prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Min uppfattning äremellerfid att SIB med hänsyn till sin uppbyggnad med en fast forskarstab idetta hänseende kan jämföras med en myndighet och all insfitutets anslag börberäknas enligt samma principer som för andra myndigheter. Även om SIB är enforskningsinstitution anser jag all del bör finnas möjlighet för SIB allrationalisera verksamheten. Det finns i dagens slalsfinansiella situalion ingetskäl att behandla anslaget till SIBpå annal sätl än andra myndigheter. Det innebär att jag utgår från atl SIB /86 skall följa huvudalternativet. Som chefen förbostadsdepartementet har angett vid tidigare tillfällen (prop. 1982/83:151 samt1983/84:107 bil. 8) bör SIB öka sina ansträngningar att finansiera en störredel av sin verksamhet med medel frän andra uppdragsgivare. 1 likhet med vad somgäller för högskolan bör SIB för sin uppdragsverksamhet ta ut en ersättning somger full kostnadsläckning. För uppdrag som har särskild betydelse förforskningen inom SIB bör dock undantag i enskilda fall kunna göras från dennahuvudregel. 1984/85:100 Bilaga 13 101 Mot denna bakgrundberäknar jag under anslagel B 16. i det följande statens bidrag för /86 lill insliluiet till.34 550 000. Jag ulgår därvid frånall SIB skall öka intäkterna frånuppdragsverksamheten med ca I milj. kr. i förhållande lill budgetårel1984/85. Under förevarandeanslag skall redovisas samtliga in- och utbetalningar för SIB: s verksamhel.Anslagel las upp med ell formelli belopp och skall normalt inle fä belastas. För alt läcka svängningari likviditeten under verksamhelsårel disponerar institutet härutöver enröriig kredil. Jag hemställer all regeringen föreslår atl tillStatens för /86 anvisa etlförslagsanslag av I . 1984/85 Anslag 34000000 1985/86 Förslag 34550000 Med hänvisning till vad jag har anförtunder anslaget B 15. Slatens inslitul förbyggnadsforskning hemställer jag att regeringen föreslår all lillBidrag till för /86anvisa ett reservationsanslag av 34 550000,kr. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. 198.3/84 Ulgift 1140148000 Reservafion 945466000 1984/85 Anslag 500 000 000 1985/86Förslag 390000000 Från anslagelbelalas utgifter för statens ekonomiska stöd lill energibesparande ålgärder i bostadshus. Under innevarandeliksom nästa budgetår belaslas anslagel alltjämt med utbetalningar som avserlidigare beslutade lån och bidrag till kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. Frän anslagel bestrids under innevarande budgetär även kostnader förenergisparande åtgärder i statliga byggnader, exkl. affärsverkensbyggnader. Del slalliga ekonomiska slödel lill energibesparandeåtgärder i bostads- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 102 husändrades genom beslut av (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr63). Innebörden av beslutet vad gäller energibesparandeåtgärder exkl. stöd till uppvärmningsanläggningar är i huvudsakföljande. Lån tas upp på den oprioriteradekreditmarknaden. Kommunen förutsätts lämna en kompletlerande borgen i form avfyllnadsborgen i de fall som säkerhet intekan lämnas inom av panlvärdet. Tillkapilalkostnaderna för åtgärderna lämnas räntestöd enligi beslämmelserna iförordningen (1983:974) om slatligl ränleslöd vid förbättring av bostadshus.En redogörelse för dessa bestämmelser har lämnats under anslaget B4. m. i det föregående. Etl riklat bidrag,energisparbidrag, lämnas till vissa ålgärder för all balansera deändrade villkoren för räntebidrag. Beslämmelserna om sådana bidrag finns i förordningen (1983:1112) om statligaenergisparbidrag för vissa åtgärder i bosladshus. Kommunerna, länsbostadsnämnderna ochbosladsstyrelsen handhar slödet till energibesparande ålgärder enligt beslämmelserna iränlestöds-förordningen och energibidragsförordningen. har vidare beslutat om eltinvesteringsprogram (prop. 1983/84:62, NU 9,rskr 124) vari ingår ändringar belräffande det statliga stödel lill energitillförselålgärder(värmeanläggningar) i byggnader. Bidrag till installationer föruppvärmning m.m. fömlsaties därvid komma atl lämnasmed ca 100 milj.kr. Regeringen har - med hänsyn till atl de för ändamålet beräknade medleninte bedöms hinna las i anspråk under är 1984- i prop. 1984/85:25 föreslagil alt ev. medel som inle har ianspråkla-gits av beräknade lOOmiljkr. får användas ävenefler den Ijanuari 1985. Bestämmelserna om bidrag finns i förordningen(1983:1108, ändrad 1984: 1045) om statligtbidrag till installationer föruppvärmning m. m. Räntebidrag lämnas tilllillförselåtgärder i samma ordning som till energibesparande åtgärder.Beslut om bidrag i dessa fall fallas av länsbosladsnämnderna ochkommunernas förmedlingsorgan. Anslagsframställningar m. m. a. följande. Omfattningen avbeslut om bidrag och lån till energibesparande ålgärder i bostäder under de tre senaste budgetårenframgår av följande sammanslällning. 1984/85:100 Bilaga 13 103 480 (K)0 Under budgelärel 1983/84ökade efterfrågan på slalligl slöd lill energibesparande ålgärder kraftigt isamband med omläggningen av slödsyslemel samt avvecklingen av det lillfiilliga sysselsätlningsslödet lillarbelen för ökad värmeisolering. Endasl en begränsad del av de redovisadebeloppen avser bidrag enligi de dä nyinförda slödreglerna. Sålunda har bidragavseende värmeanläggningar enligi förordningen (1983: 1108) om slalligl bidraglill inslallalioner för uppvärmning m.m. under förslå beviljatsmed 7.8 milj. kr. för drygt I 5(X) lägenheler, varav drygl I 000 i småhus.Bidrag lill energisparålgärder enligi förordningen (1983: 1112) om slalliglenergisparbidrag för vissa åtgärder i bosladshus har beviljatsmed 2.8 milj. kr. avseende åtgärder i ca 2400 lägenheler. Riktlinjerna för energihushållningeni befintlig bebyggelse lades fasl . De innebär i stora drag all bör den åriiga energianvändningen i 1978 årsbyggnadsbestånd minska med ca brutto. Enligt underlagsberäkningar kanminskningen fördelas enligi följande: avser bosläder. lokaler och5 TWh indusirins byggnader. En omprövning av energihushållningsprogrammel skallske under är 1985. Stålens råd förbyggnadsforskning, slatens planverk, bosladsstyrelsen och statens institut förbyggnadsforskning har haft i uppdrag att utarbeta malerial som kan läggas tillgrund för en omprövning av gällande rikllinjer för energisparverksamhelen ibyggnader m. m. 1980/81:133). Bygg-forskningsrädel har planeral ochsamordnat arbetet. Resultatet av uppdraget överlämnades i formav en rapport från rådet (G26:1984) Energi 85 - Energianvändning i bebyggelse.Materialet har remissbehandlals. Jag avser all i detlasammanhang ta upp vissa frågor som rör del slatliga slödel lill energibesparandeålgärder. Som bakgmnd vill jag återge huvud-resullalen i del nämndaunderlagsmalerialet. Bmtloenergianvändningenberäknas byggnadsbestånd ha minskal från ca är 1978 lill preliminärt ca år 1983.Minskningen är atl hänföra till ca i bosläder och ca i Prop.1984/85:100 Bilaga 13 104 1 materialet analyseras inte fritidshusens ochindustribyggnadernasuppvärmningsbehov och sparmöjligheler. I rapporten konstaleras att när har gått, har hälften av sparmåletinfriats. Sparandel har relativt settvaril störst i flerbostadshus och lokaler och hillills i slor utsträckning åstadkommits med enkla åtgärder såsom lätning ochinjustering av uppvärmnings- och ventilationssystem. En utveckling mol meromfallande åtgärder, ofta i samband med reparation och ombyggnad, kan enligtrapporten noteras under periodens senare del. I materialet haråterstående sparpotential i befintlig bebyggelse bedömts till 23TWh, varav ca i småhus och ca i flerbostadshus. Bedömningen gällervid ett genomsnittligt energipris av /kWh. Investeringsbehovet för byggnads- ochinstailationstekniska åtgärder anges lill ca . för bostäder och ca . Den redovisadesammanfattande bedömningen är att det av uppsatta sparmåletbör vara möjligt att uppnå. För atl nivån på energisparandet skall kunnahällas uppe torde det emellertid enligt rapporten krävas fortsatt statligt ekonomiskt stöd. Jag är inle beredd atl i detta sammanhangkommentera rapportens slutsatser om energisparandels resultat och fortsattainriktning eller remissinstansernas yttranden i dessa delar. I frågan omutformningen av statens ekonomiska stöd till energibesparande åtgärder i bostäder kan remissinstansernasägas gruppera sig i tre skilda åsiktsriktningar. Enligt den första är en fortsatt gynnsam finansieringnödvändig. Enligt den andra - somföreträds av bl. a. statens planverk och näringslivets byggnadsdelegation kan de särskilda stimulanserna förenergibesparande åtgärder nu gradvisavvecklas. Till den tredje gruppen hänför jag dem som av skilda skäl ställer sig avvisande till atl finansieringsmodellen används som styrmedelför att minska energianvändningen. Till denna grupp hör bl.a. slatensenergiverk. För egen del vill jag anföra följande. De investeringar i energisparålgärder ibostäder som har genomförts med stöd avslatliga lån och bidrag har varit betydande. Som har framgått av det föregående har de åtgärder som har stöttsmed det särskilda energi-sparslödetunder de senasle åren uppgått till2-3 miljarder kr. OmfaUandeenergisparålgärder har genomförts också i samband med sådana ombyggnader till vilka bostadslån har lämnats. Av en årlig volympå ca . för sådanaombyggnader kan sålunda uppskattningsvis ca . antas avse direkta energisparålgärder. Ett betydandeenergisparande genomförs också utanstatligt stöd. Man kan emellertid enligt min mening inte utgå från att det nuvarande stödet nu helt kan avvecklasutan effekter för sysselsättningeninom byggnads- och byggmaterialindustrin. Det nyligenbeslutade bostadsförbättringsprogrammet (prop. 1983/84:40 bil.9, BoU 11,rskr63) utgår bl.a. frän atl den lediga kapaciteten inom byggsektornskall tas i anspråk för en angelägen uppruslning av bostäder Prop.1984/85:100 Bilaga 13 105 Upprustningen skall genomföras påetl samlat sätt, så att kompletteringar, ombyggnader, reparationer, underhållsarbeten ochenergisparåtgärdersamordnas med varandra. I anslutning till programmet genomfördes också en omläggning av finansieringen av de reparationer, underhållsarbeten och energisparåtgärder somomfattas av programmet. Arbetenafinansieras sålunda med underhällsiän, som förmedlas över den oprioriterade kreditmarknaden enligtöverenskommelser mellan staten och deberörda finansieringsinstituten. I syfte att utjämna olikheter i den skattemässiga behandlingen av skilda ägarkategorierär åtgärderna förenade med statligaräntebidrag till ägare av hyres- ochbosladsrättshus. Det bör enligt minmening givetvis inte komma i fråga att nu pä nytt särbehandla energisparåtgärder på sådanisätt att de bryts ut ur detta system och atl räntebidragen avskaffas för derasdel. Förenergisparåtgärder lämnas emellertid härutöver i vissa fall också särskilt riktadestimulanser i form av energisparbidrag eller investeringsstöd, enligt vadjag har redogjort för i det föregående. Syftet med energi-sparbidragen var iförsta hand att motverka den minskning av räntesubventionerna som följdeav omläggningen från bostadslån till lån på den oprioriterade kreditmarknaden. beslutmed anledning av prop. 1983/84:40 innebär bl.a. att regeringenhar bemyndigats att besluta om för vilka åtgärder och med vilka belopp som riktade energisparbidrag skall lämnas.Normalt skall energisparbidraglämnas endast för åtgärder i hyres- och bostadsrättshus. Om det är motiverat av hänsyn till sysselsättningen får bidragen tillfälligt utökas ochdärvid ocksä avse egnahem. Denna senare möjlighet har emellertid inte använtsunder är 1984. beslutmed anledning av förslagen budgetproposition (prop. 1983/84: 100bil. 13, BoU 21, rskr 195) innebär att stödet t. v. i medeltal skallsvara mot av den normala kostnaden för åtgärderna. Med hänsyn tilldet statsfinansiella läget men även mot bakgrund av vad remissinstanserna har anfört beträffande behovetav slatligt ekonomiskt stöd till energibesparande åtgärder anser jag att detriktade energisparbi-draget nu börkunna minskas. Bidragen bör under /86 i medeltal svara mot av den normala kostnadenför åtgärderna. De ändradestödreglerna bör gälla för de ansökningar som kommer in till kommunerna efter det att har tagitställning till budgetpropositioneni denna del. Besparingseffekten pä statsbudgeten är givetvis beroende av efterfrågan pä energisparbidrag. Jagberäknar dock nu denna besparing till ca 100milj. Det bör liksom hittillsankomma på regeringen att i övrigt besluta om de närmare villkoren förslödet. Chefen för harlidigare denna dag redovisat att medel avseende kostnader förenergisparåtgärder i statliga byggnader fr.o.m. /86 förs upp under sjunde huvudtiteln i anslutning tillövriga resurser som anvisas till m.fl. Utbetalningar underbudgetårel 1984/85 belastar förevarande anslag. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 106 Jag går därmed över till anslagsberäkningen. Vid min beräkning har jagräknat med att del statliga kredilinslitulet, som inleder sin verksamhel den 1juli 1985, finansierar alla ännu inte utbetalade län som harlämnals enligt bosladsfinansie-ringsförordningen (1974:946) med undantag försädana lån för vissa nya och förnybara lokala energikällor för vilkaräntefrihet under viss lid har medgivits. Utbetalningarna överdelta anslag under /86 beräknar jag till 390 milj. kr. 1beloppet ingår ränle- och amorteringsfria lån till vissa nya och förnybaralokala energikällor om 115 milj.kr.,tidigare beslulade bidrag och län till kommunala och landslingskommunalabyggnader om 25 milj. kr. samt bidrag avseende sparande och tillförsel medsammanlagl 250 milj.kr., varav 55milj.kr. avser bidrag enligt äldre bestämmelser. Del ändrade energisparbidragetbedömer jag inle skall påverka anslagsbehovet under /86.Anslagel bör således föras upp med 390 milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår all lill Bidrag tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. för /86anvisa etl reservaiionsanslag av . Information och utbildning m. m. 1983/84 Utgift 13 210530 Reservation 19773490 1984/85 Anslag 182675 000 1985/86 Förslag 116000000 Frän delta anslagbekoslas ulgifler för informalion och utbildning m. m. som rör bl. a.genomförandel av bostadsförbättringsprogrammel och energisparprogrammet inombostadsdepartemenlels ansvarsområde. Vidare bekoslas utgifter för sådantutredningsarbete med avseende på bebyggelsefrågor som inle är inordnat iverksamhel för vilken medel anvisas i annan ordning. Från anslaget bekoslas fr.o. m. innevarande budgelår även bidrag till kommuner m.fi. för sädanrådgivnings- och besiklningsverksamhel som avser bostadsförbättringsålgärderoch energibesparande ålgärder inom bostadsbeståndet. Anslagsframställningar m. m. Bosladsstyrelsen lämnar ihuvudsak följande redovisning belräffande omfaltningen och inriktningen av deninformalion och ulbildning som styrelsen svarar för. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 107 Tyngdpunkten iutbildnings- och informationsinsatserna under /84 har legat påintroduktionen av de nya finansieringsreglerna i bostadsförbättringsprogrammet.Samtidigt har det varit nödvändigt all genom fortlöpande informationsinsatserhålla intresset för energisparandet pä en hög nivå främst genom underlag ochhjälpmedel för de kommunala energirådgivarnas verksamhel. Därulöver påbörjadesunder budgelåret en ulbildning - i samarbeie med - avlänsbostadsnämndernas personal i fastighetsjuridiska frågor. Under budgelärel1983/84 disponerade . för information ochutbildning. För /85 har anvisats 8,2 milj. kr. Styrelsen framhåller, atlom målen för bostadsförbättrings- och energi-hushällningsprogrammen skall kunnanås, måsle informationsinsatser fortlöpande bedrivas för all hålla intressetvid liv. Länsbostadsnämnder, förmedlingsorgan och energirådgivare måste fä ellfortsall stöd genom underlag och hjälpmedel för sin verksamhet. Denfastighetsjuridiska rådgivningen kommer att ställa krav på ytterligareutbildningsinsatser för nämndernas personal liksom på olika hjälpmedel ochunderlag för verksamhelen. Inför /86 har därförbedömt att informations- och utbildningsinsatserna frän styrelsens sidabehöver bedrivas i oförändrad omfattning. Mot denna bakgrund har styrelsen /86 räknat upp sill medelsbehov för informalion och utbildninginom bostadsförbättrings- och energihushållningsområdena lill 8,5 milj. kr. lämnarstöd dels lill information ochulbildning i energifrågor av yrkesverksamma personalgrupper inom byggprocessen,dels lill sådan information och utbildning som rör genomförandel av bostadsförbättringsprogrammel.Under budgetårel 1984/85 disponerar planverkel 2 milj. kr. för dessa ändamål.Därutöver disponerar planverkel vissa medel som har anvisats försärskild information och utbildning inom bosladsförbättringsomrädel. Arbelelmed energiutbildningen bedrivs i nära samarbete med statens energiverk somfr.o.m. /85 har ansvaret för utbildning av driftspersonal.Vidare har verket pä regeringens uppdrag förberett besluten om fördelningen avde medel som under innevarande budgetär har anslagits för stöd till kommunernasbesiktnings-och rådgivningsverksamhet. Planverkel bedömer attbehovet av energiutbildning av yrkesverksamma kvarstår i oförändrad omfattningäven under näsla budgetår och beräknar därför behovet av medel lill 2 milj. kr.Verket framhåller också behovet av fortsaita särskilda informationsinsatserinom bostadsförbällringsområdet och beräknar behovet av medel för denna verksamhettill 2.5 milj. kr. under nästa budgetär. bedömer attvissa exlra resurser behöver ställas lill förfogande för att utarbetautbildnings- och informationsmaterial saml för att genomföra utbildning ochinformation i samband med introduktionen av en ny plan- och bygglag m.fl.lagar. Planverkel har presenleral en preliminär Prop.1984/85:100 Bilaga 13 108 utbildningsplansom omfattar fiden t.o.m. . Kostnaderna för atl genomföra planen beräknar planverkel lill sammanlagt I2milj. kr., eller 6milj. för vart och ett av budgetåren1984/85 och 1985/86. Slatens energiverkdisponerar under innevarande budgelår 3,8 milj. kr. för slöd lillenergiutbildning för personer som är yrkesverksamma inom fastighetsdriftens område. Energiverkei belönarbelydelsen av insatser för att höja bl. a. drifts- och skötselpersonalenskompetens i syfte atl effektivisera energianvändningen i bebyggelsen. /86 föreslär energiverketatt ett oförändrai belopp, dvs. 3,8milj. kr., ställs till verkets förfogandeför detta ändamål. Informations- ochutbildningsverksamhet bedrivs inom ansvarsområde bl.a. avbosladsstyrelsen och statens planverk samt avstatens energiverk. Ansvarsfördelningen mellan dessa myndigheter har främst praktiska grunder och behöverfortlöpande kunna anpassas till hurmålgmpperna och verksamhetens innehåll förändras. Del är emellertid väsentligtatt planeringen av de olika informations- och utbildningsinsatsernasamordnas. Jag beräknar attsammanlagt 19milj. behöver disponeras för information och utbildningm. m. under /86. Fördelningen av dessa medel bör i likhet med vad som har skettunder innevarande budgelår göras förstsedan en samordning har skett. Jag har erfarit att chefen för i annat sammanhang avser attälerkomma lill regeringen ifrågan. I min beräkning av medelsbehovel förnästa budgetår har jag tagit hänsyn till behovet av medel för vissa utredningsinsatser,föranledda bl. a. avenergisparverksamheten och bostadsförbättringsprogrammet, samt för vissa speciella utbildningsbehov, bl. a. förutbildning i samband med introduktionen av en ny plan- och bygglag m.fl. lagar. Kommunerna skallför sin besiktnings- och rådgivningsverksamhet inom energiområdet enligt beslut av riksdagengaranleras ell statligt bidrag t.o.m. /86. Under budgetåret1984/85 disponeras drygt 164 milj. kr. förrådgivning och besiktning. har vidare godkänt atl den kommunala besiktnings- ochrådgivningsverksamheten vidgas, så attfastighetsägare genom denna kan få slöd även i fräga om hur boslads-förbätlringsätgärder lämpligen bör samordnas medenergisparålgärder. Behovet av rådgivning och besiktningbedömer jag fortfarande vara stort. Jaghänvisar emellertid fill vad jag har anfört om fördelningen av ansvaret för och finansieringen av dennaverksamhet. Jag förordar mol dennabakgrund att del statliga stödet fill kommunernas besiklnings-och rådgivningsverksamhet upphör vid uigången avår 1985. 1984/85:100 Bilaga 13 109 stöd kunna lämnas endast i begränsad omfattning lillde slörre bostadsförvallarna och deras organisationer. 1 enlighel medvad jag lidigare har anförl, bör docksådani slöd inle lämnas tillbesiklningsverksamhel, ulan främsl lill sådan rådgivning och utvecklingsverksamhel sombedrivs av andra än kommunerna isyfte all främja nytänkande och inilialiv som påskyndar en nödvändigförbättring av bostadsbebyggelsen. Jag beräknar motdenna bakgrund ell belopp av 97 milj. kr. för stöd till kommunerna m.fl. för besiktning ochrådgivning under /86. Idetta belopp ingår ca 67 milj. kr. för stöd till kommunerna under hösten1985. Vad som därefter återstår av medlen bör kunna användas för slöd till andra än kommunerna för de ändamål somjag har redovisat. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Informalion och utbildning m. m.för /86 anvisa elt reservaiionsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 110 Chefen förbostadsdepartementet anmälde i sill anförande lill 1984 ärsbudgetproposition all ell förslag till ny plan- och bygglag (PBL) och ell förslag till lag om exploateringssamverkan hade remitterats tilllagrådet. Chefen för bosladsdeparlemenlel lämnade en redogörelsefördel huvudsakliga innehållet i lagförslagen. Lagrådsbehandlingen är nu innei elt slutskede. Avsikten är alt proposition lill angående lagförslagen skall avlämnas i sådan tid alt riksdagsbehandlingen kan genomförasunder innevarande . 1 det nämndaanförandet anmälde chefen för också atl det pågick etlarbele med en promemoria med förslag till en lag om hushållning med naturresurser. En sådanpromemoria (Ds Bo 1984:3) färdigställdes . Efterremissbehandling av promemorian utarbetadesunder hösten ett förslag fill lag om hushållning med naturresurser m. m. (NRL), som regeringen genom beslutden överlämnade förlagrådets yttrande. Lagförslaget innehåller bestämmelser av följandeslag: - grundläggandehushållningsbestämmelser som bl.a. moisvarar 9 § byggnadsstadgan (1959:612) och nuvarande verksamhelsanknulna rikllinjer i denfysiska riksplaneringen - hushållningsbeslämmelsersom ersätter de geografiska riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen - bestämmelser somersätter delar av 136a§ byggnadslagen (1947:385) om regeringsprövning av industrianläggningar m. m. - beslämmelser somreglerar uppgiflerna för och ansvarsfördelningen mellan statliga myndigheler och kommunerna vid tillämpningen av lagen. NRL utgör enförutsättning för att PBL skall kunna tillämpas i praktiken. Avsiklen ärdärför alt en proposition angående NRL skall avlämnas i så nära anslulning sommöjligt lill propositionen om PBL. Regeringen harvidare genom beslut till lagrådet remitterat ett förslag till ändringari PBL-förslaget samt etl förslag lill sädana ändringar i expropriationslagen (1972:719) som föranleds av PBL. Ändringarnai PBL innebär främsl att lagen skall träda i kraft , dvs. ettår tidigare än vad som angavs i lagrädsremissen . I departementet pågår arbete medytterligare en lagrådsremiss som kommer allinnehålla de förslag lill följdändringar i gällande lagsliflning som föranleds av PBL och NRL. Remiss till lagrådel kommer atl ske . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 111 Den fysiska riksplaneringen m. m. harregeringens uppdrag atl lämna förslag till hur kunskapsförsörjningen vad gällerfrågor om naturresurser och markanvändning bör organiseras cenlrall ochregionall. En redovisning från planverket kommer all göras med uigångspunklfrämsl i del förul nämnda förslaget lill lag om hushållning med naturresurser. Länssiyrelsen i Jämtlandslän har regeringens uppdrag alt studera hur frågor om skogsbruk och motståendeintressen i Ijällnära skogsområden kan behandlas i samband med den fysiskaplaneringen. Uppdraget skall redovisas lill bosladsdepartemeniet under våren1985. Kommunernas fysiska planering och byggande Stadsbyggnad ochsladsförnyelse blir cenirala frågor under del närmaste decenniel.