prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Forskningsrådsnämndenanför, att om det nu är så att en myndighet behövs för de omfattandefinansiella åtagandena på kärnavfallshanteringens område, detta betyder att ensådan myndighet också ges möjlighet att förstå det tekniskt-ekonomisktorganisatoriska system som den skall Uäna. Men från atl erkänna det berätUgadei att den föreslagna myndigheten ges sådana forskningsresurser atl den gesdet övergripande samordningsansvaret över all forskning på området är stegetlångt. Det finns en betydande risk att oklarhel kan uppstå såväl om SKLs ochSSL.s mandat som om ansvarsfördelningen mellan stat och näringsliv. Skillnadenmellan uppgifterna att vara säkerhetsmyndighet och att vara statens ansvarigaorgan för jivfallsprogrammets genomförande understryks vidare av forskningsrådsnämnden,som vill markera skepsis mot möjligheten att med framgång samla"promoverande" och "reglerande" funkUoner i en och sammaorganisation. SKBdelar utredningens uppfattning, att det är lämpligt och väl motiverat attbehälla NAK som en fristående myndighet. Dess huvuduppgifter blir då attgranska SKB:s redovisade planer och kostnadsberäkningar samt pågrundval av denna granskning och egna värderingar och utredningar föreslåavgifter på kärnkraftproduktionen enligt finansieringslagen. Vidare har NAKsåsom en huvuduppgift att ansvara för och förvalta den kapitalfond som byggsupp genom de inbetalade avgifterna samt tillse att medlen används för avsettändamål. Delvisi anslutning härtill anför OKG. att det är nödvändigt att säkerhetsmyndigheterna(SSI, SKI) bedriver ett kontinuerligt arbete avseende säkerhet, riskbedömningaroch kriterier inom hela kärnavfalllsområdet. 1984/85:120 113 Del kan inte anses rimligl att denna nödvändigakontinuerliga bedömning av säkerhetsfrågorna görs inom NAK. Å andra sidan bördet åvila NAK atl med egen teknisk kompelens granska del totala syslemel ochlidsprogrammet vad avser realism och genomförbarhd. NAK blir därmed samhällelskoordinator för avfallsprogrammets genomförande. OKG sammanfattar: NAK har en roll somsamhällets koordinator för avfallsprogrammets genomförande.Säkerhetsmyndigheterna bör svara för uppföljning av forskning och utvecklingsamt information inom avfallssäkerhetsområdet medan NAK bör svara föruppföljning av del totala avfallssystemd och tidplanerna härför. Studsvikanser den föreslagna organisationen med kärnbränslenämnden som ansvarigmyndighet för långsiktig kärnbränslehantering vara en tillfredsställandelösning. Då andra fungerande organisatoriska lösningar inte kanuteslutas föreslår bolaget en omprövning av organisationen sedan erfarenhetersamlats under exempelvis en femårsperiod. 2.3.1 Forskning på avfallsområdet: statens roll Enligt kommittéförslaget är del en viktig statligangelägenhet att initiera forskning med anknytning till kärnavfallsområdet somkompletterar den som kraftindustrin har skyldighet till. Remissorganens yttranden i fråga om kommitténs resonemangpå denna punkl ger en splittrad bild. SSI anser atl en allmänkunskapsuppbyggnad bör bedrivas, i stora delar fristående från krafiindustrinsprojektinriktade forskning. Därigenom garanteras bl.a. en större allsidighetoch ges en möjlighet för idéer att komma fram som kan befrukta denprojekUnriklade forskningen. Myndigheterna bör i sin granskning av denlångsiktiga forskningsplaneringen vara väl medvetna om hur den avkraftindustrin drivna forskningen är dimensionerad och inriklad i förhållandetill allmän kunskapsuppbyggande forskning. Myndigheterna bör bevaka att denallmänna kunskapsuppbyggnaden, driven i samhällets regi, utgör ett slagkraftigtkomplement till den närliggande forskning som industrin bedriver. Detta kommerinte fram i utredningen. SSI påpekar, att i bilagan till betänkandet inte denforskning behandlas som stöds av naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR). anser, atl kommitténs överväganden idessa avseenden ter sig rimliga. En forskningsverksamhet i linje med denföreslagna får emellertid inte leda til! att kompetensuppbyggnaden inom avnämnden lågprioriterade områdena blir helt avhängig forskningsanslag från SKB.1 den mån delta kan bli fallet bör det prövas om inte NFR bör bedriva forskninginom dessa områden. SKI menar att det är angeläget att det inom landet bedrivsen fri forskning inom för avfallsfrågorna relevanta kunskapsområden.Forskningen bör vara en del av den gmndforskning som stöds av forskningsråden.SKI vill därför poängtera vikten av atl förslags- 1984/85:120 114 visnaturvetenskapliga forskningsrådet har tillräckliga anslagsmedel för att stödjakunskapsforskning av grundläggande betydelse för avfallsområdet. NAK villsärskilt underslryka behovet av en oberoende expertis som kan granska detforskningsarbete som kraftindustrin bedriver. Eftersom antalet forskare iSverige är begränsat, och eflersom kraftindustrin söker tillgodogöra sig denkompetens som finns inom landet, riskerar man enligt nämnden alt stå ulan oberoendeexpertis inom en del områden. Delta leder till tvä slutsatser förmyndighetsarbetet. För del försia måsle den ansvariga myndigheten ha möjlighetatl bidra lill allmän kunskapsuppbyggnad vid svenska forskningsinstitutionerinom relevanta områden. För det andra måste elt betydande arbete läggas ned påatl skapa och upprätthålla sådana kontakter med utländskaforskningsinstitutioner som kan bidra till den svenska myndighetens kompelens.Nämnden vill starkt underslryka att ökade resurser måste avsättas för alt följaforskning och utveckling och för att granska om kraftindustrins verksamhel påområdet sker enligt de av statsmakterna fastställda riktlinjerna. 2.3.2Statlig kärnavfallsforskning: ansvarsfördelning Enligtutredningsförslagel skall kärnbränslenämndens forskningsverksamhet begränsaslill övergripande studier. Nämnden skall även fortsättningsvis kunna ta egnaforskningsinitiativ. SSIanser att det är myndigheternas uppgift att följa utvecklingen inom sinaansvarsområden och därvid fånga upp och bevaka alternativa förvarskoncept.Dessa bör sedan värderas från säkerhets- och strålskyddssynpunkt. För dennabedömning kan vissa myndighetsinitierade forskningsprojekt behövas. Om ettförvarsalternativ därefter bedöms vara av tillräckligt stort intresse förvidare studier bör SKB åläggas atl införliva detla i sitt allsidigaFoU-program. Det kan inle vara myndigheternas uppgift alt i detalj utarbetalösningar som är alternativ till industrins huvudalternativ. Vattenfallanser, alt betänkandets förslag om att begränsa NAK:s forskning går i rättriktning men att ytterligare begränsning bör ske. Kungligavetenskapsakademien behandlar i sitt yttrande krafiindustrins omfattandeinflytande över kärnavfallsforskningen och tar upp den oberoende forskningensmöjligheter. Enligt ligger det faror i att kraftindustrin åläggs etlökat engagemang i forskningen, om statens samUdigt avlastas motsvarandeåligganden. leds delvis till andra slutsatser än utredningens, såsomatt det kommer att saknas en förståel-seökande forskning som kan resultera i enpartsoberoende kritik och komma med alternativa metoduppslag och naturliga sättatt utbilda nya forskare på områden som är viktiga för avfallshanteringen(deponering skall enligt planerna ske ända ). Vidare blirforskarsamhällets inflytande i den föreslagna organisationen begränsat, ochmycket få perso- 1984/85:120 115 nerutanför krafiindustrins FoU på avfallsområdet (KBS) kan på grundval av egenaktiv forskningsulövning delta i granskning av krafiindustrins planer,konsensusskapande inom landet och inlernationellt när det gälleravfallssäkerhet samt spridning av information till en intresserad, ofta ifrågasättandeallmänhet. De föreslagna planerna ger alltså KBS ett reellt monopol på denaktiva avfallsforskningen och de obundna forskarna får inga eller mycket småmöjligheter. Dessa får då också myckel svårare att få kontakter med vitalautländska forskningscentra och lilllräde lill viktiga konferenser på området.För alt säkerställa en god rekrytering av forskare för det framtida behovetinom detta viktiga område måsle stödel till forskning vid universitet ochhögskolor säkerställas, del må gälla metodologi, konstmktioner ellersäkerhetsfrågor på del aktiva avfallsområdet. Följer statsmakterna vad somföreslagits i betänkandet torde enligt pågående forskning och den avNAK planerade avbrytas respektive inhi-beras. Enligtkommitleförslaget bör kärnavfallsmyndigheten få en samordnande roll för denslatligt initierade avfallsforskningen, även den som SSI och SKI f.n. bedriver.SSLs och SKLs yttranden på denna punkt innebär, i enlighel med dessamyndighelers uppfattning i organisationsfrågan i övrigt, att samordningen avforskning som SSI och SKI bedriver bör göras av dessa myndigheter själva. NAKdelar däremol kommitténs bedömning och framhåller att avvägningen mellankravet på samordning och kravel på belysning från flera olika håll måste bliolika för olika forskningsområden. Inom en del tekniska och naturvetenskapligaforskningsområden där teoribildningen är långt kommen kan nyttan av att sammafråga belyses av olika forskargmp-per vara ganska begränsad. Inom områden därteoribildningen är outvecklad och där olika modeller måste prövas kan detdäremot finnas starka skäl att flera olika forskargmpper oberoende av varandraarbeiar med samma problem. SKBförespråkar en koncentration av statens forskningsansvar. Om SKI tilldelashuvudansvaret för granskningen av SKB:s forskningsprogram bortfaller i stortsett de av utredningen angivna motiven för att NAK initierar och bedriver egenforskning. Härigenom finns förutsättningar för en koncentration av den statligaforskningen inom kärnavfallsområdet. Detta bör enligt SKB:s mening leda till enhögre och ulhålligare kompetens hos myndigheterna än enligtutredningsförslaget. 2.3.3Granskning av kraftreaktorinnehavarnas planer för forskning och utvecklingifråga om kämavfallshanlering m. m. Enligtnu gällande ordning skall kraftreaktorinnehavare i samråd med övrigareaktorinnehavare utarbeta en plan för forskning och utveckling i fråga omsluthantering av kärnavfall och rivning av anläggningar (1012 §§ 1984/85:120 116 lagen(1984: 3) om kärnteknisk verksamhet) och lämna in planen , varefter nämnden överlämnar planen med egelyttrande till regeringen. Kommitténs förslag innebär att denna ordningbibehålls och att kärnbränslenämnden utformas bl.a. för all genomföragranskningen. SSIpåpekar mol bakgmnd av kommitténs uppfattning, nämligen att nämnden bör kunnaspela en roll för avstämningen av myndigheternas granskning och uppföljning avSKB:s FoU-program, att institutet inte har något sådantgranskningsuppdrag. Detta måste således uppfattas som ett mycket uddlöstinstmment för bedömning av FoU-pro-grammet från strålskyddssynpunkt. Det bordevara naturligare att låta SSI ge granskningsutlåtande direkt till regeringen istället för att kanalisera det via kärnbränslenämnden. Institutet vill även somen myndighetsuppgift av övergripande natur och med anknytning till detallsidiga peka på samordningen mellan SKB:s forskningsprogramoch grundforskning. SKIanser, att dess och SSL.s uppgifter och ansvar i samband med utvärdering avSKB:s FoU-program ej klarläggs Ullfredsställande. SKBavslyrker den av utredningen föreslagna organisationen inom NAK förvetenskaplig granskning av det forskningsprogram som skall redovisas av SKBvart tredje år med början 1986. Bolaget anser det lämpligt, att huvudansvaret förden vetenskapliga granskningen av SKB:s forskningsprogram läggs på SKI. SVABavslyrker likaledes den föreslagna organisationen för granskningen av SKB:sforskningsprogram. Istället bör en gemensam forskningsnämnd inrättas där såvälSSI, SKI som NAK ingår. Regeringen bör ta slutlig ställning Ullforskningsprogrammet efter yttrande från såväl NAK, SKI som SSL Fördet övergripande och långsiktiga statliga ansvaret som innebär bl. a.granskning av SKB:s redovisade forskningsprogram, bör enligtStudsvik en lösning sökas som betonar detta ansvar. Studsviks erfarenhet är attsådana långsiktiga aspekter har svårt att hävda sig om de ska prioriterastillsammans med insatser för att lösa eller belysa frågor av tekniskt akut ochkortsiktigt ekonomisk tung natur. övriga uppgifter synesvara av sådan långsiktig och strategisk natur att motsvarande intressekonfliktej behöver uppstå om ansvaret för långsiktig forskning kringhanteringsalternativ för kärnbränsleavfall läggs på nämnden. SSIdelar kommitténs uppfattning att industrins informationsutbud behöverbalanseras med information om myndighetemas syn och verksamhet på området.Institutet anser emellertid att informationen bör ges av SSI 1984/85:120 117 På så sätt försäkrar man sig om en allsidig och saklig information somgmndar sig på kunskaper över hela det forskningsfält som avser säkerhel ochstrålskydd samt hantering och förvaring av kärnkraftens restprodukter. Viddenna fördelning av ansvarel bör informationsuppgifterna följa övrigamyndighetsuppgifter. SSIkommenterar vidare vad som enligt utredningen är ett starkt motiv för attkärnbränslenämnden skall kunna ta egna forskningsinitiativ, nämligen att dennadärigenom får en betydligt säkrare grund för sin informationsverksamhet. Ddförefaller enligt institutet vara ell någol bakvänt sätl atl argumentera på.Naluriigare borde vara att låta dem informera som har något att informera omoch som har en säker gmnd att stå på. Vattenfallanser, mot bakgmnd av sin uppfattning i organisationsfrågan, atl NAK börbegränsa sin informalion till alt behandla sin egen verksamhet dvs. det områdesom regleras av finansieringslagen. SKIanser däremot, att det främst är säkerhetsmyndigheterna SSI och SKI som börinformera. Del är i många fall angelägel alt SKI och SSI gemensamt ger ut dennainformation. SKI ser inle någon svårighet i samordningen av detta arbete, ivilket den för SKI och SSI föreslagna gemensamma kärnavfallsnämnden skulleutgöra ett stöd. NAKinstämmer i kommitténs uppfattning om områden inom vilka medborgarna har etträttmätigt krav på atl hållas fortlöpande informerande: alternativaförvaringsprinciper som är föremål för forsknings- och utvecklingsinsatser,strålskydds- och säkerhetsaspekter på förvaringen, myndigheternas granskning-och tillsynsverksamhet samt den forskning och utveckling om kärnavfall somäger rum inom och utom landet. NAK instämmer även i uppfattningen att endastsamhällsorgan utan anknytning kommersiella intressen eller partshänsyn kanha förutsättning att göra en informationsinsats som kan möla fullt förtroende ialla kretsar. Vidareframhåller NAK att det inle enbart är de säkra slutsatserna från forskningensom skall förmedlas till allmänheten, utan även sådana debatter mellanforskare som har mera principiell betydelse för kärnavfallets förvaring. SKBfinner det angeläget och välmotiverat, att staten stärker sin informationsverksamheti frågor rörande hantering av använl kärnbränsle och radioaktivt avfall. NAKbör därvid tilldelas en viktig roll i sådana frågor som har anknytning tillfinansieringslagen. SKB delar inte utredningens uppfattning, att NAK för sininformationsverksamhet måste initiera och bedriva egen forskning. Eftersomföreslagen forskning under alla förhållanden måste avse mycket begränsadeområden, borde det vara en fördel för NAK att i sininformationsverksamhet stå fri från egna forskningsinsatser. NAK:s informationbör ses som ett viktigt komplement till den information som staten lämnar viaSKI och SSI i säkerhets- och strålskyddsfrågor saml till informationen från SKBoch kärnkraftföretagen. OKG finner det naturligt att säkerhetsmyndigheternasvarar för infor- 1984/85:120 118 mationi avfallssäkerhdsfrågor medan NAK svarar för informationen avseende system,tidsprogram och kostnader till allmänhet, massmedia och politiska instanser.Studsvik finner del nalurligl alt den myndighet som tillvaratar statensövergripande ansvar för kärnbränsleavfallet också har ansvaret alt informera omden långsiktiga verksamhelen för dess hantering. Med den valda lösningen bördetla ansvar följaktligen lilldelas käm-bränslenämnden. 2.5Krav på resurser och kompetens SSIanser i fråga om myndighetsresurser på det teknisk-vetenskapliga området attdet för atl kunna tillgodogöra sig erfarenheter från pågående intemationelltarbete behövs såväl dt omfattande internationellt kontaktnät som godakunskaper om och direkta kontakter med del säkerhels- och strålskyddsarbele sompågår vid kärntekniska anläggningar. Sådan kompetens och bredd ierfarenhdsålerföringen finns företrädd vid SKI och SSI. Dessa myndigheterhar dessutom under en lång följd av år byggt upp ett omfattande internationelltkontaktnät. Att bygga upp och därmed dubblera sådan kompetens på en tredjemyndighet betraktar institutet som slöseri med resurser. NAKanser däremot att kärnbränslemyndigheten bör ha egen teknisk kompetens. Det ärenligt nämndens mening en stor fördel om kärnbränslemyndigheten har egnakansliresurser. Ätt myndigheten får det kansli den behöver är dock viktigare änatt dess kansliresurser inte i något avseende är gemensamma med någon annanmyndighet. NAK instämmer i huvudsak i de bedömningar om behov av kansliresursersom görs av kommittén och vill särskilt understryka behovet av förstärkninginom området teknik och forskning. Hur stora resurser som kommer att behövasför ekonomiska frågor kan avgöras först sedan det klargjorts hur storauppgifter nämnden skall ha i samband med placeringen av kapital. Föratt fullfölja sina huvuduppgifter behöver NAK enligt SKB en relativt liten menvälinformerad teknisk stab. Denna bör ha goda kontakter med övriga myndigheteroch följa utvecklingen av avfallsområdet såväl inom som utom . NAK:sbehov av kompetens i fråga om förståelse och överblick är viktigt menförutsätter inle forskningskompetens eller verksamhet av ulvecklingskaraktär. 5VABdelar inte kommitténs uppfattning att det för att ge en säker grund förinformationsverksamheten är nödvändigt att NAK kan bedriva egen forskning. Deninformation som erfordras till allmänhet och beslutsfattare är av meraövergripande natur och Ullräcklig teknisk kompetens finns inom NAK.Däremot är det viktigt att man skaffar sig kompetens på informationsfrågor.SVAB delar däremot kommitténs uppfattning att NAK måste ha teknisk kompetensför att kunna granska den årliga planen från SKB samt baserat på detta föreslåavgift till regeringen. 1984/85:120 119 vik understryker behovet av kompetens för bedömning avegna och av kraftindustrins uppskatlningar av kostnader och fonderingsbehov ochser detta som ell moliv för myndighelens egen forskning. Delta gäller särskiltden översiktliga uppföljningen av internationell utveckling på området. I fråga om myndighetens styrelse noterar SKI alt denstyrelse som föreslås liksom den nuvarande styrelsen är rena expertslyrelsertrots att betänkandet SOU 1980:14 (som föregick förslaget om nuvarande organisalion)föreslog en styrelse med huvudsakligen parlamentarisk sammansättning. SåvälSKLs som SSLs styrelser har stark parlamentarisk representation. NAK anser attstyrelsens teknisk-vetenskapliga kompetens bör vara starkare än vad som framgårav kommitténs förslag. Antalet ledamöter med teknisk-vetenskaplig kompetens börvara minst fyra. Myndighetens huvuduppgift skall vara att utöva tillsyn och tainitiativ som gäller forskning. Siyrelsen bör därför ha sådan sammansättning,att den på grundval av beslutsunderlag och yttranden från experter inom olika delområdenkan fatta beslut inom detta område. 2.5.2 , SKI och kärnbränslenämnden 1 fråga om den samrådsnämnd gemensamt för SSI, SKI och föreslår för bl. a. samordning av myndigheternas forskning anser55/, att sådana förändringar bör leda till vissa förbättringar i SSLs och SKLssamråd med kärnbränslenämnden jämfört med dagens situation. Problem som kanuppstå är enligt SKI, att denna samrådsnämnd kan föreslå åtgärder, som sedangranskas av SKI och SSI, men där säkerhetsmyndigheterna efter sin granskningkan komma fram till en uppfattning som avviker från nämndens. Detta ärolyckligt då man önskar att allmänhelen skall ha förtroende för myndigheterna. NAK finner det vara väl motiverat att inrätta en sådansamrådsnämnd. Den bör inte ha några beslutsbefogenheter. Dess uppgift bör varaatt verka för en samordning av myndigheternas verksamhet inom vissa väl avgränsadeområden. Övervägande skäl talar enligt NAK för att inskränka dessa uppgiftertill att gälla forskningsfrågoma. Eftersom de tre myndighelerna (SSI, SKI ochNAK) har delvis olika ansvar är det angeläget att samordningsuppgiften inteomfattar tillsynsfrågorna. Erfarenhetsmässigt är informationsfrågor hosmyndigheter nära förknippade med tillsynsverksamheten. Därför bör inte hellerinformationsfrågor ingå i samrådsnämndens arbetsuppgifter. anser att den föreslagnauppdelningen skulle vålla problem för dem som skall genomföra forskningen. Påmyndighetssidan skulle förslagets samrådsförfarande leda till onödigt högaarbetstids- 1984/85:120 120 kostnaderför beredning av beslut om forskningsstöd och övrig forsknings-administrationoch likartad kompetens skulle behövas på flera håll. Föralt bästa möjliga garantier skall kunna skapas för en samordnad och rationellforskningsverksamhet inom de aktuella områdena anser bör överväga bildandet av en samarbetsnämnd (programkommhté) inomnaturvetenskapliga forskningsrådet med representation från SSI, SKI och NAK.Lämpliga delar av dessa myndighelers forskningsanslag skulle då kunna ställastill denna nämnds förfogande. Alla ansökningar från landels forskare inom dessaområden skulle dä behandlas i nämnden som därigenom skulle ha en samlad ochaktuell bild av forskningsverksamheter och forskarrekrytering inomkärnavfallsområdet. Nämnden bör ha en majoritet av aktiva forskare och ävenkunna spela en viktig roll vid den föreslagna treårsgranskningen av helaforskningsverksamhelen i landet rörande kärnavfallshanteringen. EnligtSVAB:s uppfatlning bör granskningen av forsknings- och utvecklingsprogram samtstyrningen av den forskning på avfallsområdet som sker i myndigheternas regiske av en samrådsnämnd, som är gemensam för SKI, SSI och NAK. Till dennasamrådsnämnd kan knytas forskare och olika fristående experter. Genom attnämnden görs gemensam får den även en samordnande funktion och den medverkarockså till en bättre kraftsamling av de knappa personella resurser som finns iSverige med lämplig vetenskapliga kompetens. Kommiltén har föreslagit enrådgivande forskningsgrupp, knuten till kärnbränslenämnden. SVAB bedömer dockmöjligheterna för den rådgivande forskargruppen atl kunna genomföra en effekUvgranskning av SKB:s och industrins forskningsprogram vara mycketsmå och avstyrker därför denna del av förslaget. 55/och SKI föreslår atl en rådgivande nämnd i avfallsfrågor inrättas för de nämndamyndigheterna enbart. SSI anser närmare bestämt, atl denna nämnd, som även fåren samordnande roll, skall till myndigheterna yttra sig bl.a. i fråga omöversyn av SKB:s FoU-program, viktigare granskningsfrågor rörandekärnavfallsanläggningar, myndigheternas långsiktiga forskningsplanering inomkärnavfallsområdet samt vissa informationsfrågor. Nämnden kan vid behov ävendiskulera övergripande avfallsfrågor. ÄvenSKI hänvisar till pågående arbeten för utveckling av samarbetsformer mellanSKI och SSI liksom till ett gemensamt SKI-SSI-förslag ianslagsframställningarna /86 om att inrätta en gemensam avfallsnämnd.En löpande samordning av forskningsprojekt tillgodoses redan genom fortlöpandekontakter mellan myndigheternas linjeorganisationer. STU anser, att dettaorgans uppgifter borde kunna kompletteras med ett ansvar för att initiera sådanforskning som kan leda andra tekniska lösningar på bl.a.avfallshanteringen än den forskning som f.n. bedrivs och för vilken SKB haransvaret. SKI och SSI kunde därvid avsätta viss del av sin budget för stöd tillprojekt med denna inriktning. 1984/85:120 121 Denbärande tanken i fondsystemet för finansiering av kostnader för haniering avanvänt kärnbränsle m. m. är alt kostnaderna bör belasla dem som drar nytta avkärnkraften. Några remissinstanser anför synpunkter i de principiella frågornakring fonderingssystemd.