prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Skälenför mitt förslag: Enligt nuvarande bestämmelser gäller att föräldern måste havarit inskriven hos allmän försäkringskassa under minst förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen för att varaberättigad till föräldrapenning i samband med bams födelse. För särskildföräldrapenning gäller att föräldern skall ha varit inskriven under minst 180dagar i följd närmast före den dag för vilken föräldrapenning skall tas ut.Vissa undantagsregler gäller för försäkrade som är eller rätteligenskulle ha varit inskrivna om känt till samtligaomständigheter. En enhetlig inskrivningsregel för den sammanslagnaföräldrapenningen förenklar regelsystemet och underlättar administrationen.Inskrivningsvillkoret för den sammanslagna föräldrapenningen bör gälla visstid närmast före den dag föräldrapenningen skall tas ut, dvs. bygga på deregler som gäller för särskild föräldrapenning. Genom den fyraårsgräns som jag harföreslagit som tidsram för uttag av föräldrapenningen och det ändradeinskrivningsvillkor som jag nu föreslår kan vissa hemvändande utiandssvenskar,och vissa invandrare, i fortsättningen bli berättigade till föräldrapenningäven om bosättningen i inte sker före barnets födelse. Såväl de 180dagarnas inskrivning som föräldrapenningens ersättningsdagar ryms väl inom denföreslagna fyraårsgränsen. Flertalet invandrare är berättigadetill föräldrapenning i samband med barns födelse även om de inte varit bosattaoch inskrivna i före barnets födelse. 1 flertaletfall uppfylls nämligen inskrivningskravet genom att invandraren enligt gällandekonven- 1984/85:78 59 lionsbestämmelserfår tillgodoräkna sig motsvarande försäkringsperiod i hemlandet. För elt mindreantal invandrare, som inte har varit försäkrade i hemlandet eller kommer frånländer med vilka inte har avtal om social trygghet, kommer denföreslagna ändringen atl medföra att de får en utökad rätt till ersättning.Föräldrapenningen kommer i här nämnda fall dock endasl att kunna utges med garantibeloppeleftersom föräldern inte har möjlighet att uppfylla det kvalifikationskrav omviss tids försäkring över garantinivån som gäller för rätt till föräldrapenningmed belopp moisvarande sjukpenningen. I följande avsnitt kommer jag attredogöra för detla kvalifikationskrav. 2.4.4Villkor för föräldrapenning över garantinivån Mittförslag: Föräldern skall ha varit sjukpenningförsäkrad över garantinivån iminst närmast före barnets födelse eller den beräknadetidpunkten för födelsen för att ha rätt till föräldrapenning över garantinivånunder . Detsamma skall gälla om föräldernskulle ha varit försäkrad över garantinivån om känt tillsamtliga föreliggande förhållanden. Efter de första 180 ersättningsdagarnaskall inte något särskilt kvalifikationskrav gälla för rätt fill ersättningenligt sjukpenningnivån. Föräldrapenning skall utges med belopp motsvarandesjukpenningen oberoende av den andra förälderns sjukpenningnivå. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget om en förkortning av kvalifikationstiden från nuvarande 270 dagartill för rätl till föräldrapenning enligt sjukpenningnivån lämnas ihuvudsak utan erinran. Förslaget om att föräldrapenning skall utges medsjukpenningbelopp oberoende av den andre förälderns sjukpenningförsäkringhälsas med tillfredsställelse av flertalet remissinstanser som yttrar sig ifrågan. framhåller exempelvis att fädernasreella möjligheter att använda föräldraledigheten ökar. Endastförsäkringsrätten för är negativ till förslaget och anser bl.a.att det inte är rimligt att ge föräldrapenning över garantinivån när andreföräldern är hemma och kan vårda barnet. Skälenför mitt förslag: Det nuvarande kravet på 270 dagars kvalifikationstid för rätttill föräldrapenning med sjukpenningbelopp tillkom för att undvika attföräldrar enbart i syfte att få en högre föräldrapenning påbörjar ettförvärvsarbete under graviditeten. Bestämmelsen har dock medfört att blivandemödrar gått miste om den högre föräldrapenningen trots att de påbörjat etlförvärvsarbete inom den första graviditetsmånaden, dvs. 1984/85:78 60 normaltsett innan de har fått sin graviditet konstaterad. Detta har skapat irritationbland de drabbade mödrarna som anser sig ha en fast anknytning tillarbetsmarknaden och därmed bör vara berättigade till ersäitning förinkomstförlust i samband med barnafödandet. Det är i de aktuella fallen oftafråga om studerande eller nytillträdande på arbetsmarknaden, som harvarit enbart sjukvårdsförsäkrade eller hemmamakeförsäkrade. 1 likhet med utredningen och remissinstansernaanser jag en kvalifikationstid tillräcklig. Kvalifikationskravetbör som gälla endast . För de övrigaersältningsdagarna där föräldrapenning kan utges med belopp motsvarandesjukpenning - den nuvarande särskilda föräldrapenningen - bör inte heller i fortsättningennågot särskilt kvalifikationskrav utöver sjukpenningrätten gälla för ersättningöver garantinivån. För att öka fädernas rätt och möjlighet att kunnata praktiskt ansvar för små barn anser jag att det nuvarande kravet på att bådaföräldrarna skall vara försäkrade över garantinivån för att fadern skall kunnafå föräldrapenning med belopp motsvarande sjukpenningen bör upphävas. Även frånadministrativ synpunkt medför en sådan ändring uppenbara förenkhngar,som missförstånd och irritation bland föräldrarna kan undvikas. Jag vill dock understryka att det krävs att denförälder som uppbär föräldrapenning också skall vara den som huvudsakligenvårdar barnet under de dagar föräldrapenning utges. För att föräldern skallanses vårda barnet krävs att det finns en rumslig kontakt mellanföräldern och barnet under större delen av tiden. Detta innebär dock inte attföräldern är förhindrad att uträtta ärenden eller sysslor som normalt ingår ihushållet och som endast tar från umgänget med barnet. Mittförslag: Rätten till föräldrapenning skall vara beroende av hur mycketföräldern arbetar i förhållande till normal arbetstid för en heltidsarbetandeinom yrket. Hel ersättning får således utges vid hel ledighet, halv ersättningvid arbete högst hälften av normal arbetstid och fjärdedels ersättning vidarbete högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. När en förälder arbetar högst tre fjärdedelar avnormal arbetstid får dock - fömtom fjärdedels föräldrapenning - alternativt heleller halv föräldrapenning enligt garantinivån utges. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Utredningen har dock inte tagit uppfrågan om att öka möjligheten att utge helt eller halvt garantibelopp när enförälder arbetar tre fjärdedelar av normal arbetstid. 1984/85:78 61 Remissinstanserna:Förslaget berörs endast av några remissinstanser. anseratt rätten till en förmån som beräknas på grundval av den sjukpenninggrundandeinkomsten rent principiellt bör anknytas till den faktiskaarbetstidsminskningen. Med hänsyn till de fördelar ett system som bygger pånormalarbetstiden - genom föräldrapenningens samband med rätten till ledighet -har för ledighetsplaneringen tillstyrker emellertid verket utredningensförslag. Samma inställning redovisas av . Försäkringsrätten för påpekar attanknytningen till normalarbetstid inte förekommer inom försäkringssystemet iövrigt. Som utredningen påpekat har det varit svårt att nå ut med informationtill berörda föräldrar. Med hänsyn härtill och till de fördelar i form av enförenklad administration som står att vinna om inkomstbortfallsprincipen fårgälla inom hela försäkringen avstyrker försäkringsrätten förslaget. Liknandesynpunkter framförs av och . Skälenför mitt förslag: Rätten till föräldrapenning i samband med barns födelse ochföräldrapenning för tillfällig vård av barn är f.n. beroende av hur mycketföräldern minskar sin tidigare faktiska arbetstid (inkomstbortfallsprincipen).Rätten till särskild föräldrapenning är däremot knuten till hur mycketföräldern arbetar i förhållande till normalarbetstiden dvs. den arbetstid somär normal inom den bransch eller på den arbetsplats där arbetstagaren äranställd (se prop. 1976/77:117 s 53 och prop. 1977/78:104 s 45). I likhet med utredningen anser jag att den regelsom nu gäller för den särskilda föräldrapenningen, och som innebär enanknytning till normalarbetstid, bör behållas och gälla för den sammanslagnaföräldrapenningen. Detta innebär att förälder som inte förvärvsarbetar kanuppbära hel föräldrapenning om han vårdar barnet. Arbetar föräldern högsthälften av normal arbetstid kan halv föräldrapenning utges. Rätten till halversättning är oberoende av om föräldem trappar ner sin arbetstid ellerfortsätter ett tidigare halvtidsarbete. Motsvarande regel bhr gällande förfjärdedels föräldrapenning, med den skillnaden att föräldern i detta fall harrätt att arbeta högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. Genom anknytningen till normalarbetstid kan såledesen förälder som påbörjar t.ex. ett halvtidsarbete under föräldraledigheten ändåfå rätt att uppbära halv föräldrapenning vilket inte är möjligt med gällanderegler för föräldrapenning i samband med barns födelse. Vidare kan föräldernäven vid uttag av kombinera sextimmarsdag meduttag av hel föräldrapenning enligt garantinivå. Detta bör gälla - fömtom förde som alltid ersätts enligt garantinivån - även för övriga dagar somersätts enligt garantinivån t.ex. p.g.a. att förälderns högre SGI ännu inteträtt i kraft eller när föräldern arbetar mera tillfälligt och därför inte harSGI. Genom anknytningen till normalarbetstid uppnås vidare en enhetlig regelför 1984/85:78 62 densammanslagna föräldrapenningen och rätten lill ledighet enligl föräldraledighetslagen.Detta medverkar till att underlätta planeringen på arbetsplatserna vid uttagav föräldraledighet. Förtillfällig föräldrapenning bör nuvarande regler behållas. 2.4.6Möjlighet att ta ut en fjärdedels föräldrapenning Mittförslag: Möjlighet att ta ut fjärdedels föräldrapenning införs inom helaföräldraförsäkringen. Utredningensförslag: Med hänvisning till att det i föräldraledighetslagen numera finns enfristående rält till sextimmarsdag till dess barnet uppnår ålder ellerdärefter avslutar första skolåret samt att möjligheten att ta ut fjärdedelsdagar använts i mycket lilen utsträckning anser utredningen att möjlighetentill fjärdedels särskild föräldrapenning skall upphöra. Utredningen pekarockså på att möjligheten att ta ut fjärdedels dagar innebär en tyngreadministration bl.a. genom att måste särskiljas vid utbetalning ochregistrering. Remissinstanserna:Utredningsförslaget får ett blandat mottagande. Några remissinstansertillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran medan andra anser att detinnebär en onödig begränsning av förälderns valfrihet när det gäller attkombinera förkortad arbetstid med ersättning från försäkringen. Skälenför mitt förslag: Inom den tillfälliga föräldrapenningen är det fördelaktigt ommöjlighet finns att få en fjärdedels dagersättning. Det förekommer nämUgen intesällan att föräldrars besök med bam hos t.ex. läkare eller barnavårdscentralkräver kortare tids frånvaro från arbetet än som motsvarar en halv arbetsdag.Föräldern kan då antingen gå miste om ersättning från försäkringen för sininkomstförlust eUer också se till att besöket drar ut så att halvdagersättning kan utges. Även när det gäller de särskilda kontaktdagarna somjag föreslår inom den tillfälliga föräldrapenningen är det angeläget attdessa kan tas ut i form av fjärdedels dagersättning. Mot denna bakgrund viU jag inte förorda att denuvarande möjligheterna att ge fjärdedels dagersättning skaU upphöra inomföräldraförsäkringen. Jag anser i stället att denna möjlighet bör finnas inomhela föräldraförsäkringen där den, som jag har påtalat, kan få storbetydelse inom den tillfälliga föräldrapenningen. 1984/85:78 63 2.4.7Adoptivföräldrars rätt tiU föräldrapenning Mittförslag: Föräldrar som adopterar barn får rätt till 360dagars föräldrapenning, varav med ersättning enUgt garantinivån.Rätten gäller redan från det de med socialnämndens medgivande tar emot barnet isyfte alt adoptera det. Ersättningen får las ut från den dag adoptivföräldrarnafår barnet i sin vård och . Föräldrapenningfår dock utges längsi till dess barnet fyller . Adoption av den andre makens barn eUer adoptivbarnger ingen rätl till föräldrapenning utöver vad som tillkommer den andraföräldern. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget möter inte några invändningar. Det tillstyrks uttryckligen av fleraremissinstanser som anser det viktigt att antalet ersättningsdagar blir likaför alla adoptivbarn . för intemationella adoptionsfrågoroch Förbundet föreslår att åldersgränsen skall höjas tiU 12år. Skälenför mitt förslag: Barnets ålder vid adoptionen avgör f.n. om föräldrarna harrätt till föräldrapenning. Olika åldersgränser gäller för de olikaföräldrapenningförmånerna. Föräldrapenning i samband med barns födelse kan tasut om adoptivföräldrama har fått barnet i sin vård innan detuppnått . Särskild föräldrapenning kan tas ut till dess barnetuppnår ålder eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det förstaskolåret. Antalet ersättningsdagar varierar beroende på de olikaövergångsbestämmelser som har tillkommit vid föräldraförsäkringens olikautbyggnadsetapper. Den särskilda föräldrapenningen kan således utges för 10, 40eller beroende på barnets ålder vid adoptionen. Föradoptivbarn födda eller senare kan med särskildföräldrapenning utges. De olika antalen ersättningsdagar medförolägenheter inte minst från administrativa synpunkter och vad beträffarinformationen till adoptivföräldrarna. Jag delar utredningens uppfattning att ettenhetligt antal ersättningsdagar bör införas för föräldrar som adopterar barnunder med hänsyn till de uppenbara fördelar detta medför föradoptivföräldrarna och från administrativ synpunkt. Rätten till föräldrapenning bör gälla redan fråndet någon med socialnämndens medgivande tar emot ett barn i syfte att adopteradet. Jag vill påpeka att ett mottagande av två adoptivbarn iförsäkringen bör jämställas med flerbarnsfödsel, vilket innebär att 180 dagarsersättningstid är gemensam för barnen. 1984/85:78 64 I de fall en person adopterar den andra makens barneller adoptivbarn skall detta inte ge någon rätt till föräldrapenning utövervad som ursprungligen tillkommer den andra föräldern. Mitt förslag innebär en utökning med 180ersättningsdagar, varav 90 enligt garantinivån, vid adoption av barn som ärmeUan 8 och vid ankomsten. begränsas ersättningsrätten för barnsom adopteras strax genom att rätten till ersättning upphörnär barnet bUr . Härigenom uppnås även likhet med övriga bestämmelser inomföräldraförsäkringen där ersättningsrätten upphör den dag barnet uppnår enviss ålder. En förälder som behöver avstå från förvärvsarbeteför att vårda barn som inle har fyUt har f.n. rätt tiU föräldrapenningför tillfällig vård av barn under per barn och år. Denna föräldrapenning avser att tillförsäkraföräldrar ersättning för inkomstbortfall när de måste stanna hemma från arbetetför att vårda barn som på gmnd av sjukdom eller smitta hos barnet eller dessordinarie vårdare inte kan vistas i sin ordinarie tillsynsform. Försäkringenersätter en förälders inkomstförlust även vid besök med barnet hos läkare elleri samhällets förebyggande barnhälsovård. En fader har vid sidan av de 60 ersättningsdagarnaför vård av sjukt barn m.m. en särskild rätt till 10 dagars ersättning för vårdav barn eller biträde i hemmet i samband med barns födelse. konstaterar attregelsystemet när det gäller föräldrapenning för tillfällig vård av bara redanf.n. är relativt enkelt utformat, medan däremot tiUlämpningen kan bU krångUgp.g.a. att försäkringen avses täcka behov av ersättning i så många skiftandesituationer. De förenklingar som utredningen föreslår innebär därför närmastatt vissa vanligen förekommande situationer som föranleder osäkerhet ifråga om ersättningsrätten klarläggs i syfte att få försäkringen att fungeraenklare och bättre. Utredningen föreslår också att det inom dennaföräldrapenning införs särskilda dagar för inskolning och besök i bl.a. daghem,fritidshem och skola samt för föräldrautbildning. Ersättningenkallas i fortsättningen tillfällig föräldrapenning. Jag kommer i det följande att redovisa minaförslag, som i huvudsak överensstämmer med utredningens. 1 några frågorföreslår jag ytterligare ändringar utöver utredningsförslaget. 1984/85:78 65 Mittförslag: Tillfällig föräldrapenning skall även i fortsättningen kunna utges förhögst per barn och år om barnet inte har fyllt och föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete i samband med sjukdom eller smitta hos barneteller dess ordinarie vårdare eller vid besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. Om vårdperioden blir längre än skallbehovet av föräldrapenning i regel styrkas med särskilt utlåtande. Utlåtande,som gäller barns sjukdom eller smitta, skall ange om barnel till följd avsjukdomen eller smittorisken inte bör vistas i sin ordinarie tiUsynsform.Utiåtandet får utfärdas antingen av läkare eller sjuksköterska. Utlåtande, somskall styrka atl den ordinarie vårdaren är sjuk eller smittbärare, bör som f.n.utfärdas av läkare. Utredningensförslag: Utredningen föreslår att 20 av de skall kunna ersättas utanintyg. Ersättning för ytterligare dagar utges endast vid barns sjukdom ellersmitta eller vid besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, i regel medkrav på uppvisande av intyg utfärdat av läkare eller sjuksköterska. Remissinstanserna:Remissinstanserna är negativa lill att ersättning i samband med ordinarievårdares sjukdom eller smitta endast skall kunna utges inom ramen för de föreslagnaintygsfria dagarna. Flertalet remissinstanser viU behålla det nuvarandesystemet med krav på intyg fr.o.m. åttonde dagen av vårdperioden. De allraflesta är positiva till att även sjuksköterska skall få utfärda intyg avseendebarnet för rätt till föräldrapenning. Skälenför mitt förslag: Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan f .n. tas utunder och barn . Ökningen av antaletersättningsdagar till 60, som genomfördes , tog sikte på behovetav stöd till de familjer som har långvarigt eller ofta sjuka barn. Samtidigtinfördes rätt till ersättning vid förekomst av smitta hos barn eller dessordinarie vårdare. fanns det omkring 1,3 miljoner barn iåldrarna upp tiU . För av dessa barn hade ingen föräldrapenning förtillfällig vård tagits ut. För de barn för vilka försäkringen använts ersattesi genomsnitt . Endast för av alla barn hade eller fleranvänts. För ca 400 barn hade alla tagits ut. En särskildundersökning av de fall där tagits ut har visat attflertalet fall berodde på att ordinarie vårdaren var sjuk eller smittbärare. Erfarenheterna av ersättningsreglerna ger enligtmin mening inte anledning att förändra antalet ersättningsdagar inomförsäkringen. En sänkning av antalet dagar skulle också medföra en väsentligförsämring för familjer som 5Riksdagen 1984/85. 1 saml Nr 78 1984/85:78 66 harlångvarigt eller ofta sjuka barn. Utredningen har föreslagit att ersättning i sambandmed att den ordinarie vårdaren är sjuk eller smittbärare endasl skall få utgesinom ramen som används för barnet. Dettaantal dagar skulle ersättas utan krav på intyg. För rätt till ytterligare 40ersättningsdagar vid vård av sjukt eller smittal barn skulle intyg lämnas frånförsta ersättningsdagen. Förslagen har kritiserats av remissinstanserna. Detframhålls att ersältningsrätten när den ordinarie vårdaren är sjuk ellersmittbärare bhr beroende av om barnet eller vårdaren insjuknar först underåret. När det gäller krav på intyg anser flera del bättre att behålla nuvaranderegler om intyg fr.o.m. 8;e dagen av vårdperioden, bl.a. eftersom denna regelanknyter till beslämmelserna inom sjukpenningförsäkringen. Jag har förståelse för de erinringar som riktatsmot utredningsförslaget beträffande ersältningsrätten i samband med att denordinarie vårdaren är sjuk eller smittbärare. Även om det antal fall som kaninträffa är litet med hänsyn till att endastanvänts för av barnen under , kan den föreslagna regeln i ettenskilt fall tyckas orättvis. Jag är därför inte beredd att föreslå en ändringav denna innebörd. Jag anser inte heller att det finns tillräckligt starka skälatt ta bort intygskravet utan förordar attdagens system med intyg fr.o.m. av vårdperioden bibehålls. Jag anser dock i likhet med utredningen ochremissinstanserna att det särskilda utiåtande som krävs för att vid barnssjukdom styrka rätten till föräldrapenning vid vårdperioder iforsättningen bör kunna utfärdas även av en sjuksköterska, i första handdistriktssköterska eller sköterska inom barnhälsovård eller skolmottagning. påpekat avser det särskilda utlåtandet - till skUlnad frånsjukintyg där läkaren även skall bedöma en försäkrads arbetsförmåga - endast enbedömning av om det är olämpligt att barnet vistas i sin vanliga tillsynsformtill följd av sin sjukdom eller att det bär smitta. Utiåtandet utfärdas mångagånger på basis av distriktssköterskans bedömning. Att låta ävensjuksköterskor utfärda utlåtandet innebär en förenkling för såväl sjukvårdensom föräldrarna. Mittförslag: Tillfällig föräldrapenning skall kunna utges - förutom för barn upptiU - även för barn som är , i samband med sjukdomeller smitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdare, om barnet har ettsärskUt behov av vård eller tillsyn utöver vad som i allmänhet är falletbeträffande barn i motsvarande ålder. För att styrka det särskilda vård- eUertUlsynsbehovet skall läkarutlåtande inges. 1984/85:78 67 Utredningensförslag: Föreslår ingen höjning av åldersgränsen. Remissinstanserna:De remissinstanser som företräder de handikappade m.fl. tar upp frågan omförlängd ersätiningslid och höjd åldersgräns för långvarigt sjuka ellerhandikappade barn. Skälenför mitt förslag: har behandlat frågan om höjdåldersgräns för vissa grupper barn med särskilda tillsynsbehov. Utredningenkonstaterar atl del finns behov av en vidgad ersättnings-möjlighet för vissagrupper barn men framhåller svårigheterna atl avgränsa vilka barnsom skall omfattas av en utökad ersätlningsrält. För egen del anser jag - i likhet medremissinstanserna - del ytterst angeläget atl föräldrar till den mindre gruppbarn , som har etl särskilt behov av tillsyn när de insjuknar, kan fåersättning för sin inkomstförlust när de måste avstå från förvärvsarbete föralt vårda barnen. Svårigheterna atl lösa denna fråga Ugger somföräldraförsäkringsutredningen har påpekat i att avgränsa den aktuellabarngruppen. Enligl min mening bör det dock vara möjligt att genom beskrivningav de hjälp- och tillsynsbehov som avses få fram en sådan avgränsning. De barn, för vilka en utvidgad rätt tillföräldrapenning bör gälla, kan indelas i två grupper. Del är dels fråga om barnmed tidigare kända långvariga sjukdomar eller handikapp som kontinuerligt ellermera tillfälligt behöver hjälp eller tUlsyn i sin dagliga tillvaro. För dessakan det också vara fråga om att de vid tUlkommande sjukdomstillstånd behöverytterUgare hjälp. Dels gäller det barn som i vanliga fall klarar sig själva mensom när de drabbas av en allvarlig sjukdom eller etl handikapp oundgängligenbehöver föräldrarnas stöd, hjälp och omsorg under en begränsad sjukperiod ellervid läkarbesök. 1 den första gruppen ingår bl.a. deutvecklingsstörda barnen samt barn med t.ex. aUergier, diabetes, epilepsi ochbarn med rörelsehandikapp. I vissa fall kan det även vara frågan om syn- ellerhörselskadade barn. Det är ofta fråga om barn som med olika stöd- ochhjälpinsatser kan gå i skola. När dessa barn insjuknar och därför inte kan gå iskolan kan de dock inte vara ensamma hemma. Detsamma gäUer när barnetsordinarie vårdare är sjuk. Det är i många faU, t.ex. vad gäller deutvecklingsstörda barnen, svårt att anlita annan vårdare, t.ex. kommunaldagbarnvårdare, eftersom barnet har ett behov av att känna vårdaren i förväg.Det kan också vara så att vårdaren behöver ha särskilda kunskaper om barnetssjukdom eller handikapp för att kunna ge adekvat vård och tillsyn.