prop · G803132 · 1984-12-31 00:00:00 — 2 Kort historik och beskrivningav nuvarande verksamhet 2.1 Tolkutbildningen ............ ......................... 2.2 Auktorisalionen ............................. ......... 2.4 Tolkservicen ocharbetsmarknaden för tolkar och översättare 3.1 Tre utredningar omtolkutbildning, auktorisation och översätt-ningsverksamhel 3.2 Erfarenheter avtolkutbildningen ................ 3.3 Etl långsiktigtinvandrarpolitiskt perspektiv ....... 3.4 Nytt flyktingmottagande ................................ 3.5 En helhetssyn på språkserviceför invandrare och flyktingar . 3.6 Tolk- och översältarverksamheleni de nordiska länderna .... 4.1 Framlida behov av tolkar ochöversättare ...... 4.2 Dolda behov av tolkning ................... ......... 4.3 Tolkulbildningen inomhögskolan ..................... 4.4 Kontakttolkutbildningen ochutbildningen av s.k. arbetsplats-tolkar 4.6 Tolk- och översättarservice ......................... 4.7 Provverksamhet ochauktorisation.................... 4.8 Nordiskt samarbele kring tolk-och översättarutbildning 5.1 Etl tolk- ochöversättarinstitut ............. .... 5.2 Institutets övergripande ansvarm. 5.4 Utvecklingsarbete vidinsiitutet .................... 5.5 Provverksamhet ochauklorisalion ................... 6 Kostnadsberäkningar ............................... ,...... 6.1 Disponibla resurser förtolk-och översättarutbildning 6.2 Beräknade kostnader för tolk-och översätlarinslilulel Prop.1984/85:132 13 1 Erfarenheterfrån utbildningen av assyriska kontakttolkar 2 Erfarenheter från utbildningen avkanlonesisktalande kontakttolkar 3 Karta medgodkända tolkar fördelade länsvis 4 Matris övergodkända tolkar fördelade på språk och län 5 Sammanställning av koslnader för tolk- ochtranslalorsverk- samheten vid för budgetåren 1978/79- 1983/84........ ....................................... 6 Antal deltagare resp. antal godkända underperioden 1976- V 1984 ................................................. 7 Förteckning över arbetsgruppensöveriäggningar med myn digheter och organisationer......................... 1984/85:132 14 oRiksdagens beslut (proposition 1975:26, In U 1975:6 rskr 1975:160), genomvilkel statlig auktorisation av tolkar och översättare infördes. o Förslagensom framlagts i betänkandena (Ds U 1982:10) Reformerad tolkutbildningoch (Ds H 1982:2) Att godkänna tolkar och auktorisera översättare- en utvärdering samt statskontorets rapport (1982:19) Översättningsverksamheten i statsförvaltningen. o Ett långsiktigt invandrarpolitisktperspektiv. Däri ligger bl. flyktinginvandringoch invandring av s. k. anknytningsfall samt en ökad återinvandring.o De nya reglerna för flyktingmollagandel som träder i kraft 1985. o En ökad medvetenhet om vikten av godtolkning, bl. a. till följd av förbättrad tillgång på tvåspråkig personal. o Doldabehov av tolkning - företrädesvis bland äldre invandrare. o Den nordiskaspråkkonvenlionen som sannolikt kommer alt träda i kraft oElt tolk- och översällarinslilul inrättas vid i . o Institutet svarar för utbildning av tolkar ochöversättare samt har ett övergripande ansvar för merparten av tolkutbildningeni landet. a. visst utvecklingsarbete inomtolk- och översätlarområdet. o Godkända tolkar med fallenhet för översättningsarbetefår en kompletterande översättarutbildning vid institutet. o får samordningsansvar fördet terminologiska utvecklingsarbetet. o ansvarar också i fortsättningenför prov- och auktorisationsverksamheten. De studerande som genomgårfullständig tolkulbildning vid institutet jämställs med dem som genomgåttkollegiets prov med godkänt resultat. o En auktorisation gäller . Förnyadauklorisalion kräver obligatoriskt omprov. o Konlakllolkutbildning bedrivs i huvudsak ocksåfortsättningsvis inom studieförbund och vid folkhögskolor. Ansvaret förkonlakltolkutbild-ningens kursplaner ligger hos institutet. o Utbildningen av de s. k. arbelsplalslolkarnafinns kvar, men de som genomgått den utbildningen kallas i fortsältningen"tvåspråkiga kontaktombud". o Kostnaderna för tolk- och översällarinstiluletberäknas lill . och de täcks genom högskolans anslag lill tolk- ochöversättarutbildning samt överföringar från SÖ, och KK. Prop.1984/85:132 15 4.1 Framtida behov avtolkar och översättare Antaleltolkar och översättare samt 9 § förvaltningslagen En utgångspunkt vid en bedömning av del framlidabehovel av tolkar och översättare är nuvarande resurser. fanns 637godkända tolkar i landet. Av kartan (bil. 3) framgår alt en geografisk obalansråder. förhållande beror till övervägande del på invandrarnas bosättning.Matrisen över de godkända tolkarnas språktillhörighel (bil. 4) visar att detockså finns en språklig obalans. Huvuddelen av de godkända tolkarna finns istorstadsområdena och hälften av dem talar finska. Den totala tillgången påtolkar är svår all fastställa. En tolk kan nämligen vara registrerad hos fleraolika tolkförmedlingar. Enligt den lidigare relaterade undersökningen.Arbetsmarknad och utbildningsbehov för tolkar i , fanns del lågl räknatomkring 7000 tolkar registrerade vid olika lolkför-medlingar . Sedandess har en del tolkar lämnat yrket av olika skäl, men många nya hartillkommit. a. har de nya flyktingströmmarna medfört all fler tolkar harlillkommil. Någon genomförd undersökning finns inte, men kontakter medlolkförmedlare i invandrarläta kommuner ger vid handen atl antalel tolkar harökat någol. Det är svårl alt ange någon exakl siffra, men förmodligen liggerdel totala antalet tolkar någol över 7000. Det finns omkring 260 auktoriserade translatorer iSverige. De flesta finns i storstadsområdena och de representerar ell tjugotalspråk, varav finska, engelska, franska och tyska är vanligast. En allmänbedöinning är all sammanlagt omkring 2 000 personer är sysselsatta medöversättningsarbete på eller dellid. En annan ulgångspunkl när det gäller atl bedöma delframtida behovel av tolkar och översättare är 9§ i förvaltningslagen och desstillämpning. Förvaltningslagen gäller hos statliga förvaltningsmyndigheter ochkommunala myndigheter för s. k. specialiserad.förvaltning. 1 avsnill 2.4 omlolkservice framgår atl förvaltningslagen är föremål för en översyn. Hittillshar 9§ i förvaltningslagen tolkats generöst av de flesta berörda myndigheter,och av alll atl döma kommer denna generösa inställning atl råda också i fortsättningen.En tolk anlitas om en invandrare så önskar, även om vederbörande förefaller hatillfredsställande kunskaper i svenska. Domstolarna lillämpar molsvaranderegler för användning av tolk (förvaltningsprocesslagen 50 § ochrättegångsbalken 5 kap. 6§). Även inom domstolsväsendet dominerar en generössyn när det gäller alt anlita tolk. Förvaltningsprocesslagen, som tillkomsenast, stadgar alt tolk skall anlitas vid behov. Skälet lill denna relativtutbredda posiliva inställning aren medvetenhet om all del inte alllid räckermed ytliga kunskaper i svenska, när en 1984/85:132 16 skall förklara sig inför en myndighet. 1 vissa sädana situationer kanspråkförståelsen vara livsavgörande för en individ, varför en generöstillämpning ler sig naturlig. Enligt uppgifter från en rad invandrarbyråer,domstolar och polisdistrikt är tillgången på tolkar och översättare relativttillfredsställande. Det finns emellertid brister särskilt när det gällerkvinnliga tolkar för arabisklalan-de, turkisktalande och kurdisktalandekvinnor, som på grund av sin kulturella bakgrund inte alltid kan accepteramanliga tolkar. Tolkning på s. k. udda språk kan sällan i varje kommun,men eventuella problem med atl skaffa lokala tolkar löses som regel genominterkommunalt samarbele. Belräffande översättningsservice finns inte allssamma krav på lokal anknytning som vid tolkning, eftersom kontakterna kanklaras per post. Ett problem för många invandrarbyråer är dock att klara mindreöversättningsarbeten såsom körkort, arbetsbetyg eller enklare utiåtanden avolika slag. I stort sett finns ändå en någorlunda väl fungerande tolk- ochöver-sätlningsservice i landet, och därmed finns en god grund all bygga vidarepå när del gäller atl tillgodose framtida behov av tolkar och översättare påskilda språk. Arbetsgruppen för beredning av tolk- ochöversättarfrågor bedömer att behovet av tolkar och översättare kommer att ökanågot . Flera skäl talar för detta. I avsnittet om det långsiktiga invandrarpolitiskaperspektivet (3.3) redovisade vi således flera faktorer, som talar för ellökat behov av tolkar och översättare, bl. a. fortsatt flyktinginvandring, mångaanknyiningsfall lill invandrare och flyktingar saml i viss mån återinvandringfrån både nordiska och utomnordiska länder. Åtskilliga kommuner och landstingmåsle räkna med en utbyggd tolk- och översättarservice under de närmaste årenmed tanke på de nya reglerna för flyktingmottagande. För en del kommuner kommerde nya reglerna att innebära att de kommer att ställas inför nya uppgifter, somkan medföra vissa problem i ett inledande skede. Myckel talar för alt större krav kommer att ställaspå tillgång på över-sätlningsservice under överskådlig lid. De internationellakontakterna ökar sländigl - inte minsl inom handelns område. Kontakterna med denyinduslrialiserade länderna innebär att vår beredskap alt täcka behoven avöversättningar till och från orientaliska och andra språk måste öka. Därtillkommer all har slutit avtal inom den sociala sektorn med vissa länderom utbetalning av pensioner lill invandrare som återvänder lill sina hemländer.Dessa konventioner kommer sannolikt atl bidra lill ett ökat behov avöversättare. Prop.1984/85:132 17 Del var inom den privata sektorn av arbetsmarknadensom man försl uppmärksammade, att det kunde vara rationellt och lönsamt all haanställda, som utom svenska behärskade elt invandrarspråk. Inom den offentligasektorn har man efterhand börjat ge service på andra språk än svenska ävenutöver de begränsade situafioner där lagstiftningen föreskriver det. En delkommuner och landsting har anställt tvåspråkiga personer eller använt sig av despråkkunskaper som redan anställda invandrare haft. Främsl har det gällt inomhälso- och sjukvården, skolan och den kommunala vårdsektorn. Motsvarande hargjorts av vissa statliga organ. I första hand har det rört sig om finskspråkigapersoner. Del är allmänt känl att det, inte minsl inom denoffentliga sektorn, finns en stor språkpotential bland invandrarna som förnärvarande inte tas tillvara. Dessutom är planeringen för flerspråkigsamhällsservice som regel inte tillräckligt utvecklad. Det förekommeremellertid'atl offentliga arbetsgivare antar riktlinjer, som innebär atltvåspråkig personal bör utnyttjas eller rekryteras. Exempel på detta är dehandlingsprogram för den kommunala invandrarpolitiken som antagits i Botkyrkaoch . I bör tvåspråkighet enligt handlingsprogrammet räknassom merit vid tillsättande av tjänster, som innebär många kontakter medinvandrare. Göteborgsprogrammet föreskriver att tvåspråkiga sökandeprioriteras vid tillsättning av tjänster som innebär direkt kontakt medinvandrare. En arbetsgrupp inom genomfördeunder en kartläggning av i vilken utsträckning tvåspråkighet ochflerspråkighel kan ges meritvärde vid anställning i offentlig tjänst saml vidantagning lill högre utbildning. I rapporten (Ds A 1982:9), Tvåspråkighet sommerit vid anställning och utbildning, konstaterar arbetsgruppen, alt statligamyndigheter är rättsligen skyldiga att beakla kunskaper i invandrarspråk sommerit vid tillsättning av tjänster där sådana kunskaper behövs. I rapportenuppmanades myndigheter att kartlägga tjänster inom myndigheten där kunskaper iandra språk än svenska är av värde. år senare kom betänkandet (Ds C1983:16), Meritvärderingen vid statliga tjänstetillsättningar m.m., i vilketutredaren konstaterar alt behovet av samhällsservice på flera språk är stortoch kvarstående. En del av den s.k. merilulredningens förslag har nära sambandmed förslagen från arbetsgrupp. Med utgångspunkt i den ovan nämnda arbetsgruppensförslag om åtgärder för alt öka tillgången på tvåspråkig personal medhögskoleutbildning gav regeringen i uppdrag att utreda dessa frågor. Verkelhar ännu inte redovisat resultatet av sitt utredningsarbete. har haft ensärskild arbetsgrupp, som har arbetat med tvåspråkighelsfrågorna. I rapportenFlerspråkig samhällsservice, som utkom , ger en överskådligredovisning av fakta kring den flerspråkiga samhällsservicen inom olikaområden. skall presentera en samlad redovisning avtvåspråkighelsarbetet. 2 1984/85. Prop.1984/85:132 18 (DU), språk- ochkullurarvsulredningen (SKU) saml invandrarpolitiska kommittén (IPOK) är någraulredningar, som på olika säll berört tvåspråkighelsfrägor. Av denna redovisning framgår alt ett omfattandearbete pågår för att stärka den tvåspråkiga samhällsservicen. Regering ochriksdag har inte tagit ställning till dessa frågor ännu, varför del är förtidigt all peka på några samlade praktiska resultat. Myckel lyder dock på alldet i framliden kommer alt beredas plats för fler tvåspråkiga anställda inomsamhällsservicen. Service direkl genom tvåspråkig personal ger mångafördelar för alla inblandade. Del är dock bara för de störstainvandrargrupperna som det är möjligt all ordna sådan service. Delta gällerdessutom endast inom vissa samhällssektorer och på slörre orler, eftersom delytterst handlar om tillgång på tvåspråkig yrkeskunnig personal och underlag förservicen. 1 flertalet fall - och för de i små språkgrupperna nästanundantagslöst - kommer språkservice även i framliden all erbjudas via tolkaroch översättare. Vi bedömer alt en utbyggd flerspråkigsamhällsservice kan komma atl medföra elt generellt ökat medvetande blandinvandrare och andra berörda om behovel av utökad språkservice. Om anställdablir mer medvetna i språkfrågan, blir de sannolikt mer benägna atl anlitatolkar. En annan aspekt är att del på arbetsplatser som haren helhetssyn på språkservice kan komma all frigöras medel för tolkning. Omtvåspråkig personal anställs i slörre utsträckning, avlastas nämligen anslagelför tolkning, vilket kan utnyttjas av de språkgrupper som ej har tillgång tilltvåspråkig personal. Del innebär l.ex. att personal som behärskar svenska ochelt annal språk ger utrymme för mer tolkning på s. k. udda språk. Sammanfattningsvis menar vi alt inslagen avtvåspråkig personal i det svenska samhället kommer alt öka på sikl. Deltabetyder emeilerlid inte att behovet av tolkar och översättare kommer atlminska. En mer medveten uppfattning om nödvändigheten av en god språkserviceinom den offentliga sektorn medför snarare att behovel av kvalificerade tolkaroch översättare kommer atl öka. 4.2Dolda behov av tolkning Det är inte möjligt all ge exakta uppgifter omantalet invandrare som fortfarande har behov av tolkning, men eftersom flerakategorier är inblandade lorde del röra sig om elt betydande antal. De s. k. doldabehoven av tolkning har varit etl ofta återkommande tema vid arbetsgruppensöverläggningar med myndigheter och organisationer. Vi har fått många exempelpå att det finns gott om icke uttalade behov av tolkning på olika håll isamhället - bl. a. har försäkringskassor, skattemyndigheter och arbetsförmedlingarnämnts i sammanhanget. Det förhållandel all man underiåter all 1984/85:132 19 skaffatolk behöver inte bero på ovilja, utan kan snarare ha sin grund i bristandeförståelse för invandrares eller flyktingars situation. Det gäller bl. a. atlinse, alt den invandrare som lill synes talar hygglig svenska kan ha svårt attgöra sig förstådd inom ett område med många facktermer, l.ex. Äveninom sjukvården fmns många dolda behov av tolkning. Vi har sålunda erfarit allanhöriga och sjukvårdspersonal ofta får rycka in och tolka i stället förutbildade tolkar. En händelse som inträffade för sedan på ett av våraundervisningssjukhus får illustrera vilka problem som kan uppstå, om man intebeaktar behovet av tolk. En spansklalande kvinna var inlagd för ett svårtbensår. på sjukhuset var bensåret i stort sett läkt. Ändå varkvinnan helt uppriven, när hon fick besök av en spansklalande assistent fråninvandrarbyrån. Kvinnan berättade atl en stor samling läkare med allvarliguppsyn stått runt hennes säng, vilkel fick henne att tro att en fariigkomplikafion tillstött. I själva verket var det en samling läkarkandidater, somfick se prov på god läkning. Här fanns brist på både invandrarkunskap ochfantasi. Det har funnits för lite av invandrarkunskap ivårdutbildningen. Det finns dock tecken som tyder på att invandrarkunskap inom vårdsektornökar, och det borde medföra, alt det blir naturligare att beakta behovet avtolkning i framliden. Ett intressant fenomen är att det inte alltid ärinvandringen som styr tolkbehoven. Delta har kommit till utlryck just inomsjukvårdstolkningen. I har l.ex. sjukvårdstolkningen på finska ochspanska ökat kraftigt , och den ökningen kan inte kopplas tillinvandringssiffrorna. Del finns säkert flera skäl till detta, och ett kan varaatt tolkarna blivit skickligare och uppskattas mera. Ett annat skäl äratt invandrarna blivit mer medvetna om att de bör kräva tolkning i vissasituationer. Åtskilliga äldre invandrare behöver tolkhjälp.Många invandrare har bott i landet, och efter elt många gångerpåfrestande arbete inom industrin behöver flera av dem vård. Då inställer sigockså kraven på tolkhjälp för dem som inte lärt sig svenska så väl att deklarar sig i en vård-eller behandlingssituafion. De som flyttat hit från utgör den största minoriteteni . De finländare som kom hit har större behov avtolkhjälp än de som kom till . Det beror på att de somkom har en avsevärt bättre utbildningsbakgrund än de tidigareanlända landsmännen. De hade lärt sig svenska i eller också kunde delära sig det nya språket relativt snabbt här. Delta framgår bl. a. av enrapport. Invandrarna och informationen, som publicerade . Det finns andra invandrare, l.ex. många hemarbelandekvinnor, som trots i inte behärskar svenska. Åtskilligaflyktingar har inte varil motiverade att lära sig svenska, eftersom de levt påhoppet att snart få återvända fill sina hemländer. Detta har medfört en lågmotivation Prop.1984/85:132 20 all lära sig svenska, vilkel innebär all de trotslångvarig bosiitlning i alltjämt har behov av tolk i vissa situationer.En undersökning söm utfördes vid Eiser i visar, att kvinnor från Portugalsom boll i inte kunde tala svenska, trois all de fåttsvenskundervisning på arbetstid. (Ul från Eiser. Invandrarkvinnor ocharbetslöshet i . LO-sektionen i .) Samhällets språkservice håller pä att byggas ut. Det finnsdäiför anledning anla all medvetenheten om behovet av språklig service kommeratl öka bland både invandrare och personal som kommer i kontakt med invandrare.Delta kommer i sin tur alt medföra alt de s. k. dolda behoven av tolkning ochde kvarstående behoven av tolkning kommer att uppmärksammas på etl annal sätlän tidigare. Tillsammantagel kommer della all medföra elt ökat behov avinsatser på tolkområdet. 4.3 Tolkutbildningen inom högskolan 1 tidigare avsnitt har vi redogjortför hur lolkulbildningen inom högskolan växte fram (2.1) och vi har redovisatertarenheter av denna utbildning (3.2). Den efterfrågan på högskoleutbildade tolkar som man engång räknade med har uteblivit, bl. a. på grund av att den väntade expansionenav fasta lolkljänster i kommuner och landsting, bl. a. som följd av enförsämrad samhällsekonomi, inte inrättats. Tillströmningen till utbildningenvid universiteten har sviktat och ulbildningskapaciielen har därför successivtskurils ned. Utbildningen har inte heller varit problemfri: lärarna viduniversiteten kände inte till de speciella kraven (l.ex. inslag av lolkteknik)på en tolkutbildning, del var svårl all få fram läromedel, förkunskaperna hosde studerande var skiftande etc. 1 betänkandet Reformerad tolkulbildning går utredarenigenom problemen kring lolkulbildningen inom högskolan, och han nämner denbristande kontinuiteten som ell huvudproblem. "I normalfallet harlolkulbildningen i elt språk upphört eller flyttal efter en eller tvågenomförda utbildningsomgångar. Delta har skett just när de ansvariga kommitöver initialsvårigheterna och börjal bygga upp en erfarehhelsgrund" (sid.26). Utredarens huvudförslag är alt etl tolk- och översältarinsiitui skallinrättas vid i . Han föreslår atl samtliga nuvaranderesurser för högskoleutbildning av tolkar samlas lill delta institut. Eftersomerfarenheterna synes tala för all behovel av längre lolkutbildningar, sommotsvarar den nuvarande tolklinjen, kommer all vara begränsal, anser utredarenatt merparten av institutets utbildning bör ges i form av korta kurser. Dettaförutsätter att de studerande som skall antas vid institutet har gedignakunskaper i svenska och det främmande språket. 1984/85:132 21 Bland remissinslanserna övervägerde positiva omdömena om förslagel alt inrätta etl tolk- och översätlarinslitulvid i . 1 många yllranden betonas värdet av atl en förnärvarande splittrad utbildning på della säll samlas och därmed kan blieffektivare och av bättre kvalitet. Även förslaget om att merparten avutbildningarna bör ges i form av relativt korta kurser, som bygger på redanförvärvade goda kunskaper i svenska och del främmande språkel. får slöd av remissinslanserna. Den hittillsvarande splittringen av utbildningsansvaret påflera utbildningsanordnare har varil lill stor nackdel för en så speciellulbildning som lolkulbildningen inom högskolan. Denna splittring har medförtatt kontinuiteten i utbildningen har gått förlorad och därmed möjligheternalill en syslemalisk kunskapsuppbyggnad. I likhet med utredningsmannen anser vi. alt del är svårlall ge ell generellt omdöme om högskolans tolkulbildning. Bedömningen bland studerandeoch lärare skiftar beroende på språktillhörighel och vilken institution mantillhör. Trots de tidigare relaterade problemen, som var särskilt påtagliga ibörjan av lolkulbildningen. då universiteten inte var helt beredda för sin nyauppgift all utbilda tolkar, har utbildningen i slorl sett funnit sin form.Undervisningen har blivit bättre liksom läromedelstillgången. Vimenar all del finns en erfarenhelsgrund atl bygga vidare på. och all det nugäller all slå vakt om kontinuiteten i högskolans tolkulbildning. Vår slutsats blir alt högskolanstolkulbildning bör koncenlreras fill elt tolk- och översättarinstitut. Del börinrällas vid universitelel i . Vi intar därmed samma slåndpunkl idenna fråga som utredaren och huvuddelen av remissinslanserna. Förslagel ansluterockså i huvudsak till invandraruiredningens förslag i (SOU 1972:83)Tolkservice, Nordisk språkkonvention. Vi instämmer i all behovel av längrelolkutbildningar kommer att vara begränsal. då vår utgångspunkt är alt dentolkstuderande vid inträdet skall ha inhämtat god språkfärdighet. Delta talarför att en stor del av inslitulets ulbildning bör ges i form av korta kurser.Vi återkommer lill detaljerna kring inslilutels egen ulbildning iförslagsdelen, där vi också preciserar institutets styrelses roll i dessafrågor. Del är viktigt all ell institut somskall svara för tolk- och översättarutbildning blir knutet lill eltuniversilel med en väl utbyggd språkvelenskap-lig utbildning och forskning ochmed en etablerad verk samhet inriktad på invandrarfrågor. Förslagel alt knytainstitutet till universitelel i har flera fördelar ulöver all delligger i etl invandrartäll område. Universi-letel i har godert"arenhel av högre tolkulbildning. Där startade UHÄ:s försöksverksamhetår 1976 med högre tolkulbildning i finska och tyska. Sedan starten haruniversitetet givit tolkulbildning i följande språk: finska, tyska, nygrekiska,ryska, serbokroaliska, japanska, polska, spanska och teckenspråk. Finskainslilulionen vid i ansvarade för en avspråkvelenskapliga linjenämnden initierad över- 1984/85:132 22 gripandetolkutbildningsverksamhet /81. Uppgiften var att verka församordning av tolkutbildningen på de olika universitetsorterna ochlolkulbildningen vid folkhögskolor och studieförbund saml alt verka för ensamordning av universitetens tolkulbildning och KK:s prövning av tolkar. Dennaövergripande uppgift utgick från tankar som står i samklang med förslagel allordna verksamheten inom etl institut. ger också utbildning påden lokala översättar-linjen.