prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Minskningen t.o.m. kanenligi rapporten med relaiivi slor säkerhel bedömas ligga inom inlervallet 20-25TWh. Uppgifterna är korrigerade för rådande lempera-lurförhällanden. Den lotala årliga energianvändningen netto för uppvärmningoch varmvatten i kvarvarande byggnader av bestånd exkl. indusirins lokalerminskade med ca och med preliminärt ca lill . 85 skiljer sig uivecklingen någol mellanflerbosladshusen, småhusen och lokalerna. Delta beror på olikheler iulgångslägd och i vidtagna energihushållningsåtgärder, men också på olikheler iförnyelsetakt och förändringar i byggnadernas nyttjande. För småhus,flerboslads- 1984/85:120 79 hus och lokaler har den årliga brulloenergianvändningenunder minskat med 8, 7 resp. . Minskningen i indusirinsbyggnader är inte känd. Den specifika briittoenergianvändningen exkl. hushållsel ismåhus har sedan 1970-taleis början minskat från ca 310 kWh/nr uppvärmd ytatill ca 190 kWh/nr uppvärmd yta . 1 flerbosladshusen har minskningenskell i någol långsammare takt, från ca 320 kWh/m' under 1970-1971 till c;i 240kWh/nr uppvärmd yia . Den minskade energianviindningen 1983beror på såväl avgång (rivning), modernisering och upprustning som genomfördaenerpihushållningsåtpärder. En viss minskning i energianvändningen har ocksåuppnåtts genom att omvandlingsföriuster flyttats lill tidigare led iproduktionskedjan främst vid övergång fiärrvärme och elvärme. Denna elTektuppskattas i rapporten till mindre än I TWh i minskad årligbrutto-energiiinvändning byggnadsbestånd 1983. Neitoelfeklen på energibehovel av rivning och lillbyggnadbedöms vara en minskning med ca för hela perioden. När del gäller förändringar lill följd avenerpihushållninpsålgärdcr har enligt Energi 85 minskningen avenergianvändningen i slor ulslräckning åsuidkomniits med enkla åtgärder, t.ex.Uitning uv fönster och injustering av uppvärmnings- och ventilationssystem. Enutveckling mot mer onilät-t;inde åtgärder, ofta i samband med reparalion och ombyggnad,kan enligt Enerpi 85 noteras under periodens senare del. En viss ökning avtakten i energispanindet har dessulom noterats under de senasle iiren. Dettaför-khiras av att energihushållningsaktiviteten hos de slörrefastiphetsförval-tarna har ökat. Sparpotentiaien for driit- och skölsclaigarder ibefintliga värnieanlagg' ning;ir bedömdes ar 1978 till ca . En stor del avdessa ålgärder är, enligt Enerpi 85, nti genomförda. För att fii en beståendeelTekt måste dock många av dessa åtg;irder upprepas med jämna tidsintervaller. Enligt de synpunkter som framkommil vid remissbehandlingenråder stor enighet om storleken på nedgången i enerpianvändningen t.o.m. år1982. 01ik;i upplältninpar rader däremot bland remissinslanserna om vilken typav åtgaider eller vilka faktorer som har medfori atl energianvändningenminskat. Vad gäller bebyggelsen och enerpianvändninpens utvecklingi bebyggelsen ansluler statens enerpiverks rapportEnergihushållningsprogrammels effekter i allt väsentligt till de statistikbearhetnincarBFR låtit uttöra som underlag för sin ulvärdering Energi 85. Beträffande det ekonomiska stödel lillenergihiishällningsälpärder i befintlig beb>pgelse drar slaiens energiverkföljande slutsatser. Ungefär 25 Cr av del lotala anlalel energihushällninpsåtpärderi småhusen har genomlörts med suiiligi ekonomiskt slöd. Om man enbart ser tillde stödberättigade åtgärderna beräknas andelen varu . Prop.1984/85:120 80 När det gäller flerbosladshusen har en omfatlandeintervjuundersökning genomförts . Denna pekar på att en rimligbedömning är att omkring hälften av del toiala anlalel ålgärder i dessabyggnader har genomförts med hjälp av slatligl slöd. Däremot kan inle angeshur slor andel av de stödberättigade ålgärderna som har fåll stöd. När del gäller effekterna av del ekonomiska stödd tillåtgärder i lokaler finns dd inget underlag för molsvarande beräkningar.Teoretiska beräkningar pekar dock pä att en tredjedel av den förbättradeenergieffektivitelen i kommunala och landslingskommunala byggnader kanhänföras lill åtgärder som genomförts med olika former av statligt stöd. framhåller stålens energiverk alt relationenmellan del totala antalet genomförda åtgärder och åtgärder som har genomförtsmed statligt stöd enbart säger något om stödds direkta effekt. Slödet kandessutom ha haft indirekta effekter. drar därav slutsatsen att beräkningarnaav stödds effekler med denna melod kan innebära såväl överskatlningar avslödets indirekla effekl som underskattningar genom all indirekla effekler intefångats in. När del gäller de informativa styrmedlen är del enligtstatens energiverk näst intill ogörligt alt kvaniifiera deras effekter. Delfinns dock lydliga samband mellan uppmärksamandet av information och genomförandelav åtgärder. Det är enligt statens energiverk uppenbart att stödet isig får effekler i form av genomförda åtgärder, och att det frän dennautgångspunkt kan uppfattas som framgångsrikt. Men det är lika uppenbart attåtgärder genomförs i minst liknande omfattning utan det statliga stödet. Motdenna bakgrund anser statens energiverk att det särskilda stödet tillenergisparålgärder helt bör integreras i "normal" finansiering avombyggnadsverksamhei. De ställiga insatserna bör inriktas på au garanterakredituirymnie, eliminera trögheler, genomföra informalionsinsalser elc. Härbör hittillsvarande erfarenheter utnyttjas för all söka prakliska lösningar isamverkan med olika parter och intressegrupper inom byggnadsområdei. Bedömning av framlida besparingsmöjligheter Enligt BFR:s beräkningar är den ålerslåendeenergisparpoleniialen vad avser ekonomiskl lönsamma sparåtgärder, som utnyttjarkänd och beprövad leknik, i hus byggda ca för småhus, ca 6TWh för flerbostadshus och ca för lokaler. Av dessa totalt ca 23 TWhhänförs ca lill fjärrvärmd bebyggelse. För au sparmålet skall kunna uppnås krävs även meromfallande ålgärder än de som hillills har varit vanliga, l.ex.tilläggsisolering och förbättringar av fönster. För all de beräknadespareffekierna skall nås måste enligt BFR:s bedömning de byggnadstekniskaålgärderna genomföras i kombination med insiallaiionstekniska ålgärder och imånga fall samordnat Prop.1984/85:120 81 med åtgärder i samband med reparation, ombyggnad ochunderhåll. Elt slort antal lägenheler och lokaler kommer atl beröras avenergihushållningsålgärder. De investeringar priser som krävs förall uppnå sparmålet beräknas av BFR till ca för boslåderoch till ca för lokaler (inkl. statens byggnader).Rapportens sammanfallande bedömning är att ca av den beräknade energisparpoleniialenom kan realiseras fram lill , vilkel innebär att sparmålet börvara möjligt alt uppnå. Del stora flertalet av de remissinstanser som har uttalatsig om den återstående sparpolentialen delar den uppfatlning som redovisas iEnergi 85. Uppfattningarna varierar dock om hur stor del som i prakliken kommeratt förverkligas, detta kommer atl ske saml under vilkaförulsättningar. Flera remissinslanser har ifrågasatt olika utgångspunkter förberäkningarna. anser atl sparpolentialberäkningar har ettbegränsal värde som underlag för energipoliliska slällningslaganden. Enligt 85 visar resulial från forskning, ulvecklingoch experimenlbyggande all del i befinlliga byggnader är lekniskl ochekonomiskl möjligl atl minska energianvändningen för uppvärmning ochtappvarmvatten till ungefär den nivå som gäller för nya byggnader, dvs.120-140 kWh/m" och år. Forlsall leknisk ulveckling och ulnyttjande av nyenergileknik kan minska energianvändningen lill under 100 kWh/m- och år. Dellaförulsäller, påpekar BFR, kvalificerad projektering, professionelltarbets-utförande samt en väl utförd konlroll och besiklning. BFR:s förslag lill rikllinjer för energisparverksamhel ibyggnader m. m. Enligt den bedömning som redovisas i rapporten 85blir del ju går allt svårare och mindre meningsfullt atl urskiljaenergianvändningen bestånd från annan energianvändning ibebyggelse. BFR föreslår därför all verksamhelen i forlsäUningen bör omfallaall bebyggelse, dvs. även den som har lillkommii efler och den somkommer att byggas framöver. En helläckande energihushållningsplan för bebyggelsenföreslås ställas upp. Denna bör omfatta såväl iradilionella energisparålgärdersom inlroduklion av nya lekniska syslem såsom solvärme, värmepumpar m.m. Dettainnebär enligt förslagel all ett sparmål inte bör uttryckas enbart ikvaniiiaiiva lermer. BFR framhåller all hela bebyggelsen och dessuppvärmningssystem bör ses över med målel alt hushålla med energi och andraresurser saml all UtnytUa spillvärme, solvärme, naturvärme m. m. så långt detär möjligt. Slora delar av del svenska byggnadsbeslåndd är i behov avreparaiioner och ombyggnad. 1 den del av bebyggelsen där sådana åtgärderbehövs bör energihushållningsåtgärder, inkl. förändringar i uppvärmningssystemen,genomföras pä ett samordnat sätt. 1 rapporten pekas särskilt på 6 1984/85. Prop.1984/85: 120 82 betydelsen av all nya uppvärmniiipssysteni anpassas tillde lapie cncipian-vändninpsnivåer, som blir resultaten av de öviipa åtgärderna. Flera remissinslanser har ultalal sig allmani positivt omulformningen och omfattningen av förslagel till forlsallenerpihushållninpsvorksamhd. Alla remissinslanser som har ullalal sig i frågandelar BFR:s upplänning alt energihushållningsverksamheien bör omfatta allbeb>ggclse och alt samordning med reparationer, underhåll och ombyggnad börske. Några remissinstanser lar upp tidsperspektivet ochframhåller all omfattningen av bosiadsförbäiliingsprogrammel lyder på all manmåste se energihushållningsarbelet på myckel lång sikl. mål ullryckl i kvantitativa lermer är, enligt nuingaremissinstanser, entydigt och läll all utnytUa i sparkanipanjer somen avsiiimninp av utvecklingen underlättas. Bl.a. Fasiigheisägareförbundeibetonar alt vissa lekniska vägval inte bör föreskrivas, eflersomleknikuivecklingen inom energiområdd f. n. är myckel snabb. Betydelsen av atl verksamhelen samordnas med den kommunalaenergiplaneringen framhålls av niigra remissinslanser. med motivet atleffekten av politiska beslut inom energiområdd skall kunna avläsas på olika beslutsnivåer. 1 lakt med atl bebyggelsen blir mer energieffekliv kommerenligi rapporten fjärrvärmesyslemen atl behöva anpassas till nyalöruisätininpar. Ny leknik medför all Ijärrvärmen i flera avseenden kan bli merflexibel. Den marknadsandel som Ijärrvärmen kan uppnå kommer i växandeomfattning all avgöras av hur syslemen anpassas lill de framtida lågaenergianvändningsnivåerna och lill nya tekniker för energianviindning ochenergiomvandling. En viklig fråga är därvid hur Ijärrvärmeiaxan ulformas. 1rappor-len framhålls all en laxa med en slor rörlig del och en lilen fasl delslimulerar till energihushållning. Ett slort anial remissinslanser berör frågan om avvägningmellan sparande och tillförsel. Flera av dem lar upp sparmöjlighderna iIjiirrvårmeområ-den. Man framhåller bl. a. att vid all Ijärrvärmeplaneringmåsle utvecklingen av det framlida energibehovet beaklas. De underhålls- ochförbäitrings-arbelen som kommer au vidias i bebyggelsen för all på sikl gelägre förvaltningskostnader kommer atl medföra alt byggnadernasneiioenergi-behov successivt minskar. Värmeförsörjningssysiemen måsle däriorkontinuerligt anpassas lill bebyggelsens förändrade energibehov. Flera remissinslanser lar upp frågan om ulformningen avIjärrvärme-taxorna för att slimulera till energisparande. Jag ålerkommer lilldenna fråga i avsnitt 6.2. Andra remissinslanser, t.ex. Jörtijikaiionsjörvaliningen(ForlF) och överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) belyser fjärrvärme ochenergi-sparande från beredskapssynpunkl. ÖEF ser en effekiiv energihushållningsom grunden för en god beredskap. Av beredskapsskäl är dei av värde omenergihushållningen drivs längst för bosläder och sådana lokaler som män- Prop.1984/85:120 83 niskor vislas i. Behovel av värme kan då lättareUllgodoses. ForlF anför atl de moderna uppvärmningssystemen kan bli utslagna dåstörningar uppslår i elleveranser. Sådana slörningar kan minska om lokalauppvårm-ningsanordningar uiförs i tjärrvärmenät. Energianvändning i nyare bebyggelse Liksom BFR konstaterar slaiens energiverk atl en betydandeminskning av bebyggelsens specifika energianvändning skell . Omenergibehovel per kvadraimeier hade varil delsamma som , hadenello-energianvändningen enligt statens energiverk varil högreän den faktiska användningen . Minskningen i ndloenergian-vändningen i1978 års byggnadsbestånd, exkl. indusirins lokaler, ulgör enligi BFR 10,9 TWh.Ålersloden (1,) förklaras av all de hus som uppförts under åren 1978- 1982har hafl en lägre specifik energianvändning än genomsnillet årsbyggnadsbestånd. Kraven på energihushållning i ny bebyggelse och vid slörrelill- eller ombyggnader regleras i byggnadsstadgan (1959:612, omirycki1981:873). Preciserade krav på värmeisolering, lufttäthet och utformning avinslallalioner finns i Svensk Byggnorm (SBN). Dessa krav har i huvudsak variloförändrade . undantag utgörs dock av bestämmelserna i 44 a §byggnadsstadgan om uppvärmning av byggnader som trädde i kraft den 1 januari1984. De innebär bl. a. att nya vattenburna uppvärmningssystem skalldimensioneras för låglemperatur och all oljepannor som installeras i småhusskall förberedas för användning av elenergi. För småhus som skall värmas upphuvudsakligen med elvärme eller naturgas ställs krav på all byggnadensplanlösning är sådan all 1. ex. skorsten eller värmepanna relativt enkell kaninstalleras i efterhand. Vidare gäller att särskilda villkor om särskiltenergisnål utformning skall uppfyllas för att småhus skall få värmas upp meddirektverkande elvärme. Dessa s. k. ELAK-krav ålerkommer jag till i avsnitt6.4. Byggnormernas inflytande över energianvändningen haranalyserats av statens energiverk i samband med utvärderingen avenergihushållningsprogrammets effekter. Dessa analyser pekar på att vi redaninnan kraven på energihushållning infördes i SBN hade en ulveckling mot enförbättring av nyproduktionens energiegenskaper. Analyserna visar också attnyproduktionens standard i dessa avseenden ligger över byggnormernaskrav. inträffade dock en snabb förbättring av byggnadernasisoleringstandard. Detta bör enligt statens energiverk tolkas som atl normernainitialt hade en viss effekt men atl denna upphörde . Utvecklingen har således inneburit ensnabb minskning i energianvändningen för uppvärmningsändamål. Enligt statensenergiverks prognos för energianvändningen kommer denna utveckling attfortsätta om Prop.1984/85: 120 än i minskad lakl. För sin bedomninp avbdolkiiinpsuivecklinpen. hus-hållsbildninpen samt den privata konsumtionenanvänder sip slatens energiverk av lånptidsulredninps (LU) uppgifter,konipleiieiade med egna uppskattningar lör dar LU-upppiftersaknas. Betriiftände byggandet räknar LU med all man bygger i genomsnitt ca37000 lägenheter - 1990. varav ca 18 (K)0 i flerbostadshus.Åren 1990- 1995 antas byggandet ligga krinp 31 000 lägenheler åriigen, varav17000 i flerbostadshus. Avgången uppskattas 8500 småhus och 11 000lägenheler i flerbostadshus under 1980-lalel. antar attavgången fortsäller i samma lakl under 1990-iald. De bedömningar avbosladsbeslåndets ulveckling som energiverkei lagit lill utgångspunkt för sinprognos sammanfattas i tabell 5.2. Tabell 5.2Bostadsbeståndet och boeiidelalheten 1982-1995 Aniallägenheler (I 000-lal) TolallUppvärmd yla per boende tm') 3 9(K) Källa: Slatens energiverk. förutsätts således bli låg.Energiålgången i det nybyggda beståndet antas ligga mellan 63 och 97 kWh/nrnetlo beroende på byggnadsår och hustyp. Den prognos över förändringar i specifik energianvändninpi det befintliga beståndet som har använt för alt beräknaenergihushållningens effekler framgår av labell 5.3. Tabell 5.3 Specifik nettoenergiunvandiiing för uppvärmningoch tappvaniivaltenbe redning , kWh/m~ uppvärmd yta, samt prognostiseradbesparing 1982-1995 Totalt beräknas brulloenergianvändningen för uppvärmningoch varmvattenberedning i bosläder och lokaler minska med från 101 TWhår 1983 till . Fram vänias en ytteriigare minskningmed . Taklen i energiminskningen avlar således i framliden Prop.1984/85:120 85 enligt verkets bedömningar. Emellertid kommer målet förenerpisparverk-samheten i bostäder och lokaler enligt prognosen att var;iuppnått lorc . Vidare pekar prognos på en fortsattminskning av oljeförbrukningen för uppvärmning och lappvarmvallcnbcredning icn konstanl lakl av fram lill . Användningen av cl f(>renskild uppvärmning beriiknas öka med ca fram . Samiidigiförvänlas elinsalsen vid fjärrvärmeproduklion minska med lolall underdenna period. Fjiirrvärmeleveranserna förvänlas fram lill öka i unpefiirsamm;i takt som . Detta innebär att ökningstaktenunder beriiknas bli . Därefter förvänlas enminskning i ökningstakten. har antalet fritidshus ökat från ca 580000lill 1982, dvs. med i genomsnill 9 500 hus . Antaletfritidshus antas enlipl Kraftsams prognos öka i någollångsammare lakl i framliden eller med ca 7000 hus . hade av fritidshusen clabonncmang och dentotala elanvändningen uppgick lill ca , vilkel i medeltal per hus och årger 3 700 kWh. beräknades uppgå tillca av den lotala elförbrukningen, resterande utgjordes av hushållsel.Dessulom använde fritidshusen ca I TWh bränslen . av vilka ca 0.9 TWhutgjordes av inhemska bränslen dvs. Fritidshusens energianvändning varierar inom elt brettintervall med hiinsyn lill husels utformning, dess nyttjande, uppvärmningsperiodenslängd samt uppvärmningssätlct. Fritidshus som används härundersenare år ökal sin andel av beslåndel. Parallelll med denna ulveckling har enförbättring av den genomsnittliga byggnadslekniska slandarden skell. Enligi prognos antas elanvändningen ifritidshus fram lill öka lill . För vedanvändningen förvänlasendasl en svag ökning ske. Totalt antas brulloenergianvändningen i fritidshusöka från lill . forlsall sparande och en effeklivisering avenergianvändningen skall främjas även i framliden som miljön skallvärnas. Energianvändningen i bebyggelsen spelar härvid en betydelsefull rollav ivå skäl. Dels åierfmns en mycket slor del av landels energibehov inom dennaseklor. dels är energisparpoleniialen här ännu belydande. Vidare finns inom dennaseklor goda möjligheter atl ersälla olja med andra energislag. Utvecklingeninom uppvärmningssektorn är således av strategisk betydelse för en framgångsrikenergihushållningspolitik. För att säkerslälla kärnkraftens Prop.1984/85:120 86 avveckling är, förulom en gynnsam ulveckling inomenergihushållnings-och oljeersällningsområdd, också en medvelen användning avel för byggnadsuppvärmning av slor beiydelse. Jag vill erinra om atl energipoliliska beslutinnebar all en slor del av oljereduklionen skulle åstadkommas genomenergihushållningsålgärder i byggnader, och då främsl i bosläder, samt genomen övergång lill inhemska och förnybara energikällor. Vi kan nu konslalera all denna politik har varilframgångsrik. Energianvändningen för uppvärmning och lappvarmvatlenbercdninghar minskal i betydande grad, som oljans andel av den lolalaenergianvändningen i bosläder och lokaler har sjunkit från Ullendast . BFR:s malerial och remissinstansernas bedömningar visar alldel fortfarande finns en betydande energisparpolenlial i bebyggelsen vad avsersåväl enklare som mer genomgripande hushållningsåigärder. Samiidigi har destigande energipriserna inneburil alt uppvärmningskoslnaderna har kommit attulgöra en alll större andel av boendekostnaderna. En effekiiv energihushållningulgör därför dt vikligt led i strävan att hålla nere boendekostnaderna och ären gemensam angelägenhet för både de boende och fastighetsägarna. Del framlida energihushållningsarbetet inom bebyggelsenbehöver innefatta såväl enklare åtgärder som förändringar i byggnaderna ochavse såväl befintlig som ny bebyggelse. Vad gäller enklare ålgärder - såsom fönslerlälning.injustering av värmesystem m. m. - vill jag. i likhet med fleraremissinstanser, framhålla atl dd här finns en belydande sparpolenlial som ännuinte har ulnyttjais. Jag vill betona belydelsen av alt denna lyp av ålgärder.liksom drift- och skötselinsatser, upprepas för att effekten skallvidmakthållas. Enklare energisparåtgärder är oftast de mesl lönsamma. Av dennaanledning anser jag, i likhet med stålens energiverk, all en forlsall sponlanutveckling kan förvänlas inom detla område. Därlill finns ell behov avinformations- och utbildningsinsatser. Jag återkommer strax lill della. Vad gäller mer genomgripande byggnadslekniska ålgärder somkrävs för att minska energianvändningen vill jag. i likhel med BFR och remissinslanserna,belöna vikten av atl dessa ålgärder samordnas med bostadsförbättringsålgärder.Genom bostadsförbättringsprogrammel sker f.n. en utveckling i denna riktning.Som villkor för statligt ränleslöd för sådana ombyggnader, reparaiioner ochunderhållsarbelen som ingår i programmet gäller att arbetena samordnas med deenergisparålgärder som skäligen kan krävas. 1 delta sammanhang vill jag ocksåsärskilt framhålla den ekonomiska belydelsen av en sådan samordning. Ellbällre underhållet bostadsbestånd kommer också i sig alt bidra till en minskadoch effekiivare energianvändning och därmed lägre boendekostnader. De för vår energiförsörjning mesl betydelsefullaenergibesparingarna kommer att genomföras i den befinlliga bebyggelsen, mengivelvis måsle Prop.1984/85:120 87 även nybebyggelsen utformas så alt energianvändningen blirså låp som möjligl. De senaste årens iitvccklinp lyder på att flertalet hus sombypps har nått den s.k. ELAK-nivån. den lapa encrpianviindninpsnivåsom kriivs i byggnader med direktverkande elvärme. Energibehovet föruppvärmning i nya byggnader har således minskal betydligt och mer än vad somgenerellt förulsiitls enligt SBN. De arkilcklliivlinpar som h;ir penomförtsulan att den byppande har varit bunden av kraven i SBN vis;ir atl det finnsstarka ekonomiska motiv atl minska energibehovet i byppn;i-der ulöver dagenskrav. Mycket talar därför för att de senaste årens pynnsamma utveckling i fråpaom energihushållning kommer all lörlsiitia. Erfarenhelerna visar också atl denlekniska uivecklingen på delta område går snabbi. Del måsleockså framhållas att i vissa sammanhang och i vissa områtlcn finns problemförknippade med lånpl drivna krav på enerpihiishållninpsåt-piirder. Jap länkerpå problem med bl.a. markradon. Innan vi har fåll lillriicklip kunskap om allakonsekvenser i skilda avseenden - och fullt ul k;in överblicka dessa - bör enskärpninp av de generella kraven iiliivcr dagens krav inte aklualiseras. Efter attha samrått med chefen för bosladsdeparlemenlel vill jap därför inte nu förordanåpon höjninp av de kravnivåer som har lagts fast i SBN. Som jag återkommerlill i det fi)ljandc lavsnitl 6.4) har i uppgift bl.a. att överväga vilkakrav som biir ställas p;i användningen av cl för iipp-viirmningsiindamål.Utredninpcn avser atl i dl delbetänkande redovisa vilka krav som kanställas för clanviindninpen och för hushåll-ninpcn i olika typer av bcbyppelse. En yilerlipare föruisätlninp för etl frampånpsriklencrpisparande är att de som kan påverka energianviindningen ägnar uppmärksamheloch intresse åt hur denna kan hållas nere. De boende kan på olika säll påverkacnergiålpånpcn. inte minst genom vanor och beteenden. I lakt med attenergibehovet för uppvärmning och tappvarmvallenberedning minskar lill följd avolika energisparålgärder i själva bypgnaderna blir denna effekl alll merbclydelsefull. Inom hyresbosladsheslåndet krävs insalser från bådeiigarna. förvallarna och de boende. Efter en ändring av hyreslagen (prop.1983/84: 137, BoU 29. rskr 378) har förulsiitlninparna här ändrals från den Ijanuari 1985. Koslnaderna för bl. a. värme och varmvatten skall ifortsättningen rymmas inom den i förviig överenskomna hyran för lägenheten.Della skapar en press på hyresvärden all i egel inlresse genomföra sådanaålgärder i byggnaden och i dess lillförselsystem som minskar energibehovel. och i allmänhel mer bestående, energibesparingarna sUmuleras därigenombättre än lidigare. För atl även de som bor i flerbostadshus skall ha intresseav all medverka lill cn minskad energianvändning måsle de därmed också kunnapåverka sina boendekoslnader.