prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Även på områden där mannormalt inte kan påstå att FoU-arbete i traditionell mening förekommer,t ex administration och logistik, anses behov av skattelättnader för utlänningar föreligga. Särskiltkan vidare nämnas att med tanke på dessflygdivision beklagat att direktiven för utredningen inte syns möjliggöraskattelättnader i ett för företaget mycket angeläget hänseende.För den verksamhet som äger rum i som ett led i produktionen avSaab-Fairchild-flygplanen erfordras insatser från industritekniker inlånade från annatland, tekniker med en avancerad kunskap men till synes inte hänförligaunder de restriktivt utformade föreskrifterna i direktiven. Dessa tekniker, som intekan ersättas av svenska sådana, ger samma ekonomiska problem förSaab-Scania som forskare och utvecklingsarbetare på den idirektiven åsyftade nivån. Det har därför blivit aktuellt för företagetatt överväga viss utflyttning av verksamheten till annatland. -, som understrukit hur betydelsefulla de ifrågasattanya bestämmelserna är för bolaget med dess stora satsning på FoU-området,riktar uppmärksamheten på hur i lika mån angeläget det är att bestämmelser av det slag, som övervägs, tarsikte också på dem som har marknadsföringsupp-gifter. StoraKopparberg har ansett att definition av begreppetutvecklingsarbete bör vara allmängiltig, nämligen "att systematiskt och metodisktutnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkommanya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringarav redan existerande sådana", av bolaget benämntavancerad produktutveckling. 1984/85:76 78 Vid de samtal och intervjuer som ägt rum har ocksåfrågan om de aktuella skattelättnaderna skall omfatta jämväl nordiskaforskare tagits upp. Som argument förett uteslutande av de nordiska forskarna har anförts att skillnaderna beträffandeskatterna i de nordiska länderna inte är så stora ochatt något behov av skattelättnader därför inte föreligger.Vidare skulle - vid motsvarande bestämmelseri andra nordiska länder - en forskare enbart avskatteskäl kunna tänkas sökasig till annat nordiskt land. Mot ett uteslutande har framhållits att forskarlönerna i de övriga nordiska länderna ärhögre än i . Eftersom den nordiske forskaren vid anställning i inte kan påräkna högre lönän sina svenska kolleger skullehan alltså få det sämre i än i hemlandet. Forskningsrådenhar som sin åsikt framfört att det ärbättre att låta relevanta sakkunniga organ pröva vilka som skall få åtnjuta skattelättnader än att inrättaen särskild nämnd eller annat beslutsorgan för ändamålet. har framhållit att beslutet bör ligga så nära den aktuella forskningsinstitutionen som möjligt. Liknande synpunkter har framförts av vissa institutioner vid . vid anser en särskild nämnd vara en god lösning och har anfört att den erforderliga kompetensen inom forskarvärlden börkunna hämtas genom forskningsråden alternativt genom företrädareför respektive fakultetsområde. anser attbeslutsorganet bör knytas till forskningsråden. KTH anser att organet i fråga kan knytas till STU och att professorskompetentapersoner bör ingå däri.Universitetskanslern har framfört tanken,såvitt avser universitet och högskolor. Prop.1984/85:76 79 attlåta institutionen i fråga avge förslag som med rektors av- eller tillstyrkanvidarebefordras till beslutsorganet. , som tillstyrkt encentral nämnd knuten till , har ansett att enrepresentant för medicinska forskningsrådet bör ingå i nämnden. STUhar uppfattningen att den aktuella nämnden lämpligen knyts till STU. En nämnd inomSTU skulle enligt förslaget kunna bildas av personer från STU:svetenskapliga råd samt i varje enskilt fall kompletteras medpersoner med kompetens inom aktuellt område. IVAhar förklarat sig villig att om så önskas lämna förslag på en representant i den aktuella nämndensamt framfört tanken på att rektorerna vid universiteten skulle föreslå enannan. Från såvälinstitutionerna som industrin har man framhållit vikten av att beslutenkan meddelas snabbt och att inte förfarandet onödigt byråkratiseras. 1984/85:76 80 Ävenom utredningen inte har att bedöma omskattelättnader bör införaseller ej för de i direktiven avsedda gästforskarna, skall här anges vad som framkommit av intresse för den på vilken ett ställningstagande ankommer. I de mångayttranden eller muntligen framfördasynpunkter, som kommit utredningen till del från forskningsinstitutioner och företaginom vilka forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs, har angelägenheten av att genom skatte- och avgiftslättnader underlättaanlitandet i av de högt kvalificeradegästforskare, som avses idirektiven, genomgående understrukits. Detta haremellertid av såväl universitet och andra forskningsinstitutioner som industriföretag förenatsmed uttalanden av annat slag. Det framgårav den resumé som återgivits ovan under avsnitt 6. Utredningen vill först någotuppehålla sig härvid. Institutionerna i frågahar understrukit vilken stor betydelse det har för ett framgångsrikt forskningsarbete i Sverigeatt nuvarande forskarkontakter kan upprätthållas. Därvidåsyftas att många utländskaforskare, ofta yngre men med en grundläggandeforskarutbildning, kommer till institutioner i för att fådel av och insyn i arbetet och arbetsresultatet i vårt land som de tillför de svenska forskarna kunnande och erfarenhet från annat håll. Motsvarande gäller om svenska forskare som besöker utländskafors-karinstitutioner. Detta forskarutbyte tillmäts mycket stor betydelse. De nu åsyftadeforskarna kan ha kommit hit på eget ellerinstitutionens initiativ. Understundom försörjer de sig genom stipendier eller bidrag från hemlandet, i andra fall genom lön eller bidrag från . Enligt uppgifV f" MFR, för 1984/85:76 81 attta det medicinska forskarområdet som exempel, skulle f n omkring 200 utländskaforskare vara verksamma i varav ungefär 50 ersättsekonomiskt härifrån. De nu ifrågavarande forskarna skulle endast undantagsviskunna, efter vad som uttalats, hänföras till den högkvalificerade grupp, som enligt direktiven förutredningen ifrågakommer för skattelättnader. Attden nuvarande ordningen ekonomiskt fungerar beror på, hävdas detfrån institutionernas sida, att dessa forskare merendels ärbefriade från svensk inkomstskatt om högst ienlighet med vad som är föreskrivet i vissa dubbelbeskattningsavtal (den s kvisiting professorsregeln) , däribland det med . Man återger förljudandenatt ett borttagande av denna regel ur är under övervägande. Omså sker, framhålls dat, skulle detta leda till stor skada för detfortsatta forskningsarbetet. Det tilläggs att, om de planerade skattelättnadernaskulle utformas i enlighet med direktiven, bestämmelserna häromskulle vara utan all betydelse för den stora gruppen av forskare. visitingprofessors-regeln bort måste krävas att de tilltänkta skattebestämmelsernafår omfatta en långt vidare grupp av forskare än som åsyftas idirektiven. Detankommer inte på utredningen att uttala sig i frågan omett bibehållande av visiting professors-regeln och inte hellerom lämpligheten av att - såsom redan skett i vissa avtal - bibehålla denmen med den inskränkningen att dess tillämplighetärberoende av att forskaren beskattas i hemlandet. Utredningen vill endastkonstatera att de meddelade direktiven inte är förenligamed ett önskemål av den innebörd, som institutionerna framfört för den händelseden nyssnämnda regeln avskaffas. Prop.1984/85:76 82 Från industrihåll hälsarman alltså i och för sig med tillfredsställelse att särskildaskatteregler avses tillskapade förhögt kvalificerade gästforskare frånutlandet. Men framhålls att denavsedda snäva gränsdragningen beträffande personkretsen medföratt de förhandenvarande problemen blirendast delvis lösta. Företrädareför ett stort industriföretag har sålundaför utredningen framhållit att det inhemska utbudet av ingenjörsutbildade personer är otillräckligt och att man därför försökt förvärva sådan arbetskraft från annat land. Därmed hade man misslyckats till följd av lönekravoch skatteeffekter. Det hade varit önskvärt, tillläggsdet, med en mindre snäv gränsdragning än den som gjorts i direktiven. -Från annat håll har, som tidigare återgivits, allvarligt beklagats att de utländska industritekniker, nödvändiga för den i landet bedrivna flygplanstillverkningen,tycks falla utanför den åsyftade gränsdragningen. Viss kritik har ocksåriktats mot att de tilltänkta bestämmelserna avses begränsade till forsknings- och utvecklingsarbete. Det finns, har detuppgivits, även annan expertis som det kanvara lika angeläget för företagen attkunna tillfälligt anlita och där de ekonomiska och skattemässiga konsekvenserna är jämförbara med vad soin gäller på forskningsområdet. Utredningen konstaterar i anslutning härtill att dess uppdrag enligt direktiven är strikt begränsattill forsknings- och utvecklingsarbete. Utredningen vill härefternågot belysa vissa skiljaktigheter iförutsättningarna institutionerna och industrin emellan, när det gälleratt anlita högt kvalificerade utländska gästforskare,men också vissa gemensamma synpunkter. 1984,/85:76 . och institutioner, där tonvikten helt ligger pågrundforskning, att anlita utländska gästforskare till en börjanberoende av storleken av de anslag som står till förfogande. En annan omständighetav betydelse är de i jämförelse med utlandet låga forskarlönerna iSverige. Man vill uppenbarligen inte heller gärna erbjuda gästforskareandra löneförmåner än som ifrågakommer i för t ex professorer eller docenter.Med hänsyn härtill kan en utländsk gästforskareav ekonomiska skäl tänkas komma till endast om han ärskattefri här jämlikt gällande dubbelbeskattningsavtal eller ges en väsentligskattelättnad genom särskilda bestämmelser såsom dem vilka nu övervägs. -Högre lön än vadnyss angetts ansågs böra ifrågakomma endast i alldeles speciella fall, därvidforskare vid (Eiscat) och innehavaren avErlanderprofessuren omnämndes. När det gällerindustrin, där gästforskarens arbetsinsatser främst avsertillämpad forskning och utvecklingsarbete, är det inte på samma sätt fråga omtillgången på ekonomiska resurser. Att anlita en framstående gästforskarekan - såsom framgår av en längre fram under detta avsnitt redovisad kostnadsberäkning -betyda en årsinvestering i storleksordningen närmareeller mer än . som företagetgör en lönsamhetskalkyl ställs frågan om möjligheternaatt nedbringa kostnaderna genom att förlägga forskningsarbetet utomlands. Det finns exempelpå mycket stora företag som redan gjort detta. Utredningen harerfarit att åtgärder i sådan riktning, såsom framgår av vadtidigare omtalats, övervägs även på andra håll. har påpekats att de skattelättnader,varom nu är tal, kan förhindra eller motverka en sådan för vårt landinte önskvärd utveckling. - Man har frånindustrihåll även framhållit att man inte gärna vill ge mycket högabruttolöner till gästforskare även om syftet endast är att tillförsäkra demen bevarad levnadsstandard. 1984/85:76 84 Bruttolönen ses gärna som ett uttryck för arbetsuppgiftens värde ochbetydelse. Irritationer kan uppkomma närjämförelser görs med likvärdiga uppgifter för en svensk forskare med lägrebruttolön. Betydligt lättare att acceptera är att den utländske forskaren åtnjuter förmånligare regler försjälva skatteberäkningen - sådanakan ju en svensk forskare komma i åtnjutandeav när han tillfälligt tjänstgör utomlands. -Eftersom på industrisidan någonmotsvarighet till visiting professors-regeln inte finns, bedöms de skattelättnadervars utformning nu är aktuell som mycket angelägna. Ävenom det är utformningen av det svenskaskatte- och socialavgiftssystemet som i förstahand ansetts ekonomiskt försvåra eller i vissa fall omöjliggöra anlitandet av utländska gästforskare, finns även annat som verkar i samma riktning. Det har sålunda förutredningen uppgivits - såsom framhållits - att löneläget förframstående forskare vid såväluniversitet och andra institutioner som inom industrin merendels är högre,stundom avsevärt högre, i andra länder av intresse i förevarande sammanhang än i . För att tillförsäkra en här beskattad gästforskareett netto efter skatt likvärdigt meddet i hemlandet måste bruttolönen sättasmycket hög. Om levnadskostnadsnivånär högre i än i hemlandet har för utredningen uppgivits att även sådanskiljaktighet måste korapenseras vid lönesättningen. var detta ett större problem änsom f n synes vara fallet. Några internationelltanlitade indexserier visar att levnadskostnaderna var ungefärligen desamma i , och . I förhållandetSverige-Storbritannien ger en indexserie relationen 100./.83, en annan100./.102. En jämförelse mellan och ger enligt den ena indexserien relationen100./.102, enligt den andra, som avser endast de större städerna,100./.124-130. Prop.1984/85:76 85 eventuellt beaktande som sker när levnadskostnadsläget är lägre i än i hemlandet ar inte för utredningen känt.- Att mer eller mindre drastiska förändringar beträffandelevnadskostnaderna i de olika länderna kaninträffa även är uppenbart. Det kan konstateras vilken bruttolön som erfordras för "nollställning" i den bemärkelsen att gästforskarenblir bibehållen vid en nettolön efter skatt motsvarande den i hemlandet. Härtill kommer att gästforskaren kan önska en ekonomisk av sittarbete i i förhållande till ett kvarblivande i hemlandet. Han kan också ha krav påersättning för resor, flyttning, traktamenten, dubbel bosättning etc. De höga bruttolöner som framtvingas av skatteskalan och de ovanantydda omständigheterna för ocksåmed sig att arbetsgivaravgifterna kraftigt ökar. Utredningen har räknatfram den kostnad, som åsamkas en arbetsgivare när han skall 1985 tillförsäkra en anställd en nettolön(= lön efter skatt) av den storlek somanges i följande uppställning. Kostnadsbelastningen återfinns under rubriken .Tillika har angetts motsvarande utfall för1982 (rubriken ). Anledningen härtill äratt den ifrågavarande problematiken särskilt observerades . ges en belysning av effekterna avden skatteomläggning som påbörjats 1983och avslutas . - Beräkningen bygger på en utdebitering av 30 kr.Arbetsgivaravgifterna var sammanlagt det tidigare året medan de fördet senare året antagits vara desamma somfastställts , nämligen36,. Kostnad tax 83 tax 86 Får man en realistisk uppgift från gästforskarenom hans behållna inkomst efter skatt ihemlandet är ju detta tillräckligt föratt räkna fram hur stor bruttoinkomstsom erfordras i för ett lika stort netto. Har man kännedom bara om hans bruttolön där eller harman endast en allmän uppfattning om lönenivånför en forskartjänst av aktuellt slag, är önskvärt med vetskap om vilken skatt som i landet i fråga träffaren inkomst av ifrågavarande slag. Utredningen hartagit fram några uppgifter härom som återgesi avsnitt 8 (se tabellerna 1, 2 och 3). Härskall endast erinras om att den skatt och de avgifter som på en löneinkomsttas ut i Prop.1984/85:76 87 länder somUSA, , och genomsnittligen ärbetydligt lägre än vad som tas ut i . Så är t exskatter och avgifter på en löneinkomst om ca lägre i USAäni . Följandeskall här tilläggas. Den internationellt sett höga nivån för densvenska beskattningen har sin grund bl a i särskilt vittgående åtagandenfrån det allmännas sida gentemot medborgarna.Arbetsgivaravgifterna för social försäkringen m m, f n av utbetalda löner och värdet avvissa andra förmåner för de anställda, är också en betydande belastning i och förfinansieringen, helt eller delvis, av för de anställda betydelsefulla förmåner. I deländer, därifrån utländska gästforskare i kommer, svarar det allmännavanligen inte för förmåner av nu ifrågavarande slag i samma omfattning som i vårt land.Det gäller t ex beträffande pensionering, sjukvård ochbarns skolgång. Detärföljaktligen uppenbarligen inte korrekt att jämföraskatte- och avgiftstrycket i olika länder utan att också väga in förmånssidan.Men när det gäller de utländska gästforskarna, torde det emellertid förhålla sig så att deendast i begränsad omfattning har intresse a\' eller möjlighetatt utnyttja de ifrågavarande förmånerna så långt detta överhuvud kan ifrågakomma för den somtillfälligt vistas här. För att anknyta till exemplen kan framhållas atten gästforskare, oavsett att arbetsgivaravgift erläggs, förvär var rätt till ålderspensioni form av ATP endast om han är här under minst tre kalenderår (ellerdelar av sådana år) och under vart och ett av dem har en inkomst somuppgår till minst ett basbelopp. Om åter dessa förutsättningar föreligger förvärvar han en rätt till ATP att vid pensionsåldernuppbäras varhelst han befinner sig. Det kan finnas anledning godtauttalanden som gjorts till utredningen att någon merendels 1984/85:76 88 obetydligpension från längre fram i tiden inte ter sig särskiltintressant för en utländsk gästforskare. Rätt tillsjukvårdsförmåner tillkommer en icke svensk medborgare sominskrivits hos , något som ifrågakommerför sådan gästforskare vars vistelse i omfattar minstett år, ett tidsrekvisit som inte alltid behöver iakttas enligt vissasocialförsäkringskonventioner. Av industriföretaganlitade forskare med de kvalifikationer varom här är taltorde vanligen ha i sina anställningsvillkor infogat rätt tillfri sjukvård på företagets bekostnad i den mån denallmänna sjukvårdsförsäkringen inte står för kostnaden.Forskarens intresse för de lagligt reglerade sjukvårdsförmånerna är medandra ord begränsat. - Läget torde emellertid inte vara detsamma för gästforskarehos universitet och liknande institutioner. Vadangår barns skolgång finns vissa möjligheter för utländskaforskare att utnyttja de allmänna skolresurserna. Vanligare synes emellertidvara att gästforskarnas barn får undervisning i annan ordningvare sig detta sker på arbetsgivarens bekostnad eller ej. Utredningenhar alltså bibragts den säkerligen riktiga uppfattningenatt lönenivån för utländska gästforskare inte i nämnvärd grad påverkas avde i förhållande till hemlandet ökade förmåner, somdet svenska samhället genom den höga beskattningen tillhandahåller - förutomsvenska medborgare -under vissa förutsättningar utlänningar som vistas här. Slutsatsen blir då att vid överväganden avdet slag, varom i detta sammanhang är tal, det inte är realistiskt att korrigeranettobehållningen av gästforskarens lön efter skatt med hänsyn till de mer vidsträckta förmåner somdet svenska samhället kan tillhandahålla vid jämförelse medhemlandet. Prop.1984/85:76 89 Utredningenhar också att fästa uppmärksamheten på följande förhållande som kan spela in vid en avvägning avomfattningen av skattelättnader. har dubbelbeskattningsavtal medpraktiskt taget alla de stater som i sammanhanget synes vara i särskild månintressanta. Vissa av dessa avtal - däribland de med och Västtyskland- bygger på den s k exemptmetoden innebärande attavtalet anger vilken av de båda avtal sslutande parterna som ensam ägerbeskatta viss inkomst. I dessa fall kan den svenska skatten nedsättas för t exutländska gästforskare utan att några komplikationer tillstöter. Iandra avtal - däribland de med och - följer manen annan linje, nämligen den av förordade credit oftax-metoden. Denna innebär att båda de avtalsslutande staterna har en principiell rätt tillbeskattning av en och samma inkomst i den mån intern lagstiftning medgerdetta, så kan vara fallet med utländska gästforskarei . Dubbelbeskattning förhindras genom att skatten i det ena landet avräknas motskatten i det andra landet, öii skulle avstå från skatt på gästforskarefrån t ex i sådan omfattning att den svenska skatten understigerden i hemlandet blir resultatet att skatteavståendet i motsvarande mån skertill . En sådan effekt bör undvikas då den inte fyller det syfte som avses med skattelättnaden. Avslutningsvisvill utredningen som sin mening framhålla att en rimlig utgångspunkt när man övervägergraden av skattelättnader för gästforskare i bör varaatt i möjlig mån söka bibehålla forskaren vid hemlandets levnadsstandard.Nettot efter skatt på lönen borde bli ungefärligen lika stort här som ihemlandet. Beskattningsreglerna i de olika ifråga-konunande hemländernakan emellertid i många hänseenden skilja sig frånvarandra såsom i avseende å skatteskalor, sam- eller särbeskattning,avdrag för barn etc. Givetvis kan inte ifrågakommaatt ha olika regler för forskare raed skilda hemländer. Detskulle bli alltför krångligt i tillärapningen och 1984/85:76 90 kräva återkommandeöversynallteftersom skattereglerna ändrades. Man får söka sigfram med stöd av överslagsberäkningar och med visst särskiltbeaktande av vad som gäller i de länder därifrån flertalet gästforskare kommer. Att levnadskostnadsnivåernaskiljer sig länderna emellan kan svårligen vägas in isammanhanget. Vidare kan tilläggas att de svenska lönerna särskiltvad gäller professorer understundom understiger motsvarande lönerutomlands i sådan omfattning att inte ens om man eftergav allskatt på gästforskaren med svensk professorslön hanblev bibehållen vid hemlandets levnadstandard. 1984/85:76 91 8 SÄRBESTÄMMELSERNAS UTFORMNING ENLIGT OLIKA ALTERNATIV Innanolika möjligheter att genomföra de tilltänkta skattelättnaderna för gästforskarna närmare redovisas skall följandetas upp. och liknande institutioner synes ofta inte åtnjutaannan förmån vid sidan av lönen än attforskaren med familj får på arbetsgivarens bekostnad resa hit och efteravslutat arbete åter till det land han kom ifrån. Det förekommeremellertid enligt vissa uppgifter att en del forskare därjämte uppbär särskildersättning för logi, annan kostnadsfördyring od. Bostad kan också ha kostnadsfritt åtnjutits i av arbetsgivarendisponerad lokalitet. Deav industrin anlitade gästforskarna synes merendels erbjudas eller betingasig raer långtgående förmåner. Exempel härpå är vid sidan av lönen fri bostad, ersättninginte bara för rese- utan även för flyttningskostnader, fri sjukvård (somvanligen täcks genom en av arbetsgivaren tagen försäkring),fri resa till hemlandet för sig och familjen en gång vidanställning , ersättning för kostnaden för barns skolgång i och kanske även för någon annanav vistelsen i föranledd kostnad för forskaren. Vissaav de antydda förmånerna är sådana att värdet därav utgör skattepliktig inkomst och underlag försocialavgifter. I andra fall kan vara svårt att avgöra huru härmed förhåller sig och i vad mån en avdragsrätt på grund avt ex dubbel bosättning ifrågakommer (jfr departementschefens uttalande i prop1979/80:106 vari förslogs att forskare vid skulle skattebefriasför vissa ersättningar) Svårbedömda frågor av detta slag ger lätt upphovtill tvistigheter och irritation. Det kan vara ett bestämt önskemål att hålla sådantborta, när 1984/85:76 92 man överväger skattebestämmelaer som skall öka intresset förforskare att tillfälligt arbeta i . Den nu tilltänktalagstiftningen syftar just till skattelättnaderoch det ter sig för utredningen naturligt att början från beskattning frita förmåner av angivet slag och samtidigtange att kostnader i motsvarande hänseendeninte är avdragsgilla i den mån de bestritts eller täckts av vad sora uppburits eller tillhandahållits. En sådanföreskrift förhindrar inte den forskare, som ej åtnjutit förmån av ifrågavarandeslag, att tillgodoföra sig det avdrag som kan ifrågakomma.- Det skall här tilläggas att vad nu av starkt praktiska skäl förordatsinte ifrågakommer till genomförande om den alternativa metod för utformningen av de särskilda skattereglerna skulle väljas som utredningen redovisar nedan vid A, enmetod som utredningen för sin del ställer sig avvisande till. Utredningen förordaralltså att vissa förmåner fritasfrån beskattning. Naturligtvis är utredningen medveten om att missbruk kan på så sätt uppkomma att en förmån uppvärderas och löneni motsvarande mån minskas. Möjligheterna till missbruk kan emellertid motverkasom till de skattefria förmånerna hänförs endast sådana som är i det hela verifierbara. Dit är främstatt hänföra sådant som ersättning förhyra av bostad här i landet, för flyttning av bohag mellan länderna i fråga,för resor för forskaren med åtföljande familjemedlemmar mellan ochhemlandet och för avgifter för barns skolgångi samt förmån av fri bostad.