prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Överflyttningenav handläggningen till länsslyrelserna får slöd av flertalet remissinslanser.AMS menar all även beslutsrätten i dispensärenden beträffande könskvotering ochnedsällning av arbelsgivaravgifter vid sysselsättningsökning bör föras överlill . i kan dock inte se all enöverföring av handläggningen lill skulle medföra någrasamordningsvinster och avslyrker därför utredningens förslag. Utredningenföreslår att nedsältning av socialavgifter skall göras även i de delar avstödområde A som ligger utanför Norrbollens län. Remissopinionenär spliltrad i denna fråga. anlal remissinslanser, bl. a. SAF, , . Svenska kommunförbundet.Utvecklingsfonden i . och ,och kommuner är posiliva till förslaget. Någrainstanser, bl. a. AMS, RFV, LO och i acceplerarförslaget med viss ivekan. Tveksamheten rör främst del faktum att någonulvärdering ännu inte hunnit göras av sänkningen i . Andravill att förslaget skall omfatta all prival verksamhet. hörlantbruksstyrelsen, , glesbygdsdelegationen, iJämtlands län, LRF, SHIO-Familjeföretagen, norrländska handelskamrarna ochBräcke kommun. Negalivatill en utvidgning utanför är bl. a. RRV, RSV, SIND,länsstyrelserna i , och samt TCO. I dettasammanhang påpekar i alt "användningen avgenerella och selekliva medel inom en under etl anlal år fix given ram skaparproblem på så sätt alt de generella medlens andel kan växa och därigenombegränsa utrymmet för selekliva väl motiverade insatser". TCOmenar att en sänkning i hela stödområde A försvårar en ulvärdering avsänkningen i och gör atl evenluella effekler där kommer alt minska. Somanledning att avstyrka förslagel hänvisar RSV till att de nuvarande 1984/85:115 282 reglernaför det s. k. Norrboltenstödel inte kan tillämpas maskinellt efleruppbördsomläggningen utan kommer att medföra mliner hosskattemyndigheterna. Ulvidgas krelsen av berörda företag och lokalaskaltemyndigheter ytterligare, kommer kontrollproblemen atl öka. Tvåinstanser vill bättre anpassa systemet med socialavgifissänkning lillstödområdets indelning. i vill alt sänkningen enbartskall gälla stödområde A. kommun föreslår följande generella sänkning:10% i stödområde A, i B och i C. Länsstyrelseni och i anmäler en negativinställning till socialavgiftssänkning som regionalpolitiskt medel. Länsstyrelseni och SIND betonar i sina remissvar atl del är viktigt attpreciseringar redan nu lämnas om alt avgiftssänkningen kommer all gälla underen , l.ex. minsl återstoden av decenniet. Situafioneninom Stiftelsen Industricentra har för utredningens räkning studerats av enarbetsgrupp med representanter för SIND och industridepartementet.Arbetsgruppen har lagt fram tre handlingsalternativ: - Avveckling av verksamheten ochförsäljning av fastighelema till kommuner och befintliga hyresgäster. - Konsolidering av verksamhetenoch en sirävan efler ökad uthyrning och kostnadstäckning under under denärmaste tre åren. Komplelterande investeringar om ca 100 milj.kr. kan behövasunder perioden. - Fortsalt utbyggnad avanläggningama i nuvarande takt. Ökade resurser måsle därvid sättas in på attrekrytera hyresgäster. Utredningenföreslår att Stiftelsen Industricentras verksamhet konsolideras. Det bördärvid eftersträvas all intäktema ökar. Endast sådana komplelterandenybyggnationer som kan hyras ul bör genomföras. StiftelsenIndustricentra bedömer atl del är möjligt att genomföra den föreslagnakonsolideringen med sikte på en senarelagd utveckling av verksamheten.Stiftelsen gör emellertid följande förbehåll:"Intäktsökning eftersträvasgenom pågående hyreshöjningar, främsl avseende kallhyrans kapitalkostnadsandelmed fondering för återkommande refinansieringsbe-hov. Dessutom skall andelenuthyrda lokaler ökas. Delta ger dock inte omedelbar kassaeffekt. Tidsbundnahyresavtal fördröjer hyresjusteringen för redan uthyrda lokaler successivi framlill utgång. I vad avser ny uthyming har stiftelsen visserligen en högmålsällning, men resultatet kan belastas av oväntade händelser.Obeslåndssitualioner hos befinfliga hyresgästföretag är exempel på återkommandeminusposter i resullalav-läsningen". Prop.1984/85:115 283 Stiftelsen har justerat upp hyresnivån på alla lokaler(även de hyresle-diga) och bedömer det rimligt med åriigl ägartillskott, sommoisvarar hyran för av totala lokalylan (i dagslägel uppskattas tillskottettill ca 5 milj. Enligt sliftelsen är del liksom nödvändigt medåriigl ägarbidrag för att täcka de regionalpolitiskt betingadeadministrationskostnader som inle bör belasta fastighetsförvaltningen. SAF, och menar "all Sliftelsen Industricentra nu spelat utsin roll som regionalpoliliskt medel och därför bör avvecklas". Övriga remissinstanser som yttrat sig, bl. a.Norrlandsförbundet, regionala utvecklingsfonden i ,länsstyrelserna i , och samlkommunerna , menar atl del krävs ytterligare salsningar ochatt en utbyggnad måsle fillåtas när så behövs. Utredningen anser alt del nuvarande lokaliseringssamrådelbör ulvecklas. Del lorde vara en fördel om samrådet koncentrerades lill eltmindre antal företag under vissa perioder. Härigenom blir det möjligt alt föramer djupgående diskussioner med berörda företag om möjligheterna alt förläggaviss expansion till de regionalpolifiskl prioriterade landsdelarna. Det ärviktigt att eventuella regionalpolitiska åtaganden från förelagen bedöms molbakgmnd av alla de förbindelser som föreligger mellan resp företag och staten. Förall få till stånd lämpliga finansiella lösningar kan del vara lämpligl allanvända offertslöd. a. SHIO-Familjeföretagen, kommun och Ange kommundelar ulredningens uppfallning all lokaliseringssamrådet bör utvecklas. i lån menar atllokaliseringssamrådel mellan centrala myndigheler och storföretagen inte fårutnyttjas lill alt styra sysselsättningen inom den privata sektom bort frånStockholm. i anser att förslagen äralltför defensiva. Norrlandsfonden anser atl ulredningens ställningslagandeinnebär att "ambitionen att på elt konstruktivt sätt involvera de störreföretagen i regionalpoHuken på detta sätl begravs". Fonden kan inteacceptera delta och hävdar all lokaliseringssamrådel bör vitaliseras. Samrådetbör organisatoriskt ses över och förankras på räll nivå. Enligt nuvarande regler får ytan på en kommunalindustrilokal som finansieras med lokaliseringsstöd i normalfallet uppgå lillhögsl 2000 m. Det innebär enligt ulredningens mening en onödig restrikfion. Istället bör varje projekt prövas med hänsyn till hur stor den tilltänktainvesteringen är 1984/85:115 284 iförhållande till den lokala marknaden för industrilokaler. Endasl i undanlagsfallbör dock lokalytan överstiga 5 000 m. Ivissa fall kan det vara motiverat med stöd lill ombyggnad av befintligainduslrilokaler och lill nybyggnad av relativt slora ytor. Enligt utredningensmening bör staten med lokaliseringsstöd medverka i finansiering av störreombyggnader av induslrilokaler eller nybyggnalion på orter som drabbats avomfattande nedläggningar. Det är lämpligt atl sådana ärenden prövas av SIND. Deremissinslanser som behandlat frågan är i stort selt positiva lillförändringarna gällande kommunala industrilokaler. Sålunda stöder bl. a. SIND,länsstyrelserna i och . anserdock alt stödet bör handläggas av inom samma ramar som övrigalokaliseringsstöd. Delta skulle ge bäitre möjligheter lill samordning eftersomtänkta hyresgäster i de flesta fall söker lokaliseringsstödet som handläggs avlänsstyrelsen. Tierpskommun är negativ lill villkor av typ preliminära hyreskontrakt och till attSIND skall bestämma hyressättningen. Sådana villkor är onödiga eftersomkommunen tar den slörsia risken och har bäsl kännedom om de lokalaförhållandena. SAF,och säger i sittremissvar atl "del har varil möjligt för kommuner all i egen regibygga industrilokaler med hjälp av lokaliseringsstöd. Kommiitén föreslår altdenna möjlighel skall ytteriigare vidgas. Organisalionema anser å sin sida altdet nu inle kan anses föreligga den brisl på lokaler som motiverade atlstödmöjlighelema skapades. Kommunerna bör därför inle längre ha dennamöjlighel". 9 Transportstöd 9.1 Persontransportstöd Ulredningenföreslår atl elt persontransportslöd införes. Stödel bör riktas till företaginom industri och uppdragsverksamhet med högsl 200 anställda. Systemet föreslåsbli utformat så atl varje företag får köpa rabatthäflen med 20 enkelresoravseende resa mellan Siockholm och samtliga flygplatser norr omSundsvall/Hämösand. Sätts priset vid kostar varje enkelresa 500kr.Ulredningen beräknar atl 3 200 företag skulle ingå i den gmpp som skullevara berättigade alt köpa rabattbiljetter. Högst 5000 rabatthäflen torde säljasper år. Den toiala koslnaden för rabatten skulle därvid bli ca 25 milj.kr. Föratt erhålla resursutrymme för ell persontransportslöd föreslår ulredningen enbegränsning av godslransportstödel. inom stödområdet skullekunna erhålla mer än 3 milj.kr. Prop.1984/85:115 285 maximering av bidragel beräknas ge en utgiftsminskning förgodslransportstödel med ca 15 milj.kr. Majorileten av remissinstanserna bl.a.Landstingsförbundet, . Norrlandsfonden, och ett antal länsstyrelser, kommuner och landsting är posiliva lUlinförande av ett persontransportstöd, men anser inte atl slödel skallfinansieras genom en nedskärning av godslransportstödel. SAF, och anser alt medlen för persontransportslöd kan användasbäitre i form av en reducering av arbetsgivaravgiften. Del är en så liten summaall den reelll inte påverkar förelagens ekonomi tillräckligt för all den skallvara moliverad.Organisationerna har svårt att se hur stödet skalladminislreras om man har ambitionen att förhindra missbruk. Den kontrollapparalsom skulle behövas äter sannolikt upp de fördelar som skulle kunna vinnas. () är positivt till införande av ett persontransportstöd. Rådel avstyrkerdock förslagel om en maximering av godslransportstödel. TPR pekar på atl mångastorföretag i , t. ex. , står som fraktbelalare förtransporter från en lång rad legotillverkare och underleverantörer inomstödområdet och därför söker fraktbidrag. Om slödel lill beskärs, skulledetta enligt TPR kunna slå fillbaka mol de småförelag som är underleverantörer,genom atl skulle söka nya underleverantörer närmaresammansättningsenhetema och därmed utanför stödområdet. Vidare anser TPR attpersonlransportslödel bör betalas ul i efterskott, bl. a. för allkontrollmöjligheterna då är bälire. i påpekar alt en reduceringav godslransportstödel skulle innebära att det förelag som i Norrbollens länhaft den gynnsammaste sysselsällningsutvecklingen del senasle decenniet kommeralt drabbas. Det kan innebära minskal uirymme för bl. a. utvecklingsarbete ochi en förlängning allvarliga konsekvenser för della och andra företagsutveckling. Vidare menar atl denna lyp av regionalpoliliskaslimulansålgärder måste vara av långsiklig karaktär. Etl antal remissinstanser, bl.a. länsstyrelserna iVästerbottens och lån, , ,kommun, Ange kommun, kommun och anseratt ell eventuellt persontransportslöd inle bör begränsas lill enbartflygresor. TPR påpekar att även om en myckel slor del avtjänsteresandet i del berörda området förvisso sker med flyg, så siiger andelenjärnvägsresor ju längre söderut i området man kommer, och i de sydligastbelägna delarna i det tänkta stödområdet, specielll i delar av Västernorrlandsoch , moisvarar järnvägsresorna en så ansenlig del av del lolalatjänsteresandel all elt ensidigt stöd lill flygel kan få besvärliga följderför konkurrensen. Ur slrikl administrativ synvinkel skulle etl renl flygstödvara atl föredra. Med hänsyn lill neutraliteten mellan transportmedlen anserdock 1984/85:115 286 TPRatl ell persontransportslöd bör omfatta såväl flyg som järnvägsresor. SJpåpekar i sitl remissvar all ett transportstöd enbart riktal lill flygelförsämrar SJ:s förmåga alt konkurrera. "Flygels frihei att dessulom kunnaanpassa priserna på olika linjer lill konkurrenssituationen möjliggör all ett"överskott" från subventionerade Norrlandslinjer kan användas förprissänkningar i landels södra delar, t.ex. hnjen , därkonkurrensen är markant. SJ saknar motsvarande möjlighet, dvs att med"överskott" från lönsamma linjer sänka taxan på konkurrensulsaltasträckor". Ettbortfall av SJ-intäkter på Norrlandslinjema för affärs- och tjänsteresorinnebär enligt SJ att totalkostnaden för persontåg på i ökadutsträckning måste bäras av turist- och övriga privatresor. En dylik snedbelastningleder enligt SJ till att "tågpriserna måsle höjas och all SJ allvarligtmåste ompröva inriktningen av den långväga persontrafiken, vilket kan leda minskning av utbudet vilket i sin tur påverkar resemöjlighetema för allatyper av resenärer. Den förändrade konkurrenssituationen leder lill att SJ:splaner på nysatsningar på sov- och liggvagns-resandet måsle omprövas. Omkommittéförslaget genomförs är del bl. a. ett direkl slag mot SJ:s nyligenlanserade IC-natt ". Föralt undvika en mbbning av konkurrenssituation mellan tåg och flyg föreslår SJ"atl staten bestämmer en ersättning per resa oavsett färdmedel,differentierad med hänsyn till vilket län förelaget ligger inom, exempelvis 500kr. per resa från BD län och . från Z län. Företagen tilldelas särskildakuponger, vars transportstödsvärde krediteras företagel vid faktureringen. Tågoch flyg har då möjligheter all hämtöver lämna gängse marknadsmässiga rabattertill de olika företagen". SJ påpekar också att företagen med ovanståendeförslag slipper binda kapital i förköpla biljetter. Vidareanser ett antal remissinstanser att stödel bör utgå för andra destinationsorterän . TPRpekar på att "enligt lillgänglig statistik fortsätter upp emot 20 procentav tjänsteresorna från bortom till mål i . Delvore enligt TPR:s mening orimligt att dessa resor inte skulle omfattas av slöd.Det tänkta stödet bör därför gälla för tjänsteresor till eller från bortom , i vilket då även utrikesresor bör ingå". Utvecklingsfondeni påpekar "atl endast har av landetsinköpspotenfial vilket innebär atl kontakterna med är minst likaväsenlliga för företag från och inland. Fonden anser ocksåall tvärförbindelsen över Mittnordenområdet (flyglinjenVasa-Sundsvall-Östersund-Trondheim) bör inbegripas i person-transportstödet dådet är smidigare för resande från exempelvis lill att flyga viaSundsvall. Länsstyrelseni Norrbotiens län förordar att rabaltsystemel skall omfat- 1984/85:115 287 laalla resor över med norrlandsort som utgångspunkt. sägervidare alt stödel kunde utgå i form av bidragsprocent i efterskott som endelersättning för verkligt erlagda personlransportkostnader. En annan metodskulle kunna vara all lillämpa en s. k. krontalsprincip. En lillämpning av ens. k. krontalsprincip vilkel innebär att stödet utgår som etl fast krontal perlångväga resa oberoende av vilken kostnad själva transporten medfört. En sådankonstruktion skulle kunna innebära alt stödel utgår oberoende av vilkettransportmedel som väljs. Norrlandsförbundetanser atl en bindning av stödet till som destinationsort kan länkas"innebära ytterligare en förstärkning av den bundenhet fill och premieringav t. ex. stockholmska konsultföretag som gäller för norrländska förelag".Förbundel anser all del är avståndet, egentligen lidsåtgången, som skall varanormgivande för stödet då det är där koslnaden ligger. ABAerotransport motsätter sig utredningens förslag atl kostnaderna för slödeldelvis skall belasta flygförelagen. Bolaget tror inte att rabatterna skulle geupphov till ett sådanl merresande att rabatterna härigenom skulle blisjälvfinansierande. För atl täcka raballkostnaderna skulle, enligt ABAerotransport, flygföretagen tvingas höja biljettprisema på andratrafikav-snitl. AB Aerotransport föreslår därför atl stödet utformas som ellstöd direkt från samhället lill de avsedda företagen. Inteheller luftfartsverket bedömer det troligt atl flygtrafiken skulle öka pga denföreslagna rabatten. Det finns risk för att Irafiken styrs över lill redanslarki efterfrågade avgångar då det föreslagna rabattsystemet innebär alt detnuvarande prisdifferenlieringssystemels styreffekt beiräffande trafikensfördelning helt elimineras när del gäller de stödberättigadeföretagen. bedömer detta som en allvarlig nackdel. Till en delskulle dessa negaliva verkningar kunna begränsas om slödel utformades som enrabatt oberoende av biljettyp, varvid skillnaden mellan raballeral normalprisoch rabatteral låg/minipris kunde få en viss styreffekt, antagligen dockmindre än för nuvarande prisskillnader. Luftfartsverketanser vidare atl utredningen har dragit en för skarp gräns när den bedömi vilkaförelag som är i störst behov av stöd. föreslår islället altpersonlransportslödel maximeras (på motsvarande sätt som föreslås förgodslransportstödel).Stödel kommer då atl belyda relativt lile för störreförelag, men tröskeleffekterna undviks. Om maximigränsen besläms efler delstöd som kan beräknas för ett kontaktintensivt förelag med mindre än 200anställda kan inte de tillkommande beloppen för enslaka storföretag blisärskilt belydande. anser att "med hänsyn lill flygförelagens goda intäkter påvissa Norrlandslinjer så bör de kunna stå för en väsentlig del av koslnademaför personlransportslödel". Norrländskahandelskamrarna och Ange kommun pekar på vikten av att transportstödet inteurholkas ulan ges karaktären av etl långsiktigt slöd. 1984/85:115 288 Företagenmåste ges möjlighel atl räkna med del i sin långsikliga planering. De bådaremissinstanserna anser del därför vara bälire atl salsa alla lillgängligaresurser på elt väl utbyggt transportstöd. RRV framför följande synpunkter påtransportstödet: "Den utvärdering som redovisas av ulredningen talarsnarast för ell avskaffande av delta stöd. I betänkandet konstateras nämligenatl transportkostnadernas andel av de lotala kostnadema för företagen i deflesta branscher är liten och att transportkostnaderna därförinle torde ha någon avgörande betydelse i företagens kalkyler. Enligt RRV:suppfallning bör mot denna bakgrund och i syfle all förenkla del nuvarandestödsystemet övervägas att avskaffa godstransportstödet och på annat sättkompensera företag med höga transportkostnader. Med samma typ av argument avstyrkerRRV också utredningens förslag om införandel av elt särskiltpersontransportslöd. Omgodstransportstödet trols allt skall behållas bör enligt RRV:s uppfattninginle det av utredningen föreslagna taket för slödel införas. Om siödet skallfinnas kvar och dess ulformning i något avseende ändras är del enligt RRVsmening mer motiverat all införa en regel som begränsar antalet små stödärendenoch gör det möjligt atl i stödgivningen priorilera förelag med högatransportkostnader. I syfte all bl.a. förenkla slödhanteringen och samordnatransportstödet med övrig stödgivning bör vidare övervägas all föra överhandläggningen av stödärendena från transportrådel lill länsslyrelserna". Isyfte atl nå likställighet mellan olika transportmedel föreslår utredningenatt landtransporter till hamnar som ligger vid erhåller stödmed den procentsats som gäller för den längsta transportsträckan ()i resp transportstödzon. Vidare bör enligt utredningen förändringen tillsvidare begränsas lill varuslaget sågade trävaror. Majoritetenav remissinstanserna är posiliv lill förslaget. Många inslanser, bl.a. , , ,, norrländska handels kamrarna saml , ochLuleå kommuner anser dock atl stödet även bör omfalla andra vamgmpper än sågadeträvaror. kommun kräver dessutom atl stödel även skall gällasjötransporterna. säger vidare att de norrländskahamnarnas problem är stora och atl det är önskvärt med ytterligare ålgärder föralt nå elt läge där sjöfart och hamnar kan konkurrera på samma villkor somlandiran sporterna. TPRanser att stödet fömtom sågade trävaror även bör omfatta trävaror som undergåttvidarebearbetning i fråga om hyvling, ämnesbearbetning osv. Detta skulle enligtTPR innebära all man lar fasta på den varugmpp 1984/85:115 289 somger de största möjligheterna för sjöfarten atl konkurrera via norrländskahamnar. TPR säger vidare alt "med hänsyn lill sjöfartens situation utmednorrlandskusten kan det finnas anledning all överväga införandel av ettsjötransportstöd. Etl sådant skulle emellertid kräva atl ytteriigare medelställs till förfogande". SJmenar att konsekvensema av etl ändrat transportstöd är begränsade för SJ somhelhet, men alt de för vissa bandelar kan bli belydande. Denorrländska handelskamrarna anser att om stödel begränsas till sågade trävaroroch de stora sågverken vid kusten inte berättigas så leder detta till enkonkurrenssnedvridning på den svenska marknaden. Länsstyrelsernai och lån och TCO anser atl stödet bör gälla ävenVänerhamnama. TCO och i anser dessulom att ävenMälarhamnama skall vara stödberältigade. , , , statensvattenfallsverk samt menar att stödet bör omfatta landetssamtliga hamnar. Remissinstanserna påpekar att en dylik utvidgning av stödetskulle innebära besparingar för statskassan som en bättre balans vidkonkurrensen mellan norriands- och väst- och sydkusthamnar nås. TPRhar övervägt frågan om stöd för transporter över Vänems hamnar, men kan intefinna några motiv för en sådan utvidgning av stödet. 10 Regionalpolitisk forskning, ERU Utredningenframhåller vad gäller den regionalpoliliska forskningen två uppgifter somsärskilt viktiga för den närmaste framfiden. ERU bör i båda dessa avseendenkunna spela väsentliga roller. Detär för det första angeläget att stimulera sådan forskning vid universitet ochhögskolor som gör att inriktningen och utformningen av regionalpolitiken kanbygga på ett kvalificerat kunskapsunderlag.Den andra viktiga uppgiften gällerspridningen eller vidareförädlingen av synsätt och resultat från forskningentill olika användargmpper. Deremissinstanser som yttral sig i frågan, bl. SÖ, FRN, CERUM, regionstyrelseni högskoleregion, länsstyrelserna i och ochStrömsunds kommun, instämmer i de bedömningar utredningen gjort. CERUMbetonar behovet av resurser för kompetensförstärkningar inom detregionalvetenskapliga forskningsfältet. Vidare framhåller CERUM att det behövsresurser för att förstärka det nordiska forskningssamarbetet samt att det ärväsenthgt med forskning kring naturresursekonomi, skogspolitik och fysiskriksplanering. Del behövs även en inlensifierad forskning kring glesbygdenslångsiktiga och stmkturella problem. 19 1984185.1 saml. 1984/85:115 290 LRFframhåller atl del bör bedrivas särskild forskning för glesbygdens utveckling.Förbundet anser vidare att statistikunderlaget bör förbättras då del nuvarandeunderlaget inle ger tillfredsställande möjligheter att följa den inomregionalautvecklingen. Norrlandsförbundetoch i anser alt CERUM, för att kunna lillvarala ochsamordna den befintliga forskarkompetensen, så snabbi som möjligt bör få ökaderesurser. Föratt stimulera det intresse för regionalpolitisk forskning som finns iVästsverige föreslår i att några av de kvalificeradeforskartjänster, som utredningen föreslår att ERU skall finansiera, placeras iVästsverige. Länsstyrelseni beklagar att ERUs regionala samver-kansgmpper har lagls ned,då de var ett viktigt forum för den regionalpolitiska debatten. Utredningenmenar att en neddragning med kostnadema ett sådant altemativ skallenligt direktiven presenteras är helt oacceptabel sedd i relation till deförstärkta tendensema till geografisk koncentration av sysselsättning ochbefolkning. Enligt utredningen skulle en sådan besparing innebära altkosinader vältrades över på andra polilikområden, främstarbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken. Deflesta remissinslanser menar att en nedskäming av resursema är oacceptabel.Riksförsäkringsverket påtalar därvid sambandet mellan regionalpolitiskaåtgärder och utnyttjandet av socialförsäkringen. SINDmenar all en nedskäming i försia hand bör drabba de generella medlen. SAF,och föreslårnedskärningar i medlen till lokaliseringslån, sysselsättningsstöd ochutvecklingskapital. Även och med förslag till nedskärningar. 12 Remissinstansernas egna förslag EnligtTPR betraktas materialflödet som del främsta rationaliseringsområdet försvenskt näringsliv. En effektiviserad materialadministrafion kan fågenomgripande följder både för näringslivets utvecklingsbetingelser i allmänhetoch för transportsystemets uppbyggnad och funkfion.