prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidareanges i rapporten (med reservalioner) att den förändrade energianvändningen i1978 års bostäder lill skulle kunna förklaras av förändradeenergiegenskaper hos beståndet. kan tillskrivas olika drift- ochskötselåtgärder och förändrat bmkar- och förvaltarbeteende. Ominjusterings- och lätningsåtgärder inte upprepas och om energipriserna skullesjunka kan småhusens energianvändning komma att öka. EnligtSIND har en stor del av sparpolentialen i form av drift- och skötselålgärder vidlagitsinom industrin. 1984/85:120 396 Göteborgskommun delar inle uppfallning att "enkla energisparåtgärder" nu hargenomförts i en omfattningen som gör att "mer omfattande ochkapitalintensiva åtgärder" återstår. Detta kan gälla de större bostadsföretagenoch fastighetsägarna. För fastighetsägare med enstaka eller mindre bestånd av flerbostadshusoch i småhus finns fortfarande sparmöjligheler i form av enkla åtgärder.Kommunernas energisparrådgivning har härvid en fortsalt stor betydelse. Kommunenvill också framhålla att hittillsvarande energisparande genom rationell driftoch skötsel enligi lokala erfarenheler har varil större än rådet räknal med.För att bibehålla och ytterligare förstärka detta krävs fortsaita insalser med inslmklioneroch skötselråd samt utbildning av personal. SABOmenar att kunskapen om i vilken utsträckning olika energisparålgärder bidragitlill de uppnådda resultatet är relativt begränsad. Likaså är kunskapen om olikaåtgärders effekt bristfällig. Detta gör det svårt all bedöma den kvarvarande sparpolentialenoch vilka åtgärder som bör genomföras för att det 30%-iga sparmålet ska kunnauppnås. erinrar om sina slutsatser i rapporten som i korthet innebär all pris- och skatteförändringarna varit dehuvudsakliga orsakerna lill den minskade energianvändningen. Lån och bidraghar endasl i begränsad utsträckning påskyndat anpassningen men haft eninformativ effekt liksom rådgivning och ulbildning. Fastighetsägareförbundetsäger sig inle ha möjlighet att bedöma spar-programmels effekter. Rent allmäntvisar de flesta sludier och internationellajämförelser att prisökningarförklarar huvuddelen av förändringarna i energianvändningen. En skepsis tillalltför optimistiska och förenklade bedömningar av olika åtgärders effekter ärförmodligen välgmndad. 2.4.3 Övergångtill effektivare uppvärmningsformer anser alt energiminskningsresullatet totalt settmåste tack vare eltillämpningar röra sig om en väsenlligt högre nivå än ITWh. Oljeersättningengår enligt myckel snabbt. Verkel bedömer atl enbetydande del av den registrerade oljebesparingen kan ha varit en effekt avövergång mellan olika energitillförselsystem med olika verkningsgrad (dvs.förhållande mellan nyttiggjord och lillförd energi). Delta gäller elvärme inombostads- och lokalsektorerna som genom installation av värmepumpar och elpannorhar ökat väsentligt mindre i TWh räknat än den oljeenergi som ersatts. Påmotsvarande sätt har övergången till fjärrvärme även inneburit minskad oljeförbmkningdels genom högre medel verkningsgrad, dels genom ersättning av olja medelpannor. Prop.1984/85:120 397 värmepumpar, sopor, spillvärme och fasla bränslen inomfjärrvärmen. De direkta hushållningsåtgärder som avser sänkt nettoenergibehov(nyttig energi) har därför haft mindre effekl än vad som bedömls troligt irapporten. 2.4.4 Ekonomiskl slöd, information elc. anför alt det är naturligtvis myckelsvårt all exakl beräkna vad som vunnits i TWh till följd av olika slyrmedel måsle betraktas som klarlagt atl förekomslen av lån och bidrag direkl och indirekl,tillsammans med informationsinsatser på elt avgörande sätt bidragit till delhittills uppnådda sparresultatet. 2.5 Inriktningen på den fortsatta energihushållningen säger sig vara väl medvetna om de lekniskamöjligheterna alt ytterligare minska energiförbmkningen i befintligt bestånd.På lång sikt kommer också den specifika förbrukningen atl ligga på högsl 50procent av 1978 ärs. På kortare sikt är det priserna på energin som avgör. Vikan inte se några motiv till alt driva energisparandet längre än vad som är fastig-helsekonomisktmotiverat. Swedisol redovisar bl.a. följande. Sparplanens målsättning- atl med befinflig teknik spara /år - bör till övervägande delgenomföras ull . Med ett lågl nettoenergibehov finns entydiga förutsättningarför energitillförseln givna. Effektiv energitillförsel med hög verkningsgradger i sin tur lågt brutloenergibehov. Forskningen bör därför inriktas mot exempelvissmå värmepumpar och andra uppvärmningssystem anpassade till de låga effekt- ochenergibehov som 2000-talets åtgärdade byggnadsbestånd kommer atl uppvisa. Förstnär denna forskning resulterat i anpassade energitillförselsystem bör dessaföras in i del då åtgärdade beståndet. Den strategi som rådet förordar men ejkonkretiserar, med i tidsordning blandade insatser för hushållning respektive lillförselkan i bästa fall ge samma resultat, men osäkerheten om vilken slutligförbrukningsnivå som nås blir slor. BFR har gjort en bedömning alt en besparing påca av den beräknade energisparpoleniialen kan realiseras framtill 1988 eflersom de mer omfallande åtgärderna kommer att utföras i sambandmed ROT-verksamheten. Vi delar denna uppskattning av reduktionens sloriek, menanser dessutom alt de utförda beräkningarna har principiell brist. Densamhällsekonomiskt motiverade besparingen torde därför vara lägre än . För vår diskussion om behovet av offentlig styrning är delinle nödvändigt atl i detalj känna polenlialberäkningarna. Det viktiga är atl grundmålelär samhällsekonomisk lönsamhet i vid bemärkelse. 1984/85:120 398 naav sparpolentialen och de uppställda sparmålet verkligen är konsistentamed de grundläggande kraven på god samhällsekonomi går inte att utläsa ur BFR-rapporten.Vissa uttalanden i lyder emellertid pä att så kanske inle ärfallet. Industrigruppenför lätl byggeri menar att bedömningarna i utredningen om möjligheterna allomkring 1990 uppnå del urspmngliga energisparmålet synes riktiga. Industrinsmaterialgrupp anför liknande synpunkter. BFR har beräknat den återstående energisparpoleniialen till ca /år.De investeringar som krävs för att nå denna besparingseffekt är ca 33 miljarderkr. Besparingar och koslnader fördelar sig relativt jämt mellan flerbostadshusoch småhus. BFR:s beräkning utgår från en real ränta på och en realenergiprisökning om . Med dessa antaganden krävs en ekonomisk livslängd om10 år för atl kalkylen skall gå ihop. Med de av statens energiverk redovisadeeffekterna av del nu genomförda sparprogrammet uppnår man inle dennalönsamhet. Som nämnts i föregående avsnitt måste man anta att redan gjordaåtgärder har en livslängd om för atl de uppnådda besparingama skalllämna real avkastning vid fasla priser. De åtgärder som i fortsättningenskall vidtas, bör dessutom, som ovan nämnts, genomsnittligt ha en lägrelönsamhet än de redan genomförda. Beräknadpotential är för låg Lundsuniversitet anser att bmkarvanorna har underskattats i sparpolentialen. Energibehov för uppvärmning, drift av värmepumpar och VVS-ulrustning försådana systemlösningar har uppmätts lill 40 kWh/m år. Denna siffra kan ställas molulredningens skrivning på all "Pågående forskning visar atl fortsallteknisk utveckling kan leda till alt energibehovet minskar ytterligare lill30-70 kWh/m" - "För aU åstadkomma den låga energiförbrukningen måstehela byggnaden och installationerna ses som etl samverkande system". FortF:serfarenheter bekräftar att de båda cilerade meningarna enligt ovan äger singiltighet. Verket anser att det är möjligt att kunna minska energiförbrukningenännu mer med målmedveten och styrd forskning. Länsbostadsnämdneni noterar atl nämnden i sitt löpande arbete har kunnatkonstatera att även enkla energisparålgärder i många fall inte vidtagits. Blandannat har inte etl enda av de hus som ingår i kv. Bryggaren i åtgärdatspå något sätt. Bryggaren är del sladsförnyelse- ochenergihushållningsprojekt pä kvartersnivå, som genomförs med stöd av byggforskningsrädetoch med Falu kommun som huvudman.) Detta kan tyda på att de redovisadesiffrorna i utredningen om storleken på den framtida energisparpoleniialen i befinfligbebyggelse är tilllagen i underkant. Föreningen menaratt det är glädjande alt få 1984/85:120 399 bekräftatall energisparandet i stort följer energisparplanen och att vi nu efter 5 århar kommit halvvägs. Föreningen har ingen anledningall ifrågasätta detta påstående. Det är vår erfarenhet att energisparpotenfialeni befinflig bebyggelse har underskattals. Med väl ulformade energisparpaket kanslörre energibesparingar uppnås än de som räknades med som utgångspunkt förenergisparplanen. Detta blir än mer påtaligt om energisparåtgärderna kombinerasmed underhålls- och reparalionsåtgärder. Det uppnådda resultatet av energihushållningsinsatsernaär lillfredsställande, och det föreligger sannolikl inga tekniska hinder attöverträffa det uppställda sparmålet. HSB vill dock framhålla att det finnsrisk för alt energianvändningen åter ökar i det befinlliga byggnadsbeståndet,där man nu uppnåll goda spareffekter. En stor del av de genomförda åtgärderna måsleupprepas för att funktionen skall bibehållas. Göieborgskommun instämmer i rådets konstaterande att det är möjligt att minskabebyggelsens energianvändning till under 100 kWh/m. står iöverensstämmelse med lokala beräkningar i . Däremol konstaterarkommunen att rådets beräkningar av återstående sparpotential i bostäder ochlokaler ger underiag för motstridande tolkningar och slutsatser. SABOanför bl.a. följande. Enligt bedömningen i Energi 85 bör traditionellenergihushållning i kombination med värmepumpar och övergäng till tekniskasystem med solvärme, naturvärme och lagring åtminstone in pä kunnaleda till en halvering av energinvändning bebyggelse. Enligt bör della kunna ske om steg 1- och sleg 2-ålgärderges högre prioritet så att sparpolentialen av dessa bättre kan tillvaratas. Detär utomordentligt vikligt atl ha en säker uppfattning om säväl sparmöjligheternasom den möjliga spartakten. Detta för att produklionssidan med bl.a. fjärrvärmeoch värmepumpar ska kunna byggas ut utan onödiga och kostnadskrävandeöverdimensioneringar. Alltför stora misstag i detta avseende har redan begåttspå gmnd av bristande kännedom om sparmöjligheterna och anläggningarnas verkligaeffekt- och energibehov. Enligt uppfatlning krävs därför atl kompletterandeundersökningar igångsätts för att skapa en säkrare bedömning av den resterande sparpolentialen. Beräknadpotential är för hög Enligtstatens planverks uppfattning vore det samhällsekonomiskt önskvärt att energisparpoleniialenom verkligen las tillvara. Åtgärder som är lönsamma om man räknar med längbmksiid och låg kalkylränla torde dock inte bli genomförda med mindre än attfastighetsägare påverkas genom föreskrifter eller ekonomiska incitament.Utredningen visar att sparpotenualen genom fönsterbyte och fönsterkompletteringi hela bestån-26 1984/85. 1984/85:120 400 Visserligen har man "hittat" via ERBOL-undersökningenytterligare fönsterarea om 10 milj. m så atl den totala arean är 67 milj. m.Planverket anser inte att dessa besparingar kan förväntas av flera skäl.Hittills har enligt planverket fönsterålgärder i småhus sparat högsl bmtto.Den ursprungliga energisparplanen utgick som exempel ifrån atl mindreän bmtto kunde inbesparas. Länsstyrelseni anser mot bakgrund av det framgångsrika energisparandel ochutvärderingen av ny energiteknik att det bör finnas större utrymme atl tahänsyn till andra faktorer såsom miljö, hälsa och säkerhet. Den redovisade energisparpoleniialenbör därför reduceras något. Ävenom statens energiverk anser atl sparpotenlialberäkningar har ett begränsatvärde som underlag för energipolitiska ställningstagenden, har resultaten avberäkningarna och de slutsatser som BFR drar av dessa granskats. Verket hargjort en genomgäng av beräkningarna, som de redovisas i BFR rapport 143:1984. Enligt verkets bedömning är de sparnivåer som BFR anser vara optimala,för höga. Vidare är spridningen enligt BFR av sparpolentialens storlek mellan skildauppvärmningsformer, främsl mellan oljevärmda och fjärrvärmda byggnader förliten. I motsats till BFR finner energtiverket att tunga byggtekniskasparåtgärder med stora investeringskostnader och lång brukstid är olönsamma. Verketdrar slutsatsen atl sparpolentialen för installations- och byggtekniskaåtgärder har överdrivits av BFR. Följer man riktlinjerna pä det sättet BFRföreslår, leder det till att man överinvesterar i kapitaltunga sparåtgärdersåsom insättning av treglasfönster och tilläggsisolering av ytterväggar. Deltagäller särskilt för fjärrvärmeanslutna bosladsområden. Minskadenergiförbmkning kommer ocksä till stånd på andra sätt än genom att sätta intreglasfönster och tilläggsisolera ytterväggar. Enligt BFR beror en icke obetydligdel () av energibesparingen 1978-1982 på alt många småhus harkonverterat till elvärme och flerbostadshus till fjärrvärme. Denna utvecklingkommer att fortsätta, om än i minskad takt fram fill 1990 enligtenergiverkets bedömning och bidra till en fortsatt minskning av energiförbmkningeni bestånd. Energiverketanser vidare atl BFR något underskattar möjligheterna till minskadenergianvändning genom förbättringar i drift och skötsel av uppvärmningssystemen.De kontakter som verket har haft med energirådgivare och fastighetsförvaltare indikeraratt mycket återstår att göra i del avseendet. Motsvarandekan sägas om möjligheterna att påverka bmkarbeteendet och därigenom minska energiförbmkningen.Underlagsrapporterna till BFR:s utredning utgör en rik informafionskälla attösa ur därvidlag. Till exempel tycks flerbosladshusen ha en inomhustemperatursom översfiger småhusens med (SIB M84:11). Energiåtgången förvarmvatten per person är större i flerbostadshus än i 1984/85:120 401 småhus(R132:1984). En enkel överslagsberäkning visaratt energiförbrukningen år 1982i bebyggelsen skulle sjunka med ca , om de boende i flerbosladshusenhade samma inomhustemperatur och varmval-tenförbmkning som de i småhusen. Enligtenergilekniskt centrums vid CTH uppfattning har energibespa-ringspolentialenöverskattats. Man kan också känna tveksamhet inför bedömningen avgenomförandetakten. Man har här inte tagit hänsyn till att de existerandestyrmedlen är av låneteknisk art, som inte mer än perifiert anknyter til!husets energistalus, och därmed dess behov av för huset specifika åtgärder. CTH,avdelningen för husbyggnad anför bl. a. följande. Den i utredningen angivna energisparpoleniialen23 TWh/år som skall uppnås inom den närmaste , förefaller inte realisfisksärskilt om man betänker att potentialen av enklare åtgärder som sänkning av inomhustemperaturen,fönstertätning, injustering av värmepannor elc. redan till stor del är utnyttjad. IVAuppskattar atl den av BFR angivna sparpolentialen kommer atl uppnås först . IVA anser att en mer realistisk simulering av den framtidautvecklingen uppnås om man i stället försöker alt fömtspå vad som är enrealistisk energianvändningsnivå. SIBpekar pä bl. a. följande. Trots att många enkla energiåtgärder redan genomförtsså återstår drift- och skötselåtgärder i mänga fastigheter. Mer än 100 000 hushar t. ex. mer än på pannans ytterhölje och i pannmmmen. EnligtE-gruppen teknikinformation AB:s mening återstår fortfarande en mycket stor delav energisparpoleniialen för drift-och skötselåtgärder. Det är av yttersta viktatt dessa sä lönsamma åtgärder genomförs i hela bebyggelsen samt att dessaåtgärder blir en naturlig del av fastighetsskötseln. Resultatfrån många enstaka projekt antyder att energisparpoleniialen för drift- och skötselålgärderär betydligt större än energisparplanens beräkning på av . Oftanämns siffror på . Malmökommun pekar på bl. a. följande. I rapporten anges att "Det kan därförvara motiverat atl tillfälligt lyfta ut objektet ur den normala förvaltningen".De negativa effekterna av detta angreppssätt kan komma att dominera över depositiva. Driftpersonalens incitament, mofivation och kunskap för skötsel avanläggningarna i det längre perspektivet kan förändras negativt.Väsenlligkunskap om anläggningama kan bli alltför beroende av kompetens utanför den egnaorganisationen. Det förefaller bättre att utveckla genomförandemetoderanpassade till pågående förvaltningen och boende. EnligtSABO:s uppfattning har betydelsen av t.ex. drift- och skötselåtgärderi hög grad underskattats. Enligt 85 bedömdes spar- Prop.1984/85:120 402 potentialen för drift- och skötselålgärder i befintligbebyggelse till . Enligt rådets mening är nu en stor del av dessaåtgärder genomförda och för atl klara sparmålet krävs atl mer omfatlande ålgärderav typen tilläggsisoleringar och förbättringar av fönster genomförs.Investeringskostnaden bedöms för bostäderna till vilkelinnebär en kostnad av i genomsnitt ca . Enligt uppfallning är sparpolentialen för drift-och skötselålgärder fortfarande betydande. Långsikiigi verkande drift- ochskötselåtgärder i kombination med injusteringar och enklareförbättringsåtgärder kommer sannolikl atl klara större delen av det 30%-igasparmålet. Dessa åtgärder gick under benämningen sleg 1- och sleg 2-ålgärder iden flerbosladshuskampanj som initierade och finansieradeunder 1982. I huvudsak handlar det om atl sälta anläggningar och byggnader ioptimalt funktionsdugligt skick och därefier också bibehålla en god funktion.Ofta är värmeanläggningarna överdimensionerade vilket måste beaktas. Vidareförekommer ofta felaktigheter i värmeanläggningarnas uppbyggnad som måsteåtgärdas för att anläggningarna ska fungera på bästa sätt. Om det visar sig möjligt alt klara en 30%-ig besparing medsteg 1- och sleg 2-ätgärder så skulle det med de fömtsättningar som i övriglanges i Energi 85 kunna innebära alt sparmålet kan nås till en betydligt lägreinvesteringskostnad än eUci att denna investering kan ge enbetydligt större energibesparing än . En underskattning av sparpolentialengenom drift- och skötselåtgärder och andra enklare ålgärder kan leda till attdessa åtgärder ej kommer all prioriteras och stödjas i erforderlig omfattning. 2.6 En ny energihushållningsplan 2.6.1 Ingen målsättning bör formuleras Ingen målsättning bör formuleras enligt statensenergiverk, som menar att en så precis kunskap om sakförhållandena påenergihushållningsområdet, att en av staten detaljslyrd energihushållningsplanvore möjlig eller önskvärd atl sträva efter, är orimlig att uppnå. NBD anser att en så detaljerad plan som skisserals iEnergi 85 är diskutabel som uttryck för det "vägval" som föreslåsbehöva anges. Den riskerar all låsa fasl ett handlingsmönster som kanskeverkar riktigt -man kan emellertid inte binda sig för ett förhållningssätt somskär bort handlingsalternativ för framtiden. Planer kan vara bra som beredskap,men eftersom det inte är möjligt atl förutse framtiden, kan man inteheller fastställa vilka lösningar som kommer att vara de bästa. Prop.1984/85:120 403 2.6.2 Ny energihushållningsplan formuleras RRV instämmer i synpunkter på utformningen ochomfattningen av en eventuell ny energihushållningsplan. 1 en sådan plan är defockså viktigt alt satsningama på energisparande i bostäder vägs mol andra energisparsats-ningar. i län och Föreningen stöder förslaget till energihushållningsplan liksom Uppsalakommun SIND har inget att erinra mot förslaget om att inrätta en energihushållningsplandå en sådan ligger i linje med verkets krav på långsiktighel. inte kvantifieral insatsernas sloriek är det inte möjligt attbedöma effekterna av i planen föreslagna "kraftfulla" satsningarvarken vad gäller energiförbmkning eller indirekla effekter för utmstningstillverkandeindustri. i har ingen invändning motförslaget till energihushållningsplan. Det är dock oklart i rapporten hur dennaplan ska samordnas med den kommunala energiplaneringen. Det är viktigt att påolika nivåer inom beslutsfattandet kunna avläsa effekten av politiska beslutpå energiområdet, vilket rapporten är exempel på. En fortsatt statistiskredovisning bör vara enhetlig och ge möjlighet till att avläsa förändringar iförhållande till beslut som fattas. delar BFR:s uppfattning att en ny energihushållningsplanbör omfatta all bebyggelse, ny energiteknik och kombinalioner av åtgärderutförda i rätt ordningsföljd. instämmer i att energisparmål uttryckta enbarii TWh kan innebära en onödig fixering fill ett visst beräkningsexempel och dessfömtsättningar. Formulering av en energihushållningsplan i termer som ger enstörre flexibilitet i fråga om sätten att nå målen är önskvärd. Bedömningar avmöjliga sparpotentialer måste dock alltid ligga till gmnd för dylika planer. 2.6.3 Planen bör i fortsättningen omfatta aU bebyggelse Bland de remissinstanser som har uttalat sig om denföreslagna formuleringen av en energihushållningsplan råder inga delademeningar om att planen skall omfatta all bebyggelse och inle enbart 1978 årsbyggnadsbestånd. Denna synpunkt företräds av bl.a. RRV, SCB, ,länsbostadsnämnden i . Föreningen ,och Göieborgs kommuner, SIB, SIND, länsstyrelserna i ochGävleborgs län, kommun, kommun. SCB anser atl relatera målet endast till 1978 ärs beståndmedför över tiden ökade svårigheter vid uppföljningen. Sålunda förekommer allt oftareatt ny bebyggelse ansluts till befintliga äldre värmecentraler. I dessa fallregistreras ett genomsnittligt byggnadsår för centralen i energislafistiken. Prop.1984/85:120 404 vilketfår följd att energiförbmkningen bestånd inte kan särredovisaspå etl korrekt sätt i energistatistiken för fastigheter. Därtill kommer en vissosäkerhet i uppgifter om byggnaders älder. förekommer atl heltmoderniserade fastigheter redovisas med ombyggnadsåret som färdigställandeår. Nägraremissinstanser tar upp frågan om på vilken sikt energihushållningsplanenskall gälla. Sålunda menar t. ex. atl omfallningen avombyggnadsprogrammet tyder på att man måste se planen på mycket lång sikt.Göteborgs kommun finner tveksamhet i tidsangivelsen i Energi 85 vad gäller denframtida energihushållningen. om altbostadsförbättringsprogrammet har programperspektiv 1993. Kommunen arbetar medtidsperspektivet . 2.6.-Planen bör i fortsättningen även omfatta ny energiteknik Remissopinionenär blandad när det gäller förslaget att ny energiteknik i fortsättningen böringå i en energihushållningsplan. Industrinsbyggmaterialgrupp pekar på att av BFR:s analys framgår ej vad "nyteknik" egentligen är. Vi har fått intrycket att begreppet enligt BFR helthänför sig till tekniker som värmepumpar, sol, energilagring och värmedistribulion.Detta är till stor del alt betrakta som nya fillämpningar av känd leknik enligtvårt synsätt. Industrins Byggmaterialgmpp vill peka även på den utveckling somfortlöpande pågår inom det byggnadstekniska området i form av nyutvecklade ochanpassade energitekniska system. Dessa har icke funnit sin slutgiltiga formvarför vi anser att fortsatt forskning och utveckling är angelägen. NBDsaknar redovisning av vad "ny teknik" är och påpekar att enfortlöpande utveckling pågår också inom det byggnadstekniska området. anser alt motiv saknas för att integrera vissaförsörjningsåtgärder - värmepumpar, solvärme och värmelagring -i en energihushållningsplanoch lämna andra utanför. avstyrker därför förslaget idenna del. VUhelminakommun anser sig inte kunna tillstyrka att planen låses vid en viss form avteknik. Fömtsättningarna varierar varför såväl teknik som energisparmål måsteges stor frihet i planeringen. Fleraremissinstanser däribland bosladsstyrelsen och anser atl planen böromfatta ny teknik. 2.6.5Planen bör ange vägval Ettflertal remissinstanser efterlyser en redovisning av innebörden i "vägvalet". SIBanser att BFR i förslaget under mbriken "Planen bör ange vägval"blandar ihop mål och medel i energihushållningspolitiken. Även om det avrapporten är svårt atl utläsa vad som avses, torde man med vägval snarasl avsesval mellan olika medel. Även näsla energihushållningsplan bör hålla mål-,delmål- och medelfrågorna åtskilda på olika nivåer. Prop.1984/85:120 405