prop · G8033 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår alt anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att åklagarnas möjligheter att underlåta åtal utvidgas. Förslagetär ett led i strävandena att koncentrera rättsväsendets resurser tillbekämpandet av allvarligare brottslighet, bl. a. ekonomisk brottslighet, vålds-och narkotikabrottslighet. Enligträttegångsbalken får f.n. åtal underlåtas om brottet inte skulle medföra någonannan påföljd än böter och åtal inte krävs ur allmän synpunkt. Möjligheten atti sådana fall underlåta åtal utvidgas enligt förslaget genom en ny regel sominnebär alt åtalsunderlåtelse får ske under fömtsättning att något väsentligtallmänl eller enskilt intresse ej åsidosätts. Dennanya förutsättning skall gälla även vid de flesta andra fall avåtalsunderlåtelse. siluationen atl samma person har begålt flera broll ulvidgas möjlighetentill åtalsunderlåtelse genom all åklagaren får göra en friare bedömning än f.n. om vilken betydelse i påföljdshänseende det akluella brottet skall tillmätasi jämförelse med övrig brottslighet. Vid brott som begåtts under inflytande avsjälslig abnormitet skall del för åtalsunderlåtelse inte längre krävas atlsluten psykiatrisk vård kommer lill stånd. Även öppen psykiatrisk vård skallkunna föranleda åtalsunderlåtelse. Vidareföreslås en helt ny gmnd för åtalsunderiåtelise, nämligen aU åtal skall kunnaunderlåtas när det kan antas att påföljden skulle bli villkoriig dom och detdessutom finns särskilda skäl som talar för ålalsunderiåielse. Den nya regelnär i första hand avsedd för sådana fall där brottet med hänsyn lillomständigheterna framslår som ursäktligt. Prop.1984/85:3 2 Somen följd av atl möjligheterna lill åtalsunderlåtelse ulvidgas ökas ocksåmöjligheterna enligt till förundersökningsbegränsning. Ifråga om unga lagöverträdare ulvidgas också möjligheterna lill ålalsunderiåielse.Dessutom införs en viss möjlighel till förundersökningsbegränsning i fråga ombrott av sådana lagöverträdare. Vissaandra ändringar i bestämmelserna om åtalsunderlåtelse föreslås, bl. a. när detgäller möjligheterna alt återkalla beslul. Ipropositionen tas också upp frågan om vilka åklagare som skall vara behörigaatt besluta om åtalsunderlåtelse och förundersökningsbegränsning. Avsikten äralt alla åklagare i princip skall vara behöriga. I de fall där riksåklagarenf.n. ensam beslutar om åtalsunderlåtelse blir även cheferna för de regionalamyndigheterna och för åklagarmyndigheterna i , Göleborg och Malmöbehöriga. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Lagförslageni denna proposiiion har granskats av lagrådet. Propositionen innehåller därförtre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 7), lagrådets yttrande (s. 58) ochföredragande statsrådets ställningstaganden lill lagrådets synpunkter (s. 67). Föratt få skälen till lagförslagen helt klara för sig måste läsaren ta del av allatre texterna. Lag om ändring i Härigenomföreskrivs i fräga om dels aU 20 kap. 7 § och 23 kap. 4 a §skall ha nedan angivna lydelse, dds att i balken skall införas en ny paragraf,20 kap. 7 b §, av nedan angivna lydelse. Åklagare får besluta att underlåta ålal för brott (åtalsunderlåtelse): 1. om det kan antas att / händelse av lagföring någonannan påföljd än böter icke skulle komma att ådömas och den misstänkteslagföring ej krävs ur allmän synpunkt; 2. om brottet förövats, innan den misstänkte dömts förnågot annat brott som han förövat eller tillfullo undergått straff eller annanpåföljd för ett sådant brott, och det är uppenbart att brottet i Jämförelsemed det andra brottet är utan nämnvärd betydelse för påföljden; eller 4. om brottet uppenbarligen begåtts under inflytande avsådan själslig abnormitet, som avses i 33 kap. 2 § , samt slutenpsykiatrisk vård eller vård / vårdhem eller specialsjukhus för psykisktutvecklingsstörda kommer till slånd ulan lagföring samt åtal inte krävs avsärskilda skäl. 3. om det i annat faU av särskilda skäl är uppenbart attdet inte krävs någon påföljd för att avhålla den misstänkte från vidarebrottslighet och att det med hänsyn till omständigheterna inte heller krävs avandra skäl att åtal väcks; eller Beslut enligt första stycket 3 får meddelas endast avriksåklagaren. ' Senaste lydelse 1981:1285. Föreslagen lydelse kap. 7§ Åklagare får besluta att underlåta åtal för brott(åtalsunderlåtelse) underförutsättning att något väsent-ligt allmänt ellerenskill intresse ej åsidosätts: 1. om del kan antas alt brottet inte skulle föranledaannan påföljd än böler, 2. om detkan antas atl påföljden skulle bli villkorlig dom och det finns särskilda skälför åtalsunderlåtelse, 3. om denmisstänkte begålt annat brott och det utöver påföljden för detta brott intekrävs påföljd med anledning av det föreliggande brottet. 4. om brottet uppenbarligen begåtts under inflytande avsådan själslig abnormitet, som avses i 33 kap. 2 § , samt psykiatriskvård eller vård enligt lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda kommer till stånd utan lagföring. Åtal får underlåtas i andra faU än som nämns i Jörslaslyckel, om del av särskilda skäl är uppenbart att det inte krävs någon påföljdför all avhålla den misstänkte från vidare brottslighet och alt del med hänsyntill omständigheterna inte heller krävs av andra skäl att åtal väcks. Prop.1984/85:3 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7b§ Beslut om ålalsunderiåielse får Ett beslulom ålalsunderiåielse återkallas,om det inte längre finns får återkallas, om särskilda om- tillräckliga skäl för beslutet. ständigheler föranleder del. 23 kap. 4 a §2 Förundersökning får vidare läggas ned 1. om fortsatt utredning skulle kräva kostnader sominle står i rimligt förhållande till sakens betydelse och det dessutom kan antas alt brottet i händelse av lagföring inle skulle leda till någon svårare påföljd än böter, eller 2. om det kan antas alt åtal för 2. om det kan antas atl ålal för brottet inte skulle komma alt ske brottet inle skulle komma alt ske lill följd av beslämmelser om åtals- till följd av bestämmelser om åtals underlåtelse i 20 kap. eller om sär- Underlätelse i 20 kap. eller om sär skild åtalsprövning saml förunder- skild åtalsprövning samt något vä sökning inte krävs ur allmän syn- sentligt allmänt eUer enskilt intres punkt, se ej åsidosätts genom att förun dersökningen läggs ned. Om fömtsättningar för atl lägga ned en fömndersökningenligt första slyckel föreligger redan innan en sådan har inletts, får detbeslutas atl fömndersökning inle skall inledas. Beslut enligt denna paragraf Beslut enligt denna paragraf meddelas av åklagare. Endast riks- meddelas avåklagare. åklagaren får besluta när det kan antas att åtal inte skulle kommaatl ske tiU följd av 20 kap. 7 § första stycket 3. Denna lag Iräder i krafl . Lag om ändring i lagen (1964:167) med särskildabestämmelser om Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1964: 167) medsärskilda bestämmelser om unga lagöverträdare dels att 1, 4 och 5 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 5 a §, avnedan angivna lydelse. Senaste lydelse 1982: 184. Har brott begåtts av någon som vid tiden för brottet ejfylll , får uiöver vad som följer av 20 kap. 7 § ,åklagare besluta all underiåla åtal för brottet (åtalsunderlåtelse), om den underårige bereds vård med stöd av lagen (1980:621)med särskilda beslämmelser om vård av unga eller blir föremål för annan därmedjämförlig åtgärd eller utan sådan åtgärd blir föremål för annan hjälp- ochstödåtgärd samt del med skäl kan antas att härigenom vidtas vad som ärlämpligast för den underårige eller ombrottet uppenbarligen skett av okynne eller förhastande. Åtalskall dock väckas, om det krävs ur allmän synpunkt. Åtalsunderlåtelsefår dock inte beslutas, om något väsentligt allmänt eller enskilt intressedärigenom åsidosätts. I fråga om åtalsunderlåtelse sedan åtal har väcktstillämpas 20 kap. 7 a § . Beslut attej tala å brott skall på lämpligt sätl tillkännagivas för den underårige. Underrättelseom beslutet skall ock, såframt åtgärd av socialnämnd förutsattes, tillställasden- Ett beslutom åtalsunderlåtelse skall på lämpligt sätt tillkännagivas för den underårige. Undertättelseom beslutet skall också tillställas socialnämnden, om någon åtgärd frånnämndens sida förutsätts. Beslutatt ej tala å brott må återkallas, såframt skäl äro därtill ur allmänsynpunkt. Ett beslut om åtalsunderlåtelse får återkallas, omsärskilda omständigheter föranleder det. Har åtalsunderlåtelse beslutats enligt I § och misstänksden unge ha begått annal brott , får åklagare besluta att inteinleda förundersökning eller att lägga ned en påbörjad förundersökning beträffandedetta brott. Detta gäller dock inte, om något väsentligt allmänt eller enskUtintresse åsidosätts genom att förundersökning ej äger rum. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1981:1286. Senaste lydelse 1981:1286. 1984/85:3 6 Lagom ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske Härigenomföreskrivs aU 40 § lagen (1950:596) om räu lill fiske skall ha nedan angivnalydelse. Brottvarom förmäles i 34 eller Brott 5ow ovje* i 34 eller 35 §/år 35 § må ej, där del endasl kränker inte, om det endasl kränker enskild enskild fiskerätt, åtalas av allmän fiskerätt, åtalas av allmän åklagare åklagare med mindre del av måls- utan att del anges tUl åtal av måls ägande angives till åtal eller stats- ägande eller åtal ärpåkallat ur all- åklagaren finner åtal vara ur all- män synpunkt. mån synpunkt påkallat. Förfiske som ingår i fiskevårds- För fiske som ingår i fiskevårds område må fiskevårdsområdel område får fiskevårdsområdel anses som målsägande. anses som målsägande. Delägarei visst fiskevatten skall alllid anses som målsägande i fråga om räft attbeivra där begångna brou mot föreskrifter som meddelals med stöd av33f§. Dennalag träder i kraft . Lagom upphävande av lagen (1964:332) om behörighet att verkställa åtalsprövning ivissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1964: 332) om behörighel atl verkställa åtalsprövning ivissa fall skall upphöra atl gälla vid ulgången av . 'Senaste lydelse 1975: 176. 1984/85:3 7 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , Ijanuari 1971 lillkallades sakkunniga för alt se över bestämmelserna om rätt föråklagare atl underlåta all åtala för brott (åtalsunderlåtelse) m. m. Direktivengick ut på en avsevärd utvidgning av möjligheterna till åtalsunderlåtelse. Enannan huvuduppgift för de sakkunniga var all se över bestämmelserna omfömndersökning i brottmål. Syftet härmed var alt uireda om del var möjligt atl- i syfte all bäitre ta lill vara polisens resurser - i slörre ulslräckningunderiåla fömndersökning eller lägga ned en påbörjad förundersökning. Desakkunniga', som anlog namnel åtalsrältskommittén (Ju 1970:63), avlämnade ijuni1976 betänkandet (SOU 1976:47) Färre brottmål. Kommittén föreslog bl. a.avsevärt utvidgade möjligheter atl lägga ned en förundersökning och altmeddela åtalsunderlåtelse. En sammanfattning av betänkandet och kommitténslagförslag bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilagor 1 och 2.Beträffande gällande ordning och utredningens närmare överväganden hänvisastill betänkandet. Efterremiss har yttranden över beiänkandei avgelts av jusliliekanslern (),riksåklagaren (), , rikspolisslyrelsen, ,brottsförebyggande rådet (BRÅ), överbefälhavaren, , statskontoret,generahullslyrelsen, riksrevisionsverkei, , statensinvandrarverk, hovrätten för Väsira , , , i , läns- ', ordförande, riksdagsledamoten, nuvarande statsrådetBirgitta , f. polismästaren , dåvarande riksdagsledamotenDaniel och dåvarande byråchefen, numera överåklagaren . 1984/85:3 8 styrelseni , i Norrbotiens län, samarbetsorganet(Ju 1968:59) för rättsväsendets informationssystem (), socialutredningen (S1969:29), , , Sverigesadvokatsamfund. i (LO), (), Centralorganisationen /SR, (),. Föreningen , Föreningen . Remissinstansernahar bifogat yttranden, RÅ från överåklagarna i , och Malmöoch från cheferna för länsåklagarmyndigheterna i , ochKopparbergs län, i från polisslyrelsen iStockholms polisdistrikt samt i frånpolisstyrelserna i Göleborgs och polisdistrikt. Överåklagaren iStockholm har bifogat elt yttrande från chefsåklagaren . Pågrundval av åtalsrättskommilténs förslag infördes vissamöjligheter till s.k. förundersökningsbegränsning (prop. 1981/82:41, JuU 33,rskr 160, SFS 1982:184). De nya bestämmelserna (23 kap. 4 a § ,RB) innebär atl en fömndersökning får underlåtas eller läggas ned bl.a. i vissafall när man kan förutse åtalsunderlåtelse. Vidare har införts möjlighet föråklagaren att meddela åtalsunderlåtelse även sedan åtal har väckts (prop.1981/82:41, JuU 21, rskr 107, SFS 1981:1285). Dämtöver har kommitténs förslaginte lett till någon lagsliftning. Bestämmelsernai RB om åtalsunderlåtelse har tagits upp i promemorian (nr 5 seplember 1983) Polisens insatsermot narkotikan. Kommissionen föreslår här med utgångspunkt iåtalsrättskommilténs förslag att möjligheterna till åtalsunderlåtelse Utvidgas.Med hänsyn till den omfattande remissbehandlingen av kommittéförslagen har delinle erforderligt alt remissbehandla kommissionens förslag. Somett led i strävandena att koncentrera rättsväsendets resurser till bekämpandetav den allvarligare brottsligheten bör nu frågan om en utvidgning av områdetför åtalsunderlåtelse och fömndersökningsbegräns-ning tas upp på nytt. Åtalsrättskommilténsförslag och remissyttrandena däröver samt förslag bördärvid tjäna som utgångspunkt. Beträffandeåklagares behörighet aft meddela åtalsunderlåtelse gäller att prövningen ivissa fall är förbehållen högre åklagare. En av RÅ tillsattarbelsgmpp, åklagamtredningen, hade i uppdrag bl.a. att ' Dåpromemorian överlämnades ingick i utredningen byråchefen ,ordförande, länsåklagaren . , förste byråassislenten Maj-LisAriebrand, avdelningsdirektören , byrådirektören , dåvarande kammaråklagaren och chefsåklagaren . 1984/85:3 ,;, 9 utredamöjligheterna till större flexibilitet i åklagarverksamheten. Åklagar-utredningenredovisade sina förslag i promemorian Åklagarväsendetsorganisalion. Promemorian överlämnades till regeringen av RA som hemslällde omförfattnings- och organisationsändringar i enlighel med förslagen. Dessainnefatiade bl.a. rikllinjer för en ändrad regional indelning inomåklagarväsendet. I övrigl behandlades i promemorian bl.a. behörigheten allmeddela åtalsunderlåtelse. Här föreslog ulredningen alt den rätt atl besluta omåtalsunderlåtelse i extraordinära fall som f.n. tillkommer RÅ ensam skalltillkomma även statsåklagare. Vidare föreslogs atl åtalsprövning som f. n. ärförbehållen statsåklagare skall flyllas lill den lokale åklagaren. Promemorianoch RÅ:s framställning har remissbehandlats. Yttranden har avgetls av JK,, rikspolisslyrelsen, BRÅ, hovrätten för Väsira ,statskontoret, , , ,samtliga länsstyrelser, samtliga överåklagare, cheferna för samtligalänsåklagarmyndigheter, åklagarmyndigheterna i , , ,, , , , , och Värnamoåklagardistrikt, ombudsmän (), , , (TCO-S), Centralorganis-tionen /SR (/SR), , Föreningen , FöreningenSveriges polischefer, utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärder m. m. iskatteprocessen (USS) och kommun. Dedelar av förslaget som avsåg en ändrad regional indelning inom åklagarväsendethar tagits upp i prop. 1982/83:158. Förslaget har med vissa jämkningar antagitsav (JuU 1983/84:6, rskr 35). Ändringarna skall träda i kraft den 1 juli1985. De delar av åklagamtredningens förslag som rör behörighetsfrågorna börlämpligen tas upp i detta sammanhang. Vidare bör tas upp en skrivelse från RÅtill regeringen, daterad den 9 febmari 1984, angående assistentåklagaresbehörighel. Ensammanställning av remissyttranden över åtalsrättskommitléns ochåklagamtredningens förslag i de delar som är akluella har upprättats inomjustitiedepartementet och finns tillgänglig i lagstifiningsärendet (dnr446/84). Dessutom finns en sammanställning över remissyttranden överåtalsrättskommilténs förslag intagen i prop. 1981/82:41 i de delar förslagettogs upp i den propositionen. Degmndläggande bestämmelserna om åtal finns i 20 kap. RB. Enligt 20 kap. 6 § RBskall åklagare, om inte annal är föreskrivet, väcka åtal för brott som hörunder allmänt åtal. Åklagaren har som det bmkar heta en 1984/85:3 10 Principen om absolut åtalsplikt innebär alt åklagaren är skyldigall väcka ålal så snart bevismaterialet är sådanl alt åklagaren på objektivagmnder kan emotse atl den misstänkte blir fälld. Delfinns dock betydande inskränkningar i den absoluta åtalsplikten genom atlåklagaren i ålskilliga fall får göra en lämplighetsprövning av åtalsfrågan. Ensådan lämplighetsprövning är föreskriven bl. a. i de beslämmelser som röråklagarens rätl att besluta om åtalsunderlåtelse. Enligt20 kap. 7 § RB får en åklagare besluta om åtalsunderlåtelse i fyra fall (försiaslycket 1 -4). Punkl1 avser bötesbrott. Åklagaren har räll atl underlåta ålal om del kan antas atli händelse av lagföring annan påföljd än böler inle skulle komma atl ådömas ochden misstänktes lagföring inte är påkallad ur allmän synpunki. Punkt2 ger möjlighet till åtalsunderlåtelse i vissa konkurrens- och åter-fallssiluationer.Åklagaren får sålunda underiåla åtal för brott som har förövats innan denmisstänkte har dömts för något annat av honom förövat brott eller till fullohar undergått siraff eller annan påföljd för ett sådanl brott och det äruppenbart atl brottet i jämförelse med det andra brottet är utan nämnvärdbetydelse för påföljden. Enligtpunkt 3 finns möjlighel till åtalsunderlåtelse i sådana fall där det avsärskilda skäl är uppenbart att påföljd inle behövs för atl avhålla denmisstänkte från vidare brottslighet och det med hänsyn till omständigheternainte heller krävs av andra skäl att åtal väcks. Somjag tidigare berörde är detendast RÅ som får besluta om åtalsunderlåtelse på denna grund. Enligtpunkt 4 kan åklagaren underlåta åtal för broll som uppenbarligen har begållsunder inflytande av sådan själslig abnormitet som avses i 33 kap. 2 §brottsbalken, dvs. sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan själslig abnormitetav så djupgående art att den måsle anses jämställd med sinnessjukdom. Vidarefordras för åtalsunderlåtelse i delta fall dels att sluten psykiatrisk vårdeller vård i vårdhem eller specialsjukhus för psykiskl utvecklingsstörda kommertill stånd utan lagföring, dels att åtal inte är påkallat av särskilda skäl. 7 § RB gäller oavsett gärningsmannens ålder. Beträffande ungdomar som vidtiden för brottet inte fyllt finns del dessulom bestämmelser omåtalsunderlåtelse i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare (LUL). Enligt 1 § LUL får åklagaren - utöver vad som följer av20 kap. 7 § RB - underiåla alt väcka åtal, om den underårige bereds vård medslöd av lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) ellerblir föremål för annan därmed jämförlig åtgärd eller för annan hjälp- eller stödåtgärdoch det kan antas att härigenom vidtas vård som är lämpligast för denunderårige. Åtal får vidare underlåtas om brottet uppenbarligen skett av okynneeller förhastande. Ålal skall dock alllid väckas när det är påkallat frånallmän synpunki. Prop.1984/85:3 11 anledninglill åtalsunderlåtelse föreligger skall åklagaren inhämta yttrande frånsocialnämnden (2 §). Åklagaren får dock besluta om åtalsunderlåtelse utan attha inhämtat socialnämndens yttrande, om brottet är ringa eller om det äruppenbart all förutsättningar för åtalsunderlåtelse föreligger. Iprincip förutsätter ell beslul om åtalsunderlåtelse, vare sig det grundas på RBeller på LUL, atl utredningen är fullsländig och att del är klariagl att denmisstänkte har begått brottet. I praktiken krävs normalt all den misstänktehar erkänt. Somjag strax skall återkomma lill kan emellertid i vissutsträckning fömndersökningsbegränsning ske vid förutsedd åtalsunderlåtelseenligt RB. Beslulom åtalsunderlåtelse får meddelas även sedan åtal har väckts, om det kommerfram sådana förhållanden som om de förelegat eller varit kända vid tiden föråtalet, skulle ha föranlell åtalsunderlåtelse (20 kap. 7 a § RB och 1 § tredjestycket LUL). Åtalsunderlåtelse får dock inle beslutas, om den tilltalademotsätter sig del eller om dom redan har fallit. Beslutom åtalsunderlåtelse enligt RB får återkallas, om del inte längre finns skälför beslutet (20 kap. 7 § tredje stycket). Även beslut om åtalsunderlåtelseenligt LUL får återkallas. Härför krävs att det föreligger skäl ur allmänsynpunkt (5 § LUL). Vidsidan av åtalsunderlåtelse finns det beslämmelser om särskild åtalsprövning ivissa fall. a. i fråga om vissa brott enligt (sel.ex. 10 kap. 10 § och 12 kap. 6 §). Vidare kan nämnas 13 § skaUebroUslagen(1971:69) och 40 § lagen (1950:596) om räU till fiske. Enlämplighetsprövning av åtalsfrågan är också föreskriven i 31 § lagen(1981:1243) om vård av missbmkare i vissa fall (LVM) beträffande någon som harberetts vård med slöd av den lagen, om missianken avser broll för vilket inleföreskrivs strängare siraff än fängelse . Beträffandeden som har intagits i ett sådanl hem som avses i 12 § LVU föreskrivs enlämplighetsprövning av åtalsfrågan i 6 § LUL. Bestämmelseromförundersökning finns i 23 kap. RB och i förundersökningskungörelsen(1947:948). Enligt23 kap. 1 § RB skall fömndersökning inledas så snart det på grund av angivelseeller av annat skäl finns anledning atl anta all etl broll som hör underallmänl ålal har förövats. Ettav syftena med fömndersökningen är atl ge underlag för åklagarens åtalsbeslut.Under fömndersökningen skall sålunda utredas om brott har begåtts, vem somskäligen kan misstänkas för brottet och om tillräckliga skäl för åtal mot denmisstänkte föreligger. Genom fömndersökningen förbereds vidare rättegången viddomstol, så all erforderlig bevisning kan tas upp i etl sammanhang (2 §). Fömndersökningeninleds av polismyndighel eller åklagare. Har den inletts av polismyndighetenoch är saken inte av enkel beskaffenhel, skall ledningen av fömndersökningenövertas av åklagare så snart någon kan skäligen misslänkas för brottet. Även påett tidigare sladium kan åklagaren 1984/85:3 12 övertaledningen av fömndersökningen, om det är påkallat av särskilda skäl. Dåförundersökningen leds av åklagare, har denne räll all anlila biträde avpolismyndighet. Åklagaren får också uppdra åt polisman att vidta särskildåtgärd som hör till undersökningen, om åtgärdens beskaffenhet tillåter del (3§). Om sakenär av enkel beskaffenhel, stannar ledningen kvar hos polismyndigheten. Ianvisningar som har fastställts gemensamt av RÅ och rikspolisslyrelsen angesolika slag av brottmål där saken i regel skall anses vara av enkel beskaffenhet(se RÅ: s cirkulär RÅC 1:95). Enligt13 § vamsmugglingslagen (1960:418) får tullmyndighet inleda förundersökning ombrott som avses i den lagen. I nämnda lagmm anges också bl. a. vem som skallleda fömndersökningen. Delförekommer brottsutredningar som inte faller under begreppet förundersökning.Enligt 23 kap. 22 § RB behövs t.ex. inle fömndersökning beträffande brott förvilket svårare siraff än böter inte är stadgat, om tillräckliga skäl för åtaländå föreligger. Enligt 25 § förundersökningskungörelsen (1947:948) är det isådana fall i regel tillräckligt att del av en polisrapport eller annanhandling framgår humvida den misstänkte erkänner eller förnekar gärningen. Enfömndersökning kan upphöra genom atl den läggs ned. En grund för nedläggande ärenligt 23 kap. 4 § andra slycket RB att del inte längre finns anledning tillatt fömndersökningen fullföljs. I 23 kap. 4 a § RB anges ytterligare gmnder föratl lägga ned en förundersökning. Del är här fråga om s.k.fömndersökningsbegränsning. Enligt första stycket punkt 1 får en fömndersökningläggas ned, om fortsatt utredning skulle kräva kosinader som inle står irimligt förhållande till sakens betydelse och det dessulom kan antas attbrottet i händelse av lagföring inte skulle leda till någon svårare påföljd änböler. Enligt punkt 2 får en förundersökning också läggas ned, om det kan antasatt åtal för brottet inte skulle komma att ske till följd av bestämmelserna omåtalsunderlåtelse i 20 kap. eller om särskild åtalsprövning saml fömndersökninginte krävs ur allmän synpunkt.