prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — om nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nyaregler vid beskattning av lön vid utlandstjänstgöring; Regeringen föreslår all anla de förslag som harupplagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås dels atl bosällningsreglerna iskatlelagsiiftning-en uividgas i vissa avseenden, dels au den s. k.ettårsregeln ersätts med en sexmånadersregel. Del skalterällsliga bosällningsbegreppel uividgas lill alli princip omfalla alla fysiska personer som lidigare har hafl sitl egenlligabo och hemvist i och som under beskaltningsårel har väsenlliganknylning lill . Med väsentlig anknylning avses i slorl sett delsammasom i dagens ireårsregel, men begreppel har förtydligats i vissa hänseenden.Vidare föriängs den lid, under vilken den som flyttar från tillullandel skall visa alt han inte har väsenllig anknytning till , frånire lill . Denna bevispresumlion begränsas inle som i ireårsregeln lillenbari svenska medborgare ulan omfattar även annan som varil bosatt i minsl 10 är. Den föreslagna sexmånadersregeln innebär i princip all enperson som uppbär inkomsl vid ullandstjänstgöring skall undanlas fränbeskatlning i för denna inkomsl om Ijänslgöringen pågåll minsl sexmånader och avsell anställning hos arbelsgivare som bedriver näringsverksamhelfrån fasl driftställe i del land där arbetet utförs. Den som inte är anställdhos sådan arbelsgivare skall ändå befrias från skall i på inkomst frånullandsijänslgöring om vistelsen och anställningen varat minsl ell år i ell ochsamma land. Belräffande anslällda ombord på ulländska fartyg föreslåsatl de skall undanlas från skatl i om fartyget går i oceanfart ochanställningen 1 1984/85. Prop.1984/85:175 2 och vistelsen utomlands varat minsl . Vidare ären förulsällning atl den anslälldes arbetsgivare är en fysisk person bosatt iSverige eller en här hemmahörande juridisk person. I avvaktan på en översyn avsjömansskaltelagsiiflningen i sin helhet föreslås regeln i denna del dock blibegränsad lill taxeringsåren 1986-1988. Förslaget innebär vidare, i motsats till gällande regler,atl även anställda i stat och kommun kan komma alt undanlas från skau i Sverigeom slalen resp. kommunen bedriver näringsverksamhel från fasl drifisiälle iutlandet I lagtexien slås också fast hur den skallskyldigekan vislas i ulan all skatlebefrielsen i går förlorad. Den nya lagsliflningen föreslås iräda i krafl den 1 juli1985 och i princip lillämpas försia gången vid laxering såvill avserbosätlningsreg-lerna och i övrigl vid taxering. Lagförslagen i denna proposition har granskats avlagrådel. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.9), lagrådels yllrande (s. Ill) och föredragandens ställningstaganden tilllagrådels synpunkter (s. 120). De som vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måstedärför läsa alla tre delarna. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att 54 §, punkt 1 av anvisningarnalill 53 § och punkl 3 av anvisningarna till 54 § kommunalskalielagen (1928:370)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 54 §' Från skallskyldighel frikallas: a) medlem avkonungahuset för av slalen anvisal anslag: b) i utlandet bosall person: för sådan inkomsl. för vilken avgifl enligt lagen ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter skall erläggas ellerbelräffande vilken befrielse från sådan avgift skall åtnjutas jämlikt särskiltsladgande i samma lag; c) ägare av sådan faslighel som avses i 3 kap. 2 §fastighelslaxeringsla- gen (1979:1152): för inkomsl av fasligheten i den mån ägarens inkomslhärrör från sådan användning som gör alt byggnad enligi 2 kap. 2 §fasiighelstaxeringslagen skall indelas som specialbyggnad, dock ejkommunikationsbyggnad, distri-bulionsbyggnad eller reningsanläggning; d) ägare av sådan faslighel som avses i 3 kap. 3 §fasiighelstaxeringsla gen: för inkomst av fastigheten i den mån ägarens inkomslhärrör från sådan egendom och sådan användning som avses i nämnda lagrum; e) i rikel bosall delägare i dödsbo efler person, somvid sitl frånfälle icke varil här i rikel bosall: för av dödsboet åinjulen, till honom utdelad inkomst, förvilken dödsboet är skyldigl all belala inkomsiskali; O här i rikel bosalt fysisk person, O här i riket bosall fysisk person, som undervislelse ulomlands ål- som under vislelse ulomlands åtnjutit avlöning ellerannan därmed njutit avlöning eller annan därmed jämförlig förmån på grund avan- jämförlig förmån på grund av annan slällning där annat än hos svenskaanställning där än anställning om-staten, svensk kommun eller om- bord påsvenskl farlyg eller bord på svenskl farlyg eller svenskt danskt eller norsklluftfar-svenskl, danskl eller norskl luflfar- lyg: för inkomsl av ansiällningen un- för inkomsl av anställningen / der förulsällning all anställningen den omfattningsom anges i punkl 3 och vistelsen i utlandet varat minsl av anvisningarna,etl år eller enligt anställningsavtal eller på annan grund kan antagas kommaatl vara minsl ell år. Av 70 § framgår att personer som där avses är frikalladefrån skallskyldighel för vissa inkomsler. (Se vidare anvisningarna.) ' Senaste lydelse 1984:1060. lill 53 S 1." Säsom bosall här i rikel räknas den,som här har silt egenlliga bo och hemvist. Med i bosall skallskyldiglikställes enligt 68 § den som, ulan au vara bosatt i , sladigvarandevistas här. Svensk medborgare, som icke sladigvarande vislas iSverige, skall likvcU kunna anses bosall här om han alltjäml har väsenlliganknylning lill . Vid bedömande av frågan otn han har väsentlig anknylningtill skall beaktas sädana omsländigheler som all han icke tagitvarakligl bo och hemvist på viss utländsk ort, att han vislas ulomlands försludier eller hälsans vårdande, all han har bo e//er familj i , all handriver rörelse eller innehar faslighet här i rikel och därmed jämförligaförhållanden. Iniill dess lie år förflutit från avresan från skall hanallljämi anses bosall här, om han icke visar att han under beskattningsåreticke hafl väsentlig anknytning lill . Efler nämnda tids ulgång skallhan däremol icke anses bosall i , om del icke visas alt sädanaomsländigheter förelegat under beskaltningsårel atl han alltjäml bör ansesbosatt här. Hänsyn skall därvid icke lagas tUl kortvariga eller tillfälligauppehåll i för affärer, semestrar eller dylikl. Ullänning, som stadigvarande bor i eller underlängre tid vistas här ulan andra avbrott än renl lillfälliga, skall anses hasill egenlliga bo och hemvisi i . En personsom inle sladigvarande vislas i men som har hafl sillegenlliga bo och hemvisi i skall anses bosalt här om han har väsenlliganknylning lill . Därvid skall beaklas sådana omsländigheler som allhan är svensk medborgare, den lid-lymd under vilken han lidigare har haj] sittegenlliga bo och hemvist i , all han inle har varakligl bo och hemvisipå viss utländsk orl, all han vislas ulomlands för sludier eller av hälsoskäl,atl han har en boslad i inrällad för åretruntbruk, all han har familj iSverige, all han bedriver näringsverksamhel i eller genom innehav avtillgångar som direkt eller indirekl ger honom ell väsenlligl inflyiande isådan näringsverksamhel är ekonomiskl engagerad i eller all haninnehar faslighel här i rikel och därmed jämförliga förhållanden. En person som är svensk medborgare eller som under sammanlaglminsl lio år hafl sUl egenlliga bo och hemvist i eller stadigvarandevistals här och som ulreser från skall anses bosatt här intill har förflutit för avresan från , såvida han inievisar all han under beskallningsåret inte har hafl sådan väsenllig anknylninglill som avses i andra styckel. 'Befrielse från skattskyldighet för inkomst av anställning enligt 54 § försiastyckel f medges icke i jall som avses i punkt 2 försia slyckel avanvisningarna lill 53 §. - Senasle lydelse 1966:729. ' 3.Skattefrihet enligt 54 § första stycket fföreligger om a)anställningen och vistelsen utomlands varat och avsettanslälbiing hos arbetsgi- vare som bedriver näringsverksamhet från fast driftställei det land där arbelel utförs saml inkomsten belastar driftstället såsom omkostnad:eller b) ansiällningen och vislelsen ulomlands varat minst ettår i samma land och avsell anslällning hos annan än svenska slalen, svensk kommun,svensk landslingskommun eller svensk församling. Vad nu sagls gäller dock inle vid anslällning ombord påulländskl farlyg. I fråga om sådan anslällning gäller vid taxeringarall skattefrihet föreligger om anställningen och vistelsen utomlands varatminst och avsett anställning hos arbetsgivare, som är en inländskjuridisk person eller en här i riket bosatt fysisk person, och anställningenutövats ombord på utländskt farlyg som huvudsakligen går i sådan oceanfart somavses i 1 kap. II § andra slyckel e lagen (1965:719) om säkerheten på fortyg. I tid för vistelse som avses i första och andra styckenafår inräknas korlare avbrott för semester, ijäns-leuppdrag eller liknande, sominte är förlagda till början eller slutet av anställningen ulomlands. Uppehålli för här avsedda ändamål får inte slräcka sig längre än som moisvararhögst för varje hel månad som anställningen utomlands varar ellerunder ett och samma anställningsår . Har den skaltskyldige påbörjal anställningen och kunde deldärvid på goda grunder antas all inkonisien av ansiällningen skulle komma allundanlas från skall i enligi 54 § försia slyckel f men inlräffar underanstäUningsliden ändrade förhållanden som medför all villkoren för atl undantainkomsten från skall i inle Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse föreligger, skall inkoinslen likväl undantas frånbeskatlning i om de ändrade förhållandena beror på omsländigheler övervilka den skallskyldige inle kunnal råda och en beskattning skulle te sig uppenbartoskälig. Denna lag träder i kraft den och lillämpassåvill avser punkl I av anvisningarna lill 53 § försia gången vid laxeringoch i övrigl försia gängen vid taxering. I fråga om den som avreslfrån före den och därefter inle här har eller har haft sillegentliga bo och hemvist eller stadigvarande vistats här gäller äldrebeslämmelser i punkl I av anvisningarna lill 53 §. Dock gäller de nyabeslämmelserna i punkl 1 andra slycket av nämnda anvisningar, om sådanaomsländigheler som enligt beslämmelserna kan medföra all en person skall ansesbosall här, föreligger efler ikraftträdandet Vidare gäller äldre beslämmelser i54 § och punkt 3 av anvisningarna lill 54 S fortfarande i fråga om anslällningutomlands som har påbörjats före ikraftträdandet Om den skattskyldige begärdel skall dock en ny anställning anses ha påbörjats vid lagens ikraftträdande. 1984/85:175 7 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs all 7 § 11 mom. lagen (1947:576) omslallig inkomsiskali' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I I mom." Här i rikel bosall 11 mom. Här i rikel bosall fysiskperson, som under vislelse fysisk person, som under vislelse ulomlands ålnjulit avlöning eller ulomlands ålnjulil avlöning eller annandärmed jämförlig förmån på annan därmed jämförlig förmån på grund avanslällning där annal än grund av annan anslällning där än hos svenska slalen, svensk kom- anslällning ombord på svenskl far- ww« e/ZTombord på svenskl fartyg lyg eller svenskl, danskl eller ellersvenskl, danskl eller norskl norskl luftfartyg, frikallas från luftfartyg, frikallas från skaUskyl- skallskyldighel för inkomsl som dighet förinkomst som avses i 54 § avses i 54 § första slyckel f kom- första slycket f kommunalskallela- munalskattelagen (1928:370). gen (1928:370). I utlandet bosatt fysisk person och utländskt bolagfrikallas från skattskyldighet för inkomst som avses i 54 § försia slycket bkommunalskalielagen. Denna lag Iräder i kraft och lillämpasförsia gången vid taxering. Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om anslällning utomlands som påbörjais före ikraftträdandet Om denskaltskyldige begär del skall dock en ny anslällning anses ha påbörjats vidlagens ikraftirädande. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. Prop.1984/85:175 8 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl i taxeringslagen (1956:623)'skall införas en ny paragraf, 65 a *j, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall inle uppta en inkomsl tillbeskatlning hos en skatlskyldig, om han gör sannolikl alt förulsällningarna föratl han skall frikallas från skattskyldighet för den inkomsten på grund avbeslämmelserna i 54 § första styckel f kommunalskattelagen (1928:370) kommeratl föreligga efler det alt nämndens arbele skall vara avslutat. Denna lag iräder i kraft den . ' Lagen omtryckt 1971:399. Senasle lydelse av lagens rubrik 1974:773, Närvarande: statsrådet I. , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , Boslröm, Bodsiröm, , , , R. ,, , , Lagrådsremiss med förslag till nya bosättningsregler iskattelagstiftningen samt nya regler vid beskattning av lön vidutlandstjänstgöring En person anses bosall i om han har sill egentligabo och hemvisi här. Även den som stadigvarande vistas i behandlas iskallehänseende som bosall här. Enligi den s.k. ireårsregeln kan en svenskmedborgare som flyttar från alltjämt anses bosalt i om hanefler flyttningen fortfarande har väsenllig anknylning lill . Vid ensådan bedömning las hänsyn lill en rad omsländigheler såsom t. ex. hansanknylning till jämförd med hans anknylning lill den orl i ullandellill vilken han flyttat. från utflyttningen gälleromvänd bevisbörda, dvs. den skallskyldige skall visa alt han inte har väsentliganknytning lill . Därefier är del skattemyndigheternas sak atl visa altden utflyttade fortfarande har väsentlig anknytning lill . Kommissionen mot ekonomisk brottslighet har i promemorian(Ds Ju 1983:13) BeskaUning vid flyllning lill ullandel, m.m. föreslagil atl delskalterällsliga bosällningsbegreppel utvidgas saml atl tiden för den omvändabevisbördan föriängs från tre lill . En sammanfattning av promemoriansaml kommissionens förslag lill författningsändringar bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga I. Promemorian har remissbehandlals. En förleckning överremissinslanserna och en sammanslällning av remissytlrandena bör fogas lillprotokollet som bilaga 2. En fysisk person som är bosatt i är i principskallskyldig här för all inkomsl, oavsett varifrån den härrör. Enligt den s. k.ettårsregeln görs Prop.1984/85:175 10 undantag från denna huvudregel för inkomst som uppbärs aven person på grund av anslällning utomlands. Den grundläggande förutsättningenär atl anställningen och vislelsen i utlandei varat minsl ell år eller enligiansiäll-ningsavtal eller på annan grund kan antas komma atl vara minsl ell är. Liknande regler finns också i , och Norge.Danmark ändrade emellertid sin ellårsregel lill en sexmånadersregel.Sverige, och har därefter i en informell arbeisgrupp undersöktmöjlighelerna all i likhel med ändra ettårsregeln lill en sexmånadersregel.Resultatet av detta arbete har legal lill grund för en inom finansdepartemenlelularbelad depariemenispromemoria (Ds Fi 1984:6) Beskattning av lön vidullandstjänstgöring. En sammanfattning av promemorian samt dessförfallningsförslag bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Promemorian har remissbehandlals. En förleckning överremissinslanserna och en sammanslällning av remissytlrandena bör fogas lillprotokollet i ärendet som bdaga 4. En persons skalterällsliga bosättning i äravgörande för om han skall beskattas här för all sin inkomst och förmögenhetoavsett varifrån den härrör (oinskränkt skatlskyldig). Frånskatteflyktssynpunkt är del därför väsentligt atl del skatterältsligabosällningsbegreppel inte är för snävl utformat Samlidigt är del viktigt altbegreppet inte får en så vid utformning så all den som definilivi avvecklat sinaförbindelser med träffas av en bosätlningsregel som under lång lid göratt han anses bosatt i och därmed oinskränkt skatlskyldighär. En avvägning mellan dessa motstående inlressen är emellertid svår attgöra. Effekten av en vid regel begränsas dock oftast i förhållande till statermed vilka dubbelbeskattningsavtal ingåtts. Farhågorna för atl en utvidgning avvårl interna bosättningsbegrepp skulle få negaliva effekler bör därför inteöverdrivas. Kommissionen mol ekonomisk brottslighet har pekal på vissasituationer där det svenska bosällningsbegreppel är alltför snävt och därförkan leda till all en skaltskyldig undgår skatl såväl i som ulomlands.Jag anser det angeläget att detta nu rättas till genom att bosällningsbegreppelfår en annan ulformning. Vidare är det omvittnat alt den ökadeinternationaliseringen av svenska förelag gör alt bl. a. ulsänd arbetskraftfrån i högre grad än lidigare kan hålla sin definitiva bosättningsvävande. Detla tillsammans med sådana fall där syftei uppenbariigen är atlundgå skatl genom alt hålla 1984/85:175 II bosäliningsfrågan svävande gör au liden för den omvändabevisbördan i fråga om definiliv ulflyllning bör förlängas, I övrigl har jag med utgångspunkt från att medborgarskapeti internationella sammanhang numera har relativt liten betydelse funnii delnaluriigl all minska betydelsen av medborgarskap vid avgörandet av om en personskall anses oinskränkt skallskyldig i eller ej. Av samma skäl har jagfunnii del lämpligl alt låla den omvända bevisbördan vid ulflyllning inle baraomfalla svenska medborgare ulan också andra som varil bosatta iSverige. 2.1.2 Utvidgad grund för bosättning i Mitt förslag: En ny grund för bosättning i införs.En person som varit bosall i skall anses bosall här om han harväsentlig anknytning lill . Ultryckel "väsenllig anknylning"har hämtats från ireårsregeln. Den är dock uiformad som en presumlionsregelför bosättning i vid flyllning lill utlandet Enligt den föreslagnaregeln anses en person emellerlid bosall här om han har väsenllig anknytningtill . Regeln innehåller också en uppräkning av omständigheter somskall beaktas vid bedömningen av om väsenllig anknylning till Sverigeföreligger. Denna är också hämtad från Ireårsregeln men har utökats med någraomständigheler. Dessa är svenskt medborgarskap, lidrymden under vilkenbosällning i förelegal, boslad i för årelrunlbruk och akiivtekonomiskl engagemang i . Kommissionens förslag: Oavselt medborgarskap bör en fysiskperson kunna beskattas i om han har slarkare anknytning lill Sverigeän lill någol annat land. Regeln skall inte heller vara begränsad lill fall dånågon flyttar från utan gälla generellt. Vid bedömningen om slarkareanknylning föreligger till än lill någol annat land skall slörre viklfästas vid vissa omständigheter än vad som sker vid tillämpningen avbegreppel väsenllig anknytning. Dessa omsländigheter är fasl egendom inrättadför åretruntbruk, större fordringar som kan antas ge borgenären inflytande iell svenskt förelag och bindningar av personlig och ekonomisk arl som kanföreligga när egendom överiåls på närstående. Remissinstanserna: Kriliken mol regelns utformning harfrämsl gälll all ett relaiivi begrepp införts, dvs. jämförelse måsle göras medden skallskyldiges anknytning lill andra länder. En sådan regel medför ökadeuiredningssvårigheler jämfört med . Vidare kan del renl fakliskl innebäraen inskränkning jämfört med gällande regler. En anknylning lill kanvara väsentlig men ändå vara slarkare lill någol annal land. Några remissinslanserhar också påpekal all beslämmelsen i vissa fall kan bli för vid. Prop.1984/85:175 12 Den kan t.ex. komma alt omfalla en person som aldrig varilbosatt i men som engagerar sig ekonomiskt i så hög grad i atlhans ekonomiska förbindelser med blir slarkare än med något annat land.Flertalel av de lyngre remissinslanserna har också ansett alt ell relativtbegrepp inte lämpar sig som en intern materiell regel för all bestämmahemvist. sådani begrepp hör bällre hemma i dubbelbeskalt-ningsavtalen föratl lösa konflikter dä två länders interna bosällningsregler leder till all enperson anses som bosatt i båda länderna. Värdet av en vid bosätlningsregel avdetla slag ifrågasätts också då ju dubbelbeskalinings-avtalen ändå innebär attSverige fär ge upp beskallningsrätlen om den skallskyldige enligi avlalel ansesbosall i den andra staten. Belräffande förslagel all göra regeln oberoende avmedborgarskap har flera remissinstanser biträtt förslagel, men framhållit allanlalel fall som kommer under bedömning blir fler. vilkel kan leda lill en ökadarbetsbelastning hos skattemyndigheterna genom alt fler utredningar måstegöras. Några remissinstanser har påpekat alt om fasl egendomskall beaklas i större omfattning än vid avgörandet av bosättningenblir konsekvenserna av atl behålla en fritidsbostad i när man flyttartill elt land med vilkel inte har dubbelbeskattningsavtal all personeni fråga kan belraklas som oinskränkt skatlskyldig i båda länderna så längefasiighetsinnehavel beslår. Skälen för mitt förslag: En brisl i den nuvarande ireårsregeln,som påtalats av kommissionen, är atl den inle gäller personer som efler enulflytining från ökar sin anknylning lill ulan atl de för denskull har sill egentliga bo och hemvisi i . Som exempel kan nämnas enperson som anmäler ulflyllning från och blir av skaltemyndighelernabetraktad som utflyttad men sedan återvänder lill frånutflyttningen ulan atl anmäla atl han bosatt sig här. I ett sådani fall kan detvara svårt atl utreda om personen har bo och hemvist i eller om hansladigvarande vislas här. kan andra anknylningsmomenl med Sverigevara väsentliga men dessa kan inle beaklas därför atl det inle är fråga om enutflyttningssiluation. Ett annat exempel är atl en person efler en ulflytiningsom godtagits av skattemyndigheterna skaffar sig en rörelse i elleri.o.m. ålerköper en tidigare bedriven rörelse. Inte heller i detta fall tordedet vara möjligt atl tillämpa ireårsregeln i dess nuvarande utformning. Deltaär enligt min mening otillfredsställande. Detla gäller i särskilt hög grad ide fall då flyttningen till utlandet skett bara för att få till Slånd enskaitemässig vinst på en transaktion av engångskaraktär och avsikten hela lidenvarit atl i prakliken behålla banden med . Dessa skäl talar alliså föratl regeln bör få elt vidare tillämpningsområde. Jag delar emellertidremissinstansernas synpunkler att ett relativt begrepp av del slag somkommissionen föreslår inle lämpar sig som en materiell bosätlningsregel. Vad somhär åsyflas kan emellerlid uppnås genom all Prop.1984/85:175 13 även fortsällningsvis använda ultryckel "väsenlliganknylning" men i övrigl formulera om beslämmelsen så all den blirlillämplig även i andra fall än då en person flyttar från . Beträffande förslaget att låla beslämmelsen omfalla allapersoner oavselt medborgarskap anserjag all goda skäl lalar för della. Eninvandrare som inle förvärval svenskt medborgarskap och som efler flera årsvistelse i flyttar utomlands bör rimligtvis kunna anses som bosall härom han har väsentlig anknylning till . Däremol är jag inle beredd altlåla regeln omfatta personer som aldrig har varil bosalta i . Deltaskulle ge den en alltför vid avfailning och därmed kunna komma all Iräffapersoner vilka enligt min mening inte bör omfattas av regeln. Syflel nu liksomvid regelns lillkomsl är ju all förhindra s. k. skenbosäitning i utlandet avpersoner som varil bosalla och verksamma i . Jag föreslåralltså all tidigare bosättning i skall vara en förutsättning för allväsenllig anknytning till skall medföra atl personen anses bosall här.Vidare föreslår jag all i den uppräkning av omständigheler som skall beaktasvid bedömningen av om väsentlig anknytning föreligger las in den tidrymd undervilken personen i fråga har varil bosall i . Denna bör rimligtvispåverka en bedömning av om väsentlig anknylning föreligger eller ej. Jagföreslår också atl svenskl medborgarskap las med i denna uppräkning. Den som efterutflyttning från väljer all inle längre vara svensk medborgare fårdärigenom anses ha gell lillkänna en avsikl att bryta banden med elleri vart fall minska anknylningen vilket också bör beaklas vid bedömningen av denskallemässiga bosättningen.