prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Av denna anledning hade del varil tacknämligt, om LMK lagt fram merakonkreta och framätsyftande förslag beträffande alternativa möjligheter atlutnyttja delar av nuvarande åkerareal. 7.2.61 Kooperativa förbundel: Av utredningen framgår alllivsmedelsförsörjningens krav på längre sikl kan tillgodoses med 2,4 milj. haåker. Med hänsyn till att särskilt handelsgödselkväve kan bli en bristvara viden eventuell avspärtning har kommitténs experter beräknat alt den åkerareal som- med hänsyn tagen till skördevarialionen - på sikl behövs för Sverigeslivsmedelsförsörjning uppgår till ca 2,6 milj. ha. KF delar expertgruppensuppfattning. ----- Motiven för att inte föreslå någon anpassning avåkerarealen efter del behov som expertgruppen räknat fram är frågor avallmänpoli tisk karaktär och har en myckel ringa anknylning till vårt behov av livsme del. Måhända kan befolkning vara villig all belala för ell öppel landskap liksom för olika regionala och sysselsättningspolitiska stöd former. KF tillstyrker LMKs förslag om en särskild utredning avsockerbets-och foderpotatisodlingen liksom till hela frågan omstärkelseframställningen. KF delar LMKs uppfattning beträffandeproduktionsmålet för malpotatis nämligen att konsumtionen i huvudsak skalltäckas med inhemsk produklion. Prop.1984/85:166 76 7.2.62 i : Av ulredningenframgår att livsme delsförsörjningens krav på kan tillgodoses med 2,4 milj. ha åker. Med hänsyn lill atl särskilt handelsgödselkväve kan bli en bristvara vid en eventuell avspärtning har kommitléns experter beräknat atl den åkerareal som - med hänsyn lagen till skördevarialionen - pä sikt behövs för livsmedelsförsöijning uppgår till ca 2,6 milj, ha. LO delar expertgruppens uppfattning. ----- Motiven för atl inte föreslå någon anpassning avåkerarealen efter det behov som expertgruppen räknat fram är således frågorav allmänpoli tisk karakiär och har en myckel ringa anknylning lill vårt behov av livsme del. Måhända kan befolkning vara villigt all betala för etl öppet landskap liksom för olika regionala och sysselsällningspoliliska stöd former. LO tillstyrker LMKs förslag om en särskild ulredning avsockerbeis-och fodeipolalisodlingen liksom lill hela frågan omslärkelseframställning-en. Vi delar LMKs uppfallning beträffande produktionsmålet förmatpoialis nämligen all konsumtionen i huvudsak skall läckas med inhemsk produktion. 7.2.63 finner det - angelägel att ell kommande beslutom produktionsmål för jordbrukel innebär ett klarare ställningstagande lillkonsekvenser ifråga om sysselsättnings-, miljö- och nalurvårdsaspekler och hurdessa skall hanteras, än vad som framgår av livsmedelskommitiéns belänkande. 7.2.64 : mening har kommittén inte gett några som helsl belägg för all vårlivsmedelsförsöijning i en krissiluaiion kan ske med hög säkerhel vid en arealom 2,6 milj ha. Skälen som talar för ell bibehållande av nuvarande åkerareal ärur beredskapssynpunkt starkare nu än 1977 och 1982 då de senastejordbrukspoliiiska och försvarspolitiska besluten togs. Så länge kriskosleninle ens kan tillgodoses med nuvarande areal och ammoniakproduktion är dethelt oförklarligt att LMK diskulerar elt produktionsmål som skulle kunnatillåla en nedläggning av åker och därmed en försvagning avlivsmedelsförsöijningen i en krissituation. Förbundel [anser] alt samhället på sikl måsle ta del fullaansvaret för åkerarealen samt lägga fast detla som en mera långsiktig politik. LRFföruisäuer all finansieringen sker med budgetmedel. Förbundel delar----- uppfattningen, attspannmålskvantiieter som åtgår för alt uppfylla internationellaulfäslelser och bistånds-åtaganden bör belalas med inhemskt pris, 7.2.66 : Regeringen börställa krav på /Sockerbolagel all utveckla nya verksamheter vidsockerbruksor- 1984/85:166 77 lerna och samiidigi genom fortsatt stödpolitik ge dem etltidsmässigt Ulrymme att uppfylla kraven, 1 avvaktan på en långsiktig förnyelseförblir förbundets krav: fortsatt lOO-procenlig inhemsk självförsörjningsgradoch drift av samtliga nuvarande sockerbruk. föreslår alt frågan om sockernäringentas upp till förnyad utredning tillsammans med frågorna om vetesocker samt stärkelse från spannmål eller fabrikspotalis. Förbundet tillstyrker detta. Bl.a. bör frågan om en koppling av sockerbaserad ochspannmålsba-serad etanolproduktion då ulredas. Då stärkelse- ochfoderproduktionen i ell spannmålskombinat ger de största ekonomiska bidragen,kan en sådan koppling vara intressant för alt minimera användningen avstärkelse till etanolproduktionen. En ersällning av sockerfoderimporten med inhemskproduktion av soc-kerbaserat foder skulle också ge ökade möjligheter alt bevaraproduktionen vid samtliga sockerbruk och bör också ses över i detta sammanhang. 7.2.67------------------------------------------------------------- : Förbundel anser del rimligl alt pro duktionen anpassas till den omfallning som vi behöver i fredslid. Åkerare alen skulle därmed kunna minskas med ca 300 000 ha. Med hänsyn till atl beräkningarna av den samhällsekonomiska vinst som skulle uppstå vid en nedläggning av åkerarealen är beroende på möjligheten alt finna ny pro duktiv sysselsättning för den i jordbrukel överflödiga arbetskraften, kan dock förbundet acceplera en i princip oförändrad åkerareal. 1 fråga om sockerbetsodlingen och fabrikspolatisodlingenföreslår kommittén en särskild utredning. Förbundet vill inte molsälla sigdetta. Dessa odlingar är av mycket slor betydelse i södra delarna av landetsamt på . Inte minsl ur sysselsättningssynpunkt är det viktiga inslag.Förbundel finner del märkligt alt regeringen beslulade sänka den avSockernäringskommiltén föreslagna arealen. 7.2.68 : Beträffandesockerbets- och fabrikspotatisodlingen m. m. instämmer Livs i behovel av en särskild samlad långsiktig översyn. 7,2,72 Svenska sockerfabriks AB: Vi beklagar atl kommilténinle anselt sig kunna avge något mera konkrel förslag lill beslut beträffandesockernäringen. Vi hade behövt etl sådani. Nalurliglvis dellar vi gärna i denföreslagna ulredningen men anser egenlligen att en sådan är onödig. Sockernäringenhar utretts (enligt betänkandet SOU 1982:6) och de intressantasambanden självförsöijningsgrad - fabriksulnyttjande - tillverkningskostnader fabriksstruklur - sysselsättning är tillräckligt väl kända för atl rationellabeslut om näringens framlid skulle kunna tagas. Prop.1984/85:166 78 7.2.73 betodlares cenlralförening: Enligt SBC:suppfatlning kan nyttan av en ny särskild sockerutredning starkt ifrågasättas, när så pass som ijanuari 1982 Sockernäringskommiuén lade fram sill belän kande "Sockernäringen". Där föreslås en sockerbetsodling baserad påen självförsörjningsgrad av , vilket SBC ansluter sig till och därmed delar den uppfattning, som framförs av LMK-ledamoten i sin reservation till LMK-betänkandet- . Att bibehålla en belodling av ungefär nuvarande omfattningär av stor betydelse för jordbruk, näringsliv och sysselsättning i berördadelar av landet. Vi anser del inle nödvändigl att här upprepa allasockerbetsodlingens posiiiva sidor men vill rent allmänt göra refleklionen,att del i en situation präglad av överskoltsprobiem inom mångaproduktionsgrenar av lantbruket synes egendomligt atl föreslå nedskärning av enunderskottsgröda som sockerbetorna och därmed ytterligare förvärraöverskotlspro-blemet för andra växislag, SBC motsätter sig därför beslämlSveriges uttalande på sockerkonferensen i om en minskning av odlingentill "av konsumtionen". På en punkt, som tidigare inle så myckel observerats, villvi fäsla uppmärksamhet på sockerbetsodlingens värde, nämligen i fråga ommiljön. års undersökningar vid har visal, attsockerbetorna genom sin långa vegetationsperiod bällre än de flesta andragrödor hämmar urlakningen av kväve (, Insl. för markveienskap). 7.2.76 : vill,vad gäller spannmålsarealens omfattning, redovisa följande synpunkter: Iprincip bör även i fråga om vegetabilieprodukler eftersträvas bättre balansmellan produklion och inhemsk konsumtion. Kommillén lorde avsevärt haunderskattat den framtida produktivitetsutvecklingen inom spannmålsodlingen. Växtförädlare i har för spannmål konstaterat en årligavkaslningsökning om /år . räknar man med en motsvarandeåriig ökning om /år. Svensk växtförädlingsexperlis håller för sannolikt alt vikan räkna med en molsvarande ökning av produktiviteten i vårt land, någol somytterligare avsevärt skulle öka de förvänlade spannmålsöverskotten. Om man bibehåller en större areal än den som erfordras förall med tillräcklig säkerhetsmarginal täcka våra försöijningskrav i fred ochkris bör de alternativ som i så fall måste redovisas för att motiveraöverskottsarealen vara på sikl ekonomiskl försvarbara såväl ur jordbrukels somsamhällets synpunkl. 7.2.79 : Åkermarken ären viklig na-turtesurs som bör användas på bästa sätt. Vad detta i praktikeninnebär är en politiskt känslig fråga. Enligt TCOs mening är det nödvändigt all statsmakternaföruisätlnings-lösl utreder och tar ställning lill den nuvarande åkermarkensframtida 1984/85:166 79 Att fortsätta som hillills med växandeöverskott som följd kan skapa en samhällsekonomiskt ochstatsfinansielll ohållbar situalion som tvingar fram en planlös nedläggning avjordar som med en mer förulseende inslällning hade kunnat få en alternativanvändning. 7.2,81 allmänna hypoleksbank: En utgångspunkt förjordbrukspolitiken bör vara atl den brukningsvärda åkerarealen bibehålls ochutnyttjas maximalt för jordbruksproduktion. Med denna utgångspunkt tryggas enmaximal försörjning inom lantbruket som en god livsmedelsberedskapupprätthålls. 7.3 Konsekvenser av resursanpassningen samtöverskoUsarealens finansiering 7.3.8 : Ifrågaom finansieringen av samhällets delansvar för överskottsarealens kostnaderdelar NO den uppfallning som Ullrycks i del särskilda yttrandet av WalterBrangmo m. fl. (s 521). På ytterligare en punkt vill NO anslula sig till dellayllrande, nämligen rörande frågan om utlagningen av förmalningsavgifi förfinansiering av spannmålsöverskotten som belastar endast brödsäd. LMK anserall denna fråga bör ägnas uppmärksamhet och alt yllerligare malerial bör lasfram. LMK anser att hilhörande frågor lämpligen behandlas vid jordbruksprisöverläggningarna.Walter Brangmo m.fl. vill peka pä atl koslnaderna bör få belasla all spannmål,vilkel NO från flera synpunkler anser rimligl. 7.3.9 Statens pris- och kartellnämnd: Huröverskollskoslnader [för mjölk] ska finansieras framgår inte klart.Jordbruksnäringen ska generellt sett bära överskollskoslnader, utom i viss månför spannmål, som lönsamhetsförsämringar anses olämpligl förmjölkproduklionen. Del är enligt SPKs uppfatlning angeläget att dennafinansieringsfråga klargörs. För övriga animalieprodukter säger kommittén att näringensjälv ska bära koslnaderna för överskotten. Därför bör den ges slor frihei att själv bestämma produktionsvolymen. Enligt kommittén finns det för dessa pro dukter inga samhällsekonomiska moliv all upprätthålla en produktion som översiiger den inhemska konsumtionen. Enligt SPKs mening bör därför statsmakterna ange medel som syftar till atl sänka produktionen till denna nivå.----- Kommittén föreslår--- atl samhället ska stå för en del avöverskotls- Kommittén ger exempel på hur finansieringen kan ske, men geringet förslag, SPK anser att det måsle konkretiseras hur finansieringen skaske. De två exempel LMK har gelt skulle båda innebära alt konsumentprisernaskulle höjas, SPK är bl.a. mol bakgrund av den vikande livsmedelskonsumtionenoch de nuvarande överskotten av jordbruksprodukter negativ lill altkonsumenlerna via livsmedelspriserna ska bära dessa koslnader. Prop.1984/85:166 80 7.3.10 : Utredningens förslag lillproduktionsmål har utifrån ett konsumentpolitiskt perspekliv klara brisler.Förslaget innebär bl.a. all ökad produktivitet inom cerealieproduktionenföranleder prishöjningar och ökade levnadskostnader i konsumenlledel. Detla ärhell oacceptabelt frän konsumenlsynpunkl. Konsumentverkels uppfallning är atlefterfrågan skall vara avgörande för produktionens sloriek. Verket anserdessutom all detla bör uppnås på kortare lid än . uppger all en lotalfinansiering avsamhällels koslnader skall ske och anser atl den bör ske inom jordbrukssektornsram, l.ex. genom minskade livsmedelssubventioner eller prispåslag. Konsumentverketsläller sig synnerligen tveksamt till att de enskilda hushållen genom minskadelivsmedelssubvenlioner på mjölk eller genom prispåslag på säd ochsädesprodukter för human konsumlion skall belastas med kostnaderna föröverskottsprodukiionen. Ansvaret för eventuellt överskott måsle framgent varajordbruksnäringens. Vidare anser verkel alt en totalfinansiering genom höjdamatpriser skulle träffa barnhushåll och hushåll med låg disponibel inkomsthårt. Nämnda grupper tvingas alt lägga en störte andel av sinadisponibla medel pä matkontoi än de som ulgör genomsnitt för befolkningen.Det är inle rimligt atl dessa grupper skall lägga större delar av sina disponiblainkomster än den övriga befolkningen på alt bekosta försvars-, sysselsättning-,regional- och naturvårdspoliliska insatser. föreslår därför atlfinansieringen till dessa delar sker över budgeten. 7.3.13 Lantbruksstyrelsen: Livsmedelskommitiénssamhällsekonomiska analyser anlyder att samhällels marginalkoslnader ärrelativt små för en forlsall spannmålsodling på den areal på 200-300 tusenhektar som överstiger de redovisade beredskapsbehoven. Lantbruksslyrelsenbedömer förulsällningarna vara goda för all under en relativt lång periodbedriva en sådan produktion lill relativt låga samhällsekonomiska koslnader. Ensnabb minskning av åkerarealen som i så fall kommer all avse de sämstavkastande arealerna, medför också problem i de ulpräglade glesbygderna därjordbrukel är av störst betydelse ur regionalpolilisk synpunkl. Enligistyrelsens mening lalar därför flera skäl för all särskilda åtgärder ej ärmotiverade för all från samhällels sida påskynda nedläggning av brukningsvärdjordbruksmark. Å andra sidan bör om vitala samhällsintressen ej motverkashinder ej uppställas mot all sämre jordbruksmark las ur produklion. Styrelsenvill i detla sammanhang framhålla att erfarenhelen visar att nedlagdjordbruksmark med användning av modern teknik på relativt korl lid kan sättas i slånd.-- Mol bakgrund av del anförda samt med hänsyn lillosäkerheten om de framtida marknadsulsikterna och arealbehoven tillstyrkerlantbruksstyrelsen kommitléns förslag om gemensaml ansvar för slalen ochnäringen att lösa finansieringen av koslnaderna för vegetabilieexporien. 1984/85:166 81 7.3,17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD vill framhålla alt jordbrukarna och deras organisalioner måslela sill ansvar för produktionsmålet och ställa upp även när del gäller förpliktelser inom jordbruksregleringen.-- Enligt LMKs förslag skulle samhällets finansieringsansvar(för spannmål] utvidgas lill av koslnaderna vid normalskörd. (Om"vid normalskörd" även gäller när faktisk skörd är lägre än normalt,blir samhällels delansvar störte än av den fakiiska kostnaden.) LMKberäknar kostnaderna lill försia året och totalt över enfemårsperiod till . Del förefaller vara en orealistiskt låguppskattning av kostnaderna, både med hänsyn till den troliga exportkostnadenper dt och till möjligheterna att reducera spannmålsöverskotten. Finansieringen förutsätts ske antingen genom överföringfrån livsmedelssubventionen på mjölk eller genom prishöjningar på andralivsmedel. Finansieringen skulle alltså belasta medborgarna i deras egenskap avlivs-medelskonsumenler och inte som skattebetalare. KD har i andra sammanhangmotsatt sig alt konsumenlerna via priserna på livsmedel skall belala förkoslnader av regionalpolitiska eller andra skäl, som inte sammanhänger medsjälva livsmedelskonsumtionen. KD intar samma ståndpunkt belräffandespannmålsöverskotten. Beloppen ovan gäller den regleringsekonomiska kostnadenför spannmålsöverskotten. Det kan ifrågasällas om inle LMKs förslag leder lillatl konsumenlerna får betala två gånger för spannmålsöverskotten. Har jordbrukeluppnått inkomslföljsamhet vid "normall" överskott på spannmål, vilketKD anser är fallel, bör del åvila jordbruket att självt ordna den internautjämningen mellan del pris som uppnås inom landet och exportpriset. Enligt LMK ankommer del på jordbruksnäringen att aktivtarbeta för alt anpassningsätgärderna inom vegetabilieproduktionen leder framtill atl ""statens" delansvar kan minskas. Som tidigareanmärkts, ges inga mer konkrela anvisningar hur della skall gå lill och delfinns heller inga garanlier för atl näringen agerar. Sammanfattningsvis molsäller sig KD bestämt LMKs förslagbeträffande åkerarealen och spannmålsöverskotten. KD kan tänka sig två alternativa handlingsvägarbelräffande åkerarealen: - Av slriklsamhällsekonomiska skäl bör samhället verka för en åkerareal om högst 2,6 miljha. Det bör anmärkas alt även vid denna areal uppkommer etl exportbehov inormalfallet, som vid balans i animalieproduktionen kan uppskattas till 600- 1000 milj kg . Ärealmålet får givetvis lid efler annan omprövas medbeaktande av avkasiningsföränd-ring och dylikt. - 1977 årsbeslut om åkerarealen kvarstår under medan man utrederförutsättningarna och kostnaderna för en övergång lill alternativaodlingsformer. KD utesluter nämligen inle att konsumenterna långsiktigt kanvara beredda alt slödja en odlingsform som tar större 6 1984/85. 1984/85:166 82 ekologiskahänsyn och vid vilken kemikalieberoendet minskas. Även när det gällerhusdjursuppfödningen finns en opinion för förbättrad uppfödningsmiljö. Detlaskulle också leda lill förbättrad kvalitet hos slutprodukten. Etanolfrågan,kring vilken många frågetecken fortfarande finns, kan då också penetreras. 7.3.23Statskontoret: Statskontoret saknar en samlad analys av konsekvenserna av attjordbrukel får bära en störte del av koslnaderna för överskollen. En ökad presspå lönsamhelen kan väntas leda till all de enskilda producenlerna försöker höjaproduktiviteten för all hålla nere koslnaderna. Dessaeffekiiviseringsslrävanden kommer enligt statskontorets bedömning sannoliktatl gynna en geografisk koncentration lill de bästa jordbruksområdena ochstordrift i specialiserade förelag. Förutsatt atl jordbrukel i norta Sverigeäven i fortsättningen får särskilt stöd, torde omställningsproblemen komma altöka påtagligt i mellersta och skogsbygder. En sådan ulvecklingställer särskilda krav på regionalpoliliska insatser i dessa områden, bl.a.föran skapa förutsättningar för kombinationssysselsättning. 7.3.26Sveriges : Utredningen har främst behandlat frågorna kringproduktionsmål och arealbehov i elt relativt kortsiktigt perspekliv. SLU haringen anledning att ta ställning till den politiska kompromiss som har blivitresultatet när del gäller att kortsiktigt finansiera spannmålsöverskottet. Vinoterar dock att förslagen inte överensstämmer med utredningens direktiv enligtvilka kommittén skall utgå ifrån atl näringen själv skall bära koslnaderna fören produktion utöver den samhällsekonomiskt motiverade. Desamhällsekonomiska beräkningar som expertgruppen har gjort kring överskoilsarealen lider av slora brister. Detsamma gäller den utredning som gjorts av lantbrukets utredningsinstitut och som finns som bilaga till livsmedelskommitiéns betänkande. En välfärdsteorelisk analys vilken är del vanliga sättet att beräkna samhällsekonomiska effekter, bör också innefatta skattebetalarnas och konsumenternas koslnader, liksom framlida producenters ökade produktions- och etableringskostnader. De samhälls ekonomiska koslnaderna har mot den bakgrunden underskattats i kommit téns analyser.-- Delfinns inle--- någol som lyder på alt utredningens förslag skulle medföraen förbättrad balans. Vi kan därför antagligen räkna med"över-skotlsarealer"" på mellan en halv och en miljon ha kringeller strax efler . Motbakgrund av della perspekliv, har de val som görs inom livsmedelspoliliken en avgörande betydelse för utvecklingen inom jordbruksnäringen och pålandsbygden under de kommande decennierna. Om man väljer alt efler hand krympa resursernainom näringen, skulle del bli fråga om att fortlöpande minska areal ocharbelskraftinsals med belydande effekler för såväl landskap som samhällsekonomiinom många regioner. Prop.1984/85:166 83 Detta gäller även södra och . All behållaoch utnyttja produktionsresurserna i jordbruksnäringen fullt ut framöver,kräver å andra sidan en offensiv satsning på bl.a. export och alternativproduktion. SLU noterar all livsmedelskommiiién undviker all la ställning idenna strategiska fråga. SLU förordar den senare handlingslinjen med hänsyn lill deslora möjligheter vi ser atl genom FoU långsiktigt utnyttja våra biologiskaproduktionsresurser på ett för samhällel fördelakligl sätt. Vad gällerexportsatsningar krävs dessutom sannolikl en ökad anpassning tillvärldsmarknaden och nya organisatoriska lösningar. 7.3.32 i : LMK har ägnal deregionalpoliliska konsekvenserna av en krympning av jordbrukets resurser myckel litel ulrymme i sin utredning. tycker detta är anmärkningsvärt, särskilt som LMK själv konstaterar alt en kraftig minskning av jordbrukel i vissa områden kan få från samhällsekonomisk synpunkl negaliva effekler. Man säger också atl en fullständig samhällsekonomisk kalkyl borde upp rättas varvid negativa effekter skulle beräknas och ställas emol den sam hällsekonomiska vinst som enligt ulförda beräkningar skulle kunna uppnås om produktionen i jordbrukel minskas. Någon kalkyl för glesbygderna har dock inle presenlerats.Länsstyrel sen är helt enig med LMK all en fullsländig samhällsekonomisk totalana lys borde genomföras men vill skärpa ordvalet lill atl den måste genom.fö- ras. Annars löper vi risken all oersättliga värden i glesbygden förslösas utan bärande ekonomiska moliv. En begränsningav jordbruksproduktion torde i första hand drabba de områden därspannmålsproduktionen är mindre konkurtenskraftig. skogs- ochmellanbygder har goda betingelser för produklion av nötkött och mjölk menhävdar sig sämre i fråga om spannmålen. Goda beten, ulan alternativt värde omdessa produktionsformer försvinner, samt ett klimat som ger goda resultat förgrovfoderproduktion på åkern utgör de faktorer som gör dessa bygder lämpade förboskapsskötsel. Slättbygderna har möjlighet all nå god ekonomi med andraalternativ. 7.3.33 i : Länsstyrelsenanser del självklart atl man i den samhällsekonomiska kalkylen även måsle ta med kostnader för de regionalpolitiska effekterna, landskapsbilden, serviceförsörjningen m. m. Situationen på arbetsmarknaden är sådan atl känner tveksamhet till om frigjorda produktionsresurser kan finna en lönsam användning inom andra områden. I övrigl avslår från atl vidare värdera den samhällsekonomiska kalkylen. Om jordbrukarna inte kan finna lönsamma alternativ lillnuvarande produklion, kommer att tas ur produklion i länet. Med hänsyntill slrukluren och inriktningen saml all jordbrukel i sju län skall skyddassärskilt kan komma atl drabbas särskilt hårt. Prop.1984/85:166 84 7.3.37 i län: Förutomanimalieproduktion har sockerbels- och fabrikspotatisodling slor betydelse förlänets jordbruk. Kommittén har föreslagit att hela frågan om framslällning avsocker och andra sölmedel, spril och stärkelse görs till föremål för ensärskild utredning. anser det ytterst viktigt att en sådanutredning beaktar konsekvenserna för den regionala sysselsättningen inte enbartinom jordbruket utan även för andra näringar som är beroende av dennaproduklion. Enligt mening är det elt framsteg - iförhållande lill nu gällande jordbrukspolitiska beslut - att statens ansvar föröverskottspro-dukiionens koslnader preciserats. tillstyrker därförkommitténs förslag i denna del under förutsättning alt kostnadsfördelningengäller oavsett skörderesultat. En väsenllig fråga i sammanhanget är hur nuvarande arealskall kunna behållas. Enligt länsslyrelsens mening är det vikligt atl nuvarandeåkerareal behålls.