prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Energikonsulenlerna skulle islörre utsträckning bedriva en verksamhet som den privata marknaden redanerbjuder. Energikonsulenlerna hävdar även alt man i sin verksamhelkommer alt inrikta sig på en helt annan typ av företag om man måste arbelaunder kravel all finansiera sin verksamhel till eller . Anlalelenergibesparingsprojekt skulle minska till förmän för insalser i slörreföretag med ett längre tidsmässigt engagemang. Förelagen skulle väljas medbetydligt mycket större selektiviiet. Om energirådgivningsverksamhelen mer riktade in sig på attinitiera stora projekt som en följd av avgiftsfinansieringen skulle della bindaupp myckel av konsulenternas tid. Enligt de intervjuade energikonsulenterna vore del visserligeninget problem att ta sig an uppgifier liknande dem den privata marknaden utför,men frågar man sig om detta är rimligl all göra. I princip anser konsulenterna att man med fördel kanöverlämna uppgifter som upphandling och detaljprojektering till privatamarknaden. som man ser det uppenbara i att betoningen ienergikonsulentens arbele inle ska ligga på att utföra fas två-uppgifter somman kan 1984/85:120 366 finansieraså är man rädd för att den privata konsultmarknaden inle erbjuder riktigt detjänster man skulle önska. De är ofta geografiskt koncenlrerade och är oftaäven selekliva i silt val av företag. Fömtomalt det enligt energikonsulenterna hos den privata marknaden i vissa avseendenbrister i kompetens på energiområdet är anledningen ibland ocksä att utbudet avkonsulter inte är tillräckligt stort. Följdernablir alt konsulenterna ser en anledning till alt i viss utsträckning ävenarbeta med fas två-uppgifter. De geografiska vita fläckarna bör täckas upp och desegment av marknaden som inte bearbetas av privata konsuller bör ocksåpenetreras. Generelllbetonar energikonsulenterna all etl engagemang i fas två-uppgifter börkoncentrera sig till alt fungera som en samordnande funktion. Fördelen med ettsådant agerande är alt man kan fortsätta bedriva sin graliskonsultverksamhelför att främja energisparmedvetenheten och kan verka för attföretagen vidtar de åtgärder som har rekommenderats. Konsuller respektivehårdvaruleverantörer kan av konsulenten organiseras i elt energiprojekt utanatl del kräver för mycket tid. Samtidigtser energikonsulenlerna även möjligheten atl styra in privata konsulters arbelepå marknadssegment som tidigare inle har bearbetats av dem. Detbetonas dock att rollen som samordnare eller koordinator inle färinnebära all engagemanget med företagel koncenlrerar sig påimplementeringsfrågor utan mer ska innebära en rådgivningsfunktion. Föratt på detta sätl kunna förena en gratis inilialkonsullation i samhälls-nyttigtperspektiv med atl delvis eller i sin helhet finansiera rollen som samordnare iett senare skede av en energiinvestering anser energikonsulenterna dock atthänsyn måste las lill hur respektive utvecklingsfond har valt atl arbeta. Enligtenergikonsulenterna kan man även på fonden se tendenser till sådana problemkonsulenterna själva har råkat ut för. Företagen måste försl uppmärksammas påfondernas möjlighet atl stå till tjänst innan etl konkret engagemang kanstartas. Ensammanfattande slutsats konsulenterna drar är att ett beslut om alt generelltavgiftsfinansiera energikonsulentverksamheten skulle innebära all man merriktar sig efter betalningsförmågan hos företagen än efter det behov avenergibesparing som finns i näringslivet. Underförulsällning alt man ska arbeta enligt de målsättningar propositionen1980/81:90 fastlägger frågar energikonsulenterna sig om detla perspektiv påenergirådgivningsverksamhelen är rikligt. Man vill sälta uppgiflen med attfrämja energimedvetenhelen i förgrunden utan atl för den skull försumma arbetei fas tvä som kan finansieras. Dessutomhar konsulentverksamheten pågått och därför kommeransträngningarna enligt konsulenterna i framliden all behöva inriklas motföretag som är mindre motiverade och har mindre energibesparingar att uppvisa.Detta kräver ökade ansträngningar. Prop.1984/85:120 367 För atl kunna uppnå effekter liknande dem man nått undertidigare verksamhet, tror man att bl.a. ökad marknadsföring av energikonsulenlernakommer all vara av nöden. En generell avgiftsfinansiering skulle därför motarbeta enav de viktigaste uppgifterna konsulenten har, nämligen alt fylla enuppfostrande roll. 2.5 Analys och slutsatser I diskussionerna med de energikonsulenter som arbeiar medde olika avgifisfinansieringsmodellerna har framkommit attavgiftsfinansieringen innebär ett antal direkta följder förenergikonsulenternas framtida arbete inom energirådgivningen. Trots attutprovningen av de olika modellerna ännu inte är fullsländig. En avgiftsfinansiering av verksamheten torde innebära attföretag med mer uppenbara energisparpotenlialer och allmänhet slörre omfattningpå sin verksamhel blir målgrupp för verksamheten. Detta borde också innebäraatt energikonsulentens arbete inskränker sig till ett färre antalobjekl med störte engagemang. En avgiftsbeläggning av sädana tjänster måsteäven innebära att energikonsulenten i sitt arbete blir mer selektiv i val avförelag då kraven ställs högre och förelagen förväntar sig en"demonstration av produkten". Verksamheten torde tendera mot etl mer"affärsmässigt arbetssätt" liknande del de privata konsulenternauppvisar. Denna utveckling av verksamheten måste ställas i relationtill det uppdrag slaten har givit genom sina energipolitiska beslut och propositioner.Här hävdas inte endast att största möjliga besparing bör eftersträvas utan ävenall ansträngningarna bör inriktas på att medvetandegöra främsl små ochmedelstora företag om möjligheten till energibesparingar. Energikonsulenteniklädes en roll som främjare av "samhällsnyttan". För att kunna möta såväl kravet påaffärsmässighet som önskemålet om att tjäna samhällsnyttan, är vid enavgiftsfinansiering av denna verksamhet etl betydande krav att mycket klartspecificera en prissättningsidé. Vi kan renodla tre typsituationer: A. Energikonsulenten förvänlas erbjuda tjänster somandra företag varken kan eller vid erbjuda. Med detta avses främst rollen att vara främjare av samhällsnyttan, dvs. förstärka en energibesparingskultur bland främst små och medelstora företag, men även generelll i näringsli vet. SIND bör ikläda sig rollen som företrädare för denna idé om man anser att det är strategiskt intressant och kan främja energibesparingen. Här handlar det främst om att kunna erbjuda gratis konsulthjälp lill företag som inte koncentrerat sig på energisparåtgärder. SIND kan via energikonsulentema erbjuda sammatjänsl som andra förelag, men bilUgare. I detla fall rör del sig främst om uppgifier i samband med implementeringen av föreslagna energisparåtgärder. Denna funktion 24 1984/85. 1984/85:120 368 byggertill stor del pä ett gott förhållande med inle bara de företag man ämnar arbetamot, utan även samarbetspartners i form av hårdvamleve-rantörer och andraenergirådgivare på marknaden. Under fömtsättning att energikonsulenterna har ensuverän kompetens på på detta område och kan spela en central och samordnandefunklion, har denna uppgift en roll i sammanhanget och kan med fördel avgifisfinansieras. C.SIND kan avgiftsfinansiera energirådgivningsverksamheten om man kan erbjuda enunik tjänst. Del unika i energikonsulenternas arbetssätt ligger i att de kanagera som neutrala energimäklare på gmnd av sin obundenhet. De fungerar somkunniga samordnare med möjligheten att dra på kompetenta resurser påutvecklingsfonden för strategiskt viktiga regionalpolitiska beslut i sittarbete. Kan SIND på ett mycket tydligt sätt krislallerisera fram en unikprodukt som motsvarar vad marknaden efterfrågar i respektive län, finnsmöjligheten till avgiftsfinansiering av energirådgivningstjänsten. Föratt kunna bedöma SINDs möjligheter till att använda nägon av dessa treprissättningsidéer måste hänsyn tas fill den regionala energirådgivningsmarknadenoch framväxten av energikonsulenter inom den privata och kommunala sektorn. Erfarenheternai samband med arbetet för denna rapport har visat att framför alll den privatamarknadens aktörer mer och mer strävar mot atl bygga upp en professionellkompetens på området för att kunna ge en så heltäckandeenergiservice som möjligt. Privata konsulters arbetssätt tenderar i alltstörre utsträckning att likna energikonsulentens, man "säljer in" ettåtgärdsprogram genom en initial studie av energisparpoleniialen som är gratisför att kunna "demonstrera" sin idé och sitt kunnande för atl i ettsenare skede ha möjligheten alt ta betalt för sin professionalism. Ivalet av målgmpp skiljer sig dock energikonsulenterna från den privatamarknaden, som tenderar atl bearbeta de större företagen och institutionerna. Slutsatsenman måste dra av den icke fondknutna energirådgivnings-marknadens positjoneringär att energikonsulenternas unikhet i form av gratis konsultationer givna avneutrala och kunniga personer i en samordnande roll alltmer försvinner.Energikonsulenternas roll som en partner vars uppgift det är alt bygga upp engod relation till ett nätverk av underieverantörer, konsulter ochavnämarförelag tenderar atl knyta upp energikonsulenterna i så hög grad Ullimplementeringsorienterade uppgifter atl energirådgivningen begränsar sig tillett ytterst fålal lyckliga avnämare. Följdenblir att den viktigaste rollen SIND via energikonsulenterna kan spela är attäven fortsättningsvis främja tillväxten av en energibesparingskultur blandfrämsl små och medelstora företag, men även övrigl näringsliv för att på dennaväg öka motivationen för energibesparande åtgärder och i samarbete medutvecklingsfonderna arbela för att en regionalt anpas- 1984/85:120 369 sad energirådgivningspolitik drivs i samklang medfondernas övriga verksamhet. Detta innebär i praktiska termer följande: Energikonsulenternabör fortsätta den gratis invenleringsverksamhel man bedrivit. Dennaverksamhet ska "ses som dörröppnare" och motor i ell fortsatt arbete. Energikonsulenlernabör även fortsättningsvis sträva mot en roll som neutral energimäklare meduppgift all spela en samordnande roll mellan de olika aktörerna i"energirådgivningsnätverket". Målsällningen är att, när så ges möjlighet,ta betalt för en professionell koordinatorverksamhel i den mån marknaden säönskar. Däremot bör det inte vara energikonsulenternas uppgift alt i alltförstor utsträckning involvera sig i detaljarbete rörande tex upphandlingsarbete,delaljprojekteringar, elc. Energirådgivningsverksamhelenbör ges en myckel klar målsättning att bedrivas i samstämmighet med respekliveutvecklingsfonds ambitioner i regionen. Frägor rörande finansieringen avenergikonsulenlens arbete bör därför ses som en följd av fondens toialaprissättningsfilosofi och ansträngningar atl erbjuda näringslivel i regionenett komplett affärsutvecklingspaket. 1984/85:120 370 Sammanfattningav och remissyttranden över statens vattenfallsverks rapport 1 Sammanfattning av rapporten ............................ 371 2 Sammanställning avremissyttranden över rapporten 377 2.1 Allmänt ..................................................... 377 2.2 Värdering av nalurgasensfördelar .................. 378 2.3 Behov av fortsatta studier ochuppföljningar .... 378 Prop.1984/85:120 371 1 Sammanfattning av rapporten Internationellt sett är nalurgas en av de storaenergikällorna. 1 är naturgasen under introduktion ochutbyggnaden av ell mindre naturgasnät pågår i , Sydgasprojektel, som tas idrift . redovisar i utredningen en inledande undersökning av gasanvändningens konsekvenser förhälsa och miljö. Utredningen har principiella likheter med del omfattandeKol-Häl-sa-Miljö-projektet som presenterades av . Syftet med ulredningen är att redovisa vad man vet omnaturgasanvändningens konsekvenser för hälsa och miljö samt behovet avytterligare mätningar, bedömningar och undersökningar. Ulredningen harutarbetats av i samarbete med konsuller, företag och högskolor. Enledningsgrupp med representanter från, fömtom , ,, och har medverkai iutredningsarbetet. Utredningen kan beställas från ,Älvkarleby-laboratoriet, 81071 . Naturgas det miljövänliga bränslet Naturgas är känt för att vara renl och miljövänligt,vilket bekräftas i utredningen. Naturgasen, som främst utgörs av metan, är utantvekan det miljövänligaste av alla bränslen även om man jämför med de mestmoderna och avancerade möjlighelerna atl ulnytlja kol, torv, olja och andrabränslen. Emissionema av svavel, tungmetaller, stoft etc. ärbetydligt lägre vid förbränning av naturgas än vid övriga bränslen.Koldioxidbildningen vid naturgas är endasl omkring hälften så stor jämfört medkol och olja. Naturgasen genererar slutligen, med dagens vanliga tekniker,endast hälften så mycket kväveoxider som kol och olja. När man jämför nalurgas med andra bränslealternativ bör manpå någol sätt värdera naturgasens miljöfördelar. Något förenklat kan man göradetta genom att för varje bränsle beräkna vad det kostar atl genomföra teknisktmöjliga åtgärder för att eliminera eller minska olika miljöstörningar, exempelvisutsläpp av stoft, svavel och kväveoxider. Sådana beräkningar för kolgenomfördes i . Med ledning av dessa beräkningar kan man uppskattamiljökostnaden till /kWh för alt i en mindre koleldad fjärrvärmepannakomma ner till gällande riktvärden. Då har man ändå inte nått ner till sammalåga utsläpp av stoft och svavel som vid naturgas. Att kvaniifiera dennaytterligare förbättring i ekonomiska termer är svårt. 1984/85:120 372 Småeffekter på miljö och hälsa Föroreningaruppkommer vid all förbränning. Naturgasen ger väsentligt lägre utsläpp avmiljöslörande ämnen än andra bränslen. Utredningen visar att det i huvudsakendast är utsläppen av kväveoxider som förtjänar alt närmare uppmärksammas. Bedömningenav miljö- och hälsokonsekvenserna vid naturgasanvändning är i huvudsak baseradpå det omfattande material som framtagits inom ochnaturvårdsverkets projekt : Dessutom har Laboratorium päutredningens uppdrag gjort en bedömning av hälsoeffekterna avutomhusexposition vid naturgasanvändning. Någrajämförelser med el, som är en från lokal miljösynpunkt utmärkt energiform förindividuell uppvärmning har inte genomförts. Jämförelser har endast gjorts medandra oxidationsbränslen. Rapportenbehandlar naturgasens miljö- och hälsokonsekvenser inom tre områden: Emissionerna av de substansersom i dagslägel anses ha störst inverkan på hälsa och miljö. Naturgasanvändningens inverkanpä luftkvaliteten i en medelslor stad och i ett villaområde. Naturgasanvändningens inverkanpå försurning, skogs- och växtskador samt behovet av deponering avrestprodukter från energiproduktion. Emissionsfaktorerrörande ett tjugotal ämnen definieras ingående för olika typer av föroreningskällor.Ytkällor beslår av trafik och enskilda fasUghetspannor; punktkällor utgörs avt. ex. gmppcentraler med koncenlrerade utsläpp. Fjärrvärmeanläggningarbetraklas som stora punktkällor (men försedda med höga skorstenar, vilket ärväsentligt från utspädnings-synpunkt). Enmedelstor svensk stad, , har utvalts som modell. Där studerasföroreningseffekten vid fyra olika scenarier för 1990-talet. Yt- och punktkällor saml Qärr-värme äroljeeldade. A2:"Maximal" fjärrvärmeutbyggnad. De flesta ytkällorna har anslutils UllQärrvärmesystemet som är koleldal. Ytterligare en stor punktkälla harkonverterats från olja till kol. De ytkällor som annars skulle anslutits tillfjärrvärme eldas med naturgas liksom samtliga punktkällor. Naturgas utnyttjas i samlliga stationäraanläggningar med undantag för vissa ytkällor. 1984/85:120 373 Beräkningsfallenavser 1990-lalets tekniknivå. Den teknik och de emissionsfaktorer somfömtsätts har för samtliga bränslen ansetts motsvara dagens bäsl utprovade ochallmänt tillgängliga fullskaleteknik för förbränningsanläggningar. Vad avserfordon har emissionsdata för dagens situation använts i fall Al. För övrigaberäkningsfall gäller lägre emissionsvärden som en följd av att tillämpningenav avgasregler fått ett större genomslag. De lolala emissionerna avsvaveldioxid i den medelstora staden minskar kraffigi (säväl absolut som relativtsett) vid en nalurgasintroduktion. förklaras av nalurgasens lågasvavelinnehåll samt atl trafikens bidrag svavelutsläppet är ringa. Utsläppen av kväveoxidpåverkas däremot relativt sett betydligt mindre vid en naturgasintroduktionfrämst beroende på atl trafiken är den största källan för kväveoxidutsläpp(även om minskningen i absoluta lal kan vara påtaglig). Dessutom ger intenaturgas lika slor specifik sänkning av kväveoxidutsläppet som försvaveldioxid. Stoftemissionernareduceras kraftigt vid övergång till gaseldning. En alltför hög halt avsvaveldioxid och stoft i inandningsluften kan förorsaka kronisk bronkit ellerandra luftvägsbesvär hos känsliga personer. Redan en övergång frän individuelloljeeldning till Qärrvärme innebär att svaveldioxidhalten sänks en urhälsosynpunkt acceptabel nivä. En naturgasintroduktion innebär ytterligaresänkt svaveldioxidhalt varvid en, ibland nödvändig, säkerhetsmarginal uppnäs. Halterna av kväveoxider ien hårt trafikerad punkt i gatunivå blir ungefär samma vid alla studeradeuppvärmningsalternativ. Här behövs åtgärder pä trafiksidan för att minskamänniskors exponering för kväveoxider och därmed risken för luftvägspåverkanhos känsliga individer. Enövergång lill naturgas från andra bränslen innebär avsevärt minskade utsläpp avmetaller. Det största intaget av toxiska metaller sker dock normalt via födanoch inle via inandning. Därav följer att det minskade utsläppet av metaller somblir följden av en ökad gasanvändning knappast kan hävdas ge någon positivhälsoeffekt. Trots detta är dock de minskade metallutsläppen principielllpositiva med tanke pä att metaller inte är nedbrylbara och därför kan ansamlasi omgivningen. Förvillaområden jämförs naturgasen med olja och ved. Konsekvenserna av en nalurgasintroduktionblir i princip samma som i en medelstor stad. Halterna av svaveldioxid, stoftoch metaller minskar avsevärt medan kväveoxidhalten reduceras i mindre grad. Rapportenstuderar vidare konsekvenser utanför tätorter av en nalurgasintroduktion medminskade utsläpp som följd. Av slort miljömässigt intresse är den försuradenederbörden. De kvantiteter av naturgas som diskuterats inom Sydgasoch Västgas är dock förhållandevis små och kan därför inte mer än lokall gepåvisbara förbättringar. Till stor del beror detta på den dominerande inverkanutländska källor har på 1984/85:120 374 Om naturgasen fär en väsenlligl större betydelsei känsliga regioner som föroreningsbelastningen från utländskakällor minskar, kan fördelarna med gas i sådana områden få ett påtagligt ökatvärde. Restprodukterfrån naturgasen är försumbara jämfört med t. ex. den mängd aska som blirresultatet av oljeeldning och, i än högre grad, koleldning. När det ställskrav på så låga svavelutsläpp all rökgasavsvavling fordras, får man fömtom askaockså avsvavlingsprodukter. Upplagen för restprodukterna från kol-ocholjeeldning måste utföras på ett sådant sätl alt miljöeffekter av lakvatten,dammning etc. minimeras. Vid övergång till naturgas skulle helaproblemkomplexet med deponering försvinna. Landskapspåverkanoch markintrång blir också obetydliga med naturgas. Distributjonsledningarna(som för övrigt har en mycket hög kapacitet) grävs ned och jordbmk kan sedanbedrivas på normalt sätt. I skogsmark måste dock en mindre gata hållas öppen. Godarbetsmiljö, hög säkerhet Arbelsmiljö-och säkerhetsfrågorna vid naturgasanvändning är väl kända genom erfarenheter iländer som använt naturgas . Dessutom kan erfarenhel överförasfrån användning av stadsgas och gasol eftersom flera frågor är desamma som vidnaturgasanvändning. Utredningenbehandlar de arbetsmiljö- och säkerhetsrisker som kan förknippas mednaturgasanvändning dels i samband med distributionen av gas och dels i sambandmed slutanvändning av gas. Riskerna består i försia hand av: Gasläckage, som kan orsakabrand och explosioner Avgaser i samband medförbränningen Engasolycka kan orsakas av felaktigt handhavande, felfunktion och/eller felaktigutrustning. Amerikansk olycksstatistik visar alt majoriteten () av deolyckstillbud med personskada som följd och som förorsakals av gas kan hänförastill kategorin "skadad komponent". Generellt kan dock sägas atlsäkerheten är mycket hög för naturgas. Anläggningar för transmissions- ochdistributionsnät är dessutom normalt obemannade. Odöriseringsmedeltillsätts gasen för att uppkomna läckor lättare skall kunna lokaliseras. Medlettillsätts centralt i distributionsnäten och eventuella problem berör därförendasl den personal som genomför inblandningen. Yrkeshygieniskaproblem kan uppstå vid kontakt med rökgaser och 1984/85:120 375 förbränningsrester.Jämfört med olja, kol, flis och lorv är dock problemen mindre vid gaseldning.Dessutom innehåller rökgaserna frän gaseldning lägre halter av skadliga ämnen. Bullerstörningarkan uppslå i tryckreduceringsutrustning, i första hand i mottagnings- ochreglerstalioner. Isoleringsåtgärder bör vidtas för att få ner bullernivån till85 dB(A). Såhär kan naturgas användas Naturgaskan användas istället för, eller tillsammans med andra bränslen vid i slortsett alla länkbara lillämpningar. Med hänsyn lill funktion kan fyratillämpningsområden särskiljas: Förbränningav naturgas i pannor är en ganska enkel teknik jämfört med förbränning av fastaoch flylande bränslen. Pannor för gaseldning skiljer sig dock inte mycket frånpannor för oljeeldning. En oljepanna kan därför relafivt enkelt förses medgasbrännare, vilket i princip är allt som erfordras för konvertering från oljalill gas. Gasleverantören kan för vissa kunder erbjuda lägreabonnemangsavgifter mot att under vissa givna betingelser få avbrytagasleveranserna. Gaskonsumenten fär då under vissa perioder själv svara för sinenergiförsörjning, exempelvis med olja. Kombinations-brännare för växelviseldning med olja och gas kan då installeras. Förbränning i induslriellaugnar skiljer sig från förbränning i pannor främst genom mångfalden av typeroch storlekar av förbränningsanläggningar. Industriella ugnar är oftaindividuellt anpassade lill en process och har ofta, bl.a. på gmnd av högatemperaturkrav, låga verkningsgrader, jämfört med pannor. Naturgasens renhetgör den mycket lämpad i processer där lågan används för direkt värmning säsomvid värmebehandling av rostfria band och blankglödgning av rör. De godareglermöjligheter som erbjuds vid naturgaseldning är vid många tillämpningar enavgörande fördel. Naturgas används ocksä som skyddsgas inom stål ochmetallindustrin samt har ett brett tillämpningsområde inom den kemiskaindustrin. Ihushållen kan naturgas användas både i konventionella pannor för uppvärmningoch i gasspisar för matlagning. Vid lillfredsställande bostads-ventilationförorsakar naturgasens förbränningsprodukter inga problem. Naturgasenkan också användas som motorbränsle. I förvätskad (ENG) eller komprimerad (NGV)form används naturgas som motorbränsle i naturgasrika länder som NyaZeeland och . Med känd teknik kan naturgas också konverteras lill metanolsom, rent eller blandat med bensin 1984/85:120 376 ellerdieselolja, kan användas som motorbränsle. LPG (Gasol) utgör för närvarande1,av drivmedelsförbrukningen i . Övervägandeantalet av de fordon som använder gas är fordon som urspmngligen tillverkatsför bensindrift men som i efterhand konverterats genom installation avytterligare ett bränslesystem. Konsekvensernafrån miljösynpunkt av att använda naturgas, gasol och metanol är svårbedömdaeftersom det saknas motorer som är utvecklade och optimerade för någol av dessabränslen. Dessutom saknas i ännu högre grad drifterfarenheler och därmedmöjligheter att bedöma om emissionerna ökar när molom åldras. Vidkrav pä så låga emissionsnivåer att det krävs katalytisk avgasrening blirutsläppen i stort sell desamma, oavsett om man använder bensin, gasol ellernaturgas. UtredningenNaturgas-hälsamiljö bekräftar atl nalurgas är ett myckel miljövänligt bränsle.Endast emissionerna av kväveoxider är av sådan omfattning att det finnsanledning att närmare undersöka möjligheterna att begränsa utsläppen.