prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Vid ombyggnad av flerbostadshus kan räniebidraglämnas för markkoslnader, även om de inle ingår i låneunderlagel. Dengaranierade ränlesalsen för del forsla årel av låneliden varierar fr.o. m år1985 mellan 2,15 och 5,beroende på låniagarkategori och lidpunkl förbosladslånels utbetalning. Den garanterade räntan skall ärligen höjas på visstsäll. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 48 För hyres- ochbosladsrättshus och för gruppbyggda småhus lämnas räniebidrag även för tidenmellan färdigställandet och lånets utbetalning. Med anledning av förslag i prop. 1983/84:40 bil. fattat beslut (BoU 12, rskr 95)om att ersätta del s.k. retroaktivaräntebidraget med ett tillägg lill låneunderlagel för räntekostnader undernyssnämnda period. Räntebidrag lämnas även för hus medparitetslän eller nominellt lån enligt bostadslånekungörelse. Vidare lämnasräniebidrag för hus färdigställda med statligt lån enligt 1962,1957 eller för flerbostadshus kungörelse, om låntagaren inte har räntelån. Räntelån som avsertiden efter utgången av efterges med undantag av sådanabelopp som motsvarar amorteringar på det statliga bostadslånet eller motsvarande lån. Räntebidrag enligtförordningen (1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissa fall lämnas tillallmännyttiga bostadsföretag och studentbostadsförelag, som för beviljades lån på denallmänna länemarknaden till underhåll av bostadshus. Räntebidraget lämnasmed belopp som motsvarar skillnadenmellan räntekostnaden för lånet, beräknad på aktuell låneskuld, och engaranlerad ränta. Den garanterade räntan skall vara för av länetiden och höjs för varje följande årmed . Räniebidrag enligt4 § förordningen om lån för byggnadstekniska åtgärder i bostadshuslämnas enligt samma principer som räntebidragen för de nyssnämnda underhällslånen. Bidragsformengäller numera dock endast för ålgärder sompåbörjas före utgången av i hus i . Enligt 33 § 1962 ärsbostadslånekungörelse eller molsvarande äldre beslämmelser har en kommun rätt all under vissaförutsättningar få ersättning av statsmedelför alt täcka förlust som har uppstått vid förvaltning av hus som tillhör etlallmännyftigt företag. Ersättningen uppgår till fyra femtedelar av vadkommunen har erlagt för hus, vilket har uppförts, byggts om ellerförvärvals med stöd av bostadslån. Räntebidrag för lånlill energibesparande ålgärder lämnas i vissa fall med belopp som beräknasefter grunder liknande dem som gäller för räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen. För vissa lån tillstudentbostäder betalas räntebidrag med belopp som moisvarar skillnaden mellanfastställda annuiteler och den verkliga räntekostnaden. Slalsbidrag tillhyresrabatter i bostadshus lämnas under vissa fömtsättningar till ägareav bosladshus med hyres- eller bosladsrättslägenheter. Villkoret är an huset har uppförts eller byggts om med stöd av lånenligt bostadsfinansieringsförordningenoch all byggnadsarbetena har påbörjats undersenare delen av eller eller 1984. Maximalt bidragunder det första årel av bidragsliden är . per m" för hus där Prop.1984/85:100 Bilaga 13 49 byggnadsarbetena har påbörjats under åren1982-1983 och . per m" för hus där byggnadsarbetena påbörjas under är1984. Bidragel minskar med en femtedel . Det statliga räntestödetvid förbättring av bostadshus utgörs av ett årligt räntebidrag. Det lämnas förvissa underhålls-, reparations- och energisparåtgärder i hus med hyres- ellerbosladsrättslägenheter. Bidraget beräknas utifrån den godkända kostnaden förutförda åtgärder, och ulgör för schablonbeskattade fastighetsägare hälften aven räntesals som är högre än statslåneräntan. För övrigafastighetsägare är bidraget lägre. Bidragstidens längd berorpå åtgärdernas beräknade livslängd. Ändrad ordning för att återkräva felaktigtutbetalade räntebidrag Länsbostadsnämnderna harunder senare är ägnat mycket tid åt att återkräva felaktigt utbetaladeräniebidrag. Liknande problem kan uppkomma . I åtskilliga fall därmöjligheter saknas att kvitta mot återstående räntebidrag har det visal sigsvårt att få låntagaren atl frivilligt betala del återkrävda beloppet. Återkravär inte direkt utmätningsbara. Nämnderna måste gå till allmän domstol för attfå ett betalningsföreläggande. Detta är en omständlig och tidsödande procedur.Styrelsen föreslår därför att fordran på räntebidrag skall bli direktutmätningsbar utan föregående beslut av domstol. Utgifterna under anslagetför /84 uppgick fill 9858 milj. kr., vilket är 942 milj. kr. merän under budgetårel 1982/83. Utvecklingen för de olika posterna under anslagethar varit följande. Ulgifler i milj. kr. Räntebidrag Eftergift av räntelån Hyresrabatter Ersättning lill kommuner för förvallningsföriusler En del av räntebidragenär utgifter för bidrag till räntor för tiden mellan husets färdigställande ochutbetalningen av det statliga lånet. Detta s. k. retroaktiva räntebidragomfattade /84 ca 1800 milj.kr. Jämfört med föregående budgetårhar utgifterna för de retroakfiva räntebidragen ökat som deövriga räntebidragen har ökat . De retroaktiva räntebidragen upphördeunder . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 50 Ersättningen lillkommunerna för förvallningsföriusler har ökal kraftigt lillföljd av del ökade antalet oulhyrda lägenheler. Under /84utbetalades 84 milj. kr. Räntebidragen i övrigloch eftergifterna av räntelån uppgick under /84 till 7969 milj.kr. Därav avsåg hyres-och bosiadsräiis-hus och egnahem. avbeloppet avsåg räniebidrag för lån enligt 1974 årsbosladsfinansieringsförordning. avsåg räniebidrag i samband medenergisparlån. De totala ränlesubvenlionernatäckle av brulioräntorna. För ärenden med län enligibostadsfinansieringsförordningen var molsvarande andel för hyres- ochbosladsrätlshus och för ägda småhus. Antalet lägenheter förvilka räntesubventioner lämnades för uppgick lill knappi I500000. Dä ingår inle sädana lägenheler för vilka räntebidrag lämnades enbari isamband med energisparlån. Från aviseringen för förslå halvårei 1983 hadeanlalel lägenheter ökal med närmare 60000. Av del lotala anlalel lägenheleruigjorde hyres- och bo-stadsrältslägenhelerna . beräknarutgifterna under budgelärel 1984/85 till 9313 milj.kr. för ränlesubvenlioneroch lill ca 80 milj.kr. för ersällning för förvallningsföriusler, dvs.sammanlagl 9393 milj.kr. Del anvisade anslagel för budgetåret uppgår lill 9000milj. För budgetårel 1985/86beräknar utgifterna lill 10850 milj.kr. Bosladsslyrelsensberäkningar ulgår från en bunden ränla om 11,. en obunden ränla om 12,ochen bosladslåneränia om 11,. Ändrad ordning för att återkräva felaktigtutbetalade räntebidrag föresläratl statens fordringar lill följd av felaktigt utbetalade räniebidrag skallgöras direkl utmätningsbara utan föregående beslut av domstol. Förslaget läggsfram mot bakgrund av alt lånemyndigheterna har fått ägnarelativt stora resurser ål all återkräva sådana räntebidrag. Enligtbostadsstyrelsen skulle delta arbele kunna begränsas om fordringarna gjordesdirekt utmätningsbara. Den föreslagna ordningenskulle i princip innebära att den ena parlen i ett avtalsförhållande - staten -skulle gynnas genom alt inle bara ensidigt kunna fastställa en fordran utanocksä kunna fä den utmätt ulan föregående opartisk prövning. Jag är mot dennabakgrund inte beredd atl bilräda förslaget. Lånemyndighelernas arbetemed denna typ av åtgärder bör i stället kunna minskas genom att reglerna omräntebidrag görs mer lättillgängliga Prop.1984/85:100 Bilaga 13 51 Etl sleg i denna riktning ärden s.k. nelloaviseringen för räniebidrag. Ändrade rutiner för utbetalning av räntebidrag,s. Bosladsstyrelsenredovisade i föregående års anslagsframställning två olika metoder för s.k.nelloavisering. Metoderna innebär i korthet att delar av räntebidragetutbetalas direkt tillkredilinstitulen i anslutning till botten-lånets förfallodag i stället för som betalar ut delar av räntebidraget till låntagaren varjehalvårsskifte. Den ena metoden, metod 1, innebär atl nuvarande ordning behållesså till vida alt den ränta och amortering som skall erläggas för bostadslånetavräknas från det räntebidrag som skall utbelalas. Den andra metoden, metod II,innebär attden del av räntebidraget som faktiskt avser bottenlånel utbetalas lillbottenlåneinstitutel. Enligt slyrelsens bedömning innebär metod II all del blir lättare förlåntagaren alt konstalera om del räntebidrag som lämnas för bottenlänet byggerpä riktiga uppgifter belräffande ränta och amortering. Härmed skulle vissafelkällor enklare kunna undvikas. Nettoaviseringsmtinernamedför slora interna räntevinster för staten genom atl räntebidragen utbetalasvid en senare tidpunkt än f.n., dvs. vid lidpunkten för bollenlånens aviseringi slället för som vid bostadslänens avisering vid halvårsskiftena. Dellotala räntebidrag som låntagaren erhåller under lånets löptid påverkas inleav en övergång till nelloavisering. I samband med att fråganom nelloavisering behandlades i föregående års budgetproposition nämnde chefenför att man vid val av metod för nelloavisering bör väljaden som ger den största vinsten för slaten. Vid denna bedömning bör man ävenbeakta möjlighelerna alt låta syslemel omfatta även redan utbetalade lån. Bosladsstyrelsen har fåtti uppdrag att utarbeta de närmare mtinerna för nelloavisering i enlighet medmetod II.Enligtuppdraget bör arbetet genomföras sä all bollenlän som utbetalas fr.o.m. den Ijanuari 1985 ansluts till de nya rutinerna i samband med lånets utbetalning.Lån som har utbetalats före bör anslutas till den nya mlineni samband med aviseringen . Regeringen har tidigaredenna dag pä tilläggsbudget II för /85 begärt medel förutredningsuppdraget. De beräknaderäntevinsterna för staten kan vid en intern ränta om beräknas till följandebelopp, milj. kr. 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 Ränlevinsl 60 280 340 390 Statens räntevinster lillföljd av de föreslagna rutinerna blir således betydande på nägra års sikt. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Belastningen pä ränlebidragsansiagei harökal relaiivi kralligl . Detla beror dels påden historiskt sell höga ränienivån, dels på atl varje ny årgång bostäder somkommer in i ränlebidragssystemel medför betydligt ökade räntebidragsuigifler.En ny årgång bosläder av nuvarande storlek medför vid dagens räntenivå en utgiftsökning om ca1,. Konverteringarav äldre bollenlän medför en yllerligare uigiftsökning på ca 250 milj. kr.under innevarande budgetår. De normala årligaupptrappningarna av den garanterade räntan medför under budgetåret minskadeutgifter på anslagel om tolall ca 600 milj.kr., medan de beslutade exlraupptrappningarna minskar ulgiflerna med lolall ca 300 milj. kr. Anslagsbelastningen under innevarandebudgetär kommer dock tolall sett all blilägre än under föregående budgelår. är en direkt följd av beslut (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU12, rskr 95) all de relroakli-varäntebidragen skall upphöra och all räntebidrag som avser lån för tillkommandeslörre småhus skall begränsas. Ränlebidragsansiageipåverkas i slor ulslräckning av ändringar i del allmänna räntelägel. Somexempel kan nämnas all en ändring av ränienivån per den I januari 1985skulle medföra en ändring av anslagsbelastningen under /86 med ca 600 milj.kr. Anslagsbelastningenför budgetåren 1984/85 och 1985/86 beräknas uppgä till de belopp somframgår av följande labell. Beräkningarna avseende budgetåret1985/86bygger på en bostadsläneränta om 11,, en obunden ränta om 12,och en bunden ränla om11,. 1984/85:100 Bilaga 13 Beräkning av anslagsbelastningen jör budgelåren1984/85 och 1985186 - Ulgifl' 1983/84 resp. 1984/85 - Ulgifl 1983/84 resp. 1984/85 - räntesänkning för bostads - ersällning för förvall- ningsföriusler m. m. ' Exkl. retroaktiva räniebidrag. - Inkl. räniebidrag enligt förordningen (1983:40) omräniebidrag för underhållslån i vissa fall. ' De exlraupptrappningarna resulterar också i ökade amorteringar. Jag beräknar såledesanslagsbehovet för /85 till 9400 milj. kr. För budgetårel haranvisats ett anslag om 9000 milj. kr. har nyligenbeslutat (prop. 1984/85:85, BoU 8 och 9, rskr 91) om ändringar iräntebidragssyslemet i syfte alt kompensera de fastighetsägare som har vissalyper av län som omfattas av räntebidragssystemet för de kostnadsökningar somfaslighetsskatten beräknas medföra. Beslutet medför bl.a. atl ell särskilträniebidrag skall utbetalas . Kostnaden för delta räniebidragberäknas till ca 1000 milj. kr. Det ankommer pä regeringen atl beslula omlidpunkten för utbetalningen av detta bidrag. Utbetalningen beräknas ske . Kostnaderna har inle beaklats i anslagsberäkningen. Anslagsbehovet för /86 beräknarjag till 10400 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 54 Jag beräknar atl drygt65% av de totala räntesubventionerna under /86 kommer att lämnastill hus med hyres- eller boslads-rältslägenheter. av subventionernakommer att lämnas lill hus med län enligt bosladsfinansieringsförordningen,dvs. hus som har uppförts eller byggts 1974. Hemställan Jag hemställeralt regeringen föreslår att till Räntebidrag m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Åtgärder i bostadsområden med stor andelouthyrda lägenheter m.m. 1983/84 Utgift 42572000' 1984/85 Anslag 125 000000 1985/86 Förslag 125 000000 Frän anslaget betalas ulbidrag till åtgärder i bostadsområdenmed slor andel outhyrda lägenheter. Bidrag betalas ut efter beslut avregeringen i varje särskilt fall. Bidrag får beviljas inom en ram förstödverksamheten som fastställs av . Från anslagel bekostasockså utgifter för eftergift av hyresförlusllän enligt förordningen (1976:260)om hyresförlustlån (ändrad senast 1982:540). Ansökningar om eftergift m.m.prövas av länsbostadsnämnden. Regeringen beslutar i de fall då låntagaren göranspråk på avvikelser frän normalvillkoren. I vissa fall kan vidare regeringen,efler ansökan av kommunen, medge att det lånebelopp som inle efterges fårövertas av kommunen som ett särskilt hyresföriustlån. Under /84beviljades ansökningar om eftergift av hyresföriustlån till ett belopp av 43milj.kr. Totalt har det intill utgången av nämnda budgetår beviljats 667 milj.kr. för sådana eftergifter. Beslut om hyresföriusfiånhar t.o.m. /84meddelats till ett totalt belopp av I 646 milj. kr. S. k. särskildahyresföriustlån har beviljats till ett belopp av 75 milj.kr., varav 0,2milj.kr. under /84. ' Anslagel Eftergift avhyresföriustlån Prop.1984/85:100 Bilaga 13 55 Vid uigången /84 ulestod hyresföriusfiån lill ell belopp av 469 milj.kr. Beräkningen av ulgiflernaför eftergifter är osäker eftersom del är svårt atl bedöma i vilkenulslräckning lånlagarna kommer atl 1. v. föredra ränle-och amorteringsfriheldärför att eftergift är förknippad med en inlösen av ålersloden av lånet. Styrelsen uppskaltarutgifterna lill 50 milj. kr. för varioch ell av budgelåren 1984/85 och 1985/86. Slödålgärder för bosladsområden med stor andeloulhyrda lägenheter Efler beslui av riksdagenom vissa slödålgärder för bosladsområden med slor andel outhyrda lägenheler(prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8, rskr 112) har dels särskilda låneregler införlsför all underlälta en ombyggnad av bostäderna så alt de kan ulnylljas för andraändamål, dels särskilda medel slällls lill regeringens förfogande för slöd lillde värsl drabbade förelagen. De särskilda lånereglernainnebär all bostadslånet och räntebidraget fär behållas även när lägenheternaulnylljas för andra ändamål, l.ex. efter en ombyggnad. För ombyggnad lillboendeservicelokaler kan bostadslån lämnas. Vidare kan särskilda lokallånlämnas för ombyggnad lill andra lokaler, l.ex. kontor, verksläder ochsjukvårdsinrällningar. Långivningen redovisas under anslagel B 3. Vissa lån lill bosladsbyggande. Stödel tillbostadsförelagen lämnas i form av etl bidrag till åtgärder i bostadsområden medstor andel outhyrda lägenheler. Bidragels syfte är all stimulera förelagen allvidia åtgärder som leder lill en reell minskning av anlalel oulhyrda lägenheleroch som samfidigt tillför områdena nya kvalileler, l.ex. arbelsplalser,förbältrad service och förenings- och fri-lidsakiiviieler. En förulsällning för altbidrag skall lämnas är atl bostadsföretaget tillsammans med kommunen hararbetat fram etl äigärdsprogram för hur man skall lösa problemen med oulhyrdalägenheter. Bidrag till ombyggnaderliksom till andra åtgärder lämnastill sådana koslnader som inle kan förräntas inom ramen för beräknadehyresintäkter. Normall har bidrag lämnals av dessa kostnader. Somprincip för bidragsgivningen gäller också all ansvaret skall delas mellanstaten och kommunen. Huvudregeln har varil att, om staten lämnar bidrag tillett bostadsförelag, skall kommunen bidra med etl minst lika stort belopp. och har regeringen lämnal bidrag eller reserverat medel för stöd till29 allmännyttiga bostadsföretag med sammanlagl näslan 65 milj. kr. En ram om 75 milj. kr.har fastställts för bidragsgivningen under budgetårel 1984/85. har bidrag (inkl. reserverademedel) lämnats lill 12 bosladsförelag med lolall 24 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 56 Inom ramen förbidragsgivningen till ålgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägenheler har fr.o.m. detla budgetår enmöjlighet öppnats all lämna bidrag till bostadsföretagen för alt anordnaodlingslotter, koloniträdgårdar m. m. 1983/84: 145, BoU 23, rskr 264).Bidrag får beviljas inom en ram av högsl 10 milj.kr. Normall lämnas bidrag med40% av utgifterna för markarbeten i form av vägar och ledningar m.m. samt vissagemensamhetsanläggningar som , förråd, toaletter och behövligaföreningslokaler. Regeringen har vidarefått elt bemyndigande av atl i samband med bidragsgivningen avlösastatens ansvar för förvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelsen(1962:537) eller motsvarande äldre bestämmelser. De nya reglerna (SFS1984:337) ger regeringen möjlighel alt, om kommunen medger det, besluta attstatens ersättningsskyldighet skall upphöra helt eller delvis i kommunen. Den arbetsgrupp inombostadsdepartementet som bereder bidragsärendena söker nu attförhandlingsvägen komma överens med kommunerna om åtgärdsprogram för sådanaområden där statens ersättningsskyldighet enligt 33 § gäller. En del av regeringensbidragsgivning finansieras således genom att statens ersättningsansvar upphör.Bidragsgivningen är i denna del inte rambegränsad. har bidrag enligtdenna modell lämnats fill fyra bostadsföretag. Det sammanlagda bidragsbeloppetuppgår till 28,5 milj. kr. Medel för dessa bidrag tas från anslaget B 4.Räntebidrag m.m. 1 detta sammanhang kan jag nämna atl under /84har nästan 85 milj.kr. betalats ut från detta anslag som ersättning tillkommuner för förvallningsföriusler. I kommunerna ochbostadsföretagen pågår nu ett omfattande arbete med att komma till rätta medproblemen med outhyrda lägenheter och att åter få liv i de bostadsområden somhar drabbats. Det är intressant och stimulerande att se hur mycket idéer ochnytänkande som det särskilda bidraget till bostadsföretagen har fört med sig.Som exempel på åtgärder lill vilka regeringen har lämnal stöd kan jag nämna - ombyggnadtill kontorslokaler för företag och kommunala förvaltningar, turistbyrå - lokalerför industri och handel, elektronik- och utvecklingscentrum - ombyggnadoch utmstning av olika typer av ungdoms- och elevbostäder, vandrarhem - ombyggnadtill vårdcentral, sjukhem - ombyggnadtill fritids- och aktivitetsanläggning, lokaler för föreningar, skollokaler. Det finns också klaratecken på att åtgärderna ger resultat, bäde genom alt bostadsområdena fungerarbättre och att antalet outhyrda lägenheter minskar. Inte minst viktigt är attbostäder utnyttjas för olika verksamheter och att arbetsplatser därigenomlokaliseras till bostadsområdena. 1984/85:100 Bilaga 13 57 Enligt SCB: sredovisning av antalet outhyrda lägenheter i flerbostadshus har situationenförbättrats i många kommuner. För landet totalt har utvecklingen av antaletouthyrda lägenheter nu vänt och antalet ökar inte längre. I hus ägdaav allmännyttiga bostadsföretag minskade antalet lägenheter som är ledigatill uthyrning med drygl 5000 mellan den och motsvarande lidpunkt 1984. Erfarenheterna avbidragsgivningen visar att de slatliga insatserna har stimulerat detarbete som pågår i kommunerna och företagen. Även under nästa budgetår bör därför ettstatligt bidrag kunna lämnas till de värstdrabbade företagen för åtgärder i områden med stor andel oulhyrda lägenheler.Bidrag bör liksom i första hand lämnas till sådana ålgärdersom leder till en reell minskning av antalet outhyrda lägenheter och som tillför bostadsområdet nyakvaliteter, t.ex. arbetsplatser,service eller förenings- och fritidsaktiviteter. Bidrag bör kunna lämnas iförsta hand till sådana kostnader för ombyggnader och andra åtgärder som inte kan förräntas inom ramen för beräknadehyresintäkter. Utvecklingen inomnäringslivet har inneburit alt vissa orter har drabbats särskilt hårt avproblemen med outhyrda lägenheter. I fortsättningen bör bidrag i huvudsakges fill företag på dessa orter. Bidrag till bostadsföretagen för atl anordna koloniträdgårdar, odlingslotter m. m. böremellertid även under näsla budgetär lämnas enligt hittillsvarande principer. Bostadsrättsföreningar har ocksä problemmed outhyrda lägenheter även om det är ibetydligt mindre omfattning än hos de allmännyttiga bostadsföretagen. På vissa orter, där problemenhar funnits , behövsemellertid genomgripande åtgärder, t.ex. ombyggnad till annan användningän bostäder. Inom ramen för bidragsgivningen till åtgärder i bostadsområden medstor andel outhyrda lägenheter finns det inle - med hänsyn till den nödvändiga prioriteringen - utrymme att lämna bidrag till bostadsrättsföreningar. De medel som StiftelsenBostadskooperationens garantifonddisponerar torde kunna användas för bidrag till samma ändamål som det statliga bidraget. Överenskommelserträffas nu med kommunerna om att statens ansvar för förvallningsföriusler enligt 33 §bostadslånekungörelsen skall upphöra. Enligt min mening är det särskiltangeläget att stimulera till aktiva åtgärder i sädana områden där statens ersättningsskyldighet gäller. Förinformation vill jag därför redovisaatt fortsatta insatser kommer att göras för att förhandlingsvägen komma överens med kommuner och bostadsföretag omåtgärdsprogram för atl komma lill rätta med problemen med outhyrda lägenheter och avlösa slatens ansvarför förvaltningsförluster. För bostadsområden med outhyrda lägenheler kan även s.k.boendemiljöbidrag lämnas till åtgärder som förbättrar boendemiljön. Även dessabidrag har till syfte att tillföra områdena nya kvaliteter.Enligt min mening finns del skäl alli fortsättningen samordna stödverksamheten till områden med outhyrdalägenheter. Jag kommer därför i det följande under anslagel Prop.1984/85:100 Bilaga 13 58 Bidrag till förbättring av boendemiljön atlföreslå all en gemensam ram fastställs för boendemiljöbidragen och bidrag underförevarande anslag till åtgärder i bostadsområden med stor andel oulhyrdalägenheler. Enligt min bedömning komma att finnas kvar medel på innevarande års ram för bidrag tillåtgärder i bosladsområden med slor andel oulhyrda lägenheler. Jag förordardärför all den del av ramen som inte har ulnylljals vid budgetårets utgång fåranvändas för stöd lill samma ändamål under /86. Enligt beslut(prop. 1979/80: 100 bil. 16, CU 22, rskr 240) upphörde långivningen tillhyresförluster i och med utgången av är 1980. Bestämmelserna om eftergift avhyresföriustlån gäller emellertid fortfarande. Medel för eftergifter kommerdärför alt behövas under yllerligare . haruppskaltai ulgiflerna för eftergift av hyresförlusllän lill 50 milj. kr. underbudgetårel 1985/86. Med hänsyn lill alt möjligheten att få räntefrihet ochframflyttning av amorteringsliden är begränsad till kan det antas attlåntagarna kommer alt begära eftergift i något slörre utsträckning. Jagberäknar därför atl 60 milj. kr. kommer alt behövas för utbetalningar aveftergifter under /86. Medel kommer också attbehövas för utbetalningar av bidrag till ålgärder i bostadsområden med storandel oulhyrda lägenheler. Jag beräknar all 65 milj. kr. kommer att behövas förulbelalningar av bidrag under /86. Anslaget för budgetåret1985/86 bör således besiämmas lill oförändrai 125 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatl