prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — TCOframhåller alt ell eventuellt beslul om alt inrätta en självständig myndighelför den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen i så fall bör ses som etlförsta steg i en mer långsiktig satsning pä alt utveckla etl system föråterkommande utbildning där arbetsmarknadsutbildningen spelar en cenlral roll.Etl sådant utvecklingsarbete bör bl. a. omfatta en allmän översyn av formernaför finansiering och kostnadsberäkning för både arbetsmarknadsutbildning ochkommunal vuxenutbildning. Syftet bör vara att nä en bättre samstämmighet mellande olika finansieringssystemen och bällre fömtsättningar för samverkan mellande olika utbildningsanordnarna. 6 1984/85. Prop.1984/85:59 70 2 Utformning av ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen 2.1 Utbildningens inriktning och organisation Utredarnas överväganden se AMS rapport s. 6164. framhåller under detta avsnitt attdel är viktigt att utveckla ett system för återkommande utbildning. TCO tillstyrker förslaget om ell av fastställtmåldokument för arbetsmarknadsutbildningen. Måldokumentet bör enligt TCO:smening också omfatta operativa mål. /SR framhåller att AMU har många olika slags elevermed olika behov av utbildning. För en del elever bör en nära samordning medutbildningsväsendet i övrigt vara en fördel. Dit hör enligl /SR invandrare,svårplacerad arbetskraft och ungdomar med ofullständig skolgång. En annan gmppär de som behöver omskolning och yrkesutbildning. /SR ifrågasätter om detär lämpligt att föra in alla dessa olikartade verksamheter under enorganisation. /SR har dock inget att invända mot förändringar somleder fill en ökad effektivitet. Decentralisering av beslutsbefogenheter,samverkan mellan utbildningsanordnare, ökat samarbete med näringslivet börenligt /SR leda till en högre grad av flexibilitet. LO understryker att de av fastlagda målen förarbetsmarknadsutbildningen bör ligga fast. Det är vikligt, menar LO attutbildningsinsatserna även framgent inriktas mol dem som är eller förväntasbli arbetslösa eller mot dem som har en svag ställning på arbetsmarknaden. LO fäster stor vikt vid den föreslagna organisationensmöjligheter alt fungera flexibelt. De fasta resurserna vid AMU-centren bör enligt LO vararelaterade dels fill nödvändiga stmkturella förändringar i arbetslivet och delstill arbetsmarknadsverkets bedömingar om den framtida sysselsättningsutvecklingeninom skilda näringsgrenar. Utredarnas överväganden se AMS rapport s. 64-66. SIPU tillstyrker utredarnas förslag, men framhåller attden föreslagna möjligheten för AMU att sälja utbildning och konsultservice lillföretag, kommuner och landsting kräver betydande förändringar i organisationenssynsätt, dess sätt att arbeta och i personalens kompetens. Delta kräverinvesteringar i utveckling av utbildningsplanering och ny utbildning samt eneffektiv marknadsföring av utbildningen. SIPU påpekar att den marknadsutredningsom AMS låtit genomföra inte ger någon heltäckande analys av företagens ellerandra organisationers efterfrågan när det gäller tjänster, kvalitet, pris ochomfattning. Prop.1984/85:59 71 tillstyrker en organisation för AMUmed tre huvuduppgifter; alt producera utbildning för länsarbetsnämnder, näringsliveloch förvaltningar, att svara för elevsocial verksamhet samt att ansvara förpedagogiskt utvecklingsarbete. finner alt Statskonsultsbedömningar beträffande möjligheten att sälja utbildning och tjänster tillföretag och kommuner vilar på en alltför osäker gmnd. Enligt LO bör huvuduppgiften för den nya AMU-organisalionenvara att producera arbetsmarknadsutbildning för arbetsmarknadsverket. LO påpekar alt fömtsättningen för att AMU-organisationenskall kunna fungera som servicecenter åt näringslivet är alt statsmakterna ger AMU-organisalionensådana riktlinjer att de regionala enheterna kan fatta snabba beslul under egetkoslnadsansvar. LO menar dock att den av utfördautredningen om möjligheten att sälja utbildning till företag, bör tas medförsiktighet. Avgörande för en framgång i detta avseende är enligl LO alt AMU-organisationensutbildningsutbud blir konkurrenskraftigt och effektivt och att ulbildningenleder till tryggad anställning för individen. LO understryker vidare delpositiva i alt genom en funktion som servicecenler åt näringslivelfår ökad anknytning till arbetslivet. /SR påpekar att det väsentliga för en marknadsorienteradorganisation är att del finns mänga köpare och säljare så att konkurrens kanuppstå. Länsarbetsnämnderna torde bli den dominerande köparen av utbildning. Iövrigi kan marknaden inte bedömas. Bland övriga uppgifter anser /SR att denelevsociala funktionen inte har beaktats i tillräcklig grad. Däremot anserSACO/SR att den föreslagna introduktionen bör kunna bedrivas avarbetsmarknadsinstituten. TCO tillstyrker förslaget om att AMU-myndighelen skallsvara för den elevsociala verksamheten. 2.3 Verksamhetsform och organisation Utredarnas förslag se AMS rapport s. 6672. UHÅ lämnar frågan om organisationsmodell ochverksamhetsplan utan yttrande. UHÄ framför dock som en principiell synpunkt attdet är angeläget alt samhället inte får ytterligare en centralutbildningsmyndighet utöver SÖ och UHÄ - med tillhörande regionala och lokalamyndigheter, som till betydande del arbetar med frågor för vilka det redanfinns organisationer med kompetens pä området. 5A V anser att en uppdragsmyndighet med ansvar förarbetsmarknadsutbildningen tillgodoser fömtsättningarna för en rationellarbetsgivarroll. SIPU tillstyrker utredamas förslag alt AMU-organisalionenbör vara en frän AMS och SÖ fristående myndighet. SIPU är däremot tveksam till den regionala organisafionenmed särskil- 1984/85:59 72 De förefaller enligt SIPU inle vara nödvändiga med tanke på attverksamheten i stor utslräckning kommer att styras av länsarbetsnämndensbeställningar. Landstingsförbundetanser det positivt att pröva nya former för en frislående marknadsanpassad ochflexibel organisation för arbetsmarknadsutbildningen. Decentralisering av ansvarelför ekonomi, planering och genomförande av utbildning tillstyrks. Landstingsförbundetutgår ifrån att kommuner och landsting i egenskap av offenlliga arbetsgivareblir represenlerade i såväl den cenlrala som de regionala styrelserna. är positivt lill att delar av AMU- verksamheten anordnas somuppdragsutbildning, och anser att avnämar/beställar-funklionen skall varastyrande för producentfunktionen. finner emellertid inte attden nu föreliggande utredningen ger övertygande belägg för att bildandet av enfristående uppdragsmyndighet ger den bästa lösningen av frågan om huvudmannaskapetför AMU-verksamhelen. Isitt yttrande över KAFU anser kommunförbundet att del av KAFU förordadealternativ B bör vara vägledande för det fortsatta arbetet med organisalionen.Kommunförbundet finner inte anledning alt frångå sitt tidigareställningstagande. Vilkenverksamhetsform som är den bästa för att nå de åsyftade målen bör enligtkommunförbundet belysas ytterligare. /SRanser det inte nödvändigt att frigöra arbetsmarknadsutbildningen frän AMS ochSÖ. Del torde enligt /SR vara möjligt att med oförändrat huvudmannaskapgenomföra sädana förändringar i den nuvarande organisationen att kraven på verksamhelenvad avser flexibilitet och effektivitet blir tillgodosedda. /SR ser dockpositivt på decentralisering, ökade inslag av konkurrens och marknadsstyrning. Debefogenheter som utredarna föreslagit för den regionala AMU- organisalionenvill /SR ge de nuvarande kursslyrelserna. LOtillstyrker förslaget att arbetsmarknadsutbildningen organiseras som uppdragsmyndighetmed central och regional nivå. LO finner att denna organisationsform tillskillnad mot stiftelsealternativet garanterar en demokratisk insyn och gerberörda intressenter möjlighet att påverka organisationens verksamhet. Därmedförutsätter LO att arbetsmarknadens parter ges stor vikt vid sammansättningenav de två myndighetsnivåerna. Ifråga om organisationens ledning menar LO att ordföranden i de regionalastyrelserna vilka enligt utredarna inte skall företräda kunderna eller expertmyndighetema mycket väl kan hämtas från arbetsmarknadens parter. LO anser attlämpligheten bör fä vara avgörande. LO delar utredarnas uppfatining attlänsarbetsdirektören som företräder köparna inte bör utses till denna posl. LOanser alt det bör prövas om och skall varaföreträdda som arbetsgivarpart. 1984/85:59 73 TCOanser alt en ny myndighel bör ha en självständig ställning i förhällande tillbåde AMS och SÖ. TCO tillstyrker förslaget att arbetsmarknadens parter skallingå i styrelsen för den nya myndigheten samt förelrädare för AMS, SÖ och UHÄ.TCO understryker att styrelsens ordförande inle bör företräda någon av dessamyndigheter. TCO anser att de anställda också bör fä utsestyrelserepresentanter. TCOtillstyrker förslaget att myndighetens regionala beslutande organ skall varasammansatt på motsvarande säll. TCO tillstyrker förslaget om en stark regionalbeslutsnivå med ett självständigt resultatansvar. Behovet av samarbete medlänsarbetsnämnd och andra länsbaserade organ medför, enligl TCO: s uppfaltningatt myndighetens regionala nivå bör vara länsbaserad. SAFfinner det principiellt rikligt att AMU-verksamhelen skall drivas av enfristående organisation. Stiftelseformen skulle emellertid enligt SAF: s bedömningi högre grad än en uppdragsmyndighet kunna uppfylla de krav som måste ställaspå arbetsmarknadsutbildningen. Utredarnasförslag se AMS rapport s. 7577. SIPUanser mot bakgrund av att den nya verksamhet delvis kommeratt bedrivas i konkurrens med andra utbildningsanordnare all den i huvudsakbör bedrivas med full kostnadstäckning, dvs. även den centrala administrationenoch utvecklingen av ulbildningen bör intäktsfinansieras. Den kurativaverksamheten bör dock, som utredarna föreslär, anslagsfinansieras. SIPUframhåller att övergången från anslags- till uppdragsfinansierad verksamheiinnebär en stor omställning i en organisation. Utöver vidareutbildning av denegna personalen bör under en övergångstid tillföras ettsärskilt driflbidrag för utveckling av ny utbildning, marknadsföring och egenkompelens. Driftbidraget bör avvecklas av fyra lill . TCOtillstyrker inte förslaget lill finansiering. TCO anser att en ny myndighet börerhålla anslag för en stabil utbildningsorganisation direkt överarbetsmarknadsdepartementels budget. Den anslagsfinansierade organisationenbör i första hand uiformas för att möta de långsiktiga fördelningspolilisklmotiverade behov som redan nu kan förutses. Hämtöver bör myndigheten erhållaresurser för en individinriklad utbildnings- och utvecklingsverksamhetliknande den som bedrivs inom SAF/PTK: s trygghetsråd. Myndighetenbör ha möjlighel alt när så bedöms lämpligt köpa utbildningar,utbildningsplatser eller andra utbildningstjänster i ställel för att tillhandahålladem i egen regi. 1984/85:59 74 TCOanser all arbetsmarknadsmyndigheterna bör erhålla anslag för en mer rörligutbildningsverksamhet som bl.a. skulle omfatta arbetsmarknadsutbildning iförelag. TCOanser att det med den av TCO förordade finansieringsmodellen bör vara möjligtatt genomföra organisationsförändringen och att sedan gradvisutveckla etl mer differentierat och flexibelt finansieringssystem. En nymyndighet bör därför inledningsvis erhålla anslag som i huvudsak motsvarar dennuvarande särskilda AMU- organisalionen. Ett nytt finansieringssystem bör sedanenligt TCO gradvis utvecklas och införas . /SRfinner alltför många principiella och praktiska frågor olösta för alt kunnastödja förslaget om intäktsfinansiering av verksamheten. 4 Ansvar för kursplaner, pedagogiskt arbete Utredarnasförslag se s. 72-75. SAV anser att den sakkunskap som SÖ besitter vad gäller läroplansarbele ochpedagogiskt utvecklingsarbete bör tas tillvara pä elt ändamålsenligt sätt. EnligtSIPU;s mening bör den nya organisationen själv ha eU pedagogiskt ansvar ochsjälv utarbeta kursplaner. SÖ bör dock kontinuerligt kunna följa och utvärderaarbetsmarknadsutbildningen. Det bör dock ankomma på attavgöra i vilken utsträckning utvärderingen bör leda lill förändringar iarbetsmarknadsutbildningen. TCOtillstyrker förslaget att myndigheten skall ansvara för utarbetandet avkursplaner för arbetsmarknadsutbildningen. TCOunderstryker vikten av att parterna också medverkar vid den lokala ellerregionala anpassningen av de centralt utformade kursplanerna. Enligt TCO börmyndigheterna ha ett nära samarbete på kursplaneområdel med det reguljäraundervisningsväsendets myndigheter för att därigenom säkerställa en rimlig gradav likformighet. EnligtTCO bör kraven på yrkesmässig och pedagogisk kompetens hos de anställda lärarnaställas minst lika högt i en ny organisation som i den nuvarande. /SRanser mot bakgmnd av den omfattning som AMU har, att det är väsentligt att AMUi kvalitetshänseende är jämförbar med den utbildning som ges i komvux ochgymnasieskolan. Det är därför /SR: s uppfaltning att den stadiga skoladministralionenbör ha ett pedagogiskt ansvar även för arbetsmarknadsutbildningen. /SRinstämmer i princip i den föreslagna ansvarsfördelningen mellan central ochregional nivå avseende ansvaret för kursplaner under fömtsättning attramläroplanerna också innehåller allmänna ämnen. /SR anser vidare att UHÄbör få en fastare roll vid planeringen av Prop.1984/85:59 75 /SR vill se ett utökatutbud av kurser inom AMU som riktar sig till långtidsutbildade och är för sindel beredd att medverka lill att identifiera sådana utbildningsbehov. LO ansluter sig till utredarnas resonemang att delpedagogiska ansvaret sä långt möjligt måste renodlas och till förslagel att detsamlade pedagogiska ansvaret skall åvila den kommande AMU- organisationen.Parternas aktiva medverkan samt att personalen vid SÖ: s byrå V 3 erbjudsanställning i den nya organisationen för fortsatt högutbildningskvalitet i arbetsmarknadsutbildningen. LO anser det dock nödvändiglall yrkesnämnderna och motsvarande organ inom Ijänstemannaområdel fär tillräckligaekonomiska resurser för sin medverkan. SAF framhåller likaså att parternas aktiva medverkan vidutformningen av ulbildningen garanterar hög utbildningsnivå. Enligt SAF börparternas medverkan inle heller i fortsättningen betalas av samhällel. Skulleökade resurser behövas är detta etl problem som bör lösas av parterna inombranschen. 5 Samverkan med andra utbildningsanordnare Utredarnas överväganden se s. 74-75. UHÄ framhåller att sådan utbildning inomarbetsmarknadsutbildningen som ligger pä eftergymnasial nivå och är jämförbarmed högskolans utbildning bör planeras inom ramen för den regionalahögskoleutbildningen. Annan utbildning på högskolenivå, som kan motiveras avarbetsmarknadsskäl, bör enligt UHÄ antingen ske genom att planeringsramen förhögskolan vidgas eller att utbildningen anordnas som uppdragsutbildning. erinrar om sitt yttrande över KAFUdär man framhöll alt samordningen mellan AMU, gymnasieskolan och komvux börutvecklas vidare. framhåller när del gäller utbildningsverksamheteni kommunerna att det inte kan bedömas möjligt att kommunerna skall kunna hållanågon extra utbildningskapacitet i reserv för arbetsmarknadsutbildningenseventuella behov. Med hänsyn till del sjunkande anlalel 16-äringar kanemellertid viss utbildningskapacitet bli ledig i kommunerna vilken genom enlångsiktig planering skulle kunna vara möjlig att bevara förarbetsmarknadsutbildningens utbildningsbehov. menar alt reella fömtsättningar förregionall och lokall samarbete måste byggas in i den nya organisationen förarbetsmarknadsutbildning. Enligt landstingsförbundet bör den som har ansvarelför den reguljära gymnasieutbildningen ha ett huvudansvar vid samverkan ochplanering av utbildning. /SR anser att fömtsättningarna för samverkan mellan AMU,komvux och gymnasieskolan borde vara större om AMU finns kvar inom den Prop.1984/85:59 76 Därigenom underlättasgemensamt resursutnyttjande och samplanering av utbildningen. För att radikaltöka samverkansmöjligheterna mellan AMU och kommunerna nämner /SR att delkunde vara en idé att överlåta AMU-centren till kommunerna. Vidare påpekarSACO/SR att UHÄ bör fä en fastare roll i planeringen av AMU. 6 Samarbete med andra statliga myndigheter Utredarnas förslag se s. 68. FMV är posiiiv lill förslaget att skallfå möjlighet att själv svara för upphandlingen av utmstning. FMV är berett attmedverka om så önskar. FFV erinrar om att FFV genom sitt koncernbolag har etl åtagande att försälja övertalig eller kasserad materiel och inventarierför statsverkets räkning. FFV anser att del inle finns någol skäl alt göra etlgenerellt undantag avseende en enstaka verksamhei inom statsförvaltningen,eftersom varje förvaltning om skäl föreligger, efter samråd med FFV AllmaterielAB har möjligheter att träffa överenskommelse om avsteg från huvudregeln. BS avstyrker förslaget om att överföra lokalförsörjningenfrån BS lill . BS framhåller alt man är beredd attmedverka lill de anpassningar av lokalförsörjningen som erfarenheterna av nutillämpad handläggningsordning och kommande beslut om organisationsform för AMUger anledning till. SIPU anser inte att särskilda undanlag bör göras förarbetsmarknadsutbildningen vad gäller skyldighet att samverka med vissamyndigheter. Däremot anser SIPU att de cenlrala servicefunktionerna förmyndigheter generellt bör omprövas. Enligl SIPU: s uppfatining bör dessaservicefunktioner baseras på ett kundförhållande. Myndighelerna bör motbetalning ha frihet att välja att utnyttja dessa funktioner. Detta bör gällalokalhållning, upphandling, personaladministrativa system ochredovisningssystem. ansluter sig till utredarnasuppfattning att den nya organisationen bör befrias från tyngande byråkrati. TCO tillstyrker förslaget att myndigheten befrias frånskyldigheten att samverka med och medbyggnadsstyrelsen. TCO understryker att detta inte får uppfattas somatt samarbetet skall upphöra. Myndigheten bör kunna dra fördel av den kompetenssom finns inom dessa båda myndigheter, men bör själv få avgöraformerna och omfattningen av samarbetet. TCO framhåller att dessa myndigheterbör beredas lillfälle att redovisa personalkonsekvenserna innan de nuvarandesamverkansreglerna ändras. Prop.1984/85:59 77 Utredningensöverväganden och förslag se s. 85 94. SAVpåminner om att vissa frågor om tjänstekonstmktionen för lärare inom AMU börlösas i samband med övergången till en ny organisation. Gymnasieskolansanställningssystem har varit förebild för anställningssystemet inom AMU. Detlaär som SAV påpekat inte det ideala för de förhållanden sommåsle råda inom arbetsmarknadsutbildningen på gmnd av dess ställning som arbetsmarknadspolifisktinstmment. SAV anser att beslut om ny organisation med syfte att ökaflexibiliteten och effektiviteten i verksamheten inte bör fattas utan att manutförligt behandlar och klart tar ställning till vilka eventuella principiellaförändringar som bör ske i det nu rådande anställningssystemet utifrån den nyaorganisationens krav. TCO tillstyrker förslagetatt lärare och övriga anställda vid center, AMS-anställda sjuksköterskoroch anställda vid förläggningarna skall föras över direkt tillanställning hos den nya myndigheten med oförändrade anställningsvillkor. TCOunderstryker att detta också bör gälla för den administrativa personalen vid AMU-center.De anställda vid : s enhet för AMU-frågor bör enligt TCO: s mening erbjudasanställning hos den nya centrala myndigheten om liknande uppgifter skallutföras där. I annat fall bör de ha företräde till de tjänster som inrättas hosden nya regionala myndigheten. /SR påpekar attövergången från riksanställning till regional anställning för AMU-lärama intehar belysts. Vidare menar /SR att AMU-centra även i fortsättningen behöveradministrativa och pedagogiska resurser för stöd till lärare och kursdeltagare.SACO/SR påpekar att kurs-föreståndartjänster alltsedan AMU infördes har varitarvodestjänster. /SR anser alt dessa tjänster bör bli extra ordinarie. 8 Övergångentill den nya organisationen Utredarnasförslag se s.91-92. SA Vanser att genomförandet bör skjutas fram till åtminstone så attkonsekvenserna för all berörd personal kan överblickas. SAV har tidigare berörtfrågan om tjänstekonstmktionen föu AMU-lärarna. Även om genomförandet sker utanatt anställningssystemet för lärare behandlas krävs enligt SAV en viss senareläggning. LOframhåller som en absolut fömtsättning att organisationen blir representerad iden föreslagna organisafionskommittén. 7 1984/85. 1984/85:59 78 SAMMANFATTNING AV STATSKONTORETS RAPPORT (1983:43)ALFABETISERINGSUNDERVISNING FÖR ZIGENARE, JÄMTE SAMMANSTÄLLNING AVSAMRÅDSMYNDIGHETERNAS YTTRANDEN 1 Uppdraget och arbetets uppläggning Regeringenuppdrog åt statskontoret att se över fömtsättningama för att föraöver alfabetiseringsundervisningen' för zigenare frånarbetsmarknadsutbildningen till den kommunala gmndutbildningen för vuxna.Frågan hade väckts av i anslagsframställningenför /83. 'Några begrepp; I olika sammanhang har man haft anledning att närmare bestämmavad analfabetism innebär. En arbetsgmpp inom SÖ, den s.k. (1975), definierade två nivåer av läs- och skrivkunskaper. Med analfabet avsägman en person som saknar elementära färdigheler i att läsa, skriva och räknamotsvarande ungefär medelnivån i dessa avseenden hos elever som gått ut årskurs3 i gmndskolan. Funktionellt läs- och skrivkunnig -funktionellt litterat- ären person först "när han uppnått de gmndläggande kommunikafionsfärdighetersom gör det möjligt för honom att ta del av alla de akfiviteter i vilkakunskaper i läsning, skrivning och matematik är nödvändiga i hans gmpp ellersamhälle och när de uppnådda kunskapema och färdigheterna gör det möjligt för honomatt använda dessa för sin egen eller samhällets utveckling". Måttet påfunktionell läs- och skrivfärdighet i ansåg ALFA-VUX vara medelnivånhos elever som gått ut årskurs 6 i gmndskolan. Utbildningav vuxna upp till den sistnämnda nivån har inom den kommunalavuxenutbildningen kommit att benämnas grundutbildning. Häri ingår då ävennatur- och samhällsorienterande moment m. m. Alfabetisering,som ofta synes användas som ett mera generellt begrepp för undervisning iläsning och skrivning, används här i begränsad betydelse som benämning päutbildning som förmedlar kunskaper på den förstnämnda nivån, dvs. ungefärmotsvarande gmndskolans lågstadium. Eftersomvuxenutbildningen är föremål för överväganden i flera avseendensom griper in i det aktuella problemet har statskontoret valt alt i anslutningtill uppdraget göra en något bredare undersökning och även belysa andraalternativ av kommunalisering än att bara föra överalfabetiseringsundervisningen för zigenare. Behov av en liknande, arbetsmarknadsinriktadgrundutbildning även för andra minorilelsgmpper än zigenarna har därvidberörts. Enprojektgrupp inom statskontoret har genomfört utredningen. Arbetel har skett ikontakt med bl.a. företrädare för berörda statliga myndigheter Dämtöver har även personalvid berörda AMU-centra samt företrädare för Nordiska fillslälltsutredningsmaterial för information och synpunkter. 1.1 Grundutbildning för vuxna en översikt av olika former Kommunerna har en allmän skyldighet att svaraför gmndutbildningen av vuxna. Det sker inom grundvux. Undantagna är bl. a. desom kan beredas sådan utbildning inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU). Inom AMUhar gmndutbildning organiserats för vissa AMU-elever (s.k. baspreparandulbildning)och för vuxna zigenare (GZ-utbildning). Den förstnämnda är tills vidare enförsöksverksamhet som startade och finns pä sex platser. GZ- utbildningenbedrivs i sin nuvarande form , f. n. pä tio orter. AMU-ulbildningarna skiljer sig från gmndvux främst genomvärvning mellan teoretiska och praktiska moment, de senare i form av prakfiskyrkesorientering (pryo). I kapilel 2 ges en översiktlig beskrivning av dessa treutbildningsvägar som alla berörs av utredningsuppdraget, deras framväxt m. m.Beskrivningen sammanfattas i följande faktamta. Faktaruta om olika former .Idning för vuxna åren 1982 1 (2 220 **) högst 230*** 230***) och lägst 165/dag Ja - när så Ja - när så 3,5**»*) 12 AMU-center (inkl Gbg) *) Undervisningstiramarna kan spridas ut på valfrittantal veckor, **) Vid särkilda skäl, ***) F, n, högst , ****) /83 är delningstalet höjttill 3-8,