prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — I siffror innebär förslagen alt de svenskautsläppen av svavel- och kväveoxider skulle minska med totalt minst 65 resp.30% fram , räknat från utsläppsnivån . Jag kommer altbehandla de olika delförslagen i aktionsplanen. Ålgärderför alt minska svavelutsläppen Enligt aklionsplanen kommer som jag lidigare nämntsvavelulsläppen med nuvarande miljökrav att fortsätta atl minska under dekommande åren. Fram lill beräknas minskningen bli räknatfrån utsläppsnivån . Dessa beräkningar har utgått från långtidsutredningenshögre alternativ vad beträffar utvecklingen av industriproduktionen samt frånetl underlag från statens energiverk avseende energikon-sumlionsutvecklingen ilandet. I aktionsplanen pekas på möjligheterna alt genomytteriigare begränsningar av industrins processutsläpp uppnå en totalminskningav ulsläppen på minsl fram , räknat års utsläppsnivå.I planen förordas också atl möjligheterna all yllerligare minska svavelhalternai lunga och lätta eldningsoljor utreds. I planen föreslås däremol nu inga Prop.1984/85:127 31 ytterligareålgärder för all minska ulsläppen från förbränning av kol eller andra fastabränslen utöver de riktlinjer som redovisades för . Vad gäller tjocka eldningsoljor redovisas iaklionsplanen alt del av flera skäl kan vara motiverat med en utbyggnad av avsvavlingskapaciteteni . De svenska svaveldioxidulsläppen skulle kunna minskas med ca20000tonper år lill genom direklavsvavling, s.k. hydrotreal-menl, av tjockeldningsolja. Kostnaderna för della skulle enligt aklionsplanen uppgå lill ca 4000kr. per lon svaveldioxid. En sådan behandling av oljorna innebär också attkväveoxidutsläppen skulle minska med ca 5000tonperårlillår 1995. Också med hänsyn till försörjningstrygghelen kanenligt planen en utbyggnad vara motiverad. Dagens krav avseende svavdhaltuppfylls till slor del genom atl raffinaderierna använder en ökande andelnaturligt lågsvavliga oljor, l.ex. från fälten i . Enligt vissaprognoser söm redovisas i planen kan andra länders efterfrågan på lågsvavligaoljor komma alt stiga, vilkel kan leda till kostnadsökningar och eventuelltockså brist på oljor av denna kvalitet. När det gäller tunna eldningsoljor ochdiesdbrännoljor, som får innehålla högst 0,svavel, skulle svavelhallenenligt aktionsplanen kunna sänkas till 0,till en kostnad av högst 7500 kr.per lon svaveldioxid. Svaveldioxidminskningen av en sådan åtgärd skulle enligtaklionsplanen kunna bli ca 10000lon lill . I aklionsplanen framhålls dock allbeslutsunderlaget såväl belräffande tjocka som tunna oljor ärotillräckligt. Med hänsyn till de stora investeringar som det är fråga om samllill osäkerheten om den framlida oljemarknaden rekommenderas därför yllerligareulredningar innan eventuella beslut kan fattas. Behovet av yllerligare ulredningar understryksockså av flera remissinslanser. Svenska petroleuminslitulel (SPD anför i sittremissvar bl. a. all såväl inveslerings- som driflskoslnaderna underskaltalskrafligl. Mol bakgrund av de små effekter som de föreslagna åtgärderna på oljesidanskulle medföra vad avser svavelnedfallet avvisar SPI därför förslagen. För egen del vill jag understryka atl del ärnödvändigt atl vi fortlöpande undersöker och tar tillvara alla rimligamöjligheter all ytterligare minska svavelulsläppen. Även vid beaktande av allanvändningen av både lunga och lätta eldningsoljor beräknas minska i framtidensaml de relativt omfattande ålgärder som redan vidtagits kommer ulsläppen frånoljeanvändning även fortsättningsvis atl svara för en belydande del av deinhemska svavelutsläppen. Enligt aktionsgruppens beräkningar kommer del altröra sig om caSOOOOton svaveldioxid . Som framgår av såväl aklionsplanen som av fleraremissyttranden råder dock slor osäkerhet belräffande utvecklingen för deeuropeiska raffinaderierna. gäller också de svenska anläggningarna. Prop.1984/85:127 32 ekonomiskaförutsättningarna för alt få till stånd de ålgärder som anges i aklionsplanenmåste därför nu betecknas som oklara. Med hänsyn till vad jag nu har anförtförordar jag efter samråd med statsrådet att dessa frågor ytterligareutreds. Därmed övergår jag till atl behandla aktionsplanensförslag till yllerligare begränsningar av svavelulsläppen från industriellaprocesser. Av aklionsplanen framgår att målsättningen frånriksdagsbeslutet har uppfyllts. En halvering av processvavelutsläppenfrån industrin fram lill har åstadkommils. Utsläppen har minskat från230000ton svaveldioxid till ca lOOOOOlon f.n. Genom åtagandenfrån induslrier samt på grund av villkor som ålagts enligt miljöskyddslagenkommer utsläppen atl reduceras ytterligare lill en beräknad nivå av ca 80000tonsvaveldioxid . Enligt aktionsplanen är det nu tekniskt ochekonomiskt rimligl att vidta ålgärder som ytleriigare minskar utsläppen avprocessvavel från industrin. Vid avvägningen av vad som är ekonomiskt rimliglhar därvid jämförelser gjorts med bl. a. de kostnader som beräknats uppkommaför all klara de rikflinjer som angivits för kolförbränning. Deindustribranscher där ytterligare utsläppsminskningar i första hand kan bliaktuella är enligt aklionsplanen skogsindustrin, den kemiska industrin och denmetallurgiska industrin. Dessa branscher svarar för den helt dominerandedelen av svavelulsläppen från industrin. I aklionsplanen redovisas två alternativa nivåerför begränsning av dessa industribranschers svaveldioxidutsläpp. Om åtgärdersom kostar . per ton avskild svaveldioxid vidtas, minskarulsläppen med drygt 40000ton till ca56000ton. Om gränsen för ålgärder sälls vid7500 kr. per ton avskild svaveldioxid blir ulsläppsminskningen drygt 50000lonoch induslriprocessutsläppen av svavel skulle då uppgå till ca 46000lon per år.Della innebär sålunda en ny halvering av ulsläppen från induslrin. En sådanhalvering bör, enligt aktionsplanen, vara målsällning-en för det fortsallaarbetet med utsläppsbegränsningar från industrin. , som genom underremisserbl. a. hört , kemiskaindustrikonlör och , anför i sitt remissvar kritiska synpunkter påkostnaderna och ifrågasätter rimligheten i de föreslagna åtgärderna. bör fördjupade studier och analyser genomföras innan beslut fattas.Vidare anser förbundet atl aktionsplanen formulerar skärpta krav med starktsligande marginalkostnader ulan atl det, enligt förbundels mening, presenterasnågol nytt beslutsunderlag. Ulsläppen av svaveldioxid från industriprocesserutgör i runda tal en tredjedel av de totala svaveldioxidutsläppen iSverige. Ulsläppen har mer än halverats sedan början av 1970-talel. Utan alljag nu lar ställning till enskildheterna i aktionsplanen bedömer jag allsvavelulsläppen från den svenska industrins processer bör kunna reducerasytleriigare med sikte på Prop.1984/85:127 33 Det är enuppgift för att verka för en sådan minskning av de samladeprocesssvavelutsläppen. Jag bedömer att denna bör kunna åstadkommas inom ramenför den normala prövningen enligt miljöskyddslagen med utnyttjande av demöjligheter som den fortsatta lekniska utvecklingen ger. I det enskilda falletmåste givelvis på vanligt sätt hänsyn tas bl. a. till den berörda verksamhetensekonomiska möjligheter att bära de kostnader som kan bli aktuella. Liksomhittills ankommer det i första hand på attgöra den avvägning som skall ske i varje särskilt fall. Åtgärder för alt minska utsläppen av kväveoxider Som tidigare redovisats harutsläppen av kväveoxider ökat kraftigt , både i och iövriga . Medan svavelutsläppen varit konstanta eller minskat något iövriga och minskal kraftigt i , fortsätterkväveoxidutsläppen överallt atl öka om än i någol långsammare takt än under1960-talet och början av 1970-talel. För svenskt vidkommande visas i aktionsplanen att man vidoförändrade miljökrav kan förvänta i stort sett samma ulsläppsnivå somi dag, dvs. drygt 300000lon kväveoxider . Prognoserna visar dock enförskjutning mellan olika ulsläppskalegorier. Ulsläppen från vägtrafiken ochannan fordonstrafik som f. n. svarar för nära två tredjedelar av totalutsläppenförväntas öka ytterligare med , medan utsläppen från olje-och gaseldning,fastbränsleeldning och industriprocesser förväntas minska. I aktionsplanen föreslåsutsläppsminskningar främst vad avser fordonstrafik ochförbränningsanläggningar. Som mål anges i planen en total reduktion med 30%fram jämfört med utsläppen . Ålgärder för alt minska avgasutsläppen från fordonstrafiken Som jag redovisat harlångtgående åtgärder vidtagits för alt reducera luflföroreningsutsläppen frånfasta anläggningar. Svavelulsläppen har bl. a. härigenom sedan år 1970reducerats till mindre än en tredjedel. Ulsläppen av föroreningar från biltrafikenuppvisar inte samma positiva utveckling. Bilavgasutsläppen har tilltagit itakt med den ökande bilismen. Det beslut som den dåvarande socialdemokratiskaregeringen log att fr. o. m. bilmodeller skärpaavgasreningskraven för personbilar innebar alt åtgärder började vidtas för attbryta utvecklingen med ökande avgasutsläpp. Den redukfion av utsläppen som våranuvarande avgaskrav, de s. k. A-10-kraven, medför har emellertid uppvägts avden ökade trafiken. Trots att kväveoxidutsläppen väntas minska från såvälenergisektorn som från industrier kommer därför de samlade kväveoxidut- 1984/85:127 34 släppenatt bestå på nuvarande höga nivå om inte ytteriigare åtgärder vidtas. Mot bakgmnd av de olika effekter på hälsa och miljösom bilavgaserna medför och som jag fidigare har redovisat bedömer jag det somangeläget att effektiva åtgärder vidtas för alt minska avgasutsläppen frånvägtrafiken. Med hänsyn till den långa tid del tar att införa effektivavgasrening på hela bilparken bör beslut om åtgärder mot avgasutsläppen fattasså snart som möjligt. Förslag till åtgärder mol bilavgasutsläppen harlagts fram dels i aktionsplanen mot luftföroreningar och försurning, dels avbilavgaskommittén i betänkandet (SOU 1983:27,28) Bilar och renare luft. Iaktionsplanen föreslås ett åtgärdsprogram med syfte att minskakväveoxidutsläppen med mellan och . För trafiksektornskall detta åstadkommas genom att s.k. USA-83-krav införs på bensindrivnafordon års modeller och på tunga dieselfordon årsmodeller. Åtgärderna bör genomföras inom ramen för ett internationelltsamarbete. Vidare föreslås utredningar om ett införande av s.k. kalifornienkravför tunga dieselfordon samt om en minskning av de långväga godstransporterna itunga dieselfordon. Del föreslås även att forskarkompetensen förstärks vid detekniska högskolorna inom områdena miljövänlig motorteknik, avgasrenande teknikoch nya transportsystem genom att särskilda medel ställs till förfogande.Vidare föreslås styrelsen för teknisk utveckling (STU) få i uppdrag atlredovisa elt program för utveckling av miljö vänliga alternativa drivsystem.Transporlforskningsberedningen (TFB) föreslås få i uppdrag att redovisa ettprogram för utveckling av miljövänliga transportsystem för kollektivtrafik itätorter och för godstrafik. Slutligen föreslås aU såväl STU:s som TFB:sbeslutande organ kompletteras med sakkunskap inom trafikmiljöområdet. Enligt bilavgaskommittén ger skärptaavgasreningskrav för fordon betydligt störte förbättringar av avgassitualionenän vad även kraftiga begränsningar av biltrafiken skulle medföra. Omåtgärderna enbart inriktas på atl förbättra kollektivtrafiken skulle endast småförbättringar av luflföroreningssilualionen uppnås. Kommitténs slutsats vardärför att det enda realistiska sättet att komma till rätta medbilavgasproblemen är att utnyttja bästa tillgängliga avgasreningsteknik. Dettakan enligt bilavgaskommittén uppnås genom att i införa deavgasreningskrav som f.n. gäller federalt i , s.k. USA-83-krav. slutliga förslag var attUSA-83-krav skall införas års modeller för alla nya bilar, oavseUbränsle, med en totalvikt av högst . Härvid förutsatte kommittén attFörbundsrepubliken genomför motsvarande åtgärder. Kommittén föreslogvidare att blyfri bensin skall införas och finnas tillgänglig vid bensinstationerna.Kommittén framhöll särskilt alt internationella överiäggningar bör genomförasför atl uppnå bredast möjliga överenskommelse om införande 1984/85:127 35 avblyfri bensin och USA-83-krav. För att reducera avgasutsläppen från lungafordon föreslog bilavgaskommittén atl federala US A-krav införsfr.o.m. s.k. kalifornienkrav föreslogs tillämpasfrivilligt för bussar för mer än 30passagerare. föreslog slutligen att riktlinjerför luftkvalitet införs med avseende på koloxid, kvävedioxid och ozon, attanvisningar utarbetas för kommunernas arbete med trafikmiljöproblemen, attkommunerna ges lagfäst möjlighet alt införa färdavgifter samt att ett fortsattforsknings- och utvecklingsarbete samt informationsinsatser genomförs påbilavgasområ-det. Kommittén föreslog att dess olika förslag skulle finansierasgenom höjning av den årliga fordonsskatten. Aktionsgruppensoch bilavgaskommitténs förslag om införande av blyfri bensin och USA-83-krävstöds av flertalet av remissinstanserna. Beträffande förslaget till skärpningav avgasreningskraven framhåller en rad remissinslanser, bl. a.kommerskollegium, trafiksäkerhetsverket, transportrådet,näringsfrihelsombudsmannen, statens pris- och kartellnämnd, statensindustriverk. , Svenska petroleuminslitulel.Tjänstemännens cenlralorganisafion. ochBilinduslriföreningen att detta fömtsätter en samordning med övriga länder iEuropa och att ansträngningar bör göras från svensk sida för att genominternationella förhandlingar verka för en europeisk samordning. Deremissinstanser som fillstyrkt förslagen om att införa USA-83- krav i Sverigehar också som en följd av detta tillstyrkt bilavgaskommitténs förslag om blyfribensin. Några remissinstanser framhåller särskilt att de stöder förslaget ominförande av blyfri bensin, t. ex. , transportrådet, statensnaturvårdsverk, produktkontrollnämnden och i energiverk och anser att inte börinföra blyfri bensin innan gör det. Några remissinstanser har uppmärksammat problemetmed den blyrika beredskapslagrade bensinen och menat atl frågan om hur lagrenskall omsättas måste utredas vidare innan beslut om tidpunkt för införande avblyfri bensin fattas. framhålleri sitt remissyttrande att endifferentierad bensinskatt inte möter några skattetekniska hinder men medförvisst merarbete. När remissbehandlingen av bilavgaskommitténsförslag avslutals uppdrog regeringen ål alt utarbetaförslag till föreskrifter om blyfri regularbensin. Vidare uppdrog regeringenål överstyrelsen för ekonomiskt försvar att klarlägga nödvändiga åtgärder föravveckling av befintliga lager av högblyad bensin för krig inför en övergångtill blyfri bensin. Slutligen uppdrog regeringen åt statens energiverk all bl.a. redovisa hur elt införande av blyfri bensin påverkar introduktionsplanenför alternativa drivmedel. förslag till författningsändringar innebär bl. 1984/85:127 36 attett import- och tillverkningsförbud för blyad regularbensin införs fr.o.m. den1 och att etl rikstäckande nät av blyfri bensin skall finnas senastden Ijuli 1987. Vidare föreslår att köp och användning avblyfri bensin premieras i enlighet med bilavgaskommitténs förslag med /1lägre skatt. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar bedömer attnågra omedelbara åtgärder för att omsätta krigslagren av blyad bensin inteerfordras. Det kommer all vara möjligl all omsätta dessa lager , dåblyad bensin kommer att användas parallellt med blyfri bensin fram . har i sin redovisning bl. a.framhållit att utvecklingen i gått snabbt mol etl införande avblyfri bensin, sannolikt med 95 oktan (). Om en sådan blyfri bensinkvalitetinförs i kommer av den svenska bilparken att kunna köraspå den i slutet av 1980-lalet. De totala merkostnaderna för blyfri bensinuppgår till /1. Mot ett införande av två blyfria bensinkvaliletertalar bl. a. att investeringarna i distributionsledet skulle mer än fördubblas.För att ersätta blyet kommer raffinaderierna under en övergångstid attutnyttja oktan-talshöjande komponenter som måste importeras. behövsdock vissa anpassningsinvesteringar i raffinaderierna. anförvidare att alkobolbaserade komponenter kan komma i fråga men att deras kemiskaegenskaper försvårar användningen. Etanol kan inte ersätta dagensblyfill-satser och har därför etl begränsal värde. Elt beslut om att införablyfri bensin bör frikopplas från frågan om låginblandning av etanol. Den nyabensinspecifikationen kommer att begränsa möjligheterna fill inblandning avmotoralkoholer. När det gäller frågan om fidpunkten för införande av blyfribensin förklarar atl möjligheterna att tillverka och importerablyfri bensin redan från den Ijuli 1985 är begränsade. Den Ijuli 1986 är enlämpligare startlidpunkt. Statsmakterna bör enligt verket i samarbete medberörda organisationer förbereda och organisera ett informationsarbete. För egen del vill jag anföra följande. På senare århar vi alll mer kommii till insikt om att utsläppen av bilavgaser bidrar lillförsurningen av mark och vatten. Samfärdseln svarar för två tredjedelar avkväveoxidutsläppen och dess andel anlas öka om inga ålgärder vidtas för atlminska dessa utsläpp. Bilavgaserna medför också andra skadliga effekter på bl.a. skog och grödor genom att ozon och andra oxidanler bildas av bilarnasutsläpp av kolväten och kväveoxider. Del finns dessutom skäl att anta attbilavgasr ulsläppen medför risker för hälsan. Det enda sättet all komma tillrätta med dessa problem är genom kraftigt minskade avgasutsläpp. Den viktigasteåtgärden för att åstadkomma detta är att införa effektiv avgasrening påbilarna. För svensk bilindustri, som har en internationelltsett mycket hög exportandel, är det angeläget all de sveriska reglerna påbilavgasområdel Prop.1984/85:127 37 harmoniserasoch samordnas med främsl . Därigenom underlättas inlernationellhandel samlidigl som bilföretagens konkurrensmöjligheter inte försvåras. Avhandelspolitiska skäl är det angeläget alt sådana särbestämmelser inte införssom kan komma alt betraktas som handelshinder i strid mol våra åtaganden iGATT, EFTA och gentemot EG. Teknik finns tillgänglig och i produklionsedan ett antal år för att effektivt rena avgaserna från personbilar. I dagproduceras i världen ca 15 miljoner bilar med effektiv avgasrening, dvs.omkring hälften av världsproduklionen. Enligt min uppfattning bör sådan teknikutnyttjas även i vårt land . Detta kan ske genom attavgasreningskraven skärps lill samma nivå som f. n. gäller i . Jag har lidigare redovisat det initiativ somregeringen tagit till en internationell harmonisering av avgasreningskravenför bilar. Etl samarbele beträffande utformningen och tillämpningen avavgasreningskrav för olika fordonskalegorier har inletts med nio andra länder,däribland , , , ochde nordiska länderna. Prioritet skall ges ål avgasreningskrav för personbilar,som motsvarar de nuvarande amerikanska avgasreningskraven. Enligt min uppfallning bör den möjlighel tillinförande av skärpla avgasreningskrav i inlernationelll samarbete som nuskapats utnyttjas fullt ul och så snarl som möjligl. I anslutning lill dettasamarbele bör vi därför falla ell beslut om övergång lill effektiv avgasrening,som vad gäller lidpunki, metoder och eventuella fordonsklasser garanterar attSverige genomför dessa ålgärder med de länder som vi samarbetar med.Ell införande av effektiv avgasrening förutsälter tillgång till blyfri bensin.Jag övergår därför nu lill atl redovisa milt förslag lill lidsplan för införandeav skärpla avgasreningskrav och blyfri bensin i . Med hänsyn lill vad som framkommit vid ärendetsberedning - bl. a. genom kontakter med berörd industri - bedömer jag depraktiska möjligheterna att införa de nya skärpta avgasreningskraven förpersonbilar som skall molsvara nuvarande amerikanska krav på följande säu. Ettobligatoriskt införande för alla nya bilmodeller kan ske försl fr.o.m. 1989års bilmodeller, bl. a. med hänsyn lill tillgängen av vissa komponenter. Praktiskamöjligheter finns emellertid lill elt frivilligt införande fr. o. m. Som jag redovisat ovan har beslutat om eufrivilligl införande av skärpla avgaskrav molsvarande 1983 ärs USA-krav frånden och obligatoriskt och för Slörre resp.mindre bilar. 1 gäller en liknande lidsplan. 1 gäller fr.o.m. avgaskrav molsvarande USA-kravobligatoriskt för alla nya bilar. Principbeslut har även fattats om atl införa1983 års USA-krav. Jag föreslår mot denna bakgrund atl vi också iSverige inför skärpta avgasreningskrav för personbilar molsvarande nuvarandeamerikanska krav. Delta bör ske frivilligl års bilmodeller.Fr.o.m. 1989 4 1984/85. 1984/85:127 38 årsbilmodeller bör enligt min mening de nya avgasreningskraven införas somobligatoriska krav för alla nya personbilar. Inledningsvis kan dispenser kommaatt behöva ges bl. a. för vissa bilmodeller som säljs i relativt begränsadomfallning i och som har liten belydelse från luftföroreningssynpunkt.Genomförandet av dessa åtgärder förutsätter beslut om ändrad lagstiftning. Jagavser därför återkomma med förslag om bl. a. detta. Jag kommer att noga följa utvecklingeninternationellt på bilavgasområdel. Jag har tidigare framhållit betydelsen avatt de svenska åtgärderna på detta område samordnas med utvecklingen i främstde nio länder med vilka vi inlett ett nära samarbete. Av särskild betydelse ärhärvid utvecklingen i . Mitt förslag till tidsplan, metoderoch eventuella fordonsklasser när det gäller skärpningen av avgasreglernagäller således under förutsättning av att detta samarbete fullföljs och lederlill avsett resultat. Utgången av de inom EG nu pågående diskussionerna om samordningenav bestämmelserna om bilavgaser blir därför av avgörande betydelse. De skärpta krav på avgasrening på bilar som jag nuhar redovisat kommer att medföra alt nya bilar byggs med effektivavgasreningsulmsl-ning. Ansvaret för alt denna utrustning blir så hållbar sommöjligt bör enligt min uppfattning läggas på biltillverkarna. Bilägarna böremellertid ha ansvar för atl avgasreningen underhålls på föreskrivet sätt, atlrätt bränsle används etc. Detta bör kontrolleras vid den åriigakontrollbesiktningen. Även bilar med mindre effektiv avgasreningsutruslning börkontrolleras bättre, då möjligheter lill minskade avgasutsläpp finns även fördessa bilar. Jag avser därför föreslå regeringen alt ge iuppdrag att i samråd med AB göra en översyn avavgaskontrollen av nya bilar och bilar i trafik. Härvid bör uppmärksammas atlde nya avgaskraven och avgaskontrollen ej får leda till monopolisering avtillbehörsmarknaden. införande av skärpta avgaskrav förutsätter atlblyfri bensin finns tillgänglig över hela landet. Vidare finns behov av atllillhandahålla blyfri bensin åt i första hand utländskaturister. Jag gör nu efter kontakter med branschen bedömningen att blyfribensin kan införas enligt följande lidsplan. Fr.o.m. den Ijuli 1985 kan blyfribensin tillhandahållas vid ett begränsal antal bensinstationer i syd- ochmellansverige för all tillgodose behovet hos utländska turister. Fr.o.m. den 1juli 1986 kan blyfri bensin finnas vid etl rikstäckande nät av stationer längsde största vägarna för all tillgodose det behov som svenska och utländskabilister har för att kunna färdas i hela landet med bilar utrustade medkatalytisk avgasrening. Fr.o.m. kan blyfri bensintillhandahållas vid samtliga bensinstationer i landet med undantag förstationer med endast en pump. Jag avser all senare återkomma lill regeringen ifråga om de ålgärder som kan behövas för tillhandahållandet av blyfri bensin ienlighel med den av mig här redovisade planen. 1984/85:127 39 Ett beslut nu om införande av blyfri bensin innebärinte att möjligheterna att senare besluta om elanolinblandning i bensinenförsvåras. Det finns emellertid inte nu tillräckligt underiag för elt beslut idenna fråga. Frågan om låginblandning av motoralkoholer i bensinen bör inte fåförsena ställningstagandet lill införande av blyfri bensin. En låginblandningav etanol innebär inte några nämnvärda för- eller nackdelar från miljösynpunktulan får i första hand bedömas från andra utgångspunkter. Statsrådet har iprop. 1984/85: 120 om riktlinjer för energipolitiken redovisat att en särskildutredning skall tillsättas av regeringen för att närmare utredaförutsättningarna för låginblandning av motoralkoholer i bensin.