prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — mjölk- och feitvaruregleringen görs till föremål för ensärskild översyn och att man i samband därmed också studerar prisutveckling ochprisrelationerna mellan de olika produkterna vid mjölkproduktionen av smör,ost, mjölk och fil saml priskvolerna mellan smör och margarin och hur detlapåverkat hela prisbilden, I direkliven för en sådan översyn borde också ingåall förenkla mjölkregleringen och undvika den belydande rundgången i dellasystem. 12.8.76 : Vi vill- föreslå all enöversyn göres av gällande system [för mejeriprodukter] medsyfte all åslad komma en radikal förenkling, så att nuvarande rundgång av utjämningsav gifter och utjämningsbidrag undvikes. Vi finner det likaså angeläget atl vissa förändringargenomförs inom regleringen för oljeväxter och fetlvaror. Vi är medvetna om att de ändring ar som här föreslås delvis slår i motsättning till indusirins principiella förord för total avreglering.- En försia åtgärd borde vara att foderproteinet åsätts ellhögre värde, eventuellt med hjälp av en avgifl på foderprolein. Ett högre värdepå proteinet ger två fördelar, dels verkar del hämmande på animalieproduktionenoch kan bidra till alt minska överskotten i animaliesektorn, dels ges deninhemska proteinfoderodlingen ett ökat slöd vilkel leder till minskadimport saml minskade överskott av spannmål. Importen av proteinfodermedel bör betraktas somutbytesimport i likhet med importen av vegetabiliska oljor. Förinförselavgifter på vegetabiliska oljor gäller atl dessa skall finansiera deninhemska produktionen av sådana oljor. med detta konsistent förfarande är atlimportavgifter på proteinfodermedel skall finansiera den inhemska produktionenav proieinfodermedel. Vi vill i detta sammanhang också framhålla att enligi våruppfattning talg och isler erhållil en någol säregen position inom prisregleringen.De är klassade som biprodukter och skall således ej erhålla något gränsskydd.Trots detla ulgår fettvaruavgifter på importen och ganska betydandeexportbidrag. Dessa produkters ställning i prisregleringen bör inle varaannorlunda än vad som gäller för de och oljor som de konkurterar med.Vi vill därför föreslå att fettvaruavgifi även utgår på inhemsk konsumtion avtalg och isler. Prop.1984/85:166 160 13.13 Lanlbruksstyrelsen: Styrelsen har i sina direktivtill lant bruksnämnderna angående rådgivningens inriktning prioriterat rådgivning rörande bl. a. produktionsbalansfrägorna. Styrelsen har således i huvudsak genomfört vad livsmedelskommiiién framhållit rö rande rådgivningens och rationaliseringsverksamhetens inriktning. Härut över avser styrelsen bl.a. i samband med införande av ell tvåprissyslem för mjölkproduklionen ytterligare inlensifiera verksamheten med all ge nom rådgivning slödja åtgärder för bättre produktionsbalans. Kommittén har bl.a. behandlat frågan om maskinkapaciteleninom jordbruket. Enligt lantbruksslyrelsens bedömning föranleder interesultaten från den av kommittén redovisade utvärderingen behov av någraytterligare ålgärder från samhällels sida. 1 sin rådgivning tillmäterlantbruksnämnderna frågor som rör den för varje förelag ekonomiskt lämpligamaskinkapaciteten stor betydelse. Belräffande samverkan delar lantbruksslyrelsen kommitténsuppfattning all förbättring av nuvarande villkor för lånegarantier eller nyastödformer för att främja samverkan inte är motiverad. 13.23 Statskontoret: LMK menar nu alt resursinflödet tilljordbruket bör begränsas och att de statliga ralionaliseringsålgärderna böranpassas efter dessa förulsällningar. Statskontoret delar denna uppfattning påpeka atl möjlighelerna att påverka jordbrukarnas investeringsbeslutgenom rådgivning eller genom all inle lämna kreditgarantier är begränsade. Däremotpåverkas invesieringsförulsätlningarna mycket slarkt genom tillämpningen avjordförvärvslagen. I den situalion som råder för jordbruket är det enligtstatskontorets mening uppenbart all regionalpoliliska bedömningar vidtillämpningen av jordförvärvslagen måste tillmätas avsevärt störte vikl än lidigare.-- För övrigl anser statskontoret atlbehovet av atl ha kvar jordförvärvslagen kan ifrågasättas. 13.27 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Forskning avdet slag fåtl regeringens uppdrag att utreda torde få stor betydelse i etllångsiktigt arbele att finna nya effektiviseringsvägar i jordbruket. Livsmedelskommitiénsarbete inklusive dess reservationer och särskilda yttranden visar alt de Iradilionellaeffekliviseringsvägarna nu är mera svårframkomliga . 13.30 i : uppfattningen utifrån erfarenhelerna från länets jordbruk atl näringen nuär inne i en utvecklingsfas som släller ökade krav på de slatliga insatsernaför rationaliseringsverksamheten och rådgivningen och som i sig rymmer nyamöjligheter och utvecklingsvägar. vill också peka på konse- Prop.1984/85:166 161 kvenserna i ett mer långsiktigt perspektiv som växer framgenom exempelvis miljö- och nalurvårdsintressenas ökande influens påprimärproduktionen, starkare krav på störte regionalpolitiskl inflyiande ijordbrukspolitiken, ökning av s. k. deltidsjordbruk etc. De antyddautvecklingstendenserna och livsmedelskommitténs nu slutförda arbete får enligtlänsslyrelsens uppfattning konsekvenser för såväl den framlida markpolilikensom rationaliseringsverksamheten och rådgivningen lill jordbruket. Det finnsdärför etl behov av en allmän översyn av raiionaliseringsverksamhelens olikadelar. 13.31 i : En följd av dennedskärning av jordbruksproduktionen som kan bli aktuell är atl behovet avrådgivning från främst lantbruksnämnd och skogsvårdssiyrelse generelll ökar.Denna rådgivning kan l.ex. avse satsning på alternativ jordbruksproduktion ochkompletterande sysselsättning utanför jordbrukel. Giesbygdsdelegationenframhåller också i sin rapport (Ds I 1984:20) atl detla i sin tur kan kräva enomfördelning av resurser inom lantbruksnämnderna. 13.33 i : Lantbruksnämndernabör i sin rådgivning prioritera sådana ålgärder som främjar ett minskalberoende av importerade produktionsmedel som elt led i det övergripande måletall minska överskotlsproblemen. Sysselsättning i verksamheter som kankombineras med atl driva ett beslående jordbruk bör också ges hög priori-let irådgivningen. Länssiyrelsen ser posilivi på olika former av deltids-jordbruk. 13.35 i : anseratt [jord brukspolitiken bör ge] möjlighet för familjejordbruken alt investera. [bör] ges möjlighel all driva en investeringspolitik - bevilja garanlilån - anpassad lill gotländska förhållanden. bör tillförsäkras rådgivningsresurser sominriklas på all utveckla familjejordbruket, t. ex. vad gäller odling av andragrödor. 13,43 i : vill underslryka belydelsen av all också rationaliseringspolitiken i sin lillämpninganpassas till de regionalt olika förutsättningar som finns. Det särskilda raiionaliseringsstödsom utgår lill jordbruket i norra är ur denna synvinkel av myckel slorbetydelse. Kommiltén berör i delta sammanhang också förekomsten avmaskinsamverkan och sambruk. Kommiltén har enligt mening enpositiv inställning till samverkan inom jordbrukel och betonar de fördelar somen sådan kan medföra. Eftersom efterfrågan på det slalliga slödet tillsamverkan som finns är lilen föreslår dock kommiltén atl stödmöjligheternaupphör. konstaterar kommittén att jordbrukarnas kunska- Prop.1984/85:166 162 per om hur t. ex. maskinsamverkan organiseras och den totallaeffekten av samverkan synes vara låg. Rådgivning i samverkansfrågor bör därförges hög prioritet. Enligt mening bör en ökad rådgivningsinsatskunna återspegla sig i en ökad efterfrågan på slöd. Samverkan bör därföråtminstone i skogslänen kunna ges en extra stimulans genom ett bibehållande avoch kanske t.o.m. förbättring av del ekonomiska slödel till samverkan. 13.48 i : LMK föreslår ilikhel med nort- landskommiitén, att reglerna för det regionala rationaliseringsslödel kom pletteras med möjligheter till slartbidrag och garanterad ränta vid störte investeringar i utvecklingsbara företag. De nya reglerna är avsedda all underlätta mer omfattande invesleringar i jordbruksanläggningar med sär skild hänsyn till likvidiletsfrågor under de försia åren efter investeringen. finner att dessa nya stödformer börgenomföras. De bör ingå bland de åtgärder som måsle lill för all vända den kraftigt nedåtgående utvecklingen vad gäller investeringar i bl. a. djurslallar. 13.49 i : För alt hållajordbrukets maskinkost nader nere föreslår kommillén en högre grad av maskinsamverkan och uppdrar åt lantbruksnämnden alt prioritera sin rådgivning i den riktningen. Trols de praktiska svårigheterna på grund av bl.a. klimatiska skäl anser att en hel del kan göras inom detta område och avser all öka insatserna för att åstadkomma en mera utbredd samverkan. 13.53 : Om vi i Sverigeskall kunna ha kvar en levande landsbygd och ett uthålligt jordbruk i framtidenmåste den av statsmakterna påbjudna, och av lantbruksnämnderna bedrivna, struktur-och storleksralionaliseringen stoppas, innan det är . Det har skapatsså stora och kapitalkrävande enheler, alt vid generationsväxling är omöjliglför elt ungt par atl överlaga och driva elt sådant jordbruk, delta oberoende avhur välutbildade och dugliga de än är. Resultatet av den drivnastrukturpolitiken ser vi nu med dessa skuldtyngda unga lantbrukare, varsföretag hålls i gång genom konstgjord andning i form av räntestöd. leder inlelill någon sanering av deras ekonomi ulan i slället bara ökar skuldbördan ochuppskjuter den slutliga konkursen, med åtföljande personliga tragedier. En måttlig struklurtalionalisering har varit befogad, menmindre enheter och deliidsjordbruk måste finnas kvar för alt landsbygden skallfungera på elt tillfredsställande sätt för de som bor och verkar där. 13.55 Glesbygdsdelegationen: Delegationen kan inle heltinstämma i kommitténs slulsals att raiionaliseringspoHliken i slort sett fungeralväl under den lid den tillämpats. Delegationen anser att tillräckliga hänsyn inletagits till glesbygdens speciella förhållanden. Prop.1984/85:166 163 Delegationen vill betona vikten av att satsa påkombinerade förelag i glesbygden. Strukturpolitiken syfiar främst lill alt siärkautvecklingsbara lantbruksföretag i iradilionell mening. Delegationenifrågasätter grunderna för denna klassificering. Delegationen menar atl elt"begränsat utvecklingsbart" förelag mycket väl kan bli ettlivskraftigt företag om jord- och skogsbruket kan ulvecklas i kombinaiion medannan verksamhel. Del är därför nödvändigl alt även sådana företag ges ulrymmeoch slöd i strukturpolitiken. Kommiltén antyder all resurserna lill ålgärder för attförbättra fastighetssirukturen bör krympas. Delegationen vill framhålla attkomplicerade ägar- och ägoförhållanden i glesbygden är etl myckel stort hinderför den utvecklingsinriktade glesbygdspoliliken. En viklig uppgifl är allminska del passiva och fjärrstyrda ägandet av marken. Mol denna bakgrund kaninte delegationen ställa sig bakom tankar om alt skära ned resurserna förinsatser i glesbygden. Tvärtom krävs en intensifiering av rådgivning, markköp m.m. i dessa bygder. 13.64 : Uiifrån regionalaaspekter är det viktigt atl inte en sjunkande lönsamhet i jordbrukel tas till intäklför en ralionali-seringspolitik som är negaliv för i första hand glesbygdsförelagen.LRF vill här erinra om alt direkliven understryker betydelsen av en geografisktväl fördelad produklion. Del är därför nödvändigl all störte hänsyn än hittillstas till behov av och krav på kompletterande verksamheter utanför den renajordbruksdriften. Mot denna bakgrund är det angelägel alt lantbruks-förelagenfår statens aktiva medverkan när del gäller tillskott av t.ex. skogsmark. Det är vidare angelägel atl ralionaliseringspolilikeninriktas på att beva ra och utveckla familjeföretag i alla delar av landel. Detta förutsälter en aktiv medverkan från samhället i form av utbildning, rådgivning, forsk ning, ekonomiskt slöd m.m. för att ge lantbrukarfamiljerna möjlighet lill en varierad sysselsättning inom ramen för det kombinerade företagel. Enligt LRFs uppfattning är sådana åtgärder nödvändiga för att inte jord brukel i de svagare bygderna hell skall slås ut. LMK har i enlighel med direktiven behandlat maskininvesleringaroch maskinsamverkan inom jordbruket. LRF delar kommitténs uppfattning all delinte är möjligl alt på grundval av befintligl material uttala sig om huruvida jordbruket är över- eller undermekaniserat. därför, liksom kommittén, atl det inle finns skäl altanslå resurser för ytterligare undersökningar för att försöka klarlägga dennafråga. LRF kan också dela LMKs bedömning all rådgivning isamverkansfrågor bör ges hög prioritet, bl.a. i lantbruksnämndens verksamhel.Det är härvid väsentligt atl inte enbart klargöra fördelar ulan ocksåeventuella svårigheter samt hur olika former av maskinsamverkan och övrigsamverkan kan och bör organiseras. Denna rådgivning bör integreras i den lö- 1984/85:166 164 pandeverksamhelen på elt sådani sätl all resurserna för den övriga rådgivningen inlereduceras. 13.80Trädgårdsnäringens riksförbund: Enligt direkliven har det inte funnitsanledning att aklualisera principerna för jordbrukels rationalisering. Del kandock ifiågasättas om inle ulredningen bort överväga slatliga lantbruksorganisalionensframtida omfattning. Den redan långt gångna strukturrationaliseringen bordeinnebära all organisationens omfattning kunde minskas. Därigenom skulle störteresurser kunna användas till rådgivning och effektiviseringsålgärder inomförelagen.