prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Anslagetomfattar driftkostnader för beredskapslagring, exkl. inlagringskostnader.Anslaget omfattar också hyreskostnader för lagringsanläggningar. ÖEFhar i enlighet med regeringens anvisningar planerat verksamheten medutgångspunkt i en medelstilldelning som motsvarar ett pris- och löneomräknatanslag för /85 minskat med . ÖEFhar härvid utgått från att besparingskravet skall tillgodoses på ett sätt somleder till så små negativa effekter som möjligt för försörjningsberedskapen ochatt kravet inte gäller för varje enskilt anslag för sig. ÖEF redovisar därförett huvudförslag som innebär att besparingskravet har tillgodosetts på desamlade anslagen H 1. Prop.1984/85:120 313 ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader och H 2. Driftav beredskapslager under försvarsdepartementets verksamhetsområde samtförevarande anslag Drift av beredskapslager under industridepartemenlds verksamhetsområde.Besparingama hänför sig väsenlligen lill den minskade oljelagringen och till attförrådsdriften bedöms kunna rationaliseras i belydande grad. På personalsidanhar fömtsätts all besparingama skall kunna genomföras genom s. k. naturligavgång. ÖEF;ssamlade besparingsförslag för /86 beräknas uppgå totalt16346000 kr. på delprogrammet Bränslen och drivmedelm. m. till följd av dels minskade kostnader för oljelagringen, dels enomfatlande rationaliseringsverksamhet av förrådsdriften. ÖEF har vidaretillämpat nollbasbudgdering för förrådsdriflen, vilket har resulterat iytterligare besparingar. Besparingsförslaget överskrider det av ÖEF beräknadebesparingskravet enligt huvudallernalivel med . Pris- och löneomräkningen under anslagel har beräknatstill . Kapitalkostnaderna beräknas uppgå till totalt ,beräknal på anskaffningsvärdet av befinUigt lager och anläggningar per den 30juni 1984, varav . avser räntor och . avskrivningar.ÖEF har vidare bmttobudgderat anslaget mot bakgmnd av osäkerheten i prognosernaöver hyresinkomsterna. Med beaktande av möjliga besparingar under / 86 om . beräknar jag anslaget till bmtto 660919000kr., varav . utgörs av kapitalkostnader och . av ökadedriftkostnader i samband med omstmkturering av lagren enligt beslut(prop. 1984/85:53, FoU 6, rskr 94). Vid bedömningen av kapitalkostnademasstorlek har jag beaktat de utförsäljningar av statens lager /85,som beslutade (prop. 1983/ 84:110, NU 43, rskr 391). Pris-och löneomräkningen på anslaget beräknar jag till . Jag har vidare,beräknat inkomsterna till . Jag beräknar således anslaget till655419000 kr. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Drift av beredskapslager för /86anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:120 314 Beredskapslagring och industriella åtgärder 1983/84Utgift 83616000 Reservation 1036993000 1984/85Anslag 7455000 1985/86Förslag 71200000 Frånanslaget bestrids samtliga kostnader i samband med lagringsverksamheten samtolika former av induslriella åtgärder. Under anslagel beräknas ocksä medel förförrådskostnader samt för ökning av handlingsberedskapen. Avden av regeringen för hela det ekonomiska försvaret anvisade medelsramen omlotalt . för investeringar m. m. för /86 begär ÖEF . för delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m. enligt sitt s.k.huvudförslag (A). Härav avser 1 milj. kr. fortsatt arbete med utveckling avgengasberedskapen samt . förstärkning av handlingsberedskapen bl.a.genom ulbildning i ransonerings- och regleringssystem. ÖEFhar pä regeringens uppdrag studerat hur ett krigsskydd bör utformas inomfjärrvärmeområdet och i skrivelse till regeringen föreslagitatt krigsskyddsåtgärder skall vidtas samt att värmeförsörjningen genom enlagändring införs under kommunens skyldigheter enligt lagen (1964:63) omkommunal beredskap. Behovet av reservanordningar och åtgärder för krigsskyddkan tillgodoses genom anskaffning i fred eller genom krigsleveranser. Förinledande studier och anskaffningar under /86 äskar ÖEF attresterande . av medel ur medelsramen anvisas för ändamålet. Vidareäskar ÖEF att också få ta i anspråk resterande 1 milj. kr. på clearingsfondenför ändamålet. Enligtregeringens anvisningar skall 127 milj. kr. av den särskilda medelsramenavsättas för beklädnadsprogrammet. ÖEF har i anslagsframställningen redovisaten fördelning av ramen som enligt ÖEF:s mening bättre motsvarar behoven i ettbalanserat ekonomiskt försvar. Denna fördelning, som av ÖEF benämnsalternaUvförslaget (B), innebär att medel omfördelas från beklädnadsprogrammeltill övriga program. ÖEFäskar under ahernativförslaget (B) att ytteriigare . fördelas påanslaget för verksamhet avseende anskaffning av reservanord-ningar ochkrigsskydd för Qärrvärmeanläggningar. Totalt bedömer således ÖEF medelsbehovettill 20 milj. kr. på området om verksamheten skall kunna bedrivas i sådanomfattning all vid 1985/utgång tilhäckliga erfarenheter skall ha vunnitsför att ett fullständigt förslag till åtgärdsprogram skall kunna läggas fram. Prop.1984/85:120 315 Av den av regeringen för hela det ekonomiska försvaretanvisade medelsramen för investeringar m. m. för /86 beräknarjag 9,8 milj. kr. Härav beräknas I milj. kr. för forlsallulvecklingsarbele av gengasberedskapen innefattande bl. a. utveckling av nyagengas-aggregaltyper och forskning kring gengasdrifl. Vidare beräknas 395000kr. för all siärka handlingsberedskapen, bl.a. genom fortsatt utbildning avpersonal inom krisorganisationen saml för deltagande i IEA:s femle fördelningstest(AST-5). För fortsatt arbele med ett åtgärdsprogram avseendereservanordningar för kommunalteknisk försörjning saml för krigsskydd inomfiärrvärmeom-rådet har jag för /86 beräknat tolall 17 805 000kr. medel ur den särskilda medelsramen. För att täckareslerande medelsbehov beräknar jag att anslaget behöver tillföras 8400000 kr.Vidare beräknar jag atl kvarvarande medel på clearingfonden, I OOOOOO kr., tasi anspråk. Av medlen bör . slå regeringens disposilion. Medel för anskaffning av lagringsutrymmen i den omfattningsom krävs för alt fullfölja beslut om utökad statlig lagring (prop.1984/ 85; 53, FöU 6, rskr 94) uppskattar jag . Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Beredskapslagring och industriella ålgärder /86 anvisa ett reservationsanslag av . Särskilda kostnader för lagring av olja,fiygdrivmedel, m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslaget står regeringens disposition för täckande avofömtsedda kostnader under reservationsanslaget E 20. Beredskapslagring ochindustriella åtgärder i samband med lagringsverksamhelen av olja, flygdrivmedelm.m. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ÖEF föreslår attanslaget kvarstår oförändrat. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atlregeringen föreslår att till Särskilda koslnader för lagring av olja,flygdrivmedel, m. m. för budgetårel 1985/86 anvisa etl förslagsanslag av 1 000kr. 1984/85:120 316 Vissa åtgärder för omställning av energisystemet Nyttanslag (förslag) 300000000 Jaghar i del förgående påpekat atl vissa tillfälliga ekonomiska förstärkningar avmedelsarsenalen inom energiområdet är angelägna. Enviktig uppgifl är alt öka effektiviteten i energianvändningen och att ökahushållningen med energi. Samhället bör medverka till atl kunskap om åtgärderför att förbättra och bällre utnyttja energisystemet sprids till alla somfattar beslut om eller på annat sätt påverkar energianvändningen. Jag hartidigare (avsnitt 5) berört kommunernas, företagens, fastighetsägarnas och deboendes ansvar vad gäller genomförande av energihushållningsåtgärder. Jagnämnde därvid att det övergångsvis kan behövas en särskild statlig insals iform av bidrag till vissa lyper av åtgärder som syftar till bättreenergihushållning. De åtgärder som jag närmasl tänker på är av karaktärenförsöksprojekt som syftar till atl pröva modeller för t.ex. rådgivning,planering eller genomförande av energihushållningsålgärder m. m. som kommuner ellerandra instanser avses ta ansvar för att driva vidare. 1det föregående har jag angett behov av tillfälliga statliga stöd lill ivå andraåtgärder inom kommunernas ansvarsområde som är angelägna för atl underlättakärnkraftens avveckling, nämligen förberedelser för senare mottrycksproduktion(avsnitt 7.4) och åtgärder som ökar de sammankopplade värmeunderlagen (avsnitt6.2). Inomramen för de överläggningar om vissa energifrågor som jag har inlett medföreträdare för kommunerna kommer jag alt ta upp frågan om hur de åtgärder jagnu har nämnt bör närmare genomföras. Hämiöverbehövs enligt min mening riktade stöd för att övergångsvis främjaintroduktionen av inhemska bränslen, små vattenkraftverk och vindenergi. Riksdagenmedgav att de medel som återstår inom ramen för 1983 och 1984års investeringsprogram får användas för vissa åtgärder inom energiområdet ävenefter utgången av (prop. 1983/84; 25 bil. 8, NU 12, rskr 87).Regeringen har i förordning (1984:1045) om ändring i förordningen (1983; 1108)om statligt bidrag till installationer för uppvärmning m. m. föreskrivit att imån av tillgång på medel bidrag får lämnas till investeringar i störreeldningsanläggningar för inhemska bränslen (bidrag med högst ), investeringari solvärmeanläggningar ingående i mindre system (bidrag med högsl ) ochinvesteringar i små vattenkraftverk (bidrag med högst ). Jag har nyssföreslagit att dessa stöd förlängs till uigången av (avsnitten 8.6.4,6.5 resp. 7.3). I avsnittet 7.3 föreslog jag även ett stöd till förprojekteringav små vattenkraftverk (bidrag med högst ). Även detta stöd bör lämnas tillutgången av . Prop.1984/85:120 317 Förall främja den fortsaita utvecklingen av vindkrafi i kommer jag ienlighet med vad jag har anfört (avsnill 7.5) att inleda överläggningarmed kraftförelagen om deras ansvar för alt främja introduktionen av vindkraft.För vissa åtgärder kan en statlig delfinansiering vara lämplig. Iavsnitt 8.1 har jag föreslagit en uividgning av tillämpningsområdet för slöd urkolmiljöfonden och föreslagil att fondens namn skall ändras tillbränslemiljöfonden. Jag konstaterade all utvidgningen medför ett ökatmedelsbehov . För att inte från miljösynpunkt angelägnaålgärder skall behöva försenas bör statens energiverk få räll atl besluta omstöd ur bränslemiljöfonden i en omfattning som innebär atl utbetalningarnakommer atl motsvara influtna avgifter jämte högsl 120 milj. kr. Av det nyaanslag jag nu kommer att förorda bör därför reserveras 120 milj. kr. för attklara likviditetsanspråken på fonden. Dessa medel bör reserveras intill dessanspråken på bränslemiljöfonden är kända. Jaghar i avsnitt 10 föreslagil att totalt ytteriigare 10 milj.kr. ställs till förfogandeunder de tvä närmaste budgelåren för Svensk bygg- och ener-giexports (Swebex)verksamhet. 1enlighet med vad jag förordade under anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m.m. för atl spara energi bör 5 milj. kr. tillföras anslagel E 4. Medelför stöd till den typ av tillfälliga åtgärder som jag nuhar redogjort för bör enligt min mening anvisas i form av en engångsanvisningunder etl nytl reservationsanslag. Jag beräknar medelsbehovet till 300milj.kr. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämma de stödvillkor somskall gälla. Eventuella fortsatta stödinsatser inom detta område börfinansieras genom omprioritering från andra stödsystem. Medhänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår atttill Vissa ålgärder för omställning av energisystemet för /86anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposilion förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. 1984/85:120 319 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. , , , , Lagrådsremissmed förslag till lag om vissa torvfyndigheter, m.m. Sedanlång lid tillbaka har en relativt omfattande produktion av torvpro-dukter,främst jordförbättringsmedel, ägt mm i . Utvinningav torv för energiändamål (bränntorv) har skett i större omfattning endastunder kristider. Under de båda världskrigen bröts betydande mängder menbrytningen avtog därefter. Alltsedanoljekrisen har statsmakterna uppmuntrat och stött såvälproduktion som användning av inhemska bränslen, däribland lorv. Dettahar föranlett att intresset för undersökning och bearbelning av torvfyndigheterhar ökat. Sedanår 1975 är bearbetningen av torv för att utvinna energi särskilt reglerad ilag. Bestämmelserna finns dels i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheterdels i naturvårdslagen (1964:822). Regleringeni minerallagen, som förutom torv gäller för bl.a. olja, alunskiffer, stenkoloch uran, innebär att det fordras särskilt tillstånd (koncession) för attundersöka eller bearbeta torv för atl utvinna energi. Vid koncessionsprövningen görs en allsidig, summariskavvägning mellan intresset av undersökning respektive bearbetning ochmotstående intressen. Prövningen ersätter dock inte den prövning som kan varaerforderlig enligt annan lagstiftning. Prövningenenligt naturvårdslagen (18 §) gäller alla takter av torv utom takter förmarkägarens husbehov. Den innebär en bedömning av taktens tillåtlighet medhänsyn till naturmiljön. Även beträffande täkttillstånd är länsstyrelsenprövningsmyndighet i första instans. Prop.1984/85:120 320 tillkallades en kommitté' med uppdrag altgöra en översyn av nuvarande minerallagstiftning och utarbela förslag UU nylagstiftning. I fråga om torv har kommittén, med hänsyn till att torv i fleraavseenden skiljer sig från övriga ämnen som omfattas av minerallagen, hafluppgiften att lämna förslag till särskild reglering i fråga om utvinning avlorv. Kommittén, som har antagit namnet minerallagskommittén, avlämnade i maj1984 betänkandet (Ds 1 1984; 14) Lagstiftning om torv för energianvändning.Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i delta ärende bör som bdaga I fogas delagförslag som lagts fram i betänkandet. Som bilaga 2 bör fogas en förteckningöver remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena. 2 Allmän motivering 2.1 Bakgrund Under praktiskt taget hartorvmarksinventeringar och detaljundersökningar av torvmarker utförts av olikamyndigheter och institutioner. Merparten av de handlingar som upprättas ochresultaten av inventeringarna har samlats hos geologiska undersökning(SGU) i ett s. k. torvarkiv. har SGU på uppdrag av NE) utfört en inventering av de samladetorvtillgångarna i . Arbetet har redovisats i rapporten (NE 1982: 11)Torvtillgångar i . Inventeringen omfattar inte Qällkedjan och inteheller sankmarker mindre än 50 ha. Totalt har man funnii drygt 9000 sankmarkeromfattande en sammanlagd yta av ca 1,7 miljoner ha. En del av den redovisadesankmarksarealen är skyddad enligt naturvårdslagen eller upptagen i den fysiskariksplaneringen som områden av stort skyddsvärde. I undersökningen dras denslutsatsen att av sankmarksarealen i norna kan användasför torvproduktion i större skala och att motsvarande värde är ca 45 procentför de södra delarna av landet. Detta innebär atl i medeltal av denredovisade sankmarksarealen eller omkring 580000 ha skulle utgöras avpotentielh brytvärd torvmark. Av olika skäl är det emellertid svårt att utnyttjasamtliga torvtillgångar. Som exempel på detta kan nämnas följande. Längsnorrlandskusten finns områden som innehåller torvmarker som inte ärtillräckligt mäktiga. ' ordföranden i ,riksdagsledamöterna ,departementsekretaren , förbundsordföranden verkställande direktören . Prop.1984/85:120 321 mänt kan sägas att det med dagens teknik som regel fordrasett brytbart lager om 2 meters medelmäklighd för ekonomisk brytning, vilketinnebär atl takten mäste vara dräneringsbar till etl djup av ca 3 m. Åtskilligatorvmarker ligger vidare olämpligl till ur Iransportsynpunkl. Inom en delområden, framförallt i , är slora delar av den lämpligabränn-torven täckt av mäktiga lager av låghumifierade torvslag, som med nuvarandemetoder är mindre lämpliga för energiändamål. Den ytterligare reducering avexploaterbara torvtillgångar som dessa faktorer medför är svår att beräkna. Avden redovisade inventeringen framgår att det dock torde finnas minst 340OCX) hatorvmark som är lämplig för utvinning av bränntorv i slor skala med beprövademetoder. har en relativt omfattandeproduklion av torvpro-dukter, främst jordförbältringsmedel, ägl rum i Sverige.Denna produktion är relativt konslani och uppgick för till omkring800000 m' torv. Bryining av bränntorv har förekommit i slor skala iSverige tidigare. Under uppnåddes en brytning av 1 miljonmVår. En brytning om uppemot 4 miljoner mVår skedde på1940-talet. Produktionen avtog emellertid efter krigsslutet och upphörde såsmåningom helt. I samband med energikrisen komemellertid statsmakternas intresse all åter riktas mot inhemska energikällorsom kan ersätta olja. Detta intresse förstärktes under de därefter följandeåren bl. a. till följd av resuhat från forsknings- och utvecklingsprogram somdrivits . antog riktlinjer för energipoliUkenför tiden fram (prop. 1980/81:90 bil. I, NU 60, rskr 381). Enligtriktlinjerna är det en huvuduppgift för energipolitiken att minska oljans andelav energitillförseln från dåvarande till år 1990.F.n. är oljans andel . Målet fömtsätter bl.a. att användningen avtorv ökar väsentligt. Som mål gäller att skall inhemska bränslen, ihuvudsak skogsbränslen och torv, användas för produklion av /år. Denenergimängd som beräknas komma från lorv utgör enligt rikUinjerna /årsenasl och mellan 6 och /år . För att påskynda introduktionen av inhemska bränslen harflera ekonomiska slyråtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Intressetför torvbrytning har därigenom sligil kraftigl . De störstatorv-bränsleproducenterna var ASSl och . Atl UlnytUa torv i de kvantiteter som motsvarar deuppställda målen innebär en stor omställning av vårt energisystem. Om torvenskall få den antagna användningen beror i hög grad på de närmaste årensutveckling och på om lorv kan produceras till en konkurrenskraftigt pris. Med dagens teknik kan torv eldas såväl i små panncentralersom i större anläggningar. Energitätheten (energi/volym eller vikt) förbränntorv är mindre än för olja och kol. Delta innebär alt transportkostnaden ihögre 21 1984/85. 1984/85:120 322 Av denna anledning torde torv i första hand komma attanvändas i relativ närhet till brylningsplatsen. Enhandel med torvbränslen motsvarande det diskuterade målel förtorvbränsleanvändning , /år, skulle priseromsätta . 2.2Gällande bestämmelser om torvutvinning Avbetydelse för torvutvinningen är inte bara de berörda bestämmelserna iminerallagen och nalurvårdslagen utan bl.a. också miljöskyddslagen (1969:387ändrad senast 1983:656), byggnadslagstiftningen, rennäringslagen (1971:437ändrad senasl 1981:835) och vattenlagen (1983:291 ändrad senasl 1984:381). Jagkommer i det följande att kortfattat redovisa gällande regler för torv i minerallagenoch naturvårdslagen. För en mera fördjupad beskrivning av regelsystemet villjag hänvisa till minerallagskommitténs inledningsvis nämnda betänkande. Föreår 1975 fanns inte några särskilda bestämmelser om rätt att undersöka elleralt bearbeta torvfyndigheter. Rätten till torvtäkt var förbehållen markägaren.Förordnande om förbud mot torvtäkt kunde i vissa fall meddelas avlänsstyrelsen med stöd av naturvårdslagen. I fråga om torv för energianvändningfanns möjlighet att tvångsvis förvärva tillgången genom expropriation. Genomlagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter (ändrad senast 1984:6) infördesbestämmelser som innebar att rätten till läkt av torv för energiändamål utomhusbehovstäkt gjordes beroende av särskilt tillstånd (koncession). Somskäl för den införda regleringen anfördes följande (prop. 1974: 146 s.150-151): Torvtäkti sådan omfattning att den nämnvärt kan påverka den svenska energiförsörjningeninnebär åtskilliga problem. Genom att stora arealer måste tas i anspråk måsteman försäkra sig om att inte splittring av torvmarkerna på olika fastigheterhindrar att en från allmän synpunkt önskvärd torvtäkt äger mm. Eftersomtorvtäkt kan medföra svåra skadeverkningar från naturvårds- och miljösynpunkt,måste man vidare se till att torvtäkt förläggs till platser där den gör minstskada från dessa synpunkter. Det behövs alltså en lagstiftning varigenomsamhället vid behov kan få till stånd och styra läkt av bränntorv. Genom ensådan lagstiftning bör också skapas fömtsättningar att förebygga en framtidavärdestegring på torvmark, som beror på torvens användning för energiändamål.En lämplig lösning är att torvtäkt, i likhet med utvinning av vissa andramineraliska ämnen, görs beroende av koncession. Härigenom kan samhället se Ullatl rätten till torvtäkt för energiändamål anförtros företag som har nödvändigatekniska och ekonomiska resurser att på ett rationellt sätt exploaterabränntorv. En annan fördel är att koncessionsområdena utan hinder av splittradfastighetsindelning kan ges en omfattning som skapar möjligheter Prop.1984/85:120 323 rationell och ekonomiskl bärkraftig lorvförädlingsverksamhel. Vidare medgerkoncessionssystemel att samhällel genom lämpliga villkor och möjlighet attåterkalla koncessionen på elt verksamt sätt kan kontrollera all koncessionenutnyttjas effektivt. Vill samhällel skaffa sig ytteriigare inflytande överlorvförädlingsverksamhden, kan koncession ges åt slatligt företag eller ätannan med förbehåll om statligt deltagande. När det gäller alt förebyggavärdestegringar är också koncessionssystemel ett enklare och meratillföriitligt instrument än vad värdering enligt presumtions-regeln iexpropriationslagen skulle vara, om man valde att expropriera behövlig mark istället för att införa koncessionstvång. Genom lämpligt avvägda avgifier kantillses att lorvens eventuelll ökande värde som naturtillgångtillfaller det allmänna. Ett tungt vägande argument är också attkoncessionssystemel erbjuder möjligheter till en samhällsekonomiskt rimlig avvägningmellan å ena sidan energipolitiska intressen och å andra sidan motståendeallmänna och enskilda intressen. Bestämmelsernai minerallagen om torv innebär i huvudsak att det för undersökning ochbearbetning av torv för att ulvinna energi fordras koncession. Markägareneller den som har markägarens medgivande kan dock i regel ulan prövningundersöka och bearbeta en lorvfyndighd. Markägarens rätt att bearbeta enfyndighet utan koncession infördes genom en ändring 1982 (SFS1982:484). Undersökningskoncessionmeddelas i regel för av och ger innehavaren ensamrätt atlundersöka koncessionsområdet för att finna brytvärd torv. Prövningen innebär enbedömning av sökandens lämplighet och en summarisk avvägning mot sådanaallmänna och enskilda inlressen som kan stå mot intresset att bryta torven. Enmöjlighet att utföra förberedande undersökning öppnas i 15 § minerallagen.Tillstånd ger inte ensamrätt till undersökning och föregås inte heller avnågon avvägning mot motstående intressen. Bearbetningskoncessionger rätt att undersöka, bearbeta och Ullgodogöra sig torven, dock fårbearbetning med stöd av koncession inle ske förtän mark har anvisats förändamålet. Prövningen i ärendet om bearbetningskoncession innebär väsenlligensamma bedömning som i ärendet om undersökningskoncession.Bearbeiningskoncession får dock meddelas endast om fyndigheten kan bearbetasekonomiskt. Anvisandeav mark sker vid en särskild förtäiining efter ansökan hos bergmästaren. Därvidbestäms det område som får tas i anspråk för bearbetning och därmedsammanhängande verksamhet. Vid förrättningen bestäms också ersättning förskada och intrång som exploatören kan förpliktas erlägga till markägare ochandra sakägare. Beslutav i koncessionsärenden överklagas hos regeringen. Beslut omersättning vid markanvisningsförrättning överklagas hos fas-Ughdsdomstol. Andrabeslut vid sådan förrättning överklagas hos SGU. SGU:s beslut överklagas iregel hos regeringen, i vissa fall hos kammarätten. 1984/85:120 324 Beslämmelsernai nalurvårdslagen om torvtäkt innebär i huvudsak följande. Taktav torv för annal ändamål än markägarens husbehov får inle ske ulanlänsstyrelsens tillstånd. Även markägaren behöver alltså täktUllstånd enligtnaturvårdslagen. Beslämmelserna gäller även torvbrytning för annal ändamål änenergiändamål.