prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 s. k. finanspolitiskamodeller beräknas följderna av förändrade statsutgifter med hjälp avmultiplikatorer. Dessa anger effekten på bruttonationalprodukten av enprocentenhets förändring av statsutgifterna. Multiplikalorernasvärde är olika för olika typer av statsutgifter. Multi-plikalorn förtransfereringar till hushåll kan antas vara närmare 1, beroende på bl.a. hurstor del av hushållens ökade inkomsl som används för konsumtion av inhemskavaror och tjänster. För transfereringar lill företag antas mulliplikalorn varanågol över 1. Multiplikatorn för statlig konsumlion, inkl. löner, är högre. Deökade statsutgifterna medför således via multiplikatorer ökad nationalinkomstav vilken en del återgår fill staten i form av skalt. I de följandeberäkningarna antas schablonmässigt all multiplikatorn är 1. Av den ökadenationalinkomsten antas omkring en tredjedel tillfalla staten i form av ökadeskatteinkomster. Vidarehar effekterna på utgifterna för statsskuldränlor av ett störrebudgetunderskott inkluderats i beräkningarna. Slatsskuldräntornas effekt pånationalinkomsten och statsinkomsterna har schablonmässigt beräknats utifrånantaganden om multiplikator och skattekvot. Multiplikatorn har i detta fallantagits vara 0,5. Resultatetav beräkningarna framgår av tabellerna 21 och 22. (Med saidopåverkan avsesnettot av ökade ulgifter och inkomster.) Utgiftsutveckling i takt med BNP-tillväxten Ökade utgifter exkl. statsskuldränlor, saidopåverkan Statsskuldräntor, saidopåverkan -5 -5 - 1 -13 - 2 -22 - 5 -35 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 37 Utgiftsutveckling i takt med utgiftsökningen1975/76-1980/81 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 Ökade utgifter exkl. stats skuldräntor, saidopåverkan -10 -25 -39 -56 Statsskuldräntor, saido påverkan - -2 - 5 - 9 Totalt, saidopåverkan -10 -27 -44 -65 Resultatet av beräkningarna bör lolkas med storförsiktighet, bl. a. med hänsyn till att någon bedömning av effeklerna påekonomin i övrigt av den höga utgiftslillväxten inte har gjorts i dettasammanhang. Av kalkylerna i Svensk ekonomi 1985-1988 (bil. 1.2) framgår dockatt den framräknade utvecklingen är inkonsistent med de anlaganden om denallmänna ekonomiska utvecklingen som beräkningarna baseras på. Användsberäkningarna i slället som en känslighetsanalys framträder klart denbetydelse som ulgiftsprövningen har på statsbudgeten via dels de direkl berördaanslagen, dels den dynamik som statsskuldräntorna innebär. De lidigare presenterade beräkningarna av statensinkomsler och utgifter har sammanställts i labell23. Ulöver den framräknade utvecklingen redovisasutfallen för budgetåren 1979/80-1983/84 och beräknat utfall för budgetåret1984/85. Budgetsaido budgetåren 1979/80-1989/90 Miljarder kronor, löpande priser i procent av BNP -50,0 -60,0 -68,0 -86,6 -77,1 -69,1 -60,8 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 38 Statsinkomsternasulveckling vid givna skattesatser är till övervägande del beroende av lönesummansoch prisernas utveckling. Inkomsternas tillväxt ett enskilt år ilångtidsbudgelperioden kan emellertid variera i betydande omfattning mellanolika år beroende på kassamässiga förskjutningar i skattesystemet. Underperioden /80-1983/84 ökade inkomsterna i genomsnitt med 13,7%.Under långtidsbudgelperioden beräknas inkomslerna i löpande priser öka med 4,0%i lågalternativet och i högalternalivet. I fasla priser ökarinkomsterna med 0,i lågahemativel och minskar med 1,i högaltemativel. Densämre utvecklingen i högalternalivet i fasla priser förklaras främsl av enförsämrad ekonomisk utveckling. Utvecklingenav statsbudgetens ulgifler exkl. statsskuldränlor bestäms i huvudsak avgällande regelsyslem och pris- och löneutvecklingen. Den senare påverkar i höggrad utgifternas ulveckling vilkel belyses av att utgiftema exkl.statsskuldränlor under slulåret i högalternalivet är ca 43 miljarder kronorhögre än i lågalternativet. Denna skillnad kan delas upp i dels en automatiskt verkandeuppräkning av pris- och lönekänsliga anslag, dels en beräkning av kostnadernapå budgeten av den realekonomiskt svagare utvecklingen i högalternalivet. Ihögalternalivet har kostnader av det senare slaget induslri- ocharbelsmarknadspoliliska ålgärder - beräknats öka för att uppgåtill ca . Teknikenbakom långtidsbudgetberäkningarna alt endast beakla konsekvenserna av fattadebeslut innebär en viss underskattning av utgifterna för investeringar ochsärskilda tidsbegränsade program. Beräknas dessa utgifter i stället utifrån en"normal" volym i förhållande till verksamheten tillkommer utgifter istorleksordningen . Delta har beaktats i beräkningarna avposlen tillkommande utgiftsbehov, netlo, vilken lagts in med ca 6 miljarderkronor i båda alternativen. Utvecklingenav utgifterna för statsskuldräntor sammanhänger med den ökning av statsskuldensom orsakas av budgetunderskotten samt de antagnaräntenivåerna. Skillnaderna mellan alternativen vad gäller utgifter förstatsskuldräntor uppgår slulåret till . Denna skillnadorsakas av alt budgetunderskotten och därmed statsskulden är betydligt högre ihögalternativet än i lågalternativet och att även räntenivån är högre ihögalternativet än i lågalternativet. Räntedifferensen slutåret uppgår till 7procentenheter. Statsskuldens storlek medför all även små förändringar iräntenivån får stora återverkningar på utgifterna för slatsskuldräntor. Budgetunderskotteti lågalternativet försämras från budgetårel 1985/86 lill64 miljarder kronor /87. Därefter förbättras gradvisbudgetunderskottet för atl uppgå till budgetårel 1989/90.Uttryckt som andel av BNP innebär detta en minskning från budgetårel1986/87 till 4,/90.1 högalterna- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 39 livet försämras budgelunderskottel föratt uppgå till /90. Underskottet som andelav BNP är i delta fall 7,. Skillnaden i budgetunderskott mellan de tvåallernafiven är slulåret . I tabell 24 redovisas BNP-andelarna för inkomsterna,utgiftema exkl. Slatsskuldräntor, statsskuldräntorna och budgetunderskotten förlångtidsbudgetens första och sista år. Inkomster och utgifter i procent av BNP 1985/86 1989/90 I enlighet med lekniken i långlidsbudgetberäkningarnaanleciperas inte några eventuella framtida politiska beslut vid framskrivningenav inkomster och utgifter. Delta innebär t.ex. att punktskatter och vissautgifter -exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag inle har skrivits fram medhänsyn till den allmänna prisutvecklingen, då detta kräver särskilda politiskabeslut. Resultatet av långlidsbudgetkalkylen bör således lolkasmed slor försiktighet. Som framgår av tabell 25 föreligger betydandeskillnader mellan beräkningsresultaten i tidigare långtidsbudgetar och delfaktiska budgetutfallet. Tabell 25 Budgetsaldots utveckling i de senastelångtidsbudgetarna Miljarder kronor, löpande priser 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 -48 -50 -52 -52 -58 -65 -74 -75 -80 - 55 - 50 - 81 - 88 - 50,0 - 60,0 - 68,0 - 86,6 - Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 40 För /86 är del underliggande budgetsaldot0,bättre än det kassamässiga budgetsaldot. I åretslångfidsbudget görs inga beräkningar av det underliggande saldot för resten avlångtidsbudgetperioden eftersom det inle finns några särskilda budgeteffekterunder perioden som i någon större omfattning påverkar beräkningsresultatet.Valutaförlusterna uppgår till ca för /87 ochtill ca för budgetåren därefter. Det underliggande budgetsaldotkommer därmed alt vara I miljard kronor resp. bättre än delkassamässiga saldot för /87 resp. för vart och elt av budgetåren1987/88-1989/90. innebär all de relativa utvecklingslalen förlångtidsbudgetperioden skulle bli i stort sett desamma i en beräkning av detunderliggande saldot. Atl statsbudgeten är starkt beroende av skilda pris- ochlöneantaganden framgår av de redovisade skillnaderna m'ellan låg- ochhögalternalivet. Ett annat sätt all belysa statsbudgetens känslighet för skildaanlaganden om priser, löner och ränior är all beräkna effeklerna av enmarginell förändring av ett antagande, l.ex. effekterna på statsbudgetensutgiftssida av en procentenhels lägre eller högre prisökning. 1 del följandepresenteras några sådana beräkningar. Beräkningarna är relativt schablonmässigaoch fångar inte, annal än i mycket begränsad omfallning, samspelet mellansamhällsekonomin och statsbudgeten. De olika känslighelsberäkningarna bör vidareinte summeras om flera anlaganden förändras. Syftet med nyckeltalenär enbart att på ett enkell sätl åskådliggöra statsbudgetens känslighet i grovadrag för skilda antaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen. Resuhalel av känslighelsanalyserna sammanfattas i labell26. Utgångspunkten är de budgetsaldon som framkommer i lågalternalivet.Beräkningarna avser en procentenhet högre inflation, löneutveckling,arbetslöshet resp. räntenivå under vart och ett av åren ilånglidsbudgetperioden. En procentenhets snab bare prisutveckling - 7 En procentenhets högre löneutveckling +10 En procentenhets högre arbetslöshet - 2 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 41 Jämförelsemellan beräkningarna avseende budgetårel 1988189 och 1985 årslångtidsbudget Iårets långfidsbudget beräknas budgetunderskottet bli avsevärt lägre vid slutetav perioden än vad som var fallet långtidsbudget. Som framgår avtabell 26 resulterar årets beräkningar i ett, jämfört med förra årets långtidsbudget,ca lägre budgetunderskott för /89.Jämförelsen avser lågalternativet. Denna jämförelse är dock inte helträttvisande eftersom den görs i nominella lermer. Jämförelse mellan beräkningarna avseende /89(lågalternativet) Miljarderkronor, löpande priser (avrundat) Prisnivåernai årets långtidsbudget ligger för budgetårel 1988/89 högre än i 1984 årslångtidsbudget. Om beräkningen av /89 i årets långtidsbudgeträknas om i samma prisläge som långtidsbudget återstår en differensom ca . På inkomstsidan kan konstateras ca 11 miljarderkronor högre inkomster medan utgiftssidan uppvisar minskade utgifter på ca 1miljard kronor. Uppgången på inkomstsidan är hänföriig till ca 5 miljarderkronor högre inkomsler från skalt på varor och tjänster beroende främst päpunktskattehöjningar, ca högre inkomster av inkomstskattvilkel beror på ell flerlal, delvis sinsemellan motverkande, faktorer (högrelönesumma, förslaget om förenklad löntagardeklaration, annan bedömning avkommunalskatteuibetal-ningarna) samt ca 2 miljarder högre övriga inkomslervilkel dels beror på den nya fastighetsskatten, dels att resterande övrigainkomster sammanlaget går ned något. Eftersomstatsskuldränlorna inte direkt påverkas av pris- och löneul-veckfingen är deinte på samma sätt som övriga utgifter meningsfulla att deflatera medprisindex. Den nominella nedgången i ulgifter för statsskuldränlor budgetåret1988/89 beror på att valutaförlusterna i nuvarande beräkning är inemot 3miljarder kronor lägre än i långtidsbudgeten 1984. Skillnaden i övrigt berorpå lägre budgetsaldon, och därmed mindre ackumulerad statsskuld, och lägreräntenivåer i nuvarande beräkning jämfört med långtidsbudgeten 1984. Förhögalternalivet är skillnaden mellan förra årets och årets långtids- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 42 budgetännu större i nominella termer. Inkomsterna är väsentligt högre, vilkelförklaras dels av de faktorer som även gör sig gällande i lågalternativet,dels en någol skiljd anlagandeslmktur. För utgifterna exkl. staitsskuld-räntorvisar årets beräkning en något lägre nominell nivå i detta alternafiv. Detlaförklaras främst av att den anlagna prisutvecklingen är något lägre än förraårel. Statsskuldränlorna är väsentligt lägre i årets beräkning avhögalternafivet för /89, vilket är naturiigl mol bakgrund av delägre budgetunderskotten och den därmed väsentligt lägrestatsskulden /89. 7 Statens verksamhet i alternativa termer Eftersomsyftet med långtidsbudgeten främst är alt göra en konsekvensanalys av inkomsl-och utgiftsutvecklingen på statsbudgeten med oförändrade utgiftsålaganden,skalle- och avgiftsregler är del naturiigl att i första hand göra en ändamåls-och realfördelad beskrivning på det sätt som gjorts i del föregående. Ävenandra säll alt beskriva statsbudgeten kan emellerlid bidra lill överblick ochförståelse samt ge underlag för analys av den statsfinansiella utvecklingen. Påsenare år har långtidsbudgetarna därför innehållit redovisningar av statensverksamhet i alternativa ekonomiska termer. Således har de faktorer som styrutgiftsutvecklingen på skilda anslag med större eller mindre inslag avautomatik beskrivits i ett särskilt avsnitt. Vidare har en redovisning gjortsav statsbudgeten i verksamhels-termer. Utgångspunkten har därvid varit attredovisa de statliga åtagandena avseende såväl inkomster som utgifter iseparala verksamhetsdelar som l.ex. rörelsedrivande verksamhet och långivning.Tillgången på brul-toredovisade inkomst- och ulgiftsdala utgör en lekniskrestriktion för möjlighelen att göra helt relevanta gmpperingar. Detta tilltrots öppnas vissa möjligheter att ytterligare idenfifiera och kvaniifiera finansiellaproblem i den statliga verksamheten och bryta ned budgetsaldot på olikaverksamhetsgrenar. Statsbudgetensulgifler fördelade på grad av automatik i ulgiflsslyrning-en samt statsbudgeteni verksamhetslermer redovisas även i årels långtidsbudget. En nyhel är attockså en balansräkning för slaten presenteras, vilket bl.a. kan ge underlag fören närmare analys av utvecklingen av statens förmögenhet. Statsbudgetensinkomster och utgifter delas lämpligen upp i tre rörelsegrenar: tradilioneUslatlig verksamhel, affärsverkens verksamhel och låneverksamhet. Utvecklingenav dessa fr.o.m. /83 /86 redovisas i tabell 28tillsammans med statsskuldräntor och totala statsbudgeten. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 43 TradilioneUstatligt verksamhet innefattar den sedvanliga statliga verksamheten såsomrätts- och polisväsende, försvaret m. m. Statens inkomster från direkta ochindirekta skatter m. fl. inkomstposter redovisas här. Undermbriken särtedovisas pensioner och social omsorg, vilkel innefattar inkomsterfrån socialavgifterna och utgifterna för folkpension, sjukförsäkring inkl.föräldraförsäkring, barnomsorg och vuxenutbildning. Inkomsterna frånsocialavgifterna täcker till utgifterna för dessa verksamheler /86. För vissa förmånsslag är avgiftstäckningen markant lägreän della genomsnitt. Folkpensionsavgiften täcker således av utgifternaför folkpensionerna. För sjukförsäkringen har beslutats alt av ulgiflernaskall finansieras med avgifier. Vad gäller utgifterna för vuxenstudiestödetstyrs detta helt av vuxenulbildningsavgiften. Affärsverkensverksamhel innefattar statens inkomsler och ulgifler från de sju slatligaaffärsverken (postverket, , , luflfartsverkel,förenade fabriksverken, slatens vattenfallsverk och domänverket). Slatensinkomster ulgörs av överskott och avskrivningar, medan utgifterna för statenfrämsl beslår av affärsverkens invesleringar. Affärsverkens inkomster ochulgifter i rörelsen ingår med andra ord inte i statsbudgeten. Den totalabruttoomslutningen av affärsverkens verksamhel är därför av betydfigt störreomfallning än vad denna redovisning anger. Förde investeringar som finansieras över statsbudgeten har affärsverken, inomramen för anvisade medel stor frihet alt beslula om vilka invesleringar somskall genomföras. Slalen har dock elt ränlabiliielskrav (förräntningskrav) påverkens investeringar. förräntningskrav beräknas på det disponeradestatskapitalet. Affärsverkensöverskott utöver fastställt förräntningskrav kan i vissa fall sättas av lillresultalutjämningsfonder eller liknande. Vid svårigheter atl uppnå tillräckligförräntning kan medel i fonden tas i anspråk. För vissa affärsverk kanförtäntningskravel inle uppfyllas över eller för ell specifiktår. I dessa fall levereras etl lägre belopp eller inget alls in tillstatsbudgeten. Även om affärsverken strävar efter full koslnadsläckning för viss verksamhel uppslå förlusler. I posten Övrigt ingår utgifter förden del av affärsverkens verksamhet som ej är strikt affärsmässigt moliveradmen som statsmakterna av andra orsaker funnii angelägen. Somframgår av tabell 28 svarar investeringsutgiflerna i slorl sell mol inkomsternafrån affärsverksamheten. Påpekas bör dock all inkomsterna härtör frånhistoriska invesleringar medan utgifterna avser pågående eller kommandeinvesteringar. För atl få en rättvisande bild av affärsverkens räntabilitetmåste affärsverksamhetens samlade resultat studeras över en längretidshorisont. Stora utgiftsposter för räntabla investeringar ett enskillbudgelår behöver därför inte ses som en belaslning för statsbudgeten på sikl.Den kassamässiga belastningen på statsbudgeten bör i stället vägas mot denförtänlning på investeringen som kan beräknas. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 44 Deavskrivningar som affärsverken skall leverera in lill statsbudgeten beräknas iregel på anläggningstillgångarnas återanskaffningsvärde. Televerketsinvesteringar finansieras fr.o.m. /85 genom lån påkreditmarknaden i slället för genom anslag över statsbudgeten. Televerketsavskrivningar mot statsbudgeten har upphört och ersatts medränteinbetalningar på fasl statskapital och ett amorteringsfritt statslån.Fr.o.m. budgetårel 1985/86 kommer vidare en del av slatens järnvägars ochluftfartsverkets invesleringar all finansieras genom lån i riksgäldskontoretoch belastar därför inle längre statsbudgeten. Itabellen redovisas vidare del samlade resultatet av statens Utneverk-samhet. Slatensengagemang i uilåningsverksamheien kan i många fall förklaras dels av syftetatt ge incitament lill samhällsekonomiskt lönsamma invesleringar ulan attstaten direkt är involverad i investeringen, dels av sociala ellerfördelningspolitiska strävanden. Ett exempel av förstnämnt slag kanenergisparlångivning sägas utgöra, medan studielånen kan ulgöra exempel på enutlåning som främsl är betingad av sociala skäl. Inkomslernafrån ufiåningsverksamhelen utgörs av amorteringar och ränteinkomster på detutlånade kapitalel samt av aktieutdelningar på statens aktier. På samma sättsom lidigare anförts belräffande affärsverksamheten beror storleken av dessainkomster pä vad som under tidigare period lånats ut. Inom gmppen amorteringarredovisas för studielånen förulom amortering även den del som svarar molden årliga uppräkningen av studieskulden. Iredovisningen ingår inte utgifter för SEK-systemet och räntesubventioner inombostadsdepartementets verksamhetsområde. Denkraftiga nedgången i utgifter för utlåning och aktieköp mellan budgetåren1984/85 och 1985/86 förklaras lill stor del av att utgifterna för bostadslånfr. o. m. /86 redovisas utanför statsbudgeten. Underrubriken statsskuldränlor ingår fömlom ränior på statsskulden ävenvalutaförluster på utlandslånen. Särredovisningen av statsskuldräntorna ärnaturlig då de är en följd av de samlade underskollen inom statens totalaverksamhet. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 45 Statsbudgetens inkomster och utgifter fördelade på verksamhetsgrenar Miljarderkronor, löpande priser -32,5 -15,4 Utgifter: Pensioner, bidrag m. m. -10,9 -11,0 Inkomster: Amortering av lån Utgifter: Utlåning och aktie- -86,6 -69,1 -60,5 Förutgifterna över statsbudgeten gäller en rad indexkopplingar och andra reglersom leder lill mer eller mindre automatiska utgiftsökningar bl.a. lill följd avden allmänna pris- och löneutvecklingen. Denna aulorna-fik innebär attstatsutgiftema sfiger inom ramen för gällande regelsystem, utan att riksdagenfattar beslut om reformer eller nya åtaganden. Del är med andra ord faktorerutanför statsmakternas omedelbara kontroll, som styr dessa utgiftersutveckling. Detta skall dock inte uppfattas som att utgiftsutvecklingen intekan påverkas av statsmakterna. Statsmakterna har fattal beslut omregelsystemens utformning och kan självfallet även fatta beslut om att ändrareglerna. Statsbudgetens utgifter kan delas in i tre huvudgmpper efter gradenav automatik: I utgifter med fullständigautomatik, II ulgifler som styrs av sedvanligpris- och löneomräkning, III ulgifter som huvudsakligenstyrs av separata beslut. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 46 Fullständigautomatik kännetecknar ulgifler som ökar med automatik till följd av pris-,löne- och volymförändringar. Kostnadsutvecklingen kan i princip inte påverkasav statsmaktema annal än genom ändringar i existerande regelsystem. Denandra huvudgmppen består av anslag som främsl går till slafiig konsumtion ochdär myndighelernas utgifter är föremål för en årlig uppräkning ibudgetarbetet. Till gmnd för denna uppräkning ligger pris- och löneutvecklingenåret innan. DenIredje huvudgruppen kännetecknas av att ingen eller en mycket ringa del avutgiftema påverkas av olika former av automatik. Förnyad och/eller utökadmedelstilldelning fömtsätter särskilda beslut. Detta hindrar inle atl det isådana beslut ibland tas hänsyn till såväl pris- och löneförändringar somförändringar i demografiska faklorer. Till kategorin separata beslut hör t. ex.utgifterna för barnbidrag och bostadsbidrag. posl i statsbudgeten är slalskuldränlorna vars andel utgör av detotala utgifterna. Slatsskuldräntornas storiek styrs av ränteläge,budgetunderskottets storlek och valulakursförändringar. Då ränteläge ochvalutakursförändringar inte är möjliga att påverka i syfte alt minskaauto-mafiken i statsutgifterna har statsskuldränlorna inte medtagits vidredovisningen av de ulgtftsstyrande faktorernas fördelning på statsbudgeten. Enfördelning av statsbudgetens toiala utgifter dvs. inkl. slatsskuldräntornasandel om ger att ca hälften av utgifterna styrs av fullständigautomatik, styrs av sedvanlig pris- och löneomräkning och drygt 13%styrs av separala beslut. Enfördelning av utgiftsanslagen i budgetpropositionen för /86efter graden av automatik visar att av statsbudgetens utgifterexkl. statsskuldräntor styrs a\ fullständig automatik. De beloppsmässiglstörsta anslagen som styrs av fullständig automatik är de transfereringsanslagsom är knulna till basbeloppet, bl.a. folkpensionerna. Betydandeutgiftsandelar utgör också dels utgifterna som är knutna till försvarsprisindex(FPI) och nettoprisindex (NPl), dels transfereringsanslag till den kommunalasektorn, bl.a. grundskole- och gymnasieskolebidragen. Gruppen fullständigautomatik omfattar också vissa anslag som är beroende av den allmännaräntenivån. Det gäller främsl räntesubventionerna lill bostadssektorn. Ulgiftersom styrs av pris- och löneomräkning ulgör av utgifterna. De störstautgifterna i denna grupp består av anslagen till myndigheternasförvaltningskostnader och vissa av de bidragsanslag som inle styrs av separatabeslut, t.ex. bidrag fill drifien av statliga vägar. Deutgifter som styrs av separala beslut utgör av statsbudgetensutgifter. I denna gmpp är bl.a. barnbidrag, bostadsbidrag och livsmedelssubvenfionerde största utgiftsposterna. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Fördelningenvisar atl knappi av slatsutgifterna exkl. statsskuldräntor på något sättautomatiskt ökar i takt med pris- och löneutvecklingen. Enjämförelse av utgifterna exkl. statsskuldränlor /86 medbudgetårel 1984/85 fördelade på aulomalikgrupper visas i tabell 29. Det börnoleras att siffermaterialet är baseral på budgetpropositionerna . Statsbudgetens utgifter exkl. statsskuldräntor för budgetåren 1984/85 och1985/86 (enligt budgetpropositionerna 1983/84:100 och 1984/85:100) fördeladepå utgiftsstyrande faktorer - FPI + NPl - Volym- och kost- II Pris- och löne- Anm.Utgifternas klassificeringar anpassas löpande. Detta gör att fördelningen iolika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Avtabellen framgår att den andel av slatsutgifterna som styrs av separata beslutökat med . Denna ökning motsvaras av samma minskning avde indexstyrda utgiftsposterna. Detta innebär att -uttryckl i samma prisläge -ytteriigare ca av statsbudgetens ulgifler jämfört /85 inle längre styrs av automatiska uppräkningar. I sammanhangetbör också beaktas alt statsutgifterna exkl. statsskuldränlorna i reala lermerminskal mellan åren. Till en viss del förklaras denna minskning av deiiidexstyrda utgiftsposterna av att de siafiiga bostadslånen numera liggeruianför statsbudgeten. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 48