prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Mitt förslag: Om del i sändningar som bedrivs av etilokalt kabelsändarförelag förekommer innehåll som strider mot programreglernafär sändningstillståndet återkallas. Om sådant innehåll förekommer i egensändningari upplåten kanal får kabelnämnden besluta att den som bedriver sändningarna skallupphöra med dem. Tillslåndshavaren skall då se lill alt sändningarna upphör.Först om han inte gör del kan hans tillstånd alt upplåta kanaler föregensändningar återkallas. 1984/85:199 47 Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt i fräga om sändningarav lokala programföretag. När det gäller sändningar i upplåten kanal föreslårkommittén att tillståndet för den som upplåtit kanalutrymme - såsom direktansvarig för programinnehållet - skall kunna återkallas om den som kanalen harupplåtits åt bryter mot programreglerna. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som berörkommitténs förslag är de flesta kritiska mot förslaget att den som upplåterkanaler till annan för egensändningar i olika avseenden skall ges ansvar försändningarnas innehåll. De föreslår i stället att de sändande skall ges enställning som är oberoende av den som upplåter kanalutrymmet. Skälen för mitt förslag: motiverar sittförslag med strävan att skapa ett enkelt system, där sändningsrätten innehas avett litet antal aktörer som i sin tur, genom civilrätlsliga avtal, kan medgeandra att sända. Den sanktion som kabelnämnden kan tillgripa vid brott mot programreglernaär ålerkallelse av tillståndet att upplåta kanaler. Jag anser,som framgår av det föregående, att kommitténs förslag bör genomföras när detgäller systemets huvudprinciper. Det finns enligt min mening både principiellaoch praktiska fördelar med en ordning där kanal-utrymme i kabelnät kan upplåtasför egensändningar utan att tillstånd av kabelnämnden krävs i varje enskiltfall. Däremotfinner jag att det av kommittén föreslagna sanklionssystemet kan leda lillvissa mindre önskvärda konsekvenser. Om överträdelser av programreglerna frånnågon som sänder i upplåten kanal leder lill alt tillståndet att upplåtakanalutrymme återkallas, kommer alla som sänder i upplåtna kanaler alt mistasina sändningsmöjligheter. Publiken kommer att förlora möjligheten att la delav program i sädana kanaler. Detla är enligt min mening en alltför långtgåendeverkan av att en sändande bryter mot programreglerna. Kommitténs förslag läggerockså allt för stora kontrolluppgifter på den som upplåter kabelutrymme.Uppgifterna att utse programutgivare och alt ansvara för alt de program somskall sändas följer programreglerna är sådana att det är principielltbetänkligt all lägga dem på upplåtaren. Jag förordar i stället en ordning där kabelnämndenssanktion vid överträdelse av programreglerna i upplåten kanal i första handriktas mot den som har sänt programmet. Nämnden bör kunna föreskriva att denneskall upphöra med sändningarna. Den som upplåtit kanalutrymme för verksamhetenskall då se till att dennes sändningar upphör. Först om upplåtareninte gör det kan hans eget tillstånd återkallas. Prop.1984/85:199 48 7.9.2 Programmen skall vara lokala Mitt förslag: 1 kanaler där egensändningar sänds bör delinte få förekomma andra slags sändningar, t. ex, satellitsändningar ellersamtidiga vidaresändningar av rundradioprogram. 1 de lokala kanalerna bör inteheller få förekomma radiodistribuerade program, som sänds ul i eneller flera andra kommuner. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flera remissinstanser är kritiska motförslagen att del inte skall vara tillätet med gemensam, samtidigprogramsätlning eller kanaler med blandat innehåll. Inskränkningarna ansesförsvåra sammansättningen av ett slagkraftigt programutbud. Dessutom pekarnågra remissinstanser pä möjligheten alt med hjälp av annan teknik anordnarikstäckande kanaler trots de föreslagna begränsningarna. Skälen för mitt förslag: Kabeltekniken kan få storbetydelse för lokalsamhällena genom att den möjliggör sändningar som ärbegränsade lill kabelnätens täckningsområden. Del ligger ett särskilt värde iatt lokalt verksamma föreningar, grupper och andra organ får möjlighet alt nåallmänheten med nyheter, information, debatt och kulturprogram. Som jagtidigare har nämnt visar erfarenheterna alt det är svårt all produceraattraktiva lokala program, särskilt för personer och grupper utan erfarenhet avTV-mediet. Om inga regler ställdes upp lill skydd för den lokalaprogramverksamheten finns det därför risk att de lokala programmen skulleträngas ul av centralt producerat material. Innehållet i de lokala kanalerna skulledå i huvudsak kunna komma all beslå av centralt framställt och utsänt materialdär eventuella lokala inslag gavs en myckel undanskymd roll. 1 en situation dären kanal innehöll program från en rad olika källor skulle det vidare vara svårtför lyssnare och tittare att avgöra varifrån programmen kom. Enligl min mening bör man slå vakt om den lokalakaraktären hos verksamheten. Del viktigaste medlet för detta är de lokalakabelsändarföretagen. Man bör emellertid också skapa regler som begränsarmöjligheterna alt fylla de lokala kanalerna med centralt utsända program.Därför bör kommitténs förslag om förbud mot gemensam programsätlning genomradiosända program samt mot kanaler med blandat innehåll genomföras.Massmediekommiltén diskuterar möjligheten alt även föreskriva all lokalasändningar endast skall få innehålla lokall producerat material, men avslårfrån att gå så långt i sina förslag. Också jag anser att en sådan föreskriftskulle vara onödigt långtgående. 1984/85:199 49 7.9.3 Rasdiskriminering, våld och pornografi Mitt förslag: bör kunna återkallasändningstillståndet om del i egensändningar har förekommit program som i endom har befunnits innefatta yttrandefrihetsbrott och som innebär eU allvariigtmissbruk av yttrandefriheten i lokala kabelsändningar. Innan domen vunnit lagakraft får tillståndet återkallas interimistiskt. Tillstånd får vidareåterkallas om det i program har förekommit en skildring av sexuellt våld ellertvång eller en närgängen eller utdragen skildring av grovt våld mot människoreller djur, om inte sändningen har varil försvarlig med hänsyn till syftet ochsammanhanget samt omständigheterna i övrigt. Likaså får lillstånd återkallasom det har förekommit pornografiska program. Kommitténs förslag: Sändningslillständet får återkallas omett program har sänts som i en lagakraftägande dom har befunnits innefattayttrandefrihetsbrott och som innebär ett allvarligt missbruk avyttrandefriheten i kabelsändning. Sändningstillståndet fär också återkallas omett program eller programinslag har sänts som innehåller uttalande eller annatmeddelande som avses i bestämmelserna i 16 kap. 8 8 broUsbalken om hels molfolkgrupp. Vidare får tillståndet dras in om program har sänts som innehållitvåldsinslag eller pornografiska inslag. När del gäller bedömningen av sådanainslag föreslår kommitlén att reglerna i biografförordningen ochvideovåldslagen skall tillämpas. Remissinstanserna: De remissinstanser som har berörtfrågan tillstyrker med något undantag förslaget att del skall finnas regler förprogrammens innehåll. Också förslaget alt överträdelse av reglerna skall ledafill att sändningstillståndet återkallas tillstyrks av många remissinstanser.Bland dessa betonar vissa att ingripanden bör kunna ske snabbt. Förslaget att endom för yttrandefrihetsbrott först skall ha vunnit laga kraft kan då leda tillonödigt dröjsmål. Några remissinstanser är emellertid kritiska, och menar atten indragning kan slå i strid med konsumentintresset. Förslaget om attindragning skall ske i administrativ ordning tillstyrks av enstaka remissinstansermedan ett större antal förordaratt indragning skall få ske först efterdomstolsprövning. Några remissinstanser kritiserar all kabelnämnden måste tolkaoch tillämpa regler i bl. a. biografförordningen och videovåldslagen. Istället förordas all ett eget regelsystem skapas för verksamheten. Skälen för mitt förslag: Liksom när det gällersatellitsändningar bör del finnas regler som gör det möjligt all ingripa molinslag med våld, pornografi saml rasdiskriminering i egensändningarna. I fråga om grövre yttrandefrihetsbrott förordar jag attkabelnämnden 4 1984/85. Prop.1984/85:199 50 skall kunna tillgripa sanktioner redan efter fällande domi första instans. Härigenom blir del möjligt att snabbt reagera mol sändningarmed bl. a. ra-sistiskt innehåll utan att frångå kravel på domstolsprövning.Regeln bör utformas så att kabelnämnden får återkalla tillståndetinterimistiskt innan domen vunnit laga kraft. Den lösningen är enligt minmening en godtagbar avvägning mellan rättssäkerhetens krav och behovet allkunna ingripa någorlunda snabbt och effektivt. Det kan länkas alt domen överklagas och ändras. Vid allaändringar, såsom en mildring i högre instans, skall nämnden ompröva ålerkallelsefrå-gan.Självfallet bör en sedermera frikännande dom genast leda till att tillståndetåterges. I fråga om program med våldsinslag eller pornografiskainslag föreslår kommiltén all kabelnämnden skall göra en bedömning av hurvideovåldslagen eller biografförordningen skulle ha tillämpats i fråga omprogrammen. Jag har ingen annan åsikt än kommiltén när det gällerbestämmelsernas innehåll i sak, men anser, i enlighet med vad jag anfört underavsnitt 7.8.2, att beskrivningen av det innehåll som kan leda lill altsändningstillstånd återkallas i stället bör las in i lagtexten. Ålerkallelsebör kunna tillgripas i fråga om grova våldsskildringar eller skildringar avsexuellt våld eller tvång samt pornografiska program. Formuleringarnaöverensstämmer i berörda delar med den formulering som 1 8 videovåldslagen harfått i den tidigare nämnda propositionen. Hänsyn skall las lill om sändningenär försvarlig med hänsyn lill syftet och sammanhanget saml omständigheterna iövrigt. Med delta förbehåll uppnår man all regeln inte drabbar konsl-näriiglvärdefulla eller seriöst syftande skildringar. Mitt förslag: Kommersiell reklam bör inte få förekomma iegensändningarna. Inte heller bör s. k. sponsrade program få förekomma, dvs.ett program eller programinslag bör inte få sändas om pengar eller annanegendom ställts lill förfogande på villkor all programmet eller inslaget sänds. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Deledamöter som företrätt moderata samlingspartiet och har reserveratsig till förmån för att reklam skulle vara tillålen i lokala sändningar. Remissinstanserna: Meningarna är delade. Inom mångaremissinstanser som uttalar sig mot reklam eller inte berör frågan förekommerreservationer från borgerliga ledamöter lill förmån för att reklam skall varatilläten. Vissa av de remissinstanser som avvisar reklam i lokala sändningarmotiverar sin hållning med omsorg om pressens situation. Andra menar all reklami kabelsändningar inte skulle skada pressen. Prop.1Ö84/85: 199 51 skisserar lösningar där intäkter av lokal reklam skullekomma bl. a. lokala tidningar till del. Många framhåller reklaminläkternasbetydelse för alt finansiera lokal programverksamhet. Ett mindre antalremissinstanser motsätter sig förslaget om förbud mot sponsrade program. Skälen för mitt förslag: Jag har redovisat att jag inteanser att del finns skäl att frångå ståndpunkten att reklam inte skallförekomma i svensk TV. Kommitténs förslag bör därför genomföras också när detgäller egensändningarna. Inte heller när det gäller förbudet mol s. k.sponsrade program finner jag anledning alt frångå kommitténs förslag. 7.9.5 Rätten till nyhetsbevakning Mitt förslag: Jag förordar inte några särskilda reglertill skydd för massmediernas rätt att bedriva nyhetsbevakning. Kommitténs förslag: I egensändningar får inte sändasprogram från ell evenemang om den som sänder med arrangören har ingått ettavtal genom vilket annan förhindras att bedriva nyhetsförmedling i fråga omevenemanget. Remissinstanserna: Endast ett fätal remissinstanser harberört frågan. Företaget föreslårockså att kabelnämnden skall ges i uppdrag all avväga när del allmännaintresset av alt ett visst evenemang etersänds skall ta över arrangörensintresse att förfoga över sill evenemang. Riksidroltsförbundel betonararrangörernas rätt lill sina arrangemang. Skälen för min bedömning: Frågan gäller delsmassmediernas, och då särskilt förelagens i , möjligheteralt sända kortare nyhetsinslag från t. ex. idrottsevenemang, delsförulsäitningarna för företagen i att i konkurrens medandra förvärva sändningsrälter. Massmediekommiltén anser inte alt frågan ommassmediernas rätt till nyhetsbevakning f.n. ulgör något stort problem och bedömerinte heller att problemet kommer alt få någon störte aktualitet i framtiden.Koncernens möjligheter att förvärva sändningsrälter har samband med hela denförskjutning i konkurrenssituationen som skapas genom uppkomsten av nyamöjligheter att sända TV-program. Del är självklart att denna utvecklingplacerar ägare lill allraktivi programsloff, del mä gälla idrottsevenemang,filmer eller annat, i en gynnsammare förhandlingsposition. Del är emellertidför tidigt att uttala sig om vilka effekter den förändrade situationen på siktkommer alt få för Radio-koncernens möjligheter all fylla sina olikauppgifter. Prop.1984/85:199 52 Kommitténs förslag till skydd för massmediernasnyhetsbevakning lar sikte på den speciella situationen att den sändande ocharrangören har slutit ett avtal som hindrar andra medier från alt förhandla omvanlig nyhetsbevakning. Enligt min mening är det tveksamt om den föreslagnabestämmelsen kommer att ha avsedd effekt. Möjligheterna till kringgåen-densynes kunna bli stora. Dessutom torde bevissvårigheterna bli betydande. Jagförordar därför inte någon bestämmelse av den föreslagna innebörden. Skulle utvecklingen visa all allvarliga missförhållandenverkligen uppkommer fär frågan om åtgärder givetvis prövas på nytt. Mitt förslag: En särskild statlig myndighet, kabelnämnden,bör inrättas för frågor om kabelsändning. Nämnden bör få till uppgift alt prövafrågor om tillstånd till kabelsändning, att öva tillsyn över verksamheten, attfölja utvecklingen inom området i och utomlands samt att vid behov avgeförslag till nya eller förändrade regler för kabelsändningar. Nämnden börockså kunna ge stöd till lokal programverksamhet. Viktigare beslut av nämndenbör kunna överklagas till kammarrätt. Nämnden bör ha högst sju ledamöter.Ilagen om lokala kabelsändningar bör föreskrivas alt nämndens ordförande ochvice ordförande skall ha domarkompetens. Det ankommer på regeringen alt meddelaövriga föreskrifter om nämndens organisation och verksamhet. Del bör ävenankomma på regeringen alt besluta om nämndens lokalisering. Nämndens verksamhet bör finansieras med årliga avgiftersom tas ut av dem som erhåller tillstånd för satellitsändningar. Förslag omavgiftens storlek och övriga regler beträffande avgiften bör föreläggas riksdagensenare. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitlförslag vad gäller den föreslagna myndigheten. Kommitlén föreslär vidare att stiftelsen skall få möjligheter alt inleda försök med att kombineraverksamhet i medieverkstäder med sändningar i lokala kabel-TV-näl. Försökenföreslås bli finansierade genom omprioritering inom de slafliga resurserna förfilmpoliliska insatser. Remissinstanserna: Flera remissinstanser betonar denföreslagna lagstiftningens provisoriska karaktär. a. anser någraremissinstanser att beslutanderätten bör föras över lill kommunerna,medan någon ser fördelar med en ordning där länsstyrelserna får besluta. Dessaremissinstanser förordar i allmänhet att den nya myndigheten inte ges enperma- Prop.1984/85:199 53 Vissa remissinstanser instämmer ikommitténs förslag om att myndigheten bör ges en opolitisk sammansättning medföreträdare för juridisk, teknisk och ekonomisk sakkunskap. Andra förespråkaratt nämnden ges en bredare sammansättning med representanter för bl.a.organisationer, kulturliv och kommunala intressen. finansiering berörs av en remissinstans, somförutsätter att kostnaderna inte kommer att belasta de sändande. Förslaget om utökat stöd lill medieverksläder får ettpositivt mottagande av de remissinstanser som yttrar sig om del. Några pekardock på svårigheten att kombinera en kontinuerlig programproduktion med andrauppgifter. Några remissinstanser pekar på behovet av handledarutbildning ellerhjälp från eller Utbildningsradion. Skälen för mitt förslag: Jag instämmer i kommitténsförslag att frågor om kabelsändning bör handhas av ett centralt statligt organ.Mina skäl för detta är i huvudsak följande. Den här aktuella verksamheten är ny och osäkerheten om denframlida utvecklingen är betydande. Det är därför, som kommittén framhåller,viktigt att dels beslut i ärenden om tillstånd redan från början följer enenhetlig praxis, dels de erfarenheter som kommer fram genast kan tas lill varaoch vid behov leda till förslag om förändrade regler. Detta lalar enligt minmening för alt en central statlig myndighet anförtros uppgiften att prövaärenden om kabelsändning. Nästa fråga är om uppgiften kan läggas pä ett befintligtorgan. och den föreslagna närradionämnden är organ med delvisliknande uppgifter. Inget av dessa organ har emellertid en lämplig sammansättningför att fullgöra de uppgifter som enligt min mening bör åvila en myndighet förkabelsändningar. En ny central myndighet bör därför inrättas. Jag avser attsenare föreslå regeringen att tillkalla en särskild organisationskommitté föratt förbereda inrättandet av myndigheten. Den föreslagna myndighetens uppgifter är givelvis i förstahand att pröva ansökningar om tillstånd enligt lagen om lokala kabelsändningaroch att besluta i ärenden om indragning av sådana tillstånd samt att övatillsyn över verksamheten. Nämnden bör bl. a. samla in information om vilkasalellilkanaler som förmedlas och vilka avgifter som las ul av abonnenterna.Vidare bör efterhandsgranskning se lill att inspelningar görsav programkanaler frän satelliter som vidaresänds i . 1 lämpligomfattning, pä grund av anmälningar eller självmant, bör också egensändningarnaeflerhandsgranskas. Myndigheten bör dessutom ges uppgiften att följautvecklingen i och utomlands i fråga om kabelsändningar och satelliterför massmedieändamål. På grundval av erfarenheter och informationer som samlashos myndigheten bör den kunna ta initiativ lill nya eller ändrade regler närdet finns anledning till det. 1984/85:199 54 Nämndenbör också kunna ge stöd lill lokal programproduktion. Jag har tidigare pekat påde kostnader och andra svårigheter som är förknippade med lokalprogramproduklion. Jag har också föreslagit regler för att skydda de lokalasändningarna och slå vakt om deras lokala karaktär. Jaginstämmer med massmediekommiltén i alt den lokala programproduktionen börfinansieras lokalt, genom abonnentavgifier eller av dem som svarar förprogrammen. är jag medveten om att verksamheten skulle kunnaunderlättas betydligt genom lämpligt utformade stödinsatser. Insatser av dettaslag utesluter givetvis inte att den lokala egensändnings-verksamheten stödsgenom lokala överenskommelser mellan olika parter i kabel-TV-verksamhelen. Denföreslagna avgiften har sådan karaktär att regler om den bör ges i lag. F. n.finns inte lillräckligl underiag för att lägga fram förslag om sådana regler.Organisationskommittén bör utarbeta förslag beträffande avgiftens slorlek ochövriga regler i fråga om avgiften. Jag räknar med att förslag kan läggas framför i samband med förslag om tilläggsbudget 1 för /86. Nämndenbör ha högst sju ledamöter. Kravet på domarkompetens hos ordföranden och viceordföranden bör tas in i lagen. I likhet med kommitlén anser jag all nämnden iövrigt bör bestå av personer med en fackmässig kompetens inom olika sakområdensom har betydelse för dess uppgifter. 7.11Avgift för visning av film i kabelnät Mittförslag: bör lägga fram förslag om hur frågan om en avgift lillSfiftelsen från dem som visar film i kabelnät skalllösas. I första hand bör en avlalslösning eftersträvas. Om en sådan inte kanuppnås bör nämnden lägga fram förslag till lagstiftning. Kommitténsförslag: I första hand bör avtalslösningar väljas. Om det inte går alt kommafram lill avtal bör man kunna överväga lagstiftning. Remissinstanserna:Frågan behandlas av ett fåtal remissinstanser, som i huvudsak är positiva lillförslaget. Skälenför mitt förslag: För slöd till produktion av svensk film m. m. finns sedanlång tid tillbaka en ordning med omfördelning av inkomster inom branschen. Ienlighet med film- och videoavtal erlägger biografägare enlioprocenlig avgift på biljettintäkterna lill , som använder medlen lill produklionsslöd och andrafilmkullurella ändamål. Uthyrare av videogram till hemvideomarknaden erläggeren liknande avgift. Även bidrar till Filminstitutetsverksamhet. 1984/85:199 55 kan komma alt utvecklas till en viktig kanal fördistribution av film. Del gäller både för vidaresändningar av program frånkommunikationssatelliter och för egensändningar. Många bedömare, däriblandmass-mediekommiuén, anser att utbyggnaden av kabelnät kommer alt leda till enytterligare tillbakagång för filmvisningen på biograf. Det är angeläget attkabel-TV, i likhet med andra distributionsformer för film, bidrar till all densvenska filmproduktionen kan fortleva. De som distribuerar film i kabelsändningarbör därför eriägga avgifter till . Jag instämmer med kommittén om all avialslösningar är allföredra inom detla område. Förutsättningarna för att uppnå avtalslösningarskiljer sig emellertid åt för olika branscher. Inom filmbranschen finns sedangammalt en väl utvecklad organisationsstruktur. I videobranschen bildades i sambandmed förhandlingarna en organisation för de företag som förserulhyr-ningsmarknaden med videogram. Delta var nödvändigt för att få till ståndett avtal. Verksamheten med kabelsändningar befinner sig ännu påförsöksstadiet och uppbyggnaden av en organisationsstruktur inom branschen harjust inletts. Det går inte att säga om och när frågan om avgift för visning avfilm i kabelnät skall kunna lösas genom avtal med representativa organisationer. Med det underlag som f. n. föreligger är det inte möjligtatt lägga fram förslag i frågan om avgifter för visning av film i kabelnät. Fördet fordras en viss ytterligare erfarenhet av hur verksamheten kommer altutvecklas såväl när det gäller kabelnätens uppbyggnad som i fråga om programinnehållet.Uppbyggnaden av representativa organisationer har också stor betydelse.Kabelnämnden bör ges i uppdrag att lägga fram förslag lill hur avgiftsfrågornaskall lösas. I första hand bör nämnden inrikta sig mot en avtalslösning. Om delav olika skäl inte skulle gå att få lill stånd en sådan bör nämnden i ställetlägga fram förslag om lagstiftning. 7.12 Ikraftträdande, övergångsfrågor Mitt förslag: Lagen om kabelsändning bör träda i kraft den1 . Organisationskommitténbör kunna företa vissa förberedande handläggningsålgärder så att kabelnämndenredan kort tid efter inrättandet kan avgöra inkomna ansökningar. Särskildaövergångsregler bör införas så all satellitsändningar som sker med stöd av tillståndenligt lagen om försöksverksamhet med särskild trådsändning ochnär-TV-sändningar som får bedrivas med stöd av bestämmelserna om närradio kanfå fortsätta tills kabelnämnden har prövat en ansökan om lillstånd enligt dennya lagen i resp. kabelnät, dock längst lill och med utgången av . Prop.1984/85:199 56 Kommitténs förslag: Lagen bör träda i kraft den 1 januari1986. Skälen för mitt förslag: Lagen om försöksverksamhet medsärskild trådsändning gäller lill utgången av . Det framstår därför somlämpligt att låta lagen om kabelsändning träda i kraft den 1 januari 1986.Härigenom bör det också vara möjligt att förbereda inrättandet av kabelnämndenså väl att nämnden kan börja fungera . Jag förutser all många ansökningar enligl den nya lagenkommer att kunna ges in . För att dessa skallkunna vara klara för avgörande redan då kabelnämnden träder i funktion börvissa förberedande handläggningsåtgärder vidtas . Exempelvisbör kompletterande uppgifter kunna krävas in där del är uppenbart attansökningshandlingarna är ofullständiga. Ansökningarna bör också kunnaremitteras lill vederbörande kommun för yttrande. börkunna svara för detta.