prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Nyastörre koleldade anläggningar (högst 250 MW) bör enligt planverkel intetillålas i stadsnära lägen. När värmeunderlag blir aktuella attutnyttja som värmeunderlag för kraftproduktion bör i första hand befintligaanläggningar byggas om för elframställning. Om utvecklingen därefier lalar fören regional lösning bör förulom även andra "perifert"belägna plalser i anslutning till fjärtvärmenälen studeras. Folkkampanjenmol kärnkraft anser del felaktigt att fatta ett principbeslut om en ledninginnan fömtsättningarna för etl energikombinai klarlagts. Föreningen är ävenavvisande lill förberedelser för ett kraftvärmeverk i . SÖRABframför synpunkler på möjligheten alt ulnyttja avfall som bränsle i norraStockholm. Bolaget framhåller atl det inom en mycket snar framtid måsle fattasprincipiella beslut om en avfallsförbränningsanläggning inom SÖRAB:smedlemsområde. Något beslut om värmeförsörjning bör därför intefattas utan att full hänsyn till nordvästsektorns avfallsfrågor tas. Departementspromemorianföreslår att förutsättningarna bör klargöras för omfattande hopkoppling mellanfjärrvärmenätd i och de värmenät som drivs av de kommunalabostadsbolagen. 1984/85:120 142 Göieborgskommun framhåller atl utredningsarbete om sådana hopkopplingar pågår men attnågol ställningstagande i frågan från kommunen inte föreligger. Göteborgsstads bostadsaktiebolag framhåller att möjligheterna att försörja bostadsbebyggelsenpå elt miljömässigt och lämpligl sätt har ökat till följd avutvecklingen på faslbränsleområdd. a. har möjligheten att konverteraoljeeldade blockcentraler till eldning med träpulver framgångsrikl prövats ibolagets nät. Även tekniken att utnyttja värmepumpar har nätt långt undersenare år. Mot dessa nya tekniker slår fjärtvärmdekniken som enligt bolagetsbedömning har nackdelar bl.a. i höga investeringskostnader och högadistribulionsförlusler. Elt lokall vär-meförsörjningsalternativ leder enligtbolaget till lägre kostnader, en bättre miljö, en slörre försörjningstrygghetsamt förbättrade förutsällningar för en framtida mottrycksproduktion. anför däremol atl en fortsatt ulbyggnad av fjärrvärmeförsörjningeni grunden är positiv bl.a. av miljöskäl. Om systemel utformas flexibelt ochsom lågtemperalursystem kan därtill UtnytUandet av lokala energilillgångar öka. och statens planverk Ullslyrker förslaget om hopkopplingarmellan värmenäten i . Planverkel anger att hopkopplingar motiveras avde stora saisningarna på tillvaratagande av spillvärme och utnyttjandet avvärmelagring. SwedegasAB, i Göieborgs- och län och slatens planverk framhållerall naturgasen inom ramen för ett ev. Västgasprojekt måste beaktas i Göteborgsvärmeförsörjning. Departementspromemoriananser all del är angelägel atl en överenskommelse snarasl kan uppnås mellanGöieborgs och kommuner om sammankoppling av fjärrvärmenäten. I dellasammanhang framhålls atl för strategiska hopkopplingar av fjärrvärmesyslem börett bidrag om av investeringskostnaden kunna övervägas. Parlillekommun anger att värmeunderlagei i kommunen vid nyare bedömningar har minskatavsevärt, i förhållande till de uppgifter som redovisas i promemorian. F. n.anser kommunen att fjärrvärmesyslemet fulll utbyggt kommer att få ettenergibehov av ca 80 GWh . Mol bl.a. denna bakgrund framhåller kommunenalt sammankopplingen mellan och nät f. n. inte bedömsutgöra det kommunalekonomiskt mest lönsamma alternativet. Endast ett störrebidrag än akluella kan förändra situationen. Även ochGöteborgsregionens kommunalförbund framhåller att särskilda statliga ekonomiskainsalser krävs för ett genomförande. och statens planverk tillstyrker en sammankoppling av näten. Departementspromemorianföreslår atl planering för ett kraflvärmeverk på bör återupptas.Förberedande överläggningar kan därvid 1984/85:120 143 tasupp mellan kommunen och , och vidare börmarkreservationer göras. Förslagetavslyrks, eller anses obehövligt av regionens remissinstanser. Göieborgskommun anger att frågan om ell kraftvärmeverk på inle är aktuell ikommunen och därmed inle heller frågan om överläggningar med Vattenfall.Liknande synpunkter framhålls av . Förbundelpekar också på miljöriskerna med koleldning i västra . Länsstyrelseni Göieborgs och län redovisar i sill yttrande vilka förberedelser somgjorts för ett kraftverk och en kolhamn på Flalholmen. Redanunder antog kommunfullmäktige ett program för områdesplanering förTorsviksområdd. beslut skulle och delar avTorslanda flygfält reserveras för framtida hamnexpansion. Områdesplaneringenhar inte fullföljts. utarbetades också förslag lill stadsplan förkol- och oljeeldat kraflvärmeverk samt kolhamn på . Samråd skedde medlänsstyrelsen. Planen har inte behandlals vidare. Detaljplanearbeteför har enligt senast aktualiserats i kommunöversikt1982 för . I kommunöversikten och markdispositionsplanen , angesi övrigt att med omgivningar skall reserveras förverksamheter/arbetsplatser. Kommunöversikten har antagits avbyggnadsnämnden. Markdispositionsplanen av och kommunstyrelsen. Utförtoch pågående planarbete för med omgivningar innebär enligtlänsstyrelsens mening en tillräcklig markberedskap för ev. kraftvärmeverk ochkolhamn på . Enligtlänsslyrelsens mening är den valda inriklningen i Göleborg, dvs. satsning påenergisparande i fastighetsbeståndet samt utnyttjande av spillvärme ifjärrvärmesystemet, klart fördelaktigt ur miljösynpunkt. miljökrav som enligt måste ställas på en koleldad anläggningpå ingår extrem rening av vissa utsläpp, vilket sannolikl medförenergiförluster och därmed en ökning av bränslemängden. Det långaledningssystemet ger värmeförluster, vilket också innebär en nödvändig ökningav bränslemängden. Sammantaget medför således ett ersättande av ett antalmindre centraler med en anläggning på atl bränslemängden för sammavärmeleveranser ökar väsentligt och därmed också miljöutsläppen. , statens planverk, och slatens vatlenfallsverkhar en positiv hållning till förberedelser för ell kraftvärmeverk. Naturvårdsverketframhåller att det planerade kraftvärmeverket på är lämpligtlokaliserat i förhållande till befintlig bebyggelse. Planverketsom 1979 accepterat som lokaliseringsplats anger attväsentliga led i kolhanteringskedjan måste behandlas i 10 1984185. Prop.1984/85:120 144 kommunalt antagen områdesplan innan beslut kan fallas omdetaljlokalisering. anser del angeläget all bibehålla utbyggnadsmöjlighetenpå och är berett att uppta de överläggningar med somföreslås. anger att förutsättningarna för kolhamn påFlatholmen är i stort sett gynnsamma. Departementspromemorian föreslår alt och Malmökommun snarasl slutför överläggningen om fömtsättningen att uppföra ettkoleldal större kraftvärmeverk. kommun framhåller att sådana överläggningar pågåroch att ansökan till regeringen om tillstånd enhgt 136a §byggnadslagen för den planerade anläggningen väntas bli aktualiserad för nybehandling . understryker atl användningen av spillvärmeoch värmepumpar i fjärrvärmesystemen minskar möjligheterna till senarekraftvärmeproduktion. De i promemorian föreslagna överläggningarna pågårenligt bolaget. Möjlighelen att utnyttja ny koleldningsieknik undersöks och enförstudie beräknas vara klar . Bolaget förutsätter att tillämpningen av ny teknik skallkunna bli föremål för slatligt stöd, bl.a. med hänsyn till den ökande risken.Sydkraft och avser att återkomma med en redovisning av läget tillindustridepartementet . Slutligen framhållerbolaget att frågan om elt pumpkraflverk i inte bör kopplas med fråganom utbyggnad av kraftvärmeverk i . i och slatens naturvårdsverkdelar promemorians förslag att etl kraftvärmeverk i bör utnyttja bästamöjliga teknik. framhåller vidare att nyttan av s. k.lågtempererad Qärrvärme och föreslår att ett bidrag bör lämnas för sådanasystem. Yttrandet behandlar även halm som bränsle och föreslår att det stödsom lämnas för torveldade anläggningar bör utvidgas lill atl omfatta även halm. När det gäller utsläppen från förbränningsanläggningen iMalmö anser alt promemorian ger en för positiv bild avföroreningssituationen i kommunen mot bakgrund av utsläppen i del närliggandeKöpenhamnsområdet och utsläppen från fordon. anser att frågorna om kolhamn, kollager,avfallsdeponering, kraft- och värmeledningar bör studeras närmare i enområdesplan för att klargöra ev. konflikter vid uppförandet av ettkolkraflvärmeverk. Åven alternativa lägen för kolkraftverk i börstuderas närmare innan ställning kan tas till föreslagen lokalisering. anser att varje förändring till det sämreav miljön i kommunen måsle undvikas. Med hänsyn härtill motsätter sig kommunen 1984/85:120 145 attfler koleldade anläggningar lokaliseras så att miljön i kommunen försämras. framhålleratl en hopknylning av värmeförsörjningen i och inle är realistiskmot bakgmnd av kommunens framgångsrika genomförande av oljeersättningsplan förfjärrvärmeförsörjningen. Fjärrvärme produceras medavloppsvärmepumpar, kolvat-tenförbränning, geotermisk värme saml elpannor. 1984/85:120 146 Lagstiftning om torv för energianvändning (Ds 11984:14) Minerallagskommitténsförfattningsförslag samt sammanställning av remissyttrandena över nämndaförfattningsförslag. 1 Minerallagskommitténsförfallningsförslag ............. 147 2 Remissyttranden ............................................. 160 2.1 Remissförfarandet ....................................... . 160 2.2 Allmänna synpunkter ................................... . 160 2.3 Förberedande undersökning,undersökningskoncession, undersökningstillstånd 162 2.4 Sammanförande avbearbetningskoncession och täkttillstånd . 2.5 Ersättning för skada ochinlrång ..................... . 164 2.6 Koncessionsskyldighd förmarkägare ............... 165 2.7 Kommunernas inflyiande ............................... 165 2.8 Ianspråktagande av mark(markanvisning) ....... 168 2.9 Fullföljd av talan ......................................... . 169 2.10 Avgift staten ........................................ 170 2.11 Konsekvenser ikostnadshänseende ................. 171 2.12 Växttorv ................................................. . 171 2.13 Förhållande till annanlagstiftning om mark och vatten 172 2.14 Övergångsbestämmelser ............................... 173 2.15 Inventeringar - 42 §naturvårdslagen (NVL) ...... . 174 2.16 Övrigt ...................................................... 175 Prop.1984/85:120 147 Lag om vissa torvfyndigheter Härmed föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller bearbetning och undersökning avfyndigheter av lorv som till någon del syftar till att utvinna energi. Lagen gäller dock inte bearbetning som sker endast för markägarens husbehov. Om läkt av torv som inte faller under denna lag finnsbestämmelser i naturvårdslagen (1964:822). 2 § Förbearbetning av torv fordras särskilt lillslånd (koncession). 3 § Fråga omkoncession prövas av i del län där det med ansökningen avseddaområdet eller större delen därav ligger. Den som söker koncession skall belala ansökningsavgiflenligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 4 § För bearbetning eller undersökning som bedrivs medslöd av konces sion eller tillstånd gäller de villkor och inskränkningar som sägs i eller meddelas med stöd av denna lag. Dämtöver gäller vad som sägs i bygg nads-, naturvårds- och miljöskyddslagstiflning eller i annan lagstiftning. 5 § Koncession får inte ges för verksamhel som möterhinder från all männa planeringssynpunkter eller varigenom skada eller olägenhet av större betydelse uppkommer för allmänna inlressen. Utan hinder av första stycket får koncession ges omföretaget är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt. 6 § Koncession får beviljas endast den som från allmänsynpunkt finnes lämplig att bedriva verksamheten. Inom områden som omfattas av koncession för bearbelning avlorvfyndighet får annan inte beviljas sådan koncession. 7 § Inom områdensom omfattas av koncession enligt minerallagen får annan än koncessionshavareninte utan särskilda skäl meddelas koncession för bearbetning av lorvfyndighet.Ej heller får inom områden som omfattas av rätl enligt 1 kap. 4 § eller 5 §eller 14 kap. 6 § första stycket gruvlagen (1974:342) eller ansökan om sådanrält ulan särskilda skäl koncession meddelas annan än den som erhållit elleransökt om sådan rätt. 8 § Ansöker fleraom koncession helt eller delvis inom samma område och kan ansökningarna intesamtidigt bifallas, prövas vilken av sökandena som från allmän synpunkt bör ägaföreträde. Därvid skall även beaktas om någon av sökandena utförtundersökningsarbete inom området. År en av de sökande en kommun och gör den sannolikt attden behöver torven i anläggning för produktion av energi har kommunenföreträde. 1984/85:120 148 fleraav de sökande kommuner och är en av dem den kommun inom vilken marken ellerstörte delen därav ligger har den kommunen samma företräde. 9 § En koncession skall avse bestäml område och . 10 §En koncession skall förenas med de villkor som behövs för atl skydda naturmiljön eller andra allmänna intressen eller enskild rätt. Somvillkor för koncession får föreskrivas att koncessionshavaren skall utge avgifttill staten. Meddelaskoncession för någon annan än fastighetsägaren i fråga om en fyndighet där denneutvinner torv för sitt husbehov skall koncessionen om inle särskilda skälföranleder annat förenas med villkor som gör del möjligt för fastighetsägarenatt på skäliga villkor även i fortsättningen få lorv för sitt husbehov. Ominte särskilda skäl föranleder annat, skall koncession göras beroende av atttillräcklig säkerhet ställs för uppfyllande av sådana villkor som föreskrivitsför atl begränsa eller motverka menlig inverkan på naturmiljön eller andraallmänna intressen eller enskild rätt. Visar sig sädan säkerhet otillräckligfår föreskriva att koncessionen skall gälla endast om ytterligaresäkerhel ställs. 11 §Uppkommer genom verksamhet för vilken meddelats koncession belydande olägenhet som inte fömtsågs när koncessionen meddelades får föreskriva villkor som är ägnat att förebygga eller minska olägenhet för framtiden. Överlåtelse,frånträdande och återkaUelse av koncession 12 § Koncession får inteöverlåtas utan medgivande. 13 § Anmäler koncessionshavaren lilllänsstyrelsen att han önskar frånträda sin rätt, upphör denna sex månaderefter det sådan anmälan kom in, om ej annat följer av koncessionen. Önskarkoncessionshavare avstå endast från viss del av koncessionsområdet, skall hanansöka härom. Ansökningen handläggs och prövas i den ordning som länsstyrelsenbestämmer. 14 §Koncession får återkallas av , om föreskrift eller vill kor i koncessionen åsidosätts eller om synnerliga skäl i annat fall förelig ger. Återkallas koncessionen utan att koncessionshavaren åsidosatt före skrift eller villkor i koncessionen, är han berättigad att erhålla ersättningav staten för förlust till följd av åtgärd som han vidtagit med anledning av koncessionen. 15 §Behöver någon som förberedelse för ansökan om tillstånd att bear beta fyndighet av torv utföra undersökning på annans mark, och kan markägarens samtycke ej erhållas, får i del län där marken eller större delen därav ligger föreskriva att tillträde till marken skall lämnas . Undersökningskall utföras så att minsta skada och intrång vållas. Byggnad får uppföras ochväg byggas endast om markens ägare har samtyckt 1984/85:120 149 därtilleller har lämnat tillstånd till åtgärden. Föranleder undersökningenskada eller intrång, skall ersättning härför ulgå. Vidtvisl om ersättning får talan väckas hos den fastighetsdomstol, inom varsområde marken eller större delen därav ligger. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva atl den som sökerundersökningstillslånd skall betala ansökningsavgift. 16 §Den som innehar koncession får inom koncessionsområdet under söka, bearbeta och tillgodogöra sig fyndigheten på det sätt som anges i koncessionen. Koncessionshavarenfår undersöka och bearbeta torv för annat ändamål än energiutvinning i den måndet behövs för att arbete skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Koncessionshavarenfår även för annat ändamål än energiutvinning tillgodogöra sig bearbetad torv iden mån markägaren inte efter tillsägelse hämtar den ochersätter därpå nedlagda kostnader. Talan om sådan ersättning väcks vid denfastighetsdomstol, inom vars område marken eller större delen därav ligger.Väcks talan, räknas tiden för avhämtande från det ersättningsbeloppet slutligtbestämts. Bearbetningfår ej ske utan atl markägaren har gett sitt Ullslånd eller länsstyrelsenenligt 18 § har medgett att marken får tas i anspråk. 17 § Gäller inom samma områdekoncession för bearbetning av torv jämte en eller flera sådana rättigheter somsägs i 7 § får arbete som utförs med slöd av först uppkommen rättighet inlehindras eller uppehållas av arbete som utförs med slöd av rättighet somtillkommit . 18 § får medge attmark får tas i anspråk för att bearbeta torv och bedriva därmed sammanhängandeverksamhet såsom att uppföra byggnad eller anlägga väg, transportbana ellerledning eller lägga upp torv eller avfallsprodukter. Harkoncessionshavaren hos ställt säkerhet för den ersättning somkan komma att fastställas enligt 19 § jämte ränla får marken genast tillträdasom inte förordnar annat. 19 §Fastighetens ägare är berättigad att av koncessionshavaren få in trångsersättning och ersättning för annan skada till följd av att mark tas i anspråk. Samma rätt till ersättning har innehavare av nytUanderätt eller annan särskild rätt till fastigheten. Vidersättningens bestämmande gäller 4 kap. expropriationslagen (1972:719) itillämpliga delar. Vad som sägs i 4 kap. 3 § nämnda lag skall härvid tillämpasi fråga om värdeökning som ägt rum före det talanväckts vid domstol. 20 § Uppstår till följd av attmark tas i anspråk för verksamhet enligt denna lag synnerligt men för någonfastighet eller del därav, skall koncessionshavaren lösa det område som lidersådant men om ägaren begär det. 21 § Har överenskommelse ejträffats om ersättning eller löseskiUing får koncessionshavaren eller den somgör anspråk på ersättning eller fordrar inlösen väcka talan vid denfastighetsdomstol inom vars område marken Prop.1984/85:120 150 eller större delen därav är belägen. Annan änkoncessionshavaren får dock ej väcka talan innan tillträde har skett. 22 § Ersättningenligt 19 § som ej avser personlig skada jämte ränla skall deponeras hoslänsstyrelsen, om fasligheten genom den omständighet som föranlett rätt tillersällning så minskal i värde, att den kan antas ej utgöra full säkerhet förborgenär, som när rätten till ersättning uppkom hade panträtt i fastigheten. 23 § Om borgenärsom avses i 22 § lider förlust till följd av att deponering ej skett, är hanberättigad atl av koncessionshavaren få gottgörelse för förlusten motavskrivning på fordringshandlingen. Delsamma gäller, om borgenären lider förlustdärigenom, att ersättning blivit för lågt beräknad och ersättning lill följd avöverenskommelse mellan koncessionshavaren och markägaren eller av annananledning ej blivit prövad av domstol. Talan om gottgörelse får väckas vid fastighetsdomstol somanges i 21 §. 24 § I mål omersättning enligt 19 § eller gottgörelse enligt 23 § gäller i tillämpliga delar5 och 6 kap expropriationslagen (1972:719) samt beslämmelserna omrättegångskostnader och kostnader vid fördelning av ersällning i 7 kap.expropriationslagen, om ej annat är särskilt föreskrivel. 25 § I mål ominlösen gäller i lillämpliga delar exproprialionslagen (1972:719), om ej annalär särskilt föreskrivel. 4 kap. 3 § expropriationslagen skall härvid tillämpasi fråga om värdeökning som ägt mm under liden före det talanväcktes vid domstol. Verkan av alt koncession upphör 26 § Upphör koncession skall den som senast innehaftkoncession ta bort anläggning och vidta andra åtgärder om detta är påkallat från allmän eller enskild synpunkt. Frågan om skyldighet att vidta sådana åtgärder som intehar bestämts genom villkor i koncessionen, skall prövas av isamband med att koncessionen upphör. Vissa särskilda åligganden för koncessionshavaren 27 § geologiska undersökning eller annanmyndighet som rege ringen bestämmer skall på begäran beredas tillfälle att följa koncessionsha varens arbete i geologiskt hänseende och ta del av de geologiska resulialen av arbetet. TiUsyn, handräckning, ansvar m.m. 28 § uiövar tillsyn över efterlevnaden avvad som i eller med stöd av denna lag föreskrivs om undersökning och bearbetning. Den som uiövar verksamhet enligt denna lag skall påanfordran lämna de upplysningar och handlingar som behövs förtillsynen eller som underlag för planering av naturvården. fårmeddela bestämmelser för att trygga efterlevnaden av vad som i eller med stödav denna lag föreskrivs i fråga om undersökning och bearbetning. äger tillträde mark eller anläggning,där verksamhet som omfattas av denna lag bedrivs och får göra sig underrättadom förhållanden av betydelse för tillämpningen av föreskrift eller villkor förverksamheten. Prop.1984/85:120 151 29 § Uppstår ifall som avses i 17 § tvisl. skall vad som sägs i lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheler m.m. äga motsvarande tillämpning. 30 § Påbörjasbearbelning utan att säkerhet ställs enligt vad som föreskrivs i 18 § elleruiförs anläggning i slrid med 15 § andra styckel får tingsrätten på ansökan avden som äger eller innehar marken förordna all arbetet skall inställas ellerall anläggningen skall las bort på bekostnad av den som har vidtagitåtgärderna. I fråga om sådan åigärd finns beslämmelser i 17 §handräckningslagen (1981:847). 31 § Iakttar en koncessionshavare inte föreskrifter sommeddelats med stöd av 10 § eller efterkommer han inte vad som föreskrivs eller begärs med slöd av 27 § eller 28 § andra eller tredje slyckena, får vid vite förelägga honom atl fullgöra sina skyldigheter. Sådant föreläggande skall delges. Tingsrätten får också på ansökan av eller ifall som sägs i 27 § myndighel som anges där, meddela handräckning för attåstadkomma rättelse på bekostnad av den, som är skyldig alt iakttaföreskrifierna. 32 § Till böter eller fängelse dömsden som uppsåtli gen eller av oaktsamhel bearbetar fyndighet av torv utan att ha erhållit koncession om sådan krävs. Till påföljd som anges i första styckel döms också den somvid fullgörande av uppgiftsskyldighet som är förbunden med koncessionen ellersom avses i 28 § andra stycket lämnar oriktig uppgift, om detla skeruppsåtligen eller av grov oaktsamhel. I fall som anges i första styckel kan torv som bearbetasförklaras förverkad. Den som har gjort sig skyldig gärning som sägs iförsta styckel kan förpliktas atl ersätta kostnad som föranleds därav. 33 § Talan mol beslut i fråga om tillståndlill undersökning enligt 15 § förs hos kammarrätten genom besvär. Talan mot kammarrät tens beslut får ej föras. Talan mot beslut i övrigl enligt denna lagförs hos regeringen genom besvär. får föra talan motsådant beslut. 34 § Får en kommun företräde framför en annan sökandeenligt 8 § andra stycket skall kommunen ersätta denne för sådana kostnader för undersök ning och anläggning som är nödvändiga eller nyttiga för fortsatt undersök ning eller bearbetning. Kommunen får tillgodogöra sig undersökningsre sultat och anläggningar vartill kostnaderna hänför sig. Fråga om ersättning enligt denna paragraf prövas avlänsstyrelsen. 35 § Vad som sägsom kommun i 8 § andra styckel och 34 § gäller också juridisk person, varikommun eller flera kommuner tillsammans har ett bestämmande inflytande. 36 § Med särskildrätt till fastighet förstås i denna lag nytUanderätt, servitut och rätt tillelektrisk kraft samt liknande rätl. Prop.1984/85:120 152 37 § Har säkerhel som skall ställas enligt denna lag inlegodkänls av den lill vars förmån den slälls, prövas säkerheten avlänsstyrelsen. Borgen får godkännas av endast om borgensmansvarar som för egen skuld och, om två eller flera tecknat borgen, de svararsolidariskt. Staten, kommun, landstingskommun och kommunalförbundbehöver inte ställa säkerhet. Denna lag träder i kraft den Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tillföreskrifier som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen, skall i stället dennya bestämmelsen tillämpas.