prop · G803185 · 1984-12-31 00:00:00 — Ökningen hänförde sig ihuvudsak till en speciell grupp av asylsökande, nämligen sådana som åberopadetillhörighet till och som kom . Regeringenklargjorde i några vägledande beslut att enbarttillhörighet till inte motiverade asyl i Sverige.Regeringsbeslutet och ett antal därefter meddelade direktavvisningsbeslut harfått till följd att inresorna av Ahmadiyya-medlemmar har upphört. Regeringenoch prövar nu fortlöpande Ahmadiyya-ärenden. Endast i undantagsfall har deåberopade skälen bedömts vara sådana att den sökande/klagande fått stanna här. Liksomunder är fortfarande det land i som svararför den största flyktinginvandringen till . Antalet inresor har pendlatmellan 25-60 personer/månad med en uppgång med 170 inresta.Under år 1984 har vidare 115 chilenska medborgare tagits ut pä flyktingkvoten. Föratt de problem som har följt med den ökade tillströmningen av Skr.1984/85:185 21 asylsökandeskall kunna lösas har regeringen beslutat om förstärkningar till polismyndigheterna,och . har under innevarande budgetår fått entillfällig förstärkning av resurserna för tillståndsprövningen med 1 milj. kr.och i årets budgetproposition har föreslagits en förstärkning med tre tjänsteroch ett undantag för tillståndsprövningen från den generella tvåprocentiganeddragningen av myndigheternas anslag. En förutsättning för att skallkunna fatta beslut i ett asylärende är att en utredning först har gjorts av enpolismyndighet. Från har nya polistjänster inrättats i ,dit en av invandrarverkets nya utredningsförläggningar har förlagts. a. tillfälligtgenom omfördelning av polisens resurser. Trots detta har den senaste tidensinströmning av asylsökande resulterat i längre handläggningstider i vissapolisdistrikt och därmed totalt sett förlängda handläggningstider iasylärendena. Detta bör man i första hand kunna komma till rätta med genomtillfälliga omfördelningar av polisens resurser. har vissapolisdistrikt härigenom fått tillfälliga förstärkningar. Regeringen följerutvecklingen uppmärksamt och tar till vara varje möjlighet att åstadkomma kortahandläggningstider. 1detta sammanhang bör även nämnas att regeringen budgetpropositionhar föreslagit att sammanlagt 2,6 milj. kr. anslås för att stärka utrikesförvaltningensresurser för handläggning av utlänningsärenden. Regeringenhar i proposition 1984/85: 173 föreslagit att utlänningslagen ändrasså att möjligheten införs att omhänderta utlännings biljett för resa frånSverige i syfte att säkerställa att utlänningen i enlighet med stadgandet i 99§ UtlL själv står för kostnaden för sin utresa i händelse av avvisning ellerutvisning. Efteröverläggningar med har i början av år 1985åstadkommits ett arrangemang som syftar till att förhindra förstöring av passunder överfarten från till . Jusiiiie-kanslern () harockså i ett beslut redogjort för vad som gäller i fråga ompasskontroll i färjetrafiken mellan och och därvid intefunnit anledning till någon kritik mot de särskilda kontrollåtgärder polisenföretagit i början av detta år. Problemetmed passförstöring har även diskuterats med bl. a. FN:s flyktingkommissarie.Frågan har vidare tagits upp av en arbetsgrupp inom () där innehar ordförandeskapet. Enutredning (A 1984:01) om asylförfarandet vid gränsen tillkallades av regeringenhösten . En redovisning av utredningens uppgifter lämnas i det följande. 7 Mottagande av flyktingar i Sedanår 1950 och t. o. m. har AMS haft ansvaret för mottagande ochomhändertagande av flyktingar i . De organiserat överförda flyktingarnahar vid inresan till erbjudits inkvartering i förläggning. Underförläggningsvistelsen har flyktingarna fått social omvårdnad, erforderlig hälso-och sjukvård, undervisning i svenska språket och information om det svenskasamhället. Vid förläggningarna har också givits arbetsmarknads-, yrkes- ochstudievägledning i syfte att förbereda flyktingarna för ett arbete eller enutbildning. Den tid flyktingarna har tagits om hand på förläggning var under år1984 i genomsnitt . Förde utlänningar som på egen hand kommer till och söker asyl harvistelsekommunen som en följd av socialtjänstlagen (1980:620) haft huvudansvaretför försörjning och annat bistånd till dess att deras ansökan omuppehållstillstånd har avgjorts. Kommunerna får ersättning av staten förkostnaderna för ekonomiskt bistånd men har i huvudsak själva fått svara förövriga kostnader. Som en följd av ökad tillströmning av asylsökandeutlänningar till och därmed följande problem för Sigtunakommun att ta hand om dessa asylsökande bemyndigades AMS i slutet av år 1982att som en temporär insats erbjuda inkvartering i statlig regi för asylsökandepå . fick AMS ett utvidgat bemyndigande att vidbehov erbjuda inkvartering i statlig regi även åt andra som söker asyl isamband med inresan till . Bakgrunden till detta utvidgade bemyndigandevar det ökade antalet asylsökande i och . Enskiltinresta flyktingar har när de har fått uppehållstillstånd i allmänhet tagitsom hand av arbetsmarknadsverket i s. k. enskild inkvartering. Med enskildinkvartering menas att flyktingen bor i en annan bostad än en förläggning ochatt länsarbetsnämnden svarar för hyreskostnader och uppehälle samt gerflyktingen i övrigt i huvudsak samma förmåner som utgår till flyktingar som ärinkvarterade i mottagningsförläggning. har också ett ökat antalenskilt inresta flyktingar varit inkvarterade på förläggning sedan de fåttuppehållstillstånd. Permanentamoltagningsförläggningar för flyktingar har funnits i ,, och . Dessa förläggningar har sammanlagt haft ca700 platser. Förutom dessa permanenta förläggningar har funnitstillfälliga flyktingförläggningar i , och med ensammanlagd kapacitet av ca 400 platser. har ytterligare fyratillfälliga mottagningsförläggningar för flyktingar inrättats, varav tre var ibruk vid utgången av året. har totalt 2025 personer inkvarterats på mottagningsförläggningarför flyktingar. har 1 686 personer utplacerats från dessaförläggningar genom arbetsmarknadsverkets försorg. Skr.1984/85:185 23 Däravhar 51 placerats direkt i arbete och 621 i utbildning. 364 har placerats ut påannat sätt i olika kommuner och erhåller tills vidare sin försörjninghuvudsakligen i form av socialbidrag. Av dem som utplacerats är 650 barn ochandra medföljande anhöriga till flyktingarna. Vid utgången av var totalt894 personer inkvarterade på mottagningsförläggningar för flyktingar. Ienskild inkvartering har arbetsmarknadsverket under totalttagit om hand ca 4000 personer. uppgick antalet enskiltinkvarterade flyktingar till 2 425 (inkl. barn). Därav var drygt hälften (1270) inkvarterade av länsarbetsnämnden i . Det största antaletinkvarterade flyktingar fanns i övrigt i län (239), (204),(110) och (99). Underär 1984 har totalt 2840 personer placerats ut från enskild inkvartering. Däravhar 148 placerats i arbete och 1646 i utbildning. 323 har placerats på annatsätt och 723 är medföljande anhöriga. AMSkostnader för verksamhet vid flyktingförläggningar och den enskildainkvarteringen uppgick till ca 240 milj. kr. Somtidigare anförts har regeringen temporärt bemyndigat AMS attinkvartera även utlänningar som sökt asyl i samband med inresan under den tidderas ansökan prövas. För detta ändamål har AMS anordnat tillfälliga förläggningar.38 sådana förläggningar har varit i drift . Ett stort antal avdessa förläggningar är inrymda i hotell och pensionat. Ledig kapacitet vidflyktingförläggningarna i och har också utnyttjats. Underkalenderåret har totalt ca 5 300 personer inkvarterats. Vidutgången av fanns 3 244 asylsökande utländska medborgare (inkl. barn)inkvarterade i 35 förläggningar. Till detta antal kommer drygt 300 asylsökande,som anlände till under jul- och nyårshelgerna och som har mottagits påförläggning . Dentotala kostnaden för AMS verksamhet med asylsökande uppgick tillca 147 milj. kr. Vad gäller asylsökande somtas om hand av kommuner de väntar på beslut i fråga om uppehållstillståndsvarar (som nämnts ovan) staten för kostnaderna för socialbidrag. Statenersätter också socialbidragskostnader och vissa andra kostnader som kommunernahar för flyktingar som har uppehållstillstånd. Totalt uppgick statensutbetalningar för ersättning till kommunerna för hjälp till flyktingar ochasylsökande under till ca 210 milj. kr. Huvuddelen häravavsåg kommunala kostnader , eftersom utbetalningarna sker iefterskott. Riksdagenbeslöt om ett nytt system för mottagande av asylsökande ochflyktingar i (prop. 1983/84: 124, SfU 27, rskr 295). a. ett ökat statligt ansvar för mottagande av asylsökande och att ansvaretför mottagande av flyktingar fördes över från AMS Skr.1984/85:185 24 skall träffaöverenskommelser med kommuner om mottagande av flyktingar och asylsökande motstatlig ersättning. Organiserat överf"örda flyktingar skall normall tasemot på en statlig mottagningsförläggning. Därefter skall deerbjudas bostad i en kommun med vilken träffat överenskommelse och där fåsvenskundervisning och annan introduktion i det svenska samhället. Utlänningarsom söker asyl i samband med inresan till skall normalt tas emot i enstatlig utredningsförläggning medan polisens utredning sker i asylärendet.Därefter anvisas, i förekommande fall, bostad i en kommun som träffatöverenskommelse med. Kommuner som enligt överenskommelse med tar emotasylsökande och flyktingar får fr. o. m. den utöver ersättningför ekonomiskt bistånd en schablonmässigt beräknad engångsersättning för varjeflykting och asylsökande. förfogar också över medel för att under vissaförutsättningar kunna ge bidrag till kommuner för vissa särskilda kostnader (seförordningen 1984:683 om statlig ersättning för mottagande av flyktingar ochvissa andra utlänningar). övertog den de flyktingförläggningarsom drivits av AMS i , och . Fastautredningsförläggningar för asylsökande med en kapacitet av totalt 300 platserhar inrättats i och . Vid behov får därutöver anordna och drivatillfälliga utredningsförläggningar och tillfälligt utöka kapaciteten vid defasta förläggningarna. Verket får också svara för annan tillfälliginkvartering av asylsökande i anslutning till inreseorten. De båda utredningsförläggningarna i och togs ibruk den . startade mottagningen av kvotflyktingar inya former i . 1 avvaktan på utplacering av flyktingar, sommottagits , har den nya verksamheten ännu ej kunnat börja iAlvesta och . En tillfällig utredningsföriäggning för asylsökande har fr.o. m. inrättats i . Vidare har kapaciteten i Flenutökats med 120 platser. håller en beredskap för inkvartering av 120asylsökande i . För tillfällig inkvartering av asylsökande isamband med inresan har avtal träffats med , och Ystadskommuner. har kontaktat ett 90-tal kommuner isyfte alt träffa överenskommelser om flyktingmottagning. Dessa överenskommelserberäknas ge den beredskap för flyktingmottagning som behövs. som kommuner skall ta emotnyanlända flyktingar och asylsökande enligt det nya systemet skall deasylsökande och flyktingar som vid utgången av vistades på AMS' förläggningarplaceras ut i kommuner, om de beviljas uppehållstillstånd. Detta innebär vissaspeciella övergångsproblem som har förstärkts av att antalet asylsökande harvarit särskilt stort . 1 syfte att underlätta utplaceringenfrän AMS' förläggningar och för att få en smidig övergång till Skr.1984/85:185 25 detnya systemet för flyktingmottagande har regeringen beslutat om vissa särskildaåtgärder . Fr. o. m. gäller att AMS eftersamråd med får lämna viss ersättning till den kommun, som tar emotflyktingar från någon av AMS' flyktingförläggningar. Vidare har fåttmedgivande att i fråga om utlänningar som har inkvarterats av AMSpä utredningsförläggning för asylsökande träffa överenskommelse med kommun omatt redan före den svara för mottagande enligt de nya reglernaså snart som uppehållstillstånd har beviljats. har träffat överenskommelsemed 7 kommuner om sådant tidigarelagt mottagande . Totalt togs 141flyktingar emot i kommuner enligt dessa överenskommelser I november- . För att försäkra sig omtillräckligt antal mottagningsplatser i kommuner för såväl de asylsökande, somvistades i förläggning vid utgången av och beviljas tillstånd under år1985, som de flyktingar och asylsökande som beräknas komma till underår 1985, har startat en kontaktverksamhet med 80 kommuner utöver de somredan planerar för flyktingmottagning. Flertalet av dessa är mindre kommunersom vardera endast kan ta emot ett smärre antal. beslutadei efter samråd med om allmänna råd till sjukvårdshuvudmännenom hälso- och sjukvård för flyktingar. Dessa innefattar bl. a. råd ominledande hälsoundersökningar i anslutning till föriäggningarna och uppföljningpå mottagningsortema. Insatserna för flyktingari omfattar självfallet även andra åtgärder än hjälp med bostad ochförsörjning . I samband med genomförandet av reformen meddet nya kommunala flyktingmottagandet har arbetsmarknadsverkets åtgärder föratt bereda flyktingar sysselsättning setts över. Regeringen har vidareföreslagit ett system för svenskundervisning för vuxna invandrare (prop.1983/84: 199), som har behandlat. Det nya systemet träder i kraftden . I detta sammanhang bör även nämnas generella stödåtgärder förinvandrare och deras barn, såsom hemspråksträning och hemspråksundervisning iförskolan och skolan, tolkservice, vuxenutbildning (bl.a. grundvux) m.m. Ävenfrivilligorganisationerna gör viktiga insatser för flyktingar. 8 Stöd till frivillig repatriering Sverigeansluter sig till den internationellt vedertagna uppfattningen att frivilligtåtervändande är den mest idealiska lösningen på flyktingproblem, omförutsättningarna härför föreligger. Återvändandehar främst aktualiserats för latinamerikanska f d. flyktingar sedan enpolitisk normalisering ägt rum i flera av deras hemländer. Återvändande sökersig ibland tillbaka till sin region - inte nödvän- 1984/85:185 26 digtvis till hemlandet - för att finna bättre arbets- ochutbildningsmöjligheter eller för att engagera sig i biståndsverksamhet. Underär 1984 har bidragit med ca 18 milj. kr. till inlegrationsprogram föråtervändande i , företrädesvis i . Detta stöd har främstutgått genom och . är berett att, som ett led i flyktingpolitiken,bistå flyktingar som tagits emot här och önskar återvända. Det står denenskilde invandraren och flyktingen fritt att inrikta sig på en permanentbosättning i eller pä att återvända. Stöd till ätervandring ges i form av resebidrag vilket äravsett för kostna-dernp för resa, uppehälle under resan och idet nya bosättningslandet samt för transport av bagage. utgick högst500 kr. för bagage och högst . per resdag i bidrag till uppehälle. Bidragsreglernaändrades så att det bidrag som kan utgå utöver själva reskostnadenhöjdes till . per person (förordningen 1984: 890 om bidrag tillflyktingars resa från för bosättning i annat land). Bidragenadministreras fr. o. m. den av . AMS, som tidigare administrerade resebidragen, bekostaderesor för sammanlagt ca 1 150 f d. flyktingar (inkl. barn)av vilka ca 1 100 var latinamerikaner. avreste 472 personer fränSverige på medel frän AMS för bosättning i annat land. Därav var ca 200 barn.Resebidrag utbetalades främst för återflyttning till (184 personer),(113), (87) och (49). AMS' kostnader för resebidragunder är 1984 var ca 2,7 milj. kr. har också med medel från SIDA bekostat resan föråtervändande till . Det gäller i första hand f d. flyktingar somerhållit svenskt medborgarskap. fick 171 personerhjälp av att återvända från till . En arbetsgrupp inom redovisade i januari1984 en rapport (Ds A 1984: 3) Latinamerikaner i , som bl. a. innehöllvissa överväganden om insatser för återvändande. Det direkta stödet från statentill dem som återvänder bör enligt arbetsgruppen även i fortsättningen ges iform av bidrag till återresa och i form av stöd till projekt m. m. i hemlandsregioneninom ramen för biståndspolitiken. Därutöver förordas fortsatta utbildnings- ocharbetsmarknadsåtgärder som ger flyktingarna försörjningsmöjligheter i Sverige.Dessa åtgärder bör vara utformade så att de stärker flyktingarnasförutsättningar att pä nytt etablera sig i sitt hemland, om de så skulle önska. Skr.1984/85:185 27 tillkallades som jag nämnt inledningsvis denflyktingpolitiska beredningen. Beredningen är ett organ för informationsutbyteoch samråd om samlade insatser på flyktingområdet inklusive Sverigesmöjligheter att ta emot flyktingar. I beredningen ingår företrädare församtliga riksdagspartier samt för berörda frivilligorganisationer och FN: sflyktingkommissarie. Som ansvarigt statsråd för invandrarfrågor är jagberedningens ordförande. I oktober1984 tillsatte regeringen en utredning om asylförfarandet vid gränsen och om klagorätti verkställighetsärenden (Dir 1984:39). Den särskilde utredaren skall inomramen för den invandrings- och flyktingpolitik som har lagts fast i prop.1983/84: 144 bl. a. klargöra hur uflänningsla-gens bestämmelser ompolismyndigheternas skyldighet att i vissa fall överlämna ärenden om asylansökningartill tillämpas i praktiken och om gällande regler bör ändras. Utredarenskall också pröva om det bör införas klagorätt över en polismyndighets beslutatt inte överlämna ett visst verkställighetsärende till . Utredarens arbeteberäknas pågå . FN:s flyktingkommissarie gjorde i en skrivelse till utrikesministerni en framställning om att fä upprätta ett regionalt kontor i de fem nordiska länderna som verksamhetsområde. Alla kostnader förkontoret skulle täckas av UNHCR: s administrativa budget. Flyktingkommissariensinitiativ fick ett positivt mottagande från svensk och nordisk sida.Förberedelser för kontorets upprättande har inletts. Flyktingsituationen i världen är oförändrat svär. Sett urett globalt perspektiv har emellertid en viss stabilisering inträtt undersenare år. Det totala antalet flyktingar i världen beräknas uppgå till 12miljoner. Därtill kommer ett stort antal människor som har hamnat i en flyktingliknandesituation på grund av bl. a. inbördesstrider, och svält, faktorer som fåttsärskilt allvarliga konsekvenser i . totala bidrag till FN:s flyktingkommissariesverksamhet (UNHCR) uppgick till ca 95 milj. kr. Därmed ligger Sverigepä sjunde plats bland givarländerna. Det svenska bidraget till FN: s organisationför palestinaflyktingar (UNRWA) uppgick till 60 milj. kr. vilket görSverige till den tredje största bidragsgivaren. Därutöver har under år 1984från biståndsanslaget drygt 250 milj. kr. tagils i anspråk för bistånd tillflyktingar och hemlösa genom andra organisationer med hu- 1984/85: 185 28 samlade bidrag under år 1984till flyktingar och hemlösa utanför uppgick därmed till drygt 400 milj.kr. Regeringen har tagit flera initiativ iflyktingfrågor pä det internationella planet och har utvidgat samarbetet med UNHCR,som förbereder öppnandet av ett nordiskt regionalkontor i . Kontakterhar tagits med andra europeiska länder i syfte att diskutera ansvarsfördelningenför flyktingproblemen. Den andra flyktingkonferensen för , ICARA II, som hölls var ettviktigt steg mot bestående lösningar av flyktingproblem i . UNHCRplanerar, med aktivt stöd frän bl. a. , att hålla konsultationer i maj1985 om det ökande antalet asylsökande i . I deflesta länder i har antalet asylsökande ökat. Sammanlagt sökte år 1984ca 100000 personer, främst från länder i , asyl i , varav 37000i , 22000 i , 7000 i vardera ochSchweiz samt 4000 i . I sökte drygt 7000 personer asyl(avvisats), främst iranier, irakier, libaneser och pakistaner. Medanledning av det ökade antalet asylsökande har polisen, invandrarverket ochregeringskansliet fått förstärkningar för att inte handläggningstiderna skallförlängas. Sedan regeringen fattat vägledande beslut om bl. a. pakistaner och libaneserhar invandringen av asylsökande minskat. Åtgärder har vidtagits för att förhindraatt pass och andra resedokument förstörs före ankomsten till , och föratt kunna utföra passkontroll på färjor. För att motverka medhjälp till illegalinvandring i vinningssyfte har nya bestämmelser införts. Sammanlagt fick 4600 utlänningar stanna i Sverigesom flyktingar eller därmed jämställda (3, 5, 6§§ i utlänningslagen). Detta ärmindre än under är 1982 (6200) men något mer än (3 800). Därav fördesdrygt 1000 hit inom ramen för flyktingkvoten. Av dessa kom hälften från Syd-och , 300 från östeuropeiska stater och 200 frän . Ett nytt system för kommunalt mottagande av flyktingarträdde i kraft . övertog ansvaret förflyktingöverföringen frän AMS. Ett nytt system för utredning och tillfälligtmottagande av asylsökande har även införts. En utredning om asylprövningen vid gränsen har tillsatts. En parlamentarisk flyktingberedning har inrättats. Regeringens insatser på flyktingpolitikens område under år1984 kännetecknades sammanfattningsvis av ökade insatser för att effektiviserabiståndsinsatserna för flyktingar utanför , ett vidgat internationelltsamarbete i syfte att uppnå en jämnare ansvarsfördelning mellan berördaeuropeiska stater, ätgärder för att åstadkomma en bättre reglering avflyktinginvandringen till och en klarare tillämpning av asylreglerna,införande av ett nytt system för en effektivare handläggning av Skr.1984/85:185 29 asylärenden,systematiskt arbete för att förkorta handläggningstiderna i utlänningsärendensamt genomförandet av ett nytt system för kommunalt mottagande av flyktingar. attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i detföregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhennes hemställan.