prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — Somredan tidigare framgått föreslår jag efter samråd med chefen för försvarsdepartementetatl staten skall ta ett särskilt ansvar för musiken inom försvaret. Häri ingårbåde ansvarei för att bevara och utveckla de mililärmusikaliska traditionernaoch de löpande uppgiflerna för försvaret i form av ceremonimusik (musik vidstatsbesök etc), högvaktsmusik och tjänstemusik vid försvarels myndigheter. Delmusikulbud i övrigl i form av s. k. inlerna konserter som försvaret också har inlresseav, harjag dä inte räknal in. Interna konserter inom försvarei är atl likställamed vilka andra musikframträdanden som helst i civila sammanhang och bör ocksäkunna göras av vilken regional ensemble som helst. Mittförslag beträffande de löpande uppgiflerna för försvarei innebär all huvudansvareiför ceremoni- och högvaktsmusik bör ligga pä den musikkär i Siockholm somenligt vad jag också föreslår skall kvarslå under slatligt ansvar. Den återståendeuppgiften, dvs. ijänslemusik vid försvarels förband och skolor, bör efteromorganisationen ligga på den statliga musikkåren i jämle femregionala ensembler som i nuvarande organisalion är musikavdelningarna i ,, , och . Enligt beräkningar som hargjorts för försvarels räkning behövs Ijänslemusik vid sammanlagi 700speltillfällen, vilket motsvarar elt årligt behov av åtta spellillfällen perförband och etl per skola. Uppgiften bör fördelas mellan Stockholms-kåren ochde regionala ensemblerna genom atl landet delas in i räjonger. Jag återkommeri del följande till vilka medel som siaten bör ställa lill förfogande för allkunna utnyttja de berörda ensemblerna för dessa ändamål och hur medlen börfördelas. Situationenför frilansmusiker mäste uppmärksammas i samband med den omorganisation somförestår. Med frilansmusiker menar jag dä alla de yrkesutövande musiker somfinns i musiklivet utanför institutionerna, både som sångare ochinstrumentalister, som solistiski verksamma eller som ensemblemusiker och somverkar inom de musikaliska genrer och arrangörsgrupper som är kulturpolilisklintressanta. Det kan finnas en risk för all regionaliseringen missgynnar frilansmusikernagenom alt intresset ute i regionerna i försia hand dras till de fastaensemblerna och deras roll och uppgifler. Skillnaderna mellan frilansmusikeroch fast anställda musiker när del gäller sysselsättnings- ochutkomstmöjligheter, kan fördjupas. , som undersökt frilansmusikernassituation i det regionala musiklivet, bl. a. genom en enkät, konstaterar allskillnaderna redan nu är slora. Situationen för frilansmusikerna har enligtkulturrådet förvärrats de senasle åren. Anlalet arrangemang hotar atl stagneraeller minska alltefter- 1984/85:1 22 somarrangörerna får allt slörre ekonomiska svårigheler. Många engagemang skertill gager under miniminivån i träffade avtal. Musikerna får ofta sköta sittkontakt- och arrangörsarbele själva. Enav de iakttagelser som gör efler sin genomgång av musiklivet somarbetsmarknad är all det krävs förändringar i arrangörsledet för all sysselsältningslägeloch engagemangsmöjligheterna, särskilt för frilansmusikerna, skall kunna blibättre. Alt förslärka och utvidga arrangörsnätel är viktigt inte bara för frilansmusikernasdel ulan för atl det överhuvudtaget skall bli möjligt att komma vidare ochlyckas bättre med publikarbelet. Därför är enligt kullurrådet artangörsverksamhelenen nyckelfråga för musikpolitiken . Jag kan instämma i detta.Det finns behov av fler arrangörer. Men verksamheten kan stödjas även pä andra sätl.Jag ålerkommer i del följande lill behovel av att se över systemet för artan-görsavgifter.Del är också viktigt atl fördela ansvaret för de olika uppgifler som ingår iarbetet med musikproduklion på etl sätt som stärker arrangörsledet.Kulturrådet beskriver produktionsarbetet som en rad ålgärder i en produktionskedjasom börjar med programidén och slutar med genomförande och uppföljning. Jagdelar uppfattning alt det inte är rimligt att lägga ansvaret förhela produktionskedjan på etl fåtal anslällda producenter. Inflytandet överproduktionsarbetet och därmed över musikaliska och musikpoliliskaprioriteringar av belydelse för hela musiklivel bör spridas.Arrangörsuppgifterna, det sista ledet i produktionskedjan, bör lyftas fram.Möjligheterna att bygga på medverkan från redan tillgängliga krafter inommusiklivet, inom pedagogisk verksamhel och inom föreningslivet bör kunna utnylljasbättre. Dessaenligt min mening viktiga frågor bör övervägas i det musikpolitiskaplanerings- och utvecklingsarbetet jag talat om. De nya huvudmännen fårmed ulgångspunkl från siluationen inom sin region avgöra vad som behöver göras.I detta sammanhang kan material och iakttagelser komma till nytta.Jag förordar ocksä att vissa statliga medel skall kunna utgå för åtgärder somförbättrar frilansmusikernas siluaiion och förstärker arrangörsledet. Jagåterkommer till detta i avsnittel 2.2.4 Resurser. Enfråga som aktualiserats i detta sammanhang är studieförbundens möjligheter attanvända sina statsbidrag till kulturverksamhet för att anlita regionmusiken iinterna konserter eller andra amatörkullurella aktiviteter. 1980/81:127om folkbildning m. m. framhöll dåvarande utbildningsministern betydelsen avatt en positiv samverkan äger rum mellan amatör-kulturella aktiviteter inomstudieförbunden å ena sidan och olika kulturinstitutioner ä den andra. För detlakrävs enligt den nämnda propositionen dels atl kulturinstitutionerna ser somsin uppgift atl nå de grupper av amatörer som ägnar sig ål kulturellt skapande,dels alt studieförbunden använder sig av institutionernas utbud avkulturprogram och aktiviteter. Enligt min mening är det angeläget att utvidgamöjligheterna till samarbete 1984/85:1 23 ochatl undanröja evenluella hinder för detta. Jag avser alt återkomma till regeringeni denna fräga. Jag ålerkommer i detföljande lill två andra frågor som lar upp i sammanhanget och somockså har atl göra med musiklivet som arbetsmarknad, nämligen arbelsförmedlingenpå musikområdet och förhållandena när det gäller arbelsgivartillhörighei ocharbetsgivarsidans organisation (avsnill 2.3.1 och 2.2.3). Mittförslag: De nya huvudmännen skall själva bedöma vilken verksamhetsform som ärlämplig för den nya regionala musikorganisationen och därvid väga samman olikaintressen och önskemål. tar upp frågan om ansvar och ansvarsområden i musikpolitiken. Bl.a.diskuteras innebörden i begreppen polifiskt ansvar, ekonomiskt ansvar, ansvarför verksamhelens kvalitet och utveckling och ansvar för verkställighet och förvallning. Endiskussion förs också om begreppet huvudman. Med huvudman menar utredningen detpoliliska organ som har huvudansvarei för en verksamhet, för dess bestånd ochutveckling, l.ex. siaten i fråga om regionmusiken och Rikskonserter.Utredningen diskulerar tanken pä ett kombinerat slatligl/regionallhuvudmannaskap för den nya regionala musikorganisationen men ser fä fördelarmed detla. Statenkan enligt kullurrådet inte ställa upp nägra villkoi" beiräffande valet avverksamhetsform men däremot givetvis diskulera lämpliga verksamhetsformer ochframföra önskemål. Etl sådanl önskemål är atl de nya huvudmännen bör prövaverksamhetsformer som sprider inflytande och iniliativ och där också organisalionslivelkan utnyttjas. diskuterar för- och nackdelar med direkt kommunalförvaltning resp. olika indirekta förelagsformer som stiftelse, förening elc.Enligt bör en stiftelse eller en förening som drivs av allmännamedel och har kullurpolitiska uppgifter, i princip stå helt öppen föroffentlig insyn. Remissinstanserna:Det är bara etl fåtal remissinstanser som har synpunkter på verksamhetsformenvid en regionalisering. , vissa länsbildningsförbund ochKalmar läns landsting framhåller emellertid att de uppgifter som liggerpä Rikskonserters regionkonlor borde kunna överföras tilllänsbildningsförbunden. Ifrågaom huvudmannaskap ansluter sig de flesta av de remissinstanser, som förordar enregionalisering, till kullurrådels uppfattning om odelat regionallhuvudmannaskap. a. nägra landsting förordar stiftelseformen som den bästalösningen. 1984/85:1 24 Skälenför mitt förslag: Självfallel skall de nya huvudmännen själva bedöma vilkenverksamhetsform som det är lämpligt alt välja för den regionala musikorganisationen.En del av de olika intressen och önskemål som då måste vägas samman har kullurrådelberöri i sina rapporter. En del har kommit fram i samband med de konlakler somjag har haft under arbelel med detta forslag. Några harjag redan berört.Behovet av samverkan över länsgränserna harjag behandlat i avsnitt 2.2.1.Omfattningen och formerna för samverkan päverkar valet av verksamhetsform. Dennya organisationens uppgifter har jag behandlat i avsnitt 2.2.2 som ocksäinnehåller synpunkter på hur organisationen bör fungera. De fleslaregionala institutioner pä kulturområdel som bildats efter 1974 årskulturpolitiska beslut har formen av stiftelser. Även förvaltning direkl inomlandsting förekommer i några fall. Direkl förvaltning kan inte väljas somförelagsform om flera landsting eller landsting och kommuner gemensamt skalldriva verksamhet. Kulturrådettar inte ställning för någon beslämd verksamhetsform. I stället för rådel enprincipiell diskussion om organisationsmodeller och styrformer och gör medledning av denna diskussion vissa kommenlarer om de olika verksamhetsformer somfinns att välja mellan. Atl sprida inflylande, initiativ och ansvar är enligt rädelsärskilt viktigt i en organisation som sysslar med musikpolilik, där så mångagenrer, iniresseriktningar och värderingar är inblandade. Organisationen måsteha styrformer som klart anger vad som ingår i det politiska och ekonomiska ansvareimen också stor frihet atl inom det givna uppdraget utforma verksamheten. Kulturtådetanknyler därmed lill de allmänna resonemang som brukar föras när del gällerverksamhetsform för institutioner med konstnärlig verksamhet. anserrådet att den nya regionala musikorganisationen bör arbela öppet på ett annatsätt än många kulturinstitutioner gör, öppet både för offentlig insyn och förinflytande från fältei. gäller särskilt det musikpolitiskt angelägna arrangörsarbelet,den uppsökande verksamhelen i föreningsliv och vårdinstitutioner och det aklivapublikarbelet i olika miljöer. Här bör folkbildningsorganisalionerna, andradelar av det fria organisationslivet samt grupper och enskilda med funktionerutanför organisationen kunna få självständiga uppgifter och spela en vikligroll. Enligt min mening bör principiella diskussion liksom kommentarernai anslutning till denna vara av intresse vid valet av verksamhetsform för dennya regionala musikorganisationen. Diskussionen bör också kunna ge vissvägledning för besluten i denna fråga. Etlönskemål som jag anser det angeläget att framhålla är all verksamhetsformenför den nya organisationen blir så enheilig som möjligt. Skälet är alt enenhetlig verksamhetsform underiäiiar samverkan både inom organisationen och medandra kulturinstitutioner. Ettproblem som enligt kullurrådel bör lösas i samband med den förestående regionaliseringenoch omorganisationen av regionmusiken och Riks- 1984/85:1 25 konserterär arbetsgivarsidans organisation på kulturområdet. Den nuvarande ordningen ärenligt olillfredställande, inte minsl för musikområdet. Atlarbetsgivarsidan är spliltrad kan enligt rådel försvåra den positiva utvecklingsom regionaliseringen syftar till. anser det orimligl att längre lålaTeatrarnas riksförbund, som är anslutet lill , haelt förhandlingsansvar för institutioner som finansieras av slal, landstingoch kommuner och som slyrs av kullurpolitiska mål. Fråganom arbelsgivartillhörighei för kulturinstitutioner som är stalsägda förelaghar också varil uppe i . Jag erinrar om all /83års riksmöie beslutat alt stalsägda företag inle skall lillhöra . Jagdelar kulturtädets uppfattning om behovel.av en mer samlad arbetsgivarorganisationpå kulturområdet än vad vi nu har. Denna fråga bör kunna behandlas bl.a. isamband med överläggningar mellan befintliga arbetsgivareorganisationer inomsiat, kommun och landsting. Mittförslag: Omorganisationen genomförs inom ramen för befintliga slalligaresurser. Här anges dessa i belopp som är hämtade från eller relaterade tillnivån i regleringsbrevet för /84. Resurserna,tolall 142 milj. kr., fördelas så alt 110 milj. kr. skall utgöra det statligabidraget till den regionala musikorganisationen. I bidraget ingår medel för allläcka kostnaderna för musik i försvarei genom berörda regionala ensembler.Vidare ingär medel för att förslärka resurserna för musikverksamhel i vissalän samt för utjämnings- och stimulansåtgärder inom det fria musiklivel. Denstörsta delen av bidraget moisvarar baskostnaderna för personal, lokaler,resor och traktamenten samt produktions- och verksamhetsmedel. Den närmarefördelningen av det slatliga bidraget görs i förhandlingar mellan staten ochde nya huvudmännen. Statenskall före omorganisationen i vanlig ordning prövalokalfrågorna. Delframlida statsbidraget faslslälls efler åriiga överiäggningar mellan siatenoch . Någon koslnadsövervällring till landstingssektornskall inte ske. föreslår att staten och de nya huvudmännen avtalar om en gemensam s.k.basresurs. Den princip som rådel tillämpar vid beräkningen av den statligaandelen av basresursen är atl varje ny regional enhel skall tillföras sin delav de nuvarande lönekoslnaderna, rese- och traktamenlskostnaderna, lokalkoslnadernaoch verksamhets- 1984/85:1 26 medlen.De centrala resurser, framför allt från Rikskonserter, som används i denregionala verksamhelen, skall fördelas och ingå i basresursen. Kulturrådetföreslår vidare all den regionala parten tillskjuter medel till basresursen atlanvändas för musikpolitiskt utvecklingsarbete. Någon fast procentsats för denregionala partens andel föreslås emellertid inle. Både staten och den regionalaparten skall förbinda sig atl genom årlig pris-och löneomräkning upprätthällarealvärdet av den gemensamma basresursen. Remissinstanserna:Många remissinstanser är som redan nämnts posiliva till förslag omregionalisering endasl om slatens bidrag bibehålls på minsl nuvarande nivå ochom bidragets värdebeständighet garanteras. framhälleralt även om utredningen inte vill ange en fast procentsats för landslingensandel av basresursen så torde del vara nödvändigt att precisera några olikanivåer i förhandlingsarbetet. länc landsting vill inle alt landslingensinsatser skall sättas som villkor för ett regionalt övertagande. Insatsernaskall i stället motiveras av de olika landstingens egna musikpolitiska program.Statskontoret anser atl idén om en basresurs bör vidareutvecklas till ett mera schabloniseratstatsbidragssystem för alla typer av regional och lokal kulturverksamhet. Skälenför mitt förslag: Anslaget till rikskonsertverksamheien för budgetåret1983/84, bortsett från det belopp som anvisats i tilläggsbudget II, uppgår lill . Härtill kommer arrangörsinkomster som enligt uppgiftkan beräknas till 6,0 milj. kr. Artangörsinkomster i samband med verksamhet, ivilken regionmusiken medverkar, ingår då inte. Tillregionmusiken är för samma budgetår anvisat ett anslag av 89638000 kr.Beräknade intäkter för skolkonserter, inlerna och offenlliga konserter är . För musik inom försvarei och vid slatsceremo-nier uppgår intäkterna till14672000 kr. Motsvarande belopp finns budgeterat under Qärde huvudtiteln. Iårets budgetproposition anmälde jag att pä uppdrag avregeringen har utrett regionmusikens och Rikskonserters roll i den regionala musikverksamhelen.Jag meddelade också all jag avsåg att återkomma med förslag idessa frågor. Med hänsyn härtill är huvudförslaget inte tillämpat vidberäkningen av anslagen för /85 till rikskonsertverksamhet och lillregionmusiken. Somjag lidigare har angett beräknar jag det totalbelopp som stär till förfogandeför omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter till 142 milj. kr.,vilket motsvarar de båda nuvarande anslagen jämte 11,8 milj. kr. för musik inomförsvaret. Beloppen, även de somjag fortsätiningsvis anger, är hämtade fråneller relaterade lill nivån i regleringsbrevet för /84. Förkommande budgetår görs en omräkning av beloppen enligt de regler som tillämpasi det statliga budgetarbetet. 1984/85:1 27 slalliga insatsen för den nya regionala musikorganisationen ingär någraolika delbelopp som är avsedda all användas för speciella syflen. Elt av dessaär ersättningen av försvarsmedel för uppgiflerna för försvarei. 1 denna fräga harjagsamrått med chefen för försvarsdepartemenlel. Underperioden fram lill det all omorganisationen genomförs bör medel från fjärdehuvudtiteln slä lill regionmusikens förfogande på samma sätt och i sammaomfattning som . Detla betyder en årlig insats av i runt lal 14,7 milj. kr. Försvarelsbehov av ijänslemusik kommer atl minska i omfattning. Därför bör den åriigainsatsen från försvarsbudgeten efler omorganisationen också kunna minska. Jagberäknar att behovel av försvarsmedel uppgår lill 11,8 milj. kr. Somjag redan lidigare har förordal bör uppgifterna för försvaret delas mellan regionmusikavdelningeni , som förblir en slallig ensemble, och fem regionala ensembler somi nuvarande organisalion är musikavdelningarna i , , ,och . Deras ålaganden gentemot försvarei ochmedelsfördelningen mellan dem bör regleras genom särskilda avtal, dels medStockholmsavdelningen, dels med de berörda nya huvudmännen. Därvid bör prövasvilken lösning för som är mesl praklisk. Sammanlaget bör deangivna ensemblerna svara dels för tjänstemusik vid förband och skolor vid ca500 spellillfällen , dels för musik vid statsceremonier vid ca 200 speltillfällenper år. Fördelningen av dessa speltillfällen fastställs i de särskilda avtalen.Jag räknar med att Stockholmsavdelningen skall svara för huvuddelen av despeltillfällen som avser musik vid stalsceremonier och dessulom för avantalet spellillfällen som avser ijänslemusik vid förband och skolor. Avförsvarsmedlen beräknarjag att 3,3 milj. kr. skall avdelas förStockholmsavdelningen. Återstoden, 8,5 milj. kr., bör fördelas mellan deangivna regionala ensemblerna i förhållande till deras åtagande. Om åtagandenaförändras bör de särskilda avtalen kunna jusleras. kan lämpligen ske isamband med de årliga överläggningar om del slatliga bidraget lill denregionala musikorganisationen somjag förordar. Desärskilda avtalen om uppgifterna för försvarei bör gälla l.v. med en uppsägningslidom . Staten bör dock förbinda sig all den slatliga insatsen till deberörda regionala ensemblerna skall vara oförändrad sedan avtalen trätt i kraft. Etlsyfle med den slatliga insatsen för den nya regionala musikorganisationen äratt uppnå en bäitre och rällvisare fördelning mellan olika regioner av delstatliga slödel lill musikverksamhel än vad vi nu har. Nägra av de landstingsområdensom är underförsöijda vad gäller resurser för musiker och/eller lokaler för musikverksamhelbör få en särskild förstärkning. och län, som inle har någon regionmusikavdelninginom sitt område, bör i första hand få del av denna förstärkning. Det beloppjag beräknar för är . 1984/85:1 28 I övrigl förordar jag en särskild försiärkning i som har en musiktealerulan egna musikerresurser. För delta beräknarjag . Slutligen anser jagdel angeläget all ge etl ytteriigare tillskott till musikresurserna i Nortland.Detla lillskotl beräknarjag till . Av denna summa föreslär jag all1040000 kr. går lill Norbotiens län och 500000kr. Jagräknar med atl dessa förslärkningar, sammanlagt 4 750000kr., gör det möjligt atli de berörda regionerna sammanlaget öka antalet musiker med ett 30-taltjänster. Iövrigt räknar jag inte med någon ökning av antalet musiker. DeUa innebär attdet är högsl 480 musikerljänster, fördelade på 21 musikavdelningar (samtligaavdelningar utom musikavdelningen i Siockholm) som förs över lill den nyaregionala musikorganisationen. Om det i de kommande förhandlingarna mellan siatenoch de nya huvudmännen skulle visa sig befogal atl göra någon mindre jusieringav anlalet musiker bör detla kunna godlas. Jusieringen fär då göras inom denmedelsram som slår till förfogande. Lokalsituationenför de nuvarande regionmusikavdelningarna ute i landet är ojämn. Pä flera hållhar musikavdelningarna fullgoda, nya lokaler, pä andra håll, exempelvisSollefteå, Väslerås, och , har de kvar provisoriska lokalereller lokaler i behov av upprustning. På fyra orter är lokalerna statsägda ochpå de övriga kommunala eller privatägda förhyrningar. Lokalsituationenåterspeglas i de hyreskostnader som betalas över anslaget till regionmusiken.Under övergångsperioden före omorganisationen och så länge staten har kvaransvaret för musikverksamheten ute i landet bör lokalfrågorna prövas på samrna sätlsom . Strävan bör vara atl före förändringen av huvudmannaskapel lösaså många som möjligt av lokalproblemen. betyder ail staten bl.a. i sambandmed det årliga statliga budgetarbetet prövar frågan om byggnadsåtgärder ochandra lokalförändringar. De hyreshöjningar som föranleds av olikalokal-förbättringar följs sedan upp genom en höjning av anslagen för lokalkostnaderi den statliga budgeien. Eventuella lokalproblem som finns kvar i samband medatt nya huvudmän tar över verksamheten får lösas i de avtal som först skallträffas mellan staten och de nya huvudmännen. Etlannat syfte med den statliga insatsen för den regionala musikorganisationen äralt stimulera de nya huvudmännen atl göra insalser till stöd för det friamusiklivet i sitt område. Under avsnittet Uppgifter harjag redan varit inne pådetta och då särskilt nämnt behovet av att förbättra frilansmusikernassituation och förstärka arrangörsledet. Enligt uppgifter hämtade urkulturrådets huvudrapport stöder landstingen f. n. musiklivet med totalt ca 15milj. Därav går ca 8,5 milj. kr. lill studieförbunden och 6,5 milj. kr.till musikverksamhet i övrigl. Jag anser det angeläget atl dessa insalser fördet fria musiklivet fortsälter. Del är också angeläget att utjämna deskillnader som finns i stödel mellan olika regioner. Därför föreslår jag attett belopp, beräknat till 2,5 milj. kr., slälls till förfogande för olika slimu- 1984/85:1 29 Beloppet bör fördelas i de kommande förhandlingarnamellan staten och de nya huvudmännen. Denåterstående och största delen av den statliga insatsen för den regionala musikverksamhelen,som alllsä är det statliga bidragel lill baskostnader för personal, lokaler,resor och traktamenten samt produklionsoch verksamhetsmedel, beräknar jag till94250000kr., varav ca 3,4 milj. kr. kan beräknas vara en förstärkning för resoroch traktamenten. Vissamöjligheter bör finnas för enheter inom den regionala musikorganisationen atlfå stöd för all kunna turnera med en produktion utanför sitt eget område. Jagåterkommer till delta i avsnitt 2.3.1. Minaberäkningar innebär att sammanlagt llOmilj. bör utgå som statligt bidragtill den regionala musikverksamhelen. förslag lill fördelning av bidragetbör göras i samband med förhandlingarna mellan siaten och de nya huvudmännen.Jag förutsätter att de avtal som dä kan Iräffas också innehåller elt förslag omformerna för att anvisa det statliga bidraget. Beträffandeulvecklingen av del framtida stalsbidragel förordar jag att bidraget fastställsefter årliga överläggningar mellan staten och . Någon koslnadsövervällringtill landstingssektorn skall inte ske, varken vid övertagandet eller därefler.De nya huvudmännen har rätt att anpassa verksamhelens omfallning efler delstatliga bidragets reella värde. Eventuella värdeminskningar av det slalliga bidragelbör inle ske utan att de nya huvudmännen fär skälig tid och reella möjligheteratt vidta de åtgärder som då blir nödvändiga. Utöverdet statliga bidraget till verksamhelen kan de nya huvudmännen räkna med attverksamheten ger vissa inkomster genom att arrangörerna betalar avgifier.Tillsammans har regionmusiken och Rikskonserter f. n. arrangörsinkomster istorleksordningen 13 milj. kr. Arrangörernafår vissa subventioner av statsmedel enligt grunder som ursprungligenfastställdes genom riksdagsbeslut om rikskonsertverksamheten (prop.1968:45, SU 114, rskr 263). 1 slort innebär det nuvarande stödet tillarrangörsledet atl regionmusiken och Rikskonserter kan tillämpa fasta artangörspriseroavsett avstånd.