prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Sammaresonemang som vi tidigare förde om direkta och indirekta effekter kan givetvisföras även här. Omvi analyserar förändringarna i energianvändningen och jämför detta med deteoretiska beräkningarna av effekten av de åtgärder som har fått stafligt stöd,skulle vi utifrån det tidigare resonemanget kunna få fram en maximal effekt på2-3 TWh av det statliga stödsystemet. Det bör dock med skärpa framhållas attdetta är en teoretisk beräkning som baserar sig på flera steg av hypotetiskaantaganden. Närdet gäller effekterna av det ekonomiska stödet till åtgärder i lokaler finnsdet inget underlag för motsvarande beräkningar. Teoretiska beräkningar pekardock på att en tredjedel av den förbättrade energieffektiviteten i kommunala-och landstingskommunala byggnader samt (med marginell påverkan) iträdgårdsnäringens byggnader kan hänföras till åtgärder som genomförts medolika former av stadigt stöd. 1984/85:120 263 Närdel gäller de informativa styrmedlen är det näst intill ogörligt att kvaniifieraderas effekter. Det finns uppenbara samband mellan uppmärksammandet avinformafion och genomförandet av åtgärder. Dessa är dock tämligen självklara,eftersom del är naturiigl att de som avser att genomföra åtgärder i högre gradlar del av den information som finns, än de som inte planerar några åtgärder. I ennyligen genomförd utvärdering om den kommunala rådgivnings-ochbesiktningsverksamhelen görs ändock ett försök att bedöma verksamhetensbetydelse. Utvärderingen ger då en mycket klar bild av verksamhetensomfattning och inriktning, men några slutsatser om effekterna av verksamhetenkan inte dras av utvärderingen. Bedömningarnaav effeklerna av bidragsgivningen till ulbUdning bygger även de på antagandenom hur olika organisationer och företag skulle ha agerat i dessa frågor ominget statligt stöd hade funniis. Något material som möjliggör annat änintuitiva bedömningar finns dock inte. Sammanlaget anser vi dock att det finnsskäl att ulgå från alt viss lyp av information skulle ha spridits mindre på enhelt "privat informationsmarknad". Speciellt gäller detta viss typav leknisk information. Informationsöknings-processen hade därmed blivit merkrävande för energianvändarna och informationshindren hade tagit attöverbrygga. Det kan därför inte uteslutas att de informativa styrmedlen harpåskyndat genomförandet av energihushållningsåtgärder. Närdet gäller den sammanlagda statliga stymingens effekter på bostadssektom haren ekonometrisk studie genomförts som försöker bedöma vilken användningsnivå påeldningsolja som skulle följt enbart av pris- och inkomstutvecklingen. Dennager stöd för slutsatsen att det statliga styrsystemet påskyndade förändringamai denna energianvändning . Dennapåskyndningseffekt ebbade dock ut och nivån har däreftervarit densamma som den skulle ha varit utan statlig styrning. Sammanfattningsviskan vi därför säga när det gäller den statliga styrningen på detta område attde beräknade effektema av olika slyrmedel som har presenterats tidigare måstereduceras kraftigt. De staUiga styrmedlen har troligen påskyndatenergisparandet , men dess effekter har därefter ebbat ut. Inomindustrin har energianvändningen sjunkit med . av denna minskning i energianvändningen kan hänföras till en lägreproduktion, men framför allt till en minskad specifik energianvändning inomindustrin som helhet. Denna skulle - med utrymme för reserva- 1984/85:120 264 tioner- utgöra ca 23 av dessa . Beräkningar visar alt stmkturella faktorer sombranschförskjutningar etc. skulle förklara hälften av denna förändring i denspecifika energianvändningen 1980. Dettainnebär att utvecklingen mot en slörre energieffeklivilet inom industrin under1970-talets andra hälft pågick i samma takt som den hade gjort åren föreenergiprishöjningama 1973-1974. Detta kan lolkas så att den accelereradeenergieffekliviseringen som man kunde vänta sig av de ökadeenergiprishöjningama motverkades av nedgången i industrins investeringar. Denbedömning som kan göras är att det är först första årsom vi har gått in i en utvecklingsfas som markerar ett trendbrott. Detframstår då som sannolikt att den förbättrade energieffektiviteten inomindustrin under 1980-talds första år varit den dominerande faktom bakomnedgången i industrins specifika energianvändning och därmed också medverkattill nedgången i industrins totala energianvändning . Detär mot denna bakgmnd som styrmedelseffekterna inom industrin skall bedömas. Någrasystematiska samband går inte att påvisa mellan de statsbidrag som har delatsut till en viss bransch och den energieffektivering som ägt mm i denna. Olikamikrostudier indikerar också att en del av de åtgärder som fick statsbidragskulle ha genomförts även utan dem. Underlaget för dessa bedömningar är dockknapphändigt. Deresonemang som förs i dessa avseenden är baserade på ett bräckligt underlag ochvi vill inte utesluta att statsbidragen även här kan ha haft en påskyndanderoll , särskilt med tanke på att industrin intemed nödvändighet behöver ha varit inställd på fortsatt höga energipriser. Statsbidragenkan också ha haft andra effekter än dem vi diskuterat här, t. ex. kan de haunderlättat vid kontakterna med andra finansiärer eller haft olika psykologiskaeffekter. Det har också visal sig att det förhållandet att statsbidrag utgårför vissa typer av åtgärder tas som en garanti för att åtgärden är riktig,vilket givetvis kan underlätta beslutsprocessen i de enskilda företagen. Åvenhär måste det dock betonas att underlaget för dessa bedömningar ärknapphändigt. Närdet gäller de informativa styrmedlen har deras effekter inte gått attkvaniifiera. Däremot kan vi konstatera att de kampanjer som har genomförtsunder åren i hög grad blivit uppmärksammade och att rådgivningsverksamhetenmed inriktning på mindre företag har bemötts positivt bland de företag som haftkontakt med den. Bildenav effektema av styrmedlen inom denna sektor präglas alltså delvis avpessimism. Pessimismen understryks också av resultaten av de ekonometriskastudiema med beräkningar av vilken energianvändning vi skulle haft utan destatliga styrmedlen. Trots de reservationer som kan 1984/85:120 265 görastill dessa studier kan vi nämligen konstatera att inte heller dennaanalysansals ändrar bildens pessimistiska karaktär. Beträffandetransportsektorn konstateras del alt energianvändningsutvecklingen har variten helt annan än i övriga sektorer, och vi kan närmast betrakta den som ettfullföljande av Udigare trender. Den totala energianvändningen var (266PJ) 1983. Oavsetti vilken dimension man ser på stymingen inom denna sektor har"styrnivån" här varit mycket låg. Studierna av styrmedlen är ocksåmycket få till antalet. Inga av de studier som har gjorts kan heller sägasbelägga några speciella effekter av styrmedlen på energianvändningen. Detta omdömegäller bl.a. riktlinjer för informaUon om nya personbilarsbränsleförbrukning, olika samåkningskampanjer och transportrådetsöverenskommelser om nya personbilars bränsleförbmkning. avslutande diskussionen står två frågor i förgmnden: Går dd att undanröja hindrennär det gäller osäkerheten om styrmedlens effekter? Går det att utifrån den kunskapvi - trots alla reservationer - har om styrmedlens effekter dra någraslutsatser inför framUden? Närdet gäller den första frågan belyses vilka faktorer som ligger bakom detförhållandet att vi inte kan uttala oss med större precision ochbestämdhet om styrmedlens effekter. Det påvisas att detta förhållande inteenbart kan anses vara en följd av de tekniska bristema i många av de utvärderingarsom gjorts. Åven om utvärderingarna hade genomförts på ett annal sätt och medsäkrare metodiska uppläggningar, är komplexiteten i de fenomen som studerassådan att det är att ställa kraven för högt att hävda att man exakt skullekunna kvaniifiera styrmedlens effekter var för sig och sammantaget. Sådanalångtgående ambitioner förutsätter metodiska uppläggningar som måste bygga pågrundantaganden som inte kan göras, med hänsyn till del metodiskautgångsläget. Detframhålls vidare att jusl det förhållandet att styrmedlen sattes in under enperiod då en rad andra faktorer verkade i samma riklning gör situationenavsevärt mer komplicerad än den skulle ha varit annars. Problemet är att kunnapåvisa en effekt som mycket väl kan vara en liten del av ett totaltförändringsförlopp. Hade det varit tvärtom, atl vi ä priori kunde utgå från attstyrmedlen var den dominerande faktorn bakom de förändringar som hade ägt mm,skulle situationen givetvis ha varit mindre svårbemästrad. 1984/85:120 266 Denandra frågan gäller ytterst den framtida giltigheten i de bedömningar som görsav effekterna av styrmedel under vissa betingelser, när dessa beUngelserförändras. 1detta sammanhang framhålls betydelsen av den forskning som finns när det gällerspridningen av nya tekniker och system samt hur olika gmpper agerar i dessaprocesser. Del konslateras att en angelägen uppgifl för fortsatt utrednings-och forskningsarbete är att studera beslutsprocesserna bland olika gmpper avenergianvändare och hur de statliga insatsema kan komma in där. Det konstaterasatt en ökad kunskap om styrmedel därför kan vinnas inte bara genom studier somgäller redan insatt styming utan också genom studier som gäller stymingensgmndläggande betingelser. Delkonstateras vidare att olika typer av styrmedel kan ha effekter under olikatidsförlopp. Både prisförändringar och ekonomiska styrmedel påverkaromedelbart de ekonomiska fömtsättningama för energihushållningsålgärder. Detär dock välkänt att det finns betydande eftersläpningseffekter innan deförändrade beslutsfömlsättningarna leder fram åtgärder. Delvis kan deltabero på atl det kan ta att bygga upp informations-stmkturer som äravpassade till de nya ekonomiska fömtsättningama, vilket kan tala förbetydelsen av vissa informativa styrmedel. Fömtom informationshindren framhållsbetydelsen av vissa organisatoriska hinder, som i vissa fall uppenbart måsteundanröjas för att prishöjningar och ekonomiska styrmedel skall kunna fåeffekter. Detpoängteras också att fömlom de effekter som diskuteras i rapporten kan detfinnas andra som är svårare att kartlägga. Delar av det statliga styrsystemetkan ha "latenta" effekter. Informationsinsatser till olika grupper avenergianvändare kanske inte leder till åtgärder därför att dessainte framstår som tillräckligt attraktiva för gmpper av energianvändare. De kandärmed leda till att anpassningen till ändrade beUngelser, t. ex. ytterligareprishöjningar, går snabbare när sådana inträffar. Styrmedel inom bosläder, service mm Handläggs/ infor- Upp- Kommentar handlagts des hörde Temperatursänkning,utnyttja kollektiv-traiikcn, sparsam med belysning Ventilation, förbättra värmesystemet, isolering Forbattnngav uppvärmnings- och vcn-tilalionsanJäggning, isolering och tätning. Bidragen ulom räntebidragen till flerfamiljshus upphörde 198J. infördes de igen för vissa ålgärder. 1984 upphör lån och bidrag till småhus med ägandcräit. Kommunala och landstings-kommu-naJa bygg nader Åtgärder i framför allt värmesystemet Förbättring av värme isolering Isolering, byte av panna information, rådgivning, besiktning Inventering av åtgärder i allmänhet Temperatursänkning, duscha i stället for att bada elc. Energisparkommiiién (fr 1/7 -83 bosiadsslyrelsen) Utbildning av kommunala be-siktnings-förrältare Pannirimning, tätning, justering av värmesystem Isolering, ventilation, lufttäthet Kommuner, industriverket (fr 1/7-83 statens energiverk) Handläggs/ Infor- Upp- Kommentar Handlagts av des hörde Förbättringar av värme- och ventilationssystem Fast bränslceldning Tillvaratagandeav process v anne Fjärrvärmeanslutning Industri- 1974 1981 Gällde i princip hela verkel näringslivet (undantag rådgivare finnas vid alla utvecklingsfonder . Frän 1983 sta tens energiverk Beviljat inom ramen för eller initierar en elproduktion Styr- Huvud-medlet kategori avser Bättre framförande av lastbilar och förbältrad iranspon-planering I samband med svårigheter med oljetillforseln Övergång lill koUck-liva färdmedel Energisparkommiiién/ Transp. av bilar med högre energi-effektivitct Lägre specifik energianvändning i nyproducerade bilar Bättre framförande av bilar I samband med svårigheter med oljetillforseln Efterremiss av slatens energiverks rapporl (1984:2) Energihushållningsprogrammelseffekler har yttranden avgetts av överbefälhavaren (),forlifikalionsförvaltningen, överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),sjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinslilul (Spri),leleverkel, , transportrådet (TPR), ,, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) - som bifogaryttranden från sektionsnämnden B vid tekniska högskolan i ,Energilekniskt centrum vid , rektorsämbetet viduniversitetet i , tekniska och samhällsvetenskapliga fa-kulielsnämndernavid i saml samhällsvetenskapliga fakullelsnämnden viduniversitetet i -, (), lantbruksstyrelsen, statensnaturvårdsverk, , , statens råd förbyggnadsforskning (BFR), statens planverk som yttrar sig över rapporten (BFR G26: 1984) Energi 85 i samma yttrande, slatens industriverk (SIND),energiforskningsnämnden, statens 1984/85:120 270 vatlenfallsverk,slatens provningsanstalt, statskontoret, som yttrar sigöver betänkandet (SOU 1984:61) 1 stället för kärnkraft i samma yttrande.Föreningen Energirådgivare, , Industrinsbyggmaterialgrupp som hänvisar lill yttrande över rapporten 85,i (LO), (),. scm yttrar sig överrapporten 85 i samma yttrande. Näringslivets byggnadsdelegation (NBD)som yttrar sig över rapporten 85 i samma yttrande. Stiftelsen institutetför företagsutveckling (SIFU), . ,Svenska , (), () som yttrar sig över rapporten 85 isamma yttrande, , somhänvisar till yttrande från Näringslivets Byggnadsdelegalion, som yttrar sig över rapporten 85 i samma yttrande,, Utvecklingsfonden i i . Ingenjörsvelenskapsakademien avstårfrån att yltra sig över energiverkels rapport men hänvisar lill sitt yttrandeöver betänkandet I stället för kärnkrafi och rapporten 85. , och har deltagit vid utarbetande avyttrandet från NBD och hänvisar även lill NBD:s yttrande. Bosladsstyrelsen,planverkel. och hänvisar äventill sina yttranden över rapporten (Ds Bo 1984:11) Vidgad rådgivning förenergihushållning och bostadsförbättring. Remissinstanserna.uttalar sig naturligtvis i första hand om förhållanden som rör den sektor mannärmast är verksam inom. I det följande redovisas under resp. sektoravsnilt iprincip synpunkter som rör den hittillsvarande utvecklingen inom resp.energianvändningssektor och effekten av tillämpade styrmedel när deuttryckligen har angetts gälla en viss sektor. Vad gäller synpunkter på denframtida inriktningen har de däremol i den följande sammanställningen i förstahand samlats under resp. lyp av styrmedel som diskuteras. Myckelkortfattat är den samlade bilden av remissinsiansernas synpunkter följande. Mångaremissinstanser instämmer i atl del är svårt att exakt mäta resultatet av ettvissl styrmedel. framhåller flera av dem betydelsen av atl följautvecklingen och utvärdera gjorda insatser. Vadgäller förslag om en nedtrappning av de ekonomiska stöden ärbilden något splittrad. Myndigheler och organisalioner som i 1984/85:120 271 förstahand är verksamma inom byggnadsområdet anser över lag alt fortsatt ekonomisklstöd behövs om de nuvarande målen för energihushållning skall kunna nås. Ellslort antal andra remissinslanser anser dock alt subventionerna bör försvinna,åtminstone . Energiprisetsbetydelse för benägenheten att vidla energisparålgärder påtalas av fleraremissinstanser. Vad gäller möjligheterna alt genom skaller påverka priselfinns dock delade meningar. Några remissinstanser pekar på betydelsen av allenergitaxorna utformas på etl ändamålsenligt sätt. Energiverketsförslag om all myndigheternas åtgärder bör inriklas på all stödja fortsattenergihushållning genom erfarenhetsåterföring, information, rådgivning,utbildning m. m. stöds uttalat av etl slort antal remissinstanser. Ingenremissinslans ullalar sig emot behovet av informalion, ulbildning ochrådgivning. 3.3Allmänt om rapporten och utredningsmetoden Energiforskningsnämndenanser att det är en väl genomförd analys som på ett översiktligt sätl redovisarnågra av de styrmedelseffekter inom energihushållningsområdet som, med hänsyntill dagens kunskapsnivå, är möjliga att utvärdera. Av rapporten framgår docksvårigheterna atl relatera energihushållningseffekter till ett visststyrmedel, liksom svårighelerna atl uppmäta långtidseffekter av insattastyrmedel. Rapporten ger därför, enligt nämnden, inte tillräckligt underlag föratt nu förändra några speciella slyrmedel på energiområdet. Bl.a. statskontoretoch finner det svårt att ta ställning till rapporten eftersomde i analysen dragna slutsatserna är osäkra. RRV och BFR menar ändå attrapporten på ett värdefullt sätt bidrar till ökad förståelse för de svårighetersom är förknippade med utvärdering av energipolitiska styrmedel. UHÄ anförliknande synpunkler. Energiverksrapporteninnehåller enligt en förtjänstfull analys avsvårigheterna att uppskatta effeklerna av olika administrativa, ekonomiska ochinformativa styrmedel. De melodologiska frågeställningarna vid den här typenav utvärderingar är enligt förbundets mening mycket väsentliga och bör därförägnas fortsalt uppmärksamhet. Det måste bli möjligt atl med större säkerhetbedöma om statens styrmedel har några effekter. Detkan konstateras att en mängd faktorer påverkar beslut om energihushållandeåtgärder. Det är därför utomordentligt svårt att utvärdera de statligainsatsemas betydelse. Det finns en rad faktorer som verkar åt olika håll dåstatlig stimulans ges. LO instämmer därför i rapportens bedömning att några säkraslutsatser är svåra att dra. LO instämmer också i att det föreligger behov avmetodutveckling inom detta område. 18 1984/85. 1984/85:120 272 LRFkonstaterar att statens energiverk har ställts inför en mycket svår uppgift dådet gäller att på ett begripligt och trovärdigt sätt söka kvaniifiera deslatliga styrmedlens effekter på energihushållningen. Som sammanfattning menarLRF att knappast har lyckats analysera effekterna av de statligastyrmedlen. Någraremissinstanser anser atl vissa områden - främsl de som rör deras egelverksamhetsfält - har blivit ofullständigt beskrivna. Det gäller bl.a.lantbruksstyrelsen och SIND. Deekonometriska studiema tillmäts enligt stor betydelse irapporten. menar att med de krav på vetenskaplighet somrapporten andas är den rimliga slutsatsen atl man inte kan uttala sig om destatliga insatsemas betydelse för energihushållningen. Ett alternativt sättatt arbeta kunde enligt ha varit att utgå från exempel frånolika fastighetsförvaltningar, varvid också vikten av statliga insatser skullekunna dokumenteras. Enligtenergiverkels rapport präglas bilden av effektema av styrmedel inomindustrisektom delvis av pessimism. Endastett fåtal remissinstanser yttrar sig direkt över analys avstyrmedlens effekter inom industrisektorn. SINDoch utveckUngsfonden i delar uppfattning att debidrag som utgick och som inte var avsedda förprototyp- och demonstrationsanläggningar, hade en i vissa avseenden olyckligkonstruktion. Utvecklingsfonden framhåller dock att bidragen underlättade förfonden att marknadsföra energirådgivningen. Enligt statens vattenfallsverksuppfattning är del på goda grunder som energiverkei nu tonar ner betydelsen avstyrmedlens effekter på industrins energianvändning. Det kan enligtvattenfallsverket finnas andra orsaker till den minskade energianvändningen, t.ex. strukturomvandling till mindre energikrävande produkter. Naturvårdsverketframhåller att förbrukningen av elenergi bör minskas för att miljöeffektema avkärnkraflavvecklingen skall begränsas. anser därför attstaten bör stödja ett program med syfte alt utveckla elsnåla processer ochdylikt inom industrin. Stödet bör främst utgå till forskning, utveckling ochdemonstration. Elförbrukningen inom industrin bör noga följas upp ochanalyseras. Det finns , till skillnad mot vad som gäller för olja, ingaekonomiska incitament att spara elenergi. Visar det sig att den elenergi sominnebär långsiktigt beroende inte minskar bör även statlig styrning i form avt.ex. lån eller bidrag till investeringar övervägas enligt . LOpekar särskilt på att tillvaratagande av industrins spillvärme i många fallendast kan ske i samarbete med kommunernas värmeförsörjning och 1984/85:120 273 anserdärför att del är väsentligt alt detta samarbete utvecklas. Industri ochnäringsliv genomför ofta endast energiinvesteringar med kort pay-off tid. Detär enligt LO viktigt att de statliga åtgärdema inrättas så atl ävenenergiinvesteringar med längre pay-off lid kommer till stånd. En del av stödetkan därför behöva vara riktat mot industrin så att sådant samarbete uppstår. ÄvenLRF konstaterar atl de statliga styrmedlen för energihushållning inom industrioch näringsliv inte synes ha haft någon större effekt och att stöden inte harutnyttjats i den omfattning som vore befogat. Då kunskapsnivån då det gällerenergi och energihushållning inom många förelag är alltför låg måste dettabetraktas såsom elt misslyckande. Enligt LRF:s uppfattning borde därför endjupare analys göras av orsakema till att utbildningssiöd inle har efterfrågatsi tillräcklig utsträckning resp. att rådgivningsinsatserna genomutvecklingsfondema till mindre förelag ej fått större genomslagskraft. Inomvissa stora och tunga industribranscher har energisparandet enligt LRF visatpålagliga och goda effekter men huvudmotivet här torde vara företagsekonomiskaincitament med hänsyn till höjda energipriser. Härvid torde också inverka altdessa i regel stora företag har tillgång tiU egen energiexpertis. För mindreoch medelstora företag föreligger dock enligt LRF:s uppfattning stora eftersläpningardå det gäller genomförandet av lönsamma energiinvesteringar. Detta talar förökade statliga stödåtgärder till denna sektor. "Styrnivån"inom transportseklom har enligt varit mycket låg. Detär endast ett fåtal remissinstanser som direkt uttalar sig om energiverkelsbedömningar om transportsektorn. TPRpåpekar att energiverkei i rapporten har förbisett flera belydande insatser somgjorts och där huvudsakligt eller etl väsentligt syfte varit atlminska energiförbrukningen inom transportseklom. Del gäller de omfatlandeinvesteringsinsatser som gjorts inom såväl järnvägstrafik, bl. a. för långvägagodstransporter, som kollektivtrafik i syfte att nå mer energieffektivatransporter. Andravikliga insatser inom kollektivtrafikens område gäller de förbättringar somhar kunnal genomföras efler tillkomsten av länshuvudmannaor-ganisalionen. Genomomläggningar av tidtabeller, taxesamordning, införande av månadskort m. m. harkraftiga ökningar av kollektivlrafikresan-del åstadkommits. Av betydelse isammanhanget är att det är den regionala kollektivtrafiken som är den mestenergikrävande, varför besparingar här är särskilt lönsamma frånenergihushållningssynpunkt. Deskärpta avdragsreglema för arbetsresor med bil måste också enligt 1984/85:120 274 TPRförutsättas ha påverkat bilresandet och därmed energiförbrukningen i gynnsamriklning. konstaterar atl ulredningen med ledning av det knappa malerial somfinns i ämnel inom transportområdet inte har kunnat uttala sig om effekten avinsatta styrmedel. Förbundet instämmer i slutsats atl "detfinns inga skäl all låla energirestriklioner väga in så tungt att man motverkaren rationell transportförsöijning" med det tillägget att inle hellertransporter som kan te sig irrationella ur en transportplanerares synvinkel börmotverkas. Sådana transporter för rekreation och turism har ett värde varspositiva effekter inle direkt kan mätas i ekonomiska lermer. Samfärdselnär enligt LRF det område där det är svårast att byta energikälla. 1 vissutsträckning kan eldrift ersätta fossila bränslen men delta torde i dagenskostnadsläge vara lönsamt i myckel liten utsträckning. En ökad kosinad förfossila bränslen borde dock rimligen siärka konkurrenskraften för järnvägs-och havstransporter på bekosinad av landsvägstransporter.