prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Frågan om ansvaret förcivilförsvarets materielanskaffning har behandlats av kommittén för samordningav den centrala ledningen av räddningstjänsten i fred ochcivilförsvarsverksamheten (CESAM) och av (nr 3.83-4401) Civilförsvarets maleriel-försörjning. Jag avser att återkomma idenna fråga i anslutning till regeringens ställningstagande till förslagen frånCESAM-kommittén och FRl-ulred-ningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 23 4.6.7 Utökad samverkan inom hälso- och sjukvårdsområdet Samarbetet mellansocialstyrelsen och försvarets sjukvårdsstyrelse utvidgaskontinuerligt. Som exempel kan nämnas studier rörande vårdprinciper ochbehandlingsnormer i krig. Gemensamma studier rörande personalförsörjningen förtotalförsvarets sjukvård kommer att påbörjas. Vidare samarbetar man inomutbildningsverksamheten. Dessa olika samverkansformer bör ytterligare kunna breddas och fördjupas. Hösten 1983träffades en principöverenskommelse mellan staten och omuppbyggnaden av beredskapslager av sjukvårdsspecifik förbmkningsmateriel.Under år 1984 har förhandlingarna fortsatt med syfte att träffa separata avtalmed de enskilda sjukvårdshuvudmännen och sådana har också träffats med vissa av dem.Upphandling har påbörjats. Fömtsättningar har därvid skapats för att anskaffade artikelslag som huvudmännen själva normall utnyttjar i sin normalafredssjukvård. Anskaffningarna sker enligt en materielplan som har utarbetats gemensamtav socialstyrelsenoch och som godkänts av förhandlingsparterna. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vadjag har anfört om arbetet med stmkturförändringar och samordning inom försvaretoch mellan försvaret och andra delarav den offentliga verksamheten. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 24 5 Det militära försvaret 5.1Det senast förflutna budgetåret (1983/84) Försvarsekonominutsattes under /84 för stora påfrestningar särskilttill följd av den stigande dollarkursen som allvarligt försämrade försvaretsköpkraft. Detta konstaterades bl. a. i den slutliga programplan som överbefälhavaren presenteradeunder och i vilken han ocksåredovisade konsekvenserna av de ändrade planeringsfömtsätt-ningama förförsvarets utveckling under de återstående åren av försvarsbeslutsperioden. Debeslut om försvarets ekonomi och fortsatta inriktning som statsmakterna fattadepå gmndval av den fyrpartiuppgörelse som träffades omfattadeemellertid inte det då innevarande budgetåret. I den ansträngdaekonomiska situation som sålunda rådde /84 blev det nödvändigt att begränsa försvarets verksamhet i förhållande till den då gällandeplaneringen. I viss utsträckning inverkade denna ekonomiska åtstramning påutbildningen av de värnpliktigasamt på underhållet av materiel och anläggningar vid förbanden. Den ekonomiska åtstramningen ledde dock framför alltfill att etl stort antal materielbeställningar och betalningar för redan lagdabeställningar inte kunde göras såsomplanerats utan fick skjutas till /85 eller . En omfattandeverksamhet har likväl genomförts. Ca 45000 värnpliktiga har grundutbildatsoch ca 90000 har repetitionsutbildats. Brister förekommer inom vissa områdenmen ett i huvudsak godtagbart resultat har uppnåtts. Under hösten 1983genomfördes en större gemensam försvarsmaktsövning i östra . I övningendeltog ca 20000 man ur alla tre försvarsgrenarna.ssutom deltog i mindre omfattning totalförsvarets civila delar, fr''ivilförsvaret. Erfarenheterna från denna övning såväl som från tidigart jrsvarsmaktsövningar visar på behovet av sådanastörre övningar där även det operativa ledningssystemet kan övas. Fleramaterielbeställningar har fått senareläggas. En betydande mate-rielförnyelse harägt mm under /84. Exempel härpå är för arméns delmoderniseringen av stridsvagnar och fortsatta leveranser av bandvagnar. Tillmarinen levererades ett nytt minjaktfartyg och fortsattes leveranserna avrörliga kustartilleripjäser. Inom flygvapnet omskolades ytterligare enjaktdivision till JA 37 () som utvecklingen av det nya 39 Gripensystemet fortsatte ihuvudsak planenligt. Inombyggnadsområdet följde verksamheten i allt väsentligt de uppgjorda planerna. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 25 5.L2 Det ekonomiska utfallet Utgiftsramen för detmilitära försvaret uppgick för /84 till . iprisläget (prop. 1982/83: 100 bil. 6 s. 55, FöU 9, rskr 271).Regeringen bemyndigades att justera utgiftsramen för det militära försvaret /84 med hänsyn till prisutvecklingen enligt försvarsprisindex(FPI). I annal sammanhang beslöt (prop. 1983/84:40 bil. 2 s. 1-2, FöU7, rskr 88) att priskompensafionen skulle begränsas till högslden förutsatta inflationsnivån, dvs. Denna begränsning skulle utformasså att den bara berörde omräkningen av utgiftsramarna från planeringsprislägettill det prisläge som rådde när verksamheten genomfördes. Den borde vidareutformas så att FPI ersattes av ett index som följde FPI upp tillnivån och om FPI ökade mera - låg kvar på denna nivå. FPI för ett budgetårberäknas som etl genomsnitt av indextalen för augusti, november, febmari ochmaj. ökade FPI i sådan takt att redan majindex kom att ligga över4%, vilkel medförde en viss begränsning av priskompensafionen under budgetåret1983/84. Denna begränsning har beräknats till . Medel-FPI förbudgetåret uppgick till 111,62 med febmari 1982=100,0. Efter kompensation förprisökningar uppgick den militära utgiftsramen under /84 sålundatill (17988520000 x 1,1162 - 30580000) . Detta belopp haremellertid justerats enligt följande. Löner till personal meds. k. NOM-garanti + 1700000 Ubåtsskyddsålgärderenligt till- läggsbudget /84 4-250000000 -1-253870000 för /83(prop. 1983/84: 100 bil. 33,FöU 20, rskr 348) - 8405000 flygtekniskaförsöksanstalten - 1500000 - 9905000 Summa korrigering -f243 965 000 Till postema i sammanställningen vill jag lämnaföljande kommentarer. 1978/79:100 (bil.7, FöU 23, rskr 327) anförde dåvarande departementschefen att särskilda medelinte borde beräknas för personal med s. k. NOM-garanti. Han utgick från attberörd personal skulle kunna omplaceras inom de angivna myndigheterna ellervid andra myndigheter, öm denna omplacering i något fall inte lyckades, bordefrågan om hur och i vad mån kostnaderna skulle täckas få prövas när säkrareunderlag för ställningstagande förelåg. Kostnader för personal med NOM-garantihar under /84 uppkommit vid myndigheterna överbefälhavaren, för- 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 26 svarets materielverk ochfortifikalionsförvallningen. Ett belopp som motsvarar nämnda kostnader harlagts till utgiftsramen genom ökningav prisregleringsmedlen. Kostnaderna förinvesteringar, flyttningar och särskilda förmåner till personalen i samband medatt vissa myndigheter inom försvarsmakten omlokaliseras skall enligt riksdagensbeslut (prop. 6 s. 11, FöU 17, rskr 231) beräknas utanförutgiftsramen. För /84 togs endast en del avomlokaliseringskostnaderna upp i ramberäkningen för det militära försvaret. Ettbelopp som motsvarar tillkommande omlokaliseringskostnader har därför lagtstill utgiftsramen genom att prisregleringsmedlen har ökats. Hänsyn har vidare tagitstill beslut (prop. 1983/84:25 bil. 2, FöU 9, rskr 118) att 250 milj.kr.skall användas för ubåtsskyddsåtgärder utöver den fastställda utgiftsramen /84. Överutnyttjandet avutgiftsramen för budgetårel 1982/83 skall (prop. 1982/83:100 bil. 6 s. 57, FöU9, rskr 271) dras av från ramen för /84. Detta har skett genomatt prisregleringsmedlen har minskats i motsvarande mån. Regeringen har med hänsyntill behovet av resurser för flygteknisk forskning (prop. 1983/84:107 bil. 2 s.8-10) uppdragit åt flygtekniska försöksanstalten att utreda möjlighetema tillanskaffning av en ny s. k. mätsträcka. Regeringen har medgivit att myndighetensanslag får överskridas med högst 1,5 milj. kr. Dettaöverskridande har finansierats genom att tillgängliga prisregleringsmedelminskats med motsvarande belopp. Enligt den redogörelsesom jag har lämnat i del föregående blir den tillgängliga utgiftsramen för detmilitära försvaret /84 (20048206000 -1-243 965000) 20292 171 000kr. Enligt budgetredovisning uppgick utgifterna under derambundna anslagen inkl. ianspråktagna prisregleringsmedel till 20406448384 kr.Utgifterna var alltså (20406448 384 - 20292 171 000) , avmndat114,3 milj.kr., större än utgiftsramen. Regeringen kommer med stöd avriksdagens bemyndigande (prop. 1983/84: 100 bil. 6 s. 57, FöU 15, rskr 219)att beakta överutnyttjandet när utgifterna för det militära försvaret /85 prisregleras. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag haranfört om det militära försvaret under /84. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 27 5.2Innevarande budgetår (1984/85) Verksamheten /85 bedrivs enligt de riktlinjer som finns angivna iprop. 1983/84; 100 bil. 6, och 1983/84:112, FöU 15 och 20, rskr 219 och 348samt i regleringsbreven för budgetåret. a. atl utgiftsramen för det militära försvaret ökades med 600milj. t. o. m. /87. Dessa ökade resurser /85 utnyttjats för åtgärder som till del återför utvecklingenmot den som bestämdes försvarsbeslut. beslöt(prop. 1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr 88) att bl.a. det militära försvarets utgiftsram skullekompenseras med högst . Pris- och löneförändringar haremellertid överstigit denna nivå.Omplaneringar blir därför nödvändiga under innevarande budgetår. Åtgärdernakommer att beröra såväl lednings- och förbandsverksamheten sommaterielanskaffningen. Inomhuvudproduktionsområdena Lednings- och förbandsverksamhet och Anskaffning avanläggningar fortsätter strävandena atl minska koslnaderna för fredsdriften.Rationaliseringar, samordningsåtgärder m. m. samt avveckling avförband i enlighet med försvarsbeslut fortsätter. Den ökade satsningenpå ubåtsskydd medför dels konsekvenser för den normala utbildningsverksamheten inommarinen under /85, dels att åtgärder som syftar tillatt vidmakthålla den långsiktiga beredskapen inom marinen eftersatts. Inomhuvudproduktionsområdet Materielanskaffning beställs för armén bl.a. pansarvämshelikoptrar,televapen, olika slags ammunition samt vissa hjälpmedel för strid i mörker. Inom marinen fortsätter nybyggnad ochmodernisering av övervattensfartyg och ubåtar. Anskaffning av sjömålsro-botar,luftvärn och tunga rörliga batterier fortsätter. Ubåtsskyddsfräm-jande åtgärder genomförs. Inom flygvapnet skerbeställningar för fortsatt utbyggnadav stridslednings- och luftbevakningssystemet. För flygplan 37 anskaffas moderna jaktrobotar. Utbyggnaden avbassystemet sker i huvudsak enligt tidigare lagd plan. Inomhuvudproduktionsområdet Anskaffning av anläggningar anskaffas mark, byggnaderoch anläggningar samt genomförs centralt beslutade ombyggnads- och underhållsarbeten för ca900 milj.kr. Anskaffningen av markfortsätter för och garnisoner samt för en utvidgning avartilleriskjutfältet i . Ett av de störte byggnadsobjekten är färdigställandetav lokaler för arméns tekniska skola och försvarets förvaltningsskola i . Vidare fortsätter utbyggnaden avanläggningar för fredsorganisafionen med anledning av 1982 årsförsvarsbeslut. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 28 flygvapnet fortsätter utbyggnaden för nya radarstationer,utbyggnaden av basanordningar på flygbaser och anpassning av flygbaserna lillett nytt flygbassystem. Som ett led isträvandena atl decentralisera verksamheten har regeringen tillöverbefälhavaren delegerat en stor del av besluten beträffande ombyggnads- ochunderhållsarbeten. Detta innebär att överbefälhavaren har beslutanderätt för ca30 % av den årliga byggnadsvolymen. Inomhuvudproduktionsområdel Forskning och utveckling görs försök ochutvecklingsinsatser med nya pansarvärnsvapen. Utveckling har påbörjats avslutfasstyrd granatkastarammunition och planeras för ett nytt lätt stridsfordon. Inommarinen fortsätter systemutvecklingen för övervattensfartyg och ubåtar samtför amfibieförbanden med lätt kustrobot. Inom flygvapnet fortsätter utvecklingen avflygplan JAS samt studierna av en ny stridslednings- och luftbevakningscentral och avflygburen radar. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om detmilitära försvaret under /85. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 29 5.3Det militära försvarets fortsatta utveckling I oktober 1984inlämnade överbefälhavaren sin programplan för perioden1985/86-1989/90, en analys av flygvapnets ekonomi fram samt en samlad planför utbyggnaden av ubåtsskyddet. I det följande sammanfattar jag de två första av dessatre planeringsdokument. Därefter redovisar jag mina ställningstaganden lill detmilitära försvarets fortsatta utveckling. Beträffande ubåtsskyddsplanen hänvisar jag tilldet särskilda avsnittet om ubåtsskydd. 5.3.2 Överbefälhavaren m. fl. Överbefälhavarenanger i sin programplan att invasionsförsvar enligt försvarsbeslutockså i framfiden är försvarsmaktens viktigaste uppgift. Ett angrepp mot skallfordra så stora resurser och uppoff"-ringar samt ta så att de fördelar som står attvinna med angreppet rimligen inte är värda insatserna. Att upprätthållakrigsorganisationens operativastyrka och beredskap är därför det centrala i försvarsmaktens fredstidaverksamhet. Överbefälhavarenanför vidare att fortsatta kränkningar får konsekvenser för Sverigessäkerhetspolitiska situation oavsett kränkningarnas syfte. Försvarsmaktensförmåga atl demonstrera en trovärdig vilja och förmåga att hävda territorietmot alla typer av kränkningar måste säkerställas. Försvarsmakten måstebalanseras mot olika typer av hot som kan riktas mot oss i ett brett spektmm avsituationer, från fred till krig. Överbefälhavarenkonstaterar att den operativa förmåga som försvarsbeslut gav uttryckför inte helt kan åstadkommas inom de av statsmaktema angivna ekonomiska ramamatrots de medel som tillfördes försvaret efter den politiska överenskommelsen imars 1984. De verksamheter ochfunktioner som enligt överbefälhavaren är särskilt angelägna attförstärka utöver den nivå som kunnat nås i programplanen 1985-1990 ärrepetitionsutbildningen, pansarvärnsfunklionen, sjömine-ringsfiinktionen,flygbaser och attackflygets beväpning samt sambands-ochstridsledningssystem inom samtliga huvudprogram. Överbefälhavaren beräknar kostnadernaför de viktigaste åtgärderna inom ovannämnda områden till ca 600 milj. kr. Beträffandearméstridskrafterna anför överbefälhavaren att de i samverkan med andrastridskrafter skall kunna genomföra främsl anfalls- och avvärjningsstrid igräns- och kustområden. Därutöver skall de ha förmåga 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 30 att föra fördröjningsstrid under lång tid.Förband under utbildning skall i ökad omfattning medverka i beredskapen. Överbefälhavaren anseratt särskild vikt under utbildningen skall läggas vid samträning ikrigsorganiserade brigader och bataljoner, förmåga till strid mot mekaniseradeförband och luftlandsättningsförband saml skydd i vid bemärkelse. Förmågan att föra strid inorra skall enligt överbefälhavaren förbättras. Beredskapen i norraSverige och möjlighetema att snabbi tillföra stridskrafter från övriga delarav landet förbättras. Andelen mekaniserade förband ökas. Underrättelse- ochluftvärnsfunktionen moderniseras och antalet förband utökas. Överbefälhavaren angeratt moderniseringen av tio infanteribrigader (IB 77) slutförs. Rörlighetenförbättras genom fortsatt tillförsel av bandvagn 206. Sex infanleribrigader (IB66 M) modifieras och resterande två utgår ur krigsorganisationen. För attförbättra terrängrörligheten vid IB 66 M organiseras iransportförband medbandvagn 202. En IB 77 omorganiseras till en femte norrlandsbrigad. Fyra pansarbrigader samtpansarförbanden i och på behålls. inom östra jämte vissa pansarförband i södraSverige omorganiseras till en mekaniserad brigad och ett antal friståendemekaniserade bataljoner. Samtliga strids- och pansarbandvagnar renoveras ochmodifieras. Nya lätta stridsfordon för bl.a. pansarvärnsuppgifter ochpersonaltransporter utvecklas och tillförs krigsorganisationen under1990-talet. Arméflyget utökas fill två bataljoner på1990-talet. Anskaffning av televapenförband påbörjas. Marinstrtdskrafternaskall enligt överbefälhavaren i samverkan med andra stridskrafter kunna bekämpaen angripares sjötransporter och sjöstridskrafter samt försvara viktigaskärgårdsområden och kustavsnitt. De skall skydda vår kustsjöfart och övrigaförflyttningar tUl sjöss saml medverka i övervakningen av vårt sjöterritoriumoch ingripa vid brott mot våra tillträdesbestämmelser. Förbanden skall ha högfillgänglighet redan i fred och snabbt kunna sättas in i olika områden. Ytattackförbanden harförmåga till strid på långa avstånd och i telestörd miljö. Förbanden kan läggaut minor. Tillkommande enheter ges ubåtsjakt-kapacitet. Två kustkorvetter typStockholm anskaffas i böijan av perioden. Ytterligare fyra kustkorvetter 90beställs /86. Robot 15 för dessa fartyg är under anskaffning. a. genom att antalet enheter hålls så högt som möjligt samt att derasoperativa och taktiska uthållighet ökas. Deras förmåga alt lägga ut minorförbättras . utvecklas ubåt och anskaffning påbörjas. Minröjningsflottiljerna omorganiseras ochreduceras till åtta. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 31 röjningsfartyg typ Landsort levereras under perioden.Antalet hjälpmin-sveparereduceras kraftigt. Kustartilleriförbandenseldkraft och rörlighet ökas. Tunga rörliga kustartilleribataljonerorganiseras. Rörliga spärr- och kustjägarförband omorganiseras tillamfibiebataljoner och lätta kustartilleribataljoner. Amfibieförbanden tillförsmodern materiel. Ombeväpning av kustrobotfunktionen med robot 15 påbörjas. Samtliga tunga helikoptrar i marinen ges komplettvapenutmstning för ubåtsjakt. Fyra helikoptrar ur flygvapnet byggs om tillubåtsjakthelikoptrar och förs över tillmarinen. Flygstridskraflernaskall enligt överbefälhavaren i samverkan med andra stridskrafter kunna bekämpa en angriparestilllransporter genom luften, över havet och över landgränsen.Flygstridskrafterna skall kraftsamlat kunnamöta angriparens flygbekämpning. Förbanden har hög tillgänglighet redan i fred och kan snabbt sättas in i olikaområden. De medverkar i övervakningoch incidentberedskap, varvid en till beredskapssituationen anpassadflygräddningstjänst upprätthålls. JA37-systemets införande i krigsorganisationen prioriteras. Handlingsfrihetatt behålla tre J 35-divi-sionertill mitten av upprätthålls. Utveckling och anskaffning av en första delserie av JAS 39-systemet harpåböijats. Målet är att krigsor-ganisera den första /93. Antalet medeltungaattackflygdivisioner AJ 37 nedgår i samband med att JAS-divisioner tillförs. De lätta attackflygdivisionerna SK 60reduceras successivt. Antalet spaningsflygdivisioner bhr oförändrat. Möjligheterna atl utnyttja ett nytt skolflygplan förstridsuppgifter utreds. Flygbassystemets uthållighet och skydd ökas. Nyaradarstationer tillförs krigsorganisationen. Utveckling av ett flygburetradarspaningssystem påbörjas och anskaffning sker . Ny materieltill strilbataljonerna ingående i strilcen-traler utvecklas. Det operativaledningssystemet skall enligt överbefälhavaren medge en samordnad ochkraftsamlad insats av stridskrafterna och övriga resurser under beredskap ochkrig. De upprepade kränkningarna ställer ökade krav i fred på förmågan tdl kontinuerligoperativ ledning. Nedanstående tabellvisar krigsorganisationens utveckling enligt överbefälhavarens planering. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 32 Förband/enheter 1984/85 1989/90 1991/92 1994/95 Fältförbandi övrigt (bataljoner) Självständigatorped-/ robol-/patrullbåts-divisioner ' Organisation och antalutreds. Sammanfattningsvis anföröverbefälhavaren att den av statsmakterna beslutade ramhöjningen om 600 milj.kr. per budgetår fr. o. m. /85 har inneburit att fleraväsentliga återföringar kunnat ske i planeringen i enlighel med inriktningen ivårens riksdagsbeslut. Överbefälhavarenkonstaterar dock att det fortfarande råder betydelsefulla brister iförhållande till inriktningen enligt försvarsbeslut. Inom armén gällerdetla främsl pansarvärnsförmågan. Inom marinen skjuts moderniseringen avmineringsfunktionen , som en kraftig reducering avrepetitionsutbildningen har varit nödvändig att göra. Inom flygvapnet kanplanerad förbättring av attackflygets beväpning inte genomföras. Mot bakgmnd av detalltjämt spända internationella läget medför nämnda brister ensäkerhetspolitisk risktagning som enligt överbefälhavaren inte bör tas. Detfinns därför starka skäl anser överbefälhavaren för att nu fatta beslut om eninriktning av försvarsmakten som minst motsvarar ambitionerna i 1982 årsförsvarsbeslut. I sin analys avflygvapnets totala ekonomi /85-2001/02 anföröverbefälhavaren att den samlade avvägningen mellan olika funktioner är rimligoch anpassad till avsedd krigsorganisation . Deprisuppskattningar som gjorts är de bästa lillgängliga. Enligtöverbefälhavaren visar analysen att flygvapnets långsiktiga planering, medgivna förutsättningar, är balanserad och innehåller rimlig säkerhet. Dessaförutsättningar är dels att ett rättvisande priskompensationssy- Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet stem tillämpas, dels att försvaret tilldelas medel sominnebär en i huvudsak bibehållenköpkraft. Beträffande budgetåret1983/84 anför överbefälhavaren i sin programplan för perioden /86-1989/90 atlbesparingsmålen för budgetåret i stortuppnåtts. Överbefälhavaren anger att personalminskningarna har varil störte än planerat och understryker viktenav att personalminskningarna inte får innebära att den totala resursåtgångenökas genom konsultutnyttjande ellerandra kostnadskrävande åtgärder. Konsekvenserna av personalminskningen måste fortlöpande följas uppså att inte omslagspunkter passeras, där det är lönsamt attmot bakgmnd av aktuella uppgifter bibehållaminskningsmålet. Det tidigare utfallet samt de ekonomiska besparingsmålen för /84 och preliminärt utfallför detta budgetår sammanfattaröverbefälhavaren enligt nedanstående sammanställning (prisläge febmari1984; milj. Mål 1983/84 Preliminärt utfall /84 Operaliv ledning m. m. Gemensamma myndigheter m. m. Överbefälhavarenredovisar i sin programplan för perioden /86-1989/90 planerad kostnadsminskning förde olika huvudprogrammen (prisläge febmari 1984;milj. enligt följande sammanställningatl uppnås undertioårsperioden /83-1991/92. Av OB anbefalld reserv ' Varav 175 milj. kr. inom huvudproduktionsområde 2. 3 Riksdagen1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Överbefälhavaren anger idetta sammanhang att kostnadsminskningsmålen ligger fast och anför beträffandede olika huvudprogrammen följande. - Förarméns del har bristerna för perioden efler /87 om ca 415 milj.kr. och i huvudsak täckts genom ökade besparingar i de s. k.fack- och funktionsprojekten samt genom en allmän reducering avbyggnadsverksamheten. Dessa besparingar åstadkoms främst genomsamordningsåtgärder inom garnisoner med flera förband. återståratt identifiera minskningar om ca för perioden /87-1991/92. - Förmarinen bedöms planeringen ha en tillfredsställande säkerhet. - Förflygvapnets del täcks fidigare brister om ca 210 milj.kr. och 230 personårgenom åtgärder inom bl.a.markmålskjutning och verksamhetsförändringar vid i (F5). - Förhuvudprogrammet Operativ ledning m.m. har en ny planering genomförts. Enytterligare bearbetning och fördjupning behövs dock innan säkerheten kan ansestillfredsställande. Åtgärder för att säkerställa att personalminskningsmålelkan uppnås måste identifieras. Nuvarande planering ligger ca övermålet för /92. - Förhuvudprogrammet Gemensamma myndigheter m. m. fullföljs de personalminskningarsom har föreskrivits. Personalminskningarna får inte innebära att den totalaresursåtgången ökas genom konsultutnyttjande eller andra kostnadskrävandeåtgärder. När det gällerpersonalvolymer vid myndigheterna inom huvudprogrammet Gemensamma myndigheterm.