prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — De olika ADB-systemen är dessulomberoende av konsulter och specialister. Verksamheten i fred har under senare årutsatts för starka krav på rationaliseringar. Inom ramen för FPE-systemeteftersträvas att effektivisera verksamheten genom en ökad decentralisering.Den framflda inriktningen av ADB-verksamheten i fred inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde skall främst syfta till alt effekfivisera verksamheten ochminska sårbarheten. Den nya ADB-teknikens möjligheter synes kunna uigöra eltverksamt medel för atl förverkliga målen för bl. a. dessa strävanden. Den simktur och de åtgärder som är under införande inomförsvarsmakten kommer dock atl leda till en ökad uthållighet. Samhällsuivecklingen skall naturiigtvis främst styras avmedborgarnas fredslida behov och värderingar. En sådan utveckling ökaremellertid samhällets sårbarhet under kriser och i krig och därmed behovel avkompletterande beredskapsålgärder. För alt delta behov inle skall bli alllförstorl är det angeläget atl stor hänsyn las lill de säkerhetspoliliska ochförsvarspolitiska intressena i samhällsplaneringen. För de civila myndigheter m. m. som skall fortsätta sinverksamhet i krig inom totalförsvarels ram är enligt min mening kravenprincipielll likarlade de som råder inom försvarei. I de fal! beredskapskravenleder till kostnadskrävande anpassning i fred skall detla anmälas i sambandmed det ordinarie budgetarbetet eller när systemulredningar presenleras förregeringen enligt gällande handläggningsordning. Även om användarna i storutsträckning själva kommer att svara för IVop.S.9S4/85:220 68 datordriflen i framliden erfoidras specialiste; tör drifioch underhäll av mänga syslem. Sådana speciaiisier kan vara svära ali ersällamed annan personal i samband med beredskapshöjningar eller krigsorgiiniseringav lolalförsvarel- Behovel av siidan personal som äi' nödvändig för driflen avkrigsvikiiga ,ADB-syslem mäste således lillgodoses. Jag anser all behovel avADB-personal i krig bör ägnas säi'ski!d uppmärksamhel vid fördelning avpersonal lill de olika loiallbrsvarsgrenarna. .A','eii reservdelsibrsörjningcn har slor belydelse förmöjlighelema alt driva nödvändiga ADB-system i utdragna kriser och krig. Närdet gäller pianeriiigen av hur ADB-verksamlicien skall hällas igång under krig.krigsfara och vid s. k. fredskriser har ÖEF f. n. ett övergripande ansvar. a, frägor som rör reservdelsförsörjningen. Det lorde inie vara realisliskl all förutsätta någonväsenflig minskning av importberoendet när det gäller reservdelar ochkomponenter, Förutsällningarna atl kompensera importberoendet genom slalligbercdskapslagring av reservdelar och komponenter är inle särskilt gynnsamma bl.a. beroende pä den snabba teknikutvecklingen och kostnadema för beredskapslagring. För krigsviktiga system bör främst sådanaberedskapsåtgärder vidlas atl del blir möjligt atl omfördela datakraft frånsystem som läggs ner i krig. Den slandardisering som har införts förmyndigheterna inom försvarsdepartementets verksamhetsområde kommer altförbättra möjligheterna till en sådan omfördelning. Det är dock önskvärt alläven andra totalförsvars-grenar får denna möjlighet. Den toiala flllgången pådatorer m. m. i landet och dessas lokalisering bör därför följas. Därigenom kansädana datorer m.m. som inle krävs för krigsvikiig verksamhet i ett krigslägeutnyttjas som ersättning för utslagna daiorer eller för reservdelsförsörjning. I de direkliv (Dir 1984:14) som har getts ny försvarskommilté anges bl.a. att den skall lämna förslag till vilkendatasäkerhet som skall eftersträvas på ADB-området under kriser och i krig,jämfört med den säkerhel som finns redan i fred. Försvarskommillén har bl.a.SÅRB:s rapporter som underlag för sitt arbete. Hur datasäkerhetsfrågorna skall behandlas förtotalförsvaret både beträffande inriktning och de nännare formema förgenomförandet liksom bl.a. ansvarsförhållanden bör därför bestämmas i sambandmed försvarsbeslut. Jag hemställer atl regeringen bereder lillfälle alt ta del av vad jag anfört om inriktning avADB-verksamheten inom försvarsdepartementets verksamhelsområde. Prop..1984/85:220 69 Föredragande: statsrådet !m-Vy'allén Anmälan till proposition om datapolitik Utbildningen om daiorer och andra former av ny leknik harunder senare lid fätl en allt slörre omfattning. Allt talar för atl dennautveckling kommer att fortsätta med oförminskad styrka under överskådlig tid.Del är nu angelägel både alt göra en avstämning av vad som hillills uppnållsoch atl precisera en del viktiga frågor för den fortsatla utvecklingen. Utbildningsväsendet har en långsiklig påverkan påsamhällel. Ålgärder som vidtas får i många fall effekl på arbetsmarknad m.m.först efler kanske fem lill . går ulvecklingen inom dataområdeti samhället som helhet mycket snabbi, vilket ställer stora krav pä insatser somär inriklade på myckel akluella utbildningsbehov. Del blir då viktigt allbeakta bäde långsikliga och kortsiktiga behov. Del är ocksä viktigt atlutbildningsväsendet medverkar lill alt alla gmpper fär del i den utveckling somsnabbt slår igenom i samhällets alla delar. Vidare får den lekniska utveckhngenaldrig leda flll atl teknikfrågor hanteras isolerat inom utbildningen ulan demåsle hela liden ses i etl vidare samhällsperspektiv. Min fortsatta genomgångav datafrågorna inom utbildning och forskning skall ses bl. a. mot dennabakgrund. Min anmälan av detta avsnitt sker efter samråd medslalsrådel . Skolan har en myckel betydelsefull roll när det gäller atlge alla medborgare kunskaper i datafrågor både av mer allmänbildande slag ochsom en grund för fortsatta studier eller för yrkesverksamhet. Mycket betydandesatsningar har också gjorts på dataområdet inom skolan. Enligt läroplanen för (Lgr 80) ingår undervisningi datalära, Prop.1984/85:220 70 dvs den grundläggande undei-visningei-! om daiorer oclidei-as an\'ändning i samhällel, på högstadiet inom ramen för i försia bundm-aiematik samt samhälls- och nalurorienlerande ämnen. 1 huvudmomeniel dalalära i miuemaukämnels kursplanframhålls atl "alla elever bör orienleras om användningen av daiorer isamhiillei och om den snabba utvecklingen pä omrädei. Speciellt gälier det alleleverna inser all dalorn är eu lekniskl lijäipmede! soni slyrs av människor". I kursplanen för samhällsorienterande iimnen på högsladielingår under Eivsnittei Kommunikation och påverkan bl. a.frågor ominformaiionsbe-handling och databehandling och daionis betydelse i dettasammanhang saml dalalagen. I kursplanen för nalurorienlerande ämnen på högsladielbehandlas datorn, dess utveckling och konsekvenser för människan ochsamhället. Sammanfattningsvis skall dataundervisningen pägrundskolans högstadium orientera elevema om användningen av daiorer isamhällel och därvid betona vikten av all daiorer är tekniska hjälpmedel somslyrs av människor, 1 undervisningen skall även uppmärksammas datortunkiionermed tyngdpunkt i datorprogrammens uppgift och metoder för problemlösning.Vidare skall uppmärksammas olika daiabehandlingsomräden där betydelsen av densnabba utvecklingen särskilt betonas. Efter förslag budgetproposiflon har riksdagenbeslutat att fr. o. m. innevarande läsår utöka undervisningsflden fördataundervisning på gmndskolans högstadium till två stadieveckoflmmar. Med hänsynflll skolomas olika fömtsättningar att utöka undervisningstiden kommer utökningenatt ske succesivt och vara fullt genomförd /87. Den del avundervisningstiden som inte läggs ut inom matemaUk eller samhätls-ellernalurorienlerande ämnen kan läggas inom ramen för liden för fria aktiviteter. Fömtom inom den reguljära undervisningen kan pä lokaltiniflaflv dataundervisning ges inom ramen för tillval och fria aktiviteter påhögstadiet. Inom denna allmänna ram varierar omfattningen av dataundervisningenfrån skola till skola. Regeringen har, i enlighel med vad som anmäldes i 1984 årsbudgetproposition, uppdragit åt () atl utfärda enstudieplan för dataundervisningen på gmndskolans högstadium samt ettservicematerial flll skoloma som bl. a. ger exempel på hur undervisningen påett konstmktivt sätt kan anordnas i etl slörre anlal ämnen. I den studieplan som SÖ utfärdat på regeringens uppdragredovisas datalärans kunskapsområden. I studieplanen ges också exempel på vadsom kan behandlas inom ohka områden samt vissa råd för undervisningensuppläggning. Dataläran ulgör i gymnasieskolan, liksom i ,inte något självständigt ämne ulan undervisningen är integrerad isamhällskunskap och matematik. På de linjer som saknar dessa ämnen ingårdatalära i Prop.19.84/85:22(1 71 arbetslivsorienlering eller i linjens k:iraktärsiiinne.ii)alalära behandlas främ.si i årskurs 1. gvmnasieskolans malemaiikundervisning skali datornanviindas som eU beräkningshjälpmedel. Viss undei-visning i programmering skal!också bedrivas. Mäiei för denna del iir all ge eleverna vissa möjligheter auutnyiija datorn för problemlösningar i lilläinpningar inom leknik och nalurvelenskap.i ämnel samhällskunskap skall undervisningen la upp daiatek-nikenstillämpningar på eti säu som belyser dess effeklci' i samhällel och förenskilda individer. Dalaläran kan i gymnasieskolan åtföljas av fördjupningaroch prakiiskl arbeie med daiorer i olika avseenden. Fördjupningar skall göras isamhällskunskap, i malemalik saml i lekniska och ekonomiska ämnen. I gymnasieskolanskall elevema också fä kunskaper som är av direkl betydelse för framlida yrkendär datateknik används. Pä flertalet yrkesförberedande linjer skalldatoranvändning ingå i karak-lärsämnel. För att åstadkomma delta mäste olikaämnen förändras med hänsyn lill hur daiorer används i yrkeslivel. Där man inomden gymnasiala utbildningen finner atl del är önskvärt, men för dyrbart, alt iskolan arbeta med verkliga tillämpningar bör andra lösningar kunna prövas, t.ex. atl undervisningen förläggs till arbetsplatser eller särskildaresurscentra. omfallande samarbete med induslrin blir också aktuellt, t.ex. vad gäller gemensamt bruk av dyrare utrustning. Jag vill här peka pä viklen av atl man i samband meddataundervisningen i skolan uppmärksammar problemet med att flickors ochpojkars ulbild-ningsval är mycket könsbundet trots deansträngningar som gjorts bl.a.för att fa flickor att välja tekniskautbildningar. Det finns annars en pålaglig risk alt flickomas möjligheter taslill vara dåligt. Datorutrustning och programvara för skolansdalaundervisning Efler förslag budgetproposition har riksdagenbeslulat att elt särskilt bidrag till kosinader för anskaffning avdatorutrustning m.m.för dalaundervisning på högsladium skaUavsättas med början budgetårel 1984/85. Dentotala koslnaden har beräknats till lägst 120 milj. kr. Statsbidrag tillkommunema utgår med ca hälften av kostnaden. Som förutsättning för bidrag gäller atl vissa gmndläggandekrav på kvalitet på datomtmstning och programvara är uppfyllda. I enlighet medvad' som anmäldes budgetproposition har SÖ på regeringens uppdragutarbetat en kravspecifikation för datomtrustning och programvara förgrundskolans dataundervisning. Som föruisättning för bidrag gäller också atldet finns en övergripande planering för hur undervisningen skall genomföras. Med utgångspunkt i del teknikupphandlingsprojekt för dalomi skolan (TUDIS) som styrelsen för leknisk utveckling (STU) bedrivit påregering- Prnp.1984./85: 220 72 ens uppdrag bar sedan budgeiåiei 1981/82 anvisalssärskilda mede! för Slalsbidrag lill nyanskaflning av ulrusining för daior- ochmikrodaiortek-nik i gyn!ntisicskoLT.n. SÖ och STL- liar fördelal medleii. inom ramen för'1'UDlS-proieklel har STU och SÖ isamariiele med fyra komtiuiner, Siockholm, Götetiorg, och ,uiariieiat en krav-specifikaiion för en svensk skoldator. Härvid har särskildvikt lagls vid egenskaper som syslemfle.xibiiilei, koppling daiorutrusining -läromedel, möjligheter tiil avancerad grafisk presentation och prisläge.TUDlS-pro-jektet har efter anbudsgivning lelt till utveckling av COMPIS-dalommed progiamvara oeh läiomedel. En uivitrdering ocb ulprovning av utrustningenhar genomförts vid 15 skolor i de kommuner som deltagit i TUDIS-pro-jeklei. Förden framlida upphandlingen av daiorutrusining har kommunerna emellertid fullfrihet all anskaffa andra daiorer än den som utprövats inom detta projekl. I ärels budgelproposition har regeringen föreslagil allkommunerna fr. o. m. budgeiårei 1985/86 skall fä etl särskilt stimulansbidragför anskaffning av dalorutmstning och programvara för daialära igymnasieskolan. Riksdagenharbeslutat i enlighet medförslaget (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 213-214, UbU 19, rskr 273). Genom de insalser vad gäller dalorutmstning i grundskolanoch gymnasieskolan som kommii till stånd är siluationenvad gäller s.k.hårdvara för skolans dataundervisning enligt min mening tillfredsställande. Dessa satsningar måste dock följas upp av ålgärder för attförse skolväsendet med programvara. Regeringen har därför i årelsbudgetproposition (prop. 1984/85: 100 bit. 10 s. 116) föreslagit särskildaslatliga insatser för programutveckling i skolan. har beslulal ienlighet med förslaget (UbU 1984/85: 11, rskr 148). Som framhållits i budgetproposiflonen finns det behov avatt generellt beskriva inom vilka områden skolan behöver ha flllgång tillprogramvara, vilken programvara som finns flitgänglig och vilka krav som börslällas på denna. Genom att produktionen av programvara är omfattande, snabbtföränderlig och huvudsakligen riktad mot andra användare än skolan är det oftasvårt för varje enskild kommun eller skola alt hålla sig informerad omflllgången, såväl kvalitativt som kvantitaflvt. Det är ytterst betydelsefullt, inle bara för skolan ulanockså för hela samhället, atl programvaran uppfyller krav på allsidighel ochsaklighet och står i överensstämmelse med skolans krav. Erfarenhetema frånandra länder talar klart för att utveckling av programvara utan insatser ochslöd från samhällets sida sannolikt inle är möjlig. 1 flera andra länder har ensärskild organisaflon byggis upp och särskilda medel satsats påprogram-vamutveckling. En särskild satsning även i päprogramvaruutveckling för skolan är angelägen och bör gälla utveckling avprogramvara av olika slag för skolväsendet i dess helhet. Prop.1984,'85:22f( 73 Forlbildning Jör lärare lör skokii}'duUuii\dcyvi.<;ning SÖ: s utväi"dering av fortbildningen iiioindaiaområdei visar aii 25 pro-ceiii av alla kursveckor iiiompersoiiaiuibiidningeii föi- skolan - vilirei innebiir mer än lOOOO kursveckoi'- avser daiaområdei. Under liisärel I9S4/S5 genomgår 2 500 lärareibribildning inom omrädei. Förra läsaret var aniitiei ca 2 000. Kursiängden iirvanligen tre liil . Det visar sig också all daiaicnibildning geshögsta prioiilei av såviil kirariia som skolstyrelserna. Genom denna fortbildning sker en ganskii snabbkompetensuppbyggnad pä diilaomrädeJ i och gymnasieskolan. Samiidigiäi' del ju fräga om ell helt nyll kunskapsområde, som inle kan Jämföras medområden där skolväscndel har en viss grundkompeiens ali bygga vidare pä,Daiorer kommer i accelererande lakl ati bli etl hjälpmedel i undervisningen ialll fler ämnen och användningen av data vidgas ständigt lill nya områden avsamhällslivei, för vilka gymnasieskolan skali ge yrkesutbildning. Härtill kommer att datorer i princip ännu inle alls kommitlill användning på läg- och mellanstadier. Del är visserligen förtidigi att nu la definitiv ställning lill vad som. bör göras på dessa stadier,men i etl framiidsprespektiv är del ändå sannolikl all datautvecklingen iskolan kommer att beröra också dem. Sammanfattningsvis kan man alliså konstatera ett slortbehov av kompelensuppbyggnad i skolan på daiaområdei som är långl ifrån läckltrots betydande fortbildningsinsatser. De åtgärder som vidtagits inom skolan och somjag nu harredovisal kan sägas innebära att en första etapp har genomförts när del gällerdalaundervisning. De beslutade åtagandena under en tre- fyraårsperiodinom och gymnasieskolan kan uppskattas lill storleksordningen minsten halv miljard kr. Genom dessa insatser har en god grund lagls för att geeleverna kunskaper om datorer. Enligt min mening är det nu dags alt bedömavilka fortsatla ålgärder som behövs. För att dels göra en ulvärdering av dehittillsvarande insatserna inom skola och vuxenulbildning dels arbeta framunderlag för ett handlingsprogram för den framtida utvecklingen kommer därfören särskild arbelsgmpp all tillkallas inom ulbildningsde-panementet. Avsiktenär att på grundval av arbetsgmppens förslag lägga fram ett handlingsprogram förriksdagen. Datastrategi för högskolan Datateknik är av stor betydelseför högskolans verksamhet. Prop.1984/85: 220 74 ibrekomincr i sävii! ibrsknip.g och uibiitining somadminislralion. Anväiid-iiiugen ökar stiindiiri samiidigi soni en snabb lekniskutveckling ger nya möjligheter ocli tiiiiimpningsomräden. Daiorer utgör elleringiir i en sior del av högskolans uirusliting ocfi kostnaderna fövdalabehandlmg är en pålaglig dei a\' drifikostr.aderna föi' inångavcj-ksamlicter inom högskolan. Samordning och planering på olika nivåer är cnföruisälining ]'ör ail dalaiekniken skall Ulnylljas opumoll ocii för atl deförhållandevis stora resurserna skal! Såväl n;iiionel!,legiona! och lokal nivfi inom högskolan som samarbele med intiessenter ulanförhögskoleorganisationen måste innefattas i detta arbete. En samlad ADB-stralegi saknas bäde för högskoleområdel isin helhel och för enskilda högskoleenheler. är ansvaret splitlral påflera myndigheter, där var och en endasl överblickar sin del. Ett exempel ärfrågor om planering, finansiering och upphandling av datomtmstning för högreutbildning och forskning, som sker under medverkan av universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), och högskolor (UUH),forskningsrädsnämnden (FRN), slalskontoret, regionala datorcentraler samlhögskoleenheter. Det är dock uppenbari att det inom högskolan inle kanfinnas bara en enda strategi för den administrativa utvecklingen. a. på att enskilda högskoleenheter har ohka utvecklingsbehov samt på allenheterna har kommit olika långt i den administrativa effekliviseringen. Däremotbör det, inle minst med hänsyn iakttagelser i olika studier, vara vikflgtatt formulera en övergripande strategi i vilken lokala planer kan ta sinutgångspunkt. En övergripande strategi bör också vara ulgångspunkl för enmedveten prioritering av konkreia ålgärder. Finns inte en sådan kommer ävenfortsättningsvis dubbelarbete alt utföras och utvecklingsarbete atl bedrivassom senare av olika skäl blir svårt att anpassa till flera högskoleenhetersbehov. Inte minst viktigt i detta avseende är frågan om mol vilken typ avdatorsystem utvecklingsarbetet bedrivs. tog en rad utredningar m.m.både inom UHÄoch enskilda högskoleenheler upp nämnda frågor. I detta material understryksstarkt behovet av en samordnad strategi för den administrativa utvecklingen. Regeringen har därför givit UHÄ i uppdrag attutarbeta en samlad ADB-strategi för högskolan. Både den gmndläggande högskoleutbildningensoch forskningens behov skall behandlas. Arbetet med att utveckla en samlad ADB-strategi bör,enligt direktiven, utmynna i förslag till en naflonell ADB-strategi för högskolan som ger en grundför en posiliv utveckling av datateknikens utnyttjande inom utbildning,forskning och högskoleadministration, o en ansvarsfördelning mellanskilda myndigheter som ger förutsättningar för ett effektivi utnyttjande av resursema. Prop.1984/85:220 75 " finansieringssystem som möjliggör enrättvisande bedömning av de lolala koslnadema för anskaffning och drift .ivdaioi-er, o former för en syslemulveckling och en sysiemförvaiiningsom friimjar ett vidgal samarbele. också omfaua en översyn avden siällning daloreonlrale.-na för högre utbildning och forskning har ihög-skoieorganisatsionen, inkl.frågan om styrning och reglering av dei"asvei"ksamhet. .Avvägningen mellan cenuala och lokala sysiem skal! belysasdeis för administnitionen, dels för forskningens och undei"visningensbehov. Del råder sior enighel hos berörda myndighetei' ochföreträdare för näringslivel om behovel av ett ökal antal högskoleutbildadeinom daiaområdei. I ärels budgetproposition (prop. 1984,'85: 100 bi!.10 s.269) ges en kortfattad översiki över sådan datautbildning som har anknytningtill teknik. Av denna framgår atl anlalet nybörjarplatser icivilingenjörsutbildningen inom detta område är närmare I 800, dvs. ca hälftenav del totala antalet nybörjarplatser. Ökningen har varit under desenasle fyra åren. Datautbildning förekommer även inom det matematisk-naturvetenskapliga området (ca 250 nybörjarplatser). /83har också lokala linjer inom data- och elektronikområdet utvecklats kraftigl.F.n.finns 17 tvååriga linjer med sammanlagt ca 400 nybörjarplatser. Satsningarhar också gjorts på fortbildning och vidareutbildning, både i form av enslakakurser och uppdragsutbildning. För nästa budgetår har regeringen i huvudsakligöverslämmelse med UHÄ:s förslag förordal en fortsatt kraftig utbyggnad avulbildningen inom dataområdet: ca 230 nya platser på civilingenjörslinjema och30 platser på datavetenskapliga linjen. Även när del gäller lokala linjerplaneras en Ökning av anlalel nybörjarplatser. När det gäller del långsiktiga behovet saknas i stort setlmera heltäckande prognoser. Regeringen uppdrog åtIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) att kartlägga behovet av åtgärder för atlsäkerslälla flllgången på kvalificerade tekniker och att utreda om företagensökade personalefterfrågan är ett uttryck för en permanent förändring eller omden är av mer konjunkturbelingad nalur. IV.A kommer vidare all undersöka vilkakrav och vilka kompetenser som företagen kan fömtse liksom behovel avingenjörer och lekniker på olika nivåer. 1 detta sammanhang vill jag också peka på att UHÄ påregeringens uppdrag skall utarbeta förslag till kortare leknisk utbildning sombygger på gymnasieskolans tre- och fyraåriga linjer. UHÄ skall särskilt beaktadet ulbildningsbehov som föreligger inom dala- och elektronikområdet. UHÄkommeralt redovisa uppdraget i samband med nästa anslagsframställning. Jagavser atl därefter återkomma till regeringen i denna fråga. Vad gäller lokaler och ulrusining bör följande niininas.Den k!';i! "iiga ökningen av antalet sluderande inom dal:i.onirådei p:senare är iiar inneburil påfrestningar pä lokaisiUiaiioncn . '"örulbildningai inom da:;iomräde: vid flera högskoieonlieier. I forsla hand äi'dei behovet av iermiiialphiiser som erbjuder problem. ! ''å fiera orter pågåreller planeras f. n. sior:; invcsiei-iiig-ar för nu klai-a utbildningen. N'iduniversiieiei i upjiförs f.n. en nybyggnad för datalogi. Likasåpägäi' cn om- ocli lillbyggnad a\' dei s.k. elektronikhusei vid universiieiei iLund. 1 19S5 års hiidgctproposllion har regeringen föreslagit altyilerligai"e Ivä byggobjekl med lokaiei' för daiaui-biidningar påböijas underbudgeiårei 1985/86. Det giiller dels ombyggnad av lokaler inom f.d. Sl-onträdeii , dels ombyggnad av lokaler vid lekniska högskolan i . Beiräffande utmstning kan konstateras alt flertalelhögskoleenheler håller pä med en kanläggning av behovel av dalorutmsining. UHÄhar tillsatt en a.rbelsgrupp med uppgift all löpande bevaka behovsutvecklingennär del gäller dalorutmstning inom högskolesektorn och möjligheterna lil!sambmk av utrustning och programvara. Medel för daiorutrusining har avslalsmakterna i första hand anvisals frän koslnadsramen Till universiiets-ochhögskoleämbetets disposiiion (den s.k. UHÄ-ramen) Av UHÄ-ramens 100 milj. kr.för innevarande budgelår har UHÄ avsatt 35 milj. kr. Härtillkommer 5 milj. kr. för del naiionella mikroeleklronikprogrammel. /86 skall enligt förslag budgelpropositionsammanlagt 50 milj. kr. disponeras som riktade insatser inom datorområdet. Slutligen vill jag även kort beröra ekonomisk ochadministrativ utbildning inom informationsteknologiområdel. Sådan utbildningbedrivs som linjeutbildning dels på ADB-linjen, dels på syslemveienskapligalinjen. ADB-linjen är inrikiad mol i första hand verksamhel som programmerare,medan syslemveienskapliga linjen har sina huvudriktningar mot syslem-ochprogramutveckling. Syslemveienskapliga linjen är siarkt efterfrågad, särskiltbland ungdomssluderande.