prop · G803172 · 1984-12-31 00:00:00 — uppnås genom atl i 20 § kommunalskalielagen lagringsavgifienupptas bland omkostnader för vilka avdrag inte får göras vid beräkningen avinkomsten från särskild förvärskälla. Prop.1984/85:172 32 5.3 Lag om ändring i lagen (1984:1049) omberedskapslagring av oa och kol. 7 § Skyldig atl hålla beredskapslager under etl lagringsårär den som 1. importeratlagringsbränsle och under basåret sålt eller förbrukat sådant bränsle, 2. driviloljeraffinaderi inom landel och under basårei såll lagringsbränsle, 3. avlagringsskyldig som avses i I eller 2 köpt samt under basåret sålt a) minst 30000 tonkol, b) minsl gasoleller c) minsl 20000kubikmeter andra lagringsbränslen, 4. i annat fall än som avses i I under basåret vid enanläggning förbru kat a) minsl 8000 tonkol, b) minst 5000kubikmeter eldningsolja eller dieselbrännolja, c) kol ocheldningsolja eller dieselbrännolja, molsvarande sammanlagl minsl olja, varvid ett ton kol skall anses motsvara olja eller d) kol jämte naturgas, molsvarande sammanlagt 8000 tonkol, varvid kol skall anses molsvara naturgas, eller eldnings olja eller dieselbrännolja jämte nalurgas, motsvarande minsl 5000 kubik meter olja, varvid olja skall anses motsvara naturgas. 5. a) inom landel framslälll och under basåret såltkolpulver, som malts för vidareförsäljning, eUer någon kol-vätskeblandning eller b) under basåret sålt eller förbrukat inom landetframställda produkter som avses i a. Ändringen har behandlats i den allmänna motiveringen,avsnitt 3.2.4. I paragrafen fmns redan en "kombinationsregel"avseende olja och kol i punkt 4 c. Den nya regeln om kombination med naturgashar intagits i en ny punkt, 4 d. Syftet är bl. a. atl förhindra attoljeförbrukare som under ett basår går över till naturgas därigenom skall kunnadelvis undgå sitt normala beredskapsansvar. Med hänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att dels antaga förslagen tiU 1. lag omförsörjningsberedskap på naturgasområdet, 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om ändringi lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, dels godkänna de riktlinjer som jag har förordat för försötjningsberedskappå naturgasområdet. 1984/85:172 33 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har laglfram. Prop.1984/85:172 34 Sammanfattning av Ds 1 1984:13 Energiberedskap för kristidvad avser naturgas Enligt K 83:s mening bör i princip gälla allförsörjningsberedskapen på nalurgasområdel skall vara lika god som på andraenergiområden. Naturgas bör således liksom andra importerade bränslen hållas iberedskapslager. Eftersom det i Sydgasprojektel gäller alt inlroducera en nyenergiform och med hänsyn lill all energikvanlilelen är relativt begränsad börman enligt utredningen kunna acceplera all för just detta projekl vissa avkallgörs på de beredskapskrav som gäller för energiområdet i övrigt. Utredningenanser atl för Sydgasprojeklel bör möjlighel kunna öppnas all t. v. lösaberedskapsfrågan med meloder som medger lägre koslnader än lagring av nalurgas,propån el. dyl. K 83 föreslår alt beredskapsåigärderna inriklas på att nalurgasanvändarnai kris skall kunna övergå till eldningsolja eller el. Denna lösning bör blipermanent om akvifäriagring av nalurgas inle genomförs . För alt delta beredskapsallernativ skall kunna godias måsleulruslning för all utnyttja eldningsolja eller el finnas tillgänglig antingenhos konsumenten eller i lager hos distributören. Om konsumenten av tekniskaskäl inte kan utnyttja eldningsolja eller el måste ulruslning för användning avpropån el. dyl. finnas tillgänglig liksom lager av sådan energiform. Distributörerna bör svara för att erforderiig utrustningför omställning till alternativ energiform i kris finns lillgänglig församtliga förbrukare utom för slorförbrukarna som själva bör svara för ulruslningen.Denna bör finnas lillgänglig från och med övergången till nalurgas. Vidare bör oljeprodukter lagras. Lagringen bör åviladistributörer och slorförbrukare enligt samma principer som gäller förförsäljare och förbrukare av olja. Lagrens storiek bör bestämmas med ledningav samma lagringsprocenltal som gäller för oljeprodukter som lagras genom oljelagringsprogrammet.Vissa lättnader föreslås vad gäller lagringsskyldigheten för distributörer.Lagringsskyldigheten för dessa föreslås inträda den , dvs. ell ochett halvt år senare än enligt statsmakternas tidigare riktlinjer. Förstorförbrukare föreslås lagringsskyldighel inträda när de går över fillnaturgas. Sydgasintressenterna hänvisar lill att deras skyldighetatt vidta beredskapsålgärder har begränsats avtal med staten. I denmån skyldigheten att lagra bränsle har inskränkts genom avtal bör staten enligtK 83:s mening svara för att motsvarande lagring kommer till slånd. Lagringsskyldigheten bör fastslås i lag. Detsamma börgälla den allmänna skyldigheten att hålla erforderiig utrustning för attanvända el eller olja i kris. Övriga frågor av betydelse för Sydgasprojektetsförsörjningsberedskap bör i första hand lösas genom förhandlingar mellanstaten och 1984/85:172 35 Om en avtalslösning inte kommer tillstånd /85 bör även dessa frågor lösas genom lagstiftning. Ulredningen om vissa frågor om beredskapslagring påenergiområdet (Dir 1982:20. 1982:53 och 1983:53) har i uppdrag atl lämnaförslag till lagstiftning på naturgasområdet K 83 förordar atl möjligheten övervägs att ingå ett s. k.krishandelsavtal med för alt öka säkerhelen mot slörningar avnaturgasleveranserna vid avspärrning och i krig. Slulligen får K 83 erinra om att det nuvarande oljelagringsprogrammetutlöper . Beslut behöver därför fattas senast höslen 1986 omett nytt program. K 83 förordar att frågan om den framlida försörjningsberedskapenpå nalurgasområdel ses över i samband med della beslut Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet (Ds I 1984:13) Energiberedskap för kri.stid Efter remiss har yitrande över betänkandet avgetls avöverbefälhavaren (), överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF),(), generaltuUstyrelsen (GTS), statens pris- och kartellnämnd(SPK), statens energiverk, (), statskontoret.Göta hovräli, i . Svenska kommunförbundel,Svenska Pelroleum Inslitulel, , . Grossist-förhiind,med komplelteringsyttrande av ,, saml . Redogörelsen gäller yttranden över den del av betänkandetsom behandlar naturgas. ÖEF inslämmer i utredningens uppfallning att försörjningsberedskapenskall vara lika god vad gäller naturgas som inom andra energiområden. Vidarevill ÖEF framhålla, all en grundläggande princip bör vara atl varje energislagskall bära kostnaderna för erforderlig beredskap. Med hänsyn till del uppkomna lägetför Sydgasprojektel - att projektet beslulals och genomförls ulan alt försötjningsberedskapsfrågornaslösning har tillfredsställande beaktat - vill ÖEF inle molsälla sigutredningens förslag till en provisorisk lösning genom kristida ersättning avnaturgas med andra imponerade bränslen. ÖEF vill emellertid framhålla, atl detnalurliglvis inle är tillfredsställande att införa en energiform som i händelseav kris kan Prop.1984/85:172 36 behöva ersättas med oljeprodukier och kärnkrafi,energislag som vi försöker göra oss mindre beroende av. Det är därför beklagliglall den ursprungligen planerade lösningen av beredskapsfrågan, nämligen lagringav naturgas, gasol eller annat bränsle som kan förgasas, inle realiseras. Dennu föreslagna provisoriska lösningen beräknas av utredningen bli avsevärlmindre kostnadskrävande än en beredskap som baseras på lagring av gasol.Utredningen anser också all den provisoriska lösningen bör bli permanent, såvidainle akvifäriagring av naturgas kan genomföras . innebär att Sydgasprojektelinte kommer att bära sina bered-skapskoslnader, eflersom beredskapen baseras påbefinlliga panninslalla-lioner, eldislributionsnät, både olje- och kämkraftsbaseradelproduktions-kapacitet, bränslelager för kärnkraftsproduktion och slalliga gasollager.En avveckling av kärnkraften medför att denna inte kan användas som beredskapför nalurgasen på När t.ex. befinlliga panninslalla-lioner måsteförnyas uppkommer koslnader, som också fördyrar den provisoriska lösningen.Den provisoriska lösningen blir därför på sikl avsevärl dyrare än utredningensberäkningar visar. Den är därtill administrativt mer svårhanterlig för sävälnaturgaskunder, distributörer som tillsynsmyndigheter. ÖEF menar därför attföreslagen provisorisk lösning endasl får lillämpas på Sydgasprojektel, delsatt den inte bör bli permanent ens för detla projekt. ÖEF vill i dettasammanhang framhålla, atl importerad naturgas ur försörjningssynpunkt inteerbjuder några fördelar i förhållande lill andra importerade bränslen underkriser av säkerhetspolitisk karaktär. Tvärlom torde naturgasen med fillförselendast från ell håll innebära en försämring av försörjningstryggheten ijämförelse med andra importbränslen. ÖEF delar ulredningens uppfattning attendast de viktigaste frågorna vad gäller beredskapen bör regleras genomlagstiftning och all beredskapsfrågor av detaljkaraktär bör klarläggas genomförhandlingar mellan staten och Sydgasintressenterna och regleras i ett avtal. ÖEFförulser att få regeringens uppdrag att företräda staten i dessa förhandlingar. SPK anser i likhet med utredningen attförsörjningsberedskapen på energiområdet bör vara lika god för samtligaenergislag och att varje energislag bör bära sina kostnader för erforderligberedskapslagring. I likhel med andra importerade bränslen bör således ävennaturgas hållas i beredskapslager. SPK har dock inget att invända motutredningens förslag lill en provisorisk lösning i fråga om naturgasen, somsyftar till att beredskapsålgärder i första hand inriktas på attnaturgasanvändare i krislägen skall ges möjlighet att övergå till eldningsolja.Denna lösning bör dock endast gälla fram lill dess att etl akvifärlager ärfärdigställt och uppfyllt. I de fall akvifärlager inte skulle kunna komma tillstånd, anser SPK att endast slörre förbrukare, som har anläggningar som ocksåkan använda olja, bör anslutas till naturgassystem. Av ekonomiska skäl tordedet inte vara realistiskt att räkna med alt mindre förbrukare installerarförbränningsanläggningar för både olja och gas. Det kan därför ifrågasättas,om 1984/85:172 37 dessabör anslutas till ett naturgassystem förrän ell tillfredsställande system förberedskapslagring av naturgas finns för denna kategori företag. SPK anser det inlemotiverat att Sydgasdistributörerna medges viss lättnad när det gällertidpunkten för lagringsskyldighetens inträde. Däremot anser SPK att förslaget idelbetänkandet (Ds 1 1983: 23) av olja och kol att basmängden förnytillkommande säljare eller förbrukare av olja och kol reduceras fördet första lagringsåret även bör kunna gälla för naturgasen. framhåller attenligt konsortialavial, som har mellan staten och övriga delägare ibolaget, har överenskommelse träffats om hur Sydgasprojektel ekonomiskt skallbelastas med kostnader för ålgärder för försörjningsberedskap. Med tanke på deföreslagna reglernas temporära karaktär samt på atl de tillkommit med tanke på sydgasprojektel,hade det enligt AB:s uppfattning varit naturligt om utredningen i sillarbete utgått från de krav pä ålgärder, som ställs på sydgasprojektel genomovannämnda överenskommelse för att därefter utreda vad som ytteriigare kanbedömas erforderligt. Utredningen har gått motsatt väg och utgått från beredskapslagringskravenför olja och inte tagit ställning till hur de påverkar sydgasprojektel eller ivilken grad de skall belasta sydgasprojektel. hade fram tilltidpunkten för ovannämnda överenskommelse förutsatt allförsörjningsberedskapen skulle lösas genom lagring av propån och anskaffning avutrustning för att i krissituationer distribuera denna via distributörernaslågtrycksledningar. Systemet visade sig tekniskt komplicerat och dyrt. SwedegasAB utreder f.n. om erforderliga nalurliga förutsättningar härför är för handen.Bakgrunden för överenskommelsen var bl.a. att i möjligaste mån undvikainvesteringar, som skulle bli onyttiga vid en senare lösning avförsörjningsfrågan genom lagring i akvifärer. Vad beträffarlagringsskyldigheten motiverar enligt AB:s uppfattning deimportförutsättningar som gäller för sydgasprojektel - fasl avtaladenaturgasleveranser från ett nordiskt land med en 20-årig avtalsperiod - att enklart lägre lagringsprocent än vid oljeanvändning tillämpas. För den beredskapslagringsskyldigestorförbrukaren, som vid övergång till naturgas tvingas bibehållaoljeeldningsutrustningen, är en minskning av lagringsvolymen vid övergång tiUnaturgas en föryt-sältning för att kompensera de ökade kostnader som uppstår pågrund av kravet på dubbla eldningsutrustningar. Naturgasen erbjuder ofta processtekniskafördelar, vilka om de utnyttjas leder till billigare anläggningar, lägredrifts- och underhållskostnader samt energibesparing. Kravel ulgör sålunda äveni detta avseende en ekonomisk belastning i naturgasalternali-vet. Inom Sydgasprojektelär flytande kol och naturgas i vissa fall konkurrerande oljeersättningsalternativför industri och panncentraler. All då belasta det ena alternativet -naturgasen med lagringsskyldighet medför enligt AB:s uppfatlning attkonkurrensförhållandet mellan alternativen snedvrids. delar däremotutredningens bedömning alt Prop.1984/85:172 38 lagringsskyldighel ej bör inträda före . Ombeslui all anlägga akvifärlager fallas, bör lagringsskyldigheten senareläggas.En situation där elt oljelager måsle byggas upp för någol eller förall därefier avvecklas när ell akvifärlagen tas i drift måsle undvikas. SydgasAB ulgår vidare från all nägon lagringsskyldighel för gasol, som används av gasdis-iribulörernavid s.k. förlida inkoppling - tillfällig försörjning av kunder inliil dess nalurgasleveranserkan inledas med en gasol/luflblandning eller gasol/sladsgasblandning som harsamma förbränningsegenskaper som na- menar all ulredningens förslag får belraklassom provisoriska i avvaktan på undersökningsresultatet belräffande lagring avgas i geologiska formationer. Enligt verkets mening ger de emellertid envärdefull belysning av sådana flexibla lösningar på beredskapsproblemen som kanvara lämpliga även i andra sammanhang. Vallenfall kan anslula sig lill den av ulredningen ullalademeningen all försörjningsberedskapen på nalurgasområdel i princip skall varalika god som på andra energiområden. De för uppnående av denna jämbördigheterforderliga beredskapsåtgärderna bör enligt Vallenfalls mening avvägas uiifrånresp. nalurgasprojekts specifika säkerhelsmässiga förulsällningar. Vidare börde mesl rationella ålgärderna eftersträvas. Atl välja andra lösningar än en i vatjefall orationell lagring av nalurgas, propån el. dyl. bör således inlebetraktas som avkall på det principiella jämbör-dighetskravel om detla därmedkan uppnås till lägre koslnader. Statskontoret anser liksom ulredningen atl gjordakostnadsberäkningar innehåller flera osäkerhetsmoment. Statskontoret saknar enjämförelse mellan kostnaderna för att lagra energi, som kan distribueras i gasnälet,och de lolala kostnaderna för all nalurgasanvändarna i kris skall kunna övergå lilleldningsolja eller el. Därulöver saknar slalskonioret underlag som visar hurkundsammansättningen och kundunderlaget påverkas av att någon distribution av nalurgasinte kommer atl ske i en krissituation. Statskontoret anser all beräkningar avhär anförl slag behöver studeras innan beslut tas i frågan omförsörjningsberedskapen för brukare av nalurgas. Slalskontorel vill i deltasammanhang även nämna all verkel anser del vara viktigt all information på etl lidiglsladium når den enskilde, när denne skall välja energiform, om att någonleverans av nalurgas inle kommer atl ske i krislid. Svenska delar K 83:s uppfallning allförsörjningsberedskapen på naturgasområdet måste vara lika god som på andraenergiområden. Del är att beklaga alt K 83:s förslag för sydgasprojektel innebärall denna målsättning inte uppnås i initialskedet Detla får till följd altnaturgasanvändarna i sydgasprojeklel tv. ivingas acceptera en sämreförsörjningsberedskap än som gäller på oljeområdet Nalurgasen hämlas från sammafäll i , varifrån får huvuddelen av sin oljeförsörjning. NalurgasenIransporteras lill i endast en rörledning. Riskerna för avbroll i lillförselnär därför inte mindre för naturgas Prop.1984/85:172 39 jämföri med olja utan snarare större. Om man skall uppnåsamma grad av försörjningstrygghel för nalurgas som för olja, måsleberedskapslagring ske. Om och i den män akvifäriagring kan genomföras, kan problemellösas den vägen. Om detla helt eller delvis inle kan genomföras, måste kravetpå försörjningstrygghel för användare av naturgas medföra att anslulning lill syslemelendasl bör ske för större förbrukare, som har en anläggning som också kananvända olja. Härvid kan dessa förbrukare lagra olja för all användas vidavbrott i tillförseln av naturgas. För mindre förbrukare torde möjligheten attinstallera förbränningssyslem för både gas och olja knappasl vara realistiskt;om dessa förbrukare ändå ansluts lill systemel bör krävas lagring av bränie,som kan användas i anläggningen, l.ex. Det lorde sålunda ursamhälleligt inlresse vara av stor vikl att statsmakterna snarasl fastställer atlförsörjningsberedskapen på nalurgasområdel skall vara lika god som för andraenergislag. Del är härvid nödvändigt alt de företag och organisalioner, somarbetar med planer på alt introducera nalurgas inom andra delar av vårl land.kan göra realisliska bedömningar av de koslnader som erforderlig beredskapslagringkommer atl förorsaka. anser atl försörjningsberedskapen för nalurgasbör bli provisorisk och begränsas lill sydgasprojektel saml alt slalsmaklernasvidare slällningslagande avseende beredskapskraven för nalurgas baseras på erfarenhelerfrån sydgasprojektel och klarläggande av möjligheten lill akvifäriagring samlprövas i samband med atl ett nytl oljelagringsprogram faslläggs. Swedegas ABanser vidare all del inle bör ulfärdas nägra direktiv om översyn av nugällande ordning i lagen om ulförande av eldningsanläggningar för fasl bränslesamt atl om lagringsprocenlsalsen i sydgasprojeklel för oljeersättning börfastläggas, den ej bör översliga . framhåller all enligt konsortialavial, somSydgas AB har mellan slalen och övriga delägare i bolagel, har överenskommelse Iräffatsom hur Sydgasprojektel ekonomiskl skall belaslas med koslnader för ålgärder förförsörjningsberedskap. Med lanke på de föreslagna reglernas temporära karaktär samlpå all de tillkommit med lanke på sydgasprojeklel, hade del enligt AB:suppfattning varit nalurligl om ulredningen i sitl arbete ulgåll från de krav påålgärder, som ställs på sydgasprojeklel genom ovannämnda överenskommelse föratt därefter ulreda vad som ytterligare kan bedömas erforderligt. Ulredningenhar gåtl molsall väg och ulgåll från beredskapslagringskraven för olja och inlelagil slällning lill hur de påverkar sydgasprojektel eller i vilken grad deskall belasla sydgasprojeklel. hade fram lill tidpunkten förovannämnda överenskommelse förutsatt atl försörjningsberedskapen skulle lösasgenom lagring av propån och anskaffning av utrustning för all i krissituationerdistribuera denna via distributörernas låglrycksledningar. Systemel visade sig leknisklkompliceral och dyrt utreder f. n. om erforderliga nalurligaförutsättningar härför är för handen. 1984/85:172 40 kommelsenvar bl.a. all i möjligaste mån undvika investeringar, som skulle bli onyttigavid en senare lösning av försörjningsfrågan genom lagring i akvifärer. Vadbeträffar lagringsskyldigheten motiverar enligt AB:s uppfatlning deimportförutsättningar som gäller för sydgasprojeklel - fasl avtaladenaturgasleveranser från ett nordiskt land med en 20-årig avtalsperiod - att enklart lägre lagringsprocent än vid oljeanvändning tillämpas. För den beredskapslagringsskyldigestorförbrukaren, som vid övergång till naturgas tvingas bibehållaoljeeldningsutrustningen, är en minskning av lagringsvolymen vid övergång tillnaturgas en förulsättning för atl kompensera de ökade kostnader som uppstår pågrund av kravet på dubbla eldningsutrustningar. Naturgasen erbjuder oftaprocesstekniska fördelar, vilka om de ulnyttjas leder till billigareanläggningar, lägre drifts- och underhållskostnader samt energibesparing.Kravet utgör sålunda även i delta avseende en ekonomisk belastning i naturgasallemali-vetInom Sydgasprojektel är flylande kol och naturgas i vissa fall konkurrerande oljeersättningsalternativför industri och panncentraler. Att då belasta det ena allernativet - nalurgasen- med lagringsskyldighet medför enligt AB:s uppfattning att konkurrensförHållandetmellan alternativen snedvrids. delar däremot utredningens bedömningatt lagringsskyldighet ej bör inträda före . Om beslut allanlägga akvifärlager fattas, bör lagringsskyldigheten senareläggas. En siluationdär ett oljelager måsle byggas upp för någol eller för atl därefter avvecklasnär ett akvifärlagen tas i drift måste undvikas. utgår vidare frånatt någon lagringsskyldighet för gasol, som används av gasdistributörerna vid s.k. förtida inkoppling - tillfällig försörjning av kunder intill dessnaturgasleveranser kan inledas med en gasol/Iuftblandning eller gasol/sladsgasblandningsom har samma förbränningsegenskaper som naturgas - inte inlräder och attdetta beaktas vid utformningen av lagen om beredskapslagring (Ds I 1984:10).Beträffande frågan om utrustning för elvärme eller övergång till krisbränslekonstaterar aft utredningen föreslår alt utrustning för övergång tillalternativ energiform vid kris skall tas fram för samtliga förbrukare. EnligtSydgas AB:s uppfattning kan det inte vara ekonomiskt rimligt att kräva attsamtliga gasförbrukare skall förses med sådan utrustning. Utredningenkonstaterar att man med de leveransföruisättningar som gäller för sydgasprojektelkan bortse från risken för störningar av fredskaraktär. Det fmns därför ingenanledning att kräva utrustning för övergång till alternativ energiform förandra förbrukare än bostadsuppvärmningskunder och försörjningsviktig industri (s.k.K-industri), dvs. sådana förbrukare som oundgängligen måste försörjas i enkrigs- eller avspärrningssituation. När det gäller fastbränsleeldning påpekarSydgas AB att enligt den s.k. fastbränslelagen skall större eldningsanläggningarutföras så alt de medger omedelbar övergång till fast bränsle (inhemskt ellerimporterat). Lagen ger möjlighet till undantag. Förarbetena nämner naturgaseldningsom motiv för undantag om gasleve- 1984/85:172 41 ranserna kan anses vara ordnade på ell betryggande sättSom ovan ulvecklats uppfyller leveransförhållandena till sydgasprojektel - långsiktigtavtal med nordiskt grannland - detla krav. kan därför inie dela ulredningensuppfattning atl undanlag för naturgaspannor skall medges restriktivt. Omfastbränslelagen skulle tillämpas omöjliggörs i prakliken all gasanvändning istörre eldningsanläggningar. Krävs faslbränsleeldning för en större pannanläggningfinns ingen möjlighel för naturgasen alt ekonomiskl konkurtera med den lågarörliga koslnaden för fastbränslet. För mindre pannanläggningar gäller faslbränslelagenoch Svensk Byggnorms föreskrifter att dessa anläggningar skall utföras så attde utan omfattande ombyggnadsarbeten eller kompletteringar kan eldas medinhemskt fasl bränsle. Anläggningar för eldning med nalurgas inom områden där nalurgasdistribueras eller avses bli distribuerad undanlas emellertid enligt gällande lagsliflningfrån dessa beslämmelser. Ulredningen föreslår tv. ingen ändring i dettaavseende för sydgasprojektel. Utredningen uttalar dock alt vid ulökning av sydgasprojekteleller om yllerligare nalurgaspro-jeki blir akluella bör upphävande avundantaget i faslbränslelagen för nalurgaspannor övervägas. AB:sbestämda uppfattning är atl den av föreslagna och av utredningenaccepterade uppläggningen av försörjningsberedskapen för uppvärmningskunder - iförsta hand övergång lill el i en avspärrningssituation - ger samma försörjningstrygghelsom uppnås i ett elvärmt småhus.