prop · G803108 · 1984-12-31 00:00:00 — Lagrådethar inledningsvis tagit upp den i det remitterade lagförslaget oregleradefrågan hur avräkning skall ske när det allmänna har två eller flera motfordringarsom sammanlagt överstiger restitutionsfordringen. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . 8 1984/85. Prop.1984/85:108 114 Delremitterade förslagel har ulformais med uigångspunkl i all avräkning i härangivna fall skall göras i enlighel med den praxis som ulvecklals vid nuvarandeavräkning enligt uppbördslagen (1953:272). lagen (1968:430) om mervärdeskall(ML) och andra författningar och som följer av riksskatteverkel (RSV) uiarbeladeruliner. Denna praxis innebår i princip all de molfordringar som ligger närmaslpreskripUon avräknas i försia hand. Del framsiårenligt lagrådels mening knappasl som lillfredsslåilande om slalen kan frillvälja i vilken ordning avräkning skall ske. Lagrådel erinrar härvid om att uldelningvid konkurs enligt en av högsla domslolen meddelad dom skall fördelas på samlligabevakade skalle- och avgiftsfordringar i förhållande till fordringarnas sloriek.Lagrådel uttalar ocksä all molsvarande lorde gälla vid uimälning. Högsladomstolens ställningstagande i förevarande mål bot enligt min mening ses molbakgrund av ali det var fråga om konkurs och alliså om en slullig avveckling aven gäldenärs samlliga skuldförhållanden. Vad som skall anses gälla vid uimälningär oklart. Det bör dock i fråga om utmätning hållas i minnel att en borgenärhar möjlighet atl begränsa uimäKningsåtgär-derna till den eller de fordringarsom han försl vill ha belalda och alltså på sådant sätl kan undvika att enfördelning görs på ell för honom inle önskvärt säu. Somjag nämnl i lagrådsremissen skall avräkning ses som ett clearingförfarandemellan den skallskyldiges konton hos olika myndigheler. Det framstår för migsom naturiigl an det allmänna - på liknande :iäit som när fråga är om uimälning- kan åsladkomma betalning genom avräkning beträffande de konton på vilka del bl.a.med hänsyn lill risk lor preskription är mest angeläget att få in betalning. Vadhärefter gäller den i lagrådsremissen föreslagna lydelsen av lagtexten harlagrådet föreslagil vissa jusleringar i fråga om 1-6 samt 9, 10 och 12 §S. Medanledning därav får jag anföra följande. Lagrådetsförslag belräffande l-5§§ är närmasl av redaktionell natur. 1 fråga om 1 §föreslår lagrådet en ändrad punklindelning som jag bilräder. Härulöver bör 1 §kompletteras med anledning av vissa beslutade ändringar ienergibeskattningen. Om detta får jag anföra följande. 1984/85:64 om ändringar i energibeskattningen föreslogs bl. a. atl den nuUllämpade ordningen för skattefrihet för utländska diplomaters m. fl. inköp avbensin och eldningsolja skall ersättas med etl syslem med återbetalning iefterhand av den skatt och avgift som ingått i priset på sådana bränslen. Detnya systemet liknar det som gäller för iiterbetalning av mervärdeskatt. I enlighelmed vad som föreslogs i propositionen har beslutat atl beslämmelserliknande dem som finns i 76 a § ML skall införas i en ny 27 § i lagen (1957:262)om allmän energiskatt och i en ny 6§ i lagen (1961:372) om bensinskau (SkU1984/85; 19, rskr 79, SFS 1984:993-994). De nya beslämmelserna trädde i kraftden Prop.1984/85:108 115 menskall inle lillämpas för lid före . Enligt min mening bör ifrågavarandeåterbetalningar - i likhet med återbetalning enligt 76a S ML - undantas från avräkningslagenstillämpningsområde. Den av lagrådet föreslagna lydelsen av undantagsregeln i 1§ andra stycket avräkningslagen bör därför kompletteras så atl den avser inlebara utbetalning enligt 13 S lagen om försäljningsskatt på motorfordon utanockså ulbelalningar enligt 27 § lagen om allmän energiskatt och 6§ lagen ombensinskatt. förslag skall bestämmelsen i 2§ att avräkning skall verkställas avkronofogdemyndighet brytas ul och tillsammans med behörighetsregeln ilagrådsremissens 5S bilda en ny 3S. Jag biträder förslaget och föreslår all 2och 3 SS utformas i enlighel härmed. Lagrådelföreslår en viss omredigering av de beslämmelser i del remitteradelagförslaget (3 §) som anger i vilka fall avräkning får underlåtas. förslag upptas dessa bestämmelser i 4S. Lagrådet har med sitt förslagvelat klargöra all restitutionsmyndigheten inle behöver underrättakronofogdemyndigheten om en förestående återbetalning, när avräkning fårunderlåtas på grund av att en tillämpning av avräkningsförfarandet inte skullevara försvarlig med hänsyn lill kostnaderna för delta. I sådana fall avsesnämligen inle kronofogdemyndigheten pröva fråga om avräkning. Jagdelar lagrådets uppfallning alt de ifrågavarande bestämmelserna behöverförtydligas. Jag anser emellerlid atl ell förtydligande också bör innefattadirekta föreskrifter om på vilket sätt restitutionsmyndigheten skall medverka iavräkningsförfarandet. Det lämpligaste sättet att göra en sådan kompletteringav lagtexten är enligt min mening att uppdela beslämmelserna på tvåparagrafer. Till den ena paragrafen, 4§, bör därvid hänföras de bestämmelsersom gäller reslitutionsmyndigheten, medan de beslämmelser som skall reglera kronofogdemyndighelensmöjligheter alt underlåta avräkning tas in i följande paragraf, 5 §. Jagföreslår i enlighet med vad jag har sagt , att 4§ inleds med en huvudregel omatt en myndighel, som har atl utbetala etl belopp som avses i 1 §, skallundersöka om del allmänna har någon avräkningsbar fordran. Som undanlag fråndenna regel bör föreskrivas atl undersökning får underlåtas, om en lillämpningav avräkningsförfarandet inte är försvarlig med hänsyn till kostnaderna för detla.Med en sådan utformning följer alt Ulbelalning i sådana fall kan göras utan atlkronofogdemyndigheten fått tillfälle att pröva fråga om avräkning. I övrigafall skall restitutionsmyndigheten undersöka om det allmänna har någon avräkningsbarfordran. Visar det sig att så är fallet skall kronofogdemyndigheten beredastillfälle att göra avräkning i enlighel med bestämmelsema i 2 S. Åven här bördock ett undantag gälla, nämligen i fråga om fordringar för vilka anstånd beviljatsmed anledning av besvär eller i avvaktan på rättelse. Föreligger bara motfordringarav det slaget bör det sålunda vara möjligt att betala ut restitutionsbeloppetutan all kronofogdemyndigheten beretts tillfälle att Prop.1984/85:108 116 Jag föreslår atl bestämmelser av denna innebörd tas in som ett andraslycke lill 4S. Närdel sedan gäller kronofogdemyndigheiernas räll all underiåla avräkning böräven denna omfatta de angivna fallen, dvs. all anstånd beviljals medbetalning av fordringen eller alt en lillämpning av avräkningsförfarandel inteär försvarlig med hänsyn till koslnaderna. Del kan nämligen i vissa situationervara ofrånkomligl att kronofogdemyndigheten får atl pröva fråga om avräkningbeträffande en fordran för vilken ansiånd beviljats. börockså ha räll all begränsa iiilampningen av avräkningsförfarande! i den mån enavräkning för småbeiopp inle skulle bedömas vara försvarlig med hänsyn lillkostnaderna för förtärandet. Som framhållits i lagrådsremissen bör kronofogdemyndighelenvidare kunna undvika avräkning när en sådan åtgärd kan rubba förutsättningarnaför en avbetalningsplan. 1 5 § bör därför i överensstämmelse med lagrådsremissenoch vad lagrådet föreslagil också las in en föreskrift om all kronofogdemyndighelenfår underiåla avräkning om det föreligger särskilda skäl att avslå från sådan åigärd.Jag föreslår all 5 ii ulformas i enlighel med vad jag sagl . Vadjag nu har föreslagil medför all lagrådsremissens 4 S kommer att betecknas 6&.Det medför också en förskjutning i numreringen av de efterföljandeparagraferna. Lagrådsremissens 6- 14 §S kommer sålunda att belecknas 7-15SS. Beträffandede av lagrådet i övrigt föreslagna justeringarna i det remitterade lagförslagelfår jag anföra följande. framhåller har beslämmelserna om underrättelse i 6S i dei remitteradelagförslaget motiverats av atl gäldenären böra få tillfälle atl görainvändningar mot det allmännas fordringsanspråk innan avräkning görs. Enligtvad jag framhöll i lagrädsremissen får de gäldenärer som det här är fråga omregelmässigt meddelande om det allmännas fordran genom de underrättelser somskall sändas enligt 4 kap. 12 § uisökningsbalken. Särskild underrättelsebehöver därför enligt vad jag också nämnde bara sändas i vissa fall. Paragrafenkan emellertid enligt lagrådels mening genom sin utformning ges en inte avseddinnebörd, nämligen att underrättelse skall sändas försl sedan fråga omavräkning har uppkommit. Lagrådel föreslår dårtor en omformulering med direkt anknylningtill underrättelserna i 4 kap. 12 § utsökningsbalken. Jagställer mig tveksam till den av lagrådel föreslagna lydelsen. Den medförnämligen att man i lagen kommer att uppställa olika förutsällningar föravräkning beroende på vilken typ av underrättelse som sänts. Den av lagrådetföreslagna lydelsen medger nämligen att avräkning får göras så snartunderrättelse som avses i 4 kap. 12 § utsökningsbalken avsänls. redaninnan den i en sådan underrättelse angivna betalningsdagen löpt ut. 1 de falldå sådan underrättelse inte sänts, får avräkning enligt den av Prop.1984/85:108 117 lagrådelföreslagna lydelsen däremot inte göras förrän den i cn särskild underrättelseangivna tiden löpt ut. Enligt min mening bör avräkning emellerlid i principaldrig få göras innan den i en utsänd underriillelse angivna belalningsdagenlöpt ul. Såvittjag kunnat finna bör det klarläggande som med anledning av lagrådets påpekandesynes påkallal i stället kunna uppnås genom en mindre uppmjukning av detremitterade lagförslagel. Jag föreslår sålunda att försia slyckel i paragrafen,vilken i enlighel med vad jag sagt kommer att belecknas 7 S. ges följandelydelse: Till den mot vilken det allmänna h;ir en fordran som avses i 2 S skallkronofogdemyndigheten sända underriillelse om att avräkning för betalning avfordringen efler viss angiven dag kan komma all göras från sådana belopp somavses i IS. Ett beslut om avräkning får inte meddelas innan den angivna dagenlöpt ut. Vadlagrådel har anfört i fråga om 9S i del remitterade lagförslaget kan jag ihuvudsak godta. Jag förordar emellertid en mindre jämkning i den av lagrådelföreslagna lydelsen av räntebestämmelserna i paragrafens andra slycke. Såsom lagrådelframhåller bör ränla enligi förevarande stycke ulgå även i andra rältelsefallän de som behandlas i paragrafens försia stycke. Lagrådel föreslår därför allordet "rättelsen" i det remitterade lagförslagel ersätts av orden"rättelse av avräkning". Den önskade effekten uppnås emellerlid genombeslämmelserna i 12 S i det remitterade lagförslagel. Ordel"rättelsen" bör därför kvarstå. I övrigl bör förevarande paragraf,vilken i enlighel med vad jag förul sagl kommer all belecknas lOS, ulformas påsäll lagrådel föreslagil. Såsomlagrådel har anfört påkallar de av lagrådel föreslagna ändringarna i 9§ i delremitterade lagförslagel en viss komplettering av 12S i det remitterade lagförslagel.1 sislnämnda paragraf, vilken i enlighel med vad jag förul sagl kommer allbetecknas 13 §, bör dessutom - såsom en följd av den ändradeparagrafnumreringen - ytteriigare en redaktionell ändring göras. Jagkan i huvudsak ansluta mig lill vad lagrådel har anfört om besvärsbestämmelsernai lOS i del remitterade lagförslagel. På en punkl anser jag mig dock börafrångå lagrådels förslag. Öm della får jag anföra följande. Enligt10 S försia styckel försia meningen i det remitterade lagförslagel skall kronofogdemyndighelensbeslut alt avslå en begäran om rättelse av avräkning inte få överklagas. Som lagrådelframhåller avses motsättningsvis av denna bestämmelse följa att talan får förasmot beslut varigenom rättelse av avräkning sker. Lagrådet uttalar att sådantalan knappast kan länkas bli förd av någon annan än represenianl för delallmänna och påpekar all av beslämmelsen i andra meningen i samma stycke följeratl kronofogdemyndighelens beslut - inklusive beslut om rättelse - över huvud inlefår överklagas av det allmänna. Lagrådel anser atl lydelsen av första meningendärmed blivit missvisande och föreslår all den jämkas på Prop.1984/85:108 118 såsålt alt det där föreskrivna taleförbudel blir tillämpligt på alla beslut iärenden om rättelse av avräkning. Enligtmin mening år det emellerlid inle hell uleslulel alt ell beslut varigenomrättelse sker kan få ell sådani innehåll alt det är till nackdel för gäldenären(den restituUonsberättigade) och all således annan ån representant för delallmänna kan ha ett intresse av att kunna föra lalan mot besluiei. Därvid börsärskilt beaklas all rättelse kan ske även i andra siiualioner än de somregleras i 9S försia slyckel i del remitterade förslagel. Jag anser all delskulle vara olillfredsslällande om gäldenären inle kunde överklaga ett rällelsebeslulsom är till hans nackdel. Jag föreslår därför all försia meningen i den av lagrådelföreslagna lydelsen av paragrafen utgår. 1 övrigl bör paragrafen, vilken i enlighelmed vad jag förul sagl kommer att belecknas 11 S. utformas i huvudsakligöverensstämmelse med vad lagrådel föreslagil. Lagrådelhar inle kommenterat beslämmelserna i 7. 13 och14SS i del remitterade lagförslaget. 1 enlighel med vad jag förut sagt kommerdessa all belecknas 8. 9, 12, 14 och 15 SS. Den ändrade paragrafnumreringenmedför alt en i nya 9S inlagen hänvisning till annan paragraf måsle ändras. Jagföreslår dessulom atl vissa ändringar av redaktionell art görs i nya 12, 14 och15 SS. Jagvill lill slut la upp en fråga som gäller Iiilampningen av beslämmelserna omunderrättelse i 7S försia slyckel. 1 fråga om del allmännas fordran som har regislreralsi uisökningsregislrel före den föreslagna lagens ikraftträdande harunderrättelse ulsänls i enlighel med gällande bestämmelser om betalningsanmaning.Genom en sådan anmaning underräl-tas gäldenären om vilken fordran del allmännaanser sig ha och om möjligheten atl göra avräkning från överskjutande skatt.Dessa anrnaningar bör enligt min mening kunna jämställas med de underrättelsersom skall sändas enligt 7S. Jag föreslår att en övergångsbestämmelse med dennainnebörd ges. Lagrådethar lämnat övriga lagförslag ulan erinran. Jag förordar att ändringar avredaktionell natur görs i dessa förslag. 2 Ändringar i skatteregisterlagen Ilagrådsremissen finns - förulom de lill lagrådel remitterade förslagen - ettförslag till lag om ändring i skatleregisierlagen (1980; 343). Förslagel avseren av den föreslagna avräkningslagen föranledd ändring i 1 S skatleregisierlagen.Jag vill i detta sammanhang ta upp några ytteriigare frågor som ocksåföranleder åndringar i skatteregisterlagen. Prop.1984/85:108 ,119 RSVhar sålunda i en framställning till regeringen föreslagilall skatteregislret skall kompletteras med vissa uppgifter som behövs för attskattemyndigheterna på elt rationellt och smidigt säll skall kunna fullgöravissa arbetsuppgifter. Dalainspektionen har i yttranden förklarat sig inle hanågon erinran mol de av RSV föreslagna ändringarna. Vidare har kommissionen motekonomisk brollsiighel. eko-kommissionen, i etl betänkande (Ds Ju 1983; 14) Konlrollav leverantörer föreslagil alt vissa registeruppgifter skall kunna lämnas ut lillenskilda. Vad försl angår RSV:sförslag föranleds detta lill en del av den beslutade reformen omslopande av särskild självdeklaration för fysiska personer (prop. 1983/84: 193.SkU 48. rskr 361. SFS 1984: .360-.361). Reformen innebär bl.a. atl den för rikelgemensamma taxeringsnämnden fr.o. taxering skall verkställa all ifrågakommandetaxering lill inkomstskatt för fysiska personer som saknarhemortskommun i riket. Dessa personer har taxerats kommunalt förinkomst av t.ex. faslighel och rörelse av laxeringsnämnden i del dislrikl därförvärvskällan är belägen. Reformen medför alt anlalel skattskyldiga som skalltaxeras i del gemensamma dislriklel kommer all öka betydligt. Enligt nuvaranderutiner finns för varje skallskyldig som taxeras i distriktet elt registerkorlsom förs manuellt. Med den ökning av anlalel regislrerade som del här blir frågaom kan man enligt RSV:s mening inle fortsätta med en haniering.Nuvarande ruliner medför dessulom ett omfatlande dubbelarbete, eftersomgrundläggande personuppgifter m.m. måste registreras både i del cenirala skatteregislretoch i del korlregislrel. RSVanser all regislerkortsuppgifterna därför bör registreras i det centrala skalleregistrel.Den omfallande dubbelregislreringen kommer därmed att bortfalla. Vissa avuppgifterna på registerkorlen får enligt nuvarande lydelse av skatleregisierlageninföras i skatteregislret. Lagen bör enligt RSV:s mening kompletteras så altuppgifter i ylleriigare några avseenden kan registreras. Det gäller bl.a.uppgift om namn. adress och telefonnummer för den skallskyldiges ombud.Skallskyldiga som är regislrerade i del gemensamma dislriklel är nämligen oftabosatta utomlands och kommunikationen med dessa sker därför i vissa fall genomombud. För bedömning av vilkel dubbelbeskallningsavlal som kan komma i frågabehöver man vidare enligi verkels mening kunna registrera uppgift om bosäliningslandoch lidpunkl för byte av bosäliningsland. En sådan uppgift har. såvitt dengäller tidpunkt för inflyttning lill eller utflyttning från , även betydelseför bl.a. bestämmande av grundavdrag. Terminalålkomsl lill dessa uppgifter börfinnas för lokal skaliemyndighel. länsslyrelse och RSV. Jagdelar RSV:s uppfattning all ändringar i skatteregisterlagen bör göras så attifrågavarande uppgifter får införas i skatteregislret. Åndringarna bör kommatill uttryck dels genom atl 7SII kompletteras med uppgift om ombud, dels genom atlen ny punkl 21. som innehåller uppgifter om 1984/85:108 il 20 bosäliningsland,införs i 7§. Dessulom bör hänvisning lill punkten 21 göras i lOS tredje ochfjärde slyckena. RSVhar vidare föreslagit alt skatteregislret skall tillföras ytterligare vissauppgifter med anknytning lill faslighetsinnehav. För beräkning avrealisationsvinst bordel enligt verkets mening finnas möjlighet atl registrerauppgifter om köpeskilling, lyp av fång och lidpunkl för fånget. 1 samband medbeviljande av lagfart lämnar inskrivningsmyndigheten dessa uppgifter lill denlokala skattemyndigheten. För beräkning fiv förmånsvärde enligt 21 och 42 SS kommunalskalielagen(1928: .370) bör enligt RSV:s mening också uppgifter för värdering av bostad fåregistreras. Dessa uppgifter hämlas från fastighetstaxeringen. Jag ansluter migtill RSV:s uppfattning att också dessa uppgifter bör få införas i skalleregistrel.Punkl 13 i 7§ bör kompletteras i enlighet härmed. Närdet sedan gäller eko-kommissionens förslag innebär detla all uppgifl om allnågon regislrerals för inbetalning av innehållen preliminär A-skatl eller förinbetalning av arbelsgivaravgifter normall skall kunna lämnas ut lill enskild. Kommissionensförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinslanserna bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga. De fleslaremissinslanserna tillstyrker kommissionens förslag eller lämnar det utanerinran. Några framför kritik av mera principiell arl och framhåller atlförslaget leder till alt länsstyrelsernas uppbördsenheler i realiteten kommeralt utnyttjas för kreditupplysning. För egen del får jag anföra följande. Somelt led i samhällels ansträngningar att bekämpa ekonomisk brottslighet har vidden statliga upphandlingen införts ett kontrollförifarande som syftar lill altsålla bort sådana anbudsgivare som inte belalar skaller och allmänna avgifter iföreskriven tid och ordning. Detta har skett genom vissa ändringar iupphandlingsförordningen (1973:600). Åndringarna, som trädde i kraft den 1april 1983 (SFS 1983:38), innebär i huvudsak all en statlig myndighet, innanden antar etl anbud, som regel skall kontrollera alt anbudsgivaren är regisireradför redovisning och inbetalning av mervärdeskatt, innehållen preliminärA-skall och arbetsgivaravgifter. Del förutsätts också att det vid behov tasvissa kontakter med kronofogdemyndigheten, bl.a. för kontroll av atlanbudsgivaren inte är restförd för skaller och avgifier. Vad gäller denkommunala upphandlingen har anpassat sina s. k.normalreglemenlen lill de nya reglerna i upphandlingsförordningen. Vidare harSvenska kyrkans rekommenderat församlingarnaatt vid sin upphandling tillämpa samma rutiner som stat och kommun. Påden privata sidan finns del inte möjlighet att inhämta molsvarande uppgiftersom kommer i fråga vid den offenlliga upphandlingen. Sekretesshinder tordenämligen föreligga beträffande uppgift om registrering för redovisning ochinbetalning av arbetsgivaravgifter eller innehållen prelimi- Prop.1984/85:108 121 Däremot får uppgift om för vilka skatter eller allmänna avgifter enuppdragstagare eller annan leverantör står i skuld redan nu lämnas ut tillenskilda. Detsamma gäller uppgift om registrering till mervärdeskall ochuppgift humvida en person skall betala preliminär A-skatt eller preliminär B-skatl. Företagoch andra på den privata sidan har behov av sådana registerapp-gifter främstnär det gäller att undersöka om en uppdragstagare som man tänker anlita harställning som självständig företagare eller om det föreligger skyldighet attgöra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på uppdragsersättningen. Detkan visserligen hävdas all de ifrågavarande uppgifterna om registrering förbetalning av arbetsgivaravgifter och innehållen A-skatt inte har avgörandebetydelse när man skall bedöma om en uppdragstagare som man anlitar utförarbetet som en självständig företagare eller ej. Uppgifterna ger nämligen iprincip bara information om att en person är upptagen i ell arbetsgivarregislerpå gmnd av att han redovisat källskatt eller arbetsgivaravgifler eller ålagtsbetalningsskyldighet för sådan skatt eller avgift. Någon myndighetsprövning avpersonens ställning görs således inte vid registreringen och denna medför inteheller några rättsverkningar. Det kan dock i en del fall otvivelaktigt vara avett visst värde för en uppdragsgivare all kunna få reda på om uppdragstagarenfinns med i arbetsgivarregistret. Man bör också beakta att uppgifterna inte kananses vara av känslig natur utan hör lill samma kategori som uppgifterna om registreringentill mervärdeskall och om vilkel slags preliminärskatt som betalas, vilkauppgifter får lämnas ul. Delkan vidare nämnas att uppgifl om skyldighet att inbetala innehållen A-skallredan nu på visst sätt är tillgänglig för enskilda. Vissa arbetsgivare lilldelasnämligen elt särskilt redovisningsnummer för inbetalning av preliminär A-skattoch uppgift om sådant redovisningsnummer får lämnas ut till enskild med stöd av12§ skatleregisleriagen. Inom ramen för det uppbördssystem som gälllhar det också varit möjligt att lämna ut uppgift om registrering angåendeskyldighet att betala arbetsgivaravgifter. I del nya samordnade syslemel föruppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter lorde emellertid uppgifl omskyldighet att betala avgifier ha kommit atl omfattas av sekretess. Någonanledning all upprätthålla en strängare sekretess för dessa typer av uppgifterän för t.ex. uppgift om registrering för mervärdeskatt finns enligt min meninginte. Uppgift om humvida en arbetsgivare är registrerad för inbetalning avarbetsgivaravgifter och källskatt bör därför finnas med bland de undanlag från skatlesekrelessensom anges i 12 § skatleregisierlagen och jag föreslår att paragrafen ändras i enlighelhärmed. Jag föreslår också en redaktionell omformning av paragrafen. Vadn<ågra remissinstanser anfört angående kreditupplysningsverksamhel harfrämst avseende på de exekutiva registren och jag ser inte någon Prop.1984/85:108 122 anledningatl nu gå in på den frågan. Jag vill också lillägga atl det givelvis är viktigtatt de myndigheter som skall lämna ul de ifrågavarande uppgifterna och andra uppgifierav liknande slag klargör för frågeställaren vilken innebörd uppgifterna har så atldel inle uppkommer missförstånd i fråga om skyldigheten att göra skatteavdragoch betala arbetsgivaravgifler. Jag vill i detta sammanhang erinra om altsocialavgiftsutredningen (S 1981:04) har lill uppdrag att försöka åstadkommaklarare regler i fråga om skyldigheterna att göra skatteavdrag och betalaarbetsgivaravgifter.