prop · G803151 · 1984-12-31 00:00:00 — För att undvika denna och andra negativa effekter och för atlåsladkomma en optimal avvägning mellan resurser i öppen vård resp. iinstitutionsvård är det nödvändigl att planeringen av dessa olika resursersamordnas i en gemensam vårdresursp-lan. En utveckling i denna riktning kanskönjas på vissa håll i landet. De nuvarande planbestämmelserna, vilka även innefattarresurser i öppen vård, har emellertid inte fåtl eU tillräckligt genomslag iplanerna. Arbeletmed de nu gällande planerna har emellertid inneburit att kommuner ochlandstingskommuner har funnit former för samarbetet i här aktuella frågor.Därmed har också skapats förutsättningar för en utvecklad och förbättradplanering. På vissa håll har också påbörjats försök med bredare analyser avvårdbehov m.m. Detär enligt min mening angeläget atl redan i nästa planeringsomgång, vilken avsertiden , få till slånd planer som utgår från del totala behovet i frågaom missbrukarvård m.m. och som också omfattar olika typer av vårdresurser. Detlaframstår som särskilt angeläget med hänsyn till att del nuvarandestatsbidraget till alkoholpolikliniker och vårdcentraler slås ihop medinstitutionsbidraget till en för kommunerna fritt disponibel resurs. Syftet medsammanslagningen av bidragen är just att åstadkomma ett bättre samspel och enmindre skarp gräns mellan öppen vård och institutionsvård. Jag finner detdärför angeläget att detta också får genomslag i planeringen. Ensamlad vårdresursplanering bör bl.a. leda till en större samordning av kommunernasoch landstingskommunernas verksamheter inom missbrukarvården och barn- ochungdomsvården, vilket bör resultera i etl effektivare utnyttjande av de samladevårdresurserna. Planeringen blir också ett viktigt instrument vid behandling avfrågor om omstrukturering, utveckling, eventuella nedläggningar etc. Envårdresursplanering skapar också bättre förutsättningar för en samlad uppföljningav vårdens utveckHng och av att denna ligger i linje med intentionerna bakom enstatsbidragsreform. 5Förslag till utformning av ett nytt statsbidrag till missbrukarvård m.m. Medde utgångspunkter som jag redogjort för i det föregående har en överenskommelseträffats mellan statens förhandlingsnämnd och företrädare förLandstingsförbundet resp. om ett nytt statsbidrag till missbrukarvårdm.m. Den träffade överenskommelsen, som återfinns i bilaga 1, bör enhgt minmening godkännas. Överenskommelsen Hgger till grund för mina förslag i detföljande. 5.2 Bidragetsinnehåll och fördelning Jagföreslår att de nuvarande statsbidragen till hem för vård eller boende resp.till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare samt tillförsöksverksamhet med familjevård för vuxna missbrukare upphör och ersätts medett statsbidrag tiH missbrukarvård m.m. Statsbidragetbör utgå i form av kommunbidrag, platsbidrag och omstruktureringsbidrag. Kommunbidragetbör ulgå till kommunerna för olika typer av insatser för missbrukare och vissaungdomar. Kommunerna äger därvid fritt disponera bidraget till olikaverksamheter för missbrukarvård m. m. vilka drivs av kommuner/landstingskommuner,kommunalförbund eller till olika verksamheler som drivs av organisationer, stiftelsereller annan huvudman med ideell inriktning. 1984/85:151 22 Kommunbidragetfördelas utifrån del genomsnittliga antalet vårddagar som varje kommun harutnyttjat vid statsbidragsberättigade institutioner under åren 1983 och 1984.Kommuner som har utnyttjat den statsbidragsberättigadeinstitutionsvården i liten utsträckning eller inte alls, får ändå del avbidraget på så sätt att alla kommuner garanteras ett bidrag motsvarande avdet genomsnittliga antalet vårddagar per 1 000 invånare i riket som helhet.Vidare skall beaktas den nuvarande fördelningen av statsbidraget tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare. Somjag tidigare nämnt är ett av syftena med ett sammanslaget statsbidrag attluckra upp gränsen mellan öppen vård och institutionsvård och all skapamöjligheter till utveckling av vård i mellanformer m.m. Detta syfte uppnås ocksånär huvuddelen av bidraget inte specialdestineras till vissa vårdformer utangår till kommunerna, som ges frihet att välja de för sina respektive behov ochförutsättningar lämpHgaste vårdformerna. Utnyttjandetav institutionsvård torde f.n. vara det mest rättvisande måttet på behovet av missbrukarvårdoch bör därför läggas till grund för fördelningen av bidraget. Det finnsemellertid också starka skäl att värna om de värdefulla resurser som utgörs avalkoholpolikliniker och de vårdcentraler som vissa kommuner ochlandstingskommuner driver. Dessa bör därför beaktas vid fördelningen avkommunbidraget. I övrigt saknas bra och tillförlitiiga mått på verksamheten iöppen vård. Det är angeläget alt arbetet med att finna bättre behovsmåttfortsätter. Platsbidragbör utgå till huvudmän för vissa institutioner, med ett bestämt belopp perplats. Deinstitutioner som skall erhålla platsbidrag är i huvudsak de f.d. siafiiga nykterhetsvårdsanstalternaoch ungdomsvårdsskolorna. Institutionerna finns angivna i bilagorna 1 A och 1 Btill den nämnda överenskommelsen. Detfrämsta skälet till att utge platsbidrag till vissa institutioner är all dessa avdelvis historiska skäl och på grund av sin karaktär har betydligt högre koslnaderän flertalet insfilutioner i övrigt. Det rör sig om institutioner med en högpersonaltäthet, vilka främst vänder sig till den mest utsatta gruppen missbmkareoch ungdomar. Institutionerna, som har stora upptagningsområden, har iallmänhet resurser för tvångsvård av missbrukare och ungdomar vilka behöver ståunder särskilt noggrann tillsyn. Dehär aktuella institutionerna är således kostnadskrävande enheter, för vilkastaten genom statsbidraget svarar för en stor del av kostnaderna. Huvudmänför dessa enheter är såväl kommuner som landstingskommuner. Ett genomförandefullt ut av principen att kommunerna skall ha hela kostnadsansvaret för vårdenskulle kunna äventyra dessa enheters existens, vilket skulle medföra en radnegativa effekter för vården av de mesl utsatta grupperna. 1984/85:151 23 Omstruklureringsbidrag bör kunna utgå till huvudmän fördels sådana institutioner som blir berättigade till platsbidrag i det nyabidragssystemet, dels de f.d. erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstaherna,vilka får bidrag i nuvarande bidragssystem och vilka finns angivna i bilaga 1 CtiU överenskommelsen. Om en huvudman vidtar strukturförändringar som får tillkonsekvens att minst fem platser avvecklas vid en institution som är berättigadtiU platsbidrag, föreslår jag att omstruktureringsbidrag skall ges med ett fastengångsbelopp per avvecklad plats. Omstruktureringsbidrag skall även ges vidavveckling av minst en fjärdedel av antalet platser, dock lägsl 10 platser, vidde f.d. erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstalterna, även i detta fall medett fast engångsbelopp per avvecklad plats. Syftet med omslruktureringsbidragel är främst attunderlätta en nödvändig omstrukturering av institutionsvården och att geberörda huvudmän viss kompensation för de kostnader som uppstår vidavvecklingar av hela eller delar av institutioner. Behovel av ell omstruklureringsbidrag är betingat av detökade kostnadsansvar för värden som kommunerna får i det nya bidragssystemet.Kostnadsjämförelser mellan olika slag av vårdinsatser kan sannohkt komma attleda till en minskning av efterfrågan på institutionsvård. Antalet platser för sädanvård mäste då begränsas. I en situation med sjunkande efterfrågan harinstitutionshuvudmännen begränsade möjligheter att genom avgiftshöjningar fåtäckning för sina koslnader. Det framsiår därför enligt min mening som rimligt atlstaten bidrar till dessa omstmktureringskostnader. Möjligheterna att erhålla omstruktureringsbidrag begränsasdock till sådana instilulioner som i första hand bedöms bh berörda i enomstruktureringsprocess, nämligen de f.d. nykterhetsvårdsanstalterna ochungdomsvårdsskolorna. Dessa institutioner är i de flesta fall relativt stora ochhar vanligen också stora upptagningsområden. Vidare är de ofta geografisktavskilt belägna, vilket bl.a. innebär att en alternativ användning av lokalernakan vara svår att finna . Det kan också råda brist på alternativsysselsättning för de anställda vid institutionen. Jag har tidigare framhållitönskvärdheten av en utveckling av institutionsvården bl.a. mot mindre enheteroch en mer differentierad vård. Genom förslagel om ett omstruklureringsbidragkan en sådan utveckling underlättas. 5.3 Planering ocb uppföljning av vården Jag har i det föregående framhållit vikten av att dennuvarande inslitutionsplaneringen för missbrukarvården utvidgas till envårdresursplanering. Delta är särskilt angeläget eftersom ett viktigt syftemed etl sammanslaget statsbidrag till missbrukarvård är att luckra upp gränsenoch förbättra samspelet mellan öppen vård och institutionsvård. Det är därförväsentligt att vården planeras i ett sammanhang. Prop.1984/85:151 24 Jag avser att senare föreslå regeringen attsocialtjänstförordningen ändras på elt sådant sätt alt vikten av all ta hänsynäven till öppenvårdsresurserna vid upprättandet av planerna över behovet av vård eller boende ytterligare markeras. Jag förutsätter att kommuner ochlandstingskommuner redan vid nästa planeringsomgång strävar efteratt ge planerna, som avses gälla , ett innehåll enligt vad jaghär har skisserat. Som jag tidigare nämnt har en viklig uppgiflbåde när det gäller att ge kommuner och landstingskommuner råd och stöd bl.a.vid planeringen och när det gäller att följa upp vårdens utveckling. Jag föreslår att , bl.a. mot bakgrund avden önskvärda utvecklingen mot en samlad vårdresursplanering, eftersamråd med de båda kommunförbunden till skall redovisa ensammanställning och analys av de förändringar som har skett inom missbrukarvårdenm.m. Materialet skall bl.a, Hgga till grund för fortsatta ställningstaganden ifråga om statsbidraget. 5.4 Bidragssystemets ikraftträdande m.m. Jag föreslår att det nya statsbidraget lill missbrukarvårdm.m. träder i kraft . upphör bidraget till drifienav hem för vård eller boende. Bidraget till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler för narkotikamissbrukare, som utbelalas för kalenderår iefterskott, bör i princip upphöra redan fr. o. m. och kommersåledes, vid bifall till mina förslag, atl utbetalas sista gången under år 1985för den verksamhet som har bedrivits . Jag kommer senare attföreslå regeringen att förordningen (1981:614) om statsbidrag till kommunernasverksamhet med alkoholpolikliniker skall upphävas. Del nya statsbidragssystemet avses gälla ,dvs. fram lill utgången av . Fyraårsperioden moliveras bl.a. av behovetav klara förutsättningar för kommunernas och landstingskommunernas planering avden verksamhet som bidraget avser. finns behov av en brytpunkt förfortsatta överväganden om statsbidraget, bl.a. utifrån den uppföljning avvårdens utveckling som jag har nämnt. Vidare föreslår jag att det bidragssystem avseende hem förvård eller boende vilket har gällt (prop. 1980/81:196, SoU1981/82:23, rskr 92) skall gälla även för . Den träffade överenskommelsen innebär att bidragssystemetför avseende hem för vård eller boende förlängs att gällaockså för . Bidraget skall för baseras på ett belopp av 711 milj.kr. vilket är samma nominella nivå som för . Det totala bidragetfördelar sig enligt följande. 1984/85:151 25 nykterhetsvårdsanstalterna , Runnagården (medBro- 68 torp), Hornö, Frösö, Hesselby samt etl LVM-hem iStockholms kommun och ett i behandlings- och inackorderingshem för narkotikamissbruka- 42 inackorderingshem för alkoholmissbrukare 119 Överenskommelsen innebär vidare att ett nytt bidragssysteminförs , och skall gälla till och med . I det nyabidragssystemet ingår även det nuvarande statsbidraget till alkoholpoliklinikeroch vårdcentraler för narkotikamissbrukare samt statsbidraget förförsöksverksamhet med familjevård för vuxna missbrukare. Det slutligabidragsbeloppet för fastställs i överenskommelsen till 810 milj. kr. vilkelsammantaget innebär samma nominella nivå som för för motsvarandeverksamheter. Av del totala bidragel om 810 milj. kr. beräknas 169 milj.kr. komma aU utgå i form av plalsbidrag till vissa institutionshuvudmän. Jag föreslår atl statsbidraget utbelalas avsocialstyrelsen enligt den fördelning som statens förhandlingsnämnd anmäler. 6 Särskilda medel för utvecklingsinsatser Det föreslagna nya statsbidragssystemet ger helt andraförutsättningar än det nu gällande för atl stimulera en angelägen utveckHng ochförändring av vården enligt de rikllinjer som jag har dragit upp. Den ingångaöverenskommelsen ger uttryck för en gemensam grundsyn mellan staten ochkommunerna i fråga om den förändring och utveckling som är angelägen på dettaområde. Jag utgår från att förändrings- och utvecklingsarbetet i alllväsentligt skall kunna äga rum inom ramen för den förändring av statsbidragensom här föreslås. Denna uppfattning har också starkt hävdals från de båda kommunförbundenssida. I statsbudgeten finns redan nu vissa medel avsedda förstöd till utvecklingsarbete inom missbrukarvården. Till betydande del har dessamedel avsatts i samband med regeringens förslag om en intensifierad narkotikapoHlik(prop. 1984/85:19, SoU 8, rskr 104). Medlen finns anvisade bl. a. underanslaget J 5 Utveckling och försök med vissa vårdformer. De medel som här avses är emellertid främst avsedda förrena öppenvårdssatsningar. Som en komplettering till delta och till del nyastatsbidragssystemet finner jag det angeläget att även skapa vissl ulrymme föralt i särskilda fall kunna ge ett projektinriktat statligt stöd med inrikiningpå vissa speciella nya eller förändrade former av institutionsvård elleralternativ till sådan vård. XRiksdagen 1984/85. 1984/85:151 26 Bidragbör således kunna utgå för särskilda utvecklingsprojekt inom missbrukarvård m.m.,främsl för rena projektkostnader men även i form av igångsättnings- elleromställningsbidrag , i synnerhet när det gällerverksamheter som startas av stiftelser eller andra ideella organisationer.Utvecklingsbidrag bör utgå under högsl . bör enutvärdering av verksamhelen genomföras. Jagföreslår alt för avsätts 10 milj. kr. i särskilda utvecklingsmedel försådana ändamål som jag här har beskrivit. För /86 uppgår medelsbehovetsåledes till 5 milj. kr. Medlen bör disponeras av enligtde beslämmelser som regeringen meddelar. HSocialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler 1983/84 Ulgift 87740 043 1984/85 Anslag 89901000 Medändring av vad som föreslagits i proposition 1984/85:100, bilaga 7, bör anslagetupphöra. Bidragel ingår i nytt anslag Bidrag till missbrukarvård m. m. H2.Bidrag till missbrukarvård m. m. 1985/86 Förslag 405000 000 (nytt anslag) Frånanslaget utgår bidrag till missbrukarvård m. m. i enlighet med den överenskommelsemellan slatens förhandlingsnämnd, och som jag redogjort för ovan, Bidragel avser första halvåret1986. H 3.Bidrag lill driften av hem för vård eller boende 1983/84 Utgift 627 264 684 1984/85 Anslag 618000 000 1985/86 Förslag 355500 000 Frånanslaget utgår bidrag fill drifien av hem för vård eller boende i enlighet medden överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd. som jag redogjort för ovan. 1984/85:151 27 Utveckling och försök med vissa vårdformer 1983/84 Utgift 4 775 702 Reservation 1 920 676 1984/85 Anslag 7 000 000 1985/86 Förslag 23 060 000' vissa från tidigare anslaget J 6 överförda medel. Utövervad som förslagits i proposition 1984/85:100, bilaga 7, föreslår jag att 5milj. anslås till försöksverksamhet med inrikining på nya eller förändradeformer av institutionsvård eller alternativ till sådan vård. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen atl godkänna överenskommelsen mellan slatensförhandlingsnämnd saml företrädare för och om statsbidrag till missbrukarvård m. m. atttill Bidrag till driften av hem för vård eller boende för budgetårel 1985/86anvisa ett förslagsanslag av . atttill Bidrag till missbrukarvård m. m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av . attmed ändring av vad som föreslagils i proposilion 1984/85:100 bilaga 7, inteanvisa något anslag till Bidrag lill alkoholpolikliniker och vårdcenlraler. atttill Utveckling och försök med vissa vårdformer för /86 anvisaett reservationsanslag av , dvs. utöver vad somföreslagits i proposition 1984/ 85:100, bilaga 7. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Kartong: S, 27. 4:e ;ilt-sats, rad 1, Står: 1985/86:100Rättat till: 1984/85:100. rad 2, Står; som Bidrag 1984/85:151 28 ProlokoU,fört vid förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd samtföreträdare för och om statsbidragtdl missbrukarvård m. m. överdirektören , departementssekreterarenAgneta Rönn-Diczfalusy, departementssekreteraren ochbyrådirektören . direktören och sektionschefen . Svenskaslaten, och Svenska kommunförbundel har den 10 april 1980träffat överenskommelse om ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalterm. m. Parierna var ense om att statsbidrag för verksamheten skulle utgå tillkommun/landstingskommun. Statsbidragets utformning skulle medgehandlingsfrihet för kommun/ landstingskommun och vid den närmare utformningenskulle schablonisering av statsbidraget eftersträvas. Den25 överenskom parterna om en statsbidragskonstruktion som i avvaktanpå erfarenhelerna av konstruktionen skulle tillämpas . Enligtsocialtjänstlagen har kommunerna ansvar för atl den enskilde får den vård sombehövs. Detta gäller även vård i hem för vård eller boende. Av detta vårdansvarföljer att kommunerna också har kostnadsansvar för aktuella insatser.Kommunerna bör härigenom ha ett särskilt ansvar för atl resurserna svarar molaktuella behov och ulnyttjas på elt effektivt sätt. Målsättningenmed det nya statsbidragssystemet är alt reducera olämpliga styreffekter. Idetta syfte disponeras huvuddelen av bidragssumman fritt av kommunerna föråtgärder inom missbrukarvården. Viss institutionsvård bedöms dock fortfarandeböra garanteras särskilda bidrag. Detråder bred enighet om att en omstrukturering är önskvärd inom de aktuellavårdområdena. Detfinns inte anledning alt begränsa synen på omstrukturering till endaslförändringar inom institutionsvården. Det måsle vara en riktig utveckling atl institutionsvårdersätts av andra slag av insatser, t. ex. inom den öppna verksamheten. Det äralltså önskvärt att statsbidragssystemet inte motverkar en sådan utveckling. Kommuneroch landstingskommuner har ett gemensamt ansvar för att behovet av hem för vårdeller boende tillgodoses. Del åligger dem att bedriva gemensam planering. Dennaplanering bör kunna spela en central roll vid hantering av frågor omomstrukturering. Det är väsentligt att den institutionsplanering som enligtsocialtjänstlagens 23 § skall läggas till grund för resursernas användningutvecklas i riktning mot en samlad vårdresursplanering som även innefattaröppenvårdsresursernas utnyttjande. Mot denna bakgrund träffas följande överenskommelse. Parterna ärense om att för åren 1986 tillämpa ett bidragssystem enligtbilaga 1 till detta prolokoll. Parterna ärense om att statsbidrag för skall uppgå till . Den närmare fördelningen på olika bidragstyper skallfastställas Parterna ärense om statsbidrag för enligt bilaga 2 till detta prolokoll. Denna överenskommelseskall för att bli gällande godkännas av regeringen, styrelsen förLandstingsförbundet och styrelsen för . Detta protokoll är upprättat i tre exemplar, av vilkaparterna tagit var siu. Kartong- S, 29. Står: den februari1985. Rättat till: . 1984/85:151 30 TiU prolokoU mellan statensförhandlingsnämnd samt företrädare för och om statsbidrag till missbrukarvård m. m. Överenskommelse om konstruktion av statsbidrag till missbrukarvårdm. Staten skall ulge statsbidrag tillkommun/landstingskommun för missbrukarvård m. m. enligt följande regler. Nuvarande slalsbidrag till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler för narkotikamissbrukare upphör från och med den 1 januari 1985och ersätts med statsbidrag enligt denna överenskommelse. Statsbidrag till försöksverksamhelmed familjevård för vuxna missbrukare upphör från och med den 1 januari 1986och ersätts med statsbidrag enligt denna överenskommelse. Statsbidragetutgår i form av platsbidrag, omstruktureringsbidrag och kommunbidrag enligt punklerna3-5 denna överenskommelse. Plalsbidrag ulgårtill huvudmän för i bilaga 1 A angivna ungdomsvårdsskolor med 250 000 kronorper inskrivningsplats och med per utskrivningsplats. Plalsbidrag utgår till huvudmän för i bilaga 1 B angivna nykterhetsvårds-anstahermed per plats. Platsbidrag utgår endast för platser som är i drift. Platsbidrag erhålles från och med den månad platsen tas idrift tiU och med den månad platsen tas ur drift. Platsbidrag för plalser som inle är i drift innehålls avstaten eller i förekommande fall återbetalas till staten. Huvudman förinstitution enligt bilaga 1 A och 1 B skall före del årplatsbidraget avser till staten anmäla vilka plalser och vid vilken tidpunktplatserna tagits i respeklive tagits ur drift. Plalsbidrag som inte utnyttjats under elt år eller deldärav utbetalas nästkommande år tillsammans med och efter samma principer somkommunbidraget. Som ett led i omstruktureringen skall ske en årlig översynav bilaga 1 A och 1 B. Om huvudman vidtar strukturförändringar med konsekvensenatt minsl fem platser avvecklas vid en institution angiven i bilaga 1 A eller 1 B utgår omstruklureringsbidrag med per plats vid ungdomsvårdssko la och med per plats vid nykterhetsvårdsanstalt. Detta gäller inte utskrivningsplatser enhgt bilaga 1 A. Omstruklureringsbidrag utgår även vid avveckling av minst en fjärdedel av anlalel platser, dock lägst tio platser, vid institution angiven i bilaga 1 C med per plats. Prop.1984/85:151 31 Omstruktureringsbidragkan endast utgå en gång för angivet antal platser. Beslut om avveckling skallföre årel före avvecklingsåret anmälas till staten. Medelberäknade för platsbidrag som avvecklas enligt bestämmelserna i denna punktöverförs till kommunbidrag. Kommunbidragutgår till kommuner fördelat med utgångspunkt från det genomsniltliga antalet utnyttjade vårddagar vid slalsbidragsberätiigade institutioner enligt protokoll med senare överenskomna förändringar, dock atl alla kommuner garanleras kommunbidrag motsvarande av det riksgenomsnitlliga antalet vårddagar per 1 000 invånare. Vidare skall beaklas den nuvarande fördel ningen av statsbidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkoti kamissbrukare. Kommunbidragutgår med det belopp som återstår sedan platsbidrag ochomstruktureringsbidrag frånräknats det totala statsbidraget till missbrukarvårdm. Kommunäger fritt disponera kommunbidraget för åtgärder inom missbrukarvård m. m.till olika verksamheter som drivs av kommuner/ landsfingskommuner,kommunalförbund eller till olika verksamheler som drivs av organisationer,stiftelser eller annan huvudman med ideell inriktning. Platsbidragoch kommunbidrag utbetalas med halva årsbeloppel respektive det år bidraget avser. Omstruklureringsbidrag utbetalas vid samma tillfällen. Förinstitution som drivs av annan än /landstingskommunal huvudman skallomstruktureringsbidrag utbetalas till den kommun/landstingkommun till vilkeninstitutionen knutits genom vårdavtal. Omslruktureringsbidraget är främstavsett all bidraga till institutionshuvudmannens avvecklingskostnader. Socialstyrelsenskall efter samråd med och till redovisa en samman ställning och analys av de förändringar som har skett inom missbrukarvården Kartong: S 31, Punkt 5. rad 3, Står: Rättat till:25 mars. 1984/85:151 32 Parternaär överens om vikten av en länsvis vårdresursplanering. Denna skall göras isamverkan mellan landstingskommunen och kommunerna inom respektivelandstingsområde. och åtar sig attrekommendera att denna gemensamma planering av vårdresurserna inriktas på enprövning av möjligheterna till omstrukturering av vården.