prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Tabell 1.2 Befolkningsutvecklingen i av definieradelandsdelar/kommungrupper mellan åren 1950, 1960, 1970, 1983, 1990 och 2000(avrundade värden) ' Den geografiska avgränsning som regionalpolitiskautredningen gör avviker från den avgränsning gjort (prop. 1983/84:157, AU 23, rskr 352) genom att kommun tagits bort och Surahammarskommun lagts till. Källor: Ds I 1984:25, länsplaneringens databas () samt1984 års länsstyrelseprognoser. Tabell 1.3 Total folkmängdsförändring uppdelad pånettoflyttning resp. födelseöverskott/underskott i landsdelar/kommungrupperunder perioden 19711982 Förändring antal inv. -1,7 -1,1 -0,7 -4,8 -1,9 -2,9 -5,7 -4,4 -1,3 -4,2 -5,3 -2,4 -2,9 ' Inklusive utrikes omflyttning. Källor: Länsplaneringens databas (). Tabell 1.4 Befolkningsutvecklingen inom olika stödområdenoch övriga delar av landet invånare (lOOO-tal) 1983 1990 Årlig relativ förändring (%) 1971-1975 1976-1980 Stödområde A B C -0,6 -0,8 -0,4 -1,9 -0,1 -0,7 -0,4 -0,3 -0,7 -0,2 -0,2 -0,1 -0,5 -0,4 -0,3 Källa: Länsplaneringens databas (). Befolkningsutvecklingeninom de regionalpolitiska stödområdena och i övrigl delar av landet redovisas itabell 1.4. Som framgår av denna tabell hade stödområde B den klartogynnsammaste befolkningsutvecklingen med en minskningav invånarantalet med 30000 personer eller sammanlagi . Samtidigtförlorade stödområde A 12000 invånare vUket molsvarade en minskning med 6%.Invånarantalet i stödområde C var i stort sell oförändrat, medan folkmängdenökade med utanför stödområdena. Under peroden hade dockstödområde A en procentuellt setl störte befolkningsminskning än stödområde Boch C vilka hade en likartad utveckling. Sammanfattningsvis kan konstateras allstödområdena tillsammas och var för sig haft en klart ogynnsammarebefolkningsutveckling än resten av landet 1971-1975,1976-1980 och 1981-1983. Vidare har stödområde A och B hafl en sämre utvecklingän stödområde C. Länsstyrelsemassenaste prognoser () fram t.o.m. innebär beträffandestödområdena att i stort selt samma lendens som beräknasbestå med en klart större befolkningsminskning i stödområde A än i stödområdeB resp. C, vilka väntas få en något mindre negativ men likartad utveckling.Invånarantalet utanför stödområdena väntas inte förändras nämnvärt under1980-lalel. Deområden som enligt folk- och bostadsräkningamas definition ulgör glesbygd harunder haft en starki avlagande befolkningsminskning. Under1960-talets senare hälft minskade invånarantalet i dessa områden med omkring250000 eUer med medan minskningen endast var12000 personer eller omkring en procent. Även enligt en snävare avgränsning avglesbygdsområden som industridepartementet redovisat (prop. 1981/82:113, bilagedelsid. 489-490) har befolkningsminskningen planat ut . Idetta faU från ca -till ca -under 1970-taletssenare häht. Enfaktor som successivt ökat i betydelse för befolkningsutvecklingen i olika regionerär den naturliga folkmängdsförändringen som är beroende Som delvis framgålt lidigare har ellökande födelseunderskott en alllmer negaliv betydelse förbefolkningsutvecklingen i många kommuner och regioner. Dessa kommuner ochregioner har dessutom ofta redan en betydande nellouiflytlning, vilken medföralt andelen personer i arbetsför ålder minskar yllerligare och an skevhelen iåldersstmkturen förstärks. Delta betyder emellertid i sin tur att del lokala/regionalaarbelskraftsulbudet krymper, vilket i viss utsträckning minskar behovel av nyaarbetstillfällen för att upprätthålla sysselsättningsgraden. Andelen förvärvsarbetandeär dock förhållandevis låg i många av de kommuner/regioner somfrämsl berörls eller kommer alt beröras av problem av denna typ. För all i någon mån belysa var och av vUken omfallningproblem med ökande födelseunderskott, neltoutflyttning och förändringar iarbetskrafts-utbudet kan vänlas redovisas i labell 1.5 länsslyrelsernas senasleprognoser för dessa variabler under 1980-lalet fördelade på landsdelar/kommungrupper.Som lidigare påpekats ulgår man i länsslyrelsernas prognosmodell från basårel1980, vilket bl.a. medför att netloflyttning m.m. måsle redovisas för helaprognosperioden. Tabell 1.5 Länsstyrelsernas prognoser 1984 för summeradefödelseöverskott/underskott och nettoflyttning 1990 samtförändringar av arbetskraftsutbudet () ilandsdelar/ kommungrupper och i hela riket (avrundade värden) regioner i Syd/Mellan- ' Beroende på dels förändrade sysselsättningsgrader delspå förändringar av åldersstrukturen. Källa: Länsplaneringens databas (). Rättelse: S. 168, Tabell 1.6. siffemibrik 2-4 och 8-9ändrade Tabellens nedre ramlinje halvfet stil. 1984/85:115 168 Grovträknal ökade lolala antalet sysselsatta i hela landet under perioden 1950-1982med närmare 860000 personer eller med . minskadesysselsättningen med 425000 personer inom jord- och skogsbmkel, vilketmotsvarande en nedgång med . Inom induslrin förändrades inlesysselsättningen nämnvärt, medan en liten ökning skett inombyggnadsverksamheten. Den absolut största förändringen ägde mm inom offentligförvallning och tjänster, där antalet sysselsatta ökade fyra och en halv gångereller med närmare 1 miljon. En belydande expansion hade också privata tjänstermed omkring 200000 eller fler sysselsatta jämfört med år 1950.Dessa strukturförändringar inom näringslivel utgör den främslaförklaringsfaktom bakom de befolkningsrörelser inom och mellan olika regionersom skell sedan början av 1950-ta-let och de obalanser i befolknings- ochsysselsällningshänseende som uppkommil. ItabeU 1.6 sammanfallas sysselsättningsutvecklingen inom olika näringsgrenarunder perioden och jämfört med länsslyrelsemas senasle prognoser(LPL) och med bedömningar långtidsutredning (LU84). Tabell 1.6 Sysselsättningsutveckling inom olikanäringsgrenar i hela riket Årlig relativ förändring (%) (1 OOO-tal) satta (%) -2,2 -3,7 -0,9 -2,0 m. m. -0,4 -3,5 -1,0 -0,3 -2,0 -1,9 -1,3 -1,7 -0,1 -0,4 ' Avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB 1970 resp. 1980, en specialbearbetning av 1982ärs inkomststatistik samt framtids-bedömningar enligt länsstyrelsema resp. LU 84 (alt.l). Somframgår av tabell 1.6 väntas sysselsättningen fortsätta all minska inombasnäringarna och alt, med undantag för varuhandeln, öka inomservicenäringarna. bedömningar, som dock inle är prognoseri egentUg bemärkelse, är med undantag för vamhandeln genomgående meroptimistiska än länsstyrelsernas prognoser. Största skillnaden redovisasbeträffande byggnadsverksamheten, samfärdsel m.m. samt offentlig förvahningoch Ijänsler där skillnaden i förändringslalel av sysselsättningen uppgår tillomkring en procenlenhel . Jämfört med den sysselsättningsutveckling somtycks ha skelt inom de olika sektorerna Prop.1984/85:115 169 underperioden 19801982 innebär båda dessa framlidsbedömningar i de flesla faU enväsenlligl lugnare utveckling. Ser man lill den totalasysselsättningsutvecklingen inom storstadslänen, skogslänen resp. gruppenövriga län kan konstateras atl skogslänen med en sammanlagdtillväxt på sexton procent hafl en någol gynnsammare utveckling änstorstadslänen och övriga län. medförde bl.a. att skogslänens andel avrikels sysselsättning ökade med en halv procenlenhel till 20,, vilket kanjämföras med en befolkningsandel på 21,. Storstadslänens motsvarandeandelar var 38,resp. 35,9%och gruppen övriga läns andelar41,resp42,. En sådan jämförelse visar främsl storstadslänens mer gynnade läge iförhållande tUl de båda övriga länsgmpperna när del gäller relalionen mellanbefolkning och arbetstillfällen. Sammanlagt tillkom omkring 440000 nyaarbetstillfällen i landet under 1970-talel. Av dessa hamnade iskogslänen och i storstadslänen. Beräkningarav uppgtfter i vissa administrativa register vid statistiska cenlralbyrån (SCB)lyder på all sysselsältningen ökal med ytterligare 3 000 arbetstillfällen . Därvid beräknas ökningen i storstadslänen ha varil drygl25000 arbetstillfällen, medan gmppen övriga län och skogslänen antas haförlorat 19000 resp. 3000 arbetstillfällen. Även de s. k.arbetskraftsundersökningama från SCB visar på en sysselsältningsminskning inomskogslänen och gmppen övriga län, medan tillväxten i storstadslänen ärväsentligt mindre än enligt den förstnämnda käUan. Deinomregionala skillnadema i fråga om sysselsältningsulveckling är liksombeträffande befolkningsutvecklingen väsentligt större än de mellan-regionalaskillnaderna. förhållande framkommer bl. a. om man studerarsysselsättningsutvecklingen under 1970-lalet inom landsddarlkom-mungrupper. Denklart gynnsammaste ulvecklingen hade stödjepunkterna i norr där anlaletarbetstillfällen ökade med ca 73000 eller . haderelativt sett en näslan lika gynnsam utveckling som dessa stödjepunkter, medantillväxten i Stockholms- och , stödjepunkter i Syd- ochMellansverige samt i medelstora/ mindre regioner i norr låg nära denriksgenomsnillliga ökningen på . Den ogynnsammastesysselsättningsutvecklingen hade med en i detnärmaste oförändrad sysselsättningsnivå. Även Bergslagen och östra hadeen förhållandevis svag utveckling med en obelydlig ökning av antaletarbetstiUfäUen (tabell 1.7). Prop.1984/85:115 170 Tabell1.7 Totalt antal sysselsatta i landsdelar/kommungrupper samt förändringar underperioderna 1970-1980, 1980-1982 samt 1980-1990 sysselsatta (1 OOO-tal) sysselsatta (1 OOO-tal) 62,0 -25,8 -1,8 -0,1 -0,5 - 0,1 -0,1 -0,1 -2,6 -0,4 -1,3 -2,3 -0,8 -2,5 10,5 -11,0 -3,7 -0,3 Källor:FoB för resp. 1980, en specialbearbetning av inkomststatistiken för år1982 (SCB) samt länsstyrelseprognoser (avser såväl hel- somdeltidssysselsalta). Länsstyrelsernassenaste prognoser innebär atl beräknas få den gynnsammastesysselsättningsutvecklingen med en årlig lillväxl pånärmare I %. Då utgör basår för prognosen och då den förhållandevisslora lillväxl som tycks ha skell i regionen under 1980-lalets försia årbeakiats vid upprättandet av prognoserna, blir tillväxten sannolikl väsentligtlägre under den resterande delen av 1980-lalet. Sammanlagt för hela decennietbetyder prognosen en ökning med ca 56000 arbetstillfällen. Under 1990-taletberäknar all ytterligare 59000 personer skaU sysselsättas inomregionen. Dessa 115000 arbetstillfällen moisvarar f.ö. antalsmässigt hela densysselsällningslUl-växl som länsslyrelserna prognoseral för landel som helhelunder . Iövriga landsdelar/kommungrupper är del endasl sydvästra och somberäknas få någon mer nämnvärd sysselsättningstillväxt under perioden1980-2000. För sydvästra del är det fråga om en ökning med sammanlagt ca13 000 arbetstillfällen. beräknas flertalel av de övrigalandsdelarna/kommungmppema fä en stagnerande sysselsättning. Detta medundanlag för del norra inlandet, östra och Bergslagen därsysselsätlningen vänlas minska med mellan 0,åriigen. Under 1990-lalet ärdel dock endasl som enligt dessa prognoser kommer all fä en mernämnvärd minskning av sysselsättningen. En viss nedgång kan dock ävenBergslagen fä men väsenlligl mindre än under 1980-lalel. Sammantaget för helaperioden 1980- 2000betyder detta en minskning av antalet arbelsliltfällen i Bergslagen, östraSmåland, norra inlandet samt med ca 14000, 2000, 4000 resp.5000. Sysselsättningsutvecklingeninom de regionalpoUtiska stödområdena och i området utanför dessa varförhållandevis likartad under 1970-talel och innebar en ökning av antaletarbetstiUfäUen med sammanlagi . Enda undantaget utgjorde stödområdeB med en tiUväxt på . försia hälft var f.ö. dettaområde det enda som hade en liten minskning av den toiala sysselsältningsnivån.Länsstyrelsemas senaste sysselsätlningsprognoser innebär för såväl 1980- som1990-lalen en klart ogynnsammare utveckling inom samtliga tre stödområdenliksom i området utanför dessa. Den sämsta utvecklingen väntas inom stödområdeA med en årlig minskning kring medan slödområdena B och C väntas få enstagnation av sysselsätlningen. Utanför stödområdena beräknas en mycket svagtiUväxt ske. Sysselsättningsutvecklingeninom gruv- och tillverkningsindustrin m.m. minskade sysselsätlningen inom flertalel branscher inomindustrin och det var endast inom kemisk induslri m.m. som en större ökningskedde. Såväl absolut som relativt setl minskade sysselsättningen mest inomtekoindustrin. I tabeU 1.8 redovisas länsstyrelsernas senasle sysselsättningsprognoserför vissa induslribranscher . Återigen erinras om att enbelydande del av den prognoserade sysselsättningsminskningen redan sketl under1980-lalels början och atl följaktligen en väsenfligt gynnsammare utvecklingkan väntas under resten av 1980-lalel. Tabell 1.8 Sysselsättningsförändring inom vissaindustribranscher ocb inom hela industrisektorn 1975-1980,1980-1983 och enligt länsstyrelseprognoser Förändring antal sysselsatta' -6,4 -6,4 -2,9 Jäm, stål- och metallverk -3,2 -6,0 -2,2 -1,0 -6,2 -1,5 -1,9 -3,1 -1,0 -2,1 -4,0 -0,8 Massa-, pappers- och pappvaruind. -1,1 -3,3 -1,6 -3,5 -6,6 -2,0 -1,8 -2,4 -1,0 -0,3 -1,4 -0,8 Gruv- och tillverkningsindustrin totalt -1,6 -3,7 -1,0 ' Avrundade värden (endast branscher med en prognoseradminskning på minst femtusen arbetstillfällen har tagits med). Avser såväl hel- som deltidssysselsalta.Källor: FoB 1975 resp. 1980, industristalistik för resp. 1983 (SCB)samt länsstyrelseprognoser. Prop.1984/85:115 172 Som framgår av labell 1.8 innebär länsslyrelsernasprognoser sammanlagna en fortsatt belydande sysselsältningsminskning iflertalel av de branscher som minskade avsevärt redan under perioden1975-1980. Bland de branscher som väntas få den största minskningen avarbetstillfällen är det dock relativt setl fråga om en något lugnare utvecklingän tidigare. Delta med undanlag för Irävam-, massa- och pappers- samt grafiskinduslri där sysselsättningen beräknas minska någol mer. F.ö. kan nämnas altden enda industribransch som vänlas få en sysselsättningstillväxl äreleklroin-dustrin med omkring 1 100 fler sysselsalla . Prognosema för byggnadsverksamheten visar för landet somhelhel en minskning med ca 35000 arbetstiUfäUen . Under densenare hälflen av 1970-lalel minskade sysselsältningen inom denna seklor medca 16000 personer. Relativt setl innebär prognosema en minskning i ungefarsamma takt som . Beträffande sysselsättningsutvecklingen inom gmv- ochlUlverkningsin-duslrin m.m. i de tre länsgrupperna under 1970-talel kan, somindirekl framgår av labell 1.9, konstateras att endast skogslänen hade en svagtillväxt med sammanlagt 8000 arbetstillfällen eUer . Särskilt gynnsamvar ulvecklingen i skogslänen under 1970-talels försia hälft dåinduslrisysselsättningen ökade medan innebar enminskning med . Inom gmppen övriga län respeklive storstadslän ökadesysselsättningen med varefter den minskadefram t.o.m. med 7 resp. . Sammantaget betydde detla en minskningmed ca 26000 arbetstiUfäUen inom induslrin inom gruppen övriga län medanmotsvarande minskning i storstadslänen var ca 28000. Enligt induslrislatistiken (SCB) harindustrisysselsätlningen minskal inom samtliga tre länsgmpper under slutet av1970- och . Minskningen har varitförhållandevis likartad inom de tre länsgmppema. Länsstyrelsernas prognoserinnebär med den utveckling som varit av en väsentliglmåttUgare minskning av industrisysselsättningen i samthga tre länsgmpper undersenare delen av . TabeU 1.9 Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- ochtillverkningsindustrin m. m. inom vissa läns grupper och i riket under perioden1970-1990 Länsgrupp Antal sysselsalla (lOOO-lal) Årlig relativ förändring (%) 1970- 1975- 1980- 1980- 1970 1980 1990 1975 1980 1983' 1990 -2,1 -3,5 -1,2 -1,1 -3,9 -1,1 -1,4 -3,7 -0,9 Storstadslän Skogslän Övriga län Riket totalt 1062 1016 917 0,7 -1,6 -3,7 -1,0 ' Endast arbetsställen med minsl fem sysselsatta ingår. Källor: FoB 1970, 1975 resp. 1980, industristatistik förår 1980 resp. 1983 (SCB) samt länsstyrelse-prognoser. Prop.1984/85:115 173 Liksomtidigare beträffande den totala sysselsättningsutvecklingen kan det finnas skälatt belysa den inomregionala utvecklingen av industrisysselsätlningen ilandsdelarlkommungrupper. Därvid bör särskilt noleras att del var del s.k.norra inlandet, som relativt setl hade den klarl gynnsammaste ulvecklingen avindustrisysselsätlningen under 1970-talel med en tiUväxt på sammanlagi . Iabsoluta tal betydde detta en ökning med närmare 4000 arbetstillfällen.Ytterligare etl intressant faktum är att det under detla decennium endast varmedelstora/mindre regioner i norr och stödjepunkterna i nort som fömtom norrainlandet hade en mer nämnvärd ökning av industrisysselsättningen. Den klartogynnsammaste förändringen hade samiidigi där omkring vartQärde arbetstillfälle inom induslrin försvann. Därefler följde Bergslagen,sydöstra , Göleborgs- och Slockholmsregionen med färtesysselsatta inom sektorn. Den förhållandevis posiliva förändringen avinduslrisysselsällningen i landels norra delar skedde dock främst under 1970-taletsförsta hälft. minskade anlalel sysselsatta inom dennaseklor i samfliga här studerade landsdelar/kommungmpper. Länsslyrelsernassenaste prognoser över induslrisysselsättningen betyder för olikalandsdelar/kommungmpper bl. a. all Slockholmsregionen beräknas få den slörsiaminskningen relativt setl med , vilkel sammanlagt motsvararett bortfall av ca 24500 arbetstillfällen under 1980-lalel. Som lidigarepåpekals har dock redan en betydande del av denna minskning redan skett. Andraområden med en förhållandevis pessimistisk prognos är ochBergslagen med en nästan lika slor relativ minskning som Slockholmsregionen.Även norra inlandet och öslra beräknas få belydande minskningar. Denminst ogynnsamma förändringen väntas sydvästra få med knappt0,minskning . Mot bakgmnd av att delregionalpolitiska stödet sedan siarten främst var inriktat mol induslriföretagär del av särskilt inlresse atl belysa sysselsättningsutvecklingen inominduslrin inom och ulanför de regionalpolitiska stödområdena. Som framgår avtabell 1.10 ökade industrisysselsättningen mesl inom stödområde A under1970-lalel. Det rörde sig här om en sammanlagd tillväxt med närmare enQärdedel, vUket motsvarades av drygl 3000 nya arbetstillfällen. Inom stödområdeB och C var ökningen väsenlligl svagare, medan induslrisysselsällningen utanförslödområdena minskade med sammanlagi . Ser man enbari lillutvecklingen under 1970-lalels senare hälft, så var industrisysselsättningen istort sell oförändrad i stödområde A, minskade någol i stödområde B, medan stödområdeC och övriga delar av landet hade en likartad och väsentligt större minskningav anlalet industriarbelsplalser. Länsslyrelsernassenaste prognoser betyder all etl trendbrott kan vänlas beiräffandeinduslrisysselsällningen inom stödområde A, som beräknas få en omkring dubbellså slor minskning som de övriga områdena där utvecklingenväntas bli förhåUandevis lika. Detta gäller med undantag för stödområde B, somenligt dessa prognoser kommer atl få en något mindre nedgång och i ungefärsamma takt som . Ärlig relativ förändring (%) 1970- 1975- 1980- Tabell 1.10 Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- ochtillverkningsindustri m.m. inom och utanför stödområde A-C under perioden1970-1990 Antal sysselsatta (IOOO-tal) 1970 1980 1990 Stödområde A B C -0,1 -0,5 -1,6 -1.9 -0,6 -1,1 -1,3 -1,1 -1,6 -1,0 -1,6 -1,0 Källor: FoB 1970, 1975 resp. 1980 samt 1984 årslänsstyrelseprognoser. Antaletsysselsatta inom privata ijänsler i hela landel ökade under 1970-talel med enQärdedel eller med ca 110000 personer. Relativt sett var det endasl denoffentliga sektorn bland de övriga sektorerna som hade en något större relativtillväxt med en ökning av anlalel sysselsatta med sammanlagt . Somtidigare framgått väntas anlalet sysselsatta inom privata tjänster fortsättaatt öka under 1980-talel, men endast hälften så fort som under perioden1975-1980. Trots den lägre tillväxttakten beräknas ökningen ändå blir klartstörre relativt sell än inom den offentliga sektom. PrivataIjänster innefattar en mängd förhållandevis heterogena verksamheter vilka islor utsträckning är lokaliserade till de tre storstadslänen. För att i någonmån belysa sektorns geografiska koncentralion kan nämnas att drygt hälften avsektoms lotala sysselsättning fanns i de tre storstadslänen samtidigtsom dessa läns andel av landels lotala sysselsättning var . Dessulomfanns detta år vart tredje arbetstUlfäUe inom sektom i . Somkontrast lill dessa förhållanden kan framhållas atl skogslänens andel avsysselsältningen inom privata ijänster endast var vUket kan jämföras med entotal sysselsättningsandel på . Eltannat säll att belysa sektorns specieUa lokaliseringsmönsler är atl studera hursysselsättningstillväxten inom denna på sammanlagi IIOOOO arbetstillfällenunder fördelade sig på landsdelarl kommungrupper. Stockholms- ochGöteborgsregionen svarar tillsammans med sydvästra för ca 56000 eUeromkring hälflen av detta sysselsältningstill-skott. De slörre kommunema i norroch söder svarade i sin tur för ca 36000 eller omkring en tredjedel avtiUskottel. Resterande av sysselsättningslillväxlen inom privata tjänslerskedde i övriga sju landsdelar/ kommungmpper. Prop.1984/85:115 175 Länsstyrelsemassenaste prognoser för seklorn visar som tidigare nämnts på ettsysselsällningslillskoll i storieksordningen 96000 . Av dennatillväxt beräknas ca 60000 ske i storstadsregionerna, vilkel utgör en andel påhela . Ytterligare ca 20000 arbetstillfällen eller av hela ökningenväntas ske i slödjepunklema i norr resp. söder. Ungefar som under 1970-taletberäknar således länslyrelsema att endast av tillväxten kommer att skeinom övriga landsdelar/kommungmpper. SysselsättningstUlväxteninom den offenlliga sektom efler har jämfört med övriga sektorer avnäringslivel varil ovanligt slor. svarade sektorn för avlandets sysselsättning och hade denna andel ökal till . Grovträknal fanns omkring en miljon fler sysselsatta inom denna sektor ändet gjorde . Tillskillnad mol privala ijänsler har ökningen av sysselsättningen inom denoffentliga sektorn varit väsentiigt mer jämnt fördelad över landet. Dettaförhållande har bidragit lill atl ulbyggnaden av den offenlliga seklorn,som den tillgodosett en mängd olika servicebehov, varit den främstabalanserande faktorn ur sysselsättningssynpunkt i många orter/regioner närsysselsättningen minskat kraftigt inom jord- och skogsbmkel och närindustrisysselsätlningen också börjal minska. De senasle länsslyrelseprognosernavisar dock på en väsentligt lägre ökningstakt av sysselsättningen inom denoffentliga sektorn, vilket tyder på atl sekloms roll som balanserade faktorkommer att minska i framliden. Föratt ge en viss uppfattning om vad sysselsättningslillväxlen inom den offenlligasektom betytt regionalt redovisas i tabell 1.11 utvecklingen under 1970-taletoch enligt prognoserna i olika landsddarikommungrupper. Därvid sättstillväxten inom sektom i relation tiU den lolala sysselsäll-ningsförändringeninom resp. område. Prop.1984/85:115 176 Tabell 1.11 De offentliga sektorns betydelse försysselsättningsutvecklingen i landsdelar/kommungrupper (1 OOO-tal) Stödjepunkter i Syd- och Medelstora/mindre regioner i Syd- 0. -0,5 -11,1 Medelstora/mindre regioner: Källor: FoB resp. 1980 saml 1984 årslänsstyrelseprognoser (avser såväl hel- som deltidsarbetande). Somframgår av tabeU 1.11 har slorsladsregionema och de s. k. slödjepunklema ennågot högre andel sysselsatta inom sekiom per invånare än flertalet av övrigalandsdelar/kommungrupper. Detta beror mycket på all i dessa områden finnsservicefunktioner som riktar sig mot hela län resp. landel som helhet.Skillnadema måsle trots detla beiraktas som små, vilkel belyses av atl andelenoffentiigl sysselsatta i medelstora/mindre regioner i norr resp. det norrainlandet endast var tre lill lägre än istorstadsregionerna. En viklig förklaring till detta är transfereringarna iform av kommunala skatteutjämningsbidrag, vilka för flertalet av dessa kommunermöjliggör en högre servicenivå än det egna skatteunderlaget skuUemedge. Avlabell 1.11 framgår också den myckel stora belydelse som tillväxten inom denoffentliga sektom hafl för den toiala sysselsättningsutvecklingen inom resp.landsdel/kommungmpp under 1970-lalet. Länsstyrelsernassenasle sysselsåttningsprognoser för den offenlliga sektom visar som framgåttlidigare på en beräknad tillväxt under 1980-ta-let, som endast är omkring enQärdedel så stor som ökningen under 1970-lalel.