prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Energiforskningsnämndenanser att kommittén underskattat betydelsen av såväl industrins egnautvecklingssatsningar som de mycket belydande insatserna inom det statligaenergiforskningsprogrammel samt av de utvecklingsstöd av olika slag som lämnastill försöksanläggningar, prototyper och referensanläggningar. Nämnden saknarsärskilt analys av vissa områden som är föremål för storainsatser inom energiforskningsprogrammd. Bl.a. borde en bedömning av möjligakonsekvenser av satsningarna på metanol- och solvärmeområdena ha gjorts. Enkonsistent analys av fömtsättningarna för omvärderingar av tekniska ochkommersiella utsikter borde ha redovisats, till exempel med hänvisning tillnationellt och internationellt systemanalysarbete. På områdena vindkraft ochsmåskalig kraflvärme har kommittén lämnat luckor i sina åtgärdsförslag. Delskrävs här att utvecklingsarbete målmedvetet bedrivs med syfte att kunna angeplaneringsförutsättningar, dels krävs arbele av energiföretagen själva för attfå fram ett med de konventionella kraftslagen likvärdigt underlag beträffandelokaliseringsmöjligheter etc. Ocksåstatens råd för byggnadsforskning anser att solvärme utgör ett altemativ tillvissa elbaserade system och påpekar att byggs solvärmeanläggningarsom producerar och distribuerar värme till lägre kostnader än oljealternativ.Rådets utvärdering av utredningen 85 visar att solvärme kanutgöra baslast i lokala olje- eller kolbaserade värmesystem förbyggnadsuppvärmning. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut saknar en närmare analys av vilkenminskning i elförbrukningen som nya energikällor och tekniker påuppvärmningssidan skulle kunna bidraga till. Institutet konstaterar atlsolvärme ej alls behandlas av kommittén. hemställer att vid sidan om all annan forskning påenergiområdet forskning även utföres beträffande självförsöijandeenergiförsörjningssystem för småhus. Prop.1984/85:120 47 2.10 Kommentarer till förslagen i betänkandet omytterligare utredningar m.m. Utredning om konsekvenserna av en ny kraftigoljeprisökning Kraflsam och delar kommitténsåsikt att oljeförbmkningen minskar mycket snabbi inom såväl industri- som uppvärmningssektorerna.Fömtom inom transportsektorn torde olja i huvudsak komma attanvändas för spetslast- och reservändamäl. Mol denna bakgmnd finner de bådaremissinstanserna att den föreslagna utredningen inte är särskilt angelägen urkrafiindustrins synpunkt. iSverige och finner den föreslagna utredningen mindreangelägen. LO förordar i stället en fortsatt slralegi mot ytterligare reduktionav oljeberoendet. och Svenska Petroleuminslituteti frågasätter utredningsföreslagd och finner alt de energipolitiskakonsekvenserna av en oljeprissänkning hellre borde ulredas. Elverksföreningenförordar dock en begränsad utredning avseende enbart transportsektorn. geologiska undersökning, samlSvenska ställer sig positiva till utredningsförslaget. framhåller att en fortlöpande bevakningoch rapportering av förändringsförloppen på de internationellaenergimarknaderna hör till verkets centrala uppgifter, liksom konsekvenserna avförändringar för den svenska energiförsörjningen och dess sårbarhet. Verketkommer således atl uppmärksamma följderna av såväl sänkta som höjda oljepriser.Det är verkets uppfattning att utvecklingen av de internationella energimarknadernapå lång sikl är osäker. kommer både indirekt och direktunder överskådlig tid att vara starkt beroende av vad som sker internationellt. Ställningstagande från statens sida till formerna,omfattningen och varak-dgheten av ett mera beslående stöd tdl inhemska bränslen i poängterar atl det är avstörsta vikt atl de inhemska energiresurserna utnyttjas i första hand.Handelsutbytet med omvärlden påverkas i en för landet positiv riktning och vårtnationella oberoende stärks. Beträffande torv och skogsbränsle ärlänsstyrelsens erfarenhel den atl om dessa bränslen skall få en störrebetydelse i landets framlida energiförsörjning måsle ett omfattande ochmålinriktat utvecklingsarbete kommma till stånd. Inom uppvärmningsområdd synesdet i första hand vara frågan om atl genom förädling skapa marknadsanpassadehögvärdiga produkter exempelvis i form av pellets, pulver eller lågvärdig gas.Av detta följer även behov av nya distributionssystem och teknisk utrustning.De inhemska fasta bränslena kan även utgöra en råvara fördrivmedelsframställning. Användningen inom industrin är alltjäml i elt 4 1984/85. Prop.1984/85:120 48 Exemplifieringen får illustrera vikten avalt sialsmaklerna anger förutsättningarna och ulformar del slöd som bäslgagnar en snabb och långsiktig ulveckling inom faslbränsleområdd. kommun anser alt kommitténs förslag till merabestående slöd de fastbränsleeldade verken bör genomföras så atlfaslbränsld får ett energipris för konsumenien som ligger i nivå med vad detlägsla energipriset i övrigl ligger på. Del får aldrig uppslå det läget att dekommuner och andra som ställl upp på och hörsammat statsmakternas inlenlionermed faslbränsleeldning som oljeersällning, skall bestraffas för sin kreativitetoch handlingsförmåga att snabbt hörsamma direkliv. Ej heller bör stålensvatlenfallsverks utspel om billig elkraft tillåtas atl störa den mera långsiktigaenergiplaneringen som pågår eller de investeringar som påbörjas och utförtsmed fastbränsle som råvara. Även Överstyrelsen för ekonomiskl försvar, SverigesGeologiska undersökning, kommun och kommun samt Svenska värmeverksföreningenanser att inhemska bränslen bör premieras. betonar atlvärmeverken måsle få information om slatens långsiktiga ambitioner vad avserslödet de inhemska bränslena. Plötsliga prisökningar till följd av åtgärderfrån statens sida riskerar att återverka på energisektorn genom alt tiUtrontill deklarerade intentioner för den slatliga energipolitiken inle kan läggaslill grund för beslut på nivå beträffande investeringar i anläggningarmed långa avskrivningstider. Delsamma gäller även ändringar i relationernamellan olika slags energi. och anser däremot att nuvarande stöd lill inhemska bränslenbör avvecklas. Bl.a. kraftindustrin (, och ) och Svenska Petroleuminslitutet anser att användningenav inhemska bränslen inte bör stimuleras i de fall den är i behov avlångsiktigt stöd. Dessa remissinstanser anför också att syftet med nuvarandestöd till inhemska bränslen till stor del synes ha uppnåtts, varför stödelsuccessivt bör kunna avvecklas. anser atl marknaden för de inhemskabränslena kommer att vara kärv - dock att det är sannolikt attskogsbränslena har en egen livskraft som kan förväntas öka i styrka i och medatt främst el blir dyrare in . Det är emellertid för tidigt attsäga om skogsbränslen kommer utnyttjas i den omfattning man tidigare räknatmed. avråder från omfattande subvenUoner på medhänvisning till att bränsleförsörjningen bör ses i etl internationelltperspektiv. framför en liknande åsikt: Enlångsiktig subvention av inhemska bränslen utan egen bärkraft innebär nackdelari form av högre kostnader för samhället beroende dels på skillnaden mellankostnaderna för inhemskt bränsle och andra alternativa bränslen dels på denframsub- 1984/85:120 49 Det är Iveksaml omdel finns slarkare skäl att avslå från den internationella specialiseringensfördelar på della område än på andra områden, l.ex. när del gäller Ullförselnav elektronikkomponenter. Inhemska bränslen kan visserligen ge regionalasysselsättningstillfällen men det är inte givel att det motiverar etl generelltstöd ulan sådana projekt bör i så fall kunna stödjas i former som motsvararandra regionalpolitiskl motiverade industriprojekt. Ökat stöd till forskning om ulsläpp från förbränning , ,, och kommuner, centralorganisationen , ,i , , ,och har ullalat sigpositivt för ökat stöd till forskning om utsläpp från förbränning. Statens strålskyddsinslilul påpekar att även deradioaktiva utsläppen bör beaktas varvid speciell uppmärksamhet bör ägnas åttorvförbränning. konstaterar att utsläppen ihög grad beror på den tekniska utformningen av kombinationen bränsle,förbränningsanläggning och rökgasrening varför det är angelägel atl elt vidareforsknings-och utvecklingsområde prioriteras. framhåller att de mesl offensivaFoU-insatserna bör göras på icke förbränningsbaserad energiframställning. Översyn av formerna för den statliga regleringen omutsläpp av luftföroreningar vid förbränning. instämmer i princip med kommitténs förslagatt formerna för den statliga regleringen av utsläpp utreds förekärnkraftsavvecklingen. Det ligger dock viss fara i att utvecklingen av nyteknik och möjligheterna alt ta tillvara framtida forskningsresultat inomhälso- och miljöskyddsområdet kan hämmas av alltför tidigt uppsatta miljökrav.Del är vikligt att miljökraven anpassas med hänsyn till de långatidsperspektiven och att resultaten av utvecklingen av teknisk reningsutrustningkan tillämpas så snabbt som möjligt. Även stålens naturvårdsverk och kommun varnar föralt fasllägga miljökraven för framlida förbränningsanläggningar för . ställer sig tveksamt tillutredningsförslaget och anför atl nuvarande regler markanl har bidragit till enförbättring av utsläppssi-luaiionen i . I vissa avseenden bör docksannolikt reglerna skärpas. I den mån regelsystemet behöver ses över böruppgiften vara att söka finna etl enkell och lättförståeligt regelsystem medbättre incitament för åtgärder för ökad luftkvalitet som kompletteras medteknisk rådgivning i miljöfrågor. Kraflsam, och Svenska Kraftverksför- Prop.1984/85:120 50 eningen framhåller vikten av att en anknytning sker tilldet internationella arbetet på områdel och atl renl nationella normer undvikes. Kraftsam och avvisar i detlasammanhang kommitléns förslag om miljöavgifter och anför atl alla tekniskt ochekonomiskt försvarbara ålgärder bör vidtas i varje enskill fall. och Landsiingsförbundei lillslyrker allulredningsförslagd genomförs. Ulredning om slalliga ålgärder för alt effektiviseraelanvändningen Enligt statens energiverk bör en sådan utredning undersökaden lekniska potentialen för effektivare elanvändning, de ekonomiska ochinstitutionella incitament och hinder som finns hos producenter ochkonsumenter att öka eleffektiviteten saml de åtgärder som kan vidtas av slalenför att påverka elanvändningen i effektiviserande riktning. Det är oklarthur stor den fakiiska ekonomiska potentialen är. Enligt verket förutsätter enutredning av delta slag ett samarbete mellan flera statliga organ och andraorganisationer. anser sig ha möjlighet all som samordnandemyndighet svara för denna utredning. Svenska Kommunförbundel och tillstyrkeralt den förslagna utredningen tillsattes. , i län, och i som ocksåtillstyrker den av betänkandet föreslagna utredningen anser att den börutsträckas till att omfatta även elanvändningen inom industrin. Folkkampanjen mol kärnkrafi och anser ocksåatt elvärmen bör omfattas av utredningen. Föreningarna föreslår också attkommunema inom ramen för den kommande energiplaneringen skall upprättasärskilda elsparmål. Enligt statens råd för byggnadsforskning bör denföreslagna utredningen utgöra del i en utredning om en ny energisparplan,tillsammans med den förslagna övervakningen av elmarknaden och frågan omstyrning av elpriserna. konstaterar att områdeteffektivare elanvändning bör prioriteras i det statligaenergiforskningsprogrammel. Även anför attutredningen bör kopplas till energiforskningsprogrammet . Kraflsam ifrågasätter varför jusl eleffektiviseringenskall stimuleras och anför att konsumenterna lägger många andra värderingar,förutom rent tekniska, i sitt val av elektrisk utmstning. ochSvenska finner utredningsförslaget mindre angeläget ochbedömer att elpriset är det bästa styrmedlet för en effektiv elanvändning.Elverksföreningen anför dessutom att om en utredning om effeklivisering genomförsbör den avse energianvändningen i allmänhet. Prop.1984/85:120 51 å sin sida anser atl del inleerfordras några statliga åtgärder för atl effektivisera elanvändningen utom närdet gäller den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom högskoleorganisationensram. Förbundet tillstyrker kommitléns förslag endast om del ges dennaavgränsning. Fortlöpande bevakning av elmarknadens ulveckling konstaterar atl en fortlöpandebevakning och analys av dessa frågor passar väl in i allmännautredningsverksamhet och kommenterar vidare betänkandets konstaterande alluppvärmning med direktverkande el i småhus liksom eldrivna värmepumparsannolikt kommer atl kvarstå i energisyslemel även i etl läge med betydligthögre elpriser. Avbrytbara och avkopplingsbara elpannor kommer däremot successivtatt försvinna när elpriset stiger. Verkel menar dock all del finns anledningatl något förfina denna bedömning i syfte att undersöka risken för onödigalångsiktiga bindningar respeklive möjligheterna till ökad flexibilitet. tillstyrker att en utredningutförs och framhåller alt den bristande kunskapen om elanvändningen innebär enbelydande osäkerhet i prognoser om framlida elbehov. Även Svenska Kommunförbundelhar ställt sig positivt till en fortlöpande bevakning av elmarknadensulveckling. Kraflsam, och anser att inga övriga åtgärder erfordras utöver vad somredan görs av statens energiverk som del av verkets normala arbete. Enligt stålens vatlenfallsverks mening finns det f. n.ingenling som tyder på all elmarknaden skulle fungera mindre rationellt änandra marknader och verket finner det därför svårt att förstå varför dennamarknad skulle behöva bevakas särskilt. Enligt Svenska Pelroleuminslitulet kan elproducenternasjälva klara av all bevaka elmarknadens utveckling och atl framlidsplanera. Besked från statsmakterna tiU kraftföretagen om vilkenkraflulbyggnad som är lillålen vid kärnkraftsavvecklingen Kraftsam och anser att beskedom vilken kraftutbyggnad som är tillåten bör lämnas av statsmakterna redan föreår 1990 då man menar att en utbyggnad kan bli nödvändig redan under 1990-talel,oberoende av kärnkraftens avveckling. Även anser atlett tidigt besked är av vikl. menar också atl besked omtillåten utbyggnad bör lämnas medan del kan anstå medbesked om vilka kraftslag som skall ersätta kärnkraften. Prop.1984/85:120 52 Utredning om i vilken takt och i vilken ordningkärnkraften skall las ur drift med hänsyn till säkerhelsmässiga och ekonomiskaförhållanden finner en sådan ulredningvara av särskilt intresse och menar atl nu pågående ulredningar om säkerhel ochslrålskydd kommer all ge viktig bakgrundsinformation för den föreslagna utredningenoch därför kan komma atl påverka avvecklingsplanen. konstaterar alt utredningenenligt lidsplanen skall genomföras . Inspektionen som intehar något emot en sådan utredning i sig påpekar atl denna,utgående från säkerhetstekniska aspekter, säkerligen inle kan rangordna verkenpå det sätt som förväntas. Visserligen kommer mer drifierfaren-heter att samlasfram men dessa kommer inte alt vara tillräckliga. Den tidsram mankan uttala sig om i en utredning av delta slag är av omfattningen . , och menar också all den föreslagna ulredningen blirmeningsfull försl om den genomförs efler . Även menar all ulredningen bör senareläggas. menar att del varken är möjligl eller nödvändigt att genomförautredningen under detla århundrade. i anser del tveksamt om ensärskild ulredning behöver genomföras och menar atl behöriga myndigheter börbedöma de olika kärnkraftsblockens livslängd. påpekar att tillräckligadriflserfarenheter från kärnkraftverken ännu inte finns tillgängliga för attdenna fråga skall kunna avgöras. Slatens kärnkraftsinspekiion har här elllöpande ansvar. Resultaten av bl.a. kärnkraftsinspektionens återkommandesäkerhdsgranskning bör utnyttjas. Någon särskild utredning bör enligt verkel ejtillsättas. Utredningen om lämplig lokalisering av nyakondenskraftverk med hänsyn till miljö, ekonomi och sysselsättning och i läntillstyrker att en sådan utredning tillsätts. påminner om atlsysselsättningsfrågan underlättas om kraftproduktionen föriäggs tillbefinlliga produktionsorter. meieorologiska och hydrologiska inslitul påminnerom atl en lokaliseringsstudie måste innefatta bedömningar av inverkan avulsläpp till luft och vatien medan poängteraratt de undersökningar och utredningar i lokaliserings- och åigärdsfrågor m. m.som skall ligga till grund för tillståndsprövning av nyaenergiproduktions-anläggningar bör starta i så god tid atlundersökningsmaterialet blir av tillfredsställande beskaffenhet och att tidsnödej uppkommer vid själva prövningsförfarandet. Kraflsam och som lillslyrkerden före- 1984/85:120 53 slagna utredningen anser atl meloder bör ulvecklas för bättre skall kunna fastställa olika lokaliseringskänslighd förmiljöpåverkan. anser dock att huvuddragen vadgäller lokalisering av kraftverk är klara oavsett om miljökravenskärps utöver vad som gäller. Slatens energiverk anser alt en sådan utredning börgenomföras försl när man kan överblicka behovet av ny krafl. Enklast torde varaatt kraftbolagen utarbetar och samordnar sina förslag och att dessa sedangranskas och kompletteras av ansvariga slalliga myndigheler. menar att de tekniska problemen vidinplacering av evenluella kolkondenskraftverk i kraftledningssysiemd ärlämligen väl kända liksom vissa av hälso- och miljöriskerna av en kolanvändningi så slor skala. Däremot är konflikterna med pågående och planerad markanvändning,möjligheterna att inordna dessa kraftverk i översiktliga fysiska planer samtfrågan om markreservationer, skyddsavstånd mot omkringlig-gandebostadsbebyggelse etc i stora stycken ännu oprövade. I den kolproposition somframlades av regeringen framhålls också att lokaliseringen avstörre koleldade anläggningar skall slå i överensslämmelse med gällanderiktlinjer i den fysiska riksplaneringen och med den kommunala fysiskaplaneringen. Enligt planverkels mening bör verkel därför få ett särskiltuppdrag i anslutning lill den av energikommittén föreslagnalokali-seringsulredningen för kolkondenskraftverk atl studera lämpliga lägenför dessa verk i ovan nämnda avseenden och därvid utnyttja erfarenheterna fränden fysiska riksplaneringen som bl.a. visat att antalet platser med godaförulsällningar är begränsat. Utredning om tekniska möjligheter och kostnader atl minskautsläppen från kolkondenskraftverk Kraftsam och understrykervikten av att statsmakterna i god lid kartlägger vilka miljökrav som skallställas på kolkraftanläggningar. Kraftförelagen är beredda att medverka vidutredningsarbetet. anför atl del är angelägel atl denav kommittén föreslagna utredningen om lekniska möjligheter och kostnader föratl minska utsläppen från kolkondenskraftverk baseras på provningar ochmätningar på verkliga anläggningar. Medel bör därför anslås fördemon-stralionsanläggning för avancerad förbränning. anser del inte nödvändigt atl tillsättaen särskild utredning för delta ändamål. En naturligare form är en fortsattpriorilering av forskningen och utvecklingsarbele inom delta område.Energiverkei erinrar om den rapport som publicerats. Där föreslås ell program förutveckling av förbränningsteknik och rökgasrening inom energisektorn. Enbedömning görs atl PoD-stöd av storieken 50-100 milj. kr. under några årkan vara nödvändiga. Prop.1984/85:120 54 Förprojektering av nya kraftverk Kraftsam framhåller betydelsen av atl en projektreserv kanerhållas för all anpassa elförsörjningen till utvecklingen av elanvändningen.Myndigheter och regering måsle vara beredda atl la ställning tillkraftverksprojekt trots att tidpunkten för utbyggnaden inte kan anges med någonstörte säkerhet. är beredda att omgående påbörjaförprojektering av vattenkraftsprojekt med rimlig ekonomi efter besked frånstatsmakterna om vilka anläggningar som kan tillålas. Även anser att så mycket sommöjligt av planeringen och tillståndsbehandlingen bör få ske i förväg så atten projeklreserv kan byggas upp och därigenom medge att uppförandet av nyakraftverk kan ske snabbt efler del atl beslut om utbyggnad har fattats. Det ärangeläget att ledtiderna blir väsentligt kortare än vad som gäller . , i , Kalixkommun. Riksförbundet Energileveranlörerna och hartillstyrkl alt förprojekteringar kommer till stånd. poängteraratt man redan tidigare i behandlingen av älvutbyggnaderna i länel förordatframtagandet av underlag för tillåtlighetsprövning av älv, etapp 1. kommun anser att en snabbare tillåtlighetsprövningvore värdefull för att öka beredskapen för färdigställande av nya anläggningarmedan en förprojektering kan vänta till ett senare skede när energiefterfrågansutveckling bättre kan överblickas. påminnerom att förstudier av de hydrologiska fömtsättningarna också bör genomföras. i finner det angeläget attledtiderna förkortas men ser en fara i att investeringsprojekten eventuelltinte sprids ut jämnt över tiden. Älvräddarnas samorganisation anför att de utredningar somutförts i samband med den fysiska riksplaneringen, har gett Ullräckligtkunskapsunderlag varför inga nya förprojekteringar eller lokalsieringssludierkan tillföra något nytt. Organisationen finner det fastlagt att den rimligautbyggnaden av vattenkraften uppgår till /år och alt ytterligareutbyggnader ger oacceptabla skador. 1984/85:120 55 Pris påenergi (SOU 1981:69) Kommitténssammanfattning och slutsatser samt remissyttranden över betänkandet 1 Kommitténs sammanfattning ochslutsatser ........... .. 56 2 Remissyttranden ............................................. .. 70 2.1 Remissinstanser ......................................... .. 70 2.2 Allmänl ..................................................... .. 70 2.3 Kortsiktig marginalkostnad somhuvudprincip ...... 71 2.4 Momentan prissättning ellerintervallprissättning 72 2.5 Övriga synpunkter påprissättning av elenergi .. 73 2.6 Prissättning på fjärrvärme ........................... 74 2.7 Prissättning på olja och andrabränslen ........... 75 1984/85:120 56 1 Kommitténs sammanfattning och slutsatser Ikommitténs direkliv anges att vår analys och redovisning skall syfta till atlge ett underlag för att bedöma om samhällsekonomiska eller energipoliliskafördelar skulle kunna uppnås om taxor och priser vore annorlunda utformade änvad de är . önskemål är därför all vi, så långi möjligt, redovisarresultatet av våra analyser och överväganden i form av översiktligajämförelser mellan de nuvarande energipriserna och energipriser ulformadeefter principer som kan tänkas utgöra alternativ till de nu tillämpade. Efteratt i kapitlen 2 och 3 ha redovisat hur priserna på energi är utformade iSverige och i några andra länder ägnas kapitel 4 åt en analys av den teoretiskagrundvalen för prissättningen. 1 samma kapitel söker vi också beskriva vilkaeffekter, posiiiva och negativa, som kan länkas uppstå vid tillämpning avolika principer för prissättning av energi. Därvid behandlas dels de meratraditionella, koslnadsanknutna prissätiningsprin-ciperna, såsom prissättningenligt självkoslnad, enligt kortsiktig marginalkostnad och enligt långsiktigmarginalkostnad, dels elt antal andra principer för och krav på prissätiningpå energi. Till dessa senare principer och krav hör atl priserna skallslimulera energisparandel och införandet av nya energikällor, bidra till enbalanserad regional utveckling, påverka inkomst-och förmögenhetsfördelningenmellan energiproducenter på vissl sätl m.m. Vi har här även analyseral inverkanav de företagsekonomiska restriktioner som gäller oavsett vilkenprissättningsprincip som tillämpas. Sådana restriktioner kan oftastsammanfattas som ett krav på självfinansiering av nya investeringar och påkostnadstäckning inkl. viss avkastning på dd i energiföretagen investeradekapitalet. Encentral utgångspunkt för vår analys av olika prissällningsprinciper äruppfattningen att prisernas viktigaste roll bör vara att bidra lill en effekiivhushållning med samhällets resurser. Till dessa resurser hör inle bara energi iolika former utan också arbetskraft, realkapital (l. ex. maskiner, byggnader ochiransportmedel) och råvaror. Eftersom del inte finns någol överflöd av någon avdessa resurser måste hushållning med samtliga betraktas som nödvändig.