prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — RRVinstämmer i utredningens uppfattning all det är en viktig uppgifl både påcentral och regional nivå all klargöra de regionalpoliliska konsekvenserna avolika beslul. RRV ställer sig dock tveksamt lill om denna kunskap bäsl tas frampå det säll som föreslås av ulredningen. Enligt RRV:s uppfattning bör övervägasom inle ansvarei för att konkret mäla det regionala ulfallel av olika statligainsalser i stället bör läggas på länsstyrelserna enligt en modell därlänsslyrelserna i sin lur kan lägga ut själva genomförandel som uppdrag tillolika forskare/forskningsorgan. 1984/85:115 262 SAF,och föreslår all detges bälire underlag för diskussioner av den regionala aspeklen vid beredning avolika förslag i , genom all alla förslag som framläggs förses med ettkompletterande avsnitt om vilka regionala och inlerregionala konsekvenser somkan förvänlas av förslaget i fråga. "Del är helt uppenbart att denregionala utvecklingen i vårl land lill övervägande del bestäms av beslut inomandra sektorer än regionalpolitiken. Det är därför nödvändigt att denna aspektfinns med redan när frågoma beredes, oavsett inom vilken seklor beslulenfallas. Del är uteslutet all etl polilikområde som förfogar över halvannanmiljard skall kunna kompensera för åtgärder som vidtas lill hundra gånger delbeloppet inom övriga seklorer i samhället". Uppdragettill ERU och EFA angående överföringen av medel från arbetsmarknadspolitik tillregionalpolitik får stöd av många remissinslanser, bl. SIND, statskontoret,, , SHIO-Familjeföretagen, ERU, samlett antal länsstyrelser. anser att uppdraget bör vidgas lill atl även gällaförsöksverksamhel med sådan överföring i några kommuner inom stödområde A. AMS,EFA och TCO anmäler viss tveksamhet lill förslaget och menar att frågan omdimensionering av olika politikområden inle är en forskningsuppgift utanfrämsl en polilisk fråga som bör utredas av en pariamenlarisk kommitté. EFAsäger vidare att "arbetsmarknadens spontana anpassningsförmåga verkar haförsämrats . Mol bakgmnd av del senare verkar detinte rimligl alt föra över resurser från arbetsmarknadspolitikens permanentaanpassningsunderlältande uppgifler till regionalpolitiken". EFA menarockså alt storleken på dess sekretariat medför atl EFA inte kan ställaforskarresurser ur sitt eget sekretariat till förfogande för etl sådantuppdrag. Iavvaktan på en helläckande analys av gränsdragningen mellan arbetsmarknads-och regionalpoliliken anser TCO att vissa mindre förändringar bör genomföras: - De särskildaberedskapsarbetsplatserna i de norra länen bör permanentas. - Arbetslösa som startar nyaföretag bör kunna erhålla arbetslöshetsersättning. - Möjlighelema att genom lagstiftningge anställda rält lill tjänstledighet för atl försöka startaegna företag eller för alt utveckla produklidéer bör prövas. Utvecklingsfondeni anser alt "i avvakian på resuhatel av ERU:s och EFA:sutredning bör som etl försia steg beslutas att beredskapsmedel kan användasför atl bygga upp induslriella basresurser som lokaler och maskinellgmndutmstning. Sådana medel bör kunna beviljas såvälkommuner som företag. Detla är särskilt angeläget nu när kommunemasobjektreserver sinar. förslag medför en angelägen uppbyggnad av deninduslriella infrastrukturen i de regionalpolitiskt inlressanla områdena".Liknande synpunkter framförs från i . 7 Utbildning, forskning, teknikspridning 7.1 Allmänna synpunkter Utredningenmenar atl forskning och högre utbildning har en nyckelroll som drivkraft i denekonomiska och sociala utvecklingen. Stor vikt läggs vid alt ny teknik ochkunskap sprids även till de regionalpolitiskt utsatta områdena. Dennabedömning delas av en enig remissopinion. UHÅ menar att del kan finnas enkonflikt mellan å ena sidan regionalpolitik och å andra sidan forsknings- ochutbildningspolitik men "de ålgärder som är önskvärda av regionalpoliliskaskäl är ofta neutrala och ibland positiva i förhållande till de mål som gällerför forskning och utbildning". Mångaremissinstanser menar alt utredningens konkreta förslag inom detla område äralltför begränsade. TCO menar t. ex. att förslag borde ha framförts avseendeutbildningssekloms regionalpoliliska ansvar, fortsatt ulbyggnad av de regionalahögskoloma och en ökad spridning av FoU-resurserna. Flera remissinslanser medanknytning lill Bergslagen, bl. a. i län, är oroade överatt utredningen endast föreslår utvecklingsinsatser inom högskoleregion.Fömtsättningarna för tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete i Bergslagenmåste förbättras. Regionstyrelseni högskoleregion påpekar atl högskolans insatser för fortbildningoch vidareutbildning av redan yrkesverksamma inle berörs av ulredningen.Regionstyrelsen menar atl sådana insatser får ell betydligt snabbare genomslagi samhällsekonomin än t. ex. satsningar på forskning och gmndulbildning. STUfinner motiv för att ytterligare analysera "möjligheterna till teknisklindustriell utveckling ulifrån regionala utgångspunkter. STU avser därför atlgenomföra särskilda planerings- och utredningsaktiviteler inom området. Inomramen härför avser STU all utifrån etl teknikperspektiv analysera olikaregioners speciella ulvecklingsförutsältningar. Studierna skall dels resulterai förslag om hur STU kan effektivisera olika verksamheter med hänsyn tillregionala behov, dels ge underlag för förslag lill regeringen om hur den tekniskautvecklingspotentialen kan tillvaralas för all utveckla den regionall anknutnaverksamheten. För STU:s del innebär en sådan insals en utveckling av lidigaregjorda erfarenheter bl.a. från arbetet med Bergslagenprogrammel. Det nya är atlmer systematiskt se till de reella utvecklingsfömtsättningarna ochmöjligheterna att samordna verksamhelen och tillvarata regionalainitiativ". 1984/85:115 264 Lantbruksstyrelsenoch SLU år missnöjda med all ulredningens analys och förslag i övervägande delär knulna lill induslriell produktion och storskaliga leknikformer. Denforskning och utveckling som SLU bedriver, bl. a. i enheter i ochBergslagen, förbises hell. SLU menar bl.a. atl enheterna i ochSkinnskatleberg ger möjlighet alt genom förstärkta lokala forsknings- ochulbildningsresurser medverka i utvecklingen av näringslivel i Bergslagen. 7.2Samverkan regionala högskolor näringslivet Utredningentar speciellt upp de regionala högskolomas roll. Genom sin utbildningsfunktionoch genom forsknings- och utvecklingsarbete kan en högskola aktivt bidra tillden egna regionens utveckling. Utredningen är positiv till de samverkansformermellan högskola, lokala och regionala organ och näringsliv som på senare årväxt fram i syfle alt befrämja spridning av teknik och kunskap lill små ochmedelslora företag. Del föreslås atl länsstyrelsema ges möjlighel att frånlänsanslaget finansiera sådana stiftelser eller andra samverkansorgan. Utredningenssynsätt och förslag får slöd av en enig remissopinion. De regionala ochkommunala remissinstansema markerar betydelsen av att de regionala högskolornautvecklas i teknisk inrikining för att yllerligare stimulera del regionalanäringslivet. TCO menar all också de slörre förelagen utgör en teknisk ochkunskapsmässig resurs i arbetet med teknikspridning. SÖmenar atl den fortsatta planeringen beträffande teknikspridning inom länen börske så att även behoven av avancerad utmstning för utbildningsändamål inomgymnasieskola, komvux och AMU beaklas. I anslagsframställningen för budgetåret1985/86 har SÖ föreslagit att de statsbidrag kommunema får för köp eller hyraav ulmstning i gymnasieskolan får användas även för tekniska centra i egeneller annan kommun. ÄvenSHIO-Familjeföretagen tar upp gymnasieskolan och erinrar om att under senare århar försöksverksamheien med s. k. teknikservice i form av samarbete mellantekniska gymnasier med 4-årig linje och företag utvecklats på ett föredömligtsätt. a. i Ålvsborgs och menar att länsanslagetinte kommer att räcka för satsningarna på teknikcentra m. m. Det behövs äventillskolt från central nivå. Utredningenföreslår också att SIND får i uppdrag alt följa sådan verksamhet med teknik-och kunskapsspridning till små och medelstora företag. Verket bör i samråd medSTU och UHÄ kunna la initiativ till att samverkan och informationsutbyte mellanprojekt i olika regioner kommer till stånd. SINDär myckel positivt till atl på delta sätt kunna bidra till regional utveckling,men påpekar att det kräver resurser. 1984/85:115 265 ÄvenUHÅ och i är positiva lill förslagel. Regionslyrelsenanser dock all uppdragel lill SIND bör komplelleras. Del bör innefallauppgiflen atl öka medvetandet om högskolans kompelens i näringslivet och omhur den kan utnyttjas. En viklig uppgift när del gäller teknik- ochkunskapsspridning till företag är att hitta de rälla rollerna för högskola ochföretag. Det är angeläget all del är företagens behov som slyr utvecklingen,inle högskolans. En väg att åstadkomma della är alt så snart etlutvecklingsarbete går in i ell processkede föra över ansvaret för vidareutveckling till näringslivsorgan eller enskilda företag. Ett aktivi samarbelemellan SIND och högskolan bör, enligt regionslyrelsen, kunna tämja en sådanutveckling. STUanser atl ulredningens förslag inte är ändamålsenligl då slyrelsen redan har ensådan roll. STU anser det naturligt att STU får uppdraget all följaverksamheten med teknik- och kunskapsspridning till små och medelstoraföretag. Samråd bör härvid ske med SIND och UHÄ. Föratt underlätta och påskynda den önskvärda omfördelningen av forsknings- ochutbildningsresurser till förmån för det biolekniska områdel,/örej/årutredningen atl lillförs lolall 25 milj.kr. från denregionalpolitiska treårsramen. Ulredningen/öreä/år atl medlen disponeras med 5milj.kr./år . Flertaletremissinstanser tillslyrker utredningens förslag. anser"att förslagel om en regionalpolitisk salsning inom området genteknologisk bioteknik är väl motiverad, att inslilulioner vid besitterlämplig kompetens och forskningsprofil/volym för all på ett adekvat sättutveckla regionens framtida näringsliv. Dettainnebär i konkreta termer: - atl satsning görs pådoklorandulbildning - att post-doc tjänster inrättas - alt tung och medellungulmstning förnyas - att grundutbildningskapacileteninom Biologlinjen gren II ökas saml atl uppbyggnad av leknisk utbildningstöds". Länsstyrelseni län och forskningsrådsnämnden anser att en satsning på bioteknik iUmeå bör bedömas utifrån etl nationellt behov. UHÅhävdar "atl slarka skäl, bl.a. forskningens krav på långsikiighel ochuniversitetels smala naturvetenskapliga bas med begränsadeomför-delningsmöjligheler, talar för all stödel förlängs, l. ex. genom altåtminstone en del av förstärkningen lillförs fakulletsanslaget". LRFanser att "en bioteknisk forskning för att finna nya användningsområdenav råvaror från de areella näringama är angelägen. Forskningen bör bedrivas isamverkan med råvam- och förädlingsled. LRF finner det därför motiverat, medhänsyn till problemen i inland, atl även 1984/85:115 266 enbioleknisk forskning förläggs lill . Lantbmksuni-versilelelsmöjligheter alt della i denna forskning bör enligt LRFs uppfattningförslärkas". Skogsstyrelsenpåpekar att utredningens förslag inte beaktar den betydande kompetens inom detbiotekniska områdel som finns vid skogsvelenskapligafakultet i . anser del är mycket olyckligl om man förbiserde samverkansmöjligheter som finns inom det biotekniska områdel mellanuniversiteten i . Densalsning på en ulvecklad forskningsorganisation inom dalaområdet som högskolani föreslagil i anslagsframställningen /86 bör enligt utredningengenomföras.Den föreslagna förstärkningen av högskolans basresurser bör enligtutredningen till stor del kunna finansieras genom att de resurstillskott somhögskolan under en följd av år erhållit via särskilda beslut permanenlas genomen höjning av fakultetsanslaget. I takt med uppbyggnaden avforskningsorganisationen till den föreslagna nivån blir ytterligareförstärkning av anslaget nödvändig. Fleraremissinstanser, bl.a. STU, SIND, statskontoret, UHÅ, i ,, i , TCO, , , kommun och kommun ärpositiva och stöder utredningens förslag. i ochSkellefteå kommun påpekar alt utbyggnaden av datateknisk forskning ochutbyggnad vid bör ske med hänsynslagande till utnyttjande ochförstärkning av de forsknings- och utbildningsenheter som finns i . Närdet gäller finansieringen anser högskolan i att finansieringen måslelösas genom en permanent höjning av fakultetsanslaget med minst 6 milj.kr. Eltslutligt ställningslagande lill förslagen kan, enligt forskningsrådsnämnden,endast göras i elt nationellt perspekliv för att få de önskade regionalautvecklingseffekterna. Föratt underlätta och slimulera pågående och planerad verksamhel för tvåleknikstiftelser i och bör enligt utredningen nödvändiga lokaler föruthyrning till företag kunna uppföras med högsta möjliga regionalpolitiskastöd. Fleraremissinstanser, bl. , i ,i högskoleregion, , utvecklingsfonden iVästerbottens län och kommun är positiva lill utredningens förslag.Beträffande del regionalpoliliska stödet för lokalerna kan. 1984/85:115 267 enligtUmeå universUei, inte nog betonas del vikliga i atl de s. k. avknopp-nings- ochgroddföretagen i sin start kan erhålla lokaler i nära anknytning tilluniversitetet lill ell rimligl pris. i Umeåhögskoleregion påpekar atl "elt genomgående drag i stiftelsebildningarnaär att kommunen är siarkt engagerad. Det är alldeles säkert vitaliserande förden egna kommunen och dess högskola. Men konstmktionen vittnar också om att delär i den egna kommunen man väntar sig all dra kommersiell nytta av sinhögskola. Detta kan innebära atl perifera delar av en region kommer atl fåsvårare än nu att tillgodogöra sig den kunskap som produceras vid dessakunskapscentra". Påinitiativ av i utreds f. n. enligt högskolaetl förslag om en ulvecklingsby i anslulning till högskoleområdet. Med denfinansiering ulredningen föreslår kan enligt uppförandet avutvecklingsbyn påskyndas radikalt och bidra till alt kostnadema för lokalerhålls nere fill fördel för avknoppningsföretagen. SINDanser att i frågor som dessa bör beslul fattas i särskild ordning. 7.6Rekrytering till kvalificerade tjänster har del i framför allt , men även i , blivilalll svårare att rekrylera kvalificerad personal, vilket är hämmande förverksamhelen vid de båda högskoleenhelema. Problemen hänger främsl samman medsvårigheter för medföljande maka/make att inom rimlig tid fa arbete på dessaorter. Det rör sig om relativt få fall där problemen uppstår, men dessa fallberör strategiskt viktiga befattningar vid de berörda högskoleenheterna. Därföranser utredningen att olika åtgärder borde prövas för alt underlättarekryteringen. Utredningen/öreä/åratt statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) lillsammans med UHÄ ges i uppdrag attutforma principerna och beräkna kostnadema för följande två åtgärder: - atl under viss lid underlättadubbel bosällning - all genom avtal mellanarbelsgivare och löntagarorganisationer inom berörda kommuner underlätta förmedföljande maka/make att komma i fråga vid tillsättandet av ijänster inom denkommunala sekiom. LOlillstyrker utredningens förslag men anser atl det borde ulvidgas till altgälla arbetsgivare också utanför det kommunala området. ÄvenUHÅ är positivt till förslagel. UHÄ framhåller "att elt minimikrav är altell eventuellt uiredningsuppdrag klart avgränsas till all avse regionalpolitisktbetingade undantagsåtgärder för vilka speciella ekonomiska ochanställningsmässiga villkor skall gälla. Med hänsyn lill det oklara saklägel - fackligt,juridiskt, ekonomiskt - borde kanske hellre resp. högskoleen het av regionalpoliliska medel tilldelas ell engångsanslag för rekryterings- främjande ålgärder under ell år, varefter en ulvärdering görs av åtgärder nas omfattning, ulfall etc. såsom underlag för en seriös diskussion, eventu- 1984/85:115 268 elltockså kompletterande utredningsinsatser, rörande mer permanenlastödåtgärder". AMSanser alt betydande samhällsekonomiska vinster skulle kunna göras omrörligheten ökar i landet som helhel. Slyrelsen erinrar vidare om att ersättningför dubbel bosättning pågår som försöksverksamhet t. o. m. /86för personer i Kimna och som får anställning på annan ort. TCOavstyrker utredningens förslag. Organisationen anser all det vid tillsättandeav tjänster skall vara de sökandes kvalifikationer som ger utslaget. Mångaandra remissinstanser, bl. a. regionslyrelsen i högskoleregion,länsstyrelserna i och . samtkommunerna , anser all frågan är viktig och ärpositiva till utredningens förslag. i ochSkellefteå kommun påpekar att problemet med rekrylering lill nyckelbefatlningarär stort även inom industrin i norra inlandet. De båda remissinstanserna anserall de ålgärder regionalpoliliska utredningen presenterat gällandehögskoleområdet även borde kunna omfalla induslrin. Riksförsäkringsverketlämnar följande information i sill remissvar: "Förall underlätta rekryteringen av läkare har regeringen från ingången av år 1985medgivit all nyelablerade läkare i stödområdena A, B och C får tillämpa arvodensom överstiger normaltaxan . Arvodeshöjningen skall avvecklassuccessivt . En analys av effekternaav denna taxehöjning kommer alt genomföras". Utredningenföreslår alt SIND får i uppdrag atl belysa de möjligheter och hinder förulvecklingen i olika delar av landel som introduktionen av de nya data- ochtelekommunikationsnäten innebär. Samtligaremissinstanser som yttrat sig , planverket, statskontoret, Umeåkommun samt TCO - är positiva till förslaget.Televerkel säger sig vara berett"alt i önskad omfattning medverka i en evenluell vidare ulredning" omtelekommunikationernas belydelse i sammanhanget. Statskontoret anser att"en aktiv styrning är nödvändig för atl kommunikationsutvecklingen skallkunna användas i de regionalpoliliska syftena". Enligt statskontoret måstedärför det underlag som las fram belysa många aspekter och intressenters syn. anser att SIND inle ensamt skall bedriva ulredningen ominformationsteknologins effekter för den regionala utvecklingen. Den böristället bedrivas av regering och/eller länsstyrelser saml ha en seklorsövergripandeinriktning. anser vidare atl del är av särskilt intresse att"utreda i vilken utsträckning ekonomiskl och organisatoriskt stöd för enutbyggnad av data- och satellitbaserade telekommunikationer kankompensera norra inlandet och Norrlands kustland för de långa avstånden tillspecialiserad service och lill personkontakter för marknadsre-lalionema". TCOanser atl nuvarande teletaxor bör ses över då de f.n. är avslåndsberoende.Delta medför konkurrensnackdelar för de norrlandsföretag som är beroende avdataöverföring via telenätet. kommun anser atl "del måste bli eltviktigt mål för slalsmakterna alt ge de norra teleområdena bättre resurser ochförutsättningar än övriga landel för att såväl tillgodose befintliga kundbehov somalt bygga upp en marknad och stimulera utvecklingsinsatser av olika slag. Såmånga andra faktorer diskriminerar att del enligt kommunensuppfallning behövs en posiliv särbehandling av teleområdena i de nordliga länenför alt vår del av landel inte skall förbli på efterkälke". 7.8Lokalisering av superdator till högskoleregion Enligtulredningens uppfallning skulle en förstärkning av dalorkraften kunna öka Umeåhögskoleregions attraklionsförmåga vad gäller avancerad forskning ochhögleknologiskt utvecklingsarbete. Utredningen föreslår all möjligheten attlokalisera en s. k. superdator till högskoleregionen uireds närmare. Remissinstansermed anknytning till regionen är posiliva lill förslagel. Regionstyrelseni högskoleregion anser all beiräffande placeringen av superdatorn såfinns det flera forskningsområden vid som skulle kunna höjasin velenskapliga nivå genom en omedelbar närhet till superdatorn. Avkommunikationstekniska motiv är, enligt högskolan i , en placering iKimna alt föredra framför , då Kimna är basstation för Tele-X. Ävenarbelsmarknadspolitiska moliv talar, enligt högskolan i , för . Närdet gäller lokalisering av en superdator till anser STU all ulgångspunktenmåste vara de nationella behoven och inte regionala inves-teringsönskemål.Liknande synpunkter lämnas av bl.a. forskningsrådsnämnden. STUmeddelar vidare att naturvetenskapliga forskningsrådet, mot bakgrund av denstora efterfrågan på i datacentral i , hartillsatt en gmpp för att utvärdera hittillsvarande erfarenheter och utreda hurdel framlida behovel av superdalorkapacitet skall kunna tillgodoses. STU villavvakla redovisningen av dessa erfarenheter, vilket avses ske . UHÅhänvisar till den pågående ulvärderingen och anser alt de speciella regionalaaspekterna också bör kunna tas upp där. UHÄ framhåller atl betydandeförstärkningar måste tillföras både i och högskolan i av detla slag riskerar, enligt UHÄ, alt skymma behovet aven skyndsam ökning av dessa enheters 1984/85:115 270 tillgånglill datorkraft för både ulbildnings- och forskningsändamål. Enligtstatskontoret "har regeringen redan tidigare uppdragit ål UHÄ att i samrådmed statskontoret utarbeta en samlad ADB-strategi för högskolan. Dennastrategi avses omfalta såväl utbildning och forskning som administration inomhögskolan. Vidare skall strategin omfatta finansieringssystem för attmöjliggöra rättvisande bedömningar av kostnader för såväl anskaffning somdrift. Slatskonlorelfinner det angeläget att den av kommittén föreslagna utredningen om superdatorlill högskoleregion sker i direkl anslulning till utredningen om en samladADB-strategi för högskolan. UHÄ bör ges tilläggsuppdrag att uireda denfrågan." SINDanser all finansiering av en superdator ej bör belasta det regionalpoliliskaanslaget. Utredningen/örei/åratt 3 milj.kr. avsätts för etableringen av en filial till lUC (IndustrielltUtvecklingscentmm) i . Ellanlal remissinslanser, bl.a. STU, är positiva till förslaget. lUC stöderförslaget under fömtsättning all koslnadsläckning för nödvändiginitialinvestering och för de inledande tre årens drift kan garanteras. lUCföreslår att den befintliga CAD/CAM-ulmstningen vid filialen i över till och all en del av investeringsmedlen används föruppgradering av datautmstning i . lUC har beräknat atl del krävsett driftsbidrag i på ca 1,9 milj.kr. för nyinvesteringar i och 3,2 milj.kr. ,utvecklingsfonden och i , kommun och SINDlar upp den satsning på teknikspridning som regeringen nu gör i länoch menar alt en möjlig lUC-filial måste ses i della sammanhang. Östersundskommun föreslår att medlen kvarstår men inle specialdestineras lill enlUC-filial. Utvecklingsarbetet av leknikcentmm och teknikspridningsuppdragetbör påvisa var de största investeringsbehoven finns. anser alldet är nödvändigl med en fortsalt diskussion om inriktningen av lUC-filialensverksamhet så att den ges en sådan utformning atl den kompletterar befintligaresurser i länel. 7.10 SIND:sbranschprogram för träbearbetande industri Ulredningenföreslår att SINDs branschprogram för träbearbetande industri förstärks genomatl 30 milj.kr. avsätts för att slimuleraproduktutveckling och vidareförädling hos sågverks- och träförädlingsföretageni stödområdet. Utredningen föreslår vidare att SIND ges i 1984/85:115 271 uppdragatl utreda vilka möjligheter del finns alt på lång sikt påverka lokaliseringenav förädlingen av skogsråvaran så all en slörre förädling sker i norrainlandet. Förslaget all förstärkabranschprogrammel får slöd av bl.a. länsstyrelserna i ,och , och kommuner saml SIND.Länsstyrelsen i motsätter sig förslaget eflersom del kan genegativa effekter för sågverks- och träförädlingsföretagen i den östra delenav länel. i län menar alt även östra bör omfallasav branschprogrammet. Vadgäller den långsiktiga påverkan av förädlingens lokalisering till inlandetstöds detta förslag av i , kommun samt LRF. För skogsnäringen är del,enligt planverket, mycket som pekar mol en övergång från traditionella metodermed uppkapning av virket på sortiment vid hygget till delträds- och kanskehelträdsmeloder, där iräddelar eller hela träd avverkas och förs lillvirkeslerminaler för industriell hantering. Det är lämpligt att dylikalerminaler inrättas i anslutning till sågverk, massainduslrier ochQärrvärmeverk.