prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Deverksamheter som är stödberältigade bör dock komplelleras i enlighet medvad jag anför i det följande. Föratt uppdragsverksamhet skall vara siödberätligad erfordras f.n. dels atl den ärinriktad mot företagssektom och därigenom utgör en viktig komponent i regionensindustriella miljö, dels alt den har mer än lokal belydelse och därför är avrelativt betydande omfattning, dels att stödel ger sysselsättningseffekt. ,Jaganser del angeläget atl bäitre ta till vara möjlighelema atl etablera ochbevara också sådana uppdragsverksamheter som bedrivs i mindre skala för attunderlätta företagens verksamhel på mindre orter. För uppdragsverksamhel bördärför gälla samma kriterier som för annan siödberätligad verksamhet. Pälsdjursuppfödningoch fiskodling har inte varit stödberättigade verksamheter annal änvad avser beredning eller förädling. Eftersom dessa verksamheter harutvecklingsmöjligheter inom stödområdena och därmed kan bidra till att deregionalpoliliska målen uppnås föreslår jag alt de i fortsättningen skall varastödberältigade även för regionalpolitiskt stöd. 1 fråga om övergripandeplanering för fiskodlingens lokalisering, prioriteringar inom verksamheten ochprincipen för i vilken ordning olika beslut bör fattas hänvisar jag till vadchefen för jordbmksdepartementet kommer att anföra när han anmälersina förslag på fiskels område. Prop.1984/85:115 69 Vadbeträffar turistverksamhet är del vanligt atl ägama lill anläggningenarrenderar ul rörelsen. Jag föreslår därför atl del i fortsättningen blirmöjligt all lämna regionalpoliliskl slöd lill turist- och konferensanläggningaräven i de fall avsikten är att arrendera ut rörelsen. I de fall stöd lämnasunder fömtsättning atl en viss ökning av sysselsättningen skall ske bör delfinnas ett avtal mellan arrendatorn och den som äger anläggningen om attsysselsättningsplanen skall följas. I övrigt bör gälla samma villkor beträffandeålerkrav av slöd m. m. som gäller för verksamheter som inle utarrenderas. Ilikhei med vad som gäller för hyressättning i kommunala induslrilokaler förulhyming bör villkor för arrendets storlek m.m. kunna föreskrivas avmyndighel. Jag har redogjortför betydelsen av atl samhällel gör slora ansträngningar för att förbättra denindustriella miljön i slödområdena -bl. a. i form av åtgärder för spridning avny teknik. Jag har därvid (avsnill 3.3.2) föreslagil atl vissa medel skallställas till regeringens förfogande för stöd tUl teknik- och kunskapsspridningi prioriterade regioner. Genom regionala och centrala iniliativ har redan skapatsolika former av leknikinriklade institut. För atl driva dessa verksamheterbehöver ofta avancerad maskinutrustning, och ibland särskilda lokaler,anskaffas. Kommuner dellar ofta i uppbyggnaden av dessa typer av verksamheter.Med nuvarande bestämmelser för när regionalpolitiskt stöd kan lämnas tillprojekt med kommunall hel- eller delägande är del inte möjligt all siödja dennatyp av teknikcentra. Under förutsättning all resurserna är tillgängliga föralla företag i kommunen ligger de väl i linje med reglerna om den kommunalakompetensen. Jag förordar därför all stöd till kommuner fortsättningsvis skallkunna lämnas även lill denna typ av teknikcentra. Vid bedömning av om slödskall lämnas bör som vUlkor stäUas bl.a. all verksamheten i ell fortvarighelstillståndkan drivas vidare utan krav på ytterligare regionalpolitiskt stöd. kan få stöd endasl om de bedöms få väsentlig belydelseför näringslivel i regionen eller annars bedöms ha särskild regionalpoliliskbetydelse. I praktiken har detta inneburit atl dessa verksamheter på grund avsin geografiska belägenhet ofta har erhållit slöd om de uppfyllt övriga villkorför all erhålla sådanl. De möjligheter som redan finns atl siödja gmv- ochmineralverksamhel är enligt min mening tillfredsställande. Jag anser det därförinte vara motiverat all införa någon generell möjlighel lill stöd för dessaverksamheter. Beträffandepartihandel gäller f. n. samma villkor som för uppdragsverksamhel för alt denskall vara siödberätligad. Jag har redogjort för dessa villkor och för attjag anser alt de bör slopas för uppdragsverksamhet. För partihandel anser Jagi likhet med statens induslriverk atl de nuvarande villkoren bör bibehållas. Slödtill konferensverksamhet kan f.n. generellt lämnas i den mån verksamheten haranknylning till turistverksamhet. I undantagsfaU -kan stöd 1984/85:115 70 dämtöverlämnas om verksamhelen bedöms få väsentlig betydelse för näringslivet iregionen eller annars ha särskild regionalpolilisk betydelse. Enligt min meningär denna avgränsning väl anpassad till angelägenheten av att koncentrera slödeltill turistnäringen tiU de mesl utsatta områdena. Jag föreslår därför ingaförändringar vad avser stödberältigad konferensverksamhet. Utredningenföreslår även all regionalpolitiskt stöd skall kunna lämnas tillaffårsverksamhel som bedrivs av statliga affärsverk och som är av särskUdregionalpolitisk betydelse på vissa orter. Jag kan inle bilräda detta förslag,eftersom statsmaktema har andra möjligheter all påverka affärsverken att taregionalpolitiska hänsyn. Liksom f n. bör dock exempelvis dollerbolag tillaffärsdrivande verk kunna få slöd om de uppfyller övriga viUkor. Lokaliseringsstödkan, somjag lidigare nämnt, i vissa fall även lämnas för uppförande avinduslrilokaler för ulhyming. Enligt beslut (prop. 1981/82:113 s.116-122, AU 23, rskr 388) får stöd lämnas endast för lokaler på mindre orteroch i lokalema får endast bedrivas industriell eUer industriliknande verksamheleller industriserviceverksamhet. Dämtöver gäller bl. a. att lokalytan inormalfaUet inte bör överstiga 2 000 m. Utredningenföreslår alt lokaliseringsstöd lill industrilokaler för uthyrning ifortsättningen skall kunna lämnas även på större orter som drabbats av akutastmkturkriser samt tiU slörre lokaler än . Motivetför att införa slöd lill uppförande av industrilokaler för uthyrning varfrämst att ge de ekonomiskt och sysselsältningsmässigt mesl utsatta kommunernai slödområdena möjUghet alt förse mindre, nystartade eller expansiva företagmed lokaler. a. mot bakgmnd av erfarenheten att ekonomiskt starkakommuner ofta byggde induslrilokaler på egen hand, vilket de mest utsattakommunerna inte hade möjlighel till. Avsikten har däremot inte varit atlmedverka till en utveckling som innebär atl samhället mer generellt lar överansvarei för att förse företagen med industrilokaler. En sådan utveckling kanockså lätt leda till att stödel kommer i konflikt med reglema om den kommunalakompetensen. Motbakgmnd av vad jag anfört om motivet till införande av stöd tillindustrilokaler för uthyrning och de principiella invändningar jag redovisatärjag inte beredd att föreslå några förändringar av de nuvarande reglerna. Mittförslag: Den maximala andelen lokaliseringsbidrag i ell projekt bör sänkas tiU50% i stödområde A, i stödområde B och i stödområde C. För projekt isådana orter eller kommuner utanför slödområdet som regeringen beslutar skalllillfälligt komma i fråga för regionalpolitiskt stöd bör den maximala andelenlokaliseringsbidrag sänkas lill antingen eller . Prop.1984/85:115 71 tionbör den maximala andelen lokaUseringsbidrag sänkas tUl i stödområde A ochtill i stödområde B. Regeringen bör dock i undanlagsfall kunna lämna högrelokaliseringsbidrag, maximall , i hela landet. Länsslyrelsemasrätl att besluta i lokaliseringsstödsärenden bör utökas tiU investeringar medett beräknai totall kapitalbehov på högsl 9 milj. kr. Det bör även bli möjligtför länsstyrelse atl besluta om lokaliseringsstöd till investeringar med etlberäknat totalt kapitalbehov av högst 9 milj. kr. i orter och kommuner utanförstödområdet vilka regeringen anger skall tillfälligt komma i fråga för regionalpolitisktstöd. Utredningsförslag:Den regionalpolitiska utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mina.Utredningen tar dock inle upp frågan om länsslyrelsemas beslutanderätt i mindrestödärenden i vissa orter och kommuner utanför stödområdet som regeringenbeslutar skaU tillfälligt komma i fråga för regionalpolitiskt stöd. - att lokaliseringsstöd skaUkunna lämnas, fömtom i samband med invesleringar som ökar sysselsättningen,även i samband med investeringar som bedöms vara en förutsättning för attsysselsätlningen helt eUer delvis skall kunna upprätthållas eller som i annatavseende är av stor betydelse för ett företags fortsatta utveckling, - att den tidsperiod under vilkenstatens fordran på gmnd av lämnat lokaliseringsbidrag skrivs ned skallförkortas från sju till , - att lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslån lillsammans högsl skall kunna lämnas i stödområde A,i stödområde B och i stödområde C. Remissinstanserna:Del övervägande antalet instanser motsätter sig ulredningens förslag omsänkning av de maximala andelarna lokaliseringsbidrag. Slalens industriverktiUstyrker dock förslagel av handelspolitiska skäl, men föreslår atl utrymmelämnas på central nivå att i vissa fall överskrida de föreslagna maximalaandelarna. Endasl ett fåtal instanseryttrar sig om förslaget om ökad beslutskompetens för länsstyrelsema. finner den nuvarande gränsen väl avvägd och förordar dessutom alten engagemangsgräns på 10 mUj. införs på så sätt all beslut om slöd somökar slatens engagemang över denna gräns skall fattas centralt.Landsorganisationen är tveksam till förslaget och avstyrker del. Flertalelremissinstanser är positiva till att lokaliseringsstödets knylning tillsysselsällningsökningen görs mindre fast. Utredningensförslag att begränsa det lotala lokaliseringsstödets storlek avsiyrks bl. a. avindustriverket och kommunförbundet. remissinslanser, däribland , anser alt lokaliseringslånenbör ersältas med statliga garantier. 1984/85:115 72 Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Lokaliseringsstöd ulgörs av lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslån. Lokaliseringsbidragkan lämnas för att täcka en del av de totala kostnaderna i samband medinvesteringar som gäller - ny-, tUl- eller ombyggnad avbyggnader eUer anordnande av markanläggningar, - maskiner eller inventarier meden beräknad avskrivningstid av , eller - markberedning förtorvproduktion, om det finns särskUda skäl. Lokaliseringslån kan dessulomlämnas till kostnader för förvärv av mark,byggnader eller markanläggningar, för anskaffning av omsättnings-fillgångar,patent, licenser eller liknande eller för marknadsföring, produktutvecklingeller liknande. Förlokaliseringsstödet gäller i övrigl bl. a. de allmänna villkor omstöd-berättigad verksamhel m. m. somjag beskrivit. Beträffandelokaliseringsstödets användning kan noteras att investeringarna i stödprojekthaft en heh annan inriktning än invesleringama i slort i skogslänen. Inslagetav stöd tiU basindustriema är mycket litet. Däremot finns en slark inriktningmol iräförädling, kemisk industri, metallindustri, maskinindustri,transportmedel samt övrig tillverkning. Etl genomgående drag är således attlokaliseringsstödet bidragit till alt fömya och utveckla industristmkturen. Deflesta projekt som fått slöd har erhållil både lokaliseringsbidrag ochlokaliseringslån. Föriuslen på gmnd av låntagarens konkurs eUer på gmnd av attfordringar eflergivils har legal mnt av uleståendelokaliseringslån. Storlekenpå ett lokaliseringsbidrag gmndas på de lolala kostnadema inklusiveinkömingskostnader och liknande i samband med en investering. Bidraget bestämsmed hänsyn liU antalet nya arbetstillfällen, investeringens storlek ochinrikining saml angelägenheten från samhäUssynpunkl all den genomförs. Bidragetfår dock inte vara större än vad som behövs för att investeringen skall kommalill stånd och vidare uppgå lill högst följande procentandelar av den del avtotalkostnaderna som avser byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier: Förverksamheter i kommuner som regeringen beslutar tillfälligt skall komma i frågaför regionalpoliliskl slöd uppgår den högsia procentandelen lokaliseringsbidraglUl 20 eUer . Lokaliseringsbidragtill industrilokaler för ulhyming får lämnas högst med belopp som är lioprocentenheter lägre än nämnda procentsatser. För markberedning förtorvproduktion kan bidrag lämnas med högst av totalkostnaderna i stödområdeA och högst i stödområde B. 1984/85:115 73 Omdel finns synnerliga skäl kan regeringen medge alt lokaliseringsbidrag lämnasmed högsl i hela landet. konslalerar all den nuvarande subven-fionsnivån i detregionalpoiitiska slödel inlernationellt setl är hög. Ulredningen föreslårbl.a., som tidigare redovisals, alt den maximala andelen lokaUseringsbidrag ide oUka slödområdena minskas. Jag ansluter mig tUl förslagel. Skälen härtUl ärflera. JagviU inledningsvis peka på den starka förbättring i industrins lönsamhel ochsoliditet som åstadkommils . Förbättringen gäller ävenföretagen i stödområdet, som därför f. n. har väsentligt större möjligheter äntidigare atl genom egna finansiella insalser och via den reguljärakredilmarknaden finansiera sina invesleringar. Vidaregäller - vilket också utredningen påpekar - atl riskkapitalförsörjningen inomde regionalpoliliskl prioriterade områdena har förbättrats under senare år.Utöver den ökade kreditvärdighelen i näringslivel kan man peka på liUkomslen avaktiemarknaden för mindre bolag, den s. k. OTC-marknaden, och av ell slortantal riskkapilalföretag. Vidare har de priorilerade landsdelarna tillförtsbetydande kapital via statliga regionala investmentbolag och genom delvis viastaflig långivning finansierade, privata regionala investmentbolag. DärtUlkommer atl Jag nu (avsnill 3.4.2) föreslår förbällringar i företagensmöjligheter all få regionalpoliliskl slöd till s. k. mjuka investeringar. JagvUl också i delta sammanhang peka på alt elt av de allmänna villkoren för slödär alt sådant endast skall lämnas till verksamhel, som bedöms fåtillfredsställande lönsamhet och ge de anställda en varaktig sysselsällning.Avsikten är aUlså all verksamhelen på sikl skall kunna drivas vidare utanfortsatt stöd. Kraven på avkastning från de invesleringar som gesregionalpolitiskt stöd bör därför inte sättas alltför lågt. Dessutom får delinte råda någon Iveksamhel om atl ansvarei för elt projekt ligger hos förelagetoch dess finansiärer. Deskäl som jag här angivit talar enligt min uppfattning för att bidragsandelen ilokaliseringsstödet bör ändras i enlighel med ulredningens förslag. Somen konsekvens av de sänkningar av den maximala bidragsprocenten i olikastödområden Jag förordat bör också den högsia andelen lokaliseringsbidrag förmarkberedning för torvproduktion minskas tiU högsl av totalkostnaderna istödområde A och högsl i stödområde B. För verksamheter i kommuner somregeringen beslutar lillfälligt skall komma i fråga för regionalpolitiskt stödbör den högsia andelen lokaliseringsbidrag fortsätiningsvis vara 15 eller . Övrigaregler för lokaliseringsbidragels slorlek bör vara oförändrade. Det innebär atlbidrag till induslrilokaler för uthyrning i normalfallet skall kunna lämnas medhögsl ett belopp som är lägre än om förelagel bygger egna lokaler. Vidareskall regeringen även fortsättningsvis, om del finns synnerliga skäl, kunnalämna lokaliseringsbidrag med högsl i hela landel. 1984/85:115 74 Beiräffandeden praxis som utbildats av myndigheterna att vid bestämmande av eltlokaliseringsbidrags storlek ta hänsyn till bidrag per nylt arbetstiUfälle villjag betona att detta kriterium endasl bör användas som en bland flerabedömningsfaktorer och alt bidragels storlek skall grundas på en avvägningmellan alla de faktorer jag tidigare nämnl. Det viktigaste kriieriet anser jagäven fortsättningsvis bör vara atl stödet inte är större än vad som behövs föratl en investering skall komma lill stånd. De högsta procentandelarna börliksom vara maximigränser för den statliga stödinsatsen. Detankommer på regeringen att besluta om handläggningsordningen förlokaliseringsstödet. En regel har dock en sådan betydelse för anslagsfördelningm. m. alt bör ta ställning härtUl. Det gäller storleken av eninvestering tiU vilken beslut om stöd skall fattas på regional nivå. F. n.gäller att , med vissa undantag, skall avgöra ett ärende om detgodkända toiala kapitalbehovet i samband med den investering som ligger tillgmnd för ansökningen uppgår tiU högst 7 milj. kr. Denna beloppsgräns hargäUtsedan den Ijuli 1982. Ulredningenanser det motiverat alt höja denna beloppsgräns till 10 milj. kr. från den 1Juli 1985 bl. a. med hänsyn liU penningvärdeförändringen. Desenasle åren har präglats av en starkt ökad decentralisering avbeslutsfattandet inom regionalpolitiken. Vid en inlernationell jämförelse ärden svenska regionalpoliliken bland de mesl decentraliserade. Vad beträffarlokaliseringsstöd och investeringsbidrag så svarade länsstyrelsema underbudgetårel 1983/84 sålunda för av aUa beslul. Jag har tidigare förordat atlregionalpolitiken i ännu större utsträckning än f.n. bör inriktas mol all tatill vara regionemas egna resurser. Som ett led häri harjag även föreslagit enstarkare inrikining av stödet mol s. k. mjuka invesleringar och altlänsstyrelsema skaU kunna tillföra de regionala utvecklingsfonderna medelhärför. Jag anser del logiskt att fullfölja dessa intentioner med all även höjabeloppsgränsen för länsslyrelsernas beslutsfattande i fråga omlokaliseringsstöd. Jag föreslår därför alt denna gräns höjs till 9 milj. kr., vilkelär en slörre höjning än som motiveras av koslnadsulvecklingen. Länsstyrelsernasbeslutanderätt i mindre stödärenden i vissa orter och kommuner. Beslul omlokaliseringsstöd ulanför slödområdena A-C fattas normalt av regeringen.Regeringen kan dock bemyndiga statens industriverk all i specieUa situationerbl. a. lämna lokaliseringsstöd lUl projekt med ett beräknai totalt kapitalbehovsom översiiger 7 milj. kr. Del sker genom alt regeringen i särskUd ordninganger orter eller kommuner som tillfälligt bör komma ifråga förregionalpolitiskt stöd för sådana projekt. Maximall lokaUseringsbidrag är f n.härvid antingen 20 eller . Förprojekt med ett kapitalbehov av högst 7 milj. kr. kan enligt nuvarande ordninglänsstyrelsen inte bevilja lokaliseringsstöd. Endast regeringen kan f. n. fattabeslul om sådanl stöd i dessa områden. Jagföreslår därför, för att förenkla beslutsfattandet och förkorta hand- Prop.1984/85:115 75 läggningstidernai sådana stödärenden, att länsstyrelse bör få möjlighet att besluta omlokaUseringsstöd lUl investeringar med etl beräknai toiaU kapitalbehov avhögst 9 milj. kr. i orter eller kommuner utanför stödområdet vilka regeringenanger skall lillfälligt komma i fråga för regionalpolitiskt stöd. Dennamöjlighel bör ersätta möjligheten att bevilja investeringsbidrag. Enligtnuvarande regler kan i undantagsfaU lämnas lokaliseringsstöd i samband medinvesteringar som inte leder till ökad sysselsättning. Del ankommer påregeringen atl närmare utforma bestämmelserna härom. Regeringen har iförordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd föreskrivit att stöd, fömtomnär investeringen beräknas leda lill ökad sysselsättning, kan lämnas - i samband med en väsenlligomläggning av verksamhelen som är nödvändig för atl bevara sysselsättningeller - om investeringen sker iersättnings- och rationaliseringssyfte i en verksamhel som har väsentligbetydelse för sysselsättningen på orten, om verksamheten inte bedömskunna fortsätta ulan att investeringen kommer tUl stånd och denna inle kangenomföras utan all lokaliseringsstöd lämnas. Dessa ärenden prövas av statensinduslriverk. Föregen del vUl jag påpeka atl del grundläggande motivet för lokaliseringsstödetär all skapa ny sysselsällning. Dessutom anser Jag alt det grundläggande kravelpå lönsamhet för alt stöd skall lämnas innebär alt förelagen normalt skaU kunnagenomföra ersättningsinvesleringar ulan statligt stöd. Somjag ovan redovisalfinns dessutom i vissa fall möjlighel atl göra undantag från huvudregeln. Minbedömning är därför all de nuvarande reglema är väl avvägda. Ulredningenanser alt lokaliseringsbidragets nedskrivningsperiod bör begränsas till fem årför att förstärka bidragets resullalpåverkande effekt under etl projektsinkörningsfas. I samband med alllokaliseringsbidraget fick sin nuvarande ulformning upphävdes skyldighelen atlskriva av värdet av de med stödet anskaffade tillgångarna i samma takt sombidragel intäktsförs. Syftet härmed var all förelagen tidigare skall få ettposilivi tillskott tiU resullatet. Delta uppnås genom atl bidragel successivtkan inläktsföras eftersom det lämnas för att täcka de inkörnings- ochmerkostnader som uppstår i samband med investeringen. Dessa kosinader antas inormalfaUet fördela sig med resp. 30, 20, 10, 10, 10, 10,av lokaliseringsbidragel från utbetalningslidpunkten. Om det avnågon anledning är önskvärt att fördela bidragel på något annat säll finnsmöjlighet att i undanlagsfall medge en annorlunda tidsmässig fördelning avbidraget. Vidbestämning av hur bidragel skulle fördela sig över liden var avsiklen såledesatt uppnå balans mellan de inkörnings- och merkostnader som uppstår i samband med en investering i stödområdena och stödetsresullalpåverkande effekl. Vid bestämning av perio- 1984/85; 115 76 denslängd logs även hänsyn till vikten av all underlätta företagens långsiktigaöverlevnad. Enligt min mening har hitlills inga avgörande förändringarinträffat som motiverar en ändring av . Med hänvisning härtilloch lill möjlighelen all i undanlagsfall medge en annorlunda tidsmässigfördelning av bidraget föreslår jag ingen förändring i delta avseende. Denbeskrivna utformningen av lokaliseringsbidraget har i de allra flesta fallvisat sig ändamålsenlig. I några undanlagsfall, exempelvis vid slöd tilluppförande av industrilokaler, där inkörnings- och merkostnader inte uppstårhos stödmottagaren är det dock lämpligare att lämna stödel lill investeringsutgifterna.Det bör därför, enligt min mening, vid stöd till uppförande av industrilokalerför ulhyming vara möjligt all lämna lokaliseringsbidraget även lill detlaändamål. Härvid skall en motsvarande avskrivning ske av de med stödelanskaffade liUgångarna. Detta förfarande bör även vara tillämpligt i sambandmed slöd till en turistanläggning som utarrenderas och till teknikcentra. Jagvill i della sammanhang även understryka viklen av att del av beslutet om slödklart framgår till vilket ändamål slöd lämnas. Vidinförandet av del nya lokaliseringsbidraget anförde föredraganden, medanledning av atl en allmän översyn av beskattningen av stöd till företagpågick, att del kunde finnas anledning att åierkomma liU den skatterättsligabehandlingen av lokaliseringsbidraget. Förnäringsbidrag som lämnas efler gäller sålunda nya bestämmelserpå skatteområdet. Beslämmelsema finns intagna i punkl 2 av anvisningarna tUl 19§ kommunalskallelagen. Denya beslämmelsema innebär bl. a. atl om näringsbidrag har använls för en ulgifti verksamhelen som är avdragsgill vid laxeringen så ulgör bidragetskattepliktig intäkt. Om ell sådanl bidrag har erhållils i förskott, dvs.bidragel avser driftskostnader e. d. först ell senare beskattningsår än det dåbidraget uppburils, får den skattskyldige skallemässigl balansera bidraget tillanvändningsåret. För att få flytta fram beskattningen av bidraget krävs dockbl. a. atl den skattskyldige yrkar delta i sin deklaration. Dessa regler kanvara tillämpliga på lokaliseringsbidrag som erhålls för att täcka inkörnings-och merkoslnader i samband med en slörre investering. Näringsbidragsom används för anskaffning av anläggningstillgångar, dvs. byggnader,inveniarier eller markanläggningar, skall inle las upp som skattepliktigintäkt. Å andra sidan skall vid beräkning av värdeminskningsavdraganskaffningsvärdet minskas med den del av utgiften som har täckts av bidragel.Beskattningen kommer alltså att ske indirekt genom att de årligavärdeminskningsavdragen blir lägre. Dessa skatteregler lorde vara lillämpligapå lokaliseringsbidrag som erhålls för att täcka utgifter för anskaffning avbyggnader, markanläggningar, maskiner och andra inventarier. Beiräffanderedovisningen av lokaliseringsbidragel vill jag slutligen 1984/85:115 77 nämnaatl bokföringsnämnden har utfärdat en ny anvisning beträffanderedovisningen av näringsbidrag m.m. (KFS 1984:44, BFN:23). Denna anvisningknyter an lill ändringarna i skattelagstiftningen.