prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Mol denbakgrunden föreslår jag atl årliga överläggningar sker mellan rennäringen ochlanlbrukssiyrelsen om användningen av bidragsmedlen. Vid dessa överläggningarkan även andra för näringen angelägna frågor aklualiseras. För all möjliggöraökade insatser för från allmän synpunkt vikliga åtgärder för näringen föreslårjag närmare en fördubbling av bidragsanslaget. Även andra frågor som rörrennäringen har utretts . Till frågan om koncessionsrenskötseln har jagför avsikt atl återkomma till regeringen i annat sammanhang. Frågan om denslalliga rennäringsadministralionens centrala lokalisering och lokaliseringen iNorrbollen har utretts av statskontoret och i län.Samerättsulredningen bör avvaktas innan slutlig slällning tas i den frågan. Prop.1984/85:100 Bilagall 6 Skogsnäringen är enav våra viktigaste exportnäringar. Den har utomordentligt godaförulsällningar atl medverka lill en förbättrad balans i våra ulrikesbetalningar. Skogens betydelse för landelsekonomi och välstånd motiverar att skogsmarken som produktionsresurs lastill vara på bästa sätl och så att även andra intressen, som l.ex. friluftslivoch rekreation, kan tillgodoses. Målet för skogspolitiken enligt 1979 årsskogspolitiska beslut är mol bakgrund härav en varaktig, hög och värdefullvirkesav-kastning under hänsynslagande tillnaturvårdens och andra allmänna intressen.Genom riksdagsbeslut kompletterades skogsvårdslagen meduttryckliga krav på aktivt utnyttjande av skogen i syfte att öka produktionenoch sysselsättningen i skogsnäringen. Skogsproduktionenslämpliga omfattning och sammansättning är inte exakt fastslagna i riktlinjernaför skogspolitiken. Strävan skall emellertid vara en ökad produktion både kvantitativt och kvalitativt.En utgångspunkt är sålunda alt åstadkommaen skogsproduktion som möjliggör en långsiktigårlig bruttoavverkning av åtminstone 75 milj. msk. Därutöver skallsträvan vara atl öka produktionen ytterligare i den mån detla är möjligt och lämpligt med hänsyn tillandra viktiga samhällsmål. Med nya virkesbalansberäkningar till grundkan produktionsmålet justeras efterhand.Sådana beräkningar kommer att presenteras av . Brutloavverkningarnaberäknas under innevarande säsong bli ca 67 milj. msk vilket är ungefär sammavolym som förra säsongen men ca 10 milj. m'sk mer än i slutet av 1970-talet.För innevarande säsong är därmed skogsindustrins virkesförsörjning säkrad. Såvitt nu kanbedömas bör försörjningen även för näsla säsong kunna om det inte blir enpåtagligt minskad aktiviteti skogsbruket. Jag anser atl ytterligare statliga åtgärder av meragenomgripande slag för ökade avverkningar därför inte behövs f. n. De ökade vinster som genom högkonjunkturenhar tillförts skogsindustrin ochskogsbruket måste i första hand utnyttjas för investeringar i syfte attytterligare stärka näringen. För skogsbrukets del bör detta ske i form av bl.a.en kraftig satsning på hjälpplanteringaroch andra ålerväxtåtgärder samt päröjningar och gallringar. Härigenom kan produktionen av kvalitetsvirkeöka för framtiden. En aktiv beslåndsvård vitaliserar dessutom skogen och gör den mer motståndskraftig motklimat- och föroreningsskador. En ökad aktivitet iskogsbruket skärper kraven på hänsyn till andra intressen.För att tillgodose bl.a. naturvårdensintressen föreslär jag i del följandeökade resurser för skydd av riksintressanta skogsområden. Skyddsåtgärder av delta slag är emellertid inletillräckliga. En ökad hänsyn till förhållandenai det enskilda fallet ett mer s.k.ståndortsanpassal skogsbruk - och förbättrade kunskaper hos dem somarbetar i skogen om Prop.1984/85:100 Bilagall 7 hänsyn lill andra intressen är nödvändigt. Jagfäster stor vikt vid atl den ulbildning för skogsarbetare i dessa frågor somhar påbörjais också fullföljs och att den utvidgas till alt omfatta allakategorier skogstjänslemän som inte har utbildats. För nästa budgetårbehöver resurserna för de översiktliga skogsinventeringarna ökas med hänsyntill behovet av bl. a. underlag för nya skogsbruksplaner. Jag föreslår därföratt anslaget härför räknas upp med 9milj. Ytterligare 1,5 milj. kr. böravsättas för bidrag till skötsel av ädellöv-skogen. Vidare föreslår jag atlprogrammet för ålgärder i lågproducerande skogar, s. k. 5: 3 skogar, bättreanpassas till kravet på hänsyn till naturvårdens intressen och till densenasle av gjorda bedömningen av lämpliga objekt genom atlanslaget räknas ned med 34milj. Elt aktivare skogsbrukkräver fler och bättre plantor. För att täcka den ökade efterfrågan på sådanaföreslår jag all anslagel till invesleringar i skogsplanlskolor räknas upp medlOmilj. En sådan uppräkning skall även möjliggöra investeringar för en säkrarearbetsmiljö för skogsvårdsstyrelsernas personal. harutredningsförslag avlämnals som behandlar yrkesfisket, laxfisket och denstatliga administrationen på fiskets område. Jag avser att senare återkommalill regeringen i dessa frågor. Även i fråga om finansieringen av eventuellaersättningar m. m. i samband med frisläppandet av handredskapsfisket påostkusten och i de har jag för avsikt alt återkomma. I avvaklanhärpå är mina förslag begränsade till del statliga stödel till yrkesfisket. Jagföreslår en kraftig uppräkning av bidragen till yrkesfisket för all stimulera till invesleringar i nya fiskefartyg. Genomatl bidragen höjs kan villkoren för fiskerilånen anpassas till vad som gällerför andra statliga lån. Vidare förordar jag atl ifortsättningen i stället för regeringen skall beslula om bidrag till fiskehamnar.För kreditgarantier för lån lillfiskerinäringen och fiskberedningsin-dustrin föreslår jag en engagemangsram av75 milj. kr. Service och kontrollinnefattar livsmedelskontroll, djurens hälso- och sjukvård, djurskydd,veterinärväsendet, lantbrukskemisk service, maskinprovningar, utsädeskontrolloch växlskydd. Insatserna på dessa områden är enligt min mening vikliga medel isamhällets livsmedelspolitik, vars syfte bl.a. är atl konsumenterna fårtillgång lill livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. Fr. o. m. den I januari1986 kommer dubbel dalummärkning att införas i fråga om färdigförpackadekylvaror. Det innebär att hållbarhetsmärkning- Prop.1984/85:100 Bilagall 8 en med uppgift om sista förbrukningsdag ersättsmed uppgifl om bäst före-och förpackningsdag. Konsumenterna får därmed enbättre möjlighel all bedöma ell livsmedels kvalitet. Den Ijanuari 1985genomförs en ändring i besiklningsveierinärorganisa-tionen. Därigenomförbättras personalsituationen inom besiktningsveteri-närorganisationen ochskapas möjligheter atl effektivt uppränhålla en tillfredsställandeköllkontroll bl.a. för all kunna uppfylla villkor som gäller för köliexporten. Jag avser alt senareföreslå regeringen atl lägga fram proposition med förslag till en ny lag omfoder. Den nya lagen bör i slörre utsträckning än nu gällande lag ta sikte påall skydda både djurs och människors hälsa. I detla syfte kommer jag altföreslå vissa grundläggande krav på beskaffenheten av foder. Bl.a. böranvändningen av kemolerapeutika som tillväxt-befrämjande fodertillsalsförbjudas. Från den Ijuli 1984gäller att statlig ersättning vid salmonellainfeklion islaktkycklingsproduklionen i huvudsak endast ulgår för veterinär- ochlaboratoriekostnader i samband med bekämpning. Kostnaden för obligalorisksalmonellaundersökning har flyttats över på producenterna. Vid ingången av budgetårel1985/86 beräknar jag att ett försäkringsskydd för den specialiseradeslaklnötsproduklionen är införl. Delta innebär atl ersättning av statsmedelendast kommer att utgå för samma typ av bekämpningsåtgärder som gäller förslaktkycklingsproduklionen. Djursjukvårdensfinansiering har varit föremål för överväganden i olikasammanhang. Lantbruksstyrelsen har i särskild ordning utrett förutsättningarnaför den fortsaita finansieringen av dislriklsveteri-närorganisationen. Jagåterkommer senare till regeringen med förslag till beräkning av bidragel lilldjurens hälso- och sjukvård. Jordbruket ochskogsbruket är traditionellt vikliga näringar i värt land. Förutsättningarnaför dessa basnäringar har förändrals starki . Metoder som hardrivits fram i rationaliseringsarbelel har börjat ifrågasättas från bl.a.miljösynpunkt. Konkurrensen på traditionella marknader har skärpts. Kraven påkvalitet pä framställda produkter har ökat. Produktionsresurserna har genomkonkurrens från andra intressen i vissa delar blivit knappa. Vad jag nu har redovisathar lett till att ökade krav ställs på forsknings-och utvecklingsarbele. Deanpassningar lill utvecklingen som blir allt mer angelägna visar sig oftasvåra om inle grundläggande forskningsinsatser görs. En viktig utgångspunktför dessa mäste vara att naturresurserna skall användas på ett sådant sätt attde ger såväl en bättre försörjning som en säkrare sysselsättning och entillfredsställande miljö. 1 propositionen 1983/84: 107 om forskningförordade jag prioritering av 1984/85:100 Bilagall 9 vissa områden inom vilka en fördjupad ochintensifierad forskning och ulbildning kan bidra lill lösningar av väsentligaproblem inom de samhällssektorer del här är fråga om. Jag framhöll belydelsenav en långsiktig kunskapsuppbyggnad inom ämnesområden som i grunden ärgemensamma förde areella näringarna och miljövården och som kan ge en ökadförståelse för de biologiska processerna. Vidare fäste jag uppmärksamheten påall forskningen i ökad utsträckning bör omfattas av en helhetssyn på jordbruks-och skogsbruksseklorerna. Jag framhöll särskilt alt produktionsmetoderna inomde areella näringarna t. ex. måsle ulvecklas mol bakgrund av alt de skalltillämpas i etl komplicerat ekosystem. De rikllinjer jagförordade för en fördjupning och intensifiering av forskningen inom de areellanäringarna bör fullföljas. Resurserna för detta bör i första hand skapas genomomprioriteringar av redan tillgängliga resurser. Sverigeslantbruksuniversitet har i sin anslagsframställning redovisat förslag till enomfördelning av resurserna för forskning och forskarutbildning. Omfördelningenuppgår till av resurserna för dessa ändamål eller ca 10 milj. kr. Genom dessa omfördelningar kan den forskning stödjas som prioriterades iforskningspropositionen. Del gäller främsl doktorandtjänster, forskningrörande biologiska produktionsprocesser och bioteknik, mät-, styr- ochreglerteknik, veterinärmedicin och djurhälsa, skogsproduktion ochluftföroreningar, livsmedel saml U-landsulbildning. Skogs- och jordbruketsforskningsråd har fått i uppdrag att med utgångspunkt i de riktlinjer somanges i forskningspropositionen lägga fram förslag till elt sammanhålletforskningsprogram rörande alternativa produktionsformer inom jordbruket ochträdgårdsnäringen. Programmet skall ulgöra underlag för bl.a. utformningen av1990-taleis livsmedelsproduktion. Rådet har även i uppdrag alt lägga fram ettlångsiktigt program för skogsforskning. Programmet skall ha dentvärvetenskapliga inriktning, som framgår av forskningspropositionen. Minavsikt med att ge forskningsrådet dessa uppdrag är att få angelägnaforskningsområden närmare definierade. Programmen skall vidare kunna geunderlag för atl bedöma var önskemål om förstärkta resurser är mest motiverade. Med företrädare förskogsbranschen har nya avtal träffats om gemensam finansiering av skogstekniskFoU och av skogsträdsförädling och gödsling. I fråga om gemensam finansieringav växtförädlingen pågår förhandlingar med jordbrukets föreningsrörelse. Att trygga allamänniskors räll lill en god livsmiljö är målet för miljöpolitiken.Miljöförstörelse måste hejdas och förstörd miljö så långt möjligt återställas.En rättvisare fördelning av naturresurserna kräver en planmässig, långsiktighushållning med begränsade tillgångar. Prop.1984/85:100 Bilagall 10 tanke om miljön måsle vara vägledande för denlångsikliga planeringen. Ökningen avskogsskadorna i många europeiska länder har yllerligare understrukit altluftföroreningarna och försurningen nu är ett av våra allvarligastemiljöproblem. Fortsäiia insatser behövs därför både nationellt ochinternationellt. behandlade frågorna om svavelutsläppenfrån koleldade anläggningar. De därvid redovisade riktlinjerna beräknas kunna medföra en minskningav svaveldioxidutsläppen med 20000-30000ton . För att fä underlag för beslut om de yllerligare åtgärder som behöver vidtas tillsatteregeringen ensärskild aktionsgrupp mot försurningen i vilken jag har varil ordförande.Gruppens arbete har resulterat i en aktionsplan mol luftföroreningar och försurning. I planen behandlas bl.a.frågor om begränsningar av utsläppenav svaveldioxid och kväveoxid, fortsatta kalkningsinsatser, åtgärder inom jord- och skogsbruket samt forskning.Aktionsplanen bereds f. n. iregeringskansliet. Jag räknar med atl inom korl kunna föreslå regeringen attlägga fram en proposition i frågan tillriksdagen. 1 takt med atl de svenska utsläppen avförsurande ämnen minskas kommer en allt större andel av nedfallet över Sverigeall härröra från utsläpp i andra länder.Del internationella arbetet blir därför alll mer betydelsefullt. Detta arbetehar också ytterligare intensifierats under det senaste årel. Möten på ministernivå har ägl rum i i mars 1984och i ijuni1984. Huvudfrågan vid dessa möten har varit det förslag om en minskning med avsvaveldioxidulsläppen i som denordiska länderna lade fram under år 1983.Detta förslag stöds nu av ca 20 länder. Det andra mötet med det verkställande organet (EB) för konventionen omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar hölls i Geneve.EB beslöt då att påbörja arbetet med att utarbeta ett bindande dokument om enminskning av svavelutsläppen medminst . Målsättningen är att ett sådani dokument skall ligga färdigt förundertecknande vid EB:s tredje session som planeras äga rum ijuli 1985 iHelsingfors. Kemikalieanvändningenär ett annal allvarligt hälso- och miljöproblem. har i sina betänkanden(SOU 1984: 24) En bättre information om kemiska produkter och (SOU 1984:77)Kemikaliekontroll lämnat förslag till en utvidgad och effektivare samhällskontroll avkemikalieanvändningen. Jag kommersenare att föreslå regeringen att lägga fram en särskild proposition medutgångspunkt i kemikommissionens förslag . För att kommatillrätta med vissa akuta problem med övergödning av föroreningskänsligavattenområden har ändringar skett i miljöskyddslagen (1969:387).Regeringen har möjlighet alt förklara ett vattenområde och angränsande marker som ett särskiltföroreningskänsligt område. Inom sådantområde har regeringen eller möjlighet alt meddela generellaföreskrifter om skyddsåtgärder eller försiktighetsmått, m.m. I Prop.1984/85:100 Bilagall II syfte all få en bättre samordning mellanmiljöskyddslagen och vattenlagen (1983:291) och undvika onödig dubbelprövningav vissa verksamheter i vatten, bl. a. musselodlingar, har ändringar skett ifråga om miljöskyddslagens tillämpningsområde och lillståndsplikten enligtvallenlagen. Bl.a. mol bakgrund av miljöskyddsutredningens förslag ibetänkandet (SOU 1983: 20) Bättre miljöskydd II bereds f. n. frågan omytterligare ändringar i miljöskyddslagen. Ansvaret för delfortsatta stödet tillmiljöskyddsteknik föresläs överfört lill styrelsen för teknisk ulveckling.Några ylleriigare medel föreslås därför inte under anslaget Slöd tillmiljöskyddsteknik, m. m. På naturvårdens områdehar genom omprioritering skapats utrymme för ytterligare satsningar. Bl.a.urskogs- och våtmarksinventeringarna visar på betydande skyddsbehov. Del ärdärför enligt min mening angeläget alt ytteriigare medel anvisas för altsäkerställa mark för naturvärd. Jag föreslår därför alt anslaget förmarkförvärv och ersättningar höjs med 20milj. Vad särskiltgäller skyddet av våtmarker avser jag återkomma till regeringen med förslag ominförande av tillståndsprövning i naturvårdslagen av våtmarksdikning. För denfortsatta restaureringen av anvisas medel. Vården avnaturvårdsobjekl är en betydelsefull del av naturvårdsarbetel och visslmedelstillskotl föreslås. En översyn kommer att göras av bl.a.naturvårdsförvaltningen för all se om effektiviteten kan höjas genom samordningoch rationaliseringar. På strålskyddsområdelvill jag särskilt peka på den förstärkning som sker på lillsynssidan medanledning bl. a. av att ytterligare två kärnkrafts-reaktorer är i drift. Vidareföreslås vissa förstärkningar vad gäller forskning rörande radon. Uppbyggnadenav beredskapen mot kärnkraftsolyckor fullföljs. Betydande resurser behövsockså i fortsättningen för forsknings- och undersökningsverksamhet bl.a. isyfte att följa miljötillståndet och förändringar i detta. Genombudgetförslaget ges förutsättningar för satsningar på angelägna områden. Sammantaget innebärföreliggande budgetförslag atl 412 milj. kr. anvisas för miljövårdsinsatser.Betydande delar av kommande års miljövårdssals-ningar kommer dock som jaglidigare nämnt att behandlas särskilt och redovisas för senare underinnevarande . Idrott, turism och rekreation Idrottens betydelse församhället motiverar en forlsall kraftig satsning. Jag föreslår därför attstödet till idrotten räknas upp med 17 milj. kr. till 205,5 milj. kr. Inomramen för ökade anslag avsätts särskilda medel för att motverka bruket avdopingpreparat. Efter samråd med socialministern föreslår jag även särskildainsalser för atl slödja handikappidrotten. Ökade resurser föreslås för atl gekvinnoidrollen förbättrade verksamhelsvillkor Prop.1984/85:100 Bilagall 12 och därmed öka jämställdheten i möjligheterna lillidroltsulövning. Invandraridrotten ges vidare etl resurstillskott.Anslagsuppräkningen medger också en fortsattsatsning i enlighet med riksidrotiens målprogram atl stödjaföreningsliv, ledare och anläggningar inom idrotten. Jag har också funnit del angelägel med ell utökat slöd lill idrottens s. k. riksanläggningar - främstVålådalen och Idrotlens hus. Turistnäringens betydelse för vårt landär slor. har antaletgästnätter inom turistnäringen ökat påtagligt. Genom intensifieradmarknadsföring bör turismen kunna öka ytterligare. Det är viktigt alt näringen förstärker sina ansträngningar pådelta område. Samhällets centralainsatser för turism och rekreation har samordnats sedan den Ijuli 1984 inom turistråd till följd av beslut (prop. 1983/84: 145, KrU 22, rskr 353).Riksdagsbeslutet innebär att turist-politikenges en mer preciserad inrikining i linje med lidigare beslut år1976. Turislrådel har alt utveckla svensk turism och genom marknadsföringsåtgärderförbättra svensk bytesbalans och sysselsättning saml stödja regional ulveckling. skall vidare medverka lill all förbättramöjlighelerna för breda folkgrupper i vårt eget land lill turism och rekreation. Med uigångspunkt i sitt ändrade och utökade ansvar samt sindelvis nya organisation och styrelseform har turistrådet påbörjatarbetet med särskilda uppdrag såsomupprättande av slrukturplan, försöksverksamheter och särskildakartläggningsuppgifter. Till turistråds verksamhet bör enligtmitt förslag anvisas 75,8milj. för /86. Den föreslagna uppräkningen av slödet lill turism och rekreation ger utrymme förökade marknadsföringsinsatser. Världslivsmedelsrådetstionde session hölls i ijuni 1984. Eftersom förflutit sedanvärldslivsmedelskonferensen företogs en genomgång av de efter konferensen vidtagna åtgärderna.Det konstaterades all ett antal av konferensens rekommendationer uppfyllts men attlivsmedelslägel, framför allt beträffande , alltjämt var bekymmersamt. Verksamheten i FN: sjordbruks- och livsmedelsorganisation, FAO, har präglats av genomförandet av detprogram för vilketantogs vid FAO; s 22: a konferens . Situationen för det afrikanska jordbruket har stått i centrum för FAO:s uppmärksamhet. Den mycket kritiska livsmedelssituationen i har ävenföranlett FAO; s generaldirektör till en rad initiativ. FAO har även sammankallat envärldsfiskekonferens som ägde rum . Vid konferensen, där jag liksom ett stort antal andra för fisket ansvariga ministrar deltog, antogsdels en väridsslrategi med principeroch rikllinjer för fiskets bedrivande och ulveckling, dels fem aktionsprogramsom komplement till strategin. Prop.1984/85:100 Bilagall 13 äger FAO;s 23; e konferensrum. Arbetet kommer att präglas avförberedelser inför FAO;s 40-årsjubileum. Vidare kommer ijuli 1985 envärldsskogskonferens all hållas i . Den inom ramen fördel Allmänna tull- och handelsavtalet () tillsatta jordbrukskommittén har under år 1984avslutat en första fas av sitt arbete. Som resultat härav har kommitténi enlighel med sitt mandat avgivitrekommendationer angående åtgärder i syfte att åstadkomma en ökad liberalisering av handeln medjordbruksprodukter. Enligt rekommendalionerna skall jordbrukskommittén år 1985fortsätta sitt arbele i en andra fas ägnad åt fördjupat studium av denföreslagna uppläggningen. Rekommendationerna har därefter godkänls. för jordbruk och skogsbruk an-log efteromfattande utredning elt förslag till handlingsprogram för nordiskt samarbete inomdenna sektor. Del , som för första gångensammanträdde på jordbruksminisiernivå, beslöt därefter vidareförahandlingsprogrammet som ministerrådsförslag till Nordiska Rådets33: e session. Det inom EG sedan år1982 tillämpade imporlsystemet med tullfria globalkontingenter för sill går på sin tredjekvoleringsperiod 1984-1985. Under den förutses en något längre tullbelagd period. EG har ännu ej lagil ställning till hur systemel skall föras vidare efter deniredje kvoteringsperioden. Den Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) antog vid ell ministermöte ettomfattande arbetsprogram som bl. a. omfattar en översyn av de varor som finns upptagnai konventionens Bilaga E, fisk och andramarina produkter. Vid sammanträde iWarszawa med för , där EG i stället för Danmarkoch dellog som medlem, har beslutfattals om kvotering av fisket av silloch skarpsill . För innebär beslutet bl.a. atl del svenskafiskels fångstmöjligheler i för är 1985 har ökats både vad gäller sill och skarpsill. För torsk och laxhar enighet om en kvotering intenåtts. För att skydda laxbeslånd har dock även beslutat förlänga den normaltrådande fredningsliden. Jag ämnarockså genom bl.a. bilateralakontakter med laxfiskande nationer i försöka få till stånd en begränsning av det där bedrivna fisket. Bilaterala avtal omfiskeutbylel har slutits med samtliga samt medNorge om det svenska fisket i Norges Nordsjözon. 1 samband med delhösten 1984 undertecknade gränsavialel med har en överenskommelse träffalsom ett gemensaml lorskfiskeom-råde nordost om samt om en i praktiken förlängdgiltighetstid årskonvention rörande fisket i m. m. FN;s miljöstyrelse() höll i sin tolfte session. En huvudfråga vidmötet var ökenspridningen. En annan huvudfråga gäll- Prop.1984/85:100 Bilagall 14 de utarbetandet av en global konvention tillskydd för ozonlagrel. Styrelsen beslöt alt under första kvartalet 1985sammankalla en diplomatkonferens för att avsluta arbetet med en ozonkonventionoch antaga densamma. FN; s generalförsamling beslöt att tillkallaen särskild kommission med uppgift atl utarbeta en rapport med förslag tilllångsikliga miljöstrategier i syfte alt uppnå en varaktig social och ekonomiskulveckling. Kommissionen, som kallar sig World Commission on Environment andDevelopment och vars ordförande är den lidigare norska statsministern , har börjat sitt arbete. Inom ramhölls en miljöminislerkonferens i . Konferensen behandlade bl.a. skyddet av Europas kust- och strandområden. Inom ; smiljökommitté pågår samarbete om bl. a. energi, naturresurser,kemikaliekontroll, avfall, trafik och redovisning av miljötillståndet. om miljö och ekonomi hölls ijuni 1984. Föreberedelser pågår forellmiljöministermöte inom : s ram att hållas i ijuni 1985. FörbundsrepublikenTyskland anordnade en ministerkonferens om skyddet av Nordsjönsmarina miljö. Vid konferensen nåddes överenskommelse om en rad skärpningar avmiljökraven för bl.a. olje-plaliformar, sjöfart och landbaserade anläggningar.Vidare beslutades om intensifierad övervakning av miljö samt omintensifierat samarbete inom ramen for de s. k. Oslo- och Pariskonventionernasram. Prop.1984/85:100 Bilagall A. M. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Beräknad ändring 1985/86 Förvallningskoslnader(därav lönekostnader) 18739000 (17 108000) -1-344000(-1-256000)