prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — För att underlätta skattemyndigheiernaskontroll av uiflyltningsfallen föreslås presumlionen för fortsattskallskyldighel i förlängd till . En sådan ändring moliveras bl.a. av alt den ökade internalionaliseringen av affärslivet och de förbäiiradekommunikationerna ger både anledning och möjligheter atl under en längre liduppränhålla en anknylning till flera länder. Vid sidan av denna processuella reglering avbevissilualionen i uiflyltningsfallen föreslås också vissa materiella ändringar.Dessa ändringar innebär en anpassning av del skatieräilsligabosällningsbegreppel lill de hemvistregler som rekommenderat sinamedlemsländer atl använda i dubbelbeskattningsavtalen. Genom de föreslagnaändringarna, som innebär en viss uividgning av bosällningsbegreppel, uppnås allde inlerna reglerna läcker in den beskailningsräii som vanligen lillerkännsSverige enligt dubbelbeskattningsavtalen. Lagförslaget i promemorian (Ds Ju 1983:18) Beskattning vidflyttning till utlandet, m. m. Härigenom föreskrivs au p. 1 av anvisningarna till 53 §kommunalskalielagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Anvisningar till 53 S 1, Såsom bosall här i rikel räknas den, som här har sill egenlliga bo och hemvisi. Med i bosall skallskyldig likslälles enligt 68 § den som, utan atl vara bosatt i , sladigvarande vistas här. Svensk medborgare, som icke stadigvarande vistas i , skall likväl kunna anses bosall här om han alltjämt har väsentlig anknylning till . Vid bedömande av frågan om han har väsenllig anknylning lill skall beaklas sådana omsländigheler som att han icke tagit varakligl bo och hemvist på viss utländsk ort, alt han vistas utomlands för sludier eller hälsans vårdande, all han har bo eller familj i , atl han driver rörelse eller innehar faslighel här i rikel och därmed jämförliga förhållanden. Iniill dess förflulil från avresan från skall han allljämi anses bosall här, om han icke visar all han under beskaliningsårel icke haft väsenllig anknylning till . Efler nämnda tids utgång skall han däremol icke anses bosalt i , om del icke visas all sådana omsländigheler förelegat under beskaliningsårel all han allljämt bör anses bosalt här. Hänsyn skall därvid icke lagas till kortvariga eller lillfälliga uppehåll i för affärer, semestrar eller dylikl. Ullänning, som sladigvarande bor i eller under längre lid vistas här ulan andra avbroll än rent tiltfälliga, skall anses ha sitl egenlliga bo och hemvisi i . 3 1984/85. 1, Såsom bosall här i rikel räknas den, som här har sillegenlliga bo och hemvist. Med i bosalt skallskyldig likslälles enligi68 § den som, utan all vara bosall i , sladigvarande vislas här. den som Inle stadigvarande vislas i skalllikväl anses bosalt här om hans personliga och ekonomiska förbindelser med Sverigeär starkare än dem han har med något annal land. Därvid skall beaklas hansfamiljeförhållanden och sociala anknylning, hans yrkesverksamhei och övrigaverksamheler. plaisen för hans affärs-verksamhel, den plals varifrån hanförvallar sin egendom och därmed jämförliga omsländigheler. Om en svensk medborgare inle vislas endasl lillfälliglulomlands skall frågan om han alltjäml är bosatt i avgöras medsärskild hånsyn tagen till avsiklen med utlandsvistelsen. Vidare skall beaklasom han stadigvarande har bosatt sig på en viss utländsk orl och om han iövrigl har avvecklat sin anknytning till . Iniill dess harförfiulit efter avresan IiU ullandet skall han alltjäml anses ha de slarkasleförbindelserna med , om han inle visar att han under beskattningsårethar haft Slarkare anknylning till ett annal land. Efler uigången av denna tidskall han däremol inle anses bosatt i , om det inte visas atl sådanaomsländigheler förelegal under beskattningsåret att bestämmelserna i förstaeller andra stycket är tillämpliga. Prop.1984/85:175 34 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Ju1983:18) Beskattning vid flyttning till utlandet m. m. Efter remiss har yllranden avgetts av riksskalieverkei(RSV), kammarrätterna i och , länsstyrelserna i ,, och saml , länsrätterna i Stockholmoch , lokala skaltemyndighelerna i , och Göleborg,bankinspeklionen, Landsorganisalionen i (LO). (), Svenska maskinbefälsförbundel, Svenska sjöfolksförbundel, Sverigesadvokalsamfund, fartygsbefälsfören-ing. hantverks- ochinduslriorganisalion - Familjeföreiagen (SHIO-Familjeförelagen), , , (), () ochriksförsäkringsverket (RFV). i har bifogal elt yttrande frånlokala skaile-myndigheien i fögderi. Kammarrätten i Slockholm anför: I yllranden över andra förslag från kommissionen hardomslolen ultalal all de i väsenlliga hänseenden inle uppfyller de krav påkartläggning och motiv som normalt brukar ställas. Samma anmärkning måste rikiasmol den promemoria som är föremål för remiss. Flera avsnill (4.4.1, 4.4.3, 6.1 och 6.4) präglas sålundaav vaga och svepande formuleringar som förmedlar ett intryck av alt myckelslora belopp undandras från beskatlning i lill följd avskenbo-sällning i ullandet Några belägg för dessa påslåenden redovisasemellertid inte. Det skulle ha varit en klar fördel om konkrela exempel hadelämnats på siiualioner som avses. Promemorian innehåller också molsiridigapåslåenden (se t ex. s. 21 jfr 53). Moliveringarna är ofla lunna och ger inleen lillräckligi klar uppfattning om vilka beteenden som skall bekämpas likalite som på vilkel sätl detta skall ske i prakliken. synes en del avmoliven sakna läckning i lagtexien och bär därmed prägel av elt försök tilllagstiftning genom moliv (jfr s. 7), någol som slrider mol svensklagslifl-ningstradilion. Som exempel på den brislande slringensen i förslagen kan isamman-hangel pekas på all del nya andra slyckel i punkl 1 av anvisningarnalill 53 § kommunalskalielagen (1928:370) - KL- visseriigen inle innehållernågon uttrycklig bevisbörderegel. 1984/85:175 35 Men lydelsen är ändå sådan atl del lorde komma atl fallapå den enskilde alt visa att han har starkare förbindelser med annal land änSverige. Sä länge han inle lyckas med della blir den svagaste förbindelse medSverige ändå starkast. En sådan ordning ter sig uppseendeväckande och knappastrimlig. Saken har inte alls berörts i promemorian. Till vad som har sagts nu kommer all kommissionen inle hargjort något försök all analysera vilka effekler förslagen kan få, om degenomförs, ulöver det omedelbara syftet, nämligen all - förhoppningsvis -molverka skenbosällning ulomlands. Är del t ex. säkert alt del verkligen i ellslörre sammanhang är etl svenskl inlresse all den som flyttar ul ur rikel i ensådan ulslräckning skär av banden med som lorde bli nödvändigl, om hanskall vara säker på atl utflyilningen skall godias utan omsländiga processero.l.? Är del välbelänkl all konstruera en reglering som skulle medföra alt densvensk som flyliar ut ur rikel i praktiken nödgas avveckla silt innehav avsvenska aktier o. 1. samiidigi som ulländska placeringar i aklier på densvenska börsen lorde upplevas som någol posilivi frän samhällsekonomisksynpunkl? Del är förvånande all kommissionen finner sig kunna fullsländiglförbigå frågeställningar av denna art med tystnad. Av skäl som harangens i del föregående anser kammarrättenatl del inle går atl med utgångspunkt i promemorian avgöra om förslagen däribärs upp av tillräckliga skäl. Domstolen avstyrker därför atl en reformgenomförs på grundval av denna. Länsrällen i Slockholms lim anför: Inlernaiionell beskailning är etl rätlsområde som i mångaolika hänseenden erbjuder belydande svårigheter. Samhällsulvecklingen under desenasle årtiondena har gåu med slor hasiighei mol ökad internationalisering,vidgad utrikeshandel och förbättrade kommunikationer, lolall sell en kraffigiökad rörelse över nationsgränserna. Lagsliflningen har inle hängl med iuivecklingen. I slällei för en konvenlion lill vilken de anslutna slalernasinlerna rätisregler kunde anknyla har vi elt rättsläge med bristande överensslämmelsemellan vår egen nationella lagstiftning och gällande dubbelbeskattningsavtal.Dessa avtal inbördes föreler en mängd inbördes avvikelser. En följd av dennuvarande ordningen är atl ett stigande antal personer läcks in under deinlerna beskaiiningsreglerna i flera stater med de olägenheler som detta förmed sig både för de enskilda och för staterna. Mol bakgrund av de senaste årtiondenas snabba ulvecklingsynes behov föreligga av en översyn av lagstifiningen på områdel. En sådanöversyn borde bygga på en ordenllig probleminveniering, en klar målformuleringoch en kartläggning och diskussion av aliernaiiva lösningar. Som ulgångspunkler för förslag synesendasl ha lagls uppfattningen att den svenska staten drabbas av ett belydandeskattebortfall och all delta kan rältas lill eller molverkas genom deföreslagna skärpningarna i lagsliftningen. De nuvarande förhållandena haremellerlid inte närmare beskrivils. Såvill länsrällen kan förslå lämnar människor avbl.a. Många gör del för atl tilliräda en anställning ulomlands förkortare eller längre lid. Dessa fall synes inle utgöra någol slörre problem.Andra lämnar för all de anser att de skattekrav som ställs på dem vidfortsatt vislelse här i landel är så stora atl de finner del mesl förenligl medsina egna inlressen atl välja en annan uppehållsort. 1984/85:175 36 Ulflyllning av det senare skälet lär man inle komma ålgenom all "bygga högre slakel". Den som av skalleskäl vill lämnalandel lorde anpassa sig lill de regler som slälls upp. Om "slaketen"byggs för höga riskerar man för övrigt all de som flyliar ul också i ökadulslräckning för med sig sill kapilal. En sådan effekl synes definilivi inteönskvärd. Del borde inte komma i fråga i en modern västerländskdemokrati all söka förhindra utflyttning av vare sig det ena eller andraskälel. Den som vill bosätta sig nägon annanstans än i ska rimligen fågöra del ulan alt trakasseras av några folkbokföringsmyndigheter. En hell annan fråga är på vilka grunder beskailning skallske här i landel. Vad nu sagls ulgör del främsla skälel för alt dra en klarskiljelinje mellan regler för folkbokföring och beskattning. genomförande av kommissionens förslag lill ändringar ianvisningarna lill 53 § kommunalskalielagen skulle inie medföra några negalivaeffekler på arbelssiiuaiionen i skaliedomslolarna men knappasl heller medförade förbällringar som kommissionen sagl sig eftersträva. Lokala skallemyndighelen i Slockholms fögderi anför: Förslagel som sådani kan inle anses ulgöra någon slörreskärpning av nu gällande regler. En radikal åigärd vore all beskalla allasvenska medborgare oavsell bosällning i likhel med amerikanska skatiereglerför amerikanska medborgare, skulle då gälla allasvenska medborgare över hela världen. I den mån svensk skall kunde utgå påbeskallad utländsk inkomst skulle utländsk skatt avräknas i Sverige.Allernaiivel skulle man kunna lillämpa källslalsprincipen, dvs. all inkomsl somhärrör från källa i och förmögenhet i beskattas här. För all nämnda förslag skall få någon effekl erfordras en ändringi de flesla dubbelbeskallningsavlal. Lokala skallemyndighelen i Jögderi anför; Tillämpningen av reglerna i p. I i anvisningarna lill 53 §kommunalskalielagen bereder skaliemyndighelerna belydande svårigheier. 1försia hand kan problemen hänföras till ulredningssidan. Del saknas förnärvarande generella kontrollmöjligheter som ger skattemyndigheterna kännedomom vilka personer som flyttar ul ur landet och som således enligt lagen ärpresumtiva skattskyldiga. I slorl sell är man hänvisad lill bedömning av demsom själv hör av sig genom all inge självdeklaralion eller genom all på annalsäll beskriva sin anknylning lill . Del är emellerlid inte vanligt allskaltskyldig självmant lämnar självdeklaration för år efter det all ulflyllningskell. Reglerna har också den bristen alt de i vissa fall inte medgerbeskatlning i även om så skulle vara möjligl enligi dubbelbeskallningsavlal. Förslagel innehåller betydelsefulla ändringar i detskalterällsliga bosätt-ningsbegreppel i syfte atl möjliggöra vidgadeskalleanspråk från svensk sida på ulflyitade svenskar. Eu genomgående drag ärau bevisbördan i skaltelvisier av ifrågavarande slag i ökad utsträckning läggspå den skaltskyldige. 1984/85:175 37 Nuvarande regler pä områdel lillkom efler omsorgsfullaförberedelser. De grundas pä samma av rekommenderade modellregler för dubbelbeskallningsavlalsom nu åberopas av kommissionen mot ekonomisk brollsiighel. De präglas av enslrävan alt så långi som ansågs vara försvariigl från rättssäkerhetssynpunktmöjliggöra all svenska inlressen hävdades inom ramen för de principer somrekommenderas av . Som främsla medel härför infördes den s.k. ireårsregeln.Den innebär en presumiion för atl en ulflyitad svensk under de ire försia årenskall anses ha bibehållil den starkaste anknylningen lill , enpresumiion som givelvis kan molbevisas av den skatlskyldige. Efler år ärpresumlionen den motsatta. Det ankommer då på skatiemyndighelerna att bevisaall sådan anknylning allljämi föreligger. Presumtionsreglerna bygger pålankegången all anknytningen lill successivi försvagas. I anvisningarnatill 53 § kommunalskattelagen räknas upp ett antal omständigheter somerfarenhetsmässigt visat sig ha betydelse i bosällningslvisler och som enligilagsliflarens mening kan peka på bibehållen väsenllig anknylning lill Sverige.Del är all märka alt dubbelbeskallningsavlalen ofla nog kan leda till engynnsammare ulgång för den skattskyldige än vad anvisningarna anger. Sålundamåsle en bevisning från den skallskyldiges sida om all han har "centrumför levnadsintresscna" i annan stat leda fram till alt han anses bosall iden staten, även om de inlerna svenska reglerna i och för sig skulle geunderiag för all anse honom bosall i . Oavsell all sambandel mellan bosällningsreglerna och denekonomiska brollslighelen uppenbariigen är svagl, inger del belänkligheier all,på grundval av en snabb och med föga grundlighel gjord ulredning, gå in ochändra i gällande, omsorgsfulll uppbyggda, regelsyslem. Förslagel är också genomsina glidande, delvis oklara formuleringar, svårt all överblicka, och del blir,om det skulle genomföras, också svårt all lillämpa. Huvudförslaget är atlförlänga ireårspresumlionen lill all gälla . Även om kommissionen kunnalåberopa en väsliysk förebild, saknas del enligi inspeklionens mening anledningätt frångå den omsorgsfulla avvägning av sinsemellan motstridiga synpunklersom gjorts i den nuvarande lagsliftningen. Dessa kan sammanfattas så att molinlressel av au molverka misslänkl skalteflykl får vägas det lika beakiansvärdainlressel av att inte skapa onödiga svårigheier i bona fidefall. Vad slulligen angår de av kommissionen åberopadeulflyllningarna av kapitalstarka personer lill får inspeklionenånyo erinra om all vilka bosällningsregler som än inierni införes i ,dessa aldrig kan leda lill etl för svenska beskatlningsintressen gynnsammareresultat än dubbelbeskaltningsavialei mellan och Slorbrilannien. Inspeklionen har här endasl kunnat peka på en deluppenbara brisler i kommissionens förslag. Vad som framkommil är enligtinspeklionens mening tillräckligt för au konstatera atl förslagel inte ärägnal att läggas till grund för lagstiftning. Förslaget måsle därför avstyrkas. LO delar kommissionens bedömning att lagstiftningen inleär tillräckligt effekiiv för all förhindra skalteflykl med internationellkarakiär. Det råder ingen tvekan om alt skalieundanhållandel medinternationella förgreningar Ulgör en växande andel av del lolalaskalieundanhållandel saml alt sken-bosätiningar i ökad ulslräckning ingår somelt viktigt led i skatteflykten. Prop.1984/85:175 38 Förutom internalionaliseringen av samhällsutvecklingenlorde den internationella skatleflyklen framför alll lillskrivas brister i denmaleriella lagsliftningen och skattekontrollen. LO anser det därför somsynnerligen angelägel all yllerligare skärpa bosällningsbegreppel. Men del ärenligi LOs beslämda uppfattning långlifrån tillräckligt med enbart ålgärder pålagstiflningsområdet ulan kompletlerande insalser måsle även vidias påkontroll- och ulredningssidan. Del är i detla sammanhang nödvändigl all Sverigegenom intensifierade anslrängningar i högre grad kan få lill slånd bindande inlernaiionellaavtal om olika former av bislånd i skalleärenden. Den föreslagna revideringen och skärpningen avbosättningsbegreppet, inklusive bevispresumtionen, anser LO vara enändamålsenlig anpassning lill internationella skatterätten och OECDs modellavtalför dubbelbeskattning. LO har därför inga principiella invändningar motförslagens sakliga eller laglekniska ulformning. Del är enligt LO utomordentligt angelägel all, somulredningen föreslår, utvidga och förbällra samarbetet mellan skalle- ochfolkbokföringsmyn-dighelerna särskilt beträffande prövningen och kontrollen iutflyttnings-ärenden. I vilka former och hur della utökade samarbete konkrelskall ulformas bör emellertid ytterligare analyseras. Promemorian är enligt SAFs uppfallning bristfällig i sävälmaterielll som formellt hänseende. Långtgående påslåenden framförs ulan belägg,exempelvis på sid. 26, sista styckel. Formuleringarna av typ "debriiliska skaltemyndighelerna underlåter atl beskalla vissa inkomsler" äranmärkningsvärda (sid. 40, första slyckel); det är knappast kommissionensuppgift alt uttala värdeomdömen om ell annal lands skattelagstiftning. Enligt sina direktiv skall kommissionen föreslå lämpligaålgärder mol dels klart brolisliga förfaranden, dels olika illegalaförfaranden. För alt en ulredning på ell meningsfulli sålt skall kunnafullgöra sill uppdrag och föreslå adekvata ålgärder är det nödvändigt alt denbörjar med en analys av del område man skall behandla. En sådan analys måsleinnehålla en invenlering och kartläggning av de förhållanden man inte anseracceptabla och därför vill förändra. De åtgärder som härefter föreslås måslevara anpassade så all de bidrar till den förändring man syftar lill. Beträffande del av kommissionen framlagda förslagel nödgasman konstatera all de ålgärder som föreslås icke på någol sätl kan antas bidralill atl lösa några av de problem man redovisat i betänkandet. De försök lillprobleminveniering som kommissionen gjort pekar myckel entydigt på alt deninternationella skatleflyklen i försia hand är ell renl kontrollteknisklproblem. Delta visar inte minsl den svepande och kvällspressinflueradebeskrivning av internationell skaileflykt som lämnas nedersl på sidan 26 ibetänkandet De exempel, som därutöver lämnas i del avsniU 4.4.2 som benämnls"Uppiäcktssvårigheler" och i del därpå följande avsniltel 4.4.3 ochden exemplifiering med bl.a. "bulvanägda bostäder" och "personersom lyckats dupera myndigheterna", understryker ytterligare atl del ärkonlrollsvårighelen och inte otillräcklig materiell lagsliflning som utgör ellproblem i kampen mol inlernaiionell skalteflykl. Prop.1984/85:175 39 Kommissionen har också om än inle tillräckligt lagilkonsekvenserna av delta och på sidan 40 konslaleral all man "är medvelenom all man inle kan komma till rätta med de beskrivna förhållandena enbartgenom en ändring av del skatterältsliga bosällningsbegreppel". Enkonsekvent hållning från kommissionens sida hade inneburil all del i föregåendemening cilerade ordet "enbart" ulgåll. Inlet av deskatleflyktsproblem som kommissionen redovisal lorde lösas genom de föreslagnaändringarna i anvisningarna lill 53 § kommunalskalielagen. Förulom de kontrollproblem som nämnls medför nämligen, somkommissionen också varil medvelen om, samlliga de dubbelbeskattningsavtalenligt vilka tillämpas lill all vederbörande är undanlagen frånskallskyldighel i om vederbörande har sladigvarande boslad i del andraavlalsslutande landel men saknar sådan i . Försl om sådan boslad ocksåfinns i blir del aktuellt atl bestämma skattskyldigheten på grundvalav centrum för levnadsintressena, 1 de fall stadigvarande boslad finns i annatland men inle i kommer därför - oavsell de ändringar som föresläs någon skallskyldighel inle all föreligga i . För alt öka antalel fall med skatterätlsligt stadigvarandebostad i föreslår utredningen all även frilidsfastigheier skall kunnaräknas lill denna kaiegori av bosläder. Det är inle svårl alt föreställa sighur en sådan förändring skulle mölas av ulomlands bosalta personer medfritidsbostad i . Antalet svårkontrollerade fall av bulvanägdafrilidsfastigheier skulle öka men någon ökning av anlalet skattskyldiga skulle knappaslske. Man måsle därför konslalera all kommissionens förslag inteär ägnal all lösa några problem. 1 slället torde ell genomförande av förslagelkomma alt leda lill en massa lolkningsproblem. Här kan bara nämnas de belydandesvårigheier som föreligger att ulreda subjektiva moliv, dvs. avsiklen med enulflytining eller om en persons relationer till vissa släktingar är starkare änlill andra osv. Eflersom, enligt vad som uttalas i specialmotiveringen och avvad som följer av den föreslagna laglexlen och allmänna process-rättsligagrunder, bevisbördan i dessa hänseenden åvilar fiscus är del lätt atl inse atlskaliemyndighelerna slälls inför svåra och i vissa slycken omfallandeuiredningsproblem. En konsekvens av della kan bli anlingen all myndighelen ryggarför ulredningssvårigheterna eller också lägga ner onödigt mycken lid på allulreda och bevisa de omsländigheler som enligt den föreslagna beslämmelsenlalar för skallskyldighel i . Om myndighelen väljer att ligga lågl sker ingaförändringar i förhållande lill nuvarande lillämpning. Skulle man däremol väljaall leva upp lill kommissionens inlenlioner uppslår myckel kompliceradelolkningsproblem för såväl skaliemyndighelerna som för de skallskyldiga.Eflersom del är ell myckel slarkl önskemål i dagens skalledebail all igöriigasle mån förenkla lagstiftningen ulgör därför kommissionens förslag ellreakiionärl inslag i dessa sirävanden. Prop.1984/85:175 40 3 Förslaget om att ändra bosättningsbegreppet i punkt 1andra stycket av anvisningarna tiil kommunalskattelagen (1928:370) Kommissionen föreslår i ell nyll andra slycke till punkl Iav anvisningarna till 53 § KL en generell regel med innebörd all även den sominle sladigvarande vislas i likväl skall anses bosall här, om hans personligaoch ekonomiska förbindelser med är slarkare än dem han har med någotannat land. RSV förutsätter att man med uttrycket stadigvarande vislelseliksom nu skall förstå vistelse som överstiger . Det sägs i promemorian (s. 51) alt den föreslagnaavvägningsregeln är en anpassning lill hemvislbestämmelserna i . Vidare sägs (s. 38) all del bör vara etl minimikrav all de inlernareglerna läcker den beskailningsräii som lillerkänns enligtdubbelbeskallningsavlal, RSV anser nalurliglvis del vara mycket posilivt atlsvensk intern lagsliflning anpassas lill inlernaiionella förhållanden, l.ex.på så sätl atl vissa normer och ullryck ges samma innebörd som de harinlernalionelli. Sådana begreppsbeslämningar och slipulaliva definitionerminskar tolknings-kollisioner belräffande dubbelskaliningsavial och underlättaräven på andra sätl del inlernaiionella umgänget Vad gäller den inlernabeskattningsrättens förhållande till dubbelbeskallningsavlalen är del enligt RSVsmening emellertid inle en självklarhel all de interna reglerna alltid skalltäcka den beskattningsrätt som tillerkänns enligt ett avtal. En sädanbeskattningsrätt kan vara följden av en viss förhandlingssiluation ellerförekomslen av en utländsk - kanske för svenska förhållanden främmande -beskattning och behöver därför inie sammanfalla med svensk uppfattning ombeskatlningsräliens omfattning. Frågan om huruvida den svenska inlerna beskaltningsrälienbör utvidgas bör ske uiifrån allmänna överväganden, som nalurliglvis även börbeakla inlernaiionella aspekter. Vad gäller den föreslagna avvägningsregeln och dessförhållande till OECDs modellavial bör dessulom beaklas, atl regeln imodellavialei inle ulgör en maieriell regel för hemvisi utan är en formellregel avsedd alt tillämpas enbart för atl få ell utslag i den situationen atlden skatlskyldige enligt båda slalernas inlerna lagsliflning anses ha hemvisi irespektive stal. Det är i och för sig inte givet all en sådankonfliktlösningsnorm är lämplig som en materiell intern regel.