prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Kabelnäten har även andra användningsområden.Jag syftar i första hand på cenlralantennfunktionen, dvs. mottagning ochvidaresändning av elersända rundradioprogram, den användning som är denvanliga. Ungefär hälften av TV-hushällen i är f n. anslutna tillcentralantennanläggningar. Dessa omfattar i allmänhet ett litet antal hushålloch är oftast inte byggda för alt kunna förmedla mer än ett fätal TV-kanaler. Ett kabelnät kan också användas för överföring avvideogram eller av program som produceras för all sändas direkt i nätet.Massmediekommiltén använder termen egensändningar för sådana sändningar. Utbyggnaden av kabelnät för TV-distribution framställsibland som ett första steg i en utveckling varigenom många olika tjänster skallkunna erbjudas hemmen över kabelnät. De tjänster som brukar nämnas är olikaslag av textkommunikation, bildtelefon, förmedling av beställningar ochbetalningar, larmljänsler och spel av olika slag. Framtidsutsikterna för dettaslag av tjänster är svårbedömda. Många av de diskuterade tjänsterna kan ocksåtillhandahållas över ett moderniserat lelefoninät, med störreöverföringskapacitet än . Chefen för kommersenare i vår att behandla dessa frågor i ett förslag lill en särskildproposition. Utvecklingen inom satellit- och kabelområdel är osäker ien rad avseenden. Osäkerheten gör att del är svårt att ha någon mer bestämduppfattning om vilka effekier den nya tekniken kommer att ha i kullur- ochmediepoli-tiskl hänseende. har emellertid sökt göra en sådanbedömning. Kommiltén kommer fram till all effekterna på olika kulturverksamheterav ell ökat TV-utbud förmodligen blir ganska små. Dessa har minskal i antal, bl. a. beroende påkonkurrens från TV och video. Denna minskning tror kommittén kommer alt fortsätta. En förbättrad medieutbildning i skolan är enligl kommilténnödvändig oavsett vilken omfattning satellit- och kabeldistribuerade TV-programkommer alt få i fortsättningen. Det är naturligtvis svårt att med säkerhet säga något omprogramutbudet i de kommande salellitkanalerna. Hittillsvarande erfarenheteroch redovisade planer lyder emellertid på att programmen i stor utsträckningkommer all beslå av film, musikprogram, sport, serier och annan lättunderhållning. för ell resonemang om effekterna av en sådanutveckling. Kommiltén konstaterar all en förskjutning i tittandet från informativaprogram till underhållningsprogram inträffade redan då infördes. Denytterligare förskjutning i tillandel som salellilprogrammen kan leda lillbedöms bli liten i förhållande lill vad som redan har ägt rum. Jag har i årets budgetproposition (prop. 1984/85: 100,bil. 10, s. 156) förordat att särskilda medel skall avsättas för kullur iskolan. 1984/85:199 13 att man genom olika projekt i enskilda skolor skall byggaupp ett större medvetande om kulturfrågornas betydelse i undervisningen och enstörte vana vid att arbeta med sådana frågor. Film, video och TV harsjälvfallet en särskild betydelse i detta sammanhang. Även om enskilda stater kan besluta om regler förinnehållet i satellilpro-gram som förutsättning för all de skall fävidaresändas i respektive land är det mer effektivt att låta sådana reglergälla för programmen redan dä de sänds upp till satelliten. Överläggningar omsådana regler har förts inom Europarådels ram. Dessa överläggningar harresulterat i en rekommendation om utnyttjande av salelliikapacitet för TV ochljudradio, vilken har antagits av (Recommendation no. R (84) 22 on the use of satellile capacity for televisionand sound radio). Rekommendationen innebär bl. a. att en stat som ställersatellitulrymme till förfogande för ljudradio- eller TV-sändningar skall setill att programmen överensstämmer med tillämplig lagstiftning. Dessutomföreskrivs vissa minimiregler för programinnehållet. Kommitténs sammanfattning av sitt belänkande återges ibilaga 1 och dess lagförslag redovisas i bilaga 2. Jag skall här endastöversiktligt beröra huvuddragen i kommittéförslaget. Kommittén föreslår att rätten att anlägga kabelnät skallförbli fri. Några särskilda planer för kabelulbyggnad behövs inte av kultur-och massmediepolitiska skäl. En eventuell utbyggnad skall finansieras genomavgifter från dem som ansluts lill näten, inte med bidrag från stat ellerkommun. Kommittén lägger inte fram några förslag om all näten skall vara avett visst tekniskt utförande eller att uppbyggnaden skall följa en vissstruktur. Kommittén påpekar emellertid all de skilda förutsättningarna förteleverket och andra nätanläggare kan komma all leda lill en viss marknadsuppdelning,där inriktar sig på basnäts- eller orlsnätsutbyggnaden medan andrainriktar sig på mindre enheter, framför allt utbyggda central-aniennanläggningar.Arbetet på en teknisk standardisering bör t. v. bedrivas utan någon statligreglering. Vid behov bör dock föreskrifter om visst tekniskt utförande kunnameddelas. Vissa användningar av kabelnät bör enligl kommiltén krävatillstånd frän staten, förutsatt alt sändningarna riktas lill allmänheten ibostäder och au de kan tas emot i fler än 50 bostäder. Varje lillstånd skallavse ett visst område, som i princip inte skall vara större än det kommunenomfattar. Tillstånd bör fordras för samtidig och oförändrad vidaresändning avprogram som har lagils emot från satelliter i fast trafik. Tillstånd börvidare krävas för egentliga egensändningar. Kommiltén föreslår en ny lag omkabelsändning som skall gälla för dessa båda slag av verksamhet. Prop.1984/85:199 14 gäller program från direklsändande satelliter anserkommitlén att den nuvarande generella rätten enligt radiolagen alt vidaresändatrådlöst mollagna rundradioprogram i centralantennanläggningar innebär altsådana program får vidaresändas utan tillstånd. Tillstånd enligt den föreslagna nya lagen föreslås kunnages till ägare av kabelnät och till särskilt tillskapade lokalaoperalörsföretag. Nätägare och lokala operatörsföretag skall kunna få tillståndatt dels vidaresända program från satelliter i fast trafik, dels upplåtakanaler i nätet lill annan för egensändningar. föreslåsvidare kunna få tillstånd att själva svara för lokala sändningar. En nätägaresom får lillstånd till vidaresändning av salellitprogram bör, enligt kommittén,bli skyldig att ulan kostnad ställa en kanal i kabelnätet lill förfogande fördel lokala operatörsförelagets lokala sändningar. Ansvaret för altprogramreglerna följs föreslås åvila den som fält sändningstillstånd. Kommilténanser också att även i de fall då en kanal upplåts lill annan ansvaret börligga hos nätägaren eller del lokala operalörsföretagel. De skall bl. a. varaskyldiga att utse programulgivare. För alt det lokala operatörsförelaget skallkunna få sändningstillstånd skall det ha lokal förankring och bredägarsamman-sätining. Sändningsverksamheten i den lokala kanalen skall bedrivasså alt en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet råder. Vissa villkor föreslås för tillstånd. Samråd skall haskett med företrädare för de boende i området. Ansökningar om tillstånd skallremitteras till kommunen för yttrande. Del skall prövas om de förelag som sökertillstånd har tillräckliga ekonomiska förutsättningar för alt genomföraverksamheten. Tillstånd skall lämnas för ett begränsat område, normalt högsten kommun, och för en begränsad lidsperiod, inledningsvis högst . Den som får tillstånd att vidaresända salellilkanalereller att upplåta kanaler lill andra för egensändningar skall se till att deboende som ansluts lill kabelnätet kan la emot de etersända svenskarundradioprogram som är avsedda alt tas emot i området. Sändningsverksamheten i kanaler för egensändningar bör halokal inriktning. Kommittén föreslår förbud mot gemensam programsättning genomalt radiosändare matar lokala programkanaler i flera olika kabelnät. Vidareföresläs alt lokala kanaler inte skall få innehålla andra former av sändningar,t.ex. salellitprogram eller etersända rundradioprogram. De innehållsregler som föreslås riktar sig mol program medvåldsinslag eller pornografiska inslag eller program som innehåller hets molfolkgrupp. Vidare föreslås förbud mot kommersiell reklam och s. k.sponsrade program i lokala sändningar. För salellitprogram förordas regler motsådan reklam som särskilt riktar sig lill svenska konsumenter. Överträdelse avprogramreglerna kan leda till att sändningstillståndet dras in. Kommittén föreslär att en särskild statlig myndighet,kabelnämnden, skall inrättas för alt pröva frågor om tillstånd för sändningar ikabelnät. Nämnden bör få en opolitisk sammansättning. Beslut i viktigare frågor 1984/85:199 15 skall kunna överklagas till kammarrätt. Nämndensverksamhet skall finansieras med avgifter frän dem som fåll tillstånd. Någotstraff- eller skadeslåndsrältsligt ansvar skall enligt kommittén inte gälla förden som fått tillstånd lill samtidig och oförändrad vidaresändning avsalellitprogram i kabelnät. För andra slag av lillsiåndspliktiga Ijudradio-ochTV-sändningar i kabelnät föreslås en särskild kabelansvarighelslag. att en särskild avgift skall tas ut för användning av filmi vidaresändning av satellitprogram och i lokala sändningar. I första handförordas en avlalslösning, men om en sådan inte går att genomföra börlagstiftning tillgripas. Kommittén pekar även på att avgifter skulle kunnaanvändas för all stödja den lokala programverksamheten. De försök som f. n. pågår med slöd lill lokalamedieverkstäder under ledning av visningsnämnden inom Svenska Filminstitutetbör enligl kommittén utvidgas lill att gälla även sändningar i lokalakabelnät. Kommitlénbehandlar också vissa andra frågor, nämligen regler för teledata och annandatakommunikation lill allmänheten samt för text-TV och s. k. radiotext, reklami videogram, upphovsrätt, bevarande och dokumentation, rätten alt i efterhandta del av program som sänts i radio och TV, massmediernas rätt lillnyhetsbevakning samt medieutbildning och medieforskning. Jag återkommer lillvissa av dessa frågor i det följande. Här återges vissa huvudpunkter i remissopinionen. För enmer detaljerad sammanställning hänvisas lill bilaga 3. Mångaremissinstanser betonar osäkerheten om den framtida utvecklingen elleruttrycker tveksamhet inför de sammanfattande bedömningar som kommittén hargjort. I allmänhet godtas ändå de slutsatser som kommitlén har dragit och vadden i sak har föreslagit. Några framhåller alt de föreslagna reglerna måstebetraktas som provisoriska. Förslaget om etableringsfrihet för nätanläggningtillstyrks eller lämnas utan erinran av ett stort antal remissinstanser.Åtskilliga anser dock all någon slags plan för utbyggnaden skulle vara befogad. Televerketsroll diskuteras av många. Från flera håll framhålls betydelsen av alt dekonkurrensulsaita delarna av verksamheten särredovisas. Några anser alt verketbör upplåta de kanalisationer och kabeltrummor som verket disponerar åt andranätanläggare. Förslaget om en s. k. gratiskanal för lokala sändningarsom villkor för en nätägares tillstånd till satellitsändningar tillstyrksnästan över lag. När det gäller det föreslagna lokala operatörsföretagetbetonar några remissinstanser vikten av alt sådana förelag kommer till ståndoch att de Prop.1984/85:199 16 slår öppna för alla som vill medverka. Andra remissinstanserär tveksamma till om sådana företag kommer alt kunna bildas. Enligt kommittén skall varje nälägare i egenskap avinnehavare av tillstånd alt upplåta kanaler ansvara för programmens innehåll.Många remissinstanser motsätter sig eller är tveksamma till detta förslag.Några anser att de lokala operalörsföretagen skall ha huvudansvaret för allasändningar. Andra förordar i stället att ansvaret skall ligga på dem somtillhandahåller programmen. De flesta remissinstanserna tillstyrker att SverigesRadio- koncernens elersända program alllid skall tillhandahållas. Några betonardock att detta inte bör gälla en eventuell betal-TV i Radio-koncernensregi. Förslaget att bl. a. tidningar skall kunna gessändningsmöjligheter i egna kanaler välkomnas av vissa remissinstanser medanandra intar en negativ hållning till utveckling av lokala lidningskanaler, bl.a. med hänsyn lill risken för lokala mediemonopol. Förslaget om ett koncessionssystem tillstyrks eller lämnasutan erinran av de flesta remissinstanserna. Några är principiellt kritiska molell koncessionssyslem men godtar, för den händelse ett sådant system genomförs,i stort den gränsdragning som kommiltén har gjort mellan fri ochlillständspliktig sändningsverksamnet. Vissa motsätter sig dock att tillståndskall krävas för vidaresändning av program frän kommunikationssatelliter. Ettfåtal remissinstanser anser att lillståndskravet skall gälla även fördirektsändande satelliter medan andra motsätter sig varje form av reglering avinnehållet i kabelsändningar till allmänheten. Ett antal remissinstanser förordar en högre gräns än 50hushåll för de kabelnät som skall vara fria från lillständskrav, medan deflesta inte berör frågan. Bland de remissinstanser som diskuterar kommunernas roll itillståndsgivningen tillstyrker några kommitténs förslag medan betydligtflera, främst kommuner, anser att kommunerna borde ges ett större inflytande änkommittén föreslår. Några menar att kommunerna borde svara förtillståndsgivningen. Av de remissinstanser som har synpunkter på förslaget omen central kabelnämnd tillstyrker några alt ett permanent organ inrättas medanandra förordar temporära lösningar. Flera remissinstanser tillstyrker uttryckligen förslagetall nämnden skall ges en opolitisk sammansättning. Andra önskar dock attkommuner, politiska partier eller folkrörelser skall vara företrädda inämnden. Flera remissinstanser diskuterar kabelnämndens uppgifter.Några anser all uppgiften all pröva om brott mot programreglerna har skett intebör ligga på nämnden. Andra betonar nämndens informalionsuppgifter. Några anseralt nämnden bör ansvara för olika avtal och överenskommelser för kabelfrågoroch för fördelning av radiolänkfrekvenser för överföring mellan och tillkabelnät. Också ansvar för utveckling och forskning föreslås åvila nämnden. Prop.1984/85:199 17 Några remissinstanser anser att tillståndsgivning försatellitsändningar bör gälla generellt och inte för varje enskildsatellilkanal. Några remissinstanser föreslår alt sändningarna i vissafall skall kunna omfatta mer än en kommun. Andra kritiserar de föreslagnaförbuden mol gemensam programsättning och blandade kanaler. De flesta remissinstanser som ullalar sig i frågantillstyrker de föreslagna programreglerna, liksom att brott mot reglerna skallkunna leda lill indragning av sändningstillståndet. Några instanser anser dockall indragning av tillståndet är en alltför långtgående åtgärd. Några remissinstanser är kritiska mot alt de föreslagnareglerna kan leda till att samma program kan komma att prövas parallellt ikabelnämnden och i domstol. Mänga remissinstanser framhåller de höga kostnaderna förlokal ka-bel-TV-produktion och är kritiska mot att ingafinansieringsmöjligheter anvisas i betänkandet. Avgifter på satellitprogram föreslås av några remissiTlslansersom en finansieringsmetod för lokala program medan andra förordar reklamfinansiering.Några menar att överskott från satellitprogrammen kan användas för den lokalaproduktionen om de lokala operalörsföretagen svarar för såvälsatellitdistribution som lokala sändningar. Det föreslagna förbudet mot satellilreklam som under enläng tidsperiod och i betydande omfattning har riklats mot avstyrks avnågra remissinstanser, medan andra anser att sådana regler är nödvändiga. Ökat slöd till lokala medieverkstäder tillstyrks av någraremissinstanser. Några framhåller alt det inte går att utnyttja nuvarandemedieverkstäder för mer kontinuerlig programproduktion. De remissinstanser som behandlat frågan instämmer medkommittén i fråga om behovet av utbildning och forskning om massmedier. Tvä olika slag av försöksverksamhet med kabel-TV harinletts . Det ena gäller vidaresändning av program frånkommunikationssatelliter enligt lagen om försöksverksamhet med särskild trådsändning.Regeringen har gett tillstånd till försök på ett 30-tal orter. Vidare harSveriges medgett försök med lokala programsändningar inom ramenför företagets tillstånd att bedriva rundradiosändningar. Sädana medgivandenhar lämnats för ett 40-tal orter. 1 vissa fall förekommer båda slagen avförsöksverksamhet på samma ort och i samma kabelnät. Försöksperiodernasträcker sig i båda fallen längst lill utgången av . Erfarenheterna avförsöken är ännu mycket begränsade. På några orter har emellertid försöken medlokala TV-sändningar inte kommit i gång eller avbrutits . Vidutgången av var ca 45 000 hushåll anslutna lill satellit-2 1984/85. Prop.1984/85:199 18 Underhållningskanalen "SkyChannel" vidaresändes i samtliga nät. Övriga salellilkanaler sombefordrades var populärmusikkan-alen "Music Box", den franskspråkiga"" samt sovjetisk television via Horizont-satellilen. Intressetför salellilprogrammen har varit större än vad som har kunnat tillgodoses inomramen för den omfattning som försöksverksamheten ansetts böra ha. Fram lill nu har de tekniska möjligheterna att ta emot TVi i princip varit begränsade till de svenska programmen. 1gränstrakterna förekommer att man lar emot grannländernas program, men detta"gräns-tittande" har inte fält på långt när samma betydelse som i endel andra länder. Genom framväxten av satelliter för överföring av radio-och TV-program förändras förutsättningarna radikalt. Med satelliter ikombination med kabelnät blir det möjligt att överföra ell mycket stort antalprogramkanaler lill hushållen. Utländska program kan visas i svenska hem medsamma tekniska kvalitet som de svenska programmen. har situationenförändrats från en knapphet, betingad av tillgängen på elerfre-kvenser, tillett överflöd, där gränserna inte sätts av tekniken utan av andra faktorer. Det är självklart alt den nya tekniken skapar mångavärdefulla möjligheter. Genom att TV-dislribulionen inte längre blir begränsadtill marksändare med liten räckvidd förbättras förulsäitningarna för ett frittinformationsutbyte över gränserna. Flödet av information mellan olika länderkan härigenom öka. I särskilt hög grad är detla av intresse för de nordiskaländerna där den nya tekniken kan bidra till att stärka samhörigheten. Omprogram från invandrarnas hemländer sänds via satellit och kabel fårinvandrarna lättare att hålla sitt språk och sin kultur levande. Ett bredareprogramutbud kan leda lill förbättrade möjligheter att tillgodose specialintressen.Kabelnäten möjliggör också lokala sändningar som endast når de hushåll som äranslutna till näten. Även om dessa bara kommer alt kunna utnyttjas av dem sombor i områden som är anslutna lill kabelnät anser jag del värdefullt all sädanamöjligheter skapas. Jag vill understryka alt vi, bäde när det gällersatellitsändningar och lokala sändningar i kabelnät, befinner oss i början aven utveckling om vars fortsalla förlopp det är omöjligt att ha någonsäker uppfattning. För att olika slags verksamhet i kabelnät skall kunnautvecklas är det emellertid angelägel att man redan nu kan fastställa regler.Det ligger därför ett stort värde i att massmediekommittén står enig bakomhuvuddelen av sina förslag. Skulle del visa sig att utvecklingen kommer att gåi en sådan riktning att reglerna inte längre framstår som ändamålsenliga Prop.1984/85:199 19 emellertid bli nödvändigt att göra ändringar efterförhållandevis . Ändringar kan också aktualiseras i samband medberedningen av yitrande-frihetsutredningens (Ju 1977: 10) betänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten, som f.n. pågår inom justitiedepartementet.Avsikten är att grundlagsförslag med anledning av detta betänkande skall kunnabehandlas av i anslutning lill val. Helhetsintrycketav remissbehandlingen är positivt när del gäller huvudprinciperna i kommitténsförslag. De många synpunkterna inom olika delområden vittnar emellertid i sigom en osäkerhet inför både satellitprogrammen och de lokalaprogramsändningarna. Jag tar i det följande upp dessa två slag avsändningsverksamhet var för sig. När delgäller satdlitprogrammen är flera remissinstanser kritiska mol kommitténsbeskrivning av de kulturpolitiska konsekvenserna. De anser alt kommittén hartagil för lätt pä risken all programmen kan fä en ensidig inriktning på film,sport och lättare underhållning och att de härigenom kommer att leda till enförtlackning av lyssnar- och lillarvanorna. Särskilt framhålls risken för attbarn kan komma alt tillbringa en stor del av dagen med att se på TV-program somde inte kan förslå. Jag harförståelse för den oro som ligger bakom kritiken. Det är emellertid svårt altförutse utvecklingen av salellilprogrammen och lillarvanorna. Framtiden rymmerbåde risker och möjligheter. Del har offentliggjorts planer pä produktion avprogram som skall sändas i olika språkversioner så att varje landskall kunna få sändningarna textade på sitt eget språk. Distribution av kanalermed ett omfattande nyhetsutbud planeras också. Vid sidan av de i huvudsakkommersiellt inriktade salellitkanalerna planeras också samarbete mellan olikaeuropeiska rundradioföretag om satellitprogram. Jag återkommer till detnordiska samarbetet inom delta område. har länge framhållit risken för attmultinationella förelag med syftet att kommersiellt exploatera den storamarknad som utgör kommer att söka konkurrera ut de nationella rundradioföretageni kampen om de mest attraktiva programmen. Dessa program skulle också i förstahand förbehållas dem som bor i kabelanslutna hus. företrädesvis i tätorterna,och som har råd att ansluta sig. Enligt min mening är del självklart att företag inomSveriges som betjänar alla lyssnare och tittare även ifortsättningen bör spela den ledande rollen i radio- och TV-verksamheten i vårtland. Endast pä så sätt får alla i möjlighet att la del av ettomväxlande och kvalificerat programutbud som omspänner såväl nyheter,information och debatt som kullur och underhållning. Del är också bara genom denationella radio- och TV-företagen som man kan säkerställa en programverksamhetsom är förankrad både i som helhet och i de olika delarna av vårt land. Prop.1984/85:199 20 Vår inhemska radio och TV kan stärkas på olika sätl.Resurser som möjliggör ell slagkraftigt programutbud kan garanteras.Verksamheten kan utökas med nya kanaler, vilka bör få tillgäng till marknätet.Genom regler om att sädana etersända rundradioprogram alltid skall kunna lasemot av dem som är anslutna till kabelnät tillförsäkras alla i tillgångtill ett utökat etersänt programutbud. Den nordiska planeringen för samarbete inom radio- ochTV-omrädet är inne i ett avgörande skede. Ett praktiskt samarbete kring nordiskprogramverksamhet via satellit skulle innebära en avsevärd förstärkning av dennordiska samhörigheten. På samma sätl som i fråga om de inhemska radio-ochTV-kanalerna är det önskvärt att sådana nordiska kanaler blir tillgängliga ialla kabelnät. Del är vidare önskvärt att spridningen av grannländernasmarksända rundradioprogram till större delar av vårt eget land underlättas. Samarbete mellan radiobolagen sker inte enbart inom Nordenutan också inom den europeiska rundradioorganisalionen European BroadcastingUnion (EBU). Genom all uppträda samlat har de europeiska nationellarundradioförelagen goda möjligheter att behålla sin styrka i förhållande lillde multinationella förelag som vill lägga under sig den europeiskaka-bel-TV-marknaden. Viljan alt skydda den nationella radion och televisionenfinns i alla europeiska länder. Man önskar slå vakt om såväl möjligheten allbedriva en självständig radio- och TV-politik som, i de länder där mantillämpar reklamfinansiering, finansieringskällorna för programverksamheten.Inga stater önskar att utländska förelag skall dominera radio- och TV-utbudetinom resp. land. a. av dessa skäl har inom utarbetatsrekommendationer om reklam i satellitsändningar samt om utnyttjande avsatellitutrymme för radio- och TV-ändamål. Det är min förhoppning att här nämnda åtgärder skall varatillräckliga för alt uppnå en önskvärd balans mellan Radio-koncernensverksamhet och de utländska satellitsändningarna. När ytterligare erfarenhethar vunnits får ställning las lill om även andra åtgärder kan behöva vidtas.