prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — KUR och ABF föreslår all slödel till kommunernas bokinköpanvänds för att inom verksamhelen med En bok för alla ge ut en klassikersserie.KUR förordar atl en sådan klassikerserie anpassas lill skolans behov. ABF anser alt klassikerserien främst bör la sikle på barnoch ungdom och all den bör vara billig och lillgänglig såväl i skolan som genombibliotek, bokhandel och övriga försäljningskanaler. ABF föreslår altutgivningen bedrivs som försöksverksamhel under . SFF föreslår att statsstödet lill kommunernas lilteraturinköpbl. a. skall omfalla klassiker av äldre och yngre datum, men poängterar attutgivningen inte bör ske inom verksamhelen En bok för alla, eftersom dessautgåvor redan är billiga och statligt subventionerade. Statskontoret avslyrker förslagel om engångsstöd tillkommunernas lilteraturinköp och föreslår särskilda subvenlioner för produklionav kvalitelslilleratur till låga priser, t. ex. genom Litteraturfrämjandet.Denna litteratur bör enligt slalskontorel, genom riktade insatser kunnamarknadsföras direkl lill skolorna, varvid låga bokpriser kan vara avgörande. För ytterligare belysning av frågorna om del föreslagnaengångsstödei resp. klassikersaisningen hänvisas till bil. 4, avsnitt 11. Ulredningens uppfatlning all en fortsatt ulbyggnad avarbetsplatsbibliolek är en betydelsefull insats för atl främja läsintressetbland vuxna vinner slöd hos flerlalel av de inslanser som behandlar frågan,nämligen KUR, EskUstuna, Göieborgs, , , , , Norrköpingsoch Slockholms kommuner. , , , , , , ABF, TBV,Litteraturfrämjandet saml . Ulredningens uppfattning atl arbetsplalsbiblioteken måstevara direkt förankrade hos de anslällda genom deras fackliga organisalioner ochatt man särskilt bör ta fasla på inilialiv från arbelsplalser delas av KUR,och kommuner. TBV menar all de fackliga organisalionerna bör tainitiativ till inrällande av arbetsplatsbibliolek. SFF poängterar däremol all arbetsplatsbibliolek också börkunna inrättas på kommunall initiativ, om de lokala fackliga organisationernaär posilivi inställda lill saken, Kommunförbundel påpekar att en utbyggnad av bibliotek påarbetsplatserna måsle ske i enlighel med de enskilda kommunernas målsättningför och inrikining av verksamhelen. släller sig tveksam lill ulredningensresonemang om arbetsplatsbibliolek och framhåller all ett övergripande ochgenomtänkl program måste ligga till grund för en ulbyggnad av arbetsplatsbibliolek. 1984/85:141 161 Utredningensbetoning av atl kommunen, de fackliga organisalionerna och arbetsgivarna haretl gemensamt ansvar för biblioteksverksamhet på arbetsplatser stöds av bl.a.KUR, och kommuner. anmäler en avvikandemening och påpekar alt det principiellt sett är tveksamt atl fackligaorganisalioner skall engageras i andra frågor än i dem som direkt avserintressebevakning i frågor rörande anställnings- och arbetsförhållanden. Denansvarsfördelning mellan arbetsgivaren, facket och kommunbiblioteket, sompresenterats av utvecklingsprojektet i arbetslivet och som redovisas avutredningen, får ell posilivi mottagande av KUR, och kommuner,TCO och TBV. Luleåkommun nämner alt en ansvarsfördelning av del slag som utredningen redovisarredan tillämpas i . TBVpoängterar att bokurvalet skall göras av facket i samråd med ochatt urvalet skall molsvara de anställdas önskemål. Enligtden redovisade ansvarsfördelningen mellan arbetsgivaren, fackligaorganisalioner och kommuner skulle kommunen svara för kostnaderna för böckeroch personal, medan arbetsgivaren endasl svarar för lokaler och utrustning.Göteborgs kommun avvisar en sådan lösning och föreslår en konstruktion därföretagen slår för kostnaderna, medan kommunbiblioteken svarar för kunnandeoch organisation. kommun framför etl liknande förslag. SFF förordaratt förelagen ulöver lokaler skall svara för exempelvis 1/3 av årskostnaden förbiblioteksverksamhet på arbetsplatsen. Ulredningensbedömning all arbetsplatser med svåra arbetsförhållanden och hög andelinvandrare bör prioriteras delas av kommun. noterar altutredningen inte ger några konkrela förslag härvidlag och påpekar attmeningsfyllda insatser förutsätter resurser och kunnighet hos berörd personal. Angåendefinansieringen av en utbyggnad av arbetsplatsbibliolek påpekar utredningen alten utbyggd verksamhel som omfattar företag med fler än 200 anslällda kanberäknas lill ca 100 milj. kr. SACOISRfinner ulredningens beräkningar vara realistiska. Malmökommun noterar atl utredningen inte beaktar de kostnadsproblem somaklualiseras av arbetsplalsbiblioteken. Täbykommun framhåller atl biblioteksverksamheten på arbetsplatser kräver storainsatser av personal och medel. Vallentunakommun framhåller atl arbetsplatsbibliolek kräver noggrann planering och sloraresurser för att lyckas. ,och kommuner och betonar atl verksamhetenmed arbetsplatsbibliotek inte får ta resurser från bibliotekens ordinarieverksamhel. framhåller all en ulbyggnad av bibliotek på arbetsplatsermed fler än 200 anslällda kräver särskilda kommunala resurser, 11 1984185. Prop.1984/85:141 162 även om slalsbidrag utgär till verksamheten, för atlundvika konkurrens med annun biblioteksverksamhet, kommun påpekar atl biblioteksverksamheten päarbetsplatser förutsätter all nya resurser lillförs de kommunala biblioteken. Flera remissinstanser släller sig kriliska lillfolkbiblioteksutredningens förslag all slalsbidragel lill arbetsplatsbibliolekskall ingå i ett allmänl utvecklingsbidrag, som främsl är avsett för kommunermed svag biblioteksverksamhet. , och kommuner, TCO, SFF. SAB ochTBV förordar atl nuvarande syslem med slalsbidrag behålls. TCO och SFF föreslårdessutom att bidraget utökas. och kommuner anser alt ulredningensförslag lill ulbyggnad av arbetsplatsbibliolek är orealistiskt, omstatsbidraget lill denna verksamhel skulle upphöra. Ulredningen redovisar all KUR i Verklyg för förändring(Rapporl från 1984: I) framföruppfattningen all slöd från stat och kommun bör ulgå lill arbetsplatsbibliolek. KUR anser att det finns anledning att under enetableringsperiod fördela ett riktal slatligt bidrag tillarbetsplalsbiblioteken för atl markera arbeis-platsbibliolekens slorakulturpolitiska betydelse. Slaten bör, enligt KUR: s förslag, anslå 3 milj. kr.per år i högst för della ändamål. Bidragel skall ulgå till kommuner somär beredda att genom en egen satsning etablera arbetsplatsbibliolek inomkommunen. KUR menar all medlen bl. a. bör kunna användas för bokinköp. Förulomell riklat bidrag bör del finnas möjligheter au söka slalsbidrag för ulvecklingav arbetsplatsbibliolek inom ramen för de bidrag som folkbiblioleksutredningenföreslagit. SFF kommenterar KUR: s rapport i arbetslivet ochföreslär att slalsbidrag lill arbetsplatsbibliolek i en första etapp riktaslill arbelsplalser med fler än 200 anslällda. SFF beräknar all statenskoslnader för en utbyggnad av arbetsplalsbiblioteken skulle bli 6 milj. kr. perår, om slalsbidrag ulgår med 1/3 av koslnaden under de tre försia åren och omulbygg-nadsprogrammet genomförs på lio år. Ulredningens betoning av att salsningar påarbetsplatsbibliolek bör bygga på någon form av handlingsprogram som upprättasav kommunen, fackliga organisationer och studieförbund, stöds av Landskronakommun och TBV. Några remissinstanser diskuterar behovet av ulbildning isamband med biblioteksverksamhet på arbetsplatser. påpekar aU bibliotekarier måste anlitasför de lokala bokombudens utbildning, vilket aktualiserar fortbildningsinsatseri frågor rörande arbetsplatsbibliotek. EskUstuna kommun noterar atl ett ökal samarbeie mellankommunen och fackens föreirädare medför ett ökat behov av utbildningsinsatser.TBV anser att utbildning av bokombud skall genomföras av kommunbiblioteken 1984/85:141 163 isamverkan med studieförbunden. Även kommun framhåller värdel av samverkanmed studieförbund vid utbildning av bokombuden. Angåendebiblioteksverksamhet på mi ndre arbe t s plåt se r förordar 7C0 alt deras behovtillgodoses genom mindre boksamlingar, som byggs upp under medverkan avLilleraturtVämjandet. Litieratuifrämjandetpåpekar atl man bl. a. med böcker ur En bok för allas utgivning har möjlighetatl på förmånliga villkor ställa bokkollektioner till förfogande förulplacering på mindre arbelsplalser. Litteraturfrämjandet föreslår atl statensläller medel lill förfogande för en försöksverksamhel som syfiar lill atlpröva nya former för bokutlåning på mindre och rörliga arbelsplalser. SFFoch diskuterar problemet med atl beräkna slorleken påden slalliga biblioteksersältningen inom den uppsökande biblioteksverksamheten. Fråganom arbetsplatsbibliolek belyses även i bil. 4, avsnitt 6 och 11. Ulredningensuppfatlning all massmedia och framför alll radio och TV bör ägna elt ökalulrymme åt böcker och litteratur delas av de flesta instanser som yttrat sig ifrågan, däribland TPB, , och kommuner, TCO, TBV samtFörfattarförlaget. KUR.Eskilsluna, , , och kommuner, /SR, SFF, SAB,SV, HCK och SBI delar ulredningens uppfallning och tillstyrker dessutomförslagel all regeringen i samband med förnyelsen av avtalen mellan slaten,Riksradio och , skall ta initiativ lillöverläggningar om ökade läsfrämjande åtgärder. SIVoch framhåller den betydelse som radio och TV har förinvandrare och påpekar atl informalion om litteratur bör ingå iinvandrarprogrammen. SFF framhåller särskilt all den finlandssvenskalitteraturen och minoritetsgruppers litteratur bör bevakas både iminori-lelsprogram och i allmänna program. TPBoch HCK betonar alt radio och TV kan fylla en viktig uppgift förläshandikappade och när det gäller informalion om LL-litteralur. Eskilstunakommun pekar på de goda erfarenheler som finns av samarbete mellanfolkbibliotek och lokalradion. SVpoängterar viklen av att Utbildningsradion dellar i del läsfrämjande arbelelgenom atl producera pedagogiska malerial som kan användas i studieförbundensläsfrämjande verksamhel. SBIefterlyser ökad sändningstid för barnteaterföreställningar och uppläsningarsaml fler program om författare och barnlitteratur. SRdelar inte ulredningens uppfattning all omfattningen av litteraturprogrammeninte är tillräcklig. SR redovisar de litleraturprogram som förekommer i radiooch TV utöver vad utredningen nämnl och konstaterar att ulbudel avlitleraturprogram i radio och TV är mycket omfatlande inom de Prop.1984/85:141 164 Dessutom päpekar SR altprogrambolagen har i uppdrag att bevaka andra kulturyttringar än litteratur,för att uppnå mångsidighet och variation inom kulturutbudet. SR framhåller attnägon kursändring i fråga om bolagets ansvar som kulturinstitution inte äraktuell. 9.2 Ingrepp på bokmarknaden Ulredningens uppfatlning all någon ändring i dennäringsrättsliga regleringen av bokbranschen inle bör företas stöds av enmajoritet av de remissinslanser som yttrat sig i frågan. Marknadsdomslolen, NO,SPK, , , , och kommuner, SBF, Bopako ochSV anser således alt elt syslem med fasta bokpriser inte bör införas. Bland dessa remissinslanser ansluler sigmarknadsdomslolen, kommun, SBF, Bopako och SV till ulredningens slutsatsalt ett återinförande av ell system med fasla bokpriser inte skulle fä avseddakullurpoliiiska effekler och inle stärka bokhandeln. SBF och Bopako framhållersärskilt alt etl fastprissyslem skulle medföra betydande nackdelar förbokbranschen. KUR, och kommuner, LO, SFF, SSBF ochABF släller sig principielll sett posiiiva lill införande av ett system medfasla bokpriser, KUR och SFF menar alt elt lämpligl utformat fastprissyslemskulle kunna ulöva en dämpande verkan på det uppdrivna konkurrensläget inombokbranschen. SFF uttalar etl principielll stöd för all återinförande av faslabokpriser, men påpekar all någon etableringskontroll av del slag som fanns föreår 1970 inle bör införas. SSBF förordar införandet av ell syslem med fasl bokprisunder efter varje titels utgivning, s. k. priskarenstid. LO framhåller all ulredningens avvisande hållning lillinförande av ell fastprissyslem inte stämmer med erfarenheter i ochandra länder. ABF framhåller alt frågan om fasla bokpriser inle kan varaavfärdad även om en återgång till del brutloprissyslem som tillämpades före år1970 inle är möjlig. ABF ställer sig kritisk lill all marknadskrafterna skalltillåtas styra tillgången på hlteratur och framhåller vikten av selektivaåtgärder utöver dem som ulredningen föreslagit. EskUstuna kommun, TCO och /SR avstår från all laställning till frågan om fria eller fasta bokpriser. , , och SPK betonar all utvecklingeninom bokbranschen både från kullurpoliiiska och branschmässiga synpunklervaril så gynnsam sedan dispensen för de fasla bokhandelspriserna löpte ul, alldet inte finns någon anledning atl återinföra etl syslem med fasta bokpriser. Några av de remissinstanser som uttalar sig lill förmånför införande av fastprissyslem, nämligen KUR, LO och SFF, anser atlutvecklingen inom Prop.1984/85:141 165 bokbranschen efter slopandet av systemet med fast bokprisår 1970 medfört vissa negaliva effekter i fråga om bokhandelns sortimenlsbreddoch lagerhållning. KUR menar all den fria prisbildningen drivit påstrukturomvandlingen inom bokhandelsledet, genom att bokhandeln tvingaskonkurrera med förlagens bokklubbar. Den ökade konkurrensen medför minskadlagerhållning och rationaliseringar. KUR pekar särskilt på att realisationernainte längre har en lagerreplerande funktion. KUR gör bedömningen att den laklvarmed bokhandelns situation förändrats, varit en bidragande orsak till deproblem som bokhandeln har i dap. kommun framför liknande synpunkter och förmodar attden fria prissättningen på böcker gynnar de stora affärskedjorna på denenskilde detaljistens bekostnad. TCO nämner att i första hand boklådorna på mindre orterfått vidkännas minskande lönsamhet sedan fasta bokpriser slopades. 5FF framhåller att den fria prissättningen medför att delför bokhandeln inle är förelagsekonomiskl försvarbart alt hålla etl brettlager, på grund av koncentrationen lill etl fätal säljbara titlar, som ingår ipriskonkurrensen. , , kommun och SBF inslämmer iSPK: s bedömning av effekterna av fasta priser på böcker. KUR och 5FF riklar krilik mol SPK:s analys, varvid bl. a.uppfattningen att fasta bokpriser skulle medföra prishöjande reklaminsatserifrågasätts. KUR menar all SPK synes ha missuppfattat del fastabruttoprisets marknadsfunktion och framhåller all elt fasl bmllopris inteinnebär att föriagen ivingas upphöra med den inbördes priskonkurrensen. A'0, KUR, , TCO, /SR, SFF, KLYSoch ABF framför kriliska synpunkler på utredningens analys av frågan om fastabokpriser. NO riktar anmärkningar mol utredningens redogörelse förnäringsfri-hetsrådels behandling av dispensärenden under 1950- och 1960-lalen.NO vänder sig också mot att utredningen inte uppmärksammat den posiiivautvecklingen på bokmarknaden för den breda bokläsande allmänhelen och altvärdet av bokklubbarnas billiga utbud av litteratur, som även når bokköpare iglesbygd, inte framhållils tillräckligt. KUR menar att erfarenheter frän ulredningens redovisningav olika system för prissättning på böcker i andra länder borde ha relateratstill frågan om fasta bokpriser i och all frågan borde ha prövatsutifrån utgångspunkten alt elt fastprissyslem skulle kunna dämpakonkurrensläget inom bokbranschen. KUR konstaterar alt prisfrågan i praktikenavgjorts inom bokbranschen, eftersom det inle finns några fömtsättningar för enfrivillig branschöverenskommelse om någol slag av fast prissätining på böcker. SFF framför likartade synpunkler och menar dessulom allulredningen Prop.1984/85:141 166 borde ha uppmärksammat den betydelse som ell syslem medfasla bokpriser har för alt dämpa "Tärskvamlänkandet". SFF påpekarockså all kommitténs sammansättning medfört all förslag om införande av ett systemmed fasta bokpriser inte blivit aktuellt. Denna synpunkl framförs även av ABF. TCO, LO. KLYS och ABF föreslår alt frågan om faslabokpriser blir föremål för yllerligare utredning. LO och ABF förordar all ensådan ulredning skall vara parlamentariskt sammansatt. fcoftimitn förordar att effeklerna av återgångentill fasl prissättning på böcker i blir föremål för ytterligareobjekliv granskning, innan beslut fallas i frågan. Ulredningens uppfattning all elt utvidgatfackbokhandelsavtal och slöd ål bokhandeln kan främja de kulturpolitiska syften,som avses med fasta bokpriser, undersiryks av och kommuner samtav Bopako. 9.3 Ett utvecklingsprogram för bokhandeln Ulredningens resonemang om och förslag lill ålgärder förslöd lill bokhandeln får etl posilivi mottagande av remissinslanserna. Bland deremissinslanser som ger etl generelll slöd lill ulredningens olika förslag hörSIV, kommun, SAB och SV. och kommuner påpekar att ulredningensförslag inle är så genomgripande alt några avgörande förbättringar avbokhandelns siluation är atl förvänla. kommun anser alt förslagenvisserligen innebär en förbättring för bokhandeln, men atl de sannolikt inlefår några avgörande effekter för de kommuner som saknar bokhandel. Nägra remissinstanser förordar andra ålgärder än dem somutredningen föreslagil. förordar bällre möjligheter till elableringsslöd förbokhandlar som försäljer litteratur på olika språk och atl bokhandlare iinvandrartäta kommuner erhåller stöd för all upplåta plals för litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk. föreslår alt KUR får till uppdrag allanalysera hur de av utredningen föreslagna åtgärderna kan komma invandrare ochminoriteter lill nytta. kommun framhåller bokklubbarnas betydelse ochförordar stimulerande åtgärder för ökad etablering av specialbokklubbar. somkan svara för atl utgivningen av kvalitetsmässigt högtstående och prisbilliglitteratur säkras. SFF framhåller atl en förslärkning och ulbyggnad avbokhandeln behövs för atl göra allmänlilteraturen lillgänglig för inköp. Deålgärder som enligt SFF: s uppfatlning erfordras är alt öka antalet titlar iabonnemang, all öka antalet fackbokhandlar och atl förlänga den lid böckernafinns tillgängliga i bokhandeln, SFF framhåller också behovet av en salsning påutbyggnad av en kvalificerad servicebokhandel i kommuner och kommundelar som saknar varje form av försäljning av kvalitelslilleratur. Prop, 1984/85:141 167 SBFkonstaterar att de stödformer som utredningen föreslår huvudsakligen är avselektiv karaktär. Enligt SBF: s uppfattning kan selektiva stödåtgärder frånsamhällets sida medföra allvarliga snedvridningseffekter, vid sidan av deposiiiva resultat som slödel kan ha för en viss titel eller visst förlag. SBFförordar i stället att de statliga insatserna läggs på en direkt stimulans ikonsumtionsledet genom generelll verkande åtgärder. Som exempel på sådanaålgärder nämner SBF slopande eller reducering av momsen och statlig insals fören bred spridning lill allmänheten av information om lillgängliga böcker. SBFframhåller också alt del vid sidan av den del av utgivningen som omfattas avulgivningsstödel finns ett brett boksortimenl av hög kvalitet och all deldärför inle är lämpligl atl knyta ytterligare stödåtgärder uteslutande till denlileraturstödda utgivningen. SBFifrågasätter vidare om det är ändamålsenligt med en rad slödord-ningar som varoch en rymmer små stödbelopp och där de administrativa och behovsprövandehandläggningsinsatser som krävs kommer all framstå som oproportionerligl slorai relalion lill utgående stödbelopp. SBF betonar atl de slatligastödåtgärderna bör ges en sådan inriktning atl inte en slor byråkrati byggs uppför ändamålet. Siaiskonioreihar likartade invändningar och menar atl de föreslagna stödformerna blir svåraall administrera och kan leda lill en rad urvals-problem samiidigi som de haren begränsad effekl. Statskontoret saknar mol den bakgrunden också etl meringående resonemang om förutsättningarna för en omfördelning av statens stödlill bokbranschen från ulgivningsstöd till dislribulionsstöd. DFIhar inget alt erinra om vad ulredningen anför i fråga om distributions-,lagrings- och ulgivningsstöd för mera kvalificerad vetenskaplig litteratur. DFIunderstryker dock viklen av all del statliga stödel ulgår på elt sådant sättatl även mer perifera vetenskapliga och lekniska boktitlar kan spridas ochåterfinnas inte bara genom biblioleksbokhandeln utan också via bokhandeln. 5BFoch Br>/7f(A() föreslår atl momsen på böcker slopas eller reduceras. Ensådan generelll verkande åtgärd skulle främja boken som medium och innebär endirekt lässlimulans i konsumenlledel. Endasl en sådan åtgärd skulle få endirekt prissänkande effekl framhåller SBF. SBF och Bopako anser alt del uryltrandefrihetssynpunkt är otillfredsställande alt böcker belastas med fullmoms. medan tidningar och biograffilm är helt momsbefriade. SBF och Bopakopekar dessulom pä all flertalet västländer vall alt slimulera bokkonsumtionengenom helt slopad eller reducerad moms. föreslår atl endel av momsen på böcker återgår lill bokbranschen i form av bidrag. /SR saknar resonemang i ulredningen om ell mer generellllitteraturstöd till all kvalitetslitteratur i form av momsbefrielse. Prop.1984/85:141 168 Utredningen understryker vikten av atl abonnemangstillarfinns tillgängliga i bokhandeln under längre lid än . Ulredningen förordarall bokhandeln påtar sig uppgiften all behålla abonnemangsexemplaret minsl ellår och fram till försia realisationslillfälle därefter. 5FF delar denna uppfatlning men tillägger att de aktuellaböckerna måste finnas tillgängliga i bokhandeln under hela den stipuleradetiden. När elt abonnemangsexemplar försäljs skall bokhandeln omedelbarl beslällaelt nytt exemplar. /SR anser all den värdefullaste insatsen slalen skullekunna göra på bokhandelsområdet vore ett kraftigt lagerslöd så all så mångatitlar som möjligl av kvalitetslitteraturen kunde hållas i lager länge och inlerealiseras så lidigl som . Ulredningens förslag att staten även i fortsättningenskall svara för en del av förlagens abonnemangsrabatl lill bokhandelnlillslyrks av 5FF och 5SF. SBF tillstyrker utredningens förslag om oförändraidislribulionsstöd till abonnemangsulskick av lilleralurslödda titlar i gällandefackbokhandelsavtal. Utredningen redovisar förlagssidans erbjudande atl ulandebilering ställa elt exemplar av varje litleraturslödd titel lill förfogandeför fackbokhandeln, varvid relurrälten bortfaller på dessa exemplar. Ulredningenframhåller värdel av etl ulvidgal fackbok hand el sa v lal för alt gynnaförsäljning och distribution genom bokhandeln av etl brett utbud kvalitelslilleratur.KUR, EskUstuna och kommuner, SFF, SBF och Bopako ställer sig allmäntpositiva till eU förslärki fackbokhandelsavlal. SFF släller sig positivt lillbokföriäggarnas förslag lill nytt fackbokhandelsavtal med hänvisning till altdet innebär all litteraturstödsmedlen utnyttjas bältre, genom atl de i högregrad än nu stödjer distributionen. SBF framhåller aft syftet med den föreslagnaförändringen av fackbokhandelsavtalet är alt åstadkomma en bättrelagerberedskap saml etl incitament lill vidareförsäljning. Bopako förklararsig vara berett alt medverka lill alt lilleralurslödda titlar i högre grad änhillills finns tillgängliga i bokhandeln. och kommunervälkomnar sådana förändringar i fackbokhandelsavtalei som kan medföra längrelagerhållning. framhåller den betydelse en längre lagerhållning harför bibliotekens möjligheter att göra ersättningsinköp av akluella titlar. 5FF pekar på vissa problem som är förenade med etl systemmed gratisexemplar av lilleralurförsedda titlar till bokhandeln. För små föriagmed inriktning på smal litteratur kan koslnaden för gratisexemplaren omöjliggörastörre delen av utgivningen och därmed hota förelagens exislens, SFF påpekardessulom alt alla titlar inle kan bära kostnaderna för gratisexemplaren,varvid risken finns alt vissa titlar inle finner en förläggare, med en minskadbredd i den lotala utgivningen som följd, SBF framför en Prop.1984/85:141 169 liknande synpunkt och päpekar atl yllerligare övervägandenkan vara nödvändiga. SFF framhåller all en förutsättning för atl förslagelskall kunna genomföras är atl slalsbidrag ulgår lill en del avgratisabonnemanget. SFF menar att en evenluell överenskommelse mellanbokförläggarna och bokhandeln sannolikl måsle kompletteras med ett beslut omelt utvidgat litteraturstöd.