prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — har i samråd medlänsstyrelsernas organisationsnämnd påregeringens uppdrag utrett frågan om resursfördelningen mellan länsstyrelsernaslantmäterienheter. Ulredningen, som redovisas senare, föreslår viss omfördelning av resurserna mellan länen inom befintligram. Nuvarande totala anslagsram ärdock enligt verket otillräcklig. Lantmäte-rienheternas samlade resurserbehöver enligi verket förstärkas. Verket fillstyrkeren förstärkning av lantmälerienhelens ledningsfunkfion vid i . Vidare är det viktigtatt medel för fortsatta strukturrationaliseringsåtgärder tilldelaslänsstyrelserna i län där förhållandena påkallar insatser i form avgenomgripande fastighetsreglering. Åtgärderna är enligt verket starktmotiverade från regional-, sysselsättnings- och skogspolitiska synpunkter. I tredje hand prioriterar verket insatserinom områdena mikrografi,kartlagning/arkiv värd, registerkartor och utrustning. Härutöverförutsätter lantmäteriverket alt medel anvisas för nya besluta- prop.1984/85:100 Bilaga 15 89 de/planerade lokaler i vissa län och därmedsammanhängande mikrofilmning,tätpacksystem och kartlagning. Civilförsvarsstyrelsenanför alt sedan nuvarande organisation av läns-Styrelsernas förvarsenheterfastställdes har en tilltagande obalans mellan uppgifter och resurservarit ett faktum. Detta till stor del beroende av att de personella resurserna minskatutan alt uppgifterna minskal i motsvarande grad. Övergången till ledningav civilförsvarsverksamheten i krig och den planläggning i fred som sammanhänger härmed kommer atlställa stora krav på försvarsenheterna. Verksamheten kommer att underplaneringsperioden ändra karaktär. Uppgiflerna kommer mera att avse tillsyn, rådgivning ochsamordning. Ökade insalser kommer att behövas i samband med utbildning ochövning samt för att tillsekrigsorganisationens beredskap. Detta ställer krav på att kompetensen hos länsstyrelsernas försvarsenheterförändras. Regeringen bör därför enligt tainitiativ till att etl handlingsprogram las framoch att centrala myndigheter får i uppdrag att anordna vidareutbildningsmöjligheterför personal vid regionala myndigheter. Verkel bedömer att en översyn av försvarsenheternas resursbehovför civilförsvarsverksamheten ärnödvändig. I det sammanhanget bör också frågan om finansieringen avverksamheten närmare prövas. Under budgetåren 1983/84 och 1984/85 har länsstyrelserna givits ekonomiskt stödfrån verket för viss verksamhet isamband med förberedelserna inför den kommunala planläggningen. Detla stödupphör fr o m /86. Verkel förutsätter attlänsstyrelserna avdelar resurser för motsvarande verksamhet. Överstyrelsen förekonomiskt försvar konstaterar att försvarsenheternas verksamhet berörs på ettskiftande sätl i anslagsframställningarna. Flertalet länsstyrelseranför atl de generella och riktade besparingarna medför stora svårigheter attleva upp till de intentioner i lagar och förordningar samttill de krav som centrala myndigheter ställer. Då länsstyrelserna tvingas prioritera finns enligt överstyrelsen risktill fortsatt och ytteriigare eftersläpning av väsentliga uppgifter inom bl. Enligt överstyrelsen är utrymmet för besparingar nuintecknat. Länsstyrelserna måste fåtillfälle att anpassa sin verksamhet till existerande resurser. Försvarsenheterna bör därför undantasfrån fortsatta besparingar och få möjlighetatt tillsätta tjänster som blir vakanta under budgetåret. Riksantikvarieämbetethävdar att länsantikvarieorganisationen bör tillförsäkras de resurser sommotsvarar basbehovet i respektive län vilket förutsätter vissa förstärkningar.De mest angelägna behoven av förstärkningar gäller i synnerhet länsstyrelserna i samtGöteborgs och län, där det är väl dokumenterat att den endalänsantikvarietjänsten inle är tillräcklig för de uppgifier som ligger påenheterna. För den statliga kulturminnesvården är det en angelägenhet med högstaprioritet att dessa två länsstyrelser tilldelas permanentahandläggarförstärkningar för länsan-tikvarierna.Ämbetet anser del också angeläget att länsstyrelserna ges ett Prop.1984/85:100 Bilaga 15 90 handlingsutrymmeför atl driva arbetena med kullurminnesvårdsprogram till ett slut. Behovetföreslås tillgodosett genom att regeringen anslår särskilda medel för budgetåret. Slutligen vill ämbetet fästa regeringensuppmärksamhet på de särskildaproblemen beträffande finansieringen av länsstyrelsernasfornvårdsverksamhet genom beredskapsmedel som inträtt. Ämbelet föreslår att finansieringsformen ändras så alt detensidiga beroendet av sysselsättningspolitiskt motiverade resurserbryts. Lantbruksstyrelsen konstaterar attlänsstyrelserna har inga yrkanden i frågaom behov av arbetskraftsförstärkning åt länsveterinärerna. Styrelsen tillstyrker anskaffande av personsökare till länsveterinären vid iHallands län. villrenl generelll framhålla att länsveterinärerna har angelägna uppgifter inomlivsmedelskontrollen och då även som samord-nare inom den s kprojektinriktade kontrollen. Verkel ansluter sig därför till den avvikande mening som framförts av länsveterinären vidlänsstyrelsen i . Avslutningsvis vill verket dock erinraom att en särskild kommitté (Jo 1983:67)utsetts att se över livsmedelskontrollens omfattning och inriktning. skall bl a pröva länsveterinärernas ställning ocharbetsuppgifter. Statens pris- ochkartellnämnd avvisar bestämt de besparingskrav som framförts i länsstyrelsernasanslagsframställningar i vad avser priskoniors-verksamheten. Med tanke på denprioritering regeringen givit denna verksamhet hemställer nämnden attpriskonloren undantas från nedskärningar. Ombesparingar ändå skall genomföras måste det vara nämnden som bedömer var och i vilken takt indragningar skallske. Nämnden stöder iÖrebro förslag om en översyn av priskontorens organisation och därmedäven huvudmannaskapet för priskonloren. I avvaktan på en sådan utredning föreslår nämnden att nämndens möjlighel att utnyttjapriskontorsorganisationen förstärksgenom dels att berörd länsstyrelse och nämnden i samråd tillsätter vakantahandläggartjänster dels alt regeringen föreskriverskyldighet för länsstyrelse att, efter framställning från nämnden, uppdra åthandläggande personal på priskontoret att tillfälligt tjänstgöra i annat län. Vidare hemställer nämnden ommedel för ytterligare en handläggartjänstvid i som är starktunderbemannat. Förstärkningen kan genomföras genom flyttning av en vakanttjänst vid i . Riksskatteverkelhar i sina överväganden utgått från en samlad syn på förvaltningsområdet. Enligt verketbefinner sig skatteförvaltningen i en hårtansträngd arbetssituation. Anledningen är främst ett alltmer komplext skattesystem, nya arbetsuppgifter och envolymtillväxt i antalet ärenden. Volymen har dessutom förskjutits så attandelen komplicerade ärenden ökal. Behovetatt förändra förutsättningarna för arbetet är större än någonsin enligt verket.Verket föreslår att medelstilldelningentill länsstyrelsernas skatteavdelningar skiljs från länsstyrelsensövriga medelstilldelning Prop.1984/85:100 Bilaga 15 91 och överförs till finansdepartementetshuvudtitel. Vidare anser verket att rutinerna för hanteringen avlänsstyrelsernas anslagsframställningar bör ses över.Skatleförvaltningsulredningen bör enligt verket även ta upp frågan om systemetför anslagsäskanden för skatteförvaltningen. Trots ökade ärendemängder och enproportionellt sell snabbare ökning av svårkontrollerade objekt förordarverkel i princip inga utökade resurser för /86. Nalurliglvis börresurserna inle heller begränsas. Volymökningarna i verksamheten äter nämligenupp de rationaliseringar som fortlöpande sker. För att i någon mån kommatillrätta med de akuta rekryteringsproblemen som är kännetecknande för dagensarbetssituation är särskilda insalser dock nödvändiga. Verket föreslår attextra medel bör avsättas för lillfälliga punktvisa insatser för atl få ned balansernavid vissa länsslyrelser där dessa är oförsvarligt höga. Med hänsyn till despeciella förhållanden för gransknings- och kontrollorganisationen som rådervid i Slockholms län lillslyrker de framfördayrkandena. Enligt verkel kan vidare omvandling av biträdestjänster lillhandläggartjänster inom mervärdeskatteverksamheten bli aktuell under kommandebudgetår. I avvaktan på statsmakternas ställningstagande lillvägtrafikbeskattningens framtid bör enligt verket för /86 ilikhet med innevarande år särskilda medel avsättas för förbättrad kontrollverksamhetav kilometerskatlen. Medlen bör anförtros för fördelning pålänsstyrelserna. Rikspolisstyrelsenkonstaterar att länsstyrelserna inte har framfört några yrkanden ompersonalförstärkning vid länspolischefens expedition. Polisberedningen harännu inte tagit slutlig ställning lill den regionala polisorganisationen ialla län. I avvaktan på de ytteriigare beslut som kan komma alt fattas harrikspolisstyrelsen intet atl nu anföra. Socialstyrelsenframhåller all de flesta anslagsframställningarna ger en ganska knapphändigbeskrivning av situationen vid länsstyrelsernas sociala funktioner. De gerdärför i många fall inte underlag för en säkrare bedömning av anslagsbehov.Styrelsen har på grund härav tillställt länsstyrelserna en skrivelse ochhemställt om svar på vissa frågor rörande bemanning och arbetssituation.Socialstyrelsen konstaterar med enkäten som bakgrund att de resurser somtillfördes länsstyrelserna för handläggning av ärenden enligt lagen om vård avmissbrukare i vissa fall inte är tillräckliga, i synnerhet avseendestorstadslänen och glesbygdslänen. Styrelsen tillstyrker därförresurstillskott i första hand i Slockholms, samt och samt i de glesbygdslän som begärt ytterligare resurser. Med tanke på denaktuella arbetssituationen med den utpräglade dominansen av individärendenföreslår en översyn av de sociala funktionernas arbetssätt därförhällandet till länsrätterna särskilt bör studeras. Beträffandelänsstyrelsernas planering inom hälsoskyddsområdet framhåller styrelsen attdet är angeläget att länsstyrelserna uppfyller sitt ansvar genom att aktivtfölja upp miljö- och hälsoskyddsnämndernas Prop.1984/85:100 Bilaga 15 92 verksamhet, behovel av utvecklingsinsatser m m. Särskiltviktigt finner socialstyrelsendet vara att länsstyrelsernas regionala tillsyn inriktas på hur befolkningens behov av hälsoskyddsinsalser fullgörs. Trafiksäkerheisverketkonstaterar alt antalet fordon i trafik och antal gällande körkort har ökat under senasleårel. Detta innebär att anlalel fordon ochkörkortshavare per anställd på bil-och körkortsregistren fortsätter atl öka kraftigt på grund av de senaste årensnedskärningar på personalsidan. Antalet terminaler är förlågl på yrkestrafik-, bil- ochkörkortsregistren enligt verket. För all inte försvåra möjligheterna tillrimlig effektivitet och acceptabel servicenivå på bil- och körkortsregistrensamt för atl effektivisera handläggningen av ärenden på yrkesira-fikregistret beräknar verkel det lotala behovet avyllerligare terminaler lill 69 stycken. Verket anser alt en bedömning avambitionsnivå och arbetsbelastningbör komma lill stånd för att fastställa resursbehovet för funktionen allmäntombud i körkortsmål. () anser att länsstyrelsernas redovisningaravseende ADB-invesleringar är ofullständiga när det gäller behovsanalyser,effektbedömningar samt prioriteringar. De är mycket ulrustningsorienterade.Utvecklingsinsatser berörs, med några få undantag, inte alls. konstaterar även en bristandeöverensstämmelse med de behovlänsstyrelserna anmält lill det centrala investeringsanslaget som förvallasav statskontoret. Del gäller enligt att skapa en utvecklingsmiljö, tekniska hjälpmedel i kombination medmetoder/tekniker för utredning och systemutformning, som möjliggör förlänsstyrelserna att i ulveck-lingssammanhangta tillvara den resurspotentiat som den befintliga personalen utgör. Härvid är en förändringsinriktadutbildning etl mycket viktigt grundläggandemoment, som stärker personalens roller som idégivare, kravställare ochutvecklare. Den totalainvesteringsnivån är enligt inte anmärkningsvärt hög räknat över 24länsstyrelsers behov. Några länssslyrelser yrkar medel för drift av basdatorer.Enligt LONs uppfattning kommer statskontorels basdatorkoncept, settmot de behov som finns och de förändringsinsatser som kan bli nödvändiga påsikt, att utgöra ett värdefullt komplement till länsstyrelsemas nuvarande datorresurser. LONanser atl en satsning på arbetsplatser med fiera funktioner (intelligentaterminaler, persondatorer eller motsvarande) i kombination med basdatorer ochcentrala datorsystem är en inriktning somger den största handlingsfriheten inom ett område som utvecklas myckel snabbi. Skrivautomater bedömer vara ett effektiviletshöjande hjälpmedel så längeskrivfunktionen organiseras som engemensam service. ifrågasätter lämpligheten av att utnyttja befintliga dataregistreringsutrustningar som generellautvecklings- och produktionshjälpmedel.Flera länsslyrelser har begärt investeringsmedel för ytterligare terminaler. framhåller att normaltanskaffas och finansieras denna utrustning via det centralainvesteringsanslaget. har dock ingelatt invända mot att statskontoret, berörd central myndighet och länsstyrelsernaöverenskommer om andra finansieringsformer. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 93 Utredningar som berör länsstyrelserna Regeringen uppdrog den 11juli 1984 ål lantmäteriverket att i samarbete med länsstyrelsernasorganisationsnämnd ulreda om den nuvarande fördelningen av resurser mellanlänsstyrelsernas lantmäterienheter är riktig och, om så anses erforderiigt,föreslå de förändringar inom befintlig ram som behövs för all uppnå en merrättvis fördelning. Uppdraget har redovisatstill regeringen i rapporten . Verkel anser del olyckligl om de resurssvagarelantmäterienheternas behov av personalförstårkning skall ske på bekostnad avresurserna i län med en mer utvecklad verksamhet. En fullt "rättvis"fördelning kan heller inle genomföras på dessa säll utan allvarliga verkningarför de avstående länen. Verket konstaterar att även en relativt begränsadomfördelning mellan länen medför atl verksamheten blir otillfredsställandeöverlag. Förstärkningsbehovet bör därför i stället tillgodoses genommedelstillskotl via den numera tillämpade avgiftsfinansieringen avfastighelsregislreringen. I enlighel med direktivenlämnar lantmäteriverket förslag till viss omfördelning av anslagen mellanlänen. Omfördelningen föreslås ske varvid dock samlligaförstärkningar - utom för i - sker /86. De merkostander som därvid uppkommer under nämnda budgetår- och som kompenseras fulll ut under nästkommande tre budgelår finansierasenligt förslaget genom höjning av inskrivningsmyndigheternasexpeditionsavgifter. Förslaget till omfördelning omfattar 3,7 milj. kr. Samtliga länsstyrelser,slalsljänstemannaförbundet, samtSACO/och vid i länhar yttrat sig över rapporten. En av lantmäteriverket utarbetadsammanslällning av remissutfallet bör fogas till protokollet i detta ärendesom underbilaga 15:1. SCB i länen. Regeringen gav den 17 maji år () i uppdrag atl utreda förutsättningarna förhur ett nära samarbeie mellan SCB och länsstyrelserna bör utformas. En arbetsgrupp inom SCBhar i rapporten redovisal tre alternativ fill hursamarbeie mellan SCB och länsstyrelserna kan utformas. Gemensamt för förslagenär att en regional SCB-funklion skall kunna bidra fill etl ökal utnyttjande avstatistiken och förmedla erfarenheter om statistikanvändning och behov lillSCB centralt. De tre alternativen som redovisas är Prop.1984/85:100 Bilaga 15 94 Placering av en statislikansvarig med vissl biträdesstöd - i varje län. Målgrupper i första hand ,länsnämnderna, landsting och kommunerna. En uppbyggnadav ett SCB-kansli med två handläggare och en assistent - i varje län. Nuvarande samverkansformer förstärks och ulvecklas. I både alt. 1 ochalt. 2 föreslås de regionala funktionerna vara del av SCB men placerade ianslutning till . SCB:s styrelseförordar att man bygger upp ett SCB-kansli i varje län, men med tanke påkostnaderna anser man att även alt. 3 förtjänar fortsatt uppmärksamhet. Som skäl till detlaställningstagande anförs bl.a. att alternativ 2 skulle medföra att verkel kunde pröva en integrationmellan de regionala funktionernaoch samt atl alternativet också skulle tillgodose väsentliga delar av syftena bakomuppdraget att redovisa decentraliseringsplaner. SCB:s styrelsefinner emellertid vid en samlad bedömning att SCB inle utan förbehåll kanprioritera en ökad samverkan med statistikanvändare m.fl. i länen före delar avden befinfiiga statistikproduktionen. Verkels möjligheter att genomföra enutbyggnad av samverkan mellan SCB och länenberor på vilka anslagsramar som ges verket. Länsstyrelsernasverksamhet är mångskiftande och berör flertalet samhällsområden. I många fall harlänsstyrelsen alt följa krav och önskemål frånolika centrala verk och andra intresseföreträdare. Länsstyrelserna hardärvidlag svårigheter att själva bestämma omfattningen av och prioriteringen mellan sina insatser. Flertaletlänsstyrelser har i sina anslagsframställningar behandlat denna fråga.Deras uppfattning sammanfaller med min. Påvissa områden fullgör länsstyrelserna uppgifier som av statsmakternabedömts så betydelsefulla ur bl a statsfinansiell synpunkt atl de tidigare undantagits från tillämpning avhuvudförslaget. Jag är mot denna bakgrundinte beredd förorda att länsstyrelsernas anslag minskas enligt huvudförslaget.Skatteavdelningarna samt taxeringsavdelningen och uppbörds- ochdataenheterna vid i Slockholms län bör liksom under innevarande budgetår helt undantas från utgiftsminskningarenligt huvudförslaget. Inom övrigadelar av länsstyrelseorganisationen bör en reduktion av anslaget med 1 %kunna genomföras. Jag räknar såledesmed minskade lönekostnader på , utöver den minskning somgjorts för innevarande budgetår, med anledning 1984/85:100 Bilaga 15 95 av att har beslutat alllänsstyrelsernas ansvar för vissa konsumentfrågor skall upphöra den I januari1985. Jag utgår vidare vidresursberäkningen från att pågående översyner av uppgifter som hanteras såvälav som av andra samhällsorgan skall kunna medföra sänkta krav påresursinsatser från länsstyrelseorganisationen. För budgetårel 1985/86 anserjag mot denna bakgrund att en utgiftsminskning på är möjligatl genomföra utöver vad jag har redovisat. För lanlmäterienheternahar jag beräknat anslaget enligt etl begränsat ettårigt huvudförslag med enutgiftsminskning på . Smärre ytterligare utgiftsminskningar bör dock kunnagenomföras för att möjliggöra en viss omfördelning av resurserna mellanlanlmäterienheterna. Dessa lillfälliga utgiftsminskningar bör undernästkommande budgelår återföras till resp. länsstyrelse. Jag återkommer senaretill denna fråga. Med hänsyn till förväntad anslagsbelastning har jagpreliminärt beräknal medel för med-borgarvittnen till . Försärskilda kontrollinsatser i vad avser vägtrafikskatt har jag beräknal 500.000kronor. Besparingar på dessa två områden utgör iförhållande till innevarande års anslag. Jag har i enlighel med bedömningar avbyggnadsstyrelsen räknat med en minskning av lokalkostnaderna med drygt 200000kronor. I övrigt räknar jag medvissa ytterligare utgiftsminskningar på sammanlagt 1,4 miljoner kronor.Investeringar i utrustningar m. m. för vilka jag har beräknal medel i särskildordning bör tillsammans med andra effektivitets-höjande åtgärder ge vissarationaliseringseffekter. Även de av mig redovisade störreutgiftsminskningarna bör medföra att övriga omkostnader kan minskas. För länsstyrelsernasorganisationsnämnd har jag beräknat anslagsposten enligt ett ettårigthuvudförslag med en utgiftsminskning på . De av mig nu förordadeutgiftsminskningarna uppgår till , vilket utgör avberörd del av länsstyrelseanslaget eller av det totala anslaget.Det har således inte varit möjligt att för /86 uppnå detbesparingsmål som ställdes upp budgetproposition. Länsstyrelsernasmångfacetterade verksamhel medför, vilket jag antytt, att möjligheternaför länsstyrelserna alt ompröva och omprioritera sina uppgifter i viss mån ärbegränsade. Det är emellertid nödvändigt att fortlöpande pröva länsstyrelsernasarbetsuppgifter och se om vissa uppgifter kan slopas, förenklas eller - medbesparing som följd - läggas över på annat organ. Sådant översynsarbete skerbl.a. av länsstyrelsernas organisationsnämnd. För att intensifiera prövningenavserjag att senare återkomma till regeringen med ett förslag om att gestatskontoret i uppdrag att i samverkan med bl a länsstyrelsernasorganisationsnämnd göra en genomgång av länsstyrelsemas arbetsuppgifterexklusive skatteförvaltningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 96 Statskontoret har nuspeciella möjligheier att genomföra ell sådani översynsarbete bl.a. eftersom verket genomsitt utredningsarbete i samlal omfattande kunskaper omlänsstyrelsernas verksamhel som verkel genom silt allmännautredningsarbete har mycket goda kunskaper om förvaltningen i allmänhet. har vid1983/beslutat att införa elt syslem för samordnad uppbörd av källskatt ocharbetsgivaravgift. Syslemel införs denIjanuari 1985. Regeringen beslutade att fr o m tills vidare skall 99 tjänster finnas inrättade vidlänsstyrelsernas uppbördsenheter för arbetet med samordnad uppbörd avkällskatt och arbetsgivaravgift. Förinnevarande budgetår finansieras tjänsterna genom överskridande av anslagsposten 1 Förvaltningskostnader. För /86 har jag beräknalmedelstillskottet för detta ändamål till . Medlen har fördelats på respektivelänsstyrelse. Genom den av mig nuföreslagna förstärkningen av länsstyrelserna samt genom den av chefenför föreslagna förstärkningen hosde lokala skattemyndigheterna slutförs ett omfattande reformarbete som bla medför betydande effekter ur decentraliseringssyn-punkt. Jag vill i dettasammanhang erinra om att ett omfattande reformarbete pågår inomskatteförvaltningen. Översyner berör både organisationen och beskaltningsreglerna. Förändringarna harolika effekter ur resurssynpunkt. I vissa fall har beslut om regelförändringarredan fattats. Fr. o. m. taxering slopassåledes den särskilda självdeklarationen för fysiska personer som ivissa fall skall lämnas i annan kommun än hemortskommunen. Den kommunala taxeringen förjuridiska personer slopas fr.o.m. Dennareform leder till påtagliga administraliva fördelar framför allt vid länsstyrelsernasskatteavdelningar. införsen statlig fastighetsskatt. Denna lagstiftning medför å andra sidan ett visst merarbete för skatteavdelningarna. Jag göremellertid i samråd med chefen förfinansdepartementet den bedömningen att de positiva effekterna av den slopade kommunala laxeringen avjuridiska personer uppväger merarbetettill följd av fastighetsskatten.Något ytterligare resurstillskott till skatteavdelningarna erfordrasdärför inte. Del nya systemelför samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift medför ävenutökad registrering av uppbördsdeklaralioner vid länsstyrelsernasdataenheter. För detta merarbete har jag som en tillfällig förstärkning /86 beräknat . Jag avser att återkomma tillregeringen om fördelningen per län av dessa medel i regleringsbrev för /86. Riksantikvarieämbeletoch statens historiska museer har i sitt yttrande över länsstyrelsernasanslagsframställningar framhållit att del är en angelägenhet med högsta prioritet för denstatliga kulturminnesvärden all läns- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 97 styrelserna i samt och länförstärks med permanenta handläggartjänster hos länsantikvarierna. Jag ärmedveten om det ansträngda resursläget inom länsantikvariefunktionen vid länsstyrelserna i Malmöhussamt . Regeringen har därför under innevarandebudgetår tilldelat dessa länsslyrelser ytterligare . För budgetårel 1985/86 föreslår jag efter samråd medstatsrådet att länsstyrelserna i samt och förstärks med vardera en tjänst som handläggare. För detta harjag preliminärt beräknat . Den tillkommande kostnadenfinansieras genom omfördelning från åttonde huvudtiteln. Regeringen har beslutat attlänsstyrelsen i from den 1januari 1985 skall fullgöra samtliga länsstyrelseuppgifter inom det statliga miljöskyddsområdet samt inrättat två nyatjänster som handläggare för dessa arbetsuppgifter. harlänsstyrelsen i lämnaterforderligt bistånd i dessa frågor till i . För /86 har jag beräknat c:a300.000 kr.