prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslaget om rörlig resurs för forskning har kommenteratsav majoriteten av remissinstanserna. Tillskapandet av en rörlig resurs har mötts av en ihuvudsak posiiiv remissopinion. Till dessa hör UHÅ. BFR, STU.FRN. /SR och TCO. Däremot avstyrks förslaget av flertalet av UHÄ;s underremissinslanser.RRV, . utredning, akademierna samt av SFS. Anledningen till all flera företrädare för högskolanuttrycker tveksamhet mot förslagel om den rörliga resursen är del föreslagnasättet att bygga upp den. Högskolemyndigheterna anser allmänt att docenl- ochforskarassistenttjänsterna måsle flnnas kvar. Denna åsikt delas av bl.a. DFR.Andréns utredning. SFS, och . MFR bedömer att medicinsk forskningskulle lida slor skada om forskarassislenltjänslerna avskaffades. somär positivt inställd lill föreliggande förslag, understryker allforskarassistenttjänster bör finnas kvar. anser att denkvinnliga representationen i forskarutbildningen får en oacceptabel försämringom bl. a. forskarassistenttjänsterna försvinner. Många remissinstanser, l.ex. /SR och framhåller alt det krävs elt nyiUlskott av resurserför alt skapa garantier för att varaktiga forskningslillfällen kommer tillstånd, om docent- och forskarassistenttjänsterna försvinner. NER framhåller rörliga resursens realvärde måste garanteras och dess storlek anges iregleringsbrev. /SR saml anser dock all den rörliga resursen kan lillförasde nödvändiga extra medlen utan ökade statsfinansiella åtaganden, om en vissdel av seklorsmedlen kan användas för generell kompetensuppbyggnad inomhögskolan. Med denna modell anser /SR att etl forskningsulrymme om idocent/biträdande professorstjänsterna kan garanteras. SÖ framhåller att det inuvarande statsfinansiella läge är mest angeläget att en rörlig resurs förforskning kommer lill stånd. Den behövs enligl SÖ särskilt för forskning inom omvärdnadsområdel. Prop.1984/85:57 67 Åven utredningens förslag i fråga om fördelning av denrörliga resursen har väckt diskussion. RRV anserdet oklarl vilka kriterier som skall gälla för erhållandet av medel från den röriigaforskningsresursen. NRM och BFR sätter frågetecken för hur förslaget kommerall tillämpas i praktiken och anser att konsekvenserna av uiredningens förslagär svära att överblicka i praktiken. SAF och anser att det finns enuppenbar risk för en fördelning efter anciennitets- och jämlikhelsprincipersnarare än efter slrikl vetenskapliga normer. TCO och UHÄ behandlar särskiltsituationen för högskolor ulan fast forskningsorganisation, varvid UHÅ anserutredningens förslag lill principer för fördelning väl avvägt medan TCO anseratt den del av den rörliga resursen som är avsedd för de mindre högskoleenheternabör tilldelas regionslyrelserna. TCO är tveksam om det stora ansvar som läggspä fakullelsnämnderna kan vara den slutgiltiga lösningen. ulredning anser att den enklaste läsningen vore atiavsätta ökade resurser för universitetslektorernas möjligheler till egenforskning. 4.4 Tidsbegränsade förordnanden, behov och användning föreslår att lärarna i högskolan iprincip skall vara förordnade tills vidare utan tidsbegränsning. Uiredningenframhåller dock att det i vissa fall kan finnas behov av alt kunna anställapersonal för begränsad tid. De fall där utredningen anser all tidsbegränsadeförordnanden bör förekomma är: 1) tjänster som forskningsassistent/forskare under högsl tre artforskning för externa finansiärer eller på medel frän den rörliga resursen). Lärartjänstulredningen lämnar här möjligheten öppen all -i undanlagsfall - inrätta en tjänst med tidsbegränsat förordnande på underlagav medel från den röriiga resursen för sökande av forskningsmedel vilka inteinnehar annan tjänst för sin framtida försörjning. Vidare anser utredningen atten forskare - efter forskningsprojektets upphörande - skall kunna förordnas pålärartjänst utan ledigkungörande. 2)vid tillfälligtbortfall av arbetskraft vid en institution (högsl ) 3) deltidstjänsterför högsl tre är, förenade med aktiva sludier pä grundutbildningsnivå 4)för lärare vidkonstnärliga utbildningar 5) för lärare i lolkutbildning, i fackspråkligutbildning (speciallärare), lärare i hemspräksulbildning, gästläsare/forskare. Ledamoten , TCO har reserveral sig motförslaget om vissa tidsbegränsade anställningar och av principiella skälförordat tillsvidareanställning för alla lärare. Prop.1984/85:57 68 4.4.1 Tjänster för forskning Flertalet remissinstanser har yttrat sig över utredningensförslag om tidsbegränsade anställningar för forskning. Diskussionen gällerfrämst behovet av tidsbegränsade anställningar och i andra hand vilkaförordnandelider som bör gälla. förslag tillstyrks av UHÄ. SA V. SAMN.akademierna och DFE. UHÅ anser dock att en forskningsassistent efter avslutatförordnande inle skall ges en lärartjänst i högskolan utan ledigkungörande. UHÄ:suppfaltning delas också av övriga högskolemyndigheier. Akademierna samt och anser all förordnandetiden bör vara längre . SAREC och DFI uttrycker tveksamhet i fräga om förslaget. SARECanser att utredningens resonemang i denna fråga är motsägelsefullt och oklart. DFImenar att konsekvenserna av förslaget är otillräckligt belysta. Flera remissinstanser, som företräder forskningsintressen,t.ex. DFR, NFR. utredning och BFRunderstryker behovet av att i fortsättningen också kunna inrätta särskildaforskartjänster under långa perioder. NFR och DFR betonar att forskartjänsternavid forskningsråden måste finnas kvar med hänsyn lill den lungagrundforskningens behov. DFE framhåller att möjligheten alt inrätta extratjänst som professor också måste finnas kvar. SFS anser att utredningen tangerat uppgifter, som Fosamhar i uppdrag att avge förslag om. SFS anser dock att del bör finnas dels en basorganisa-lionmed fasta forskartjänster, dels en forskningspolitiskt motiverad organisationmed personliga tjänster som forskare/forskningsassistent. TCO är av principiella skäl hell negaliv till utredningensförslag om tidsbegränsade anställningar. Flera remissinstanser har i detta sammanhang framhållitbehovet av uiökade möjligheler för vidareutbildning och meritering för de ungaforskarna. Särskilt har behovet av s. k. postdoktorsslipendier framhållits avUHÄ. NFR, råd.sförskarnäinnden. SFS och /SR. 4.4.2 TUlfälliga förordnanden vid bortfall av arbetskraftpå instiiulion UHÄ och flera högskolemyndigheter, t.ex. iLinköping. har kommenlerat utredningens förslag i denna del. UHÄ tillstyrker förslagelmen framhåller dock de risker för elt s. k. "vikariatselände" som kanuppkomma som en konsekvens bl.a. av uiredningens förslag om den rörligaresursen för forskning. Dessa problem måste enligl UHÄ uppmärksammas i sambandmed genomförandet. Samma uppfatining framförs av univcrsiietet i . 1984/85:57 69 4.4.3 Lärare vid konstnärliga utbildningar förslag har i denna del behandlats av bl.a. SACOISR och KRO saml avkonstfack-skolon, konslhögskoliin och i . Förslagel alttidsbegränsade förordnanden även i forlsällningen skulle tillämpas på vissatjänster inom högre konstnärlig utbildning har tillstyrkts av bl.a. , . /SR och iniisikhögskolan I . Däremot framhåller 7Cf) - i linje med sin principiellauppfattning - all det inle finns anledning all behandla professorer inom konsinärligutbildning annorlunda än andra innehavare av professorstjänster. Övriga remissinstanseranser dock allmänt att det föreligger etl försörjningsproblem fiir de befailningshavare.vars förordnandetid utpält. KRO förordar all pension utgår, närförordnandetiden utgått. Utredningens förslag om en lönegaranti anses av fleraremissinstanser vara tillräcklig för den som skall återgå lill konstnärligtyrkesutövande efter en lorordnandeperiod. I övrigi framhåller att utredningens förslaginrymmer förbätlrade möjligheter till forskning och utvecklingsarbete. Siatskoniorelframhåller att det behövs cenlrala riktlinjer i fräga om behörighetskrav ochbefordringsgrunder för lärare inom ifrågavarande utbildningar. För de konstnärliga ulbildningarna föreslår utredningenatt medel för konstnärligt utvecklingsarbete bör disponeras efter sammaprinciper som föresläs gälla för den rörliga forskningsresursen med anpassning lillbl.a. de speciella institutionella förutsättningar som gäller för dekonstnärliga ulbildningarna. I fråga om föreslås attregionstyrelsen skall fördela medlen lill högskoleenheterna med konstnärligutbildning. Förslagel om den rörliga resursen kommenteras av några remissinstanserbl.a. /SR och saml av konsi-fiickskolan. Förslagel tillstyrks i huvudsak, men i fräga omfördelningen av medlen föreslår SACOISR en kvotering mellan de olikahögskolorna, varefter resp. styrelse skulle fördela resurserna på projekt. Konsifäckskoinnanser all en rörlig resurs också bör lilldelas bildlärarinstiiulet. 4.4.4 Lärare i lolkutbildning. i fackspråklig utbildning,lärare i hem språkslärarutbildning och gäst föreläsare/forska re Endast elt fåtal remissinstanser har ytiral sig över detlaförslag. Till dessa remissinstanser hör /SR och . /SR tar avstånd från förslagel om tidsbegränsatförordnande för lolklärare och betonar att krav måste ställas på dessa lärare iform av gedigna spräkteoretiska kunskaper, yrkesverksamhet som tolk och pedagogiskerfarenhet. Vidare avstyrker /SR - i likhet med -förslaget omtidsbegränsade förordnanden för utländska lektorer. Däremot tillstyrker /SRförordnande för utländsk lärare, som inbjuds att verka vid svenskhögskola. Prop.1984/85:57 70 I fråga om de mindre högskoleenheterna (statliga), somsaknar fasta resurser för forskning, konstaterar utredningen alt någonfullständig likställdhet med de högskoleenheter, som har sådana resurser, inlekan uppnås inom de ramar som lagts fast genom beslut av regering och riksdag år1975. Lärartjänstulredningen anser dock att universitetsinstitutionernamed forskningsresurser måste ges ett regionalt ansvar för lärarnasforsknings-kontakter. Utredningen redovisar etl flertal olika förslag lillåtgärder som institutionerna bör kunna genomföra i detta syfte. Lärare frän den mindre högskoleenheten inbjuds att della ikonferen ser och överläggningar vid universitetsinstitutionen rörande dels föränd ringar av kursplaner inom de enskilda utbildningsområdena, dels ulveck lingen av ny utbildning. Forskamtbildade lärare vid universitetsinstitutionermedverkar i referensgrupper etc. för utveckling av kurser ochutbildningslinjer vid de mindre enheterna. Rapportserier elc.som finns vid utsänds automatiskt till lärama vid resp.institution vid andra enheter i högskoleregionen. Samtliga lärareinom högskoleregionen får automatiskt kallelser och annan information som hörsamman med forskarutbildningen vid universitetsinstitutionen och som berörs avdem. Även protokoll frän institutionsstyrelser kan vara av intresse och bördärför utsändas till berörda lärare vid andra enheter i regionen. Samarbete närdet gäller internationella kontakter. Universitelsinsli-lutionerna har i regel etlomfattande kontaktnät. De andra enheterna bör genom elt sådant samarbete bl. a.lättare kunna få besök av gästlärare från andra länder samt informaiion omkonferenser m. m. Vid planeringoch rekrytering av personal lill större forskningsprojekt vid universitetsinstitutionerbör man undersöka om en del av projektet kan förläggas till högskoleenhetutanför universitetsorten eller personal anställas som har sin bottentjänstvid enhet på annan ort. Ett samordnatresursutnyttjande bör kunna vara ömsesidigt gynnsamt för två högskoleenheter.En lärartjänst som inrättas vid en enhei med fasta resurser för forskning kan"delas" med en annan enhet genom en formell överenskommelse mellanenheterna. Det ankommer redan nu på regionstyrelserna att verka för sådanaanordningar. I tjänsteinnehavarens åligganden kommer därvid att ingåarbetsuppgifter vid båda enheterna i en omfaUning och av en art som börregleras i varje enskilt fall. Förslagen har i huvudsak kommenterats av UHÅ och högskolemyndigheternasaml av personalorganisationerna TCO och /SR. Prop.1984/85:57 71 UHÄ ansluter sig lill utredningens inställning all detföreligger etl ansvar för institutionerna att ge forskningskontakier inom resp.högskoleregion. Flera av de små högskoleenheterna understryker vikten av deföreslagna åtgärderna. finner de fyra förstaåtgärdsförslagen sä självklara att de inle behöver särskilt föreskrivas. SACOISR framhåller behovet av ämnespedagogisk forskning - s.k.didaktisk forskning - och påpekar att lärarutbildningsutredning (LUT) hänskjulitfrågor som rör tjänster och behörighet lill tjänst inom lärarutbildningen till uiredningen.SACO/SR och föreslår att en försöksverksamhet där läramtbildningsseklornbildar en egen didaktisk fakultet kommer till stånd. Varje didaktiskfakultetsnämnd borde enligt förslaget tilldelas rörliga medel för forskning.Även TCO framför att det finns behov av en fakultelsorganisation för pedagogiskforskning. Lärartjänstulredningen framhåller att med den reformeradetjänsteorganisationen med vissa undantag - försvinner ett samband som nufinns mellan anslag och tjänstekategorier. Detta medför att alla medel somdisponeras vid en institution kan komma alt utgöra underlag för en lärartjänst,oavsett om medlen är avsedda för forskning eller utbildning. Anslagssystemet och tilldelningen av medel till denenskilda institutionen från resp. anslag kommer dock indirekt att fä slorbetydelse för innehållet i varje tjänst. Lärartjänstulredningen framhåller även alt högskolan i delnya systemet bör få inrätta extra lärartjänster ulan nägon begränsning uppåt. Särskilt yttrande har avgivits av ledamoten , sommenar att den uppdelning som finns för högskolans ledningsorgan påmellannivå i fråga om kompetens för forskning resp. grundutbildning måste sesöver som en konsekvens av uiredningens förslag om den rörliga resursen för forskning. förslag i dessa delar har endastkommenterats av några få remissinstanser. Fosam framhåller att uiredningens förslag kan medföraproblem när del gäller alt täcka vissa inte budgeterade, ökade lönekostnadersom följer av avtal. Delta kräver att täckningsanslag kan disponeras även förde lönekostnader som bekostas från externa medel. BFR understryker alt anslagssystemetmåste utformas så att forskningen garanteras tillräckliga resurser. SAMN menaratt man bör utgå från att högskolan inte skall få inrätta tjänster i högrelönegrad än som är möjligt för myndigheterna. Prop.1984/85: 57 72 5 Ledningsfunktioner i forsknings- ochutbildningsverksamheten inom den statliga högskolan Lärartjänstulredningen ger i kapitel 5 en redogörelse förde olika ledningsorganen inom högskolan, högskolestyrelse, läkultels/sektionsnämnd,linjenämnd och instiluiionsslyrelse m.fl. adminislraliva organ. 5.1 Lärares skyldighel att åtaga sig uppdrag Mot den bakgrund som uiredningen anger i fräga om denuvarande adminislraliva organen i högskolan föreslär uiredningen ((// innehavaren av en lärartjänst skall kunna åläggas att inomramen för sin tjänst dels företräda verksamheten i olika organ inomhögskoleenheten, dels fullgöra ledningsuppgifter inom forsknings- ochutbildningsverksamheten och ott särskilda tjänster lör pedagogisk-administrativaarbetsuppgifter skall kunna inrättas även . Förslagel har kommenterats av UH.A och företrädare forhögskolan samt av personalorganisationerna TCO och /SR. UHÅ framhåller alt uiredningens förslag i fräga om läraresåligganden inte innebär någon nyhet. Enligt UHÄ:s uppfattning föreligger redannu ett tjänsteåliggande för den lärare som t. ex. utsetts till ledamot avhögskolestyrelse. De övriga högskolemyndigheter, som yttrat sig överförslaget, t. ex. i och tekniska högskolan i (KTH). HLS är däremol tveksam om lärare kan åläggas all åtagasig uppdrag i olika ledningsorgan. TCO och /SR tillstyrker i huvudsakförslaget, men understryker all uppdragen skall kunna fullgöras inom ramen förnormal arbetstid, TCO framhåller all mer utpräglade ledningsfunktioner normallinle kan ingå i en ren forskar/lärartjänst. Ansvaret för verksamheten på institutionsnivån ligger f.n.på institutionsstyrelsen. Slyrelsen skall i den framtida organisationenbesluta om fördelningen av de tillgängliga personalresurserna på de olikadelarna av verksamhelen inom institutionen, föreslär utredningen. Förslaget har diskuterats och kommenterats av flertaletremissinstanser. SAV behandlar särskill frågan om insiitutionsbegreppet somsådant och efterlyser ett klargörande av vad en institution eller arbetsenhetär. Övriga remissinstanser, t.ex. UHÄ och högskolemyndigheterna. SÖ och SACOISR saml SPF behandlarsammansättningen av institutionsstyrelsen. RRV betonar alt kraven påadministrativ kompelens inom institutionerna kommer att öka. UHÅ påpekar attvissa förändringar av institutionsstyrelserna redan Prop.1984/85:57 73 har genomförts lokalt vid vissa högskolor. Fleraremissinstanser, t.ex. och yrkar på mer inflytande för forskarna påinstitutionerna och /SR anser att del bör vara lärarmajoritet iinstitutionsstyrelsen. SÖ vill utöka det centrala inflytandet iinstitutionsstyrelsen, medan ERU anser att institutionerna bör åläggas meransvar för forskningen. SAREC framhåller att del saknas en fullständigbeskrivning och analys av institutionernas ledningsuppgifter och fördelningenav arbetet på institutionerna i uiredningen. För att balans mellan forskningoch utbildning skall uppnäs, måste sammansättningen av institutionsstyrelsernaändras, anser SAREC. 5.2.1 Uppgifter för prefekt och studierektor Den omedelbara ledningen av verksamheten vid enhögskoleinstitution åvilar f. n. prefekten, som kan ha en eller flerastudierektorer till sin hjälp. Uiredningen föreslår i princip samma typ avledningsfunktioner vid institutionerna som men framhåller att kraven påövergripande planering kommer att kräva större insatser än . Med hänsyntill de ökade kraven på ledningens insaiser föreslär utredningen att ävenbiträdande prefekt skall kunna utses. Även särskild befattningsutbildning börenligt utredningen föreskrivas för innehavare av prefekt- ellerstudierektorsuppdrag. Uiredningen föreslår således att prefekten skall leda och fördela arbetet vid institutionen prefekten till sin hjälp skall kunna ha en biirädandeprefekt och/eller en eller flera studierektorer det för behörighet till uppdrag som prefekt/biträdandeprefekt eller studierektor, om inte särskilda skäl föranleder annat, skallkrävas innehav av tjänst som lärare del skall föreligga skyldighet för prefekt ochstudierektor att genomgå befattningsutbildning. Yttranden har avgivits av följande remissinstanser,nämligen UHÅ. MFR, , akademierna samt SFS, /SRoch SPF. UHÄ och flera högskolemyndigheter, l.ex. universiteten iStockholm och , tillstyrker utredningens förslag i fråga om ökat ansvar förinstitutionsledningen saml krav på befattningsutbildning. Däremot avstyrkerUHÄ och i förslaget att införa biirädande prefekter.Akademierna samt SPF ansluter sig till förslaget om biträdande prefekter menunderstryker alt prefekten normalt bör vara professor och ha kvalificeradadministrativ hjälp. Även framhåller alt det krävsbefattningsutbildning för att en insfitution skall få en stabil funktionsdugligledning. Kravet på befattningsutbildning accepteras allmänt avremissinstanserna. SAV, /SR och SFS behandlar pä olika sättarbetsfördelningen inom institutionerna. /SR och SFS är negativa lill denutökning av prefektens ansvar som utredningsförslaget innebär och anser att detbör läggas pä institutionsstyrelsen. SAV menar att upp-6 1984185. Prop.1984/85:57 74 delningen av ledningsfunktionerna mellan lärare ochbiträdande prefekt är artificiell. Arbetsfördelningen mellan prefekt ochbiträdande prefekt bör enligt /SR preciseras. UHÅ framhåller som ettönskemål att arvodestjänster som studierektor bör finnas vid allainstitutioner med grundläggande utbildning. 5.2.2 Lärartjänstulredningen föreslår att del vid institution med lästa resurser för forskning ochforskarutbildning skall finnas ett forskarkollegium saml alt forskarkollegiet skall ha rådgivande och beredandeuppgifter rörande fördelning av resurserna för forskningen ochforskarutbildningen vid institutionen. Yttranden över förslagel har avgivits av UHÄ och övrigahögskolemyndigheter, BFR, DFI, hintbruksuniversitetet. TCO.SACOISR och SFS. Samtliga remissinstanser är negativt inställda till all eltnytt ledningsorgan tillskapas genom särskilda föreskrifter i förordning. 5.2.3 Ledningsfunktioner ovanför institutionsnivån I fråga om sådana ledningsfunktioner som spänner över flerainstitutioners verksamhet konstaterar utredningen att dessa i många fall måsteankomma på lärare. Vidare berör utredningen sammansättningen av fakul-tels-/sektionsnämndernaoch framhåller att en av de lärare som utses av fakultetskollegiet bör varalärare vid någon av de mindre högskoleenheterna i regionen. Uiredningen anseräven alt den förändrade tjänsleorganisationen medför all föreskrifterna ihögskoleförordningen (1977:263, 14 kap.) om vilka tjänstekategorier som skallvara företrädda i nämnden måste ändras. Dock bör, enligl uiredningen,fortfarande den ordningen gälla att minst fyra ledamöter skall varaprofessorer. Uppdrag att vara ordförande, dekanus ifakultets/sektionskollegium resp. i -nämnd kan förväntas bli mer arbetskrävande.Detta gäller även för ordförande i linjenämnd. framhåller även alt en institutionmåste ersättas för bortfall i arbetstid, då en lärare - anlitas för särskilda uppgifter åt linjenämnd ellerhögskolestyrelse. Endast några få remissorgan har behandlat ledningsfrågornai sina yttranden. Till dem hör bl.a. universiteten i och . SACOISR och SPF. SACOISR och SPF avstyrker uiredningensförslag att även en lärare frän de mindre högskolorna skall utses avfakultetskollegiet att vara ledamot i fakultets/ sektionsnämnd. De övrigaremissinstanserna har tagit upp den fräga som ledamoten aktualiserat,nämligen behovet av en översyn av ledningsfunktionerna på mellannivå.Universiteten i och samt utredning ansluter sig tillRuins bedömning. Prop.1984/85:57 75 versitetet framhåller att ätgärder måste vidtas för allfrämja samordningen av planeringen för grundutbildning och forskning. 5.2.4 Vissa särskilda tjänster 1 del sista avsnittet av kapitel 5 avger utredningen vissaförslag i fråga om de nuvarande ijänsterna som utbildningsledare, biträdandeutbildningsledare och studierektor samt studie vägledare och praktikkonsulent. Tjänsten som utbildningsledare bör även kunnainrättas om del bedöms som ändamålsenligt. Sådana arbetsuppgifter bör ocksåkunna läggas ut som uppdrag inom ramen för lärartjänster. I fråga om innehavareav ordinarie tjänster som studierektor föreslås att de förordnas på tjänstersom utbildningsledare och att studierekiorsijänsten utgår ur organisationen.Uppdrag att vara studievägledare bör enligt utredningen läggas på lärare, menmöjligheter att inrätta tjänster som sludievägledare bör finnas kvar. I frågaom praktikadministrationen anser uiredningen att det bör finnas lokal frihetatt organisera den i form av tidsbegränsade uppdrag eller som särskild tjänst. Förslagen har kommenterats av bl. a. TCO och /SR. Utredningensförslag tillstyrks av /SR. TCO markerar att organisationen endast kantillstyrka förslaget i fråga om avskaffande av tjänster som biträdandeutbildningsledare och studierektor, under förutsättning alt tjänster sommotsvarar de nuvarande tjänsterna inrättas i den nya organisationen. 6 inom den statliga högskolan Lärartjänstulredningen framhåller i kapilel 6 att dennuvarande regleringen av åliggandena för lärartjänsterna inom högskolan ärotillfredsställande av flera skäl. Den för varje tjänst preciseradeundervisningsskyldigheten styr valet av arbetsformer och prioriteringar avlärarnas arbetsinsatser på elt sätt som inte är ändamålsenligt, menarutredningen. anser att lärarnas åligganden börges en vidsträckt och rambetonad bestämning. Lärartjänst bör liksom nu varaknuten till viss högskoleenhet. Arbetstiden bör regleras genom kollekfivavtal.Utredningen framför inte någol detaljerat förslag till en ny arbetslidsregleringmen redovisar vissa huvudlinjer vilka redovisats i sammanfattningen av uiredningensbetänkande.