prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — alt lill Industriellutveckling inom mikroelektroniken för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Vidareutbildning och kunskapsspridninginom mikroelektroniken 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Under detta anslaganvisas medel för vissa insalser i anslulning till delprogram I. Utbildninginom ramen för det nationella mikroelektronikprogrammet (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130 och prop. 1983/84: 135, NU 42,rskr 379). Huvuddelen av insaiserna inom detta delprogram finansieras överanslag inom åttonde huvudtiteln. har medgivitaft för budgelåren 1985/86 och 1986/87, utöver under /85 ejdisponerade medel, . får användas för stöd till vidareutbildning ochkunskapsspridning inom mikroelektroniken. Jag anser del angeläget att kunskaper omkretskonstmklion kan bli tillgängliga även för små och medelstora företag.Medlen bör användas till atl dels vidareutbilda yrkesverksamma konstruktörer ikretskonslruklion, dels sprida information om den nya teknikens möjligheter.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vidareutbildningoch kunskapsspridning inom mikroelektroniken för /86 anvisa ettreservaiionsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 118 G. STATSÄGDA FÖRETAG M. Flertalel av de statsägdaföretag som hör lill industridepartementets verksamhetsområde är dotterbolag lill eller Svenska Varv AB.Utanför de båda koncernerna älerfinns bl.a. (), AB Slatens Skogsindustrier (), (Ncb), , saml . Av de affärsdrivandeverken hör slatens vattenfallsverk, domänverket och affärsverket FFV tillindustridepartementets verksamhetsområde. presenteras idenna proposition under littera E. överlämnas enredogörelse för de statliga företagen till . redogörelselämnades (skr. 1984/85:20). Redogörelsen innehåller bl.a.beskrivningar av de nämnda verkens och företagens verksamhel eller 1983/84, varför beskrivningen här främst är inriktadpå utvecklingen under är 1984. Omstruktureringen ochkoncentrationen av fortsätter. Som en följd av detla harresultatet förbällrats jämföri med lidigare är. För är 1984 beräknas vinstenefler finansiella intäkter och koslnader översliga 600 milj. kr.Statsförelagsgruppens skulder har minskal. vilkel tillsammans med detförbättrade resultatet medför en höjning av soliditeten. Medelantaletanslällda sjunker successivt. Till det positivaresultatet bidrar främst fiertalet bolag inom konsument-och kemisektorerna,t.ex. Investmentbolaget , KabiViimm och Berol Kemi. Företagen inomverkstadssektorn med undanlag av har dålig lönsamhei. Omfallande förändringarhar under är 1984 gjorts i Statsförelagsgruppens sammansättning. Som exempel päförsäljningar kan nämnas alt i Eiserkoncernen har företagen Trivab KonfektionsAB, och sålts. Industri AB:sskogsmaskindivision har sålts till . AB Thörns MekaniskaVerkstad har sålts. Bland förvärv kan nämnaseleklronikföretagei , vars verksamhet kommer att samordnas medsvenska i en elektronikgrupp med 500 anställda. KabiVilrum harbreddal sin verksamhet i genom förvärv av resterande del av Cutter VitrumInc. Bolaget, som namnändrats till ., har en årsomsättning på 20miljoner USD. På exlra bolagsstämma iStatsföretag har beslutats att företagets firma i fortsättningskall vara . och det nybildade bolaget blir dotterbolag till /. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 119 redovisaren vinst om ca 40 milj. kr. för de tvä första lerUalen är 1984. En förbäliringav resultatet förvänlas under det sista tertialel. redovisadesen vinsl före bokslulsdispositioner och skalt om ca 450 milj. kr. I uldelning lillägaren lämnades 50 milj. kr. Efterfrågan påoffshore-anläggningar har ökat jämfört med . Prisnivån ärdock pressad beroende på hård konkurrens från bl. a. japanska och sydkoreanskavarv. Gölaverken lyckades under årel leckna kontrakt om atl byggavärldens första nyproducerade flytande produktionsenhet. Plattformen kommer attstationeras i den brittiska sektorn av . Den förbäiiradekonjunkturen och lönsamhelsuppgången inom skogsindustrin har förbättratmarknaden för Energy Syslems produkter. Resultatet för år 1984vänlas bli bältre än för är 1983. Även under är 1984 harefterfrågan på nya handelsfartyg varit svag som en följd av en dåligfraktmarknad och betydande lonnageöverskolt. Priserna har varit otillfredsställandetill följd av slor överkapacitet inom väridens varvsindustri och omfattandeslalliga subventioner inom flertalets varvsnationer. Under årel har Kockumsoch Uddevallvarvei minskat sin varvskapacitet med jämfört med nivån är1983. Orderingången till debåda storvarven har varit otillfredsställande . Även marknaden förreparalion av fartyg har ulvecklals myckel ogynnsamt. Orderingången har varilsvag och prisnivån har varil mycket pressad. Som har framgått avchefens för industridepartementet redogörelse i det föregående (s. 32) harregeringen informerats om alt Svenska Varv inte finner del möjligl att drivaUddevallavarvei vidare med långsiktig lönsamhet. Svenska Varv beslöt den 11december 1984 all förbereda en nedläggning av varvet och atl inledaMBL-förhandlingar om detta. fastställde denI varvspolitiken fram t. o. m. utgången av (prop. 1982/83:147, NU 55, rskr 383). Då anslogs sammanlagt . Delsärskilda produktionsslödel förlängdes i syfte atl om möjligt bevarafarlygsproduktionen på en sänkt kapacilelsnivå vid två nybyggnadsvarv inomSvenska Varv. Enligt beslutet skall dock Svenska Varv anpassaproduktionskapaciteten ytterligare till marknadens fömtsättningar om säerfordras. Med beslutet nådde de sammanlagda statliga insaiserna förvarvsindustrin upp till drygl 20 miljarder kronor.Regeringen klargjorde all särskilt slöd därulöver lill fartygsproduktionen intekunde bli aktuellt. Denna varvspolitik liggerfast. Förulsällningarna för produktion och försäljning av fartyg har inteförbällrats sedan beslut fattades. Marknaden för bulk- ochtankfartyg har ytterligare försämrats. Om Svenska Varv beslutaratt lägga ned Uddevallavarvei behövs omfatlande insatser i samverkan mellansamhället och näringslivel för ny pro- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 120 duklion och sysselsättning i regionen. Enredogörelse för pågående förberedelser för sådana insatser har lämnals i delföregående (s. 32). kommerlill följd av nämnda dåliga fraklmarknad all visa en betydande förlusl under är1984. Avvecklingen av fartygsinnehavet har fortsatt . Aktiemajorileien i LuxorAB har sålls till det finska förelaget . Slaten harbehållil av akiierna. väntas vinsten bli större än 1983 årsvinsl om ca 25 milj. kr. I utdelning till ägarna för lämnades ca 10milj. har genom marknads-och produktutvecklingsåtgärder lyckats vända den trendmässiga nedgången iförsäljningsvolymerna. Eflersom kostnaderna samiidigi har minskat och priset påjärnmalm varil gynnsamt kommer atl för kunna redovisa ell gottresultat. hade i och medutgången av avslutat sin rekonstruktionsperiod. Utsikterna för enfortsatt positiv utveckling för bolaget har bedömts sä goda att ägarna lillSSAB (slalen och ) beslutat om en mindre summa i uldelningfrän för är 1983. Högkonjunkturen inom skogsindustrinhar fortsatt och de statliga förelagen och resultatförbättringar. har gjortbedömningen att resultatet efter finansiella intäkter och koslnader kommer attuppgå lill ca 400 milj. kr. Motsvarande resultat för var 245 milj. kr.Resultatförbättringen beror främsl på etl högl kapacitetsutnyttjande för fleraav koncernens anläggningar, framför allt vad gäller produktionen av krafllineroch cellulosa. Produktgruppen sågade trävaror väntas för andra årel i radredovisa ett bra resultat. beräknasför är 1984 visa en vinst pä ca 250 milj. kr. efler finansiella intäkter ochkostnader. Molsvarande resultat för är 1983 var 200 milj. kr. Till delförbättrade resultatet bidrar inte bara den gynnsamma skogsinduslrikonjunkturenutan även gjorda omstruktureringar inom med minskade koslnaderoch ökad produktivitei i olika anläggningar. beslöt Ncbatl genomföra en inveslering i förelagels massa- och kraflpappersbruk i Väja.Huvuddelen av investeringen utgörs av ett nytl sodahus saml vissakapacitetshöjande åtgärder i tillhörande kokeri. Totalkostnaden uppgår till 400milj. beslöt atl staten skall medverka ifinansieringen av investeringen genom att omvandla elt tidigare slatligl lånpä 100 milj. kr. lill aktier i företaget. harunder fortsatt sin förändringsprocess. Bl.a. har verket denIjuli 1983 ändrat namn från förenade fabriksverken till affärsverket FFV. Denväsentliga basen i FFV:s verksamhet utgörs fortfarande av utveckling,produktion och försäljning av försvarsmateriel saml underhåll av svenskaförsvarels materiel, framför allt flygvapnets. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 121 Det tidigare kraftiga beroendet av svenska försvaret hari dag sjunkit lill ca 45%.De minskade försvarsbeslällningarna har för FFV medfört altexporten blivit en nödvändighet. Exportandelen uppgick är 1983till av FFV:s toiala fakturering. Omstruktureringen av FFV mot ökad civil verksamhet har lett lill en kraftig ökning av de civilaleveranserna. Utvecklingen underår 1983 har varit positiv, vilkel återspeglas i en lesultatförbältringfrån ca 162 milj. kr. lill ca 179 milj. kr. Inom såväl affärsverksdelen som bolagsgruppen harstmktureringsarbetet fortskridit i enlighelmed FFV:s fastlagda nyckelstrategier. Utvecklingen inom bolagsgruppen har varit mycket positiv. Omsättningenuppgick är 1983 till 1 207 milj. kr.,vilkel är av FFV-gruppens totala fakturering. Vidare svarade bolagsgmppenför en stor andel av resultatet är 1983 eller 112 milj. kr. harnätt del lidigare uppsatta målet om en 40-procentig civil andel av den totala omsättningen.Vidare har under år 1983tecknat etl samarbetsavtal med en av större industrikoncerner omulveckling och marknadsföring avSlirlingmotorförsedda solkraftstationer. kan ett försämrat resultatförutses, främst pä grund av minskade beställningar av militärtflygunderhäll. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 122 blev isamband med budgetreformen är 1912 affärsdrivande verk. Nya rikllinjer förverksamhelen fastställdes genom beslut av 1968 ärs riksdag (prop. 1968:103, JoU32. rskr 269). Verkel skall drivaskogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängande verksamhet,förvalta den fasta egendomen och andra tillgångar som hör lill domänverkelsfond saml förvalla och öva lillsyn över vissa andra allmänna skogar. Målet för verksamhelenvid domänverket är alt gemensaml med AB () pä långsikl åstadkomma bästa möjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera eltfrån företagsekonomisk synpunkt rimligt årsresultat. Verksamheten viddomänverket och aktiebolag under verkels förvaltning skall bedrivas så att denbidrar lill atl målel förverksamhelen uppnås. leds av enstyrelse. Chef för domänverket åren generaldirektör. Till ledningensförfogande finns en koncernsiab med elt antal sektioner. Under verksledningenfinns sex skogsregioner, en nyitjande-rällsdivision. och enenhet för gemensam administrativ service, central service. Domänföretagen ABförvaltar akiierna i ett antal dotterförelag. Tre fasiighelsägande bolag samtSvenska ägs direkl av domänverket. Domänverketsskogsmarksinnehav, exkl. renbetesfjällens skogar, uppgår i runl tal till 4miljoner hektar produktiv skogsmark. Verkels skogsmarksinnehav utgör närmareen femtedel av landets produktiva skogsmark. Det bokförda nettovärdet avverkets skogs- och jordbruksfastigheter uppgick är 1983 lill I 069 milj. kr.Motsvarande taxeringsvärde uppgick lill 7200 milj. kr. omsättningomfattar intäkter för skogsprodukter, skogsentreprenader, ularrendering avjordbruk, tomter, malerialintäkter, jakt och fiske samt uthyrning av bostäder.Försäljning av skogsprodukter ulgör av omsättningen. Försäljningen avvirke under de senasle fem åren framgår av följande sammanställning. 1979 1980 1981 1982 1983 Miljoner mfub' 7,2 6,8 6,8 7.1 6,9 ' fub = fasl mått under bark Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 123 Domänverkelsinvesleringar framgår av följande sammanslällning (milj.kr. 1979 1980 1981 1982 1983 Inveslering i maskiner och invenlarier 56.4 93,6 134,4 163,0 102,1 Investering i bygg nader och mark anläggningar 24,4 27,8 43,0 46.4 57,0 Till skillnad från andra affärsdrivandeverk erhåller domänverket inte några invesleringsmedel över slalsbudgelen.Verkels medelsbehov tillgodoses genom tillgäng till rörlig kredit iriksgäldskontoret, vilken f.n. får uppgå till högst 500 milj. kr., och genomdisposition av lillgängliga vinsl-och fondmedel. Antalet anställda inomdomänverket de senasle fem åren framgår av följande sammanslällning. 1979 1980 1981 1982 1983 Anställda 6400 6400 6300 6400 6200 På grundval av en avdomänverket upprättad femärsplan för verkel har regeringen den 16 oklober 1980bestämt den inbetalning av vinst lill staten som verkel ärligen skall fullgöraför . Kravet innebär att verket lill slaten skallinleverera 30 milj. kr. plus av årsvinsten, dock sammanlagt lägsl 40 milj.kr. har dessutom regeringen vid två skilda lillfällen beslutat omen höjning av utdelningen med lolall 30 milj. kr. Dendel av vinsten som återstår skall tillföras verkels dispositionsfond. Verkets investeringsfondfår utnyttjas för inköp av fast egendom och lill invesleringar med envaraktighet av , t.ex. byggnader och skogsbilvägar. Genomavsättning lill värdeminskningskonloför invesleringar hälls fondens kapilal intakt. Köpeskillingen för försäljningav kronoegendom lillförs investeringsfonden. Uppläggningen avdomänverkels finansiering av drift- och kapitalutgifter medför atl endaslanslag till verket av speciell natur redovisas på statsbudgeten. förvaltaraktierna i elt förvaltningsbolag. , som finansiellt ochadministrativt samordnar verksamheten i ett antal dotterbolag. medaktiebolagen under verkets förvaltning utgör domängruppen. Domängruppens ulvecklingåren 1979-1983 framgår av följande sammanställning (milj. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 124 Omsättning Resulial före bok- utger en årsredovisning ochen delärsrapport. I detla sammanhang vill jag la upp frågan omanslag enligt riksdagsbeslut om ersättning till domänverkets fond förulgifler för övertalig personal. Fr.o.m. budgetårel 1984/85 har något anslagför detta ändamål inte uppförts på statsbudgeten. Verkel föreslär atl så inteheller skall ske för /86, men atl ersättningen frän kyrkofondenlill domänverkets fond för utgifter för övertalig personal kvarslår och för år1984 skall utgå med . enligt sedvanliga beräkningsgrunder. Jaghemställer alt regeringen föreslår all bemyndiga regeringenall beslula atl kyrkofonden för skall ersätta domänverkets fond förutgifter för övertalig personal med . 1983/84 Utgift 2000000 1984/85 Anslag 2100000 1985/86 Förslag 2000000 Anslagel avses för bidraglill investeringar i byggnader m. m. pä kronolägenheter, till flyitningsbidragoch avträdesersätining åt innehavare av kronolägenheter samt för att bestridavissa andra utgifter för lägenheterna. Genom beslutär (prop. 1979/80:74, NU 64, rskr 414) om upplåtelsevillkor för kronotorpm. m. infördes ökade möjligheter för ärren-datorer av kronotorp m.m. attförvärva torpen. Beslutet innebar även en generösare beräkning avavträdesersättningarnas storlek. Detta kan bl.a. medföra attavträdesersättningarna blir höga då många arrendeavtal löper ut.Antalet torp uppgick totalt lill 1984. Inför en ny arrendeperiodgör domänverket avräkning med arrendatorn. I vissa fall kan den ersättning somfillkommer arrendatorn uppgå till betydande belopp. När arrendatorn flyttarfrån torpet är denne berättigad till flyttningsbidrag. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 125 uppträderrestriktivt när del gäller underhäll och invesleringar på torpen. 1 och försig nödvändiga underhällsarbeten kan i viss utsträckning förskjutas i tiden.Denna möjlighet ulnylljas så långt del är försvarbart. I vissa fall uppkommerskador, som måste avhjälpas möjligl. Dessa kan vara på värmepannor,spisar, vatten- och avloppsledningar m. m. I etl antal onormalt kalla bostädersker lilläggsisolering. Sammanlagl beräknar domänverketanslagsförbrukningen för /86 till 2 milj. kr. 1 enlighet med domänverkets förslag förordar jagatl anslaget för budgetårel 1985/86 tas upp med 2 milj. kr. Jag hemställer atlregeringen föreslår alt till Kostnader förkronotorp för /86 anvisa ett förslagsanslag av . FFVinrältades som affärsdrivande verk och fick huvuddragen av sinnuvarande organisation och verksamhetsinriktning efter beslut våren1976 (prop. 1975/76:122, NU 62, rskr 420). Den ändrades dettidigare namnet förenade fabriksverken lill affärsverket FFV (SFS 1983:347). FFV är en industrikoncernmed huvudinriktning på marknadsföring, ulveckling, tillverkning och underhällav försvarsmateriel för främsl svenska försvaret men även för export. Dessutombedrivs utveckling, marknadsföring och tillverkning av varor samt tjänsterinom civila områden där kompetens och erfarenhet finns. beslår delsav affärsverket med koncernledning och koncernstaber samt de fem sektorernaFörsvarsmateriel, Underhåll, Marktele, Koncernservice och Materialteknik, delsav förvallningsbolaget , som omfaltar 16 rörelsedrivande bolagi såväl som utlandet. Sektorerna Koncernservice och Malerialteknikbildades resp. (SFS 1984:88). SektorKoncernservice bildades i syfte att göra koncernstaberna till renakoncernfunktioner, medan sektor Malerialteknik är en ombildning av denlidigare operafiva enheten Materiallaboratorium inom sektor Underhäll. Inom sektorFörsvarsmateriel finns tre produklenheter: Grovkaliber med utveckling ochtillverkning av pansarvärnssyslem, ammunition, länd-rör, tändmedel och minor vidZakrisdalsverken i Karistad (Z), Vingåkers-verken i (Vä) ochGällöverken i (Gv), Torpeder med utveckling och tillverkning av torpedervid torpedverksladen i 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 126 (CTV) och Krutbruket med tillverkning av krutoch laddningar vid Åkers Krutbruk i Åkers Slyckebruk (ÅKB). Vidare finns inomsekiorn produktionsenheterna Gevärsfaktoriet med tillverkning av finkalibrigavapen, jakt- och sportskyttevapen saml civilaprodukter vid Gevärsfaktoriet i (GF) och Vanäsverken medtillverkning av finkalibrig ammunition vid Vanäsverken i (V). Tillsektorn hör också Hugelsta skjutfält och en utvecklingsenhet i Eskilstuna.Sektorn sysselsätter ca 2000 personer med sektoriedning i . Inom sektor Underhållfinns seklorslaber, servicedivision och de fem operativa divisionerna: Motorsom underhåller turbojelmotorer lill fiygplan saml lurboaxelmotorertillhelikoptrar, stridsvagnar och molortorped-båtar, Basmaleriel som svarar förflygbasmaleriel såsom specialfordon, elverk, flygplatsbelysningar ochkraftaggregat. Flygteknik och Avionik som bl. a. arbeiar med flygplan,helikoptrar och i dem ingående system och apparater saml Division E (export)som svarar för sektorns handel med andra länder. Denna organisation trädde ikrafl och har framför allt föranlelts av en anpassning lillden omgivning och marknad som sekiorn arbeiar pä. Verksamheten bedrivshuvudsakligen vid verkstäder i (CVA), (CVM) och (CVÖ). Sektorn sysselsätter ca 3 600 personer med sektorledning i . De övriga sektorernaMarktele, Koncernservice och Malerialteknik är relativt nybildade och av mindreomfattning. Sektor Marktele inrättades till följd av attmarkteleverksamheten som både bedrevs i verks- och bolagsform samordnades i . Sektor Marktele administreras genom , vilkel efler samordningen ansvarar för affärsområdet markteleinom . Sektor Koncernservice, som bl.a. omfattar FFV:s dataavdelning,ingick tidigare som en serviceresurs inom FFV:s koncernstaber. Sektorn skallsälja sina tjänster tillkoncernslaber, sektorer och dotterbolag. Sektor Malerialteknik var tidigareden operativa enhelen Materiallaboratorium inom sektor Underhåll. Sektornulgör en kvalificerad laboratorieresurs och säljer sin tjänster såväl externtsom internt inom FFV. Sektorerna Koncernservice och Materialteknik sysselsättertillsammans ca 225 personer. FFV förvaltar statensaktier i . FFV Förelagen innehar aktier och andelar i följandedotterbolag: (), AB Samefa (), (),(), C. (), (),(), (), (),(), (), () samt i deutlandsbaserade dotterbolagen . (), FFV A/S (),. FFV Företagen förvallarockså slatens aktier i bolagen (14,), Innovations Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 127 AB Projection KB (14,), () och De-lcing Syslem KB(16,). förvallar också statens aktier och andelar i () och (). Totalt sysselsätter bolagsgruppen ca 2300 personer. Resultaträkningarna förde senasle verksamhetsåren för affärsverksdelen inom framgår avföljande sammanslällning (milj. bokslulsdispositioneroch skalt BokslulsdispositionerKommunalskatt Nettoresultat Den lotala faktureringenvid affärsverksdelen inom uppgick under är 1983 till 1 863 milj.kr. jämfört med 1 582 milj. kr. för är 1982. Av faktureringen hänför sig 832milj. till sektor Försvarsmateriel och 1025 milj. kr. Resterande 6 milj. kr. ulgör gemensam fakturering. Faktureringen avvaror och tjänster på den svenska marknaden ökade med 95 milj.kr. till 1314 milj. kr. och exporlfaklureringen ökade med 185 milj. kr. till543 milj. kr. Den lolala orderingångenför de två sektorerna uppgick fill I 878 milj. kr. jämfört med2242 milj. kr. Beställningarna från den svenska marknaden minskademed 414 milj. kr. lill I 430 milj. kr. Den främsla orsaken till denna minskningär minskade beställningar förorsakade av försvarets ekonomiska situation.Denna minskning har främsl drabbat sektor Underhålls verksamhetsområden och dåspeciellt flygplansunderhållet. Exportbeställningarna ökade med 45 milj. kr.till 442 milj. kr. Vid uigången av uppgick orderstocken totalt till2108 milj. kr. varav 1316 milj. kr. avsåg sektor Försvarsmateriel och 792 milj.kr. Antalet anslällda var vid uigången av ca 5700. FFV:s investeringsanslagoch medelsförbrukning för investeringar (för budgetåret1984/85 anges beräknad medelsför-bmkning och utgående behållning) redovisas iföljande sammanställning (milj. kr., löpande priser). 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 128 Ingående Anslag Medels- Utgående ' Inkl. anslag påtilläggsbudget. FFV har /83 efler påpekande från () införlnya principer för redovisningen av anslagsmedel innebärande en rekommendationatt övergå till ett redovisningssystem som innebär all utbetalningarunder anslagsåret, vilka avserprojekl som anmälts såväl projekl som anmälts , skall redovisas som förbrukat vid belalningslillfället och inte som tidigarevid beslällningslidpunklen. FFV är en industrikoncernsom i sin verksamhel hanterar avancerad teknik inom flertalet av deintressantaste framtidsområdena. FFV är dock i grunden alt betrakta som enförsvarsindustri och är därmed i stort beroende av beställningar från detsvenska försvaret. FFV har sedan lång lid tillbaka fäll del av försvaretsanskaffningsplaner vad gäller planerade beställningar inom FFV:smaterielområde. Planerna har visat stabilbeställningsnivå år för år. har de däremot inneburitkraftiga nedskärningar av beställningarna. inträffade specielltnedskärningar vad gäller beställningar av flygplansunderhåll. Del tidigareslora beroendet FFV hafl av det svenska försvaret har främst genom ökaddiversifiering kunnal sänkas lill . En god lönsamhei har därmed kunnalupprätthållas under verksamhelsårel 1983. Sektor Försvarsmaterielsulveckling kommer i hög grad all även vara beroende avmöjligheterna till export. Sektorn redovisar för en stabil resullalnivåoch avkastning på totalt arbetande kapital. Denna nivå kan enligt FFV sannoliklej upprätthållas då satsningar på produktutveckling och koslnaderföranledda av pågående omstruktureringar väntas slå igenom. Inom sektorns traditionellaproduktområde - lätta bärbara pansarvärnssyslem - karaktäriseras marknaden aven relativt stadig efterfrågan. Konkurrensen från andra tillverkare inom sammaområde tilltar emellertid. Omstruktureringen av Gevärsfaktoriet mot ökad civilverksamhet har resulterat i att de civila leveranserna under är 1983 ökal med42 milj. kr. till 107 milj. kr. Inom sekiorn pågår genom bl.a. produktförnyelseoch produktionsutveckling ständigt en anpassning till rådandemarknadssituation. Denna anpassning måste ske parallellt med fortsattutveckling av sektorns teknologiska kompetens.