tiden än vad som är fallet i nationalbudgelens ettårigaperspektiv. Dehär presenterade kalkylerna knyter nära an lill molsvarande bedömningar i densenaste långtidsutredningen och utgör en aktualisering av dessa. Avsiklen äralt sådana kalkyler skall ularbeias mellan långtidsutredningarna. Kalkylernahar utarbelats inom finansdepartementels långsiktsenhel och finanspolitiskaenhet under ledning av planeringschefen , departementsrådet och kanslirådet . I 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.2 2 Denekonomiska politiken har verkningar som siräcker sig . För altbedöma effekterna av olika åtgärder saml behovet av sådana krävs del därförunderlag om den samhällsekonomiska utvecklingen under änvad som tillhandahålls i nationalbudgetamas traditionella ettårsperspektiv.Sådant långsikiigi planeringsunderlag ges i lång-tidsulredningama (LU). Dessagenomfördes fidigare (1950, 1955, ..., 1980). Sedan senare delenav 1960-talel gjordes också avstämningar 2 å efter långtidsutredningarna. Iböljan av 1980-lalet ändrades denna ulredningscykel. LU 80 följdes redan 14månader efler publiceringen av en avstämning, LU 82. Denna följdes i sin lur 24månader senare () av LU 84. Desnabba förändringama i de ekonomiska fömtsättningama mofiverar all intervallenmellan långtidsutredningarna också blir kortare än de ursprungligafem åren. Del finns starka skäl som lalar för alt nya långtidsutredningar börutarbetas och omfalla dels den stmkturella utvecklingen underen sexårsperiod, dels förioppel under de närmasl framförliggande tre åren.Enligt detla schema skulle näsla långtidsutredning publiceras under våren1987. mellan utredningarna skulle trearskalkyler utarbetasoch publiceras i kompletterings-propositionerna. Dessa kan ses som årligaavstämningar av långtidsutredningarnas förloppsanalys. Därmed skulle också delsedan länge framförda önskemålet om en rullande långtidsplanering fillgodoses. Dekalkyler som presenteras i det följande bör således ses mot bakgrund avanalyserna i LU 84. Huvudperspektivet i LU 84 omfattade perioden fram till1990, då olika ekonomisk-politiska balansmål förutsattes vara uppfyllda. Detandra perspektivet omfattade . Avsiklen med denna uppdelningi två lidsperspektiv var att renodla dels den strukturella utvecklingen, delskonjunklurförloppel. I det senare fallet undersöktes huruvida den ekonomiskautvecklingen kunde vänlas vara förenlig med de på uppställdabalansmålen och, om så inte var fallet, vilka ålgärder som bedömdes varanödvändiga för alt vrida utvecklingen in på räll bana. Kalkylernautgick från det då kända utfallet och den reviderade nationalbudgelensbedömningar . Ulfallssiffrorna har sedermera i viss månreviderats och föreligger också etl preliminärt utfall för 1984.Föreliggande trearskalkyler bygger på dessa nya uppgifter samt den revideradenationalbudgelen . Uiifrån det nya utgångslägel har sedankalkyler utarbetats för de tre åren fram t. o. m. Avsiktenär att undersöka vilken ekonomisk utveckling man under vissa förulsällningarkan räkna med och hur denna utveckling förhåller sigtill balansmålen 1990. Ikapitel 2 i den följande redovisningen undersöks utvecklingen fram Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 3 1985för att fastställa del nya utgångslägel och ange hur delta förhåller sig tillLU: s kalkyler . Den fortsatta analysens utformning anges ikapitel 3. I kapitel 4 presenteras den internationella bakgrunden och i kapitel5 diskuteras de för kalkylerna centrala förutsättningar om priser och löner. Liksomi LU 84 har beräkningar utförts för två alternativa utvecklingsvägar för densvenska ekonomin. Huvudresultaten presenteras och diskuteras i kapitel 6. därpå följande kapitlen 7-11 behandlas olika delområden av ekonomin mera idetalj. Avslutningsvis presenteras i kapilel 12 vissa resultat i ettalternafiv, där den ekonomiska politiken i huvudsak förutsatts vara passiv,varigenom utvecklingen visar sig leda bort från balans. Iappendix redogörs för använda modeller och ekonometriska samband. 2 Den ekonomiska utvecklingen 19831985 Detär nu möjligt att någorlunda väl överblicka den ekonomiska utveckhngen underperioden 1985.1 della kapilel jämförs denna utveckling med LU: skalkyler . Dessutom görs en avstämning mot de ekonomisk-politiskabalansmål som enligt utredningens mening bör uppnås 1990. Tillgmnd för kalkylerna i LU 84 lades en relativt försiktig bild av deninternationella ekonomiska utvecklingen. Tillväxten i induslriländerna antogsuppgå till i genomsnitt -1990. För 1984 och 1985förutsågs en något starkare tillväxt. Utvecklingenhar i flera avseenden blivit bättre än vad som antogs (tabell 2.1). Efler enrelativt god fillväxt expanderade såväl industriländernas lotalaproduklion som världshandeln kraftigl . Trots det varprisstegringstaklen låg, framför allt i de slörre länderna. Dengoda ekonomiska tillväxten jämfört med långfidsutredningens antaganden kanfrämsl hänföras till utvecklingen i . Bmttonafionalproduktensteg med inemot jämfört med 4,enligt LU: s kalkyler. Utvecklingen iVästeuropa var fortsatt svag. Tillväxten blev dock något högre än vad LUräknade med. Ävenom en viss avmattning i det internationella konjunkturläget nu lycks hainträffat, kommer den ekonomiska tillväxten att bli god även . Denförsvagning som LU räknade med för Förenta stalerna lycks bli mindreaccentuerad. De höga realräntorna och de finansiella obalanserna förefallerhittills inte ha haft så negaliva effekter som ulredningen räknade med.Budgetunderskottet, dollarkursen och bytesbalansutvecklingen ulgör dockalltjämt slora problem i den amerikanska ekonomin. I tycksutvecklingen bli någol bättre än vad LU räknade med. 1984/85:150 Bilaga1.2 4 Detfinns anledning all räkna med all den internationella inflationen kommer atlminska yllerligare något . Inflationsimpulserna från råvaru- ochinsatsvammarknadema är f. n. myckel svaga. Dessulom har inflationsförväntningarnasannolikt reviderats ned kraftigt, när inflationen nu har kunnal hållas på enlåg nivå under det ekonomiska uppsvinget 19831984. Prisstegringstaklen tordedärigenom långsiktigt ha kommil ner på en klart lägre nivå än under 1970-taletoch början av 1980-talel. Detfinns emellertid också klart negativa inslag i den internationellautvecklingen. Del gäller framför alll arbetslösheten, som trots den godaekonomiska tillväxten ligger kvar på en mycket hög nivå. Särskilt besvärandeär situationen i , där f. n. omkring 20 miljoner människor gårarbelslösa. Tabell2.1 Den internationella utvecklingen Världshandel med bearbetade varor, volym Konsumentpriser, 5,8 6,0 5,5 6,0 2,2 5'.3 10,8 7.3 5,3 4,8 "Härmed avses i denna tabell marknadstillväxten för svensk export av bearbetadevaror. Äveni har den ekonomiska tillväxten varit god. över hela perioden1983-1985 ligger den lotala produktionsökningen ungefär i linje med LU: skalkyler i det s. k. balansalternativet (tabell 2.2). Posiiiva inslag i denekonomiska utveckUngen är bl.a. den kraftiga ökning som skett i export,industriproduktion och investeringar. Bruttoinvesteringarna beräknas underhela perioden 19831985 utvecklas gynnsammare än enligt tidigare kalkyler.Utvecklingen är emellertid inte problemfri. Mest oroande är alt nettoexportensbidrag lill tillväxten lycks vara på väg alt minska. Den offenlliga konsumlionsökningen var dessulomsnabbare än vad som är långsikfigl hållbart. Framförallt ökade den kommunalakonsumtionen myckel slarkt. Den beräknade offenlliga konsumlionsökningen för1985 ligger däremol i stort sell i linje med ulredningens kalkyler. Även denprivata konsumtionen ökade snabbare än beräknal, men ökningen under1983-1985 är trots det förenlig med del långsiktiga utrymme som enligtutredningens kalkyler står till förfogande. Till skillnad från vad LU räknademed fortsatte lageravvecklingen , om än i långsammare lakl än under1983. Lagren bedöms nu istället komma alt öka . 1984/85:150 Bilaga 1.2 Tabell 2.2 Efterfrågeutvecklingen i Svenge 1983-1985 Procentuell förändring resp bidrag i procentenheter tillBNP-tillväxten -2,2 -1,7 -1,6 -0,2 -0,4 0,6 -0,4 " Enligt balansalternativet.