prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Solvärmeieknikenbefinner sig emellerUd ännu i elt introduktionsskede. vilkel innebär attfortsatt ekonomiskt slöd till solvärmeanlägpningar behövs. Energilagring: Lagring i jord. berg och vallenmagasintycks enligt BFR erbjuda de slörsla möjligheterna lill billiga säsongslager.Värmeförluster och kostnadsskäl gör alt lagren måste vara relativt stora.Sverige har genom sin glaciala jordartsgeologi och urberget myckel godaförulsällningar för undermarksbaserad värmelagring. Enligt BFR:s bedömning kan den framlida lekniska och ekonomiskamarknadspotentialen för olika typer av värmelager bli ca sett i ett20-årsperspektiv. För all skapa förutsättningar all uppnå denna marknadspotential,framhåller BFR. fordras fortsalt forskning och ulveckling saml fortsattbyggande av värmelager som experiment- och demonstrationsprojekt i full skalaför olika värmekällor och för konvenlionell värmeproduklion. Kostnadsuppskattningar för olika typer av värmelager ärosäkrare än för 1. ex. syslem med värmepumpar och nalurvärmekällor. eftersomendasl ell fålal experimentanläggningar finns bygpda. Kostnaderna för laper ärockså storieks- och syslemberoende. framkomna resullat från experimentanläggningarlyder enligt BFR:s bedömning på alt den del av energikostnaden som är direklrelaterad lill lagrel kan bli så låg som /kWh. Värmepumpar: Uivecklingen på värmepumpsområdei ser ul altöverträffa de bedömningar som gjordes i prop. 1980/81:90. Delta gällersärskilt för uppvärmning av bostäder, där värmepumpar av BFR nu bedöms kunnaproducera ca omkring . Till detta kommer produktionen frånvärmepumpar i fjärrvärmenäten. Även inom andra sektorer där kraven pålemperaturnivåer är måttliga, t.ex. lokaluppvärmning och industrielllåg-lemperaturvärme, finns en framlida marknad för värmepumpar. Den lolala leknisk-ekonomiska marknadspotentialen förvärmepumpar i fjärrvärmenät, gruppcentraler och större byggnader är. enligtrådets bedömning, ca . exkl. indusirins lågtemperaturvärme. 1 småhus bedömspolenlialen vara ca . Flerlalel remissinstanser anser all rapporten ger envärdefull och lättillgänglig beskrivning av kunskapsläget och den tekniskautvecklingen inom värmepumps- och solvärmeområdet. Etl antal remissinstanseranser dock all vissa aspekler inte behandlals i tillräcklig omfattning irapporten. a. saknar statens energiverk, eiicrgiforskningsnömnden (Efn) m.fl. en ulvar- Prop.1984/85:120 125 dering av olika styrmedels effekler och en beskrivning avolika aktörers inflyiande över utvecklingen. Vad gäller fortsatta insatser inom solvärme-,värmelagrings- och värme-pumpsområdd belönar, i likhd med BFR. elt slort anialremissinstanser behovet av utbildning, information och rådgivning. Enuppföljning av de miljöproblem och hälsoeffekter som kan uppslå i samband medlillämpning av nya byggmetoder och nya tekniska system efterlyses också av dtflertal remissinstanser. Av de remissinstanser som yttrat sig i frågan anser cnmajoritet atl BFR:s ansökan om utökade resurser till forskning ochexperimentbyg-pande inom solvärme-, värmelaprings- och värmepumpsområdei inlebör bifallas. Behovet av forskningsresurser till högskolorna betonas dock uvbl.a. slatens energiverk och ingenjörsvelcnskapsakcideiuieii. Flera av remissinstansernasom inte tillstyrker BFR:s förslag beträffande fortsatt experimentbyggande ärdäremol positiva lill en lörtsati prototyp- och demonsl I al ions verksam hel. Vad päller fortsatt inlroduklionsslöd till värmepumpar årremissopinionen delad. Däremot anser man med få undantag att introduklionsstödetlill solvärmeanluggningar bör bibehållas. En utvärdering av energiforskningssiödds effektivitet inomsolvärme-och viirmepumpsområdena har genomförls av Efn. Utvärderingen redovisasi rapporten och värmepumpar Hardd statliga energiforsk-ninpsstoddvarit effeklivi'.' (nr 13). Efn framhåller i rapporten att sådaniforsknings- och ulvecklingsarbete som är inriktal på att nå marknadselfekter påkortare sikt, i högre grad ån bör styras av marknadsförulsällninparna.Industrins kompetens bör i höpre grad engape-las \'id målformulerinp ochpenonilörandc av forskning och uivecklinp. Vad päller varmepunipslekniken anser Efn alt forsknings-och utveck-liiipssiödet lill eldrivna \ärniepumpar kan begriinsas ochkoncentreras till frägor om hur de fungerar i uppvärmiiinpssystem(dimensionering, drift-koiiiroll mm.). Vad gäller solvärmeiekniken anser Efnatt de senaste årens framsteg, såväl preslandLi- som kostnadsmiissipl.motiverar forlsall stöd till forskning och utveckling. Har avses såviiisolfångarfält för Ijarr-viirnie eller gruppcentraler som kombineradesolvärmesyslem för uppvärmning och varmvattenberedning. Målet bor på korl siktvara leknikut-vecklinp. 1 dt n>tt programarbete bör enligt Efn liimpligstrategi och omfattning bestämmas med uigångspunkt i slrävan atl behålla ochutveckla befintlig kompetens med koppling lill industriellt ulvecklingsarbete. För epen del anser jag atl de bedömningar som BFR ni. fl.har gjort tyder på att \i kan se fram emot en fortsatt expansion inomvärmepumpsomrä-dei. Värmepumpsleknikcn har på dt fåial år fält sittkommersiella penom-broii, varigenom möjlighetema till en effeklivisering ienerpianvändninpen och en fortsall oljeersällning >ilerlicare förbätlrals.Jap har tidigare understrukit att n>'a energitekniker inte bur erhållabeslående subventioner. 1984/85:120 126 linjemed detla grundläggande synsätt, och med hänsyn lill del faktum atlvärmepumpsleknikcn nu är känd och etablerad, har del ekonomiska slöd Ullinvesleringar i värmepumpsanläggningar som har lämnats under ellintroduktionsskede avvecklats. Densnabba lekniska utvecklingen inom värmepumpsområdei kan i vissa fall medföraatt värmepumpens tekniska preslanda eller installationens ulformning inle helluppfyller de krav som konsumenien har räll att siälla. Det är således angelägetall konsumenlerna kan ges fullgoda garantier när del gäller ulrustningenspreslanda, materialkvalitet m. m. Regeringenuppdrog därför ål delegationen (1 1982:07) för upphandling inom energiområdet(EUD) alt redovisa förslag om försäkringssystem och någon form avauklorisaiionsförfarande eller molsvarande prövning av leverantörer av mindrevärmepumpar. Efter förhandlingar mellan EUD, och företrädareför branschen har en överenskommelse om etl enhetligt garantisyslem förvärmepumpar träffats. Garantin beslår av dels en femårig effeklgaranti, dels enivåårig materialgaranli. För att förbällra informalionen lill konsumenlernabelräffande värmepumpsleknikcn har EUD även lålil uiarbeta eninformationsbroschyr som har distribuerats till landels småhusägare. 1lakt med att värmepumpslekniken blir kommersielll tillgänglig har, i enlighelmed de riktlinjer för energiforskningen som har lagls fasl av medanledning av prop. 1983/84: 107 om forskning bil. 9 (NU 45, rskr 407), delstatliga slödel lill värmepumpsleknik inom ramen förenergi-forskningsprogrammet minskals. Forlsall stöd bör i huvudsak inriklas påvärmepumpsulnylUande i blockcenlraler, systemaspekter saml nya lyper avvärmepumpar. Energiverkei framhåller alt forsknings- och utvecklingsstöd liilde högskoleinsliiulioner som byggt upp en kompelens inom områdel börfortsätta liksom del inlroduklionsslöd lill prolotyp- ochdemonslralionsanläggningar som lämnas inom nu gällande oljeersäitnlngsprogram.Jag instämmer i uppfallning. Vadgäller solvärmeiekniken visar BFR:s utvärdering atl lidigare bedömningar avsolvärmens möjliga roll i vår energiförsörjning har varil alltför optimistiska.Samtidigt har belydande framsteg inom forskningsområdet gjorts under senareår. Jag anser därför att forskning och utveckling inom solenergiområdel ävenfortsättningsvis är moliverad. Blandde forskningsområden som är av speciellt inlresse märks solfångarfält i anslulningtill blockcenlraler och utveckling av system för solvärml lappvarmvallen. Jagvill i likhel med flera remissinslanser belöna all utvecklingen avsolvärmetekniken bör ses i ell längre tidsperspektiv. Forskningsanslagen bördärior koncentreras till forskargrupper, inom vilka förutsällningar för enlångsiktig kompetensuppbyggnad finns. bör en nära koniakt medindusirins prakliska ulvecklingsarbete efierslrävas, för all de prak- 1984/85:120 127 liska och ekonomiska aspekterna inte skall skjutas ibakgrunden. Härigenom skapas en kontinuild som möjliggör en hög kompelensnivä. BFR:s utvärdering har visat att en betydande potential förframför allt markvärmelager finns. 1 likhd med slatens energiverk anser jag allvärmelagring i stora system är elt angeläget utvecklingsområde. Långtidslagerförbättrar möjlighelerna för kraftvärmeproduklion. spillvärmeulnyttjande,effektuUämning m. m. Med anledning uv regeringens proposilion om forskning(prop. 1983/84: 107) beslulade om forlsall stöd lill forskning ochUlveckling inom värmelagringsområdd. Jag anser atl del lotala slalliga stödettill vårmelagring inom mmen för energiforskningsprogrammd har entillfredställande omfattning. Med hänvisning lill del malerial som har lagils fram införutvärderingen av Sol 85-programmet har BFR hemställt om ökade resurser. Mol bakprundav vad jagjust har anfört anserjag i likhet med flertalet remissinstanser atlen höjning av gällande medelsram inle bör ske. Till anslagsfrågorna återkommerjag i dd följande (avsnitt 14 punkl EI2). De franisieg som har gjorls beträffande forskning ochutveckling inom solvilrmeområdei under de senasle åren visar all lekniken äruivecklings-bar inom flera tilliimpningsområden. För att möjliggöra industrinsmedverkan i uivecklingsarbetd och en marknadsdablering på sikl är emellerlidett Ibrtsatl inlroduklionsslöd nödvändigt. Jag anser därtör alt introduklionsstödetlill solvärmeanläggningar bör förlängas t.o.m. uigången av . Jap återkommer frågan om medel härför i dd följande(avsnitt 14 punkt E22). 7 Elförsörjning 7.1 Inledning Elproduktionen inom landet uppgick enligtpreliminära uppgifter lill . Därav utgjordes av vattenkraft ochnära av kärnkrafi. 1 moiirycksanlägpningar producerades . vänlas ytterligare två kärnkraftblock,och 3 om I 050 MW vardera, komma att föras in ikraftsystemet. Detta innebär ell produkiionsiillskolt om per årnär blocken nått full tillgänglighet. Tillgången på produktionskapacitet bedömsdärior bli pod i del svenska krafisysienid under den närmaste framliden. när kärnkraften har uppnått fulltillgiinglighet och vattenkraften blivii ytterligare utbyggd, kommer ca 125TWh/år att kunna produceras under medelvatlenår med utnyttjande av enbartvattenkraft och kärnkraft. Elproduktionss>stemet kommer totalt sett i detlägel att kunna producera närmare /år. Detla moisvarar en möjlipelanvändninp exkl. nälföriuster om ca 115 resp. ca /är. Prop.1984/85:120 128 För all lillgodose evenluella ökningar av elbehovet pålängre sikl och skapa förutsättningar för alt avveckla kärnkraften ärdet nödvändigl att hålla olika möjligheter öppna att bygga ut elproduktionen.Vad gäller mottryckskraft, vindkrafi och vallenkraft kommer jag i del följandealt redovisa åtgärder som ökar kunskapen och ger handlingsberedskap införframtida beslut. 1 förhållande lill de behov av elproduktionskapacitei som kankomma att föreligga när kärnkraften skall börja avvecklas kan möjligheterna atlbygga ut mottryckskraft, vindkraft och vattenkraft visa sig vara otillräckliga.Även andra alternativ kan därför senare behöva övervägas. Den kolanvändning som kan komma atl behövas i landel börske med hög verkningsgrad. Den låga verkningsgraden vid kolkondens medför viden mera omfattande kolkondensulbyggnad atl miljöförorenande ämnen i belydandeomfattning släpps ut, även om åtgärder vidias för höggradig rening av rökgaseroch långt gående kväveoxidreduktion. Därlill kommer all en inlroduklion avkolkondens belastar handelsbalansen genom de betydande mängder kol som måsteimporteras. förbrukar elt 600 MW kolkondensblock som används förbasprodukiion ca I miljon ton kol . Kolkondens bör därför övervägas förslsedan alla andra alternativ prövats och under förutsättning av radikaltförbättrade miljöegenskaper. 1 det följande behandlar jag dels kärnkraften (avsnill7.2), dels var för sig de krafislag som i försia hand kan bli aktuella förulbyggnad (avsnitten 7.3-7.5). Jag behandlar också frågor om nyelprodukiionsleknik (avsnill 7.6), elöverföring och eldistribution (avsnitt7.7) saml exporl och import av elektrisk kraft (avsnitt 7.8). svarade kärnkraften för och under år1984 för av landets elproduktion. F.n. är lio svenska kärnkrafiblock i drift.Drifisresultaien har år lör år successivt förbätlrals och kan för år 1984betraktas som myckel goda. Tabell 7.1 Elproduktion i de svenska kärnkraftverken lion (TWh neuo) gänglighets- »8,64 I 2 Ringhalb I 3Ringhals 4 Forsmark I 1984/85:120 129 Dengenomsnittliga energitillgängiigheten för de tio kärnkraftblocken överstiger detillgänglighetsfaktorer som använts som underlag när käm-kraftutbyggnademaplanerades (energitillgänglighetsfaktor ). och 3, om 1050 MW vardera är nästanfärdigställda. Blocket har tillförts bränsle och nukleär provdrifthar inletts . Infasning till nätet beräknas ske i början avmars 1985. För blocket 3 har bränsle tillförts reaktorn . Första infasning till nätet avses ske . Jaghar i det föregående (avsnitt 3) redovisat en strategi för avvecklingen avkärnkraften. Vattenkraftproduktionenmotsvarar närmare två tredjedelar av den totala elproduktionen i Sverige.Den tekniskt utbyggbara vattenkraften har uppskattats motsvara enenergiproduktion av ca /år varav ca /år har bedömts varaekonomiskt möjlig atl bygga ut. Av de återstående ekonomiskt utbyggnadsvärdavattenkraftsresurserna faller hälften - eller ca /år - på de fyraoutbyggda huvudälvama i Nortland, nämligen Torne-, Kalix- Pite- ochVindelälven. Fömtom dessa älvar finns betydande utbyggnadsmöjligheter i bl. avissa skogsälvar i samt Ljusnan och . 1975och energipolitiska beslut (prop. 1975; 30, CU 28, NU 30, rskr202-203, prop. 1980/81:90, NU 60, rskr 384) innebär att vattenkraften skallsvara för en energiproduktion om /år . År1977 beslutade statsmakterna om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen förvattendrag i norra och (prop. 1977/78:57, CU 9, rskr 100).Beslutet innebär att de fyra huvudälvarna samt vissa andra älvar ochälvsträckor med en sammanlagd utbyggnadsvärd energiproduktion om mer än 20TWh/år tills vidare tagits undan från utbyggnad. Beslutet har senarekompletterats med undantag för vissa ytterligare älvar och älvsträckor. Isyfte att skapa garantier för att gällande utbyggnadsmål skulle kunna uppnåsbemyndigade regeringen mig att tillkalla vattenkraftberedningen (VKB)med uppgift atl föreslå en plan för vattenkraftens utbyggnad. VKB lämnade iaugusU 1983 betänkandet (SOU 1983:49) Vattenkraft. Vissakompletterande frågor rörande vattenkraftsutbyggnaden har på regeringensuppdrag belysts av statens energiverk i rapporten (1984:1)Vattenkraftsutbyggnad under 1980-taIet. Regeringentog ställning betänkande i proposition 1983/84:160 omfortsatt vattenkraftsutbyggnad. I propositionen föreslogs att en plan förvattenkraftsutbyggnaden bör läggas fast av . 9 1984/85. 1984/85:120 130 framhölldärvid att planen är ett led i en strategi för att tillgodose det av riksdagenfastställda målel för vattenkraftsproduktionen , föralt skapa sysselsättning samt för att bevara kompetensen hos kraftföretagenoch i den Ullverkande industrin. Mot bakgrund av den stora osäkerheten ochm.h.t. behovet av en marginal inför prövningen enligt vattenlagen borde enligtpropositionen den plan som fastställs för vattenkraftens utbyggnad omfatta projekt motsvarande en vattenkraflsprodukUonom ca /år. Enligtvad jag anförde i propositionen borde planen utformas med största möjligahänsyn tagen till miljön och till möjligheterna atl uppnå en bred politiskförankring. Viktiga utgångspunkter är de bedömningar som har gjorts i denfysiska riksplaneringen. Dessa skäl talade för att etl begränsat tillskott frånvattenkraften bör uppnås i första hand bland projekt, som kan genomföras utanhinder av tidigare riksdagsbeslut. En slor del av projekten är om- ochtillbyggnader av befintliga kraftverk. En komplettering av planen borde enligtvad jag anförde göras utifrån de bedömningar av projekt som gjorts i tidigarevattenkraftsutredningar. Givetvis är det viktigt att även beakta de omarbetadeoch förbättrade utbyggnadsprojekt som i vissa fall utarbetats . Vidriksdagsbehandlingen av propositionen slogs fast, att en plan med den förordadeomfattningen bör utformas så att största möjliga hänsyn tas tillmiljöaspekterna och till de lokala sysselsättningseffekterna. a. är detviktigt att utbyggnaderna planeras så atl förhållandevis varaktig sysselsättningskapas. beslutade att planen för vattenkraftsutbyggnad bör omfatta3,/år för att uppnå en utbyggnad av /år (BoU 1983/84:30, rskr388). I förhållande till propositionens förslag till vilka projekt som bordeingå i planen gjordes vissa ändringar. Riksdagenbeslutade sålunda att Nedre Långan och Haverö inte skulle tas med i planen. Istället för Nedre Långan fördes projekten iHårkan till planen. Riksdagenbeslutade att Ammersåns överledning skall tas med i planen liksom om- ochtillbyggnader i fem kraftstationer nedströms överledningen. Riksdagenförordade att frågan om Hylströmmen och den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden iövrigt i ytteriigare skulle övervägas. Jag avser återkomma tilldessa frågor i det följande. Denav antagna planen omfattade projekt motsvarande ca /år. Isyfte att komplettera planen med ytterligare projekt har en arbetsgmpp medrepresentanter för finans-, jordbmks-, bostads- och industridepartementenutarbetat en promemoria (Ds I 1984; 26) Komplettering av planen förvattenkraftsutbyggnad. I promemorian redovisas projekt motsvarande /årsom kan komplettera planen för vattenkraftsutbyggnad. Promemorian och en remissammanställning återfinns i bilaga9. Promemorian innehåller ett 20-tal nybyggnader eller kompletteringar avbefintliga kraftverk och förslag till ändrade vattenhushållningsbestämmelser. 1984/85:120 131 Påregeringens uppdrag har statens energiverk närmare utrett frågan om utbyggnadav små vattenkraftverk. Utredningen har redovisats i rapporten (1984:4) Småvattenkraftverk. Rapporten har remissbehandlats. En sammanfattning avrapporten och en sammanställning av remissynpunkterna återfinns i bilaga 14. EK 81 har utrett frågan omvattenkraftens långsiktiga roll i energisystemet, mot bakgrund av beslutet attavveckla kärnkraften. Enligt EK 81 skulle en större utbyggnad av vattenkraftenom exempelvis ca /år fömtsatta att någon eller några av de nu inteutnyttjade större älvarna byggs ut. En sådan utbyggnad, med en genomsnittligkostnad av exempelvis /kWh, år, skulle enligt kommittén ge en kostnadsbesparingav storleksordningen jämfört med utbyggnad avkolkondenskraftverk. EK 81 har särskiltbehandlat frågan om behovet av ytterligare beslutsunderlag inför kommandeenergipolitiska beslut. Eftersom en av de viktigaste fömtsättningarna förkärnkraftens avveckling är att kraftförelagen kan planeraelproduktionen föreslås statsmakterna klargöra vilka fömtsättningar som frånstatens sida skall gälla för utbyggnad av elproduktionen. Det gäller bl.a.vilka älvar och älvsträckor som kan byggas ut. Besked i dessa frågor, somenligt EK 81 kräver etl omfattande fortsatt utrednings-och planeringsarbete isamråd med bl. a. berörda myndigheter, kraftproducenter och övrigaintressenter, bör ges . EK 81 föreslår vidare att regeringen tarinitiaUv till förprojekteringar av några vattenkraftverk för att förkortaledtiden för nya kraftverk. Enligt EK 81 bör beaktas att en utbyggnad avvattenkraftverk i regel kräver avsevärt längre ledtid än utbyggnad avkondenskraftverk. Enhgt EK 81 finns, mot bakgmnd av den goda ekonomin,möjligheter att få till stånd en från miljösynpunkt skonsamvattenkraftsutbyggnad. Fråganom behovet av ytterligare underlagsmaterial för kommande ställningstagandentill den långsiktiga utbyggnaden av vattenkraften har även behandlats avstatens vattenfallsverk i anslagsframställningen för /86. Vattenkraftenär en viktig energikälla eftersom den är inhemsk och förnybar samt avstrategisk betydelse för möjligheterna att avveckla kärnkraften. Åven frånmiljösynpunkt erbjuder vallenkraften stora fördelar eftersom den kan medverkatill minskade utsläpp av försurande föroreningar frånförbränningsanläggningar. Vattenkraftsutbyggnad kan emellertid medföra starkakonflikter gentemot motstående markanvändnings- och miljöintressen. När det gäller frågan omerforderligt produktionstillskott för att uppnå den av angivnautbyggnadsnivån om /år vill jag erinra om att jag i prop. 1983/84:160 omfortsatt vattenkraftsutbyggnad konstaterade 1984/85:120 132 attdet råder både osäkerhet och oenighet om hur stort tillskott som fordras föratt nå upp lill en årsproduktion om . Jag konstaterade därvid att delinle är möjligt atl med någon störte säkerhet uttala sig om den exaktastorieken på det tillskott som krävs för att den av beslutade nivånpå /år skall uppnås. En slutsats som man måste dra var dock enligt vadjag anförde i propositionen att en plan bör innehålla utbyggnadsprojekt av ensådan omfattning att det kan vara möjligt att uppnå ett störreutbyggnadstillskott än /år. anslöt sig till mina bedömningari denna del (BoU 30, rskr 388). Fråganom fortsatt vattenkraftsutbyggnad kan enligt min uppfattning ses i tvåperspektiv. På kort sikt gäller det atl komplettera den av antagnaplanen för att uppnå den av angivna produktionsnivån om /år. Pålång sikt gäller det att klarlägga vattenkraftens roll i samband medkärnkraftens avveckling. Beslutom vattenkraftens energipolitiska roll på lång sikl behöver inle fattas förräni . I likhet med vad EK 81 föreslår behöver enligt minmening vissa åtgärder vidtas så att vi när erforderhga beslut måste fattas harett tillräckligt underlag. Vidare är det inför framtida ställningstaganden tillvattenkraftens mer långsiktiga roll väsentligt att inom landet bevara denkompetens som finns inom kraftindustrin och den tillverkande industrin. Denplan för vattenkraftsutbyggnad som beslutade om ijuni 1984 är ettkonkret uttryck för denna strävan. Riksdagenbör därför nu beredas tillfälle att i ett sammanhang ta ställning till fråganom vattenkraftsutbyggnad på såväl lång som kort sikt. Jaganser i likhet med bl. EK 81 och VKB att stora krav måste ställas påkraftbolagen så att olika markanvändnings- och miljöintressen beaktas. Detgäller bl.a. samemas intressen. Jag delar EK 81 ;s uppfattning att studier börgenomföras för att närmare utreda vattenkraftens roll i det framtidaenergisystemet i samband med avvecklingen av kärnkraften. Ett syfte med sådanastudier bör enligt min mening vara att genom sammanställning av befintligtunderlagsmaterial och vissa kompletterande inventeringar av tänkbarautbyggnadsprojekt få fram ett underlag för ställningstaganden till hur vårlångsiktiga elproduktionskapacitet bör utformas. Jag har i avsnitt 3 närmareutvecklat vilka ytterligare utredningsinsatser som erfordras för att mer idetalj ta ställning till hur kärnkraften skall avvecklas. Vadgäller åtgärder på kort sikt har beslutat att en utbyggnad avvattenkraften skall uppgå /år . beslut i juni 1984rörande vattenkraftsutbyggnad innebär att en plan har lagts fast för att nå envattenkraftsutbyggnad motsvarande /år inom en tioårsperiod.Beslutet innebär vidare att regeringen bör återkomma till avseendeden del av planen som erfordras för att ge planen den av beslutadeomfattningen. Genombeslutet har bred enighet uppnåtts om fortsatt vattenkraftsutbyggnad inomramen för vad har beslutat om. Prop.1984/85:120 ]33 ochriksdag har därigenom klarlagt förutsättningarna för fortsatt vattenkraftsutbyggnadunder . Efter riksdagsbeslutet har jag haft kontinuerligaöverläggningar med kraftföretagen, den tillverkande industrin samt berördamyndigheter, kommuner och fackliga organisationer. Dessa överläggningar syftarUll att främja elt genomförande av i första hand de projekt som ingår i planenför vattenkraftsutbyggnad. Dessutom syftar överläggningarna till att främjaförnyelse av äldre vattenkraftverk samt till att säkerställa kompetensen inomden tillverkande industrin genom samarbete mellan berörda företag ochkraftföretagen.