prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag förutsätter därvid att eleven normalt harfillräckliga kunskaper i svenska. Hemspräksundervisning ochsiudiehandledning bör ses som ell erbjudande. Självfallet utgår jag härvidfrån att, liksom , de elever som har behov därav i praktiken också deltari verksamhelen. Jag delar utredningensuppfatlning alt det är önskvärt att hemspräksundervisning skall kunna erbjudaselever utanför schemalagd tid eller under t. ex. tid för fria aktiviteter sometl alternativ där det är praktiskt genomförbart med hänsyn till bl. a.tillgängliga resurser och lärarnas tjänstgöring. 1984/85:100 Bilaga 10 101 En fördel är i så fall att eleverna dä intebehöver gä miste om annan undervisning. Denna fråga måste självfallet avgöraspå lokal nivå, där en bedömning med utgångspunkt i lokala och individuellaförutsättningar och behov kan göras. 15.6.2 Hemspråksklasser m. m. SKU föreslår attsammansatta klasser och hemspräksklasser skall få anordnas pä låg- ochmellanstadierna med jämkning av timplanerna. Den försöksverksamhet med sådanaklasser som pågått /80 skulle därmed upphöra. På högstadietskall svenska vara det huvudsakliga undervisningsspråket. En förulsällning förinrättande av hemspräksklasser och sammansatta klasser skall enligt ulredningenvara atl undervisningen i och pä svenska fär en sädan omfattning atl elevernakan undervisas huvudsakligen pä svenska under högstadiet. Annatundervisningsspråk än svenska på högstadiet skall undanlagsvis få förekommaför elever som kommil till sent under skolpliktsåldern och för eleversom utifrån särskilda behov i övrigl bör få sin undervisning pä sitt hemspråk.SKU föreslår vidare att förberedelseklasser alltjämt skall kunna anordnas. Förslaget om atlförsöksverksamheten skall upphöra och all bl. a. hemspräksklasser skall fåanordnas tillstyrks i princip av alla remissinstanser. Även förslagel om attsvenska skall vara det huvudsakliga undervisnings-språket på högstadiet har avflertalet av de instanser som yttrat sig mottagits positivt. För egen del vill jag anföra följande. Alla elever skall ha likatillgäng till utbildning igrundskolan. Elever med annat hemspråk än svenska har således rätl atl fä enmed andra elever likvärdig ulbildning. Delta innebär bl. a. att de skall kunnafä en grundläggande språklig utveckling på sitt modersmål och atl de skall fåsädana kunskaper i svenska att de kan gä över till fortsatta studier pä svenskaoch verka i arbetslivet och i samhället i övrigt under samma förutsättningarsom elever med svenska som modersmål. Som jag har nämnt menar jag kunskaper i svenska är en förulsällning för atl aktivt kunna verka ochdelta i det svenska samhällslivet. Hemspräksklasser,sammansatta klasser och förberedelseklasser fyller en väsentlig funktion förmänga invandrarelever. Hemspråksklasser och sammansatta klasser bör därför ienlighel med SKU:s förslag fr.o.m. /86 få anordnas med jämkadetimplaner pä låg-och mellanstadier. Förberedelseklasser bör vidbehov få inrättas som en tillfällig anordning. Det är dock enligt min meninginte möjligl att fastställa dessa former för organisation av undervisning avinvandrarelever som generell princip. Vilken organisationsmodell förundervisning av invandrarelever som skall väljas bör avgöras av skolstyrelsen.Valet av organisationsmodell bör därvid vara underordnat de allmänna målen förskolan och Prop.1984/85:100 Bilaga 10 102 ha sin utgångspunkt i elevens behov av språkslödoch i lokala förhållanden. Härvid vill jag särskilt framhålla vikten avsamverkan mellan elever med svenska som modersmål och elever med andrahemspråk. Jag anser att svenskaskall vara del huvudsakliga undervisningsspråkel pä högsladiel. Annalundervisningsspråk än svenska på högstadiet bör undantagsvis kunna förekommaefter individuell prövning i princip endast för elever som kommit lill Sverigesent under skolpliklsåldern. En förulsättning för alt hemspräksklasser ochsammansatta klasser skall få anordnas på låg- och mellanstadierna måste därförenligt min mening vara att undervisningen i och på svenska fär en sådanomfattning att eleverna kan undervisas huvudsakligen pä svenska på högstadiet. Den principiellaulgängspunklen att svenska skall vara del huvudsakliga undervisningsspråkel påhögsladiel utesluter enligi min mening inle all man på nägra orter medtillräckligt elevunderlag och tillgäng lill lämpliga lärare försöksvis börkunna inräila klasser med finska som undervisningsspråk i huvudämnena också pähögstadiet. Jag återkommer lill denna fråga i anslutning lill att jag läggerfram förslag om pedagogisk utvecklingsverksamhet. Jag har lidigare berörtfrågan om riktlinjer för hemspråksundervisningen till stöd för kommunerna. Idessa riktlinjer bör även ingå ramtimplaner för hemspråksklasser i syfte attsäkerställa undervisningen i och på svenska i sådana klasser. Del bör ankommapä regeringen eller den myndighel regeringen bestämmer alt fastställa sädanaramtimplaner. En utgångspunkt bör därvid vara att undervisning i och pä svenskaförekommer redan frän böljan och får en successivt ökad omfattning genomårskurserna. En riktpunkt bör vara atl åtminstone hälften av den totaltlillgängliga tiden pä låg- och mellanstadiet disponeras för undervisning i ochpå svenska. SKU har föreslagit atttermen hemspråksklass ersätts med termen tvä-språkig klass med motiveringen alttvä språk, svenska och hemspråket förekommer som undervisningsspräk. Med hänsyntill att benämningen hemspråksklass är väl inarbetad och till vad jag anfört om ramlimplaner anserjag del inle nödvändigt att ändra benämningen. Jag övergår nu till att behandla vissa resursfrågor. SÖ anför atl rälten lillundervisning i och på hemspråk för invandrarelever i svenska klasser ofta ärdåligt tillgodosedd, särskilt för elever från små språkgrupper och med stortbehov av studiehandledning på hemspråk. Med dagens system upplevs lidvis ellkonkurrensförhållande mellan undervisning i hemspråk och studiehandledning -ju större behov av studie-handledning en elev har, desto mindre resurser bliröver för undervisning i hemspråket. För atl ge invandrareleverna mera likartadeförulsättningar att fä sina behov av hemspråksundervisning tillgodosedda börenligt SÖ nuvarande statsbidragssystem ses över i syfte all nå fram till enmera behovsinriktad fördelning inom nu gällande kostnadsramar. På motsvarandesätt bör enligt SÖ en översyn göras av statsbidragsbestämmelserna vad gällerresurser för undervisning i svenska som andraspråk. 1984/85:100 Bilaga 10 103 Jag delar uppfattningenatt bestämmelserna om statsbidrag till både hemspräksundervisning och studiehandledningpä hemspråk saml undervisning i svenska som andraspråk bör ses över. Jag avseralt senare föreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag atl genomföra en sådanöversyn. 1 denna översyn bör också ingå att se över vilka konsekvenserinrättande av hemspräksklasser bör få vad gäller slatsbidragslilldelningen.Utgångs punkten bör därvid vara atl hemspråksklasserna så långt som möjligtjämställs med "vanliga" klasser i resurshänseende, dvs. finansierasmed hjälp av bas- och försiärkningsresurser. Detta bör ge möjlighel att inomramen för oförändrade resurser bl.a.utjämna resurserna till förmån för kommuner med många små språkgrupper ochgenomföra eventuella förstärkningar av undervisningen i svenska somandraspråk. 15.6.3 Särskilda åtgärder för finskspråkigaelever i 1 finns det i dagetl stort antal personer som har finska som modersmål. En anledning till deltaär avtalet om fri nordisk arbetsmarknad. Mol bakgrund härav och avatt möjlighet till ulbildning i och på finska också utgör en del av detnordiska samarbetet fick SKU i uppdrag att överväga bl.a. om finska språketskulle ges en särskild ställning i del svenska skolsystemet och konsekvensernaav detta med hänsyn till undervisningen för andra språkgrupper. Utöver de generellaålgärder som gäller alla elever med annal hemspråk än svenska föreslår SKU bl.a. att pedagogiska utvecklingsenheter inrättas i några kommuner med etl stortantal finskspråkiga elever och att SÖ får i uppdrag att överväga de närmarefömtsättningarna härför. Med en pedagogiskutvecklingsenhet för undervisning av finskspråkiga elever avser SKU i principen vanlig skolenhet där del bedrivs etl systematiskt pedagogiskt utvecklings-och uppföljningsarbete med särskild inriktning på kvalitetsfrågor i undervisningen.Förslaget bygger på all man samordnar och samlat utnyttjar de resurser somfinns lokalt, regionall och centralt. Utvecklingsarbetet förutses ske i närasamverkan med personalutbildning, läromedelsutveckling och forskning inomregionen. Samverkan bör också ske med berörda myndigheter i . Härigenomförutsätts bl.a. atl man får elt erfarenhetsunderlag atl användas ilärarutbildning, läromedelsutveckling och forskning samt för åtgärder i Finlandför återvändande barn. SKU framhåller vikten avatl uppmärksamma hur kontakterna mellan finsk- och svenskspråkiga elever skallfrämjas och nämner som möjlighel att del vid utvecklingsenheten ock.så finnssvenska eller sammansatta klasser. SKU understryker också all kraven påbehärskning av svenska språket inte fär sättas lägre för de finskspräkigaeleverna än för elever med andra hemspråk med hänsyn lill atl svenska språketär en förulsällning för fortsaita studier och arbete i del svenska samhället. 1984/85:100 Bilaga 10 104 Som länkbara kommuner isammanhängd har SKU nämnl och i Stockholmsomrädel särskili Botkyrkaoch , samt med tanke på lornedalsfinskan . SKU betonar all ambitionen av resursskäl börläggas pä en rimlig nivä. SKU:s förslag tillstyrksav de flesla remissinslanser som yttrat sig i frågan, ofta med hänvisning tillden historiska och kulturella gemenskapen och lill nordiska aspekter. Samtidigtunderstryks ofta atl verksamheten bör omfalla alla elever eller komma ocksåandra språkgrupper tillgodo och att kraven på färdigheter i svenska inte färsättas lägre för finskspräkiga elever än för andra invandrarelever.Jugoslaviska riksförbundet i , i ochGrekiska riksförbundet anser att alla barn i bör ha rätl till likvärdigutbildning oavsett gruppfillhörighet. Riksförbundet Finska Föreningar i (RFFS) beklagar att inte frågan om en särställning för finska språket meraingående utretts. RFFS anser atl bör lagstadga etl minoritetsskyddför finska språkel. Den finska gruppen inlären särställning bl.a. med hänsyn lill den fria nordiska arbetsmarknaden och dettill följd härav slora antaletfinskspråkiga invandrare samt de nära banden mellan och . Detfinns därför skäl till särskilda åtgärder för finskspråkiga elever i Sverige.Jag förordar av denna anledning att en pedagogisk utvecklingsverksamhet inledsav i princip den omfattning som SKU föreslagit. Denna verksamhel bör kunnabedrivas antingen i form av utvecklingsenheter eller i annan lämplig form. Detbör ankomma på regeringen atl närmare fastställa villkoren förutvecklingsverksamheten. 1 den bör också ingå den tidigare nämndaförsöksverksamheten med tvåspråkig undervisning på högstadiet. Del bör ankommapä regeringen alt besluta om i vilka kommuner som utvecklingsverksamheten skallbedrivas liksom att fastställa ramtimplaner för försöksverksamheten påhögstadiet. En utgångspunkt måste därvid vara att kraven på färdigheter isvenska inte sätts lägre än vad som i övrigt gäller för invandrarbarnsundervisning. Jag avser att senare föreslå regeringen atl SÖ skall få iuppdrag att tillsammans med berörda länsskolnämnder kontinuerligt följa ochutvärdera verksamhelen i förhållande till bl. a. ivåspråkighetsmålet och tillhur eleverna klarar sig i fortsatta studier och vid inträdet påarbetsmarknaden. Resultaten av verksamheten bör där så är möjligt också kommaandra språkgrupper till godo. I de berörda kommunernas uppföljningsansvar förungdom bör man särskilt se på de finskspråkiga ungdomarnassituation med hänsyn lill bl.a. skolgång och språkkunskaper. Vid utvärderingenav resultaten av den pedagogiska utvecklingsverksamheten ochförsöksverksamheten pä högstadiet bör ocksä uppmärksammas vilka stödälgärdersom vidlagils i förskolan. Genom omprioritering harjag funnit det möjligt att beräkna 2 milj. kr. för särskilda insatser i sambandmed den pedagogiska utvecklingsverksamheten. Dessa medel bör även avse sådanaålgärder som föranleds av utredningens övriga förslag avseende särskildainsatser för finskspråkiga elever. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 105 Jag stöder utredningensförslag rörande bl. a. förbältrad information om säväl svensk- somfinskspråkiga elevers skolgång i samband med flyttning mellan länderna. Jagräknar med atl bl.a. denna fråga behandlas i del samarbeie som SÖ ochskolslyrelsen i ulvecklat saml av finsk-svenska ulbildningsrådet.Rådel är ell för regeringarna i och gemensamt organ förömsesidig informalion, samråd och övergripande planering vad gäller den iSverige bosatta finskspråkiga befolkningens utbildningssituation. Chefen för ulbildningsdeparlemeniel anför. 15.7.1 Hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråk m. m. Enligt 8 kap. 4a§skolförordningen (1971:235, omirycki 1983:721) skall i gymnasieskolan anordnasundervisning i hemspråk som ämne för de elever som har minoritetsspråk somhemspråk. För samma elever skall ocksä anordnas siudiehandledning på hemspråketi annal eller andra ämnen på elevens sludieväg. Verksamhelen skall anordnasför en elev, om eleven behöver del och önskar della däri och skall ges denomfattning som fordras för all läcka elevens behov. Verksamhelen ersällerundervisning av molsvarande omfattning i etl eller flera obligatoriska ämnen påelevens sludieväg. kan befria en kommun från skyldigheten attanordna hemspräksundervisning och siudiehandledning på hemspråket, om kommuneninle kan anordna sädan språkverksamhet. Statsrådet harnyss redovisal sin inställning att elevernas dellagande i denna undervisning igrundskolan bör vara frivillig. Detta bör självfallet gälla även för eleverna igymnasieskolan. Vad gäller rätten till hemspräksundervisning i gymnasieskolanhänvisar jag också till vad sialsrådel anfört i det föregående. SKU har föreslagit atldel i gymnasieskolan skall ges möjlighet atl studera hemspråket uianförtimplanen. Jag föreslår atl elever med annat hemspråk än svenska får studerahemspråket i form av utökad studiekurs i gymnasieskolan. 15.7.2 Yrkesinriktning av hemspråksundervisning Utredningen harföreslagit atl undervisningen i hemspråk och studiehandledningen på hemspråkinriktas mot del karakteristiska yrkesinnehål-lei på vissa studievägar. Dettaborde, enligt ulredningen, kunna ske genom överenskommelse mellan läraren ocheleven. Det förekommer all man arbeiar pä detta sätl medhemspråksundervisningen i vissa skolor. 1984/85:100 Bilaga 10 106 Del är enligi min mening ell lämpligl säll allutnylija hemspråksresursen i gymnasieskolan. SÖ bör också kunna sammanställaservice- och kommen-larmaterial med inriktning mot en eller flera studievägar. 15.7.3 Utbildning inomvårdområdet av tvåspråkiga elever På vårdområdet finns deten för tvåspråkiga elever särskilt tillrättalagd introduktionskurs somregeringen fattade beslut om (Studieförberedande kurs medvårdinriklning för tvåspråkiga). Tvåspråkiga elever bör nufå möjlighel all fortsätta en tvåspråkig ulbildning med inrikining molbarnavårdsomrädel eller med sjukvärdsinriklning. Det bör ske fr.o. m. läsåret1985/86 i form av en försöksverksamhet med särskild intagning, sä all entvåspråkig grupp kan skapas inom en klassavdelning. Försöksverksamheten färinle leda lill ökade kostnader för slaten. Jag föreslår att försöksverksamhetenfår disponera högsl 96 inlagnings-plalser inom VSK-seklorn på direklramen. 15.7.4 Kurser för invandrarungdom En kommun får anordnaspecialkurser med syfte atl hjälpa invandrarungdomar att genomgå utbildning igymnasieskolan (kurser för invandrarungdom). Del finns introduktionskurser omen eller två terminer samt kompletterande sommarkurser . 1 den månen kurs föranleder merkostnader för kommunen kan denna erhålla särskiltstatsbidrag för dessa, dock aldrig med högre belopp än . De flesta kurserna haranordnats på samma orler under elt antal år. Merparten av kurserna är kortareän elt år. Därför torde merkostnader molsvarande maximibeloppel 25 000 kr.kunna uppkomma endasl i ell fåtal fall. Syftet med bidraget är ju att täckauppkomna extra kostnader. 15.7.5 Extra undervisning isvenska För elever igymnasieskolan som har annal hemspråk än svenska och som behöver och önskardelta i extra undervisning i svenska anordnas undervisning enligt förordningen(1982:490) om extra undervisning i svenska antingen i form av stödundervisningeller i form av undervisning i ämnet svenska som främmande språk (enligtförslag svenska som andraspråk). Elev som fårslödundervisning i svenska dellar i oförminskad omfallning i den ordinarieundervisningen i svenska och i studievägens andra ämnen. Om det behövs ocheleven önskar det, får den extra undervisningen ske i utbyte mol timmar i denordinarie undervisningen. Den extra undervisningen har då formen avundervisning i svenska som främmande språk (svenska som andraspråk). Sädanundervisning skall motsvara minst två Prop.1984/85:100 Bilaga 10 107 Elevens limmar i svenska somfrämmande språk fär ersätta högsl lika många timmar i den ordinarieundervisningen. I ämnet svenska får dock endasl bytas ul mol svenskasom främmande språk. Utgångspunkten för gymnasieskolansexlra undervisning i svenska för elever med annal hemspråk än svenska är att gedem sådana kunskaper i svenska all de kan förutsättas följa den ordinarieundervisningen pä studievägen i fräga. För de elever som har brislfälligakunskaper i svenska och andra ämnen finns del enlermins- eller ettårigaintroduktionskurser som förbereder för studier i gymnasieskolan. Den extra undervisningeni svenska i gymnasieskolan är avsedd atl vara elt slöd, jämförbarl med andraslödålgärder i gymnasieskolan för elever med särskilda behov. Omfattningen avden extra undervisningen varierar eflersom den bestäms helt utifrån elevernasindividuella behov för alt eleven bättre skall kunna följa den ordinarieundervisningen på studievägen. Därför ges heller inget betyg. Målel för den exlraundervisningen i svenska i gymnasieskolan är att elever med annal hemspråk änsvenska efter fullföljda gymnasiestudier skall ha samma möjligheter alt väljaarbete eller fortsatta studier som övriga elever som gått igenom samma studieväg.Gymnasieskolans stödundervisning i svenska och undervisning i svenska somfrämmande språk skall således ses som komplement lill ämnet svenska. Ett villkor för allmän behörighet tillhögskolestudier är, att man har kunskaper i svenska motsvarande slutfördlärokurs om minst tvä årskurser pä någon linje i gymnasieskolan. Detta måslegälla även elever som har annal hemspråk än svenska och som eventuellt fältslödundervisning i svenska under sin utbildning i gymnasieskolan. Jag har erfarit atl vissosäkerhet tycks föreligga om hur och när den ena eller den andra formen avextra undervisning i svenska kan och bör anordnas. Jag avser atl föreslåregeringen alt uppdra ål SÖ all undersöka hur den extra undervisningen isvenska fungerar i gymnasieskolan och atl vid redovisningen av uppdraget äveninkomma med förslag till eventuella förändringar. 15.7.6 Särskilda åtgärder för finskspråkigaelever i gymnasieskolan SKU föreslår allfinskspråkig gymnasial ulbildning skall kunna anordnas pä orter där del finnstillräckligt elevunderlag. Denna utbildning bör, enligi ulredningen, varaavsedd endast för sådana ungdomar som inle har svensk grundskoleutbildningeller som kommit in i så sent all de i gymnasieskolan harsvårigheter alt tillgodogöra sig undervisningen pä svenska. 1 försöksverksamheten medfinskspråkig gymnasial ulbildning, som pågår i , prövas en samordningav timplaner i gymnasieskolan. läser eleverna enligtsamordnade limplaner för H-, N- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 108 Den första kullen elever har ännu intehunnit avsluta sin ulbildning och del är därför för lidigl atl dra nägrasluisalser av försöksverksamheten. Verksamheten skall utvärderas och närresultatet föreligger kommer det all utgöra etl viktigt underiag förställningstagande i frågan. 1 detla sammanhangvill jag hänvisa lill vad jag anfört om försöksverksamhetmed ivåspråkig gymnasial utbildning i barnavård och sjukvård. 15.7.7 Kartläggning av invandrarnas studiesituation igymnasieskolan Inom SÖ startades1978 ett projekt kallat "Invandrarbarnen i skolan och påarbetsmarknaden". Inom projeklel har man i samarbeie med slaiisliskacentralbyrån (SCB) bl.a. genomfört en siudie av de elever med annal hemspråk än svenska som gick i årskurs 9 läsåret1978/79 med avseende på benägenhelenall fortsäiia studierna i gymnasieskolan. Andra studier har genomförts om sludieavbroll i gymnasieskolan m.m. kommer resulialfrån ell projekt kallat invandringens långsiklseffekter som har genomförts avden lidigare expertgruppen för invandringsforskning, bl. a. med medel från SÖ, att börja publiceras. har situationen för den s. k. "andra generationeninvandrare" särskilt observerats. resulial från dessa undersökningar äratt skillnaderna i vad avser fortsattskolgång i gymnasieskolan etc. är större mellan olika språkgrupper änmellan "svenskarna" och "invandrarna" totalt sett. Sloraskillnader i val av sludieväg ochstudieframgång finns mellan elever som behärskar svenska väl och elever med dåliga kunskaper i svenska. Även om en delundersökningar om dessa förhållanden redan har genomförts eller är underutförande anser jag att dessa frägor är så viktiga att ytteriigare kunskapbehövs. Jag avser atl föreslå regeringen atl ge SÖ och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) iuppdrag att utvärdera den utfördaforskningen om invandrarelevers studiesituation inom gymnasieskolan och högskolan samt all genomföra deyllerligare undersökningar som är nödvändiga. 15.8Kommunal och statlig utbildning för vuxna 15.8.1 Innebörden av termen hemspråk m. m. SKU föreslär atlett förtydligande görs i fråga om rätlen till hemspräksundervisning inom komvux och andra former av vuxenutbildning. SKU anser att benämningen hemspråk bör behållas iläroplanen (Lvux 82) men förordarkrileriet "det språk som den vuxna invandraren kan ta emol undervisningpä". Fleraremissinstanser anser att formuleringen är vag eller bör omformuleras. 1984/85:100 Bilaga 10 109 Åtskilliga invandraredellar i komvux. Inom grundvux är invandrarna i majoritet. 1 Lvux 82 och i nugällande förordningar för gmndvux, komvux och statens skolor för vuxna (SSV)används termen hemspråk som samlingsbenämning eftersom del är den vedertagnatermen i och gymnasieskolan. Definitionen av termen hemspråk äralltså uiformad med tanke pä barn och ungdomar och kan inte utan vidare ansestillämplig när det gäller vuxenstuderande. Därför finns det i förordningar omvuxenutbildning för det mesta också en förklaring till vad som avses i sammanhanget.Vanligen anges all man med hemspråk avser deltagarens eget språk eller atldellagaren har språkel som sill modersmål. har nyligenbeslulal på gmndval av proposifionen om och slafiig ulbildning förvuxna (prop. 1983/84: 169, UbU 1984/85: 1, rskr 11). Regeringen har underhösten 1984 förelagt en proposition om vuxenulbildningslag (prop.1984/85:37). Med anledning av dessa förändringar kommer gällandeförordningar om grundvux, komvux och SSV samt Lvux 82 alt ses över ochomarbetas. 1 det sammanhanget finns det anledning att göra de förtydligandensom kan behövas för att det klart skall framgä överallt alt hemspråk i vuxenutbildningssammanhangär liktydigt med deltagarens eget språk eller modersmål. Även i Lvux 82 kommertermen svenska som andraspråk alt ersätta svenska som främmande språk. 15.8.2 Hemspråk som undervisningsspråk SKU föreslår atlyrkesinriktad utbildning på finska inom komvux fär anordnas reguljärt på deorter där det finns underlag för sådan ulbildning för dellagare som inle harsvensk grundskolulbildning eller har kommil in i sä sent alt de harsvårigheter att tillgodogöra sig utbildning med svenska som undervisningsspråk. Förslagel tillstyrks iprincip av de remissinslanser som har yttrat sig i frågan. SoS anser atl sammaregler bör gälla som i gymnasieskolan. menar all yrkesinrikladutbildniiig bör få anordnas reguljärt även pä andra språk.