prop · G803145 · 1984-12-31 00:00:00 — Närradioprogrammen omfattasinte av lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud och bildupplagningar.ALB har genom frivilliga överenskommelser med närradions lillståndshavare fålltillgång till programinspelningar. föreslär nu att ges rätlatt rekvirera delar av närradions sändningar. framhåller i sitt remissvaratt ett inordnande av närradion i pliktexemplarssystemet vore att föredra. Föregen del är jag inte beredd att i detta sammanhang föreslå någon förändring avdet nuvarande systemel. Frågan om bevarandet av närradions program kräver ytteriigareöverväganden och bör bedömas i etl större sammanhang där bl. a. frågan omprogram i lokala kabelsyslem ingår. Den tekniska utrustning som behövs för närradiosändning ärdels en studio, som kan vara gemensam för flera föreningar, dels ledningar, evenluellomkopplingsutrustning och sändare. Föreningarna svarar själva för utrustningenav studion, och slandarden varierar från mycket enkla anläggningar tillavancerad utrustning med professionell kvalitet. Det ligger i närtadions naturatt föreningarna själva väljer ambilionsnivå även i detta sammanhang. Prop.1984/85:145 13 Programledningar och sändare sköts av som hyrut dem till en enhetlig taxa. Föreningarna på en ort delar sedan på kostnaden.Samarbetet mellan och de sändande föreningarna har i slort settfungerat väl. föreslår att den nuvarande ordningen även fortsättningsvisskall tillämpas. Jag ansluler mig till den uppfattningen. monopolpå detta område har föranlett principiella invändningar, men de fördelar somdet innebär att sändarna ägs och sköts av överväger enligt minmening. En fråga med anknytning till denna är sändarnas användningvid beredskap och krig. Kommittén pekar på alt denna fråga - som inte ingick ikommitténs utredningsuppdrag bör ulredas ytterligare. Jag räknar med attdetta skall komma att ske i samverkan mellan berörda parter. Det är i försiahand televerkels ansvar all efter samråd med planera för sändarnas användning i detta sammanhang. Närradioprogrammen skall enligt prop. 1981/82: 127 kunnatas emot med god hörbarhet inom ett område från sändaren. Under försöksverksamhelenhar vissa försök påbörjais med avsteg från denna regel för att uppnå entäckning som stämmer bättre överens med föreningslivels struktur. Närradiokommitténföreslär ingen ändring av huvudregeln, men framhåller atl sändarnas räckviddbör kunna varieras efter föreningslivets behov och ortens förutsättningar. Föregen del anserjag att det är viktigt att närradion behåller sin lokalakaraktär. Huvudregeln bör alltså vara oförändrad. bör dock päenstaka orter kunna medge vissa avsleg från huvudregeln. Framför allt börglesbygdsorter kunna komma i fråga för en sådan prövning. Frägor om sändarnasplacering, utformning och sändarstyrka bör avgöras efler samråd med . föreslär atl en permanent närradiomyndighet,närradionämnden, inrättas från den . Nämnden föreslås få pariamentarisksammansättning. Kostnaderna för nämnden och dess kansli beräknas lill 2,1 milj.kr.per är. Nämndens arbetsuppgifter skall vara att besluta om sändningstillståndoch sändare, att följa verksamhelen och övervaka efterlevnaden avprogramreglerna, att svara för viss informationsverksamhet och attupprätthälla internationella kontakter. Förslaget om en permanent närradiomyndighet stöds av de fleslaremissinstanser som uttalar sig i frågan. Några uttrycker dock en oro över dendimensionering av nämnden och dess kansli som kommittén föreslagit.Statskontoret föreslår en komplettering av beslutsunderlaget där möjlighetenatt decentralisera administrationen till länsstyrelserna undersöks. För egen del anserjag att närradioverksamheten är betjäntav en central adminislralion som garanlerar en enhellig tillämpning avregelsystemet i hela landet. Det är dock viktigt att närradionämndens uppgifterbegränsas Prop.1984/85:145 14 såall de endasl omfattar vad som är nödvändigl för atl närradioverksamhetenskall kunna fungera smidigt. Nämndens uppgifter skall främst vara all prövafrågor om tillstånd atl sända närradio och om tidsfördelning samt attadministrera timavgifterna för sändningarna. Nämndens arbete kommer att habetydande inslag av juridiska uppgifier på bl.a.yttrandefrihetens område.Nämndens beslut kommer att innebära atl en praxis utformas som blir vägledandeför uttolkningen av de regler som gäller för närradioverksamheten. Del ärdärför nödvändigt atl nämnden besitter juridisk kompetens. Jag förordar därför atlnämndens ordförande och vice ordförande skall ha domarerfarenhet. Enbestämmelse därom bör las in i närradiolagen. Det bör i övrigt få ankomma påregeringen att beslula om nämndens sammansättning. Det bör ocksä få ankomma påregeringen att besluta om nämndens organisation och lokalisering. Jag avser attåterkomma lill regeringen i dessa frågor. Jagräknar inle med att nämnden skall kunna påbörja sitt arbete förrän ca etthalvår efter elt riksdagsbeslut om den framtida närradioverksamheten. Under enövergångsperiod bör därför närradiokommittén fä i uppdrag att fortsättaadministrationen av verksamheten. Det bör få ankomma på regeringen all närmarebestämma övergångsperiodens längd. 1propositionen 1981/82:127 om närradioverksamhet framhöll dåvarande chefen förutbildningsdepartementet all närradion är en möjlighet för föreningslivet atlnå ut med sitt budskap, kommunicera med sina medlemmar och med allmänheten ochatt föreningarna i den mån de vill ulnyttja denna möjlighel själva skall svaraför koslnaderna. Detta bör enligt min mening även i fortsättningen vara en avförutsättningarna för verksamheten. betalar föreningarna själva sinakostnader för programverksamheten. De bidrar också lill finansieringen av närradiokommitlén.Enligt närradiokommitténs direktiv skall hela kostnaden för närradiomyndighetenfinansieras med avgifter fr. o. m. /87. Kommillén framhåller isitt betänkande atl detta skulle innebära en fördubbling av den nuvarandeavgiften som är . Flertaletav de föreningar som deltar i närradion lillhör . Förbundelsvarar för uppgifier av samhällsnytlig karaktär, som t.ex. övervakning av atlde etiska reglerna för verksamheten följs. föreslår atl ettstatligt bidrag skall lämnas till förbundet. Mångaremissinstanser, främst olika organisationer samt några kommuner har vänt sigmot att nämnden i dess helhet skall finansieras med avgifter. Föregen del anser jag atl principen att närradionämnden skall finansieras genom avgifierbör slå fasl. Kostnaderna för nämnden bör hållas så låga som möjligl ochnämndens uppgifter bör därför i huvudsak begränsas Prop.1984/85:145 15 till nödvändiga, renl administrativa funktioner. När detgäller avgiftens sloriek anser jag all närradiokommitténs beräkningar ligger iöverkant. Med hänsyn till den ökning av antalet sändande föreningar som kan förväntasbli resultatet av en permanentning av närradion ökar också inkomslerna. Ävenom utbyggnaden fortsätter i ungefär samma takt som hillills bör avgiflsökningarnakunna hållas på en ganska låg nivå. Med en snabbare ulbyggnad än ökar inkomslernaytterligare vilket minskar behovel av alt höja avgifterna. Avgiften börberäknas med hänsyn tagen till alt hela kostnaden för närradionämnden skallfinansieras /87. Avgift utgår per påbörjad sändningstimme. F. n.meddelar regeringen med stöd av 12 § närradiolagen föreskrifter om avgifternasutformning. Närradiokommitlén har inle föreslagit nägon ändring på denna punkt.Också enligt min mening bör denna ordning gälla även fortsättningsvis. Ålerkallelse av lillstånd vid bristande betalning När del gäller sammanslutningar som inle betalar denavgift nämnden debilerat föreslår närradiokommittén all en ny regel införs i närradiolagensom ger närradionämnden rätt atl återkalla sändningstillståndet. Förslaget harinte mött några invändningar från remissinslanserna och är väl grundat påpraktiska erfarenheler. Jag förordar därför atl del genomförs. En förutsättningför äterkallelse av tillstånd i detla fall bör vara att sammanslutningen viddebiteringen av avgiften upplysts om att tillståndet kan dras in vid uteblivenbetalning. Ålerkallelse när sändningsrätten ej utnyttjas. Om en förening inte utnyttjar rälten all sända under sexpå varandra följande månader kan dess tillstånd ålerkallas. Kommittén föreslårall förkortas . Jag anser atl detta förslag bör genomföras.Detta innebär emellertid inte atl tillståndet måsle dras in efler . Närradionämndenskall givetvis pröva varje enskilt fall. Kan sammanslutningen i fråga ge entillfredsställande förklaring till uppehållet i sändningarna bör dess tillståndinle dras in. Försöksverksamhelen med närradio förlängdes isyfte alt ytteriigare bredda verksamheten och ge den ett sä varierat innehållsom möjligt. 1 tilläggsdirektiven till närradiokommittén (Dir. 1983:32) nämndejag, förutom uppdraget alt följa verksamheten och pröva regelsystemets ändamålsenlighet,ocksä att kommittén skulle följa och för närradions del utvärderaerfarenheterna av föreningssändningar i lokalradions regi. Kommiltén redovisarde försök som har genomförts med föreningssändningar Prop.1984/85:145 16 inom den s. k. allemansradion i Lokalradions och i nägrafall i Utbildningsradions regi. Kommittén konstaterar att sådana försökinnebär att radiomediets tillgänglighet ökar för såväl föreningar som enskildaoch ullalar en förhoppning att sådana sändningar kan ges ökat utrymme inomramen för lokalradions sändningar. påpekar i sitt remissvaratt frågan om allemansradio behandlats knapphändigt i kommitténs betänkandeoch kompletterar silt remissvar med en redogörelse för denna verksamhet,utarbetad av . Enligt denna redogörelse innebär allemansradionen möjlighet för grupper och enskilda att ulnytlja radiomediet inte bara som konsumenlerulan också som producenter. Elt samarbete mellan lokalradiostationer och organisalionerhäller på att utvecklas, ofla i samarbete med Ulbildningsradion. Verksamhetenomfattar utbildning och träning av intresserade allemansradioproducenter inomskolor, folkbildningsorganisationer och allemansradioföreningar. Produktionenav allemansradioprogrammen sker i ökad utsträckning uianför lokalradiostationen,främsl i radioföreningar, medan lokalradion har pro-gramansvarel försändningarna. Jag anser alt allemansradion och närradion bör ha skildaroller i vårt samhälle. Den verksamhet som har pågätt styrkermig i denna uppfatlning. Lokalradion och Utbildningsradion kan inom sin verksamhelrymma inslag av program som produceras av enskilda eller av sammanslulningar.Dessa program lyder dock under samma regler som Radio-koncernenssändningar i övrigt. Närradions karakiär av myckel lokalt medium och språkrörför del lokala föreningslivet gör atl produklion och sändning av program skerunder helt andra betingelser. För närradion gäller inte regler om opartiskhetoch balans mellan olika åsiktsriktningar. Närradion är till sin natur partiskoch pläderande på ett sätt som Radiokoncernens samlade utbud inle fårvara. Det finns enligt min mening ingen motsättning mellan detvå radioformerna. De fyller olika behov och arbetar på skilda villkor. Allemansradioprogrammeningår som ett naturligt och intressant inslag i Lokalradions ordinarieverksamhet. Närradio ä sin sida kan. med de förslag som jag nu presenterar,byggas ut pä de orter och i den takt som de lokala föreningarna önskar. 1 tilläggsdirektiven lill närradiokommiilén behandladesockså frågan om när-TV och kommillén fick i uppdrag alt avrapportera den försöksverksamhelmed när-TV som administrerats av kommittén. Detla har skett i rapporten föreningar. av de två när-TV-försök som startades har fortsatt medstöd av en övergångsbestämmelse till närradiolagen enligt vilken lokala när-TV-sändningarsom pågick vid uigången av får äga rum till utgången av år 1985.Frågor om TV-sändningar i lokala Prop.1984/85:145 17 kabelnät i övrigl har behandlats av massmediekommittén (U1982:07) som lagl fram förslag lill lagstiftning på delta område. Frågan omhuruvida de sändningar som pågår enligt övergångsbestämmelsen till närradiolagenbör förlängas får prövas i samband med behandlingen av det lagförslaget. Jagövergår nu till att utförligare behandla följande delfrågor, nämligen - förutsättningarför all få inrätta sändare på en ort (avsnitt 5.1), - kretsen av tillståndsberättigade(avsnitt 5.2), - regler förtidsfördelning (avsnitt 5.3), - programregler(avsnitt 5.4). 5.1 Förutsättningar för att få inrätta sändare Mitt förslag: bestämmer villkoren förrätten att sända i närradion, såsom om sändarnas placering och effekt.Utbyggnaden styrs främst av sammanslutningarnas egna önskemål och förberedelsermen får anpassas till tillgängliga tekniska och administraliva resurser. Kommitténs förslag: För start av närradio pä en ortförutsätts alt minst tre olikartade sammanslutningar beslutat om medverkan ochatt en närradioförening . Om antalet sammanslulningar som sänder överen viss sändare varaktigt understiger tre får närradiomyndigheten beslämma attverksamheten skall upphöra. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttratsig i dessa frågor motsätter sig nästan alla alt preciserade villkor skallgälla för beslut om sändare. Allmänt är remissinstanserna kritiska tillförslaget att en sändare skall kunna stängas av. Bakgrund och skäl till mitt förslag: Närradioverksamhetenhittills har präglats av dess karaktär av försök. Den har styrts i olikahänseenden i syfte att den skulle kunna ge erfarenheler för en allmän värderingav verksamheten och för arbelet med alt ulforma ändamålsenliga villkor för den.1 enlighet därmed har vissa riktlinjer i form av lagstiftning och motivuttalandengällt för närradiomyndighetens beslut om sändningstillstånd och därmedtillgängliga sändare. Under den första försöksperioden, intill halvårsskiftet1982, fick myndigheten vid lillsländsfördelningen la hänsyn till det behov av ämnesmåssigallsidighet och geografisk spridning av försöksverksamhelen som kunde finnasför atl dess syfte skulle uppnås. Då närradioverksamheten skulle övergå till fastare formeruttalade dåvarande departementschefen (prop. 1981/82: 127 s. 7 och 29) att dendå 2 1984/85. Prop.1984/85:145 18 aviserade närradionämnden borde ansvara för attutbyggnaden pä nya orter tillgodosåg önskemålet om en god geografisk spridningoch om en representation av olika lyper av orter, särskilt mindre tätorter ochglesbygdsområden. Han såg det som naturligt atl närradion etablerades i förstahand på orter där ett starkt samlat intresse kommil till uttryck och där delokala förberedelserna kommit långt. Med hänsyn till de begränsade, centralaadministrativa resurserna borde, ansåg han, förtur kunna ges för verksamhet påorter där de sammanslutningar, som önskade sända närradio hade bildat en lokalnärradioförening som kunde ta hand om den gemensamma planeringen. genomfördes vissa ändringar i närradioverksamheten.I samband därmed framhöll jag (prop. 1982/83:52 s. 5) att en breddning avförsöksverksamheten främst borde motiveras av behovet att ge verksamhelen ettså varierat innehåll som möjligl. Jag erinrade särskilt om all utbyggnadenskulle inriktas på mindre tätorter och glesbygd. Jag framhöll vidare atlverksamheten skulle bedrivas sä att erfarenheter från alternativa former avnärradio kunde vinnas. Kommittén redovisar att den vid beslut om nya sändare har laglslor vikt vid att ett allsidigt föreningsintresse redovisats och alt ett lokaltsamarbete inom ramen för en närradioförening . Kommittén har ocksä vägtutbyggnadstakten mot kommitténs och administrativa resurser. Kommiltén anser all kravet på elt samlat, allsidigl föreningsinlresse,innan ett beslut om närradiosändare fattas, bör finnas kvar. Den pekar pä atl närradioverksamhetenmedför all avtal skall slutas med televerkel och oftast med upphovsrättsorganisationernapå musikområdel. Kommittén framhåller att en bred medverkan kan hållakostnaderna nere, bl.a.också för sludiolokal och teknisk utrustning och överhuvud tagel öka förutsättningarna för kontinuitet och stabilitet iprogramverksamheten. Mot den bakgrunden föreslås som villkor för tillstånd tillnärradiosändare atl minst tre olikartade sammanslutningar inom sändningsområdethar beslutat att medverka med egna sändningar och att en närradioförening . Synen på värdel av samarbete i en närradioförening liggerockså bakom kommitléns förslag att närradiomyndigheten skall kunna besluta atlprogramverksamheten skall upphöra om antalet sändande sammanslutningar på ensändare efter ett ärs sändningar varaktigt understiger tre. Kommiltén anser delockså allmänl mindre tillfredsställande om bara några av ortens sammanslulningarär representerade i närradion. I detta sammanhang bör nämnas kommitléns inställning attmedlemskapet i en närradioförening skall vara frivilligt. Av de remissinstanser som har yttrat sig i dessa frågormotsätter sig nästan alla kommitténs förslag. pekar päatt i sä fall vissa orter kan bli utestängda från närradiosändningar. Omdokumenterade försök förgäves har gjorts att engagera andra föreningar på en orl. 1984/85:145 19 bördet enligt förbundel ändå vara möjligt att ge sändningstillstånd. Allmänt slällersig remissinstanserna kritiska lill förslagel alt kunna slänga av en sändare.Uppfattningen att medlemskapet i närradioföreningarna skall vara frivilligt godiasmed något undantag över lag. Föregen del vill jag anföra följande. Närradioverksamhetengår nu in i etl nytt, mera konsoliderat skede. En viktig utgångspunkt bör varaatt det i största möjliga utsträckning bör ankomma på föreningarna själva altavgöra hur närradioverksamheten skall utvecklas. Den statliga regleringen bördärför inte sträcka sig längre än till att ge föreningslivet ändamålsenligamöjligheter att utnyttja närradion. bestämmer närradiokommitténom utbyggnaden med stöd av 4, 6 och 7 §§ närradiolagen och i enlighel med vissamotivuttalanden till dem. 4 § ger regler om vilka sammanslutningar som kan fåsända. 6 § innehåller bestämmelsen att närradio fär sändas bara över sådanasändare som släller till förfogande. Enligt 7 § bestämmer närradiomyndighelenför varje sändare vilka sammanslutningar som skall få sända. Formellt styr sålundakommittén ulbyggnaden genom att den knyter sändningstillstånden till en visssändare. För att göra klart för intresserade föreningar och även televerkel atlsändning kommer alt få ske på en viss ort har emellerlid kommittén fallatbeslut om att en sändare får placeras pä en viss ort och angett effekten.Successivt har sä sändningstillstånd beviljats och själva programverksamhetenhar i allmänhet kunnat börja omkring efter beslutet om att sändareskall få inrättas. Det rör sig alltså om elt slags förhandsbesked. Eftersom kommilténhaft att åstadkomma en god geografisk spridning och en någorlunda jämnfördelning på olika typer av orter har denna ordning varil rationell ochnärmast nödvändig för och intresserade föreningars planering. Medmin utgångspunkt all närradion sä långt möjligl skall vara en föreningarnas egenangelägenhet saknas det anledning att formulera sädana precisa villkor förutbyggnaden som kommittén föreslagit. 1 linje med denna min inställning bör delinte heller vara möjligl alt ingripa mot sändningsverksamheten över en sändare,som har tagils i anspråk, därför atl intresset för verksamheten svalnat. Ävenfortsättningsvis måste emellertid närradiomyndighelen ha ett ansvar för altnärradion byggs ul på ett ändamålsenligt sätt. Detta ansvar bör i första handinnebära alt en lämplig indelning i sändningsområden kommer till stånd,särskilt i lättbefolkade distrikt. Vidare måste självfallel för lång tid framövergälla att myndigheten mäste kunna anpassa uibyggnadslaklen efler de egnatillgängliga resurserna och möjligheter att ställa sändare lillförfogande och i övrigl medverka i förberedelserna. Detla kan medföra attföreningar liksom kan fä finna sig i längre eller kortare vänlelid, entid som de dock i inte ringa män själva kan påverka genom att visa sittintresse och sina långt komna förberedelser. Prop.1984/85:145 20 Av vad jag nu har sagt följer ocksä att ett eventuelltsamgående i en närradioförening för alt handha gemensamma uppgifter kringsändningarna på en ort bör vara en föreningarnas egen angelägenhet. Eflersomdet i många hänseenden är fördelaktigt för föreningarna att samverka pä dettasätt i en närradioförening ulgår jag frän all en sådan utveckling normaltkommer till stånd på frivillig väg. 5.2 Kretsen av tillståndsberättigade Mitt förslag: Folketspark-, folketshus- och bygdegårdsföreningarsamt andra liknande sammanslutningar skall kunna fä sändningstillstånd. Kommitténs förslag: Delsamma som mitt. Härutöver börbostadsrättsföreningar och stiftelser, om det finns särskilda skäl, kunna fåtillstånd. Även lokala kyrkliga samfälligheter bör vara sändningsberältigade.De krav som skall ställas på en ideell förenings verksamhet bör förtydligas. Remissinstanserna: De få remissinstanser som gått närmarein på frågan godtar i allmänhet kommittéförslaget. Bakgrund och skäl till mitt förslag: Gällande lagstiftningbegränsar rätlen att sända i närradion på fiera olika sätt. En förstaförutsättning är att endasl juridiska personer kan ges lillstånd all sända.Enskilda personer eller formlöst bildade grupper kan sålunda inte få tillstånd.Bland de juridiska personerna förbehålls sändningsräilen de ideellaföreningarna. Vidare nämns särskilt obligatoriska sluderandesammanslulningar,församlingar inom och närradioföreningarna. Pä de föreningar sominte är studerandesammanslutningar eller närradioföreningar ställs uttryckligenkrav på deras verksamhet, nämligen att den skall ha anknytning till sänd-ningsområdeloch ha viss varaktighet, karakiär och omfattning. Enligt en speciell regel kan ocksäsådana ideella föreningar ges tillstånd som har bildats för alt i närradionsända program som etl led i den verksamhel som en riksorganisation bedriverinom sändningsområdet. Pä sådana föreningar ställs inte kravet att de skalldriva annan verksamhet än närradiosändning-arna. Ändamålet med närradioverksamheten är atl ge lokalasammanslutningar av ideell karaktär möjlighet atl ulnyttja etermediet för attsända information om sin verksamhet och i övrigl sprida sitt budskap. Närradiokommitténredovisar i sitt betänkande vissa svårigheier att lillämpa nägra av de nämndavillkoren för sändningsrätten men framhåller att villkoren likväl i stort har visalsig väl motsvara närradions syfte och föreningslivets behov. Mot denna bakgrund föreslår kommiltén endast mindreförändringar av nägra av dessa villkor. Den viktigaste gäller vilka typer avsammanslut- Prop.1984/85:145 21 ningarsom skall fa sända. Här föreslår man sändningsrätt ocksä för vissa slagsföreningar folkeisparkföreningar, folketshusföreningar och bostadsrättsföreningar- saml stiftelser och lokala kyrkliga samfälligheter. Kommittén diskuterar sändningsrältockså för kommuner men avvisar detta. 1 övrigl förordar kommiltén i syfte all underiättatillståndsprövningen vissa förtydliganden i fråga om de krav som bör ställaspä föreningsverksamhetens karakiär och omfattning. Endastfå remissinslanser har diskuterat dessa frågor närmare. De godtar i allmänhetkommitténs förslag. Företrädare för konsument- och bo-stadskooperalionen anser atlalla ekonomiska föreningar bör kunna få tillstånd. I ett något större antalremissyttranden berörs kommitténs diskussion om hur kommunerna skall beredastillgång till närradion. De allra flesta avvisar sändningsrätt. eller remissinstanserna anser del sålunda önskvärl eller behövliglatt göra några mera betydande förändringar i beslämmelserna om vilka som skallfä sända i närradion. Jag delar den åsikten. I det följande lar jag upp deförslag till modifieringar som har förts fram. Genomalt ideella föreningar kan få sändningsrätt omfatlas den alldeles övervägandedelen av del organiserade, ideella samarbetet i samhället. Gränsen mot andrasammanslutningar, organisalioner eller associationer är därmed också dragen päett tydligt och lätthanterligt sätt. påpekar förekommer det att människor samverkar ideellt i vissa andraorganisationsformer.