prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — ' Anslagets tidigare namnBidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. Från anslaget ulgårslalsbidrag lill anskaffning ochförnyelse av undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidragfinns i förordningen (1984: 628) om slalsbidrag lill anskaffning och förnyelseav undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Slartbidrag utgår då enför kommunen ny sludieväg införs eller dä antalet platser pä en redan infördstudieväg utökas. Kompletteringsbidragutgår då undervisningen på en redan införd studieväg läggs om lill följd avnya slatliga föreskrifter som medför behov av ny utrustning. Förnyelsebidrag lämnas lillkommun för att underlätta finansieringen av kostnaden för alt ersätta föråldradoch försliten ulruslning. Stan- ochkomplelleringsbidrag utgår främsl till undervisningsmateriel förkaraktärsämnena på studievägar inom del lekniskl-induslriella och del lekniskl-naturvelenskapligaområdel. Förnyelsebidragel beräknas schablonmässigt utifrån antalet elever ivissa karaktärsämnen på del lekniskl-induslriella, del lekniskl-nalurvelenskapliga och det ekonomiskt-merkan-tila området. Särskilda föreskriftergäller i fräga om slalsbidrag lill kostnader för utrustning för daior- ochmikrodatorteknik och viss kompletterande utrustning för fyraårig teknisklinje. Efter beslut avregeringen i varje enskill fall kan ur anslagel också anvisas medel försärskili verksamhelsslöd lill vissa lågfrekvenla utbildningar igymnasieskolan. ()föreslår atl startbidrag fr.o.m. läsärei 1985/86 även skall kunna ulgå förvissa påbyggnadsutbildningar (högre specialkurser) där både leknisk ochekonomisk ulbildning förenas inom en gemensam kursplan. SÖ föreslår allslalsbidrag lill datasalar för undervisning i dalalära skall få utgå somkomplelleringsbidrag. 1984/85:100 Bilaga 10 211 För förnyelsebidragelföreslår SÖ en förenklad administration genom all ell enhetligt beloppfastställs för samtliga bidragsberättigade studievägar. SÖföreslår atl statsbidraget för undervisningsmateriel av kommunerna färanvändas för finansiering av tekniska centra. Deltotala medelsbehovel under anslagel beräknar SÖ till . Ulruslningsanslagetsstrategiska betydelse för en effeklivisering och teknisk modernisering av dengymnasiala utbildningen har betonals alllmer under de senasle åren. Riksdagenhar beslulal om en omläggning av sialsbidragssysiemet förundervisningsmateriel i gymnasieskolan bl. a. mot denna bakgrund (prop.1983/84: 100 bil. 10 s. 159 f, UbU 19, rskr 321). Bidragsgivningen harhärvid anpassats till den decenlralisering av ansvar och befogenheler somskell lill länsskolnämnderna vadgäller beslut om gymnasieskolans organisation och tillsynen av verksamheten fördenna. Den utrustning somanskaffas med hjälp av anslagel bör i förekommande fall också samutnytljas medkomvux och därmed bidra till utvecklingen också på detla område. 1 förordningen (1984:628)om slalsbidrag lill anskaffning och förnyelse av undervisningsmaleriel igymnasieskolan anges procentlalen för siatsbi-dragsandelen vid starlbidragen. 1 del nya bidragssystemetbör procenttalen för slartbidragel ses som en styrinstrument. Vissautbildningar är f n. sä utbyggda, atl del inle finns skäl all stimulera tillvidare nyetablering. För dessa bör en låg bidragsandel kunna fastställas. 1vissa fall bör inget bidrag beräknas. () har också ianslagsframställningen för /86 beräknat lägre procenttal förvissa sludievägar än de som gäller enligt förordningen. För andra utbildningarfinns fortfarande behov av utbyggnad som kräver nyanskaffning ellerkomplettering av den utrustning som fmns. Även i fortsättningen börstatsbidraget till utrustning användasför atl stimulera anordnande av särskilt önskvärd ulbildning. En översyn avbidragsandelens storlek kommer därför alt göras för att få fram vilkahöjningar eller sänkningar som behöver göras. Enligt min mening bör fr.o. /86 Slartbidrag lill ulruslning för påbyggnadsulbildningar lämnasmed upp till hälften av bidragsunderlaget. Regeringen bör inhämia riksdagensgodkännande av vad jag förordal om ändrade beslämmelser i fräga ombidragsandelar för slartbidrag. Mot bakgrund av denkraftiga uppräkning av bidragsunderlagen som gjordes i samband med omläggningenav bidragssystemet inför budgetåret Prop.1984/85:100 Bilaga 10 212 1984/85 anser jag det av slalsfinansiella skälinle möjligl all nu tillmötesgå SÖ:s förslag om yllerligare prisuppräkning avbefinlliga bidragsunderlag (I). De slartbidrag som bliren följd av länsskolnämndernas och SÖ:s beslut om ökad eller ändradorganisafion inom den s. k. direklramen har jag koslnadsberäknat till ca 55milj. Beräkningen görs uiifrån en jämförelse mellan organisationenbudgetårel 1984/85 och de preliminära organisationsbesluten för budgetåret1985/86. Jag har lidigare underanslagel B 17. Bidrag lill driften av gymnasieskolor föreslagit enförsöksverksamhet med induslrileknisk gren pä drift- och underhällsteknisklinje på en ort. Startbidraget för utrustning har jag beräknat till 2 milj.kr. Vid Rikssågverksskolan iSkoghall finns en tvåårig gymnasieutbildning i träförädlingsleknik.Eleverna kommer huvudsakligen från länen i . SågverksindustrinsKommitté för Utbildning och Teknisk Ulveckling anser att det finns behov avatl vidga rekryteringen till den nämnda kursen. Kommiltén föreslår därför altden föreslagna undervisningen i träförädlingsleknik anordnas i form av enväxelutbildning mellan sågverksindustrin runt tre orter och sågverksskolan iSkoghall. För labora-tiva utbildningsinslag fordras viss utrustning inomgymnasieskolan i , och . Jag beräknar kostnaderna härförtill . En betydande del avkostnaderna för starlbidragen hänför sig för budgetårel 1985/86 tillpåbyggnadsutbildningar inom den s. k. lilla ramen. har medanledning av förslagen i propositionen (prop. 1983/84:116 s.34) omgymnasieskola i utveckling beslutat att utvidga den försöksverksamhet medsärskild beslr.lsordning för vissa päbyggnadsutbildningar i gymnasieskolan somf n. bedrivs i fem län till att omfatta alla län (UbU 19, rskr 321). För dessaregionalt anpassade påbyggnadsulbildningar fastställer resp. nämndslarlbidragens sloriek. Enligt nuvarandebestämmelser fär slartbidrag endast ges till utrustning för karaktärsämnen inomdet lekniskl-induslriella och det tekniskl-nalurvetenskapliga området. SÖ harföreslagit att startbidrag även skall fä ulgå till utrustning för ekonomiskl-merkantila karaktärsämnen i påbyggnadsutbildningar, där både leknisk ochekonomisk ulbildning ingår i en gemensam kursplan. Jag är inte beredd attutöka bidragsgivningen till nya utbildningssektorer (2). Jag beräknar kostnadenför startbidrag till utrustning på sludievägar inom ramen till 19,4milj.kr. Genom den nyabidragskonstruktionen har intresset riktats mot behovet av att moderniseramånga utbildningar med hänsyn till den lekniska utvecklingen, vilket medförtatl kompletteringsbidraget får en central roll. Samhället ställer högakrav på atl de elever som går igenom gymnasieskolan skall ha ett aktuellt ochadekvat kunnande. Detta krav är särskilt påtagligt inom de yrkesinriktadeutbildningarna, där näringslivet ständigt 1984/85:100 Bilaga 10 213 förnyar sin teknik. Det är därför angeläget atthuvudmännen moderniserar utmstningen på de yrkesinriktade utbildningar somfinns i gymnasieskolan. Under innevarande budgetår utgår som särskilt stöd etlkomplelleringsbidrag till högre specialkurser i automatiseringsieknik,datorservice, elektronisk kommunikation, industriell elteknik, processautomatikoch verktygsteknik samt lill transportteknisk gren på fordonsleknisk linje. De under budgetåret1985/86 fortsatta moderniseringarna av högre specialkurser beräknas i fräga omutrustning kosta 17 milj. kr. Kompletteringsbidrag för studievägarna idireklramen beräknas uppgå lill 14milj. Jag beräknar således etlsammanlagl medelsbehov om 108 milj. kr. för start- och kompletteringsbidraglill utrustning för gymnasieskolan /86. Jag övergår nu till frågan om förnyelse avutrustning i gymnasieskolan. Fr.o.m. budgetåret1983/84 utgår etl differentierat bidrag till förnyelse av utmstning. Jagförordar atl bidrag till förnyelse av utmstning i gymnasieskolan även ifortsättningen skall utgå som stöd till kommunerna i form av ett differentieratbidrag till koslnader för att ersätta föråldrad och försliten utrustning.Enligt min mening är del av stor vikt alt även ett differentierat bidrag till förnyelseav undervisningsmateriel är enkelt att administrera. Användningen av bidragetbör liksom kunna avgöraslokalt. Jag anser att det bör stå varje kommun fritt att använda det årligabidraget till förnyelse av materiel för karaktärsämnen på sådana studievägarinom det lekniskl-induslriella området, det tekniskt-naturvetenskapli-gaområdet och det ekonomiskt-merkanlila området, som kommunen vid varje tillfälleanser bäst behöva förnyad materiel. Jag vill dock betona att bidragel är avsettatt utöver kommunens egna avskrivningsanslag förstärka möjligheten altsnabbare förnya ulruslningen på aktuella sludievägar (4). Jag beräknaroförändrat 72 milj. kr. Med utgångspunkt i detteknikupphandlingsprojekt för datorn i skolan (TUDIS) som styrelsen för tekniskulveckling (STU) bedrivit på regeringens uppdrag har /82anvisats särskilda medel för statsbidrag lill nyanskaffning av utrustning fördator- och mikrodatorteknik i gymnasieskolan. SÖ och STU har fördelat medlen. Jag har i inledningenöversiktligt redovisal bakgmnden till mina förslag om dataundervisning igymnasieskolan. Mot denna bakgmnd föreslår jag atl kommunerna fr.o. /86 skall fä ett särskilt stimulansbidrag för anskaffning av datorutrustningoch programvara för datalära i gymnasieskolan. I princip bör allagymnasieskolor enligt min mening anskaffa utmsining för en datasal. Vissastörre skolor med omfattande ekonomisk och/eller teknisk utbildning kan behövautrustning för flera datasalar. Totalt innebär detta för primärkommunernas deletl utrustningsbehov för ca 700 dalasalar. Kommunerna bör enligt minmening få statsbidrag till hälften av kostnaden för anskaffning avutrustningen. Bidragel bör fördelas av SÖ efter 1984/85:100 Bilaga 10 214 ansökan från kommunerna. Utgångspunkt bör vara deerfarenheter som gjorts inom leknikupphandlingsprojektel Datorn i skolan. Somförutsättning för bidrag bör gälla att vissa grundläggande krav på kvalitet hos datorutrustning ochprogramvara är uppfyllda. Samordning bör som jag tidigare påpekat ske med derutiner som kommer atl finnas för fördelning av motsvarande stimulansbidrag för dataundervisning igmndskolan. Kommun som får bidrag skall varabunden lill att använda bidragel för det avsedda ändamålet. Kostnadernaför utrustning och programvara har av SÖ beräknats till 250000kr. per datasal.Den totala kostnaden för 700 datasalaruppgår således till 175 milj. kr.,varav stalsbidragsandelen ulgör 87 milj. kr. Vid mina beräkningar av kostnadenhar jag dock förutsatt att avräkningskall ske av de bidrag som utgått under budgetåren 1981/82 1984/85 med sammanlagl 22 milj. kr. Vidare bör desärskilda stimulansbidragen tillpåbyggnadsutbildningar inom datateknik- och elektronikområdet avräknas. Detta belopp uppgår fill minsl 5milj. Sammanlagt medför detla en statsbidragskostnad på 60milj. kr., som bör fördelas på fyra budgetår. Jagberäknar således en kostnad för utrustning av datasalar på 15 milj. kr. budgetåret1985/86. Det bör ankomma påregeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer att utforma de närmarebestämmelser som erfordras för bidrag till datomtrustning och programvara. Jag har i dennafråga samråtl med chefen för industridepartementet. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghär förordat om särskilt stimulansbidrag till datorutrustning och programvara (3). Det är av avgörandebetydelse att gymnasieskolan anordnar utbildning enligt läroplaner som passar tillarbetsmarknadens behov. En förulsättning föratt en sådan forfiöpande anpassning skall kunna komma till stånd är bl.a. att eleverna har tillgäng till tidsenlig utrustning. När eleverna kommerut i arbetslivet, möter de en modern maskinpark som de bör ha fått stiftabekantskap med redan under ulbildningen. Som jag lidigare har anfört i fråga om behovet av effeklivisering ochmodernisering av den gymnasialautbildningen bör därför nya samverkansformer mellan gymnasieskolan ochnäringslivet prövas. Ett system med teknikcentrabör kunna förbättra möjligheterna för skolandels att hålla en nära kontakt med den tekniska utvecklingen, dels att pä sikt begränsa kostnaderna för utrustning igymnasieskolan. I detta syfte pågårinom SÖ ett kartläggnings- och utvecklingsarbete beträffande formerna föranordnande av teknikcentra. SÖ kommer i nästa anslagsframställning altutförligare redovisa detta beredningsarbete. SÖ förväntar sig atl det för utvecklingav modeller för lekniska centra kan vara möjligt att använda medel från bl. a.utvecklingsfonder och kommuner. SÖ föreslår att det skall vara möjligl för kommunerna altanvända de statsbidrag som lämnas för köp eller hyra av utrustning även förfinansiering av tekniska centra i egen eller annan kommun. Även arbetsgruppen för över- 1984/85:100 Bilaga 10 215 syn av den gymnasiala yrkesutbildningenbehandlar frågan om införande av ny teknik i undervisningen och teknikcentra.Särskilt verksamhelsslöd bör i avvaktan på dessa redovisningar kunna utnyttjasför viss försöksverksamhet med slöd till finansiering av leknikcentra. Jagvill i detta sammanhang även erinra om möjligheterna att erhålla statsbidragför förhyrning av utmstning. För /86beräknar jag därför ett ökal anslag för särskilt verksamhetsstöd förlågfrekvenla utbildningar i gymnasieskolan. För ändamålet bör 4 milj. kr.beräknas. 1 likhet med vad som gäller för innevarande budgetår bör det ankommapå regeringen all fä besluta om särskilt verksamhetsstöd. Med hänsyn till detstatsfinansiella lägel är det enligt min mening rimligt all låtamedelstillgången vara styrande för hur stora statsbidrag lill utrustning somkan utgå. Statsbidragen bör därför utbetalas genom elt system med förskott ochslulreglering, och anslaget bör fortsättningsvis vara etl reservationsanslag.Det bör ankomma pä regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer attutforma de närmare bestämmelser som erfordras för delta. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenalt 1. godkänna vad jag harförordat om statsbidrag till startbidrag och kompletteringsbidrag för utrustning i gymnasieskolan, 2. godkänna vad jag harförordat om statsbidrag till förnyelse av utmstning i gymnasieskolan, 3. godkänna de ändradegrunder för utbetalning av statsbidraget som jag har förordat, 4. godkänna vad jag harförordat om särskilt stimulansbidrag till datorutrustning och programvara förgymnasieskolan, 5. godkänna vad jag harförordat om särskilt verksamhetsstöd för vissa utbildningar i gymnasieskolan, 6. till Bidrag tillulruslning för gymnasieskolan m. m. för budgetårel 1985/86 anvisa ettreservationsanslag om 199000000kr. Bidrag till byggnadsarbeten inomskolväsendet m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Ur anslaget ersättskoslnader för statsbidrag till byggnadsarbeten m. m. avseende tid före den 1juli 1982. 1984/85:100 Bilaga 10 216 Skolöverstyrelsenföreslär all anslagel förs upp på slalsbudgelen under budgetårel 1985/86 med1000kr. enbart av ekonomiadministrativa skäl. Härigenom kan länsstyrelserna -som är den myndighet som beslutar om utbelalning och som utanordnar medlen -slulreglera de bidrag som beviljats tidigare och som på grund av förseningar ibyggverksamheten inle hunnit atl utbelalas. Beslui har faltals allavveckla slalsbidragel lill invesleringar i skolbyggnader (prop. 1979/80:90bil. 3, FiU25, rskr287). 1 budgelproposilion (prop. 1982/83: 100 bil.10 s.361) beräknade jag därför att det vid utgången av budgetårel 1983/84 intelängre skulle föreligga någol medelsbehov under anslaget. På grund av förseningar ibyggverksamheten förordar jag atl . förs upp på anslagel även /86. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lill Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av I . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Statens skolor för vuxna:Utbildningskostnader' 1983/84 Utgift 13 939325 1984/85 Anslag 13052000 1985/86 Förslag 13 896000 ' Anslagets tidigare namnStatliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader Som ett komplement tillden kommunala vuxenutbildningen (komvux) finns riksrekrylerande utbildning vidstatens skolor för vuxna (SSV) i och . Bestämmelser omverksamhelen vid SSV finns i förordningen (1971:424) om och slatligvuxenutbildning (omtryckt 1983:511, ändrad ). De nuvarande reglerna förSSV kommer att ändras fr.o.m. med anledning av riksdagsbesluthösten (prop. 1983/84:169, UbU 1984/85:1, rskr 11 samt prop. 1984/85: 37,UbU 8, rskr 97). Grundläggande bestämmelser om bl. a. SSV tas in i envuxenutbildningslag. Beräknad ändring 1985/86 Förvaltningskostnader Lokalkostnader Stödåtgärder för handikappade elever av verksamheten vid SSV -1- 797 000 -1- 45000 -1- 770000 -H 45000 () avseralt /85 göra en översyn av utformningen av ulbildningen vid SSVspeciellt med hänsyn lill dess uppgift att vara etl komplement lill komvux. SÖ beräknar anlalelelever och kursdeltagare i den varvade ulbild- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 218 ningen lill ca 6 300 resp. 19000. Anlalel eleveri brevundervisning beräknas uppgå lill 10000 vilkel motsvarar ca 15000kursdeltagare. SÖ beräknar oförändrai antal undervisningslimmar vid de slalligaskolorna för vuxna. Den besparing somenligt budgetdirektiven skulle redovisas på detta anslag (- . )föreslås hell räknas på anslaget C 3. Statens skolor för vuxna:Undervisningsmaterial m. m. SÖ föreslår att tillStatens skolor för vuxna: Utbildningskostnader anvisas etl förslagsanslag av13 . Vid min beräkning avanslagel har jag räknat med en något lägre prisomräkning än vadskolöverstyrelsen (SÖ) har gjort. Jag har vidare utgått frän huvudförslaget.Besparingen bör dock inte räknas pä detla anslag utan på anslaget C2. Statensskolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. Vid min medelsberäkninghar jag även för /86 utgått från en oförändrad organisation iförhållande till /81 vad gäller den varvade undervisningen. Innevarande budgetårförfogar statens skolor för vuxna (SSV) . för stödåtgärder förhandikappade elever. Medlen används t. ex. till tolkhjälp åt döva ochhörselskadade. Då jag anser det angeläget att utöka de handikappadesmöjligheter att utnyttja SSV, föreslår jag nu att medlen för detta ändamålräknas upp med . inkl. prisomräkning lill totalt . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens skolorför vuxna: Utbildningskostnader för /86 anvisa etlförslagsanslag av . Statens skolor för vuxna:Undervisningsmaterial m.m.' 1983/84 Utgift 4984 329 Reservation 556343 1984/85 Anslag 4896000 1985/86 Förslag 5005000 ' Anslagets lidigare namnStatliga skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. Ur anslaget betalasmaterial för självstudier och kostnader i samband med granskning avkursdeltagarnas svarslösningar samt böcker och utrustningskomplettering m. m.vid statens skolor för vuxna (SSV) och vid viss förlängd undervisning igymnasieämnen utanför gymnasieskolan enligt bestämmelserna i ämbetsskrivelse till . Anslaget lillgodoförsinkomsler från avgifier enligt förordningen (SÖ-FS 1982: 184)om avgifter för undervisningsmaterial i statlig vuxenutbildning (ändrad den 19maj 1983, SÖ-FS 1983:96). Prop.1984/85:100 Bilaga 10 219 har underhösten 1984 beslutat om en vuxenutbildningslag, som innehåller bl.a. vissabestämmelserom SSV och möjlighelerna att la ul avgifter av eleverna förundervisningsmaterial. Lagen iräder i krafl den Ijuli 1985. Enligiskolöverslyrelsens (SÖ) förslag beräknas besparingsalternali- ven för Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader resp. Undervis ningsmaterial m.m. till 278000 -I- 106000 = . SÖ beräknar en höjning av avgifterna för all kompensera besparingskravet. SÖ föreslår all tillStatens skolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m. anvisas etlreservaiionsanslag av . Genom beslut(prop. 1981/82:100, UbU 21, rskr 257) får statens skolor för vuxna fr. o. m.den ta ut en avgifl av eleverna för undervisningsmaterial, somdessa genom skolans försorg skaffar för egel bruk. Inkomsten av avgifternaberäknas under hudgeiårel 1984/85 uppgå lill ca 1,7 milj. kr. Del innebär alteleverna själva svarar för ungefär en tredjedel av de totala kostnaderna förundervisningsmaterial m. m. Jag föreslär att anslagelför /86 prisomräknas med . Jag har vidare ulgäll frånhuvudförslaget och räknar dessutom med alt en besparing enligt huvudförslagetför anslaget C 1. Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader, skall tas ulunder delta anslag. Sammantaget innebär della en besparing med 421000 kr.Skolorna får utnyttja molsvarande belopp ur den ingående reservationen päanslaget. Jag beräknar ingen höjning av avgifterna /86. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Statens skolorför vuxna: Undervisningsmaterial m.m. för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till utbildning för vuxna 1983/84 Utgift 856824 781 1984/85 Anslag 744600000 1985/86 Förslag 839700000 vuxenutbildning(komvux) är uppbyggd av fristående kurser (grundskolekurser ochgymnasieskolekurser), som var och en leder lill en viss kompelensnivä i ettämne eller inom ell yrkesområde. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 220 tar utbildning som svarar mol den som ges igrundskolan och gymnasieskolan. Dessulom finns särskild yrkesinrikladulbildning, som saknar molsvarighel i gymnasieskolan. Dessa kurser räknas somgymnasieskolekurser inom komvux. Statsbidrag till komvuxulgår enligi förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning(omirycki 1983:511, ändrad ). Från anslagel beslridsenligt beslui (prop. 1976/77:100 bil. 12, UbU 19, rskr 176) ocksåkostnaderna för grundutbildning för vuxna (grundvux). Utbildningen är avseddför vuxna som saknar grundläggande kunskaper i läsning, skrivning ellerräkning. VaQe kommun skall sörja för atl grundvux anordnas i kommunen för densom behöver den. Bestämmelser omstatsbidrag finns i förordningen (1977: 537) om grundutbildning för vuxna(ändrad senasl 1984: 233). Vidare bestrids frånanslagel kostnader för bidrag 3 och 4 enligt förordningen (1982: 608) omstatsbidrag lill lokal skolulveckling m. m. (omlryckt 1983:416, ändrad senasl1984:328). Ur anslagel utgår ocksåslalsbidrag för särskilda behov inom komvux och grundvux enligt en särskildförordning (SÖ-FS 1981:149, ändrad SÖ-FS 1984:95). Enligt förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag till ulbildning (ändradsenast 1983:417) skall flertalet statsbidrag till komvux minskas med tvåprocent av det belopp som annars skulle ha utgetts. I fräga omlandstingskommunal vårdutbildning görs en minskning . beslutar vilketantal undervisningslimmar som fär disponeras för komvux och grundvux i riket. Reglerna för komvux ochgrundvux kommer atl ändras fr.o.m. med anledning avriksdagsbeslut (prop. 1983/84: 169, UbU 1984/85:1, rskr 11 samt prop.1984/85:37, UbU 8, rskr 97). Grundläggande bestämmelser om bl. a. komvux ochgmndvux tas in i en vuxenutbildningslag. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Antalet kursdeltagare(kd) och undervisningstimmar (utr) i vuxenutbildning (komvux) framgårav följande sammanställning. (beräkn.) (beräkn.) ' Härtill kommer i kurser för arbetslösa: ()räknar med atl antalet kommuner med räll atl anordna komvux skall uppgå lilloförändrai 281 och antalet särskilda skolenheter lill 105 under budgetåret1985/86. Genom att SÖ haft rätlalt efter framställning från kommuner medge omfördelning av antaletundervisningslimmar inom totalramen har yrkesinriktade kurser kunnatprioriteras i viss omfattning. SÖ räknar med att dentotala efterfrågan pä grundskolekurser (etapp 1) torde öka mot bakgrund dels avtidigare dellagande i grundvux, dels av den ökade satsningen på grundskolenivå(etapp I)för intagnapå kriminalvårdens öppna och slulna anstalter och inom frivärden. SÖ avstårdock från att nu föra fram krav på utökning av dessa kurser. Den förändring i fräga omintagningen lill gymnasieskolan som genomförs fr. o. m. /86 kankomma atl medföra atl slora grupper vuxna utestängs frän ulbildning igymnasieskolan.