prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — en övergäng till en mllande och mer lättadministreradfastighetstaxering. kan inte tillstyrkainförandet av rullande fastighetstaxering på basis avfastighetstaxeringskommitténs nuvarande förslag. Vidare anser förbundet detvara etl allvarligt fel i kommit- Prop.1984./Sr:: 222 91 léns förslag all den omräkning sorn fViresläs ske avtiixeringsvärdeiia med index skall besluias a\' regeringen ulan aU liksdageliei ;ind;'a organ fär iunytande. Princii)ie!li iir detla ell beslii! o.ti beskattning soir. bör iäiias avriksdiigen. Kammarkollegiei har ingeiuinn au inviinua moi atl ettsystem med rullande faslighelsiaxering infors efter del mönstci', som anges ibeiänkandei. Kollegiet anser emelleriid ali en allinän laxering elleravslämning av hela fasrighelsbeståndet bör företas som inledning till det nyasysiem.et. Fögdericiicfsförcningen anser all en rullandefaslighelsiaxering på säll kommittén föreslagil är atl föredra och menar atlinlörandei av ett sädanl system är ytterst angelägel. Föreningen motsätter sigbesläml all en ny alimim faslighelsiaxering genomförs. Kommitténs förslag innebär att det mllande sysiemel skallbeslå av de tre komponenterna omiaxering. omräkning och avslämning saml all denrullande taxeringen skall börja 1987. Förslaget att övergången skall ske vid taxering sammanhänger bl.a, med riksdagensbeslut atl nästa allmänna faslighetstaxering skall ske della år. För all den rullande taxe ringen skall kunna starta krävs att beslut lämnas sä atl de myndigheter som skall förbereda den mllande taxeringen i lid skall kunna klara av sitl förberedelsearbete samt alt starten för den mllande taxeringen inte inträffar med stora förändringar inom andra delar av laxeringen. Remissinslanserna förordar överlag atl del mllandesysiemel skall börja försi 1988. 5 V anför: Tidpunkten för nästa allmänna fastighetstaxering harframflyttats lill 1988 (SFS 1984:362). Ett system med rullandefastighelstaxering torde inle kunna las i drifl före detta år. Förberedelsetiden hos säväl RSV, LMV som övriga berörda myndigheler blir otillräcklig om sysiemel skulle införas , som kommittén föreslår i försia hand. De lidsplaner för förbe redelsearbetet som intagits i betänkandet ger belägg för delta. Förslaget innebär omfattande ändringar i ADB-syslemel förfastighetstaxering, och modifTieringarna i detta skulle i tiden sammanfallamed det systemarbete om föranleds av andra stora reformer inom skattesystemet.RSV förutsätter därför att 1988 blir del försia år som rullande fasflghetstaxering skall tillämpas. Länsrätten i anför: Länsrätten flilstyrker det framlagda förslaget, dock médde huvudsakliga ändringama atl förfarandel bör inledas med en avstämning avsmåhus- all sysiemel bör lilläm.pas försi ftim åii988. ;iu eu siii'ski!d inslåns ime biir inriillas i~!ch oesvitrsskrivelserlili liu-iSräUen inic skall ges in iiii lok;;!f: sliaUeniyndigiieteii litaiitill rätten. :;hc!i i Göieho.rs och lär, iinibr; Li\U';s;y:'eisen föresiäi diirför ;ill övercångeii til! enniilande fastighels-taxciäns: sker försi är i'. '88 ior au rättelser avfelakligheier i \'t?,l ärs viii'dcn skali hinna göras under ärcri 1986l9o7. Defasligheisägare som anser all laxerings-.Trden pä de. ''af fastigiieter liarber.Hknats efler exempelvis en felaktig bostadsyta eller eu for högslandardpoäng, beredes lilliälle au komina in med nya deklarationer för aii fårättelse, i licuna lidigarelagda omiaxeriiigs.möjiighe: skall då äveninnefaiias byggfel, radon sami fukl-och mögeisk.tdor. Eftersom det synes meslangeliiget att rälla evenluella fe! vid småhustaxeringen bör denna kalegorifasiighelsägare ges omiaxe-ringsmöjliglieicr , Rättelse av feibeträffande övriga kaiegorier fasiighei er bör kunna ske 1987, Genom dessaålgärder bör taxeringsvärdetta bli mera rättvisa och likformiga och meralämpade för omräkningsför-farandel i del rullande sysiemel. Eniigl kommilléns förslag avses en rullandefastighetstaxering börja är 1987, anser moi bakgrund averforderiigl "lorenklingsar-beie", orangisations- ochlagstiftningsarbete samt förberedelsearbete atl del inle är realistiskt atlpåbörja en rullande faslighelsiaxering förrän fldigast , Tidsschemat iövrigl för del rullande systemet föiskjuts därmed framål. Länsstyrelsengmndar sin uppfattning på erfarenheter från RS-reformens införande och 1981 årallmänna fasflghetstaxering då organisalions- och lagsliflningsarbetel m, m.bedrevs parallellt med förberedelsearbelet. Detta innebar avsevärdaadministrativa problem som kom atl påverka hela skatleadministralionen på ettoacceptabelt negativt säll. Beslul :ill genomföra den rullande fastighetstaxeringenkommer knappast att kunna fattas , i vart fall inletillräckligt lidigt för atl förberedelsearbetet skall kunna sällas igång dettaår. Med hänsyn härtill och då det dessulom flnns risk för att reformensgenomförande tidsmässigt kan kollidera med en reform om förenkladsjälvdeklaration är del mening att övergången flll rullandefastighelstaxering bör ske med en förberedande omtaxeringsomgång år1987. Del blir då också mer tid för utvecklingsarbete och andra förberedelserför genomförandet, och tidigare erfarenheter av reformer avfastighetstaxeringen visar att förberedelserna kräver . Vad angår tidpunkten för övergång lill etl rullande syslemansluter sig till kommitténs uppfattning all övergången bör skeså fort som möjligt och redan från början omfatta samtliga momenl eniigl förslaget.Länsstyrelsen vill dock understryka den uppfattning som kommittén ocksåframfört atl en övergång till mllande fastighetstaxering inle bör ske !984,'85:.222 93 sä au den sammanfaller n"ied exempelvis genomförandetav den förenkk-ide löiilagarbeskatlninaen. Li:!issr\'rdsen i Öt-thro lön. fvommiiténs förslag innebär au den rullande fasiighetsiaxeringenskall börja 1987. Enligi lagen om. lid för allmän faslighelsiaxering (SFS!984:362) har nästa allmänna faslighelsiaxering uppskjulils lil! med rullande fastighetstaxering torde ej heller kunna tas i drift föredeltii är. Föreberedelseliden hos säväl iänsslyielsen som hos lokal skattemyndighetoch övriga berörda myndig.heler blir olillräcklig om sysiemel skulle införasredan 1987, De tidsplaner fbr fbrberedelscarbeiet som intagits i betänkandetger belägg för dctla. fömtsätter därt"ör atl 1988 blir delförsia år som ruliande faslighelsiaxering skall lillämpas och att tidsschemat iövrigl för del rullande sysiemel förskjuis etl är framål. Kommittén har övervägl en etl är lidigarelagdomlaxeringsmöjlighel för rättelser gmndade pä vissa bestämda förhällanden somradonpäverkan samt fukl- och mögelskador. Det kan siarki ifrågasättas om detfinns behov av sådana övergångsbestämmelser. De fall som del kan bli fråga omatt omtaxera av angivna skäl lorde vara begränsade lil! Del lorde intebli fler fall än atl de hinner behandlas inom del ordinarieomlaxeringsför-farandet. Omfattande mögelskador på fasligheler torde som regelmedföra all de är så förstörda, alt de redan nu kan bli föremål för nylaxering.Enligt uppfattning kan en lidigarelagd omtaxering komma allslöra förberedelsena för övergång lill mllande laxering. Kommittén har föreslagit atl den rullandefastighetstaxeringen skall påbörjas med en eventuell lidigarelagdomtaxeringsomgång avseende rättelser gmndade pä vissa beslämda förhållanden somradonpäverkan samt fukt- och mögelskador . Föreningen ifrågasäller ominle startiidpunkien är alll för optimistisk. Elt rullande syslem fömtsätter etlinlrimmal och fungerande ADB-slöd. Erfarenheterna frän tidigare laxeringarvisar att det tar lid atl få nya dalasystem att fungera. För atl tidan förutvecklingsarbete och andra förberedelser för genomförandel inle skall bli förkosl vill föreningen den mllande laxeringen påbörjas först ochatl tidsschemat i övrigl för del rullande systemel förskjuts ell år framål. 1 fråga om tidpunkten för reformens genomförande vill TORframhålla att genomförandel inte får ske samiidigi som någon annangenomgripande reform. Således bör inte skatteförenklingskommilténs förslag SOU1984:21) Förenklad självdeklaration införas . En annan omständighetsom är avgörande för tidpunkten för genomförandet är att ADB-systemet kommeratt fungera samt att lillräckliga resurser slälls till förfogande härför ochtill övrig verksamhet. Vidare måste tillräcklig tid ges för förberedelsearbetetså all inte samma lidspress uppkommer som vid den senaste allmännafastighetstaxeringen. Prop.1984/85:222 94 ocli Svenska Kraflvcrk.sförcninser,anför; Sammanfaiiriiiigsvis konsiaieras all eii införande av denrullande fasiighetsiaxeringen med et! mindre omiaxeriiigsomgäng dessibiiiinanmedi-or förbällringar ocli förenklingar ur krafiindusirius synpunki underförulsäii-ninc all loieskrifierna och anvisningarna fåi' en godtagbarutformning. De ändringar som kiiivs for laxeringsiyfaeiet med vallen- ochviirmekriifiau-läggningar är dock sä onifaliande alt en första avst.Tmning 1987inle är realistisk. Dessa anläggningar bör i siiillei hänföras tiil en senareavsiiim-iiingsgrupp. J-örsiaget tiil mllande faslighelsiaxering bör genomforasmed beaklande av ovan anfiirda synpunkier, däribland en lill sex är förkortado;Ti!oppslid för avslämning utan omräkning mellanliggande år. Sparbank.sföreningcn a nför; Föreningen har i princip lillslyrklskaileförenklingskommiiiéns förslag. Införs detta saknar statsmakternamöjlighel att ta itu med den rullandefaslighelstaxeringen, Hä.rigenom erhålls rådrum för den allsidiga ochfömtsätlningslösa översyn av faslighelstaxeringen som uttalade sigför 1982. Vid denna översyn bör frågan om rullande faslighetstaxering göras lilföremål för yllerligare utredning. Kommittén har föreslagit att den mllandefastighetstaxeringen införs fullt ut förutsaii atl besked om införandetkan lämnas i lid och alt skatteförvaltningen inte blir hårl belastad av andrareformer inom beskatiningsområdet . Arbetssituationen hos LSM harsedan flera år tillbaka präglals av ständiga förändringar och reformer både vadgäller organisation och arbetsuppgifier. Någon avmattning är knappasl att förväntaunder . Införandet av rullande fastighetstaxering med tillskottav erforderligt antal handläggare på varje LSM torde inle innebära några störrepåfrestningar för organisationen i övrigt. För LSM;s del är därförgenomförandet av andra reformer knappasl nägol skäl för att skjuta upp startenav den rullande fastighetstaxeringen. Som anförs längre fram i detla yttrandebör möjligen övervägas ett successivt införande. Däremot är det väsentligt attresurser flnns på cenlral nivå för syslemutveckling, programmering m, m,, såatl inte samma situation uppkommer som vid AFT 81, 4 Faktaunderiag och faktainsamling 4.1 Allmänt Det stora flertalet remissinslanser framhåller viklen aven hög kvalitet på de uppgifter som ligger till grund för fastighetstaxering.Det råder dock delade meningar bland remissinstanserna hur uppgiflerna skallsamlas in och i vilken utsträckning uppgifler frän olika myndigheter skallligga till gmnd för fastighetstaxeringen. ser positivt på förslaget att ansvarei förfaktaunderiag och faktainsamling i ökad utsträckning skall överföras tillberörda myndig- 1984/85:222 95 Det i'ir särkskili lillfredssiiilliinde omiäklaunderiagei pä sä säu kan förbiiliras och fasiiglielsiigai'ensuppgifisskyldigiie! i deklaration begränsas. En viss risk föriniegriletsliriirikningar kan föreligga genom at! uppgifier samias in påtiiika sålt. DomstDls\'erket anser emellertid atl uired-uingeiis förslag kangodlas, 1 etl inte obelydligl anial iäsiighelsuixeringsmäl harkammaiTätten kunnal konslalera au underkigei för taxei"ingen varitbrislfälligl. Uppgifterna i deklarationen har inic varil kompletta, Uppgiflernahar varil molslridiga och ibland uppenbai'i felaktiga. Detta har medförl allfastighelema blivii feliaxerade. KammaniiUen har lagl ned myckel arbele på allfä taxerings-underlaget kompleiteral. Troligen flnns det ett visst motstånd molbeslämmelser som ger myndighet rän au besiktiga en fastighet för att fä ellkorrekt underlag för taxeringen. Som nämnls har kammarrällen ofta skaffat inkompletlerande uppgifler i fasiighelsiaxeringsmälen. Kammarrätten har dä, fördel mesta per lelefon, kontaktat fastighetsägaren och försökl reda ul oklarheternai målet. Inle sällan hardel kommii fram att faslighets-ägaren inle förställfrågoma i deklaralionen och därför besvaral dem felakflgt. Fastighetsägaren hartacksamt tagil emoi den informalion som han fått och munlligen förklarai sigoch slälll frägor. Dessa upplysningar har dokumenterats, ofta genom en nyskrivelse från fastighetsägaren. Såvitt kammarrällen kan bedöma, harfastighetsägarna i de flesta fall varil myckel positivi inställda lilldomstolens försök alt skaffa in korrekta uppgifler. Samma gensvar harkammarrätten fått när kammarrätien hållit syn. Detla gäller även de fall dåfastighetsägaren inte begärt syn. Kammarrättens erfarenhet ger stöd för att en faaktainsamling genom besök pä fastigheten kommer att godtas avfastighetsägaren, om han får informalion om syftet med besöket. En sådaninformation torde vara en nödvändig förutsättning för atl tillstånd tillbesiktningen skall erhållas, Slatskonlorel anser det tveksamt ur rättsäkerhelssynpunktmed s.k. slutna syslem dvs. syslem där uppgiflsinsamling sker över huvudet påindividen. Sådana syslem förutsälter atl höga kvalitelskrav ställs på insamladoch lagrad informalion. Del gäller således även här atl mycket högakvalitelskrav måste ställas på informaflon från uppgiftslämnarna. Kommitténhar dock inte närmare analyserat denna aspekl. Vi nolerar dock all kommillénavsell alt inhämtade uppgifler skall kommuniceras med fastighetsägaren innande registreras. Tekniska högskolan anför: Kommittén framhåller med rätta den avgörande betydelse somett riktigt dalaunderlag har för taxeringens resullal. Man påtalar att bristerföreligger i de uppgifter som fastighetsägarna eniigl nuvarande ordning har atllämna och som i stor utsträckning läggs till gmnd för taxeringen. Därav drasslutsatsen att uppgiftsinsamligen bör ske på annat sätt. Olika myndigheter -kommun, fastighetsbildningsmyndighet, lantbruksnämnd, skogsvårdsstyrelse m,fl, - skall åläggas atl kontinuerligt rapportera uppgifter som de Prop.1984./85:222 96 olika former av myndighelsulövning förfogar över.Della skulle eniigl kommiuén säkerställa en god kvalitet i laxeringsunderiagel. i ansiiuning lil! ftågan om uppgiflsinsamling och kvaiiieiför laxeringsun-derlagei vill insiiiuiionen iumiit; ftiljande synpunkter. (i) Ingen närmare analys hiir redovisals om vilkauppgifler som är relevanta för taxeringen. Uppgifterna skall ligga iill grundför främs; åsäl-laride av taxeringsvärde, som i sin iur skail slä \ beslämdlelaiion lill fasiighetciis marknads viirde. Del väsentliga kravet pAunderlagsmaterial är därtbr all de! avser dala som liar betydelse förprisbildningen. En dei av de uppgifier som föreslås bli inrappo.nerade frånmyndigheler synes !ia begränsad betydelse föi' prisbildningen och därför varaav mindre inliessc ur taxei'ingssynpuukl. (2) Vid sidan av uppgifternas relevansär dei'as kvalilel (dvs. överensstämmelse med fakiiska förhållanden) av vikt.Kommillén ulgår frän all kvalitén ökar genom myndigheisrapporieringen. Molbakgrund av ert"aren-lieler i liknande sammanhang kan delta ifrågasättas.Kommittén anger själv all den rapporiskyldighet som föreligger fränkommuner har fullgjorts pä elt brislfälligl säll. Del är ocksä känl alllanibmksnämn-dernas rapportering till grund för del komplellerade lagfartsbandeifungerat mindre bra. En annan väg som borde ha prövals i syfle att förbättraunderlagets kvalitet är att ge fastighetsägarna klarare och förståeliga anvisningarför deklarationsblanketternas ifyllande. (3) Myndighetsrapporteringen skallgenomgående avse fastigheter som m.yndigheterna successivi kommii i beröringmed, vilkel lorde uppgå lill högsl ca 100000 . Frågan om insamling avunderlag för återstående minsl 2 miljoner fastigheter synes inte ha berörts ibetänkandet. (4) Sannolikt sker en mängd förändringar,som kan ha stor inverkan på marknadsvärdet för berörd fastighet utan att någonmyndighet blir inkopplad. Myndighetsrapportering är således inle heller idetta avseende nägon garanti för att ett fullständigt och riktigl underlagerhålles. Några remissinslanser delar ulredningens förslag altfastighetsägarnas uppgiftsskyldighet minskas. RSV understryker alt engmndläggande förutsättning för atl den mllande faslighelstaxeringen skallfungera är all faktainsamlingen kommer atl fungera på del sätt som ibetänkandet. En metod att minska bördan för uppgiflslämnarna, som ävendiskulerais i andra sammanhang, är alt oftare använda uppgifter, som i försiahand lämnats eller samlats in för andra ändamål. Del ligger nära lill hands atlutnyttja sådana möjligheter även i fastighetstaxeringen. anseremellertid att en sådan ordning ovillkorligen måste kombineras med en tydliginformalion till den som lämnar primäruppgiften, atl uppgiflen även kan kommaatt föras in i FTR. i län anför: ställer sig positiv till attfastighetsägarnas uppgiftsskyldighet minskas främsl vad avser ägare lillsmåhus. En förutsätlning härför är alt den rapporteringsskyldighet ochfaktainsamling som angetts i betänkandet kommer att fungera. Stor vikt måstedärför fästas i denna fråga. P.rop.1984/85:222 97 Kamnuirräiicn i päpekttr all den fi.ircslagniiuppgiftsinsamling-eii genom vissa myndigheler aklualiseiar frägor om sekieicssoch om den föifaUningsreglering som behövs. Skyldighelen alt liimna forllöpandein-forinaiion bör vara reglerad sä ali sekreiessbeslämmelse inte längrehind-i'ar informaiionsulbviel. Svenska försäkringsbolagens rik.sfärhund anför; För försäkringsbolagen som iäsiigheisiigarc har arbete!med uppgiftsliimnande lil! fastigheislaxeringarna enligi nuvarande syslem inlei och för sig inneburil nägra svårigheler. Problemet har varii koncentralionenav liden för uppgiftslämnandet som getl upphov lill slor arbetsanhopning uniJcrdenna lid. 1 del nya sysiemel är meningen all arbetet även för uppgiftslämnarnaskall bli mindre. Så lorde ej bli fallel för försäkringsbolagen, eftersomderas besländ av fasligheter nästan hell beslår av sädana enheler som eniiglförslagel skulle avstämmas vid eU och samma tillfälle, nämligen hyreshus ochindustrienheler. Förslagel med förlryckning av vissa uppgifler kommer ej allvara lill så stor hjälp när del gäller kommersiella fasligheler. Skillnadenblir dä endasl all arbelsbelaslningen inlräftär i slället förvari femle. Del uppgiftslämnande som kan komma all krävas vid ärligaomtaxeringar kan leda lill au detla arbele lolall kommer all öka. Föreningen och Samfundet för fastighetsvärdering framhåller allkvalilelen på underlagd för faslighelstaxeringen skulle bli högre om uppgifterom förändringar i fastighetsbeståndet rapporteras till fastighetsregistrel avolika myndigheter. Dock framhålls viklen av atl faslighelsägarna informeras omoch blir medvetna om atl andra myndigheler än skaltemyndigheter lämnaruppgifter som kommer all ligga till gmnd för laxering ay fastigheterna.Uppgifler som tillförts fasiighelsregislrel bör kommuniceras med fastighetsägaren.TOR anser det väsenlligl all uppgift om fastighet som sänds lill ägaren intefår anses godtagen av honom om han inte svarar. anser alländringar i fastighetstaxeringsregislrel orsakade av myndighelers rapporteringtill registret inte fär föranleda omtaxering med mindre än fastighetsägarentillställs de nya uppgifterna för godkännande. Genom atl flera myndigheler bidrager till och bliranvändare av uppgifterna i faslighetslängderna bör en åtskillnad göras mellanenbart statistiskt användbara uppgifler och sådana som kommer att påverka ellerhar påverkat laxeringsresullatet värdemässigt. Detta är särskilt vikligl vidulformningen av deklarations- och avslämningsblanketlerna och förunderrättel-seblanketlen innehållande fastighelstaxeringsnämndens beslut. Många remissinslanser är kritiska lill den föreslagnametoden för uppgiflsinsamling genom olika myndighelers försorg. Del påpekasdet betänkliga i atl en tjänsteman som inle har anknylning lilllaxeringsmyndighe- 7 1984/85. Prop.1984/85: 222 98 tema, insamlar uppgifler för enbarifaslighelsiaxeriiigsmål genom cn be-sikiniiig soiV! ligger utanför hansuppdrag. Läiissiyrdscn i län anför; Läiisstyrelseu är dock iveksam att ijänslemiiiiulanför skaiieförvallningen vid besiktningar av fasligheler ittförskaliarkompleliei-aude särskilda uppgifter alt användas enbart som underiag förlaxering. En sädan ordning kan komma alt missuppfattas av fastigheisiigarna ochdiirvid försvära iör annan myndighel atl erhålla erforderliga korrektauppgifter. De gmndliiggande uppgifterna Ibr fastighetstaxeringen måsle iiven ifortsättningen lämnas av lasligheisäaania, Liinsstyrdsen i anför: BeiräjTandc besikiningsskyldighelen kan del utifrån deullalanden niigra kommuner gjort i betänkandet antas alt motivationen frändessa är sä liten att någon annan form. atl inhämla dessa uppgifter bör väljas.Risken flnns också atl uppgiftsinsamlande genom besiktning från andramyndigheter leder cn kommunikation mellan dessa och skattemyndigheten"över huvudet" på fastighetsägaren. Här föreligger en risk att tjänstemannen uppfattas somförelrädare inle bara för den egna myndighelen ulan även för berörd lokalskattemyndighet. Även om uppgifterna skall inhämtas öppel och efter medgivandeav fastighetsägaren är det rimligl atl anta atl denne uppfattar förfarandel somett misstroendevotum mot hans förmåga och vilja atl rätt redovisa den egnafastigheten. LRF anser det olämpligt all låla myndigheler svara föruppgifler som inle har något direkt samband med deras ordinarie verksamhet.Irritation kan uppstå mellan fastighetsägare och besiktningsmän, vilkel bl akan göra fastighetsägarna mindre benägna att påkalla besiktning. Det kan ocksåinvändas all uppgiftslämnandet endast skulle komma att omfatta de fastighetersom råkar bli föremål för besiktning mm. Förfarandet skulle därigenom kommaall uppfattas som ojämlikt. i anser del betänkligt uriniegritelssynpunkt med en skyldighet för olika myndigheter atl rapporteraförändringar på fastigheter och anför; Uppgifter som lämnas till en myndighet för etl visständamål bör inte användas av en annan myndighet för annal ändamål. I vart fallmåste förslaget om atl byggnadsnämnderna och lantmäleriet skall vidarebefordraandra uppgifier än sådana som kommer fram i ansökan/beslut om byggnadsloveller vid förrättning inte genomföras. All infordra uppgifler lill underlag förbeskattningen eller besvärsprocessen åligger skattemyndigheterna och ingaandra myndigheter. vill betona viklen av atl de gmndläggandeuppgifterna för fastighetstaxeringen även i fortsättningen lämnas avfastighetsägarna. Fler uppgifter än som verkligen behövs för Prop.1984/85:222 9* au äsiiiia cn fastighet cil rikligl raxerir,g;-:vardet-iör inie av! ;rävas fasiig-l;eisägar;i;i. En iioggj'ann avviigning mäsie ske. motsätlcr sig ej aii inaii utnyitia! '.samfiälleis resurser pä i,iiisia siiu lör alt uppnå eu högreef! "ekiiviiei och precision i uppgi.ftsinsam-lingcn men vill samiidigipeka pä nfigiii av de nackdelai' systemet kan nicdlbra. Skogsslyrelsenfömlsälter ait fasiighelsiigaien fär la del av de iiisa.mlade uppgiflerna. ommöjiigi vid insamlingsiilirället. Konsekvensen av en sädan"ullfäilighets-insamling" kar. bli den all en fasiighei på grundvalnv ds pä delta säU insamlade uppgillema kan komma all onuaxeras.Grannfasiigheien, som kanske geuoir.gäli samma förändring av beskaffen-heien,far ingei besök och därmed ingen omiaxering. Skogslyreisen vill för sin deiinle göra nägon bedömning av vad della förhållande kan komma all belyda förfastighsisägarnas inlresse all ulföra ålgärder som i någol skede kan medförabesök av lex skogsvårdskonsulenten. Den föreslagna modeilen Slrider emellenidmol kravel pä likformig behandling. Informationer inhämtade på della sätt bördärför, enligt skogsslyrelsen, inte användas som underlag för omiaxering.Skogsstyrelsen har emellertid inget atl invända mol all de används somunderlag vid avstämning, som ju förutsälter kommunikation med samtligafasiighelsägare.