prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom anvisningen föreliggersåledes numera överensslämmelse mellan den skatlemässiga och denredovisningsmässiga behandlingen av näringsbidrag. Dettotala lokaliseringsstödets storlek. Lokaliseringsstöd utgörs av lokaliseringsbidragoch lokaliseringslån. Lokaliseringslån kan lämnas för fler ändamål änlokaliseringsbidrag och för atl ge förelagen en totalt setl lämpligfinansiering. Regeringenhar vidtagit en rad ålgärder för all underlätta företagenskaprtalförsöijning, vilket bl. a. inneburit alt tillgången på riskkapitalförbättrats i landel. De projekl som får lokaliseringsstöd är dock ofta intesådana som del riskviUiga kapitalel i försia hand söker sig tUl. Nödvändighetenav alt inom de regionalpoliliskl prioriterade områdena ta till vara allaprojekt som kan bedömas bli lönsamma, även de mycket risk-fyUda, gör det enligtmin mening motiverat all även fortsättningsvis generellt kunna lämnalokaliseringsbidrag och lokaliseringslån med tUlsammans av dettotala kapitalbehovet. Erfarenheterna pekar också enligt min mening mot atl detinte bara, som ulredningen anser, är inom stödområde A som de säkerheter somföretagen kan lämna i form av exempelvis pantbrev i fasligheter ofta har ettmyckel begränsai värde. Detta kan också gälla utanför stödområdet, t.ex. iorter med ensidigt näringsliv som drabbats av stmkluromvandlingen inominduslrin. Densänkning av de högsta procentandelama för lokaliseringsbidrag, som Jag lidigareförordat, innebär också att lokaliseringslånen kan väntas komma alt svara fören större andel av finansieringen i samband med investeringar i byggnader ochmaskiner. Jagvill i sammanhanget erinra om atl har beslutat (prop.1983/84:100 s. 47, AU 23, rskr 352) att höja den högsia andelenlokaliseringslån till av det godkända lolala kapitalbehovet i samband meden investering. Mittförslag: Den maximala andelen investeringsbidrag i ell projekl bör sänkas liU15%. Storlekenpå en investering i samband med vilken investeringsbidrag kan lämnas bör höjastill högsl 9 milj. kr. Utredningsförslag:Den regionalpoliliska ulredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mina. 1984/85:115 78 Remissinstanserna:Remissopinionen är splittrad om förslaget att sänka den maximala andeleninvesieringsbidrag. En del instanser anser alt investeringsbidraget böravskaffas. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Investeringsbidrag får lämnas av länsstyrelsemaulanför stödområdena i samband med investeringar som medverkar till atl lösainomregionala obalansproblem eller slmkturproblem inom näringslivel och ledertUl ökad sysselsättning. Investeringsbidragfar enligt gällande regler beviljas i samband med investeringar med ett högstatotalt kapitalbehov av 7 milj. kr. och del får uppgå till högsl av den delav kostnadema som avser byggnader, markanläggningar, maskiner och inventarier.I övrigt gäller för investeringsbidrag i slort selt samma regler som förlokaliseringsbidrag. I likhei med ulredningen anser jag altinvesteringsbidraget bör behållas med i huvudsak nuvarande utformning ochinriktning. Jaghar lidigare, liksom ulredningen, förordat att de maximala procenl-satsema förlokaliseringsbidrag skall sänkas i stödområdet. I konsekvens härmed anser jag,hksom utredningen, att den maximala procentsatsen för investeringsbidrag börsänkas tUl . NärJag behandlade lokaliseringsstödet föreslog jag all beloppsgränsen förlänsstyrelsemas beslutsfattande skuUe höjas till invesleringar med etl totaltkapitalbehov av högst 9 milj. kr. a. som etl ultryck för en ökaddelegering och decentralisering av beslutfattandet inom regionalpolitiken. Jagfinner det logiskt atl fullfölja detta förslag genom alt höja även storleken påen investering i samband med vUken investeringsbidrag kan lämnas tiU högsl 9milj. Sammanfattningav mina bedömningar: Offertstödets fiexibilitel bör i ökad utsträckning kunnautnyttjas för all lämna stöd med villkor om återbelalningsskyldighet ellerandel i värdetillväxt. Utredningsförslag:Den regionalpolitiska utredningen anser beiräffande offertsiödet av resursema för offertslöd bör satsas på att utveckla och stödja projektsom innehåller produkl- och marknadsutveckling, atldet är viktigt atl utbildningsprojekt avseende olika personalkategorier kanges slöd, så långt som del är möjligt bör lämna offerlslöd med vUlkor omåterbelalningsskyldighet i någon form eller med villkor om andel ivär-defillväxt, allmedel för offertslöd och lokaUseringsbidrag som beslutas på central nivå börslås samman tiU en anslagspost. 1984/85:115 79 Remissinstanserna:De flesla remissinstanser är positiva till utredningens förslag om den framtidaanvändningen av offertsiödet. Minabedömningar: Offertslöd får inom stödområdena lämnas lill alla verksamheter somär stödberättigade utom för uppförande av industrilokaler för uthyrning ochtill investmentbolag. Offertslöd kan även lämnas lill produktutveckling påannan ort inom landet på viUkor att tUlverkningen av den färdiga produklenförläggs inom något stödområde. Offertsiödetskall användas när övriga slödformer inte är tillämpliga och skall främsllämnas för framlidsinriktade åtgärder i form av exempelvis produktulveckling,marknadsföring och utbUdning. De närmare villkoren för stödet utformas frånfall till faU. Användningenav offertsiödet har varieral myckel . Del har genom sinflexibilitet dock alllid varit värdefuUt på så sätl att angelägna projekl sominte helt har passat in inom lokaliseringsstödets regler kunnat genomföras.SärskUt vid projekt inom den privata tjänste- och servicesektom, därinvesleringama i byggnader och maskiner ofta är små, är offert-stödet lämpligl.Som Jag tidigare framhållit kan denna sektor väntas få ökad betydelse försysselsättningen . Denökade betydelsen av förelagens investeringar i form av exempelvisproduklulveckling och marknadsföring har också kunnat fångas upp genomoffertsiödet i den mån bidragsmedel för investeringarna har ansetts nödvändiga.Även denna utveckling väntas fortsätta . Utredningensförslag om stödets användning till produkt- och marknadsutveckling samtutbildning ligger väl i linje med detla. Mångaav de projekl till vilka regionalpolitiskt slöd lämnas är riskfyllda. Samtidigtinnehåller de ofta framlida möjligheter som kan ge god avkastning för företagen.Denna tendens förstärks av att en allt större ande) av investeringarna sker itidigare led i produktionskedjan, exempelvis i form av produktutveckling. Jaganser det angelägel atl staten i lämpliga fall kan tillgodogöra sigavkastningen av lyckade projekt. Utredningens förslag om atl offertslöd sålångl del är möjligt bör lämnas med villkor om återbelalningsskyldighet inågon form eUer med villkor om andel i värdetillväxt är väl anpassal härtill. Jagålerkommer senare lill medelsfrågan. Mittförslag: Lån liU privala regionala investmentbolag bör kunna lämnas även om deverksamheter som bolaget engagerar sig i huvudsakligen bedrivs i orter ellerkommuner utanför stödområdet vilka regeringen anger tillfälligt skaU kunnakomma i fråga för regionalpolitiskt slöd i vissa faU. 1984/85:115 80 Utredningsförslag:Den regionalpolitiska utredningen har inga förslag beträffande lån tillprivala regionala investmentbolag. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Slöd till privata regionala investmentbolag kanlämnas av regeringen i form av lån. Lånevillkoren bestäms för varje särskiltfall. Dessa har i allmänhet varit ulformade så att bolagens likviditet iinledningsskedet inte skall urholkas av ränlor och amorteringar. Somkompensation härför förbehåller sig staten i allmänhet andel i bolagetseventuella värdetillväxt. Syftetmed långivningen är atl främja expansion av främst små och medelstora förelaginom stödområdena, dds genom all öka tiUgången på riskvilligt kapital, delsgenom atl lillföra förelagen kapacitet i form av ledningskunnande. Erfarenhetemaav dessa.lån är hitlills goda. Jag föreslår därför atl lån lill privalaregionala investmentbolag fortsättningsvis skaU kunna lämnas även om deverksamheter som bolagen engagerar sig i huvudsakligen bedrivs i orter eUerkommuner utanför stödområdet vilka regeringen anger tillfäUigl skall kunnakomma i fråga för regionalpoliliskl slöd. Mittförslag: Sysselsätiningssiödei bör höjas lill sammanlagt . per nyårsarbetskraft i stödområde A, till IIOOOO kr. i stödområde B och lill 55000kr. i stödområde C. Utredningsförslag:Den regionalpolitiska ulredningen föreslår alt sysselsältningsstödet skaUhöjas lill sammanlagi . i stödområde A, lill . i stödområdeB och lUl . i stödområde C och att slödel skall lämnas ochmed lika slort belopp . Den föreslår dessutom all handläggningen avärenden om sysselsältningsstöd skall överföras från länsarbelsnämnden tilllänsstyrelsen. Remissinstanserna:Remissopinionen är i slort posiliv till utredningens förslag om höjning avsysselsältningsstödet. Majoriteten, däribland (),har inte heller någol emot atl hanleringen av stödel överförs från länsarbetsnämndentill . AMS påpekar atl även ärenden rörande dispens frånkönskvoteringsbestämmelserna bör föras över liU . Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Sysselsätiningssiödei är avsett att läcka allmännainkömingskostnader i nystartad eller utvidgad verksamhet. Sysselsältningsstödlämnas inom samtiiga stödområden till all verksamhel som är siödberätligadutom till uppförande av industrilokaler och lill investmentbolag.Till turistverksamhet och framställning av fasla bränslen lämnassysselsältningsstöd dock endast inom stödområdena A och B. Sysselsältningsstödlämnas f n. med sammanlagt . per ny årsarbetskraft i stödområde A, med80000 kr. i stödområde B och med . i stödområde C. Ilikhet med ulredningen anser jag det viktigt all lämna en särskild stimulanstill förelag som ökar sin sysselsättning och därigenom något kompensera för deinkömingskostnader detta medför. Sysselsältningsstödet bör därför behållas somstödform. Jagdelar även utredningens uppfattning att stödet bör höjas. Beloppen har varitoförändrade . De av utredningen föreslagna beloppen finner jagdock bör omfördelas någol mellan slödområdena med hänsyn till att utredningeni sitl förslag utgått från alt nedsättningen av socialavgifterna skulleulvidgas lill all omfalla hela stödområde A. Jag återkommer till frågan omnedsatta socialavgifter (avsnill 3.4.4). Jag kommer då inte atl föreslå någonulökning av området för nedsättning av avgiftema. Jag föreslår därför allsysselsätiningssiödei höjs till sammanlagi . i stödområde A, 110000kr. i stödområde B och . i stödområde C. Det innebär en ökning mednärmare . Jagkan däremoi inle finna tillräckliga motiv för ulredningens förslag atl ändrastödets konsimktion på så säll alt det i alla stödområden lämnas under fem åroch med lika slora belopp . Även här villjag hänvisa till atl mindreförändringar av gällande regler måste vara väl motiverade eflersom de kanförorsaka betydande administrativa problem och förvirring gentemoinäringslivet. Jagföreslår därför all sysselsältningsstöd från och med kalenderårel 1985 lämnasmed följande belopp per ny årsarbetskraft i de olika slödområdena. Handläggningenav ärenden om sysselsättningsslöd på regional nivå handhas avlänsarbetsnämnden, medan statens induslriverk är cenlral myndighet. Utredningenanser att denna ordning principieUl selt inle är bra. Jag kan instämma medutredningen i att del finns problem i del all länsarbetsnämndema på detta sättkommer att styras av två myndigheter. 1984/85:115 82 Deärenden om sysselsältningsstöd som avgörs av länsarbetsnämndema är emellertidav genereU karaktär så lill vida atl ingen prövning av företagets ekonomiskafömtsätlningsar sker. Sambandet med hanteringen av övriga regionalpolitiskastödärenden är bl. a. därför begränsad. Länsarbetsnämndema har en naturligkonlakt med förelagen i dessa frågor, besitter den nödvändiga kompetensen ochhar en organisation lämpad alt ulföra uppgifterna. Efler samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet har Jag bl.a. därför funnit atl del nuvarandesystemet i stort fungerar väl och föreslår ingen förändring beträffandehanteringen av sysselsättningsstöd på regional nivå. innebär också altlänsarbetsnämnderna även bör ha kvar sina uppgifter inom de övrigaregionalpoUtiska stöden. Idetta sammahang viU jag också erinra om det flyttningsstöd som kan lämnas lillarbetstagare med kvalificerad yrkesutbildning som får anställning vidnyetableral eller utvidgat företag som bedriver siödberätligad verksamhet inomslödområdet. Siödet ulgörs bl.a. av slarthjälp enligt regler iarbetsmarknadskungörelsen (1966:369). Starthjälpen höjdes liU9000 kr. för ensamstående och fiU . för flerpersoners-hushåll vidflyttning till stödområdet. 3.4.4Nedsättning av företagens socialavgifter Sammanfattningav mina bedömningar: Nuvarande system med nedsältning av företagenssocialavgifter bör bibehållas oförändrat både vad gäller geografisk ochbranschmässig omfattning. Utredningsförslag:Regionalpolitiska utredningen föreslår atl nedsättningen av socialavgifterulvidgas också till övriga delar av stödområde A, men i övrigt inga ändringar isystemet. Glesbygdsdelegationen anser det angeläget alt olikafinansieringsvägar undersöks både för en geografisk utvidgning till helastödområde A och för en branschmässig ulökning till aUa näringsgrenar utom denoffenlliga seklorn. Delegationen anser vidare att möjligheten bör övervägas atti inland befria familjeföretag från arbetsgivaravgift för den förstasom anslälls i företaget och eventuellt också reducera avgifterna för denästkommande två anställda. Remissinstanserna:Remissopinionen är splittrad om utredningarnas förslag. LO, , och Svenskahandelskammarförbundel. , Landstingsförbundetsamt flera länsslyrelser, utvecklingsfonder och kommuner, tillstyrker engeografisk utvidning till övriga delar av stödområde A. Några vill gå längreoch förordar en viss nedsällning av socialavgifterna även i stödområdena B ochC. Många remissinslanser, bl. a. riksrevisionsverkei (RRV), (), SIND, TCO och flera länsstyrelser, avstyrker dock en geografiskuividgning. En ulökning av kretsen berörda företag och lokala Prop.1984/85:115 83 skattemyndigheterskulle enligt RSV kunna leda lill allvariiga störningar i det nyauppbördssyslem som införts från . SIND vill inte utesluta eneventuell framlida utvidgning, men avslyrker en sådan i avvaktan på ett bättregenomarbetat beslutsunderlag. Även RRV anser alt ett bättre underlag måslefinnas före elt eventuellt beslut om uividgning. AMS anser atl andrautformningar av avgiftsnedsältningen kan övervägas, vilka är mer selektivtinriklade och ger lägre slalsfinansiella kosinader. Även TCO anser att andra formerbör väljas för evenluella kostnadssänkningar i norrlandslänen t. ex. lägreteletaxor eller bensin- och energiskatter. Remissynpunkternagår också isär beträffande frågan om en branschmässig utvidgning av systemet.Några remissinslanser bl. a. lantbruksslyrelsen, och -anser atl även jord- och skogsbruket bör omfallas av avgiftsnedsältningen,medan ytterligare några vill att den skall gälla all privat verksamhet. Mångaremissinstanser redovisar endast synpunkier vad gäller den geografiskaomfattningen av systemet med sänkta socialavgifter. Flertalet av de somavslyrker en geografisk utvidgning synes av formuleringarna all döma ocksåvara negativa till en utökning lill fler branscher och näringsgrenar. RSVlillstyrker dock en branschmässig uividgning om maskinell kontroU blir möjlig. De avglesbygdsdelegationen framförda förslagen om befrielse för familjeförelag iNorrlands inland från arbelsgivaravgift för den först anställde och reduktionav avgiften för de nästkommande två anslällda får stöd avHushållningssällskapens förbund, SHIO/Familjeföretagen samt några kommuner.RSV, SIND och TCO avslyrker förslagen. Länsstyrelseni framhåller vikten av atl preciseringar nu görs om attavgiftssänkningen kommer all gälla , t. ex. minståterstoden av decenniet. Även SIND betonar alt spelreglerna måsle vara faslaoch långsikliga så atl förelagen i sin planering kan ulgå ifrån atl sänkningenstår fast . Minabedömningar: Den regionalpoliliskl motiverade nedsällning av företagenssocialavgifter som beslutade om (prop. 1982/ 83:120, AU 24,rskr 305 och prop. 1983/84:38, AU 9, rskr 102) gäller förelag i läninom verksamhelsområdena gmvverksamhet, induslri, partihandel medproduktionsvaror, uppdragsverksamhet samt hotell-, pensionals- ochcampingverksamhet. Remissinstansema är som Jag redovisat mycket splittrade ifråga om en eventuell uividgning av systemet med sänkta socialavgifter. Föregen del anser jag atl skälen emot en utvidgning överväger både i fråga omgeografisk och branschmässig utvidgning. Jagbörjar med frågan om en geografisk ulökning av området för enavgtftsnedsällning. viktigt skäl mol en ulökning är att nedsätlningen avsocialavgifterna i Norrbotiens län ingår som en del i de extraordinärainsatserna som görs i delta län för att höja konkurrenskraften i näringsli- 1984/85:115 84 vet.En uividgning till yllerligare områden skulle delvis förta kraften i densatsning på länel som beslutades av . Moten uividgning talar också all den nu gällande nedsättningen i länfungeral så . Den har i sin nuvarande utformning inle varit i krafl merän drygt elt år. Del är alldeles för tidigt att dra några slutsatser omlämpligheten av att i ökad utsträckning använda differentieradearbelsgivaravgifter som ell medel i regionalpoliliken. Utvärderingar har påregeringens uppdrag påbörjats och de första resultaten från dessa beräknasföreligga . Ettytterligare skäl för att nu inle göra någon geografisk utvidgning är behovet avstabilitet och långsikiighel i systemet. Detta måsle ligga fast över en längretid för att företagen skall kunna väga in avgiftsnedsältningen i sin planeringoch i sina kalkyler. Företagen måste kunna utgå ifrån att de konkurrensfördelarsom nedsättningen innebär genlemol andra regioner kommer alt beslå . En ändring redan nu skulle sannolikt minska tiUlron tiU systemet pådenna punkt. Motbakgmnd av vad Jag här anfört anser jag sålunda all nedsättningen avsocialavgifiema inte bör omfatta någol ytterligare område uiöver Norrbottenslän. Jag är medveten om de stora problem som råder även i andra delar avNorrland och då främst i inland och i delar av län.Problemen i dessa områden får dock enligt min mening hanteras medintensifierade ålgärder med andra regionalpoliliska medel. De utökade resursersom Jag föreslår till regionalpolitiska utvecklingsinsatser på regional nivåskapar utrymme för förstärkta insatser bl. a. i dessa regioner. Jag har ocksåföreslagit (avsnitt 3.4.3) en kraftig höjning av sysselsältningsstödet istödområdena. Deskäl som jag redovisat mot en geografisk utvidgning av avgiftsnedsältningenkan till vissa delar också användas som motiv mol en branschmässig ulökning avsystemet. Den korta tid som förflulil sedan del nuvarande systemet infördes göratt det inte heller här finns någon erfaren-hetsgmnd om effekter m. m. attbasera elt beslul på. Detenligt min mening viktigaste argumentet mol en uividgning fill fler branscheroch näringar är dock de höga kostnader en sådan vidgning av systemet skulleföra med sig. En utvidgning lill alla näringsgrenar utom den offentliga sekiomskuUe i stort innebära en fördubbling av kostnaderna från ca 350 till ca 700milj. I ett budgetläge som kräver hårdhänta prioriteringar voredet, enligt min mening, fel all göra en sådan branschmässig utvidgning, dådetla skulle resa krav på neddragningar på andra punkter inom detregionalpoliliska stödet. Somjag tidigare framhållil bör det övrigaregionalpolitiska stödet utgöra stommen i den regionalpoliliska medelsarsenalenockså . Därmed saknas uirymme för en ulökning avavgiftsnedsältningen tiU andra branscher och näringar. Vidare anser Jag detaUmänt sett lämpligl att den regionalpolitiskt motiverade avgiftsnedsältningeninriktas mol samma näringsgrenar som omfattas av 1984/85:115 85 detregionalpolitiska slödel i övrigt. Jag finner mol denna bakgmnd den nuvarandebranschmässiga avgränsningen väl avvägd och anser därför att den bör behållasoförändrad. Enligtvad jag erfarit har administrationen av avgiftsnedsältningen hitinlillsfungerat utan störte problem. I några fall har dock uppkommil problem somhänger samman med klassificeringen av företagens närings-grensliUhörighet.Denna klassificering görs med utgångspunkt från företagels huvudsakligaverksamhet. kan i vissa fall leda lill en olycklig konkurrenspåverkanmellan företag, beroende på all en del förelag inom sig bedriver oUka typer avverksamhet. förelag där en del av verksamheten från branschsynpunkt skullevara berättigad till avgiftsnedsättning, men den huvudsakliga verksamhelen inleär del, erhåller ingen avgiftsnedsättning. Motsvarande verksamhel fårnedsätlning av socialavgiften i etl annal företag där den huvudsakligaverksamhelen ingår bland de näringar som är berättigade tillavgiftsnedsättning. Detta kan skapa problem, särskilt mellan företag somkonkurrerar på en lokal marknad. För atl undvika en oönskad konkurrenspåverkanav della slag anser jag atl företag, vars huvudsakliga verksamhet liggerulanför de näringsgrenar som omfallas av sysiemel, i vissa fall och eftersärskild prövning bör kunna få nedsätlning för den del av verksamheten som kanhänföras till någon av de nedsäll-ningsberältigade näringsgrenarna. Nedsätlningbör medges i de faU där konkurrenspåverkan kan bedömas vara av mer belydandeomfattning och där den nedsällningsberättigade verksamhelen är möjlig atlavgränsa från förelagets verksamhet i övrigl. Närdet slutligen gäller glesbygdsdelegationens förslag om avgiftsbefrielse/avgiflsreduktion för de försia 1 -3 anställda i familjeföretag i anser Jag atl andra stödformer - sysselsältningsstöd, lokaliseringsstödoch glesbygdsstöd redan ger betydande subvention lill företag som expanderaroch nyanställer personal. Härtill kommer vad jag tidigare anfört om den kortatid som del nuvarande systemet med avgiftsnedsättning varit i kraft och altdet därför är för tidigt all dra några slutsatser om lämpligheten av atl i ökadutsträckning använda del som ell regionalpoliliskl medel. Jag är mot dennabakgrund inte beredd atl biträda delegationens förslag. Sammanfattningav mina bedömningar: Verksamhelen vid slatliga industricentra bör i slörreutsträckning än f n. inriklas mot all skapa en god förelagsmiljö med lillgånglill allsidig service för hyresföretagen. har en stor andel tomma lokaler bör inga nya industricentra byggas. Utredningsförslag:Den regionalpoliliska utredningen anser del angelägel atl nu konsolideraStiftelsen verksamhet och att som ett 1984/85:115 86 ledhäri hyresinläktema bör ökas. Endast sådana komplelterande nybyggnationer somkan hyras ut bör genomföras. Högst av lokalylan bör varaouthyrd. Sedan konsolideringsåtgärderna avslutats kan ställning tas lillevenluella utbyggnader av stiftelsens verksamhet. Remissinstanserna:Sliftelsen Industricentra betonar att verksamheten som regionalpolitiskt medelär långsiktig. Stiftelsen bedömer det som möjligt att genomföra den föreslagnakonsolideringen med sikte på en senarelagd utveckling av verksamheten.Fömlsätlningar härför är att ägaren visar fortsall tilltro och med all kraftstöder verksamheten saml att finansieringen av investeringarna ordnas så atlverksamhelen kan hävda sig i konkurrens med annal lokalulbud. Deflesla andra instanser som yttrat sig, däribland etl flertal kommuner medinduslricentraanläggningar, anser alt konsolideringsalternativet är alltförrestriktivt och att en fortsatt offensiv satsning bör göras. SAF, och anser dock atl stiftelsenbör avvecklas. Minabedömningar: Stiftelsen Industricentra har till ändamål att genom uppförande avinduslrilokaler för uthyrning stödja regionalpolitiskt högt prioriteraderegioner dels genom all styra ny induslrisysselsällning tUl strategiskt vikligaorter i dessa områden, dels genom att skapa en god industriell miljö i deindustricenteranläggningar som byggs upp. Förall nå dessa mål har stiftelsen i uppgift atl planera, uppföra, äga ochförvalla industricenteranläggningar, rekrytera hyresgäster till dessa saml iövrigl skapa goda fömtsättningar för verksamheten i anläggningama. Anläggningarnaskall enligt de mål som ställt upp dimensioneras för ca 300arbetsplatser. Utbyggnaden skall dock ske etappvis.