prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 en situation med Ingen eller ringa sockerimport bör i ställetexportbidrag ur sockerregleringsfonden lämnasför sådana produkter. 8 Föreslagna prisändringarskall i princip gälla fr o m den 1 juli 1985.Erfarenheten har visat att kännedom omprishöjningar resulterar i forcerade inköp närmastföre höjningen och motsvarande stark nedgång i inköpen närmastdärefter. bördärför bemyndigas att medge att prisändringarnafördelas i tiden på ett sådantsätt att minsta möjliga störninguppstår på marknaden. Systemet bör utformas så att varken SSA eller dess kunder kalkylmässigt görnågon vinst eller förlust. Detta ärende haravgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av byråchefen i närvaro av avdelningscheferna . Bil 1 Sockerregleringen 1985/86, mapp I *) Bil 2 " " , " II *) *) Här uteslutna 4 1984/85. Bilaga 2 402-161/85 FÖKSLAG TILL PRISREGLERANDE AT6RRDERPA EFTER DEN 30 JUNI 1985 M M 1984/85:211 51 2 Allmännautgångspunkter för pris regleringen 3 Kostnadskompensationoch inkomst följsamhet 3.2.5 Sammanfattning av belopp 3.3.2 Överhäng från regleringsperioden /85 3.4 Fördelning på produkter 5 Rådgivningoch djurens hälso- och sjukvård 6 Avbytarverksamhet,socialförsäkrings-skydd, företagshälsovårdoch annan låginkomstsatsning 7 Prisregleringenpå olika produkter 7.1 Ändring av förmäl nings- ochhandelsgödselavgi fterna 7.4 Importstödjandeåtgärder vid brist på potatis 7.6 Buffertzoner förnötkött och fläsk 9 Införselavgifter m m 9.1 Införselavgiftsmedel m m /84 9.2 Införselavgiftsmedel m m /85 9.3 Införselavgiftsmedel m m /86 9.4 Huvudsaklig medelsdispositionav införsel avgiftsmedel mm regleringsåren1983/84 - 1985/86 9.5 Information om fördelningav handelsgödsel-avgifter och tillverkningsavgifter på olje-kraftfoder 11 Information om kassan för råvaru-kotnadsutjämningen 1984/85:211 53 Bilaga 1 Lantbrukarnas förhandlingsdelegations svar på jordbruksnämndens förslagtill prisreglering /86 Bilaga 2 Konsumentdelegationen med synpunkter beträffande jordbruksprisregleringen 1985/86 Bilaga 3 Reservation av ledamöterna Bilaga 4 Kopia av skrivelse från Svensk Matpotatiskontroll Bilaga 5 Redovisning av utjämningskassan 1984/85:211 54 Heg:i.::i\yr\ 3 f/fr Statens jordbruksnämndangående prisreglerande åtgärder pajordbrukets område för tiden - Regeringenuppdrog i beslut () att, efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation(LRF) och JNs konsumentdelegation (KD), lämna förslagom den närmare utformningen av prisregleringen pljordbruksprodukter utom sockerbetor och socker förtiden - . Förslagetskulle utformas med utgångspunkt från beslutom vissa livsmedelspolitiska frågor (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr 141). Avbeslutet framgår vidare att JN skulle läggafram förslag om användningen av införselavgiftsmedel.JN skulle därvid utgå ifrånatt av införsel avgiftsmedel utom fördelningsplanenett belopp motsvarande fick disponeras för pristilläggpå får- och lanmkött samt föratt täcka kostnader förstatistik på jordbrukets område. JNskulle också ta upp frågan om ytterligarefinansiering inom ramen för jordbruksprisregleringen av viss del avkostnaderna för djurens hälso- och sjukvård.Utgångspunkten skulle härvidvara att ytterligare avlastas statsbudgeten. Prop.1984/85:211 55 Vidare skulle prövasmöjligheterna att finansiera en till uppgående del av kostnaderna för den statliga rådgivningentill jordbruket på annat sätt än över statsbudgeten. Slutligen skulle JN lämnaförslag om en successiv avveckling avden rörliga kredit på högst 250 miljkr som f n står till JNs förfogande försäsongsmässig lagring av jordbruksprodukter. Utgångspunkten skulle vara en minskning av krediten från med . Vidare skulle JNbeakta att den rörliga kredit på högst 120milj kr som f n står till förfogande förändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen skulle minskas till från . Som underlag försina beräkningar har JN och delegationernahaft i huvudsak det statistiska underlag som tidigare använts. Det omfattande ekonomiskt-statistiskaunderlaget belyser läge och utveckling för de tre livsmedelspolitiska målen -produktionsmålet, inkomstmålet och konsumentmålet. Det har vid överläggningarna visat sig att stora motsättningar rådervad gäller storleken på kompensationen till jordbruket och visslivsmedelsindustri under regleringsåret1985/86. De båda delegationerna har därför intekunnat godta JNs förslag vad avser totaltkompensationsbelopp. I vissa övriga delarhar emellertid delegationerna anslutit sig till JNs Törslag. 2 Allmännautgångspunkter för prisregleringen 2.1 Utvecklingen inom livsmedelssektorn Under de senaste 10 årenhar de samhällsekonomiska förhållandena i i hög grad ändrats. Ännui rådde i vårtland en relativt god ekonomisk tillväxtoch ökande köpkraft. I stort sett rldde balans mellan produktionoch konsumtion av jordbruksprodukter. Frånslutet av försämrades den ekonomiska situationen. Tillväxten i ekonomin avtog vilket medfördeatt konsumenternas köpkraft minskade. Prop.1984/85:211 56 Utvecklingen inom livsmedelssektorn har inneburit kännbara prishöjningarpå livsmedel både på produkterfrån jordbruket och i efterföljande led. Dessa prishöjningar har ytterligare accentuerats genom attsubventionerna tagits bort för kött, fläskoch ost. Prisökningarna och minskade subventioneri förening med den minskade allmänna köpkraften harlett till att konsumtionen av vissa livsmedel, främst kött och fläsk har minskat. har produktionen ökat. Jordbruket kan därför inte avsättahela sin produktion inom landet utan måstei allt högre grad sälja produkterna utomlands till lägre priser änpå den svenska marknaden vilket letttill ökade exportkostnader. Jordbrukethar vidare haft ökande produktionskostnader. Särskilt räntekostnadernauppglevs för yngre och nyetableradejordbrukare som besvärande. Enligt beslut (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr141) är huvudmålet för en samladlivsmedelspolitik att trygga vårt landslivsmedelsförsörjning både i fredstid och under avspärrning eller krig. Som likställda delmål under detta huvudmål gäller att konsumenterna fårtillgång till livsmedel av god kvalitettill rimliga priser och att jordbrukarna fåren med jämförbara grupper likvärdigstandard. Inkomstmålet avserliksom tidigare i första hand heltidssysselsatta vidrationellt drivna jordbruksföretag.Prisregleringen skall utformas så,att den ger ökat utrymme för en mer solidarisk inkomstfördelning mellan olika kategorier av jordbrukare. Jordbruksproduktionen börenligt statsmakternas beslut vara geografiskt väl differentierad. Jordbruket spelar en stor roll för sysselsättningeni bygder där det råder brist påandra arbetstillfällen. Prop.1984/85:211 57 riksdagsbeslut innebär i frågaom prisregleringen på jordbruksprodukter efter den 30juni 1984 att kompensation till jordbruket och viss livsmedelsindustri för ökadekostnader samt jordbrukarnas inkomstföljsamhetskall bestärnnas efter obundna överläggningar. Hänsyn skall därvidtas till aktuella förhållanden på marknaden, i jordbruket och i samhällsekonomin i övrigt. Det ankommer enligt riksdagsbeslutet på parterna - staten och de båda delegationerna - vid prisöverläggningarnaatt närmare överväga på vilket sättkostnadskompensationen skall beräknas. Även vid ett obundet system kan för vissa kostnader tillämpas automatiskt verkande regler. Det är emellertid enligt riksdagsbeslutet angeläget att prisregleringen för jordbruksprodukter utformas så att den blir ett stöd för strävandena att sänka produktionskostnaderna ochanpassa produktionens inriktning till marknadens efterfrågan. Regeringen har angett att det är en central uppgift för den ekonomiska politiken attbryta den hittillsvarande inflationsutvecklingen. har regeringen därför fastställt ett inflationsmål på högst 3 1. Som ett medel att nåinflationsmålet har regeringen föreskrivit ett allmänt prisstopp att gälla fr o mden till och med . Prisstoppet innebär enligt reglerna i förordningen (1985:82) om det allmännaprisstoppet i princip att man vid försäljning av tjänsteroch förnödenheter ej får överskrida det pris som tillämpadesden . I förordningen anges vidare några undantag. Detta gäller prishöjningar till följd av höjdaimportpriser, växelkursförändringareller kostnadshöjningar som inträffat föreden . Prop.1984/85:211 58 Ibeslut har regeringen kompletterat förordningenom prisstoppet med att ge statens pris- och kartell närand(SPK) i uppdrag att genom överläggningar med företrädareför företagen söka få tillstånd utfästelser rörande företagensprissättning. Utfästelserna skulle ihuvudsak innebära att företagens priser intesätts högre än vad som i respektive fall kan föranledasav faktiska kostnadsökningar och, beträffandelönekostnader sådana som ryms inomden av i (LO)-och () slutna ramöverenskommelse om högsten femprocentig ökning avdet genomsnittliga förtjänstläget för LO-SAF-området eller förandra avtalsområden inom en ram av motsvarande innebörd. 3 Kostnadskompensation och inkomstföljsamhet 3.1 Utgångspunkter och konstruktion Statsmakternasmål om en inflation på högst3 % som getts uttryck i införandetav allmänt prisstopp och andra ekonomisk-politiska åtgärdersamt livsmedelspolitiska beslut har varit utgångspunkterför JNs förslag om kostnadskompensation m m till jordbruketoch viss förädlingsindustri. Förutomdessa utgångspunkter bygger förslagetpå följande förutsättningar JN har utgåttfrån att vid beräkning avkompensationsbelopp för jordbruket och viss livsmedelsindustri per den 1juli 1985 och bör regeringens riktlinjer i anslutning tillprisstoppet tillämpas på saima sätt som de kommer atttillämpas för övriga företag och företagare. Prisregleringsperiodenskall enligt direktiven omfatta tiden - den 30 juni 1986.Mittpriserna föreslås fåändras och den1 . JN bör medges att vid behov få göragränsskyddsjusteringar ävenvid andra tillfällen. Restitution börav JN få medges enligt givna bemyndiganden. Prop.1984/85:211 59 JN utgår från att närstatsmakterna tagit ställning till här framlagda förslag får överläggningar /tas upp rörande fördelning påprodukter m m per . På samma sätt bör överläggningar skeper om den slutliga kompensationen, överhängsfrågorna och fördelningenpå produkter m m. Det kompensationsbelopp som per föreslås tillföras jordbruket och visslivsmedelsindustri avser dels kostnadsändringar inom dessa sektorer för tiden , dels en inkomstföljsamhet för jordbrukarna räknat framåt från . Kompensationsbeloppet bör reduceras för produktivitetstutvecklingen inomjordbruket och viss livsmedelsindustri. Då kostnadsberäkningarna förlivsmedelsindustrin bygger på preliminära data börsedvanligt bokföringsmaterial få åberopas vidförsta möjliga överläggningstillfälledå detta material föreligger, dvs tidigast per . För kostnadsutvecklingen inom jordbruket och visslivsmedelsindustri för tiden geskompensation . JN har utgåttfrån att vid beräkning av kompensationsbeloppet för jordbruket och viss livsmedelsindustri bör regeringens riktlinjer i anslutning tillprisstoppet tillämpas av parterna på samma sättsom gäller för övriga företag och företagare.Om effekterna av denna tillämpning visarsig bli annorlunda än vad som antas bör man fååberopa detta per . Vid beräkning av kompensationsbeloppet ges som hittillsingen kompensation för exportens andel av produktionen. Prop.1984/85:211 60 3.2.1 Kostnadsutvecklingen inom jordbruket Förslaget innebär att kompensation för kostnadshöjningar i jordbruksproduktionen gesmed . Vid beräkning av detta belopp har beaktatsden prismässiga kostnadsutvecklingen samt en prognos över influtna fodermedelsavgifter. Vad gäller frågan om lejt arbete har LRF gjort anspråk på kompensationpå grund av att utvecklingen av lönekostnaderna förden lejda arbetskraften överstiger PM-indexutvecklingen. Enligt regeringens uppdrag till SPK i anslutning till det allmänna prisstoppet beaktas inte vidprisdiskussioner lönekostnader för perioden 2:a kvartalet 1984 till 2:a kvartalet1985 som överstiger . JN har inte ansettsig kunna frångå dessa regeringens allmännariktlinjer. Någon kompensation för lejt arbete utöverden som ingår i nyssnämnda belopp kan därför enligt JNs tolkning av dessa riktlinjer inte utgå. 3.2.2 Kostnadsutvecklingen inom uppsamling och förädling Som underlag förförslaget om kostnadskompensationtill livsmedelsindustrin per har legat material som tagitsfram av branscherna inom berördlivsmedelsindustri och som granskats av SPK. Livsmedelsindustrins kostnadskompensation har beräknats till ett belopp om före produktivitetsavdrag att utgå per . I detta belopp har beaktatsen preliminär beräkning av livsmedelsindustrins kostnadsutveckling under periodenoktober - samt industrins intäkter för biprodukter (exkl internt vidareförädladebiprodukter inom mejeriindustrin). Ökadelönekostnader har beräknats enligt SPKs allmänna riktlinjer vad gäller löneglidning och regeringens uppdrag till SPK i anslutning till det alTmänna prisstoppet. 1984/85:211 61 Enligt skrivelse () till regeringen redovisar kommittén för överläggningar om jordbruksprisregleringenett par s k överhängsfrägor som skulle ha behandlats före . Den ena frågan berörintäkter av internt vidareförädladebiprodukter inom mejeriindustrin. Enligt koranittén bör frågan utredas. Jordbruket tillsanmans med SPK bör ta fram erforderligt faktamaterial. Den andra fråganinnebär att kompensationen för livsmedelsindustrins kostnader utformas så att den syftar till att begränsa löneglidningen. En arbetsgrupp har tillsatts med uppgift att ta fram en metod inomkompensationssystemet med sådant syfte. Med hänvisning till att expertarbetetmed dessa överhängsfrägor ännu inte avslutats föreslås att dessa frågorbehandlas vid Överläggningarna per . På grund av att underlaget för kostnadskompensationen bygger på preliminäraberäkningar bör vid senare överläggningstillfällenfå åberopas ett mer fullständigtunderlag. Om tillämpningen avregeringens allmänna riktlinjer i anledning avprisstoppet visar sig bli annorlunda änvad som antas bör man få åberopa dettaper . Som tidigare nämntshar regeringen i uppdrag till SPK angivit det kompensationsberättigade löneutrymmettill . Jordbrukarna bör ges motsvarande inkomstökning. Jordbrukarnas inkomstföljsamhet beräknasmed utgångspunkt från dessa riktlinjer. Beloppet för inkomstföljsamhetfrån och framåtkan därför beräknas till . I dettabelopp ingår överhäng från regleringsperioden /85. Fråndet beräknade beloppet bör på sedvanligtsätt göras ett avdrag för produkti vi tetsutveckli ngen. Prop.1984/85:211 62 BeträffandeLRFs anspråk på kompensation förlöntagarnas särskildaskattereduktion får JN anföra följande:Något beslut om vilket belopp eller vilka grupper somskall omfattas av ett sådant system har ännuinte fattats av statsmakterna. Det är därför enligt JNs mening inte möjligtatt nu ta upp denna fråga. Avdragför produktivitetsutvecklingen inom såväljordbruket som viss livsmedelsindustri bör enligt JN görasmed ett belopp om totalt . Detta belopp avser ett årsproduktivitetsutveckling inom det egentliga jordbruket och ett halvt årsproduktivitetsutveckling inom livsmedelsindustrin. 3.2.5 Sammanfattning av belopp 1juli 1985 (milj kr) Kostnadskompensati on - livsmedelsindustrin 153 Inkomstföljsamhet 102 Summa före produktivitetsavdrag 547 Produktivitetsavdrag -82 TOTALT 465 Medhänsyn till det rådandeprisstoppet beräknas den prismässigakostnadsutvecklingen för jordbruket och viss livsmedelsindustri uppgå till1,. Kostnadskompensationentill jordbruket och viss livsmedelsindustri föreslåsdärför nu preliminärt till (1,x 23,2 mdkr). Från detta belopp börgöras ett avdrag förett halvt års 1984/85:211 63 produktivitetsutveckling inom livsmedelsindustrin. En förnyad bedömningfår göras per påbasis av då tillgängligt material överprisutveckling m m och med beaktande av de riktlinjer som tillämpats förövriga företag. 3.3.2 Överhäng frånregleringsperioden /85 Överläggningarna per berör förutomkostnadskompensationen m m ett antal överhängsfrägor från regleringsåret1984/85 vilka i princip accepterats av statsmakternas. Överhängsfrågorna från1984/85 är: - intäkter av internt vidareförädladebiprodukter inom mejeriindustrin - avstämning av preliminärtavdraget belopp för förändrad förbrukning av handelsgödsel - möjlighet att åberopa definitiva kostnadsuppgifter för visslivsmedelsindustri avseende - återförande av engångsbelopp för vegetabilier - en metod inomkompensationsystemet som syftar till att begränsa löneglidningen inom förädlingsindustrin. JN avser att sedan statsmakterna beslutat om principer ochkompensationsbelopp till jordbruket och viss livsmedelsindustri per och efter överläggningar med delegationerna till regeringen inkommamed förslag om beloppens fördelning påprodukter. Etableringsstödetsyftar till att underlätta generationsskifte och till attnystartande jordbrukare skall kunna etablera sig. LRF och lantbruksstyrelsen (LBS) har föreslagit att stödet bör utgå även under1985/86. JN delar denna uppfattning. Utgifterna härför beräknas av LBS till ca . LRF har ejaccepterat att mer än får utgå om JNs förslag om det totala kompensationsbeloppet läggs till grund förkompensationen. Prop.1984/85:211 64 föreslår därför att får utgå för etableringsstöd. Liksom tidigare bör medel för detta ändamål tas inomden ram som tilldelas jordbruket. 5 Rådgivningoch djurens hälso- och sjukvård JN skulle ta upp fråganom ytterligare finansiering inom ramen förjordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård. Utgångspunkten skulle härvid vara att ytterligare avlastas statsbudgeten. Vidare skulle prövasmöjligheterna att finansiera en till10 milj kr uppgående del av kostnaderna för den statliga rådgivningentill jordbruket på annat sätt än över statsbudgeten. JN har inte - med hänvisning till den i avsnitten 8 och 9 lämnaderedovisningen av regleringsekonomin och till delegationernas olika principiellauppfattning i denna fråga -funnit det möjligt att nu finansiera dessa verksamheter inomprisregleringens ram. 6 Avbytarverksamhet, social försäkringsskydd, För låginkomstsatsning m m inom jordbruket har för budgetåret1984/85 anvisats med följandefördelning. 1984/85 miljkr Produktionsanpassning m m 38 Prop.1984/85:211 65 Eventuellabesparingar eller överskridanden beträffandebeloppen för leveranstillägg skall enligt gällandebestämmelser tillföras resp avgåfrån beloppet för avbytarverksamhet. JNskall /85 från anslagsposten ställa44 milj kr till lantbruksstyrelsens förfogande för tillfälligträntestöd till jordbruksföretagsamt för administration härav. JNhar i anslagsframställningen för budgetåret1985/86 föreslagit att oförändrat435 milj kr anvisas till låginkomstsatsning m m. Enligtförslag av LRF och LBS börräntestödet avvecklas enligt fastställdplan dock med förskjutning för norra . Räntedebiteringoch amortering för första årets stöd bör senareläggas ett år.För 1985/86 beräknar LBS kostnadernaför räntestödet till ca . Detta belopp från medel för låginkomstsatsningm m. Inom ramen för beloppet har LRF och LBS föreslagitatt får användas av LBS för en samordnad rådgivningsinsatstill de lantbruksföretag som erhåller stödet.JN tillstyrker dessa förslag. Avvecklingsersättningentill äldre mjölkproducenter bör bibehållasunder /86. Medel fördetta anvisas från medel för låginkomstsatsningm m (produktionsanpassning mm). JN föreslåri likhet med LRF att möjlighet ges att införaavvecklings- eller uppehållsersättning även för producenter inom kött-och fläsk/smågrisproduktionen. Medel härförförutsätts utgå från delposten produktionsanpassningsåtgärder. KDhar anslutit sig till LRFs förslag beträffande räntestödoch avvecklingsersättning för äldremjölkproducenter. Medelför att stimulera konsumtionen av nötkött,fläsk och k-mjölk har tidigare fåttutgå från delposten konsumtionsstimulerande åtgärder.JN har /85 5 1984/85. 1984/85:211 66 aktualiseratfrågan om pri snedsättningpå nötkött i syfte att minska exportöverskotten.JN finner det därför mycket tillfredställandeatt LRF nu föreslår att medel sätts av för dettaändmål. Ett belopp om högst100 milj kr av medel som anslagits för låginkomstsatsningbör därför enligt JNs mening i huvudsak fåanvändas på sätt som LRF föreslagit. LRF har föreslagitatt av fonderade medel för avbytarverksamhet bör50 milj kr överföras till posten produktionsanpassningsåtgärderm m. JN tillstyrker detta förslag. För låginkomstsatsningm m inom jordbruket bör de för /86 föreslagnamedlen om fördelas enligt följande. 7 Prisregleringen på olika produkter 7.1 Ändringar av förmalnings- och handelsgödselavgifterna Föratt förstärka regleringsekonomin föreslårLRF att förmälningsavgiften höjs med /lOO kg och att handelsgödselavgiften(prisregleringsavgiften) höjs med 3 procentenheter.Dessa båda höjningar beräknas ge . förordaratt handelsgödselavgiften får höjasenligt LRFs förslag.Detta ger ca . handelsgödselavgiftenförutsätts liksom inte påverka konsumentpriserna.Frågan om förmälningsavgiften kommer att behandlasvid överläggningarna om fördelningav beloppet på produkteri maj/. Prop.1984/85:211 67 Deanimalieprodukter som exporteras har producerats med hjälpav bl a svensk fodersäd som animalieproducenterna har betalat med svensktpris eller producerat själva. Härigenom har exportöverskottetav spannmål blivit mindre. Vid exporten av animalier har manfått priser som är lägre- i vissa fall mycket lägre - än på den svenska marknaden. Detta innebäratt animalieproducenterna får bära en del av spannmålsproducenternasexportkostnader. Kostnaderna för export av kött och fläskm m bör därför delvis bäras av spannmålsproducenterna.JN avser att ta upp frågan i samband med överläggningarnai maj/juni. Hittillshar en stor del av exportkostnaderna för spannmål täcktsav förmäl ningsavgifterna. Det bör övervägasom inte exportkostnaderna bör slås ut på hela spannmålsproduktionen. JNavser att också ta upp frågan om alternativafinansieringsvägar för spannmålsexporten, bl a fråganom förmäl ningsavgifterna. Beträffandefettvaruregleringen föreslår JN att statsmakternas beslut om fastställandeav fettvaruavgift (prop 1976/77:94) ändras enligt följande: så längeVM-priset på rapsolja ligger 1 - (beräknatpå det svenska oljevärdet)lägre än på sojaolja sättsfettvaruavgiften utifrån på rapsolja. Liggerrapsoljepriset utanför detta intervall anpassas fettvaruavgiften till noteringenför sojaolja enligt sairma modell som för närvarande.JN bör erhålla bemyndigande att om utvecklingen av deinternationella priserna så motiverar göra justeringar avdenna regel. Berörda branschorganisationer har accepterat detta förslag. Eftersomhuvudsyftet med fettvaruregleringen är att skydda oljeväxtodlingenär det enligt JN naturligt att i störstamöjliga utsträckning utgåfrån rapsolja vid fastställandeav fettvaruavgift. Eftersom två tredjedelar av förbrukningenutgörs av importerade oljor ärdet dock rimligt att även beakta priset påsojaolja, den viktigaste importerade oljan, då prisskillnadentill rapsolja på världsmarknaden är onormalt 1984/85:211 68 stor.Detta är ett konsumentskydd mot alltförhöga priser (inkl fettvaruavgift) pa sojaolja i förhållandetill fastsställt oljevärde. JNhar vidare för avsikt att inom ramen förnuvarande principer besluta om vissa tekniska förändringar.Dessa förändringar väntas påsikt medföra förbättringar av regleringsekonomin. 7.3 Areal avgift för potatis Densom odlar potatis på en sanmaniagd åkerarealav minst 0,5 ha erlägger arealavgift (10 § sistastycket lagen (1967:340). får JN bestämmaavgiften till högst per ha. Föratt regleringsekonomin skall kunna förbättrasföreslås bemyndigandet utsträckastill per ha års odling. 7.4 Importstödjande åtgärder vid brist påpotatis Vidpåtaglig brist på potatis i Sverigeoch samtidig brist ute i tenderar priserna att stiga mycket kraftigt. En dämpning av prisutveckingen i kan i sådanalägen vara möjlig om en begränsadsubventionering och samordning vidtas vid import. JNföreslår därför att JN bemyndigas att ge regleringsföreningenSveriges Potatisintressenter (SPI) möjlighet att vid påtagligabristsituationer genom olika åtgärder försöka påverka importen såatt utvecklingen av priserna i dämpas samt att användahögst av SPIs regleringsmedel fördetta ändamål.