prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Transportstödetfill m.m. är i långtidsbudgeten beräknat utifrån en viss realtillväxt och inkluderar fr.o.m. /86 ett persontransportstödenligt regeringens ovannämnda proposition om regionalpolitiken. Det årligastödet uppgår lill ca 230 milj. kr. Inomjordbmksområdet lämnas elt volymrelaleral prisstöd till jordbmket i norraSverige. För utvecklingsbara jordbmksföretag i norta lämnas även ellregionalt raiionaliseringsstöd. I propositionen (prop. 1984/85:166) omlivsmedelspolitiken föreslås för /86 att prisstödet skall utgåmed 352 milj. kr. och att det regionala rationaliserings-stödet får utgå inomen bidragsram på 40 milj. kr. Statsutgiftemainom ändamålsgruppen domineras f n. av räntebidrag och långivning tillbostadsbyggande. För innevarande budgetår beräknas dessa utgifter uppgå tillsammanlagl ca varav räntebidraget utgör ca 9 miljarderkronor. Fr.o.m. skall ett av staten helägl kreditaktiebolag påden priorilerade kreditmarknaden låna upp de medel som krävs för den statligabostadslångivningen. Härigenom kommer budgetbelaslningen förbostadslångivningen alt minska med ca fr. o. m. budgetåret1985/86. Desammanlagda kostnadema för staten och kommunerna för bostadsbidrag (inkl. KBT)uppgick till ca . Bostadsbidrag till barnfamiljemaredovisas under avsnillet Slöd lill barnfamiljer och KBT under avsnittetPensioner, sjukförsäkring m. m. Blandandra utgifter inom ändamålsgmppen märks bidrag och lån tillbostadsförbättringar m. m. och bidrag till förbättring av boendemiljön m.m. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändringtill Procentuell Genom snittlig ------------------------- förändring snittlig procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 11170 +1759 -449 -909 -644 +15,7 -0,5 10400 +1800 -250 -850 -600 +17,3 +2,4 1 beräkningarna för budgetårel 1985/86 har antagits ellbostadsbyggande om ca 31000 påbörjade lägenheler. Ombyggnadsverksamhelen harantagits komma alt omfatta ca 30000 lägenheter. Räntebidragen läcker mellanskillnaden mellan faktiskräntekostnad för såväl statslån som bollenlån och den s. k. garanierade räntan,beräknad på urspmnglig skuld för motsvarande lån. Den garanterade räntan underdet försia året av bostadslånets löptid varierar fr. o. m. mellan 2,15%och 5,beroende på låntagarkalegori och fidpunklen för bostadslånets Diagram 3 Kostnader för räntebidrag underlångtidsbudgetperioden vid en ränteutveckling enligt låg- resp. högalteramivet.Nybyggnadsvolymen har antagits öka något i båda alternativen. 85/86 86/87 87/88 88/89 6 1984/85. 89/90 Budgetår 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 82 utbetalning.Därefter ökar räntan för flerbostadshus och 0,50procentenheter för egnahem tills marknadsräntan uppnås. 1985har beslutat om extra upptrappningar av de garanterade räntorna förvissa årgångar av bostadshus enligt något annorlunda regler. Räntebidrag lämnasför lån till vissa typer av underhålls- och energisparåtgärder. Räntebidragsanslagetsutveckling är främst beroende av storleken av tillkommande årgångar bostädersamt omfattningen av underhålls- och energisparåtgärder, den allmännaräntenivån och takten i upptrappningar av den garanterade räntan för tidigareårgångar av bostäder. Ensänkning av den allmänna räntenivån med en procentenhet fr.o.m. år 1986- jämfört med nuvarande räntenivå - skulle minska koslnaderna för räntebidragenmed sammanlagt /90 och totalt ca 13miljarder kronor . Ettinslag i bostadspolitiken är utformningen av fastighetsbeskattningen. Föregnahemsägare innebär skattereglerna bl.a. att ett schablonbelopp förs upp sombeskattningsbar inkomst, medan ränteutgifterna för fastighetslånen äravdragsgilla. Normalt får också ett extra avdrag göras. För hus med störtelånebelopp överstiger avdragen normall schablonintäkten. Detta medför att mångaegnahemsägare redovisar ett underskott av silt faslighetsinnehav vidinkomsttaxeringen, vilket leder fill ett skattebortfall för staten och kommunema.Under år 1984 beräknas bortfallet för staten uppgå till drygt 6 miljarderkronor. En schablonmässig framskrivning baserad på de antaganden som gäller förlångtidsbudgetberäkningarna och på beslutad skatteomläggning, tyder på attbeloppet i stort kommer atl vara oförändrat . Riksdagenhar beslutat att en särskild statlig fastighetsskatt skall införas fr.o.m. år1985. Skatten omfattar samfiiga hyreshus, kontorshus, småhus samtbostadsbyggnader på lantbruksenheter. som fastighetsskatten införsavskaffas hyreshusavgiften. Syftet med fastighetsskatten är all i kombinationmed ränlebidragssystemel skapa ett rättvist och solidariskt omfördelningssysteminom bostadssektorn. De fastigheter som omfattas av räntebidragssystemetkompenseras för de kostnadsökningar som fastighetsskatten medför genomschablonvis ökade räntebidrag för atl kost-nadsökningama skall kunna begränsas.Många av dessa fastigheter har redan lill följd av tidigare beslut om extraupptrappningar av de garanterade räniorna drabbats av kostnadsökningar. Statensintäkter av fastighetsskatten beräknas uppgå fill drygt 3miljarder kronor och när skatten är fullt utbyggd till drygt 5 miljarderkronor. Kostnadsökningarna inom räntebidragssystemet till följd avkompensationsåtgärderna för fastighetsskatten beräknas uppgå till ca 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 83 1,1miljarder kronor och när skatten är fulll ulbyggd till ca 2miljarder kronor. Förbostadslån gäller att amorteringar registreras som inkomster på statsbudgetensinkomstsida. Amorteringarna beräknas uppgå till ca år1989. Den av beslutade hyreshusavgiften beräknas gesammanlagda inkomsler på statsbudgeten om ca 800 milj. kr. Ävenräntorna på bostadslånen registreras som inkomster. Dessa ränteinkomster börställas mot statens ränleutgifter för upplåningen. Räntebidragenoch skattebortfallet kan betraktas som kostnader för generellabostadssubventioner. Dessa kan jämföras med inkomster av kommunalagaranfiskatter för bostadshus samt inkomster för bostadshus av hyreshusavgiftenresp. Vidslulet av långlidsbudgetperioden uppskattas de generella bostadssubventionernavid dagens räntenivå till sammanlagt ca medaninkomsterna från fastighetsskatten beräknas till drygt 5 miljarder kronor.Utöver fastighetsskatten tillförs samhället inkomsler från bl. a.garantibeskatlningen av fastigheter. Statens ränteinkomster för bostadslånenberäknas uppgå lill ca . Dessainkomster skall dock ställas mot statens räntekostnader för upplåningen.Ränteinkomsterna och räntekostnaderna minskar successivt genom den nya ordningför finansiering av bostadslån som har beslutats. Destatliga bostadslånen svarar för av den prioriterade bostadsutlåningenberoende av fastighetsägarekategori. Bottenbelåningen för bostadsbyggande skergenom prioriterade krediter på kapitalmarknaden. För denna utlåning svararbostadslåneinstiluten. Den sammanlagda bostadsutlåningen beräknas uppgå tillca och med tidigare angivna pris- ochränteantaganden till ca vid slulet avlångtidsbudgetperioden. Genomfastighetsbeskattningen tillförs kommunerna inkomsler som kan uppskattas tillca . Reglerna föravdrag m. m. vid fasfigheisbeskattningen för egnahemsägare innebär ettskattebortfall för kommunerna som kan uppskattas till ca år1984 och ca vid slutet av långtidsbudgetperioden. ÄndamålsgmppenNäringspolitik omfattar insatser inom handel och induslri, jordbmk, skogsbmk,fiske samt hantverk. Utgifterna uppgår för /86 till ca 6,4miljarder kronor. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 84 Milj. kr.,oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändring till------ Procentuell Genom snittlig - :---------------------- - förändring snitfiig procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 Toiala Ulgifter -13,2 6427 -189 -410 -259 -213 -2,9 -4,6 De industripolifiska insatser som redovisas överstatsbudgeten kan delas in i två huvudkategorier nämligen mer permanentaprogram och tillfälliga insatser. Kostnaderna för den förstnämnda kategorin kanrelativt väl förutses. De tillfälliga insatserna har gjorts i enskilda förelageller branscher med allvarliga stmkturella problem. Belastningen överbudgetiiren har varierat kraftigt. Stmkturella förändringar, konjunktumtvecklingenoch enskilda företags ekonomiska slällning påverkar slarkt utfallet. Industristödethar /80-1983/84 till bestått av tillfälliga insatser.Totalt har ca i långtidsbudgetensprisläge utgått för tillfälliga insalser. För lekoindustrin och den träbearbetande industrin finnsf.n. För främjande av de små och medelstoraförelagens utveckling finns bl. a. utvecklingsfondernas finansiella stöd. De beloppsmässigl mesl omfattande programmen av permanentkaraktär är exportkredilgarantierna och de stalsstödda exportkrediterna (dels. k. SEK-systemet). Slatliga exportkreditgarantier lämnas avexportkredilgaranlinämnden (EKN). Garantigivningen skall i princip läcka sina kostnadergenom de som tas ul. har dock belydandeunderskott uppstått till följd av omfatlande skadeutbetalningar på gmnd avbrislande återbetalning från ett begränsal antal länder. Även under de närmasteåren kan underskott fömtses i EKN:s verksamhel. Medel från statsbudgeten kan dåbehöva tas i anspråk. Koslnaderna för SEK-systemet beräknas, på basis av deanlaganden som långfidsbudgeten bygger på, bli budgetåret1985/86 för att sedan successivt minska till ca 1,0 miljarder /89. Den faktor som i första hand påverkar utgiftens storlek äromfattningen av den räntesubvention som ges i varje enskild exportaffär. Dennaulgörs av skillnaden mellan marknadsräntan, vilken bestämmer AB SvenskExportkredits upplåningskostnad, och ul-låningsräntan, som för delligger något över den internationellt överenskomna räntenivån för stalsstöddaexportkrediter (den s. k. consensusränian). Efter uppjusteringen avutlåningsräntan och de förändringar som införts i SEK-systemet under år 1984har statens kostnader för nya krediter begränsats avsevärt. Till följd avSEK-syslemets konstmktion är emellertid överhänget i form av kostnader förtidigare beslut avsevärda. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Enbelydande del av exportkreditstödet (ca 1/3) avser fartygsexport. För dennagäller särskilt förmånliga räntevillkor. Detillfälliga insatserna har företrädesvis gjorts i slatliga företag eller iföretag som övergått i statlig ägo. Under budgetåren 1979/80-1983/84 uppgickkostnaderna på statsbudgeten för insatser lill krisdrabbade företag ochbranscher till totalt i långtidsbudgetensprisnivå. Detta motsvarar ett genomsnitt av ca . Förinnevarande budgetår beräknas denna lyp av insalser komma atl kosta ca 1,8miljarder kronor i samma prisnivå. Budgetåren därefter kommer statsbudgeten attbelastas med vissa utgifter för redan fattade beslut. Dessa utgifter ingår iberäkningarna för långtidsbudgeten. Diagram 4 Statliga insatser i krisdrabbade företag ochbranscher Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå L.------ 1 0,3 0,3 ------ 1 # %0\* N\*' 1 r,'' \* 'o* %1\*\%\*" år 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 86 Idiagram 4 redovisas omfattningen av sådana insalser i krisdrabbade företag ochbranscher, som har gjorts med hjälp av medel som tillskjutits genom särskildabeslut vid sidan av ordinarie anslag. Vidare redovisas utgiftema till följd avredan fattade beslut som avser långtidsbudgetperioden. Den framtidakassamässiga belastningen rör främst insatser inom varvsindustrin. Siffemppgifternai diagram 4 avviker från de nettokostnadsberäkningar av industristödet som görsinom industridepartementet. Detta beror på skillnader i beräkningssäll.Industridepartementet beräknar för lån och tillskott lill ägarkapilal enkapitalkostnad, baserad på statens avkastningskrav. Vidare beaktasnedskrivning av lån samt intäkter i form av bl.a. ränteinbetalningar ochgarantiavgifter. En beskrivning av metoden finns i rapporten (Ds 11982:5). Detotala utgifterna för jordbruk, skogsbmk och fiske över statsbudgeten uppgårför /86 till . Utgifterna inom dessaområden styrs i hög utsträckning av enskilda beslut som statsmakterna fattarårligen. Huvuddelen av utgiftema har i enlighel med långtidsbudgetteknikenberäknats vara oförändrade . Näringslivetfår även statligt slöd i former som inle redovisas på statsbudgetensutgiftssida. Slalenlämnar skilda slag av garanlier för lån som tas upp av bl.a. privata ochstatliga företag. Sådana kreditgarantier möjliggör en upplåning som annarskanske inte skulle ha kommit till stånd. hade statenuteslående garantiåtaganden om inomexportkreditgarantisystemet, avseende varvsindustrin,7,avseende övrig industri och avseendejordbmksnäringama. För de statliga garantierna las ul avgifier för att täckabl. a. förlustriskerna. Inomramen för beskattningen av juridiska personer ges stöd till näringslivet iform av olika avdrag m. m. Ett exempel är alt företag med energiintensivproduktion kan få nedsättning av energiskatten. För /86 beräknasskattebortfallet för detta uppgå till ca 400 milj. kr. Företagenkan genom att utnyttja sina investeringsfonder få avdrag förinvesteringar i byggnader och inventarier. Eftersom sådana investeringar annarsskrivs av medför fondutnyttjandet att en skattekredit ges.Fr. taxering skall företag som har en vinst på 500000 eller merbetala in etl belopp motsvarande av vinsten fill ett räntelöst konto iriksbanken (förnyelsekonto). Inbetalningen är avdragsgill om företaget gör enlika stor avsättning till en förnyelsefond. Fömyelsefonden får användas för attfinansiera utbildning av anställda hos företaget samt för forskning ochutvecklingsarbeten. Flertaletskattebestämmelser för egenföreiagare gäller även jordbruksföretag. Blanddessa kan nämnas huvuddragen i inkomstberäkningen och 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget beskattningen fill s. k. allmän investeringsreserv. Förskogsbrukare gäller särskilda avdragsregler vid insättning på skogskonto. Ändamålsgruppen domineras av utgifterna för ,ersättning för försenat idrifttagande av kärnreaktorer, energiforskning, stödför oljeersättande åtgärder samt energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. Huvuduppgiften för energipolitiken är att fullföljaomställningen av energisystemet från olja till förnybara och inhemskaenergikällor, som fömtsättningama för att avveckla kärnkraften slegför steg läggs fast. Huvuddelen av statsutgifterna inom energiområdet går lillinvesleringar, ofta av långsiktig karaktär, för att uppnå dessa mål. Beslut om investeringar inom ändamålsgmppen påverkar oftautgiftsnivån framåt. För långtidsbudgetperioden är vissainvesteringar i elproduktionsanläggningar beslutade. Därulöver förväntas enökad andel av investeringarna avse värmeproduktionsanläggningar, Qärrvärmesystemoch distributionsanläggningar. kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändringtill Procentuell Genom snittlig ------------------------ förändring snittlig procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 -12,2 + 114 -265 -19,5 - 8,1 0-5 -60,3 -38,3 + 114 -260 - 7,5 - 4,3 Vid beräkning av ulgiflerna i fasla priser för statensvattenfallsverk har investeringsnivån /861989/90 bedömtsligga på oförändrat främsl beroende på attkärnkraftverket i Forsmark färdigställs samt atl investeringarna i det s.k.storkraflsnätet minskar. Vid försenad idrifttagning av kärnreaktorer utgårersättning enligt särskilda avtal mellan reaktorinnehavarna och staten.Ersättning utgår för reaktorerna , 2 och 3 samt 3 och 4.Ersättningen kommer successivi all minska för att efter /88upphöra. Under budgetårel 1985/86 tillkomnier ersättning för ökadanläggningskostnad för vissa invesleringar i Forsmark. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 88 Stödetför oljeersättande åtgärder uppgår t.o.m. budgetårel 1986/87till varav bidrag och villkorliga bidrag 0,7 miljarderkronor och lånegarantier ca I miljard kronor. För det nyaenergiforskningsprogrammet som skall gälla budgelåren 1984/85 /87har föreslagits . Våren1985 föreslogs etl engångsanslag på 300 milj. kr. för förnyelse avenergisystemet. Inom denna ram på 300 milj. kr. skall rymmas satsningar på enutvidgning av kolmiljöfonden, bidrag lill större eldningsanläggningar förinhemska bränslen, bidrag fill små vattenkraftverk m.fl. åtgärder. Förenergibesparande åtgärder i bostadsbeståndet gäller fr.o.m. den 1 januari 1984nya finansieringsregler. Reglerna innebär att lån för sådana åtgärder skall tasupp på den opriorilerade kredilmarknaden. Till kapital-kostnadema för åtgärdernalämnas räntestöd enligt vissa villkor. Ett riktat bidrag - energibidrag -lämnas till vissa ålgärder. Utgifterna på statsbudgeten för bidrag enligtgamla och nya beslämmelser lill energibesparande ålgärder i bostadsbeståndet m.m beräknas för /86 lill 390 milj. kr. Utgifterna för det riktadeenergisparbidraget till bostäder beräknas budgetårel 1986/87 uppgå till ca 100milj. Inomenergiområdet ges utöver anslag på statsbudgeten även kreditgarantier dels förutvinning m. m. av olja, naturgas eller kol, dels för SvenskKärnbränsleförsöijning AB:s åtaganden i samband med upphandlingar inomkärnbränsleområdet. Dessa garantiramar uppgår för /86 tillsammanlagt ca . Tillgmppen Övrigt har förts utgifter som inte har behandlals i någon av de tidigareredovisade ändamålsgmpperna. Här återfinns bl. a. anslag förlivsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatteadministration, miljövård,kulturverksamhet, kyrkliga ändamål, samt idrotts- och fritidsverksamhet. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 Totala Ulgifler -7,5 m.m. -12,3 och kulturella ändamål - 1,9 -0,9 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Prisernapå jordbmksprodukter fastställs av statsmakterna normalt efter överiäggningarmellan statens jordbruksnämnd, jordbruksnämndens konsumentdelegation ochLantbrukarnas förhandlingsdelegation. Är infördes livsmedelssubventionerför att resultatet av prisförhandlingarna inte skulle slå igenom pålivsmedelspriserna. Utgifterna för livsmedelssubven-fionerna styrs av enskildabeslut som fattas av statsmaktema och av konsumtionen av livsmedel. Etlslopande av livsmedelssubventionerna påverkar konsumentprisnivån och därmedindirekt utgifter som styrs av basbeloppet. Kostnadema förlivsmedelssubvenlionerna, som enbart avser mjölk, kan beräknas till ca2,för /86. Inkluderas vissalåginkomstsatsningar för jordbmkare och annat, uppgår beloppet fill ca 3miljarder kronor. Livsmedelssubventionerna beräknas därigenom sänka livsmedelsprisernamed . Subvenfionerna beräknas i långlidsbudgetberäkningarna varaoförändrade . Införselavgiftsmedelfrån import av jordbmksprodukter och livsmedel får användas för olika ändamål,bl. a. prisreglering, med belopp som beslutar om . Detbelopp som skall tillföras jordbruket fastställs efter en särskild s. k.fördelningsplan. För regleringsäret 1985/86 beräknas de totalainförselavgifismedlen, som inte redovisas över statsbudgeten, uppgå fill ca555 milj. kr. Tilldelningen av införselavgiftsmedel till jordbmket innebär attlivsmedelspriserna, inom ramen för ett prisregleringssystem, blir lägre änutan dessa medel. Över statsbudgeten utgår ersättning för införselavgiftsmedelmed 55 milj. kr. Kostnaderför den cenirala myndighetsutövning, som inte kan hänföras fill annat område,redovisas under denna ändamålsgmpp. Vissa utgifter för riksdag, regeringskanslioch kommittéer samt anslagen till de kungl. hov-och slottsstalerna redovisasockså här. Ävenskatteadministrationen m. m. ingår i denna ändamålsgmpp. Kostnadema förriksskatteverket, länsslyrelsema, de lokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna samt för arvoden till taxeringsnämndsordföranden m. m.beräknas /86 uppgå till sammanlagt ca 3,8 miljarder kronor.Kostnaderna för dessa ändamål styrs huvudsakligen av löneutvecklingen inom denoffentliga sekiorn. Anslagentill kuUurverksamhei, som för /86 uppgår till ca 1,5 miljarderkronor, kan i stort delas in i förvaltningsanslag och bidragsanslag.Huvuddelen av bidragsanslagen styrs av automatik, genom all bidragen ärrelaterade fill lönekostnadema för vissa verksamheter. Statenbidrar vidare till en del regional kulturverksamhet som drivs i stiftelseformoch ofta har landstingskommuner som huvudmän. Kulturverksamhetenfinansieras även genom inkomster vid kulturinstitutionerna såsom entrémedelm.m., lolterimedel och forskningsmedel. Belydande resurser erhålls också inomramen för sysselsättningspolitiken. Dessutom tillförs några kulturinstitutioneravkastning från fonder. Inommedieområdet är stöden till dagspressen den största utgiften på 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 90 statsbudgeten.Dessa stöd styrs av automatiskt verkande volymregler. Totalt uppgår statensutgifter på medieområdet till ca 725 milj. kr. () verksamhet finansieras med avgiftsmedel som tillförs radiofonden.Avgiften är kopplad till innehav av televisionsmottagare. Fondens medel liggerhelt utanför statsbudgeten och finansierar radio- och TV-verksamhetens drift-och investeringskostnader inkl. och utgifter isamband med programverksamheten. Undantagen från avgiftsfinansiering ärprogramverksamheten för utlandet som finansieras över statsbudgeten.Radiofonden förvaltas av som därigenom har möjlighet attanvända ev. överskott från fonden för att genom lån finansiera andraåtaganden. Riksdagenfastställer hur slort belopp SR och får rekvirera ur fonden.På denna bas får SR dämtöver rekvirera medel enligt särskilda regler.Avgiftshöjningar görs löpande för att täcka inflationskostnader och avstatsmakterna fastställd ambitionsnivå för koncernens verksamhel. I åretsbudgetproposition har föreslagits en avgiftshöjning per om 14kr. /84 rekvirerades totalt ur fonden.Behållningen per kan beräknas uppgå till 100 milj. kr. om denföreslagna avgiftshöjningen genomförs. Statensutgifter för kyrkliga ändamål beräknas till ca 113 milj. kr. för budgetåret1985/86. Av beloppet avser 42,5 milj. kr. ersättning till kyrkofonden förandra lill följd av att den kommunala beskattningen av juridiskapersoner avskaffades fr. o. m. . Regeringen föreslår ikompletteringsproposilionen alt kompensafionen för skall ulgå med 73milj. Detta medför att utgiftema för budgetårel 1985/86 ökar med 36,5 milj.kr. Detslatliga stödet till idrotten uppgår - inkl. det lokala aklivitelsstödet -/86 fill ca 290 milj. kr. Utgiftema för ändamålet prövas årligenav statsmakterna. Kostnademaför miljövårdsinsalserna uppgår /86 till ca 470 milj. kr. ibidrag och direkta insatser. Även dessa ulgifter fastställs genom årligprövning. Beräknal tillkommande utgiftsbehov, netlo, har för den framförliggandeperioden lagts in reserver motsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigtuppkommer i samband med sedvanliga tilläggsbudgetar saml viss reserv dämtöverför att beakta den underskattning av utgifterna för investeringar och särskildaprogram som långtidsbudgettekniken normalt innebär. /86 har lagts in 1miljard kronor och för perioden i övrigt . Förändringari anslagsbehållningar skall motsvara den kassamässiga belastningen på bl.a.reservationsanslag. Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av budgetåret1984/85 uppgå till . 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 91 Underlångtidsbudgetpenoden antas anslagsbehållningama minska, dvs. budgetensutgifter stiger i samma mån. Utnyttjandet av rörliga krediter i ärett sätt för bl. a. vissa affärsverkoch myndigheter att klara av tillfälliga likviditetspåfrestningar. Riksdagenmedger dock en högsta kreditgräns. Utnyttjandet av rörliga krediter varierarkraftigt. var ca av en total ram på ca8,utnyttjad. Bland de myndigheler, affärsverk m.fl. som kanutnyttja rörliga krediler kan nämnas statens jordbmksnämnd, stiftelsensamhällsföretag och statens jämvägar. Utnyttjandet av rörliga krediterberäknas schablonmässigt komma atl öka med 500milj. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 92 Långtidsbudget för perioden /86-1989/90 1 Inledning......................................................... .... 6 1.1................................................................. Inrikiningoch syfte 6