prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1enlighet med vad jag har förordat under avsnittet 6.5 Ekonomiska resurser förcivilförsvaret (s. 213) bör 8 milj. kr. som avser anskaffning av lokaler förden utbildningsverksamhet som vid skol-och förrådsanläggningen i inte belasta utgiftsramen för civilförsvaret.Jag förordar att medel anvisas enligt följande anskaffningsplan. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet Anskaffningsplan(1 000-lal kr.) Faktisk t. o. m. 1984/85 1985/86 Bygg- Färdig start stäl- år-mån. A. Förelag påbörjade Slutfördamen ännu inte slutredovisade objekt Företag påbörjade eller avsedda alt påbörjas /85 Företag avsedda all påbörjas /86 Nybyggnad av tvåföriäggningsbygg-nader och tillbyggnad för administrations-och undervisningslokaler Nybyggnad av enförläggningsbyggnad med fritidslokaler Diverse objekt Summa C Projekteringskostnader Reducering pä grund avöverplanering 14 383 20 573 Jag hemsläller all regeringen föreslår alt lill Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar för /86 anvisa etl förslagsanslag av25000000 kr. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet G 3. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Verksamheten underanslaget omfattar utbetalning av ersättning m.m. för anordnande av skyddsrumför skydd av befolkningen. Bemyndigandeskulden underanslaget var den 30juni 1984 . För /lämnat ell beställningsbemyndigande om 783 milj. kT. och anvisat etlanslag om 579,5 milj. kr. Den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni 1985blir därmed (1089139395 4-783000000-579500000). Bemyndiganden och belalningsmedel (1 000-lalkr.) Primäruppdrag m. m. m. m. 167 364 4-121 136 -r 55 000 Civilförsvarsstyrelsenanmäler atl tilldelade resurser har medgett en produktion av ca 175000skyddsrumsplatser, vilket i huvudsak överensstämmer med behovet för atl vara itakt med nybyggnaden av anläggningar och byggnader. På grund av brist påresurser har dock skyddsrumsbesked inte kunnat lämnas i samband med vissplanerad byggnadsverksamhet i småhusområden. Budgetårel 1984/85 Civilförsvarsstyrelsenräknar med all del inom ramen för tilldelade resurser blir möjligt allproducera det antal skyddsrumsplatser som behövs för all i stort sett vara itakt med den beräknade nybyggnaden av anläggningar och byggnader iriskområden. Under budgetårel 1984/85 beräknas Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 232 skyddsrumsbesked i samband med planeradnybyggnad i småhusområden endast kunna lämnas i myckel begränsad omfattning. /86 Civiljörs va rssly relsen För /86behövs bemyndiganden om 887,5 milj. kr. och betalningsmedel till etl belopp av720,3 milj. kr. Fördelningen påobjektgrupper av de bemyndiganden som begärs för /86 framgår avföljande sammanställning (prisläge ; I OOO-tal kr. 32 §civilförsvarslagen 590000 Ersättningför skyddsrumsätgärder enligt Funktionsskydd försjukvården i krig 7000 Tillrättande av fel ochbrister 11000 Del sammanlagda behovetav bemyndiganden är således 733,3 milj. kr. enligt prislägel den 1 februari1984. Av begärda bemyndiganden avses därutöver 99,2 milj. kr. I enlighel medregeringens anvisningar redovisas behovet av prisregleringsmedel som uppkommervid en prisutveckling för och för . Omprisutvecklingen överstiger dessa formulerade mål bör möjlighet finnas allredan under löpande budgelår korrigera för lågl erhållnaprisregleringsbemyndiganden. För detta ändamål föreslås atl 55 milj.kr. ibemyndiganden avsätts lill regeringens disposition. Betalningsmedlen avsesför alt belala ersättning m. m. för den anskaffning av skyddsrum som harbeställts med slöd av tidigare lämnade bemyndiganden. Min beräkning avbemyndigande- och medelsbehovet framgår av sammanställningen överbemyndiganden och belalningsmedel. Jag har tidigare underavsnittet 6.4.2 Civilförsvarets fortsatta utveckling (s. 209) förordat en starkbegränsning av nya bemyndiganden för skyddsrum i småhusområden. 1 övrigträknar jag med att de bemyndiganden som jag har beräknat skall varatillräckliga för all del skall bli möjligt att bygga skyddsrum i slort sett itakt med nyproduktionen av anläggningar och Isyggnader och för att därutöverbygga ett antal skyddsrum utan samband med sådan nyproduktion för att avhjälpaen del av de allvariigaste bristerna pä skyddsrumsplatser i högriskområden,främst i de största städernas innerområden. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 233 Med utnyttjande av debelopp som har tagits upp i sammanställningen blir bemyndigandeskulden den 30juni 1986 I . Delta belopp bör emellertid justeras med hänsyn tillden beräknade tilldelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1984/85 och1985/86. Den beräknade bemyndigandeskulden blir därmed ca 1100 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatl 1. bemyndiga regeringen altmedge att ersättning utgår för anskaffning av skyddsrum för befolkningen inomen kostnadsram av , 2. till Civilförsvar:Skyddsrum för /86 anvisa elt förslagsanslag av . Reglering av prisstegringar förcivilförsvaret 1983/84 Utgift -' 1984/85 Anslag 100000000" 1985/86 Förslag 113000000' ' Utgifterna redovisasunder övriga anslag inom utgiftsramarna för civilförsvar ulom skyddsrum och skyddsrum. - Härav avser 38 milj. kr.civilförsvar utom skyddsrum och 62 milj. kr. Häravavser 47 milj. kr. civilförsvar utom skyddsrum och 66 milj. kr. Anslagen inomcivilförsvaret är för budgetårel 1985/86 beräknade i pris-och lönelägelfebruari 1984. Anslaget Reglering av prisstegringar för civilförsvaret äravsett all täcka sådana pris- och löneökningar som inträffar från februari 1984intill uigången av /86. Detla innebär att ungefär tvä års pris-och löneökningar räknas in i anslaget. Anslaget är etl s. k. läckningsanslagsom inte skall belastas. Budgetårel 1983/84 har /84 anvisat 110 milj. kr. lill reglering av prisstegringar förcivilförsvaret, varav 53 milj. kr. för civilförsvar ulom skyddsrum och 57 milj.kr. har vid 1981/82års beslulal atl elt nytt priskompen-sationssyslem - försvarsprisindex(FPI) - skall införas för civilförsvar utom skyddsrum (prop. 1981/82: 102 bil.2 s. 47, FöU 18, rskr 374). För anslaget G 3. Civilförsvar: Skyddsrum skerprisregleringen under löpande budgetår enligt nettoprisindex (NPl). Resultatet avberäkningarna av NPl och FPI för /84 framgår av följandesammanställning (februari 1982= 100). 1983 1983 1984 1984 1983/84 NPl 109,17 111,22 112,91 116.15 112,36 FPI 108,50 109,84 112,92 114,54 111.45 ' NPl och FPI för maj 1984är beräknade med hänsyn till den beslulade begränsningenav priskompensationen av utgiftsramarna för civilförsvaret. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 234 Bortsett frånprisregleringsanslaget var summan av de rambundna anslagen fill civilförsvarutom skyddsrum för /. För prisreglering avanslagen inom utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsmm disponerades alltså (1,1145x320,68) avrundat 424,3 milj. kr.Från della belopp skall emellertid dras 2,1 milj. kr. på grund av överutnyttjandeav utgiftsramen för /83. För prisreglering avanslagen inom utgiftsramen för civilförsvar ulom skyddsrum disponerades alltsåtotalt (424,3-2.1)422,2 milj. kr. Reeeringen har i november1983 samt beslutat om överskridande av anslaget Gl.Civilförsvar och G2. Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar på grund avpris- och löneökningar m.m. Genom besluten har sammanlagl 36 milj. kr. ställtstill förfogande för ändamål som avses med anslagen. Utgiftsramen för skyddsmm(anslaget G 3. Civilförsvar: Skyddsrum) uppgick lill 513,8 milj. kr. Förprisreglering av anslaget fill skyddsrum disponerades alltså (1,1236x513,8) avrundat 577,3 milj. kr. Regeringen har i november1983 samt beslutat om överskridande av anslaget G 3.Civilförsvar: Skyddsrum på grund av pris-och löneökningar m.m. Genom beslutenhar sammanlagt 63,1 milj. kr. ställts till förfogande för ändamål som avses medanslaget. Med anledning avregeringens proposition om vissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. (prop.1983/84:40 bil. 2 s. 2, FöU 7, rskr 88) beslöt bl.a. att för år 1984begränsa priskompensationen av utgiftsramarna för civilförsvaret till högst denförutsatta inflationsnivån, dvs. Under avsnittet 6.5.2Ramberäkningar för /86 m.m. (s. 214) nar jag angett hur jag harberäknat kompensationen för pris- och löneökningar för nästa budgelår. Medhänvisning lill vad jag har anfört där hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att till Reglering avprisstegringar för civilförsvaret för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 235 7 Det ekonomiska försvaret 7.1 Inledning Försörjningsberedskapen är ett samlingsbegreppför landels försörjningsförmåga vid kriser och krig. Försörjningsberedskapenbygger i alll väsenlligt på det fredslida samhällets resurser. En starksamhällsekonomi och ett konkurrenskraftigt, differentierat näringsliv ärdärför av grundläggande betydelse för försöijningsberedskapen. Särskilda ålgärder krävsför atl förbereda och underlätta samhällets anpassning till skilda krissituationer.Dessa åtgärder brukar sammanfallas i begreppel ekonomiskt försvar. Verksiimhelen inom detekonomiska försvaret skall skapa en sådan försörjningsberedskap att individensöverlevnad och samhällets funktion kan tryggas om vi hell eller delvis blir hänvisade lill egna försörjningsresurser.Näringslivets egen förmåga skall i största möjliga ulslräckning utnyttjas föratt lösa förekommande uppgifter under kriser och i krig. har genom 1982års försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 3, FöU 18, rskr 374) fastställtföljande övergripande mål för del ekonomiska försvaret. "Verksamheten inomdet ekonomiska försvaret skall, genom komplellering av det fredstidasamhällets resurser och förberedelser för dess omställning, skapa en sådanförsörjningsberedskap alt individens överlevnad och samhällets funktion kantryggas om vi helt eller delvis blir hänvisade lill egna försörjningsresurser. Tillgången påoundgängligen nödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genom enväl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Samhällets resurser skallkunna sältas in på del sätt som i varje enskilt läge bedöms ge den bästaeffekten, när det gäller atl mildra påfrestningarnas konsekvenser för landel.Resurserna skall härvid fördelas med beaktande av all befolkningens och deolika samhällsfunktionernas behov av resurser kan förändras efter hand som ellkris- eller krigsläge utvecklas." Försvarsbeslutet innebarvidare all en utgångspunkt för planeringen skall vara alt samhällets minimibehovskall kunna tillgodoses med hög säkerhet. Del innebär atl försörjningsförmåga iförsta hand skall säkerställas för livsmedel, beklädnad, värme, hälso- ochsjukvård saml härför erforderiiga stödfunktioner i form av insatsvaror,arbetskraft, energi och transporter. Övriga varor och ijänsler är inteoviktiga, men för dem måste en lägre grad av säkerhet accepteras. En annan utgångspunkt förplaneringen skall vara att söka andra och mindre kostsamma metoder än lagring.Slor vikt bör därvid läggas vid förberedelser för anpassning av produktion ochkonsumtion lill krisförhållanden. När det gällerfredskriser begränsades det ekonomiska försvarets uppgifter iförsvarsbeslutet. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 236 7.2 Det ekonomiska försvarets fortsattautveckling Regeringen utfärdade imars 1984 anvisningar för programplanering för perioden /86 - 1988/89 ochför anslagsframställningar för /86 för del ekonomiska försvaret.Planeringen skulle syfta liu*äll ge underlag för inriktningen av det ekonomiskaförsvaret . ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), , postverket,, , , luftfartsverket, transportrådel,generaltullslyrelsen, försäkringsinspeklionen, statens krigsförsäkringsnämnd,statens krigsskadenämnd, statens pris- och kariellnämnd, lanlbrukssiyrelsen,statens jordbruksnämnd, , , nämndenför vapenfriutbildning och skulle delta iprogramplaneringen. skulle beredas tillfälle alt delta. Del uppdrogs åt ÖEF attleda och samordna programplaneringen. Programplaneringen skulle dokumenterasav ÖEF i en programplan för ekonomiskt försvar. Planeringen skulleomfatta all verksamhet inom det ekonomiska försvaret oavsettfinansieringsform. I fråga om drift- och förvaltningskostnader skulleplaneringen ulgå från vad som angavs i regeringens anvisningar den 15 mars 1984för myndigheternas anslagsframställningar. 1 avvaktan på regeringensställningstagande till resultatet av den särskilda översynen avoljelagringsprogrammet skulle ÖEF och planera i enlighet medförslagen i prop. 1983/84: 110 om vissa oljefrågor. För övriga ålgärder-industriella åtgärder, anskaffning av varor, materiel och anläggningar samtåtgärder för att förbättra handlingsberedskapen - angav regeringen en särskildmedelsram för /86 på 268 milj. kr. Del uppdrogs åt ÖEF alt isamråd med övriga myndigheter lämna förslag lill fördelning av medelsramen ochredovisa behov av bemyndiganden för perioden. För programmet Beklädnad m.m.skulle av medelsramen reserveras 127 milj. kr. För budgetåren 1986/87 - 1989/90skulle för varje budgetår planeras åtgärder inom en motsvarande medelsram somför /86 i genomförandeprisläget 1984/85. Härutöver skulleredovisas en analys av konsekvenserna av en i förhållande till medelsramen 268 milj. kr. ökad medelsram om 35 milj.kr. På beklädnadsområdet skulle dock ÖEF förbudgetåren 1986/87 - 1989/90 endasl översiktligt redovisa medelsbehovel. När del gäller desäkerhetspolitiska utgångspunkterna för programplaneringen hänvisades ianvisningarna för denna lill försvarsbeslut och lill det särskildaunderlag avseende konfliklkalegorierna, angreppsfall 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 237 m.m. som överlämnas till myndighelerna avregeringen för all ligga till grund för deras perspeklivstudier inför nästaförsvarsbeslut. Myndighelerna skulle iprogramplanerna redovisa resultatet av de analyser om försörjningsuthällighet,försörjningsstandard och kristida utrikeshandel inom de olikaförsöijningsområdena som används som utgångspunkt för beredskapsplaneringen.Faktaunderlag av övergripande karaktär, l.ex. försörjningsanalyser, bordeenligt anvisningarna biläggas programplanerna. 7.2.2 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar Regeringen uppdrog i mars1983 åt ÖEF att se över gällande planeringsförutsättningar. I programplanenför perioden /85 - 1987/88 lämnades vissa preliminära förslag. Regeringenföreskrev att det underlag om konfliktkategorier m. m. som användsi perspeklivsiudierna i tillämpliga delar också skulle användas iprogramplaneringen. ÖEF har lämnal en rapport om denutvärdering av detta underlag som pågår som ell led i arbetet medplaneringsnormerna. ÖEF föreslår atlförsörjningsberedskapen inriktas mot åtgärder som syftar till att upprätthållahandlingsberedskapen och inhemsk produktionskapacitet, att förberedaomställningar vid kris och att anskaffa sådan materiel som inte efterfrågas ifred men som snabbt erfordras i krig. Ett minskat beroende av beredskapslagringeftersträvas, även om sådan lagring också i fortsättningen blir betydelsefull. Den f. n. högstpriorilerade beredskapsälgärden är all öka den administrativa, organisatoriskaoch personella handlingsberedskapen hos berörda myndigheter och i näringslivel.Detla innebär att personal både i myndigheter och i förelag med ansvar förverksamhelen i kriser och krig skall utbildas. Personalen måste ges ökadförmåga atl utnyttja de samlade resurserna efter lägets krav. Denna förmågamåste övas redan i fred vid återkommande övningar och spel av skilda slag. Påså sätt skapas också en bättre förståelse för försörjningsberedskapens krav iden fredslida verksamhelen. Resultatet av den övning med det ekonomiskaförsvaret som genomförs kommer atl påverka utformningen avberedskapsåtgärderna . Särskildmalerielanskaffning kommer alt ges hög prioritet för transportsektorns olikagrenar, bl. a. för atl trygga försvarsmaktens behov av transporter vid mobiliseringoch koncentrering. I övrigt måsle viss materiel anskaffas för prioriteradedelar av tjänstesektorn (post, bank, socialförsäkringsväsende m. Den bästa försörjningsförmågan nås om vi självainom landel kan fram- 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 238 ställa det vi behöver. Det är därför särskiltangelägel att säkerställa försörjningsviktig inhemsk produktionskapacitet inomde viktigaste områdena. Detta kräver ekonomiska insatser inom vissa branschersom har lönsamhetsproblem. behov av varortillgodoses i normala fall lill stora delar genom import. Önskvärdförsörjningsförmåga i kriser och krig måsle i största möjliga utsträckninguppnås genom att utnyttja inhemska resurser. Detta bör vara möjligt inom mångaområden, men kräver omställningar av varierande omfattning. En viktigberedskapsålgärd är därför att söka finna inhemska substitut lill insatsvarorsom normalt importeras. Det är viktigt att erforderliga omställningar förkriser och krig förbereds i fred. I de fall försörjningeninle hell kan tryggas med inhemska resurser eller genom handelsutbyte sombedöms möjligt i kriser, blir det nödvändigl alt bygga upp beredskapslager. Detär av kostnadsskäl viktigt atl hålla bered-skapslagernivån så låg som möjligl ochsöka ytterligare alternativ till lagring. Beredskapslagring kommer emellertidunder överskådlig tid fortfarande att vara nödvändig och av betydandeomfattning. Det är alltid nödvändigt att beredskapslagra sådana viktiga varorför vilka inhemska substitut saknas. Dessutom kan behov av viktiga insats- ochråvaror av en kris endasl tillgodoses genomlagring, innan omställning har kunnal ske lill inhemsk produktion. En översyn pågår f.n. avde planeringsförutsättningar som gäller för det ekonomiska försvaret. Översynensker med anledning av de uttalanden som gjordes i prop. 1982/83: 130 omåtgärder för tekoindustrin, m.m. om atl del för de prioriteradeförsörjningsområdena, dvs. livsmedel, beklädnad, värme samt hälso- ochsjukvård, finns en oenhetlighet i förutsättningarna omförsörjningsulhållighei, krislida utrikeshandel m. m. ÖEF har i programplanensaml i särskild skrivelse redovisat arbetsläget i översynen. Jag avser återkomma tillregeringen i denna fråga i anvisningarna för programplaneringeninom det ekonomiska försvaret. Enligt sina direktiv kommer 1984 årsförsvarskommitté att överväga frågan om planeringsförutsättningar för detekonomiska försvaret. Jag kommenterar i detföljande de olika programmen utifrån det förslag som har lämnats iprogramplanen för ekonomiskt försvar. Mer detaljerade ställningstaganden görsunder resp. huvudtitlar vid behandlingen av de berörda myndigheternasanslagsframställningar. Programmet omfattarfrågor om försörjningen med livsmedel, fodermedel, utsäde, feltråvaror samthandelsgödsel- och bekämpningsmedel. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdejsartementet 239 Den grundläggandeberedskapsåtgärden enligt programplanen är atl förbereda en omställning avlivsmedelsproduktionen. Beredskapslagring genomförs bl.a. för atl tillgodosejordbrukets behov av importerade insatsvaror del tar att byggaupp en inhemsk ersätlningsproduktion. En huvuduppgift blir atl utredamöjlighelerna alt igångsätta en ersätlningsproduktion i . Förhandlingar pågårmellan de svenska och norska regeringarna om en överenskommelse omkrishandelsavtal för all bidra lill den svenska försörjningen medkvävegödselmedel. Chefen förjordbruksdepartementet kommer senare denna dag att föreslå atl 46,4 milj. kr.ur den särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar anslås förberedskapslagring av livsmedel, fodermedel samt gödsel- och bekämpningsmedel.Jag tillstyrker förslaget. Programmet omfattarfrågor om försörjningen med beklädnadsvaror samt övriga textil-, läder- ochskinnvaror. ÖEF har programansvar. Enligt programplanenskall bl.a. förhandlingarna med förelag om fleråriga beredskapslån fortsätta.Målet är att stärka försöijningsberedskapen, främst inom den grundtexlilaindustrin och skoindusirin. Regeringen uppdrog våren1983 ål ÖEF all lämna förslag om försörjningsstandarden på beklädnadsområdet. ÖEF har ijanuari 1984lämnal rapporten krisslandarden på beklädnads-området. 1 rapporten föreslås ienlighet med uttalanden i prop. 1982/83: 130 att det av statsmakternaövergripande försörjningsmålet för beklädnads-området formuleras på etlallmännare sätt än det nu gällande målet. Begreppet krisgarderob som ullryckför krisslandarden föreslås slopas och ersättas med en för viss tidsperiodfastställd minimitilldelning. Vidare föreslås bl.a. vissa ändringar omantaganden avseende omfattningen av utrikeshandeln i kris. Jag har i det föregåenderedogjort för del arbete som pågår med översyn av planeringsförutsättningarnainom det ekonomiska försvaret. ÖEF: s förslag om försörjningsstandard m. m. påbeklädnadsområdet bör behandlas i detla vidare sammanhang. Regeringen uppdrog våren1983 vidare åt ÖEF all genomföra en studie avseende de hinder som i en krisföreligger för ökning av skiftgången inom leko- och skoindustrierna. ÖEF har i september 1984redovisat resultatet av studiearbetet. I studien har undersökts möjlighelernaalt i en krissituation öka produktionen förutom genom ökad skiftgång ävengenom förenkling av produkterna och ökade serielängder. Problem avseende bl.a.tillgången på arbetskraft har analyserats. Sammanfattningsvis innebärresultatet av studien att del för 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 240 flertalet produktområden torde vara möjligt atti en kris öka produktionen i slörre utsträckning än vad ÖEF lidigare bedömtvara möjligl. ÖEF betonar emellertid all denna mer optimistiska bedömningförutsätter alt erforderliga utbildningsresurser skapas redan i nuläget.Studien bereds f. n. Åtgärder för all trygga försörjningsberedskapen För beklädnadsprogrammetkommer jag i det följande att för /86 förorda en bemyndiganderamför beredskapslån om 45 milj.kr. Jag kommer vidare all beräkna 119525000kr. urden särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar för olika slag av industriellaålgärder m.m. Härav beräknar jag 102,5 milj. kr. för tekoområdel, varav 72,5milj. för främst spinning och vävning. Jag finner atl deålgärder som inom den angivna planeringsramen föreslås i programplanen geruttryck för en lämplig inriktning av verksamhelen. Programmet indelas i tvådelprogram. Bränslen och drivmedel m. m. och Elkraft. ÖEF har samordnandeprogramansvar. Delprogrammet Bränslen och drivmedel m. m. Delprogrammet omfattarfrågor om försörjningen med bränslen och drivmedel saml smörjmedel. Enligt programplanenskall fortsatt arbete ägnas åtgärder som syftar lill alt i kris möjliggöra ökadanvändning av inhemskt framställda bränslen och drivmedel. En översyn skallgöras av planerna för framställning av vedbränslen. Frågorna omreservanordningar och om krigsskydd för Qärrvärmeverken avses prioriteras. Statsrådet kommervåren 1985 att i särskild proposition lämna förslag om riktlinjerna förenergipolitiken. I avvaktan härpå kommer statsrådet senare denna dag atlur den särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar för budgetårel 1985/86föreslå ell jämfört med innevarande budgetår oförändrat belopp av . Delprogrammet omfattarfrågor om försörjningen med elektrisk energi. Enligt programplanenskall bl.a. beslutsunderlag las framangående kärnkraftens utnyttjande under beredskapstillstånd och krig. Vidareavses kärnkraftens uthållighet under långvariga kriser studeras. Jag finner, efter samrådmed statsrådet , alt de ålgärder som föreslås i programplanen ger ullryckför en lämplig inrikining av verksamheten. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 241 Programmet Övriga försörjningsvikliga varor Programmet indelas i tvådelprogram. Kemiska produkter m.m. och Metaller m. m. ÖEF har programansvar. Delprogrammet Kemiska produkter m. m. Delprogrammet omfattarfrågor om försörjningen med andra mineraler än metaller, trävaror, massa, pappoch papper, grafiska produkter, nafta, gummi och plaster samt övriga kemiskaprodukter, dock ej läkemedel. Enligt programplanenkommer arbetet atl inriktas på utredningar om möjligheterna atl finna andraberedskapsåtgärder än lagring, främst ersätlningsproduktion saml ökadhandlingsberedskap. Försök med inhemskt tillverkade varor som ersättning förimporterade varor kommer alt avse både tillverkning och användning. beslöt våren1982 om en utökad beredskapslagring av nafta för fredskris- ochavspärrningssitualioner (prop.