prop · G80397 · 1984-12-31 00:00:00 — om begränsning avavdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Iproposifionen föreslås att avdrag inte skall medges för realisafionsför-lustvid avyttring av ett skuldebrev som utgivits i förening med opfionsrätt attteckna eller köpa akfier. Avdragsförbudet skall gälla om beslut om utgivning avskuldebrevet fattats efter . Prop.1984/85:97 2 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 4 av anvisningarna till 36 Skommunalskatlelagen (1928: 370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avdrag för realisationsför- 4. Avdrag för realisationsförlust, lust, beräknad enligt punkt 3 ovan. beräknadenligt punkt 3 ovan, får, får, om inte annat följer av andra ominte annat följer av andra eller stycket, göras från sådan realisa- fjärdestycket, göras från sådan tionsvinst eller lotlerivinsl som en- realisationsvinsteller lotterivinsl ligt punkt 5 av anvisningarna till somenligt punkt 5 av anvisningarna 18 § är hänförlig till samma för- till18 § är hänförlig till samma för värvskälla som förlusten. värvskälla som förlusten. Avdrag för realisationsförlust på grund av avyttring avpremieobligationer, som har utfärdals här i riket, får göras endast frånrealisationsvinst som har uppkommit vid avyttring av sådana premieobligationer.Har de med föriust avyttrade premieobligationerna utfärdals är 1980 ellertidigare, får dock avdrag för förlusten göras även från realisationsvinst vidavyttring av a) sådan aktie isvenskt aktiebolag som vid lidpunkten för avyttringen av aktien ärinregistrerad vid och b) andel i sådansvensk aktiefond som, vid ingången av det år då andelen avyttras, till minsttvå tredjedelar består av vid inregistrerade aktier isvenska aktiebolag. Avdrag förrealisationsförlust skall i första hand göras från den realis'd-tionsvinsteller lotterivinsl som är hänförlig till samma beskattningsår somrealisationsförlusten. Har en förlust inte kunnat utnyttjas för avdrag nämndabeskattningsår, får avdrag för förlusten göras ett senare beskattningsår, docksenast sjätte beskattningsåret efter det till vilket förlusten är hänförlig. Enpå detta sätt förskjulen realisationsförlust får dras av endast mot denrealisationsvinst eller lotterivinst som det senare beskattningsåret återstårsedan avdrag har gjorts för de realisationförluster som är hänförliga till detåret. Avdrag medges ej jör förlust vid avyttring av ettskuldebrev som utgivits i förening med optionsrätt till nyteckning eller köpav aktier, om avyttringen inte också innefattar en överlåtelse avoptionsrätten. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamling.Äldre bestämmelser tillämpas dock vid avyttring av ett skuldebrev om beslut omutgivning av skuldebrevet fattats av bolagsstämman eller bolagets styrelse föreden . ' Senaste lydelse 1981:1316. 1984/85:97 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , , , Thunborg Propositionom begränsning av avdragsrätten för förluster på optionsskuldebrev Kapitalvinstkommitlénhar i betänkandet (Ds Fi 1984:24) Reavinst på optionslån lagt fram förslagtill nya regler för vinstbeskattningen av s. k. optionslån, dvs. skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning av aktier i det låntagande bolaget.Betänkandet kommer att remissbehand-las. Jag avser att efter remissomgångenåterkomma med förslag till lagstiftning på grundval av betänkandet ochremissynpunkterna. a. att de påtagliga skattemässiga förmåner som f. n. kan uppnåsgenom optionslåneformen begränsas. En följd av de föreslagna bestämmelsernablir att avdrag inte kommer att medges för realisationsförluster vid avyttringav det i ett optionslån ingående skuldebrevet i den omfattning som följer avnuvarande bestämmelser. Det kan därför på goda grunder antas att emissioner avoptionslån, som betingas av möjligheten att tillskapa sådana förluster, kommeratt ske i stor omfattning som förflyter intill dess lagstiftningpå grundval av betänkandet kan genomföras. Jag har mot den bakgrunden funnitdet påkallat att ta upp frågan om provisoriska åtgärder som syftar till attförhindra en sådan utveckling. Innanjag går in på mitt förslag till åtgärder skall jag kortfattat beskrivanuvarande beskattningsregler och optionslänemarknadens utveckling. I belänkandetReavinst på optionslån lämnas en redogörelse för de aktiebolagsrättsligareglerna på området. Redogörelsen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. 1984/85:97 4 Uttryckligabestämmelser för vinstbeskattningen av optionslån saknas i kommunalskatlelagen(1928:370), KL. Beskattningen grundas på en analog tillämpning avbestämmelserna om realisationsvinst i 35 och 36 S§ KL samt på praxis. Klarhetom rättsläget skapades i betydelsefulla hänseenden när regeringsrätten idecember 1983 avgjorde två förhandsbeskedsärenden (RÅ 83 1:77 I och II). Förstkan konstateras all de två delarna i ett optionslån - skuldebrevet ochoptionsrätten - behandlas enligt olika regler. En optionsrätt beskattas enligtaktiereglerna i 35§ 3 mom. KL. Detta innebär att en vinst är skattepliktigoavsett innehavstidens längd, att hela vinslen beskattas om innehavstiden ärkortare än samt att av vinsten är skattepliktig vid längreinnehavslid. En vinst på ett optionsskuldebrev - liksom ford-ringsrälter iövrigt behandlas enligt bestämmelserna för lös egendom i 35 § 4 mom. KL.Vinsten är således skattepliktig endast om avyttringen sker frånförvärvet. Den skattepliktiga delen av vinsten reduceras under femårsperioden.Vid en avyttring beskattas hela vinslen.Avyttras skuldebrevet och optionsbeviset gemensamt tillämpas bestämmelserna i35 § 4 mom. Enrealisationsförlust är avdragsgill i samma utsträckning som en vinst vid avyttringenskulle ha beskattats. Avdrag för realisationsförlust får i princip endastutnyttjas mot realisationsvinst. En realisationsförlust som inte kan utnyttjasunder förluståret kan användas för kvittning av vinster under de sex följandeåren. Denfråga som tilldragit sig särskilt intresse är effekterna videmissionen av ett oplionslån och då främst fördelningen av emissionspriset påskuldebrevet och optionsrätten. Det var bl. a. i det hänseendet som klarhetskapades genom de förut nämnda regeringsrättsavgörandena. Gesett optionslån ut till pari hänförs hela emissionsbeloppet till skuldebrevet.Optionsrätten erhålls således utan kostnad. Förvärvas ett skuldebrev medoptionsrätt på annat oneröst sätt än vid en emission är inköpsprisetanskaffningskostnad. Enligt regeringsrätten faller hela vederiaget även vid ettsådant förvärv på optionsskuldebrevet om någon kurs ännu inte registrerats föroptionsrätten. Sker förvärvet efter den tidpunkt då optionsrätten böljatnoteras separat skall anskaffningskostnaden beräknas särskilt för skuldebrevetresp. Inköpspriset fördelas i ett sådant fall med ledning avmarknadsvärdena på förvärvsdagen. Utövervad som nämnts uppkommer en rad situationer då olika beskaltningsfrågoraktualiseras i samband med optionslånen. Det saknas dock här anledning attnärmare beröra dessa. I den delen kan jag istället hänvisa tillkapitalvinstkommitténs betänkande. Prop.1984/85:97 5 Detfinns emellertid skäl att redan här stanna vid effekterna av den princip förfördelningen av emissionsbeloppet som regeringsrätten lagt fast. 1 sammanhangetbör noteras att optionsskuldebreven löper med en ränta som betydligtunderstiger marknadsräntan för andra obligationer eller förlagsbevis medmotsvarande löptid och en kreditvärdig låntagare. Detta medför i sin tur att enavyttring av skuldebrevet ger upphov till en relativt stor realisationsförlustsom är avdragsgill i sin helhet. Avyttras skuldebrevet efterförvärvet har placeraren i realiteten förvärvat en optionsrätt för ett beloppmotsvarande emissionspriset minskal med avyttringspriset för skuldebrevet ochsamtidigt fått en avdragsgill realisationsförlust på samma belopp. Av regeringsrättens nyssnämnda dom torde också den slutsatsen kunna dras att sammarealisationsförlusteffekt uppkommer även i samband med vissa låneemissioner vidsidan av de egentliga optionslånen. Ed exempel på ett sådant lån är det somnyligen tagits upp av investmentbolagen de skuldebrev som bolagen givit ut har knutits två separata optionsrätteravseende köp av aktier från del av Investor och Providenlia helägda ABPatricia. Undernästan hela den tioårsperiod som förflutit sedan optionslånen tillkom somfinansieringsform har emissioner av sådana lån förekommit i endast begränsadomfattning. Först har emissionsverksamheten tagit fart.Såvitt bekant har enbart optionslån med avskilj-bara optionsrätter givits ut. Underår 1981 utgavs de två första lånen. Lånebeloppen uppgick till 55 resp. 15.6miljoner kr. Ytterligare några lån gavs ut . Under 1984har ett trettiotal oplionslån givits ut med ett sammanlagt lånebelopp somöverstiger . Härtill kommer del i föregående avsnitt nämnda lånetsom tagits upp av AB Investor och Providenlia på drygt 3miljarder kr. Räntesatsenpå lån har i allmänhet legat på . Det har varit vanligt attemissionsbanken gentemot de som tecknat lånen åtagit sig all avyttraoptionsskuldebreven till marknadspris. Optionsrätter har hittillsinte inregistrerats på . En regelbunden handel förekommeremellertid genom bankernas och fond-kommissionärernas försorg vid sidan avfondbörsen. Inofficiella noteringar om köp-, sälj- och betalkurser återfinnsdagligen på tidningarnas ekonomisidor. 1984/85:97 6 Genomfinansieringsformerna konvertibla skuldebrev och optionslån har aktiebolaggivits möjligheter att tillgodose sitt kapitalbehov vid sidan av detraditionella vägarna, nyemission och lån. Emissioner av konvertibla skuldebrevhar varit vanligt förekommande alltsedan de nya finansieringsformernatillskapades är 1973. Optionslån har däremot i större omfattning endast givilsut under innevarande år. Bakgrundentill del starkt tilltagande intresset för emissioner av optionslån undersenare tid torde i första hand vara alt söka i de beskattningskonsekvenser somuppkommer för en aktieägare som deltar i en optionslåne-emission. Genom två regeringsrältsdomari klargjordes att hela det inbetalade beloppet för ett optionslånskall avse optionsskuldebrevet medan optionsrätten förvärvas utan kostnad.Genom att räntan för länet kan sältas under marknadsräntan understigerskuldebrevets marknadsvärde det nominella beloppet. En omedelbar avyttring avskuldebrevet medför en i sin helhet avdragsgill realisalionsföriusl. Det kanenligt min mening hävdas att denna realisalionsföriusl är fiktiv eftersom densom tecknat lånet har kvar den med skuldebrevet förvärvadeoptions-rätlen som regelmässigt har ett större värde än den "föriust"som framkommer vid avyttringen av optionsskuldebrevet. Detär också att märka att realisationsförluster efter de senaste årens kraftigakursuppgång har ett värde för ett mycket stort antal aktieägare när dessarealiserar sina vinster. Det är även fallet efter den nedgång som ägt rum iaktiekurserna under den senaste liden. Att räntan på optionslånen kunnat sättasså långt under marknadsräntan för jämförbara lån förklaras i vart fall delvisav att avdragsrätten för dessa realisationsförluster av placerarna bedömts haett värde i sig. Idet inledningsvis omnämnda betänkandet från kapitalvinstkommittén föreslås bl.a. den ändringen i beskattningen av optionslänen att emissionspriset skallfördelas på finansieringsinstrumentets två delar, skuldebrevet ochoptionsrätten. Olika grunder för hur denna fördelning skall gå till diskuterasi betänkandet. Kommittén har stannat för att en så stor del av emissionsprisetskall hänföras till skuldebrevet som motsvarar dess marknadsvärde videmissionstidpunkten medan återstoden utgör anskaffningskostnad föroptionsrätten. En effekt av förslaget blir alt varken vinst eller förlustuppkommer vid en omedelbar avyttring av skuldebrevet. Betänkandetinnehåller vidare förslag till reglering av en rad andra frågor som uppkommer ianslutning till optionslånen. Först efter remissbehandling och ytterligareberedningsarbete finns underlag för ett ställningstagande till förslagen i sinhelhet. I ett hänseende framstår det emellertid enligt min mening som uppenbartatt en ändring bör komma till stånd, nämligen Prop.1984/85:97 7 närdet gäller emissionsprisets fördelning. Om fördelningen bör ske enligt den avkommittén anvisade metoden eller efter andra principer vill jag för dagen låtavara osagt. Detförhållandet att förslag nu presenterats som medför att fiktiva realisationsförlusterframdeles inte skall kunna uppkomma frågan om omedelbara åtgärder. Med hänsyn till den mycket omfattandeemissionsaktivitel som förekommit sedan rättsläget i fråga om emissionsprisetsfördelning klariagts av regeringsrätten kan det på goda grunder antas att den tidsom förflyter till dess nya bestämmelser hinner träda i kraft kommer attutnyttjas för en omfattande utgivning av optionslån. Det är givetvis intemöjligt att på förhand ange omfattningen av denna verksamhet och storieken avde fiktiva realisationsförluster som skulle följa. Risken är emellertid enligtmin mening uppenbar för att del kan bli fråga om myckel stora sådana förluster.En sådan emissionsaktivitel kan utan vidare karaktäriseras som ett osunt inslagpå kapitalmarknaden. Jaganser det mot den angivna bakgrunden påkallat alt vidta åtgärder sommedför att ytteriigare utgivning av optionslån inte skall kunna ske medmöjligheter alt tillskapa avdragsgilla realisationsförluster. Mittförslag: Avdrag medges ej för realisationsförlust vid avyttring av ett oplionsskuldebrevom beslut om utgivning av optionslånet fattats efter Skälför mitt förslag: Av vad jag anfört i föregående avsnitt följer att syftet medden nu aktuella åtgärden bör vara alt förhindra ytterligare utgivning avoptionslån som är förenade med möjligheter att tillskapa fiktiva realisationsförluster.Åtgärderna är alt se som en provisorisk lösning i avvaktan på en kommandelagstiftning som grundas på det framlagda belänkandet från kapilalvinstkommiltén. Deprovisoriska bestämmelserna bör enbart ta sikte på lån som ännu inte emitterats.Avyttras ett skuldebrev som ingår i ett sådant lån skall avdrag inte medges fören förlust som uppkommer om inte optionsrätten också överlåts genom avyttringen.Anskaffningskostnaden för optionsrätten bör vara oförändrad. Detta innebär atten optionsrätt som förvärvas vid emissionen av optionslånet skall ansesanskaffad för O kr. Ombestämmelsen utformas på del sätt somjag nu angivit torde effekten bli attoptionslån inte kommer att ges ut förrän permanenta regler trätt i kraft.Enligt det tidigare nämnda kommittéförslaget bör detta ske per den I juli 1985vilket förutsätter ett riksdagsbeslut kommande vår. Jag kommer att driva detlagstiftningsarbetet med den inriktningen. 1984/85:97 8 utgörde olägenheter som följer av ett uppehåll i emissioner av optionslån under etthalvt år inget hinder mot förslaget. Det bör i sammanhanget påpekas attutgivning av konvertibla skuldebrev som inte är förenade med optionsrätterliksom nyemissioner av aktier självfallet inte berörs av de nu föreslagnaåtgärderna. Mittförslag kräver preciseringar i vissa hänseenden. Jag syftar då i första hand påhur gränsen skall dras mellan optionslån som alltjämt kommer att omfattas avnuvarande bestämmelser och län som skall behandlas enligt den föreslagnaprovisoriska ordningen. Enligt min mening är det rimligt att redan påbörjadeemissioner i sin helhet får behandlas enligt nuvarande bestämmelser. De syftensom skall tillgodoses genom bestämmelsen uppnås om emissioner av optionslånsom beslutas fr.o.m. denna dag omfattas av den föreslagna regeln. Jag föreslårdärför att tidpunkten för beslut om en emission bör vara avgörande. Ett beslutom en emission av ett optionslån fattas enligt 5 kap. 3§ aktiebolagslagen(1975:1385), AL, av bolagsstämman. Enligt 5 kap. 8 § nämnda lag kan också emissionsbe-slutelfattas av bolagets styrelse under förutsättning att det i efterhand godkänns avstämman. Det avgörande för om ett optionslån bör omfattas av den här förordadebestämmelsen blir i fall som avses i 5 kap. 3§ AL dagen för stämmobeslut och idet fall som anges i 5 kap. 8§ dagen för styrelsens beslut. I AL anvisas ytteriigareen ordning för beslut om emission, nämligen den all bolagsstämman bemyndigarstyrelsen att besluta om en emission. I det fallet bör dagen förstyrelsebeslutet vara avgörande för om ett lån skall omfattas av den nyabestämmelsen. Vadjag sagt tar sikte på optionslån i aktiebolagslagens mening. Somnämnts i avsnitt 2.1 har det förekommit utgivning av ett optionslån i vilketskuldebreven förenats med optionsrätter som avser köp av aktier som innehas avett dotterbolag till de låntagande bolagen. Villkoren för det lånet varutformade på sådant sätt alt den tidigare beskrivna realisationsförlusteffektenuppkommer. Det är därför påkallat att även förluster på skuldebrev som utges ien sådan emission omfattas av avdragsförbudet för realisationsförluster. Jagvill vidare göra ytterligare några påpekanden. Mitt förslag avser enbartrealisationsvinstbeskattningen. Om ett skuldebrev utgör lagertillgång i enrörelse påverkas inte behandlingen av eventuellt uppkommande förluster. Det ärockså att märka att förslaget omfattar även optionslån vars beståndsdelarutgörs av en optionsrätt jämte ett konvertibelt skuldebrev eller ettvinstandelsbevis. Förluster på konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis iövrigt berörs inte av förslaget. För fullsländighelens skull vill jag ocksåframhålla alt mitt förslag, i fråga om skuldebrev som är förenade med enoptionsrätt som endast kan avskiljas vid nyteckning av aktier, innebär attavdrag inte skall medges för en föriust som uppkommer vid avyttring avskuldebrevet sedan optionsrätten utnyttjats. Sammanfattningsvisinnebär milt förslag följande. Förlust pä ett op- 1984/85:97 9 fionsskuldebrevär inte avdragsgill om beslut om utgivningen av options-länet fattas avbolagsstämman eller i förekommande fall av bolagets styrelse efter den 5december 1984. Avdrag medges inte heller för förlust som uppkommit vidavyttring av ett skuldebrev som utgivits gemensamt med en eller fleraoptionsrätter som avser köp av akfier om beslut om upptagande av lånet fattatsefter nämnda datum. Deav mig föreslagna nya bestämmelserna bör tas in i ett nytt sista stycke i punkt4 av anvisningarna till 36 § KL. Avslutningsvis vill jagframhålla att den föreslagna åtgärden inte innebär att jag tagit ställning fillhur permanenta skatteregler för optionslånen skall utformas. Efterremissbehandlingen av betänkandet Reavinst på optionslån återkommer jag medförslag till sådana bestämmelser. Genom mitt ställningstagande i den för dagenaktuella frågan har jag emellertid klargjort att det nuvarande rättsläget ifråga om emissionsprisets fördelning inte bör bestå i ett framtida system förbeskattningen av optionslån. 3.3Ikraftträdande, m. m. Avsiktenär att propositionen med förslaget skall överlämnas till senaredenna dag. Detta innebär att de nya bestämmelserna inte kan bli tillämpliga på avyttringarav skuldebrev som ägt rum före avlämnandet av propositionen. I fråga omförsäljningar som sker riksdagsbehandlingen pågår börbestämmelserna inte heller bli tillämpliga om beslut om emissionen har fattatsföre denna dag. Av vad jag ridigare anfört om bakgrunden till och syftet medförslaget följer att särskilda skäl däremot föreligger att låta de nyareglerna gälla beträffande övriga överlåtelser förriksdagsbehandlingen. bör således med stöd av 2 kap. 10 § andrastycket regeringsformen i en särskild övergångsbestämmelse besluta att äldrebestämmelser endast tillämpas vid avyttring av ett skuldebrev om beslut omutgivning av skuldebrevet fattats av bolagsstämman eller bolagets styrelse föreden . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag tilllag om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370). Denföreslagna lagändringen är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. 1984/85:97 10 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden lagtfram. 1984/85:97 II Ettaktiebolags behov av nytt kapital kunde tidigare i huvudsak tillgodoses endastgenom nyemission eller genom lån. framfördes frånskilda håll önskemål om alternativ till dessa finansieringsformer och frånindustrin påpekades också att utländska konkurtenter hade tillgång till flerafinansieringsalternativ som saknades för de svenska företagen. Som möjligafinansieringsformer nämndes konvertibla skuldebrev, vinstandelslån ochskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Ett konvertibeltskuldebrev ger innehavaren rätt att på vissa villkor byta ut skuldebrevet moten aktie i bolaget. På ett vinstandelslån är räntan beroende av bolagets vinsteller utdelning till aktieägarna. En optionsrätt berättigar innehavaren att förett i förväg bestämt pris genom nyteckning förvärva en aktie i bolaget.Optionsrätten kan knytas till skuldebrevet så att den inte kan avskiljas fråndetta. Det är också möjligt att utforma emissionsvillkoren så att optionsrättenfår avskiljas frän skuldebrevet och avyttras separat. Optionsrätten kan ävenvara knuten till ett konvertibelt skuldebrev eller till ett vinstandelsbevis. I aktiebolagsutredningensbetänkande Förslag till aktiebolagslag m.m. (SOU 1971: 15) lämnades förslag tillcivilrättsliga regler för konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis.Utredningen fann dock inte tillräckliga skäl föreligga att föreslå särskildabestämmelser om optionslån. Vid arbetet med aktiebolagsutredningens förslagbehandlades frågan om lagstiftning beträffande de nya finansieringsformernamed förtur. Från näringslivets sida hade behovet av lagstiftning om optionslånstarkt framhållits, främst med hänsyn till de möjligheter utländska företaghade att uppta sådana lån. Det framhölls som nödvändigt att svenska förelagfick finansieringsmöjligheter likartade de som utländska företag hade. Dessasynpunkter beaktades vid den lagstiftning som genomfördes om nyafinansieringsformer för aktiebolag genom att uttryckliga regler infördes för såvälkonverteringslån som optionslån. Bestämmelserna togs in i en särskild lag(1973:302) om konvertibla skuldebrev m.m. Dessa bestämmelser överfördes i sakoförändrade till aktiebolagslagen (1975:1385). 1 denna lag infördes ocksåregler om vinstandelslån.. Skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning behandlas i 5 kap aktiebolagslagen. Bestämmelsernaär i många hänseenden desamma som gäller för konvertibla skuldebrev.Skuldebrevet, som skall vara löpande, kan ges ut mot betalning i pengar ellermot annat vederlag, t.ex. aktier i annat bolag. Optionsrätten skall geinnehavaren rätt att teckna aktie i bolaget mot 1984/85:97 12 Vanligtvis är optionsrätten knuten till en vid skuldebrevet fogadkupong, ett optionsbevis. Så är alltid fallet när optionsrätten får skiljasfrån skuldebrevet av borgenären och överlåtas särskilt. Ett sådant optionsbevisskall vara ett löpande skuldebrev och det kan således cirkulera självständigt.En optionsrätt som inte får avskiljas från skuldebrevet kan frikopplas fråndetta endast vid nyteckning av aktie (1 §). Vidkontantemission har aktieägarna företrädesrätt att teckna skuldebrev förenademed optionsrätt såvida inte annat föreskrivs i emissionsbeslutet (2 §, 4 §). Bolagsstämmanbeslutar om emission av optionslån. Styrelsen kan dock fatta beslut om en sådanemission om stämman senare godkänner styrelsens beslut eller om styrelsenerhållit stämmans bemyndigande att fatta ett emissionsbeslut (3 §, 8-9 §§). Avemissionsbeslutet skall framgå bland annat emissionens belopp, vilka som harföreträdesrätt alt delta i emissionen, skuldebrevens nominella belopp,emissionskurs och räntefot samt tid och villkor för nyteckning.