prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Kulturtådet föreslår allforskningsresurserna inom del kullurpoliiiska området skall öka. En långsiktigkunskapsutbyggnad bör inriktas på den kulturella välfärd som bör vara en viktigdel av samhällsutvecklingen. Som en följd av enutvecklad kulturverksamhet på arbetsplatserna bör utbildningsinsatserna ochinformationsinsatserna öka. Kulturtådet bör få tilluppgifl atl följa den framlida utvecklingen med anknytning till kultur iarbetslivet. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 656 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttranden över statens kulturråds rapport (1984:1)Verktyg för förändring. Förslag till handlingsprogram för kulturverksamhet påarbetsplatserna Efler remiss haryttranden över rapporten avgivits av (), centralasludiestödsnämnden (CSN), regionmusiken, slatens konstråd, ,, , arbelarskyddsstyrelsen,arbelarskyddsfonden, statskontoret, (), ,, , , . , , , ,, , , , , ,, , och kommuner. , (), i (LO), (), Centralorganisationen /SR (/SR), (), Tjänstemännens bildningsverksamhet (TBV), bildningsförbund.Kooperationens förhandlingsorganisation. (), Svenska . , Sliftelsen Nordiskamuseet, Stiftelsen , Folkets husföreningarnasriksorganisation, Folkparkernas centralorganisation, . Stiftelsen , Konstfrämjandet,Föreningen , , . Därulöver har yttrandeninkommit från , Författarcentrum, LO-distriklei i Jönköping-Kronobergslän. LO-sektionen i , företag ochorganisationer (SFO), (), () saml Studiefrämjandet. förslag atlförtroendemannalagen i framliden även tillämpas på de fackligaorganisationernas kulturverksamhet stöds i huvudsak av , ,, , , och kommuner, Jämtlandsläns landsting, LO, ABF, Svenska . Riksskådebanan, Sliftelsen Litteraturfrämjandet,Konstfrämjandet, Föreningen , Förjdttarcentrum och LO-sektionen iGävle. TCO och TBV anser attfrågan bör prövas i etl vidare arbeisrätlsligl sammanhang då andra krav påförändringar av förtroendemannalagen måste anses ha högre prioritet. framhåller allytterligare ulredning av frågan är nödvändig för all belysa konsekvenserna aven utvidgning av begreppet facklig verksamhel. Liknande synpunkler framförs avbl. a. statskontoret och kommunförbun- 1984/85:100 Bilaga 10 657 Statskontoret efterlyser bl.a. enredovisning av förelagsekonomiska och samhällsekonomiska effekler saml deanspråk på budgetutrymmet som de föreslagna lagändringarna kommer att ställainom den offentliga sektorn. SAV och 5Af avvisaruttryckligen förslaget, vilket även samt Göieborgs ochMalmö kommuner gör. Kulturtådet föreslår atten kulturell lilllrädeslag inrättas som ger garantier för atl lokal fackligkulturverksamhet ska få tillträde lill arbetsplatsen. Förslaget stöds iallmänhet av samma remissinstanser som är positiva tili en utvidgning avförtroendemannalagen. KRO anser alt lagen ärviklig bl. a. för all säkerställa yttrandefriheten på arbetsplatserna. Liknandesynpunkter framförs av LO och ABF saml bl. a. , och Karlskronakommuner. Ansvaret för fackligkulturverksamhet bör regleras genom överenskommelser anför /SR ochavstyrker med anledning av detta förslaget. SAV menar atl ålgärderför att främja lagstiftningen bör företas inom ramen för nuvarandelagstiftning. TCO och TB V anser attfrågan om ett lagbehov måste prövas i ett vidare arbeisrätlsligl sammanhang. , motsätter sig förslaget bl. a. med hänvisning till att ellbehov av en särskild lag ej är påvisat. föreslår ellnytt statligt bidrag lill den lokala fackliga kulturverksamheten om 15 milj.kr. Elt stort antal remissinslanser tillstyrker förslagel. LO och ABFm.fl. anser dock beloppet otillfredsställande samt trycker på vikten av att defackliga organisationerna bör fördela bidraget vidare till enskilda insatseroch projekt. Dessa ståndpunkter biträds av rCO och TBV. Flera remissinstanser,däribland regionmusiken, KRO, /SR saml och kommuner, pekarpå vikten av alt bidraget beslår av nya pengar så atl den befintligaverksamheten inte drabbas. Några remissinstanserförordar andra tillsyns- och fördelningsmodeller än den av kulturrådetframlagda. 5Ö menar att då centrala hartillsynsansvaret för den uppsökande verksamheten på arbetsplatser, förefallerdel vara administrativt mer lätthanterligt att räkna upp bidragel med tilläggav de nya syftena än atl introducera ytterligare en lillsynsenhet. kritiserar förslagel och konstaterar atl underiagel ärotillräckligt för beslut. menar altkommunens ekonomi och andra förulsättningar måsle vara avgörande föromfattningen av och förutsättningarna för stödel lill arbetsplatsanknutetkulturarbete. Bl.a. och kotnmuner framför liknande åsikter. 5AFavvisar bestämt ellstatligt bidrag om 15 milj. kr. och förespråkar de möjligheter som finns ifrivilliga insalser saml i förelagssponsring. 42 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 658 Av de remissinslanser somnärmare kommenterat frågorna om högre schablonbidrag för kulturverksamhet istudiecirklar, ökade resurser för timstudiestöd och dagstudiestöd, vissaförändringar av bidragel till kulturverksamhet i studieförbunden samtinrättandet av elt särskilt bidrag för studieförbundens pedagogiska verksamhetoch organisatoriska insatser på kulturområdet, avstyrker bl.a. SÖ. Deföreslagna stödformerna är enligt SÖ inte förenliga med principerna för ettschabloniserat statsbidragssystem. CSN tillstyrker inte enförändring av timstudiestödet med hänvisning till uppfattningen attvuxenstudiestöden skall utnyttjas endasl i kombination med utbildning. Vidbeviljande av timstudiestöd ges företräde åt personer med särskilt svåraarbetsförhållanden och kort tidigare ulbildning. kommun ställersig positiv till de föreslagna åtgärderna men pekar dock på att effekten kanbli att de kommunala bidragen lill annan verksamhel blir lägre, då mångakommuner lämnar sina bidrag i relation till de statliga bidragen. TCO och TBV tillstyrkerförslagen i alla väsentliga delar men betonar att bidraget till studieförbundenskall kopplas till verksamhel på arbetsplatserna. LO och ABF instämmer ikulturtådels förslag men betraktar del som nödvändigt att utrymme skapas genomatt totalramen för kulturpolitiska insatser vidgas. Liknande synpunkterframförs bl.a. av kommun. Kulturtådet bedömer detnödvändigt med en kraffig ekonomisk förstärkning till de trefrämjandeorganisationerna - Skådebanan, Konstfrämjandet ochLitteraturfrämjandet. Vidare föreslås en ökning av anslaget fill folkparkernaoch Folkets Hus med 3 milj. kr. samt förstärkningar till folkrörelsearkiven. Bland de remissinstansersom uttryckligen kommenterat förslaget ställer sig bl. a. samt TCO och TBV positiva till detsamma. LO och ABF betonarvikten av en kraftig uppräkning av bidragen och anser att det bör ankomma påvarje organisation att själv avgöra hur anvisade medel skall användas. Konstfrämjandet,Litteraturfrämjandet och Riksskådebanan understryker vikten av ett högrebidragsbelopp och insatsernas betydelse i ett initialskede. Kulturtådet anser att detär väsentligt med stöd från stat och kommun till arbetsplatsbibliotek. Detta biträds av fleraremissinstanser bl.a. allmänna biblioteksförening, LO-sektionen iGävle samt kommun. kommun understryker behovet av en fortsattutbyggnad av arbetsplatsbiblioteken. LO och ABF betonar vikten av att rörligaoch mindre arbetsplatsers behov också tillgodoses. SACOISR efterlyserkostnadsberäkningar vad gäller arbetsplatsbiblioteken. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 659 kommun anser att bl.a. det fackliga engagemanget bör varaavgörande vid inrättande av arbetsplatsbibliotek. Kulturtådetföreslår att forsknings- och utbildningsinsatserna inom det kulturpolitiska området ökar. kommunbetonar vikten av att högskoleregionerna får ökade möjligheter tillforsknings- och utvecklingsmöjligheter. instämmer idetta och framhäver högskolan som den regionala resurs vilken bör utnyttjas i sammanhanget. kommunmenar att utbildningsmaterialet bör ha lokal anknytning för att vara meningsfullt. Forskning ochutveckling blir aktuellt först i etl senare skede då de elementära insatserna förverkligats menarRiksteatern. 1984/85:100 Bilaga 10 660 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1982:45)Ortnamns värde och vård Utredning (U 1980:02) om ortnamnsverksamheten iriket m.m. har gjort följande sammanfattning av ovannämnda betänkande Enligt direktiven skall vi mot bakgrund avsamhällets behov av en ändamålsenlig och vårdad ortnamnsgivning och med hänsyntill ortnamnens kulturhistoriska värde formulera allmänna riktlinjer förfaslslällande av ortnamn och därmed lägga grunden för en god ortnamnspolitik. Vidare bör vi behandla deadministrativa problemen i sammanhanget och föreslå en lämplig samordning avbeslutsbefogenheter på områdel. Vi bör också lämna förslag lillförfattningsbestämmelser i ämnel. Ulöver delta bör viöverväga de av väckta frågorna om kommunalbesluiskompetens för namngivning saml de ori-namnsproblem som hänger samman medpostverkets försöksverksamhet med nytl adressystem för landsbygdsområden. Slulligen bör vi beaktade inlernaiionella aspekter som finns belräffande orinamnsgivningen. 1 det nu framlagdabelänkandet redogör vi inledningsvis för begreppet ortnamn och redovisar bl.a.de definitioner därav som är allmänt accepterade. I kap. 2 beskriver viortnamnsverksamhelen i statlig förvaltning, inom kommunerna, i de nordiskagrannländerna och på del internationella planet. Namn på kommuner,landstingskommuner och församlingar beslutas av regeringen. Regeringen ärbesvärsinsians i fråga om statliga myndighelers beslut i orlnamnsfrågor.Lantmäteriet har, främst på cenlral nivå, ansvar för en mycket slor del avortnamnsverksamhelen inom statligförvaltning. ()svarar för namnsättningen på de allmänna kartorna och fattar beslut i ärendensom rör faslighelsregistrel. Viss ortnamnsverksamhel förekommer också hos andrastatliga myndigheter. Endast ortnamnsarkiven, som ingår i myndigheten dialekt-och ortnamnsarkiven samt svenskl visarkiv (DOVA) har som huvuduppgift atlarbela med olika lyper av ortnamnsfrågor. Ortnamnsarkiv finns i . svarar tillsammans meduniversilets-institulionerna i nordiska språk för forskningen kring ortnamn. Dedeltar i den statliga ortnamnsverksamheten som remissinstanser i språkliga frågor. () är en annan expertmyndighei inom ortnamnsverksamhelen. RAÄ bevakar somcenlral myndighel för kulturminnesvården alt de kulturvårdande intressenatillgodoses inom ortnamnsverksamhelen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 661 beslutar omposlkonlofMidmn m.m. och ger i samarbete med ut cnortnaninsförtcckning (Svensk Ortförteckning) innehållande ca 130 000bebyggelsenamn i . ansvararför utgivning av sjökori. 1 den därmed sammanhängande nuinnhanteringen harverket samarbete med LMV. och SJ hai enligt vederbörandeverksinstruktion befogenhet atl namnge telegraf- resp. järnvägsstationer. Avandra statliga myndigheter som har viss ortniimnshantering kan nämnasstatistiska cenlralbyrån, bvggnadsslyrelscn. , kammarkollegiet ochluftfartsverket. Församlingarna namnger kyrkobyggnader och kommunerna gator ochtorg m.m. samt kommunala institutionsbyggnader o.d. Kommunerna ar ofta också remissinslanseri ortnainnsfräeor som handläggs av slalligaorgan. I våra nordiskagrannländer bedrivs ortnamnsverksamhel av motsvarande slag som i Sverige.Danmark är det enda nordiska landel med en central statlig ortnamnsnämnd och en normerande orinamnsforieckning. INorge baseras ortnamnsverksamhelen på ellnanmkonsulenisystem där fyra namnkonsulenter har var sitt kompetensområde. Enutredning med uppgift att överväga en ny organisation for orlnainnsverksamheieni har tillsatts. hanteringen av namn på två språk av intresse för . Ortnamnsverksamhetenbehandlas på det internationella planet av FN:s ekonomiska och sociala rad.Sverige deltar i detla arbete. 1 kap. 3 diskuteras deprinciper som vi anser bör utgöra grunden för en god ortnamnspolitik. Den endaförordningen på orlnamnsområdel är kungörelsen (1927:380) angående stavning avortnamn i officiella handlingar. Vi diskuterar ingående denna förordningsfunktion i ortnamnsverksamhelen och föreslär alt den upphävs. Molsvarandefunktion övertas dock enligt vårt förslag av en bestämmelse i en ny lag omortnamn. Vi släller vidare upp vissa principer som vi anser bör vara vägledandedels vid värd av redan existerande namn, dels vid ny namngivning. 1 kap. 4 tar vi upp frågor som rör statlig ortnamnsverksamhel. Det finns enligt vårmening elt behov a\ enhetlighet och samordning i den slatligaortnamnsverksamheten. Ortnamnsfunkiionerna är spridda på ett flertalmyndigheter. Vi anser dock all tillräckliga skäl att överväga genomgripandeförändringar när det gäller uppgiftsfördelning och organisation saknas. Vivill i stället finna lämpliga samarbelsformer mellan myndighelerna. Enligt vär mening bör mannu fullfölja en tidigare väckt tanke på en ortnamnsnämnd, som skall ulgöra eltsamarbetsorgan för de myndigheler och intressen som bör ha inflytande påutformningen av ortnamnsvärden och ett enhetligt ortnamnsskick. Ortnamnsnämndenbör organisatoriskt knytas till en redan existerande myndighet, som därvid -siödd av nämnden - bör ges en allmänl samordnande uppgift når del gällerortnamnsfrågorna. Enligt vår mening bör de har åsyftade uppgifterna läggas päLMV. En sådan lösning kan ses som en vidareutveckling av den lösning som komtill stånd genom ändring i lantmäteriinstruktionen. Denna ålägger LMVatt "verka för ett ändamålsenligt och vårdat ortnamnsskick med befogenhetatt fastställa ortnamn i den män sådan befogenhet icke tillkommer annan". Nämndens främsta uppgiflskall vara att utveckla principer och mål för en 43 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 662 Nämnden skall också, idenmandel begärs, lämna råd i enskilda ortnamnsfrågor av principiell betydelse. främstamedel när del gäller all föra ut riktlinjerna för orinamnspolitiken tillberörda offenlliga organ och lill allmänheten bör, enligt vår mening, varaaktiva insalser i form av information och allmänna råd. Elt viktigt medel för attuppnå enhetlighet i ortnamnsverksamhelen är också de allmänna kanorna, i förstahand de ekonomiska och de topografiska kartorna. Ortnamnsskicket på de allmännakartorna föreslås bli normerande i den offentliga ortnamnsverksamhelen. Om äveni övrigl ett ortnamns form fastställts i föreskriven ordning, skall namnet idenna form användas av berörda myndigheter. Våra förslag för med sigvissa ändringar i instruktionerna för myndigheler som har uppgifter inomortnamnsverksamheten. Dessa instruktionsändringar gäller främsl LMV men ävenRAÄ. SJ och samt byggnadsslyrelsen. ,luftfartsverket och vatlenfallsverkel. 1 särskilda avsnittbehandlar vi vissa frågor rörande beslutsbefogenheter samt förfaranden vadavser beredning, samråd och fullföljd av talan. LMV:s beslut avseende bl.a.nalurnamnen pä de allmänna kartorna och andra namn på dessa kartor som inte ärfastställda i annan ordning skall, i likhet med vad fallet är med de sk.traklnamnen, inte kunna överklagas. 1 kap. 5 behandlar vi deav väckta frågorna. Vi diskuterar dels kommunernasbesluiskompetens dels handläggningen av namnärenden inom kommunerna. Vi tillstyrkerkommunförbundets förslag atl kommunerna ges kompelens att beslula om namn ochadressnummersättning inom kommuns hela område på gator och vägar samt namn påtorg, parker och andra allmänna platser, spårvägs-, buss- ochtunnelbanestationer samt andra liknande anläggningar för samfärdseln. Förslagelinnebär i stort sett att rådande praxis skrivs in i lag. Vi föreslår vidare attannan huvudman än kommun ålägges samråd med berörd kommun vid faslslällandeeller ändring av namn. Denna kommunernasbesluts- och samordningsroll slås fasl i den föreslagna ortnamnslagen. Vad gäller handläggningenav ortnamnsärenden i kommunerna understryker vi viklen av att även dekulturvårdande intressena beaktas i beredningsarbetet. 1 kap. 6 behandlar visådana media som förmedlar ortnamn till allmänheten, s.k. orinamnsförmedlare.Postadressen är en sådan. Vi har valt atl i delta sammanhang diskulerapostverkets försöksverksamhet med nyll adressystem för landsbygdsområden. Medhänsyn till gårds-, by- och sockennamnens kulturhistoriska värde finner vi delangelägel att posten och kommunerna verkar för att dessa namn används ipostadressen på landsbygden i största möjliga ulslräckning. 1 kap. 7 diskuterar vibehovel av orlnamnsförteckningar, såväl inhemska som utländska. Vi anser attden föreslagna ortnamnsnämnden bör verka för alt sådana ortnamnsförteckningarkommer till stånd som dels tillgodoser del inhemska behovet dels uppfyller deönskemål som framförts inom ramen för FN:s standardiseringsarbeie. 1 kap. 8 redogör vi för ortnamn i flerspråkigaområden i . 1984/85:100 Bilaga 10 663 diskuteras de samiska ortnamnen, i synnerhet denordsamiska. Vi rekommenderar en anpassning lill det nordiska samarbetet idessa frågor samt till de rekommendationersom utfärdaisav FN:s konferenseromstandardisering av geografiska namn. Slutligen redogör vi ikap. 9 för de kostnadsmässiga konsekvenserna av våra förslag. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 664 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1982:45) Ortnamnsvärde och vård Yttranden överbetänkandet har avgetls av statskontoret, , ,, poslverkel, , ,statens vägverk, , slalistiska centralbyrån, kammarkollegiel, byggnadsslyrelsen,dialekt- och ortnamnsarkiven saml svenskt visarkiv (DOVA),och statens historiska museer (RAÄ), ,, universitets- och högskoleämbelel, statens planverk,statens lantmäteriverk (LMV), , iGöieborgs och län, i . ,, , , , , ,, , , och Roberlsfors kommuner. , Same-Älnam, Nordiska samerådet. väghållning och församlings-och pastoralsförbund. Dessulom har synpunklerlämnals av och . Utredningen föreslår enlag som reglerar all offentlig ortnamnsverksamhet. I lagen regleras ocksåvilka principer som skall följas vid fastställande och stavning av ortnamn.Utredningen föreslår vidare alt lantmäteriverket (LMV) får till uppgift attsvara för samordning i ortnamnsverksamhelen. En statens orlnamnsnämnd meduppgift all bl. a. utveckla principerna och målen för en god ortnamnspolitikföreslås inrättad. Nämnden föreslås organisatoriskt knuten till LMV. Flertalet remissinstanseruttrycker sin tillfredsställelse över all frågan om ortnamns värde och vårdblivit föremål för utredning och pekar på den omistliga funktion, såvälpraktiskt, socialt som historiskt, som våra ortnamn har. DOVA hälsar med stortillfredsställelse ulredningens försök atl skapa klara reglerom namnvård ochkompetensfördelning. Liknande synpunkter framförs av RAÄ. Kammarkollegiet menar attulredningens redovisning av nuvarande förhållanden visar atl både ordningenför ortnamnsgivning och principerna för namnsättningen behöver systematiseras. Även remissinstanser somär tveksamma till vissa av utredningens förslag är principiellt positiva tillde huvudsakliga syftena. anser atl del är angeläget med ettändamålsenligt och Prop.1984/85:100 Bilaga 10 665 vårdat ortnamnsskick, men släller sigövervägande kritisk till det framlagda lagförslaget med anledning av allutredningen inte redovisar några påtagliga missförhållanden. LMV ansluter sig tillutredningens syften, men ser helst att ortnamnsvårdens intressen tillvaratasutan lagstiftning och förespråkar en satsning på information och rådgivning medhjälp av bl.a. ett allsidigt sammansatt ortnamnsråd. De av utredarenföreslagna principer och mål som bör tillämpas för en god ortnamnspolitikbiträdes av i slort sett samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan. DOVA finner utredningensbedömningsgrunder kloka, väl avvägda och realistiska. RAÄ anser attutredningens förslag och rekommendationer kommer all få en gynnsam inverkan påortnamnsverksamheten i landel. RAÄ påpekar dessutom att det är av största viktför det hävdvunna orlnamnsskickels överievnad att berörda myndigheter i så storutsträckning som möjligt främjar användningen av ortnamn på ett historisktriktigt sätt. LMV anser atl den lokalanamntraditionens betydelse vid ny namngivning inte betonats tillräckligt.Detsamma gäller, menar LMV, hävdens ställning såväl vid prövning av redanexisterande namn som vid ny namngivning. Statskontoret påpekar attförslagen måste förverkligas i etl långsikiigi perspektiv, utan några nyakostnader. avvisaruttryckligen förslaget och menar atl riktlinjer av detta slag knappast harplats i en lag. Av de remissinslanser somnärmare kommenterat förslagel om att stavning av svenska ortnamn skallregleras i lag är bl. a. , postverket, kommunförbundet,och kommuner och starkt kritiska. Dessa inslanser pekar påatl förslaget skulle medföra en ökning av antalet stavningsärenden i deadministrativa domstolarna saml en ökad byråkratisering och därmed ökade kostnader.Förslagel uppfattas också som en underskattning av såväl statliga som kommunalamyndigheters vilja att använda en korrekt stavning. Göieborgs universitetframhåller uttryckligen atl det är önskvärt all () får en normerande roll och att detta lagfästs. Även RAÄ tillstyrkerulredningens förslag. kräver all vid stavning av samiska ortnamn den vedertagna samiskastavningen skall följas. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 666 Ulredningen finner dellämpligt alt genom ett införande av en allmänl hållen föreskrift i LMV:sinstruktion ålägga LMV atl svara för samordning av den statligaortnamnsverksamhelen. Till del lagda förslagetansluler sig RRV, postverket, , , kammarkollegiel,universiteten i och , kommun saml Same-Älnam. LMV inslämmer iulredningens förslag vad gäller verkels samordnande roll, men delar inleutredningens uppfattning all samrådsskyldighelen skall skrivas in ilantmäteriinslruklionen, då myndigheten menar alt elt sådant samråd ärsjälvklart. i Göieborgsoch län anser all även andra myndigheler med befogenheler inamngivningsfrågor bör få inskrivet i sina resp. instruktioner en skyldighetall samråda med LMV före beslut i namnfrågor. Elt stort antalremissinstanser lillslyrker att en statens ortnamnsnämnd inrättas. postverket, statens vägverk, , , , ,och , och kommuner samtlänsstyrelsen i . Vad gällerortnamnsnämndens sammansättning förordar statens vägverk att verket blirrepresenterat i nämnden. Också anser alt den egna myndighelenbör vara företrädd i nämnden. om minoritetsspråkens betydelse i sammanhanget. , Same-Älnam och Nordiska samerådel förespråkar alt de samiskaintressena blir företrädda i nämnden. RAÄ och Svenska akademienföreslår att får ingå i nämnden, vilkel även framförs frånsvenska språknämndens sida. Ulredningen föreslår altdel ömsesidiga obligatoriska samrådet mellan de statliga kommunikationsverkentas bort och ersätts av en samrådsskyldighet med berörd kommun för de statligamyndigheter som har befogenhet att fastställa namn. Av de remissinstanser somyttrat sig i frågan tillstyrker RRV, postverket, SJ och kommun. RRV, postverket samtGotlands, Väslerås och kommuner tillstyrker att annan huvudman änstal och primärkommun, vilken beslular om namn på offentliga instilulioner ochbyggnader åläggs samrådsskyl-dighel med berörd kommun. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 667 Utredningen föreslår enstarkare ställning för kommunerna i ortnamns-givningen. De flestaremissinslanser, bl.a. postverket, RRV, statskontoret, kammarkollegiel,i Göieborgs och län samt Slockholms, , Uppsalaoch kommuner, tillstyrker i huvudsak eller har ingen erinran molförslagel alt lagfästa den kommunala besluts-kompetensen avseende fastställandeav namn på byggnadskvarter, allmänna platser och andra inrättningar somkommunerna är huvudmän för. avslyrkerförslaget med utgångspunkt från atl förslagel i huvudsak endasl innebär attrådande praxis skrivs in i lag. LMV delar hovrättensuppfatlning och anser alt del bör övervägas atl avstå från lagstiftning. Utredningen anser attposten och kommunerna skall verka för alt gårds-, by- och sockennamn i störstamöjliga utsträckning används i adresserna på landsbygden. , ,, kommunförbundet, Roberlsfors och kommuner, iGöteborgs och län, LMV saml ansluter siglill utredningens förslag. motsätter sigdock att det i vissa enstaka fall skall vara möjligt att återinföra den gamlaortsadressen med hänvisning till del slora antal adressändringar detla skullekunna medföra. förfastighetsdata anser alt vägnamn som adressering på landsbygden är att föredraframför gårds- och bynamn när dessa inte är tillräckligt lokaliserande.