prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 5131 Uppdragsmyndighelers m.fl. komplementkost nader .......................................................................... 125 5141 avskrivningar ................................. 126 5142 Sjöfartsverketsavskrivningar ..................................... .... 126 5143 Avskrivningar påADB-utrustning ............................. 127 5144 Avskrivningar påförrådsanläggningar för ekonomiskt försvar 127 5200 Statliga pensionsavgifter, netto ........................................... 127 5211 Statliga pensionsavgifter, netto ................................. 127 Bilaga A. Statsbudgetens inkomslerbudgetåren 1981/82-1983/84 132 Beräkning rörande utfallet avstatsbudgetens inkomster för budgetårel 1984/85 ........................................................ 144 Bilaga C. Specifikationav inkomsterna på statsbudgeten för bud /86 ..................................................................... ... 155 Inkomster på statsbudgetenkalenderåren 1984, 1985 och 1986 ....................................................................................... ... 164 Prop.1984/85:100 6 RRVs förslag lillberäkning av statsbudgetens inkomster under budgetårel 1985/86 och den nugjorda uppskattningen av inkomsterna under /85 har ulförls underantagande om oförändrad ekonomisk politik. Förändringar av ekonomisk-politiskkaraktär har beaktats i de fall det föreligger beslut av statsmakterna ellerförslag därom har lagts fram av regeringen i propositioner offentliggjorda föreden . Till grund för beräkningen ligger bl. a. följandeförutsällningar: - Samordnaduppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift - Enallmän statlig fastighetsskall införs - Begränsningi rätten till avdrag för ränla som erlagts i förskott görs permanent - Slopandeav den kommunala laxeringen för juridiska personer fr. o. m. den - Införandeav förnyelsefonder fr. o. m. - Förbättringarinom föräldraförsäkringen m. m. - Oförändraiavgiftsuttag för ATP och arbeisskadeförsäkringen - Höjningav skatterna på bensin, el, kol m. m. - Höjningav skatterna på alkoholdrycker och tobak - Höjningarav reseskatl, fordons- och kilomelerskatl - Postverkelsavkastning baseras på etl nytt fast statskapital - Omstrukturering av statens beredskapslagerav olja, bensin, kol Förutom dessa institutionella förutsättningar är bedömningen av kon junkturutvecklingen betydelsefull för beräkningen av statsbudgetens in komsler. Den bedömning av det ekonomiska läget som presenterades i regeringens prop. 1984/85:45 har utgjort det huvudsakliga undertaget för antagandena om den samhällsekonomiska utvecklingen. RRV har också haft kontakter med konjunkturinstilutet och under det där pågående arbetet med den preliminära nationalbudgelen för . På grundval härav har RRVvalt att ulgå från följande antaganden för beräkningarna: Procentuell förändring frän föregående är Privai konsumlion, volym Basbelopp, kr. Basenhet, kr. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 7 De statligt taxeradeinkomslerna för juridiska personer förutses öka 1984.Underiagel för denna prognos har hämtats frän enkäten till svenska aktiebolag,sparbanker och försäkringsbolag som RRV har genomfört . Denstatligt taxerade inkomsten för beräknas öka med 45%jämfört med år1984. Den höga utvecklingstakten beror främst på att den kommunalabeskattningen för juridiska personer upphör fr. o. m. . För alt bättre belysaprognoserna över inkomstskatterna redovisas under titeln fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse några resultat ur prognosbearbelningarna av RRVs laxeringsstatistiskaundersökning. Det gäller skatteeffekter för åren 1984- 1986. En specifikation av RRVsberäkningar av statsbudgetens inkomsler under budgetåren 1984/85 och 1985/86framgår av bilaga B resp. bilaga C. En översiktlig sammanställning avberäkningsresultaten redovisas i tabell 2. På de flestainkomsttitlar på statsbudgeten redovisas endast inkomsler. På ett mindre antal titlar redovisas även utgifter. För dessatitlar sker en nettoredovisning, dvs. saldot av inkomsler och utgifter las upppå statsbudgeten. 1 labell 1 görs en sammanställning av bruttobeloppenbudgetåren /84, 1984/85 och 1985/86. 1 RRVs prognosarbete ingår att bedömautvecklingen av bruttobeloppen för såväl inkomster som utgifter. En närmareredovisning av dessa belopp finns i beskrivningen av resp. inkomsttitel. Av tabell I framgår atlbrulloinkomsierna för /86 beräknas uppgå till 537,2 miljarderkr. vilkel är mer än dubbelt så mycket som inkomsterna pä statsbudgeten.Utgifterna på inkomsttitlarna beräknas till . Den största differensenmellan brutto- och nettoredovisningen finns på inkomsttypen 1000 Skatter.Inkomslerna på huvudgruppen 1100 beslår till största delen av preliminärskaiter(statlig och inkomstskatt m.m.). Utgd'ierna ulgörs bl. a. avutbetalningar av kommunalskaltemedel och överskjutande skatt. För huvudgrupp1100 beräknas bruttoinkomsterna öka med 15,mellan budgetåren 1983/84 och1984/85. Av den totala ökningen på ca . är ca 13 miljarder kr.en engångseffekt till följd av den samordnade uppbörden av källskatt ocharbetsgivaravgifter. Engångseffekten medför alt inkomslutvecklingen förbudgetårel 1985/86 blir relativt svag, 1,. Brutlouigifterna beräknas öka med7,för budgetårel 1985/86. Inkomslerna påhuvudgruppen 1200 beslår i huvudsak av arbetsgivaravgifter. I brultosammanslällningeningår såväl ATP-avgifter som övriga arbelsgivaravgifter som överförs till fonderade medel utanför stalsbudge- Prop.1984/85:100 8 Utgifterna ulgörs av utbetalningar tillATP-systemet och olika fonderingarinom den statliga sekiorn. Vidare utbetalas sjukförsäkringsavgifternas andel av sjukförsäkringens kostnader.Bruttoinkomsterna för huvudgruppen 1200 beräknas bli i stort settoförändrade mellan /84 och1984/85 p.g.a. ovannämndaengångseffekt. Utvecklingen av brulloinkomsiernamellan budgetåren 1984/85 och 1985/86 beräknas lill 10,.. Bruttoinkomsternapå huvudgruppen 1400 beräknas till . för /86 och brutlouigifterna lill knappi 49 miljarderkr. Brultoutgiflerna utgör återbetalningar avmervärdeskatt. För budgetåret1985/86 beräknas bruttoinkomsterna på huvudgrupp 5200 bli ungefär likastora som bruttoutgifterna. Nettot som las upp på statsbudgeten är 46 milj.kr. Omföringar mellan huvudgrupperna 1200 och 5200 av de slatliga arbetsgivaravgifternaliksom omföringar mellan huvudgrupperna 1100, 1200 och 1300 av egenavgifter,förmögenhetsskatter etc. är exkluderadei tabell 1. \C 00 r-i »Ti > £ .. o .- De beräknade inkomsterna budgetåren 1984/85 och1985/86 Diagram 1 Statsbudgetens inkomster budgetåret1985/86 KCI-tTEP 2300 3X RCP.ELSEO>/£S- '2 löt) i< Si; ATT PA VAROR CuH TJÄIETER t.KL hJMe 14ai,-L41.i PROGNOS 1985/86 256.701 MKR Enligt de nu redovisadeberäkningarna uppgår statsbudgetens inkomster /85 lill 251 111 milj.kr. Det är 29946 milj.kr. eller 13,mer än utfallet /84. För /86 ärökningen endast 2,eller 5 590 milj.kr. Inkomslerna beräknas således lill256701 milj. kr. Den samordnade uppbördenav källskatt och arbelsgivaravgifter tillsammans med förkortning avkredittider för redovisning av punktskatter och konkurrensneutral redovisningav mervärdeskatt medför engångseffekter på siatsbudgelen. En sammanställning avengångseffeklerna redovisas nedan. Statsbudgetensinkomster av inkomstskatter, socialavgifter och skatt på varor och tjänster.Budgetåren 1983/84-1985/86 (milj. ///,.../////.//] ///.-yj:-???///.-///////////// . //////..-/-"// /////////////A /////////////A '/z/mv/y/A, 45/.2 5.3. K\v;.\x\>;.:. ;-\\\\\v-\\vOJ //////A//////////AA///////// ///A/A//A/A/// '//.//.//jy/////. 'Amv//AW v////////////A .5 3..-»se. '-.\\A\\\\\\\\\ 7jSKATT FA VARGR OCH TJÄNSTER ItOfl | \ ÖVRI&A INKOMSTER fy") l:*;Gr-.ST5f:ÄTTER IlBO \~\ SOCIALAV&IFTER 1200 Engångseffekter budgetåren1983/84-1985/86 (miljarder kr.) RRVs beräkning, totalt Förändring 1100 Skall på inkomst, realisa- tionsvinst och rörelse 1200 Lagsladgade soclalavgifier 1400 Skall på varor och tjänster 5000 Kalkylmässiga inkomster Totala inkomsler justerade m h t engångseffekter Förändring En rensning avinkomslerna från dessa engångseffekter skulle ge en annan inkomstutveckling påstatsbudgeten. För budgetårel 1984/85 skulle utvecklingslakten sänkas till11,. Utvecklingstakten för /86 skulle däremot öka lill 6,4%.Antaganden om löne- och prisutveckling har stor betydelse för RRVsberäkningar. den blir löne- och prisökningarna lägre åren1985 och 1986 än lidigare år. Delta är huvudförklaringen lill den lägreutvecklingstakten på inkomsterna mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Ytteriigareförklaringar till inkomslutvecklingen redovisas nedan. Skatt på inkomst, realisationsvinstocb rörelse (inkomsthuvudgrupp 1100). Budgetåren 1980/81-1985/86 (mi. 70, cad-, ;)/;.i 3j, tidc 28.862-la. ». . v *. ', '. \\'-.\'vO 2>.,:75-5 |.\\\VVJ 1(5, ets I 83/64 v v v v -I'i 1"" FtSISKh PE.=.SuKER 1111 I I JURIDISKA PERSONER 1121 I g ÖVRIGA Skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse beräknas öka med 15435 milj.kr. mellan budgetåren1983/84 och 1984/85. Av diagram 3 framgår alt det är fysiska personersinkomstskatter, som ökar med 14625 milj. kr. och uppgår därmed till 50 193milj. 1 denna ökning ingår en engångseffekt på statsbudgeten till följd avatt uppbörden av den preliminära A-skatten kommer att ske fr.o.m. . Det innebår /85 innehåller merinkomsler motsvarande en månads uppbörd på ca13000 milj. kr. Om resultatet rensas från denna effekt, innebär deförhållandevis stora skaltelåttnaderna lill följd av marginalskalterefor-menåren 1984 och 1985 i kombination med en måttfull uppgång i den anlagnalönesummeutvecklingen, alt inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatter ökarmed ca 6,. Tidsprofilen i de anlagna lönesummeökningarna gör med gällanderegler för kommunalskalteulbelalningar atl dessa blir förhållandevis högabudgetåren 1984/85 och 1985/86. ningen av preliminärskatterna har RRV antagit enhöjning av den kommunala medelutdebileringen med . För år 1986har RRV utgått från en oförändrad medelutdebitering i förhållande tillår 1985, dvs. /86beräknas titeln fysiska personersinkomstskatter till 39635 milj. kr. Det är en minskning med 10558 milj. kr.Justeras resultatet av beräkningarna med den nämnda engångseffekten /85 blir ökningen ca 6,' mellan budgetåren 1984/85 och1985/86. Vid kalkylerna har hänsyn tagits till bl. a. det preliminära laxeringsutfalletav taxering. Delta har bl. a. medföri atl den överskjutande skattenhar justerats upp både för /85 då dessa utbetalningar beräknastill drygt 11 700 milj. kr. och för /86 dä den överskjutandeskallen beräknas bli av samma storleksordning. RRV antar all den föreslagnafastighetsskatten kommer alt preliminärdebiteras för flertalet juridiskapersoner fr. o.m. , medan någon preliminär beskattning förfysiska personer inte beräknas ske i någoin nämnvärd omfattning, ulan kommerin i form av ökade fyllnadsinbetalningar (prop. 1984/85:85). Denomförs sedan till titeln under skatt på egendom när laxeringen är klar,dvs. först budgetårel 1986/87. Juridiska personersskatter beräknas öka med 891 milj. kr. mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85.Det beror främst på all de preliminärt debiterade B-skaiterna steg med 1983 milj.kr., vilkel i sin lur beror på alt denslutliga skatten 1982 och 1983 har stigit kraftigt. Dessulom blev denöverskjutande skatten 600 milj.kr. högre ån 1983/84 enligt del preliminäralaxeringsutfallet. Omföringar till andra inkomsttitlar har stigit med 525milj.kr. vilket beror på hyreshusavgifien som infördes . Den /85. Mellan budgetåren 1984/85och 1985/86 beräknas de juridiska personernas skatter öka med 2 142 milj.kr.Preliminär B-skatl beräknas öka med 2703 milj.kr. Del ökadeprelimitiärskalteutlaget beror bl.a. på all fastighetsskatten ochvinstdelningsskallen lill slor del preliminärdebiteras.Det höga preliminärskalteuttagel medför att fyllnadsinbetalningarna våren 1986beräknas minska med 1415 milj. kr. jämfört med våren 1985.Kom-munalskalteutbetalningarna beräknas minska med 1206 milj.kr. mellanbudgetåren 1984/85 och 1985/86 till följd av atl den kommunala beskattningenför juridiska personer beräknas upphöra fr. o. m. 1985 (prop. 1983/ 84:133,1984/85:70). Inkomslerna från delagsladgade socialavgifterna beräknas minska med 1 806 milj. kr. mellanbudgetåren 1983/84 och 1984/85. Nedgången förklaras av atl utfallet förbudgetårel 1983/84 innehöll en positiv engångseffekt genom affärsverkensövergång till löpande uppbörd saml entillfällig inkomstförstärkning genom den tillfälliga höjningen av den allmännalöneavgiften. Vidare har den negativa engångseffekten på inkomsterna frånsocialavgifterna, som erhålls för /85 lill följd av övergången Lagstadgade socialavgifter(inkomsthuvudgrupp 1200). Budgetåren 1980/ 81-1985/86 (miU. 62), Oie-, /////-' (////'/' /AAA/Ay '//;//// f / y y. ///'.///. '/-/.-//A ':////>;/ >/,//; '/aaa/a J//A//X J/A///. y/////A 7777777 A/A//A, a/aa/a. \v//y//\ yy/A/A 2(a,öaa- 2J,;56S i:t;:52e 5i;:52Ö' 3*,;ö3:9 Si3/61 81/S: 8 3/8 4 84/8 5 f~~] FOLKPENSIONSAVGIFT 1211 gT ÖVRIGA lillsamordnad uppbörd av källskatt ocharbetsgivaravgifter, påverkat inkomstutvecklingen mellan budgetåren. Dennaengångseffekt beräknas till ca . Utvecklingstaktenpå inkomsterna från socialavgifterna mellan budgetåren 1984/85 och1985/86 blir myckel gynnsam genom ovannämnda engångseffekt.Inkomsterna beräknas öka med 8233 milj.kr., vilket ger en utveckling på 18,. Den beslutade höjningen av arbetsmarknadsavgiften till 1,av avgiftsunderlaget fr.o.m. denIjanuari 1985 ger en inkomstförstärkning på ca 525 milj. kr. Skatl på varor ochtjänster uppgick till 87568 milj.kr. för /84.Härav svarade mervärdeskatten för . För /85 beräknas inkomsterna av skall på varoroch tjänster till 99404 milj.kr.vilket är en ökning med 13,. För /86 ökar inkomsternamed 5,till 105 109 milj. kr. Som tidigare nämntshar konkurrensneutral redovisning av mervärdeskatt tillsammans med kortare kredittidvid redovisning av punktskatter medfört kassamässiga förstärkningar avinkomsterna under budgetåren 1983/84-1985/86. Dessa förstärkningar ärengångseffekter och har beräknatstill 1800 milj.kr., 2000 milj.kr. resp. 1200 milj.kr. Skatt på varoroch tjänster (inkomsthuvudgrupp 1400), Budgetåren 1980/ 81-1985/86 (milj. nz, Oii-, \\\\\V 55.:J5J))3: :5É I 31/82 1 : ] I-ER VAftDESKATT 1411 |.\\; ÖVRIGA Rensat för dessa engångseffekterökar ändå inkomslerna i en högre takt mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85 änmellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Förklaringen år dels attprisutvecklingen antas bli högre än , delshöjningar av olika punktskatter. Den 3 december 1984höjdes skatterna på tobak och alkoholdrycker. Höjningen beräknas ge ökadeinkomsler med ca 300 milj.kr. /85 och med ca 700 milj. /86. Bensinskatten höjdes med per liter den I december1984. den Ijanuari 1985 kommer energiskalten på bensin atl överföraslill bensinskatten. Detla är förklaringen lill inkomstökningen på titeln bensinskatt. med höjningenav bensinskallen höjs energiskatten på el med per kWh. Vid årsskiftethöjs också energiskatten på kol och dessutom kommer naturgas och gasol attbeskattas. Tillsammans ger energiskattehöjningarna ökade inkomster med ca 750milj. budgetårel 1984/85 och med ca 2 100 milj.kr. /86.Fordonsskallen höjs den Ijanuari 1985 med . Vidare höjs kilometerskatlenden i motsvarande grad som bensinskallen. Totalt beräknas höjningenav vägtrafikskatlerna öka inkomsterna med knappi 500 milj.kr. budgetåret1984/85. För budgetårel 1985/86 beräknas inkomsterna öka med knappi 900 milj.kr. Inkomsthuvudgruppenförsäljningsinkomsler beräknas öka kraftigt för budgetåren 1984/85 och 1985/86.Ökningen beräknas lill 1 046 milj. kr. resp. 676 milj.kr., vilket beror på de försäljningsinkomster somerhålls vid utförsäljning av beredskapslager för olja m. m. Avskrivningar - huvudsakligen föraffärsverken - beräknas minska med 1445milj.kr. mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85. Orsaken till minskningen är alt avskrivningarupphör fr. o.m. /85.För /86 beräknas avskrivningarna lill 4106 milj.kr. vilket är en minskning med 195 milj.kr.jämföri med /85. Nedgången i inleveransen av avskrivningarförklaras av atl postverketsinleveranser beräknas upphöra fr. o. m. /86. Sammanställning av beräkningsresultatför budgetåren 1984/85 och 1985/86, (milj. 1984/85-1985/86 1100 Skatt på inkomst. -12,9 1300 Skatt på egendom -0,5 -28,9 1400 Skatt på varor 1984/85-1985/86 -2,3 3000 Inkomster av för- 3100 Inkomsler av för- och maskiner m. m. -19,8 -38,4 -4,0 -29,7 bostadslån m. m. -2,3 -9,7 -24,0 -4,5 -100,0 -96,0 2 1984/85. Prop.1984/85:100 18 Statsbudgetens utfall budgetåren 1979/80-1983/84 Det statligabudgetsystemet moderniserades /81. Statsbudgetens inkomstergrupperades efler karaktären på inkomsten när den flyter in till den statligasektorn. Uppdelningen av statsbudgetens utgiftssida i en drift- och enkapiialbudget ersattes av en statsbudget för såväl drift- sominvesteringsulgifter. 1 tabell 3 presenterasstatsbudgetens inkomster och ulgifler för budgetåren 1979/80-1983/84.Statsbudgetens inkomster för /80 upptas i tabellen endast med enslutsumma eflersom någon fullständig fördelning enligt den nya grupperingeninte år möjlig. Inkomslerna på statsbudgetenför /84 blev 221 165 milj.kr. Del var en ökning med 29885milj.kr. eller 13,jämföri med /83. Statsbudgetens ulgifleruppgick lill 298264 milj.kr. underbudgetårel 1983/84. Del var en ökning med 20 385 milj.kr. eller 7,jämförimed föregående budgelår. Statsbudgetens underskott, dvs. skillnaden mellanutgifter och inkomster, blev 77099 milj.kr. Statsbudgetensutfall budgetåren 1979/80-1983/84 (milj. I983,'84 Skall på inkomst, rea- Skatt pä varor och tjänster (exkl mer- (-1- = ökad disposi- tion, - = minskad ' Begreppet slopades fr.o. m. /81. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 19 En närmare redogörelseför utvecklingen av statens inkomster och utgifter lämnas i RRVs publikation""Statens finanser 1984"". En detaljerad redovisning avbudgetutfallet framgår av RRVs publikation "'Statsbudgetens /84"". Antaganden för fysiskapersoners inkomster åren 19831986 Inkomslutvecklingen förde fysiska personerna har en avgörande betydelse för de direkta skatternasutveckling. På olika sätt påverkar den också förändringarna i de indirektaskatterna liksom inkomsler av statens verksamhel och de statliga affärsverkensinleveranser av överskott till staten. Utvecklingen för defysiska personernas inkomstskatter bestäms främsl av förändringar i inkomsl avtjänst, dvs. huvudsakligen av lönesummeutvecklingen. Förändringarna i dentotala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadensparter och av ändringar i sysselsättningen för anställda saml av den s. k.löneglidningen, dvs. förljänstui-vecklingen utöver den avtalsmässiga ökningen. Konjunkturinstitutetberäknade i sin höstrapport alt den totala utbetalda lönesumman ökade med7,och med 8,. 1984/85:45 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder redovisar regeringen sin syn på denekonomiska utvecklingen för och . De antaganden dessa kalkylerbygger på förutsälter en lönekostnadsökning om totalt och en prisstegringpå under loppel av . RRV har haft kontaktermed och och därvid kunnal stämma avnågra av de centrala anlaganden som påverkar statsbudgetens inkomsler. Sådanacentrala antaganden är förutom lönesummans tillväxt bl. a.konsumentprisutvecklingen, import- och exporlantaganden m.m. Enligt vad RRVerfar antar man i det pågående arbetet med nationalbudgelen att den utbetaldalönesumman ökar . beräknasden utbetalda lönesumman öka med 5,. Konjunkturinslilutet arbetar också medetl alternativ som bygger på en lönesummeökning på 7,. RRV har valt atl görakalkylerna över statsbudgetens inkomster pä den lägre lönesummeökningen mellanåren 1984 och 1985, dvs. har RRV vallalt skriva fram lönesummans tillväxt med 5,. De utbetalda pensionernaförutsätts ha ökat med 14,. För är 1984 beräknasökningstakten till 7,. De utbetalda pensionerna beräknas öka med 9,år1985. RRV har förutsatt atl basbeloppet uppgår lill . fr.o.m. denIjanuari 1985. har RRV skrivit fram de utbetalda pensionerna med7,och antagit atl basbeloppet blir . Pensionerna av de sammanräknade inkomsterna. 1984/85:100 20 För olika socialaförmåner vilka tas upp lill beskattning såsom sjukpenning, föräldrapenning,dagpenning, utbildningsbidrag m.m. förutses följande ökningstal. Mellan åren1982 och ökade dessa förmåner med 14,. har RRV antagit enökningstakt på . 1 kalkylen för beräknas ökningen bli 5,, För år1986 har RRV skrivit fram dessa inkomsler med 5,. Av fysiska personerssammanlagda inkomst svarade inkomsl av jordbruksfastighet för 1,0%.Inkomst av rörelse svarade för ca 2,. I beräkningarna har antagitsall inkomsl av jordbruksfastighet och rörelse ökar med 24,resp. 5,mellanåren 1983 och 1984. förutses inkomslerna av rörelse ökamed ca 7,och inkomsterna av jordbruksfastighet med 7,. Inkomsl av kapitaluppgick år 1983 till 14570 milj. kr.,vilket är 3,av de sammanräknade inkomsterna. Mellan åren 1983 och 1984förutses en ökningstakt på 14,i inkomstslaget kapital. antar RRV altinkomsterna av kapital ökar med 16,. Den genomsnittliga räntenivån sänktesfrån lill 1983 och antas öka till11,1984. Inkomsterna av annanfaslighet uppgick lill 3 171 milj.kr. och svarade då för mindre än 1 %av de sammanlagda inkomsterna. och framåt har RRV skrivit framinkomslerna med drygl . Underskott iförvärvskälla har sedan slutet av 1960-lalet ökat kraftigt med någrafå undantag. Den mest betydelsefulla avdragsposlen år underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotten. Underskott av kapitalsvarar för slörre delen av del resterande underskol-tet. De sammanlagdaunderskotten som utnyttjades i olika förvärvskällor uppgick år 1983 till 29995milj.kr. Det är 6,av de sammanräknade inkomslerna. har RRVskrivit fram underskottsavdragen med knappi . harunderskottsavdragen skrivits fram med 8,. Antaganden för aktiebolagens inkomsterverksamhetsåren , 1984 och 1985 RRV genomför ioktober en undersökning av de svenska aktiebolagens, sparbankernas ochförsäkringsbolagens taxerade inkomsler. Undersökningen bygger på uppgifterfrån en enkät till ett urval om ca 2400 förelag. Urvalet görs med utgångspunkti företagens statligt taxerade inkomster och antal anställda. Dessa uppgifierfinns hos och () centralaföretagsregister. De taxerade inkomslerna avser det föregående verksamhetsåret.Arets undersökning bygger på etl urval som avser de statligt laxeradeinkomsterna för . 1 enkäten ingår frågor omden lill statlig och skalltaxerade inkomsten för verksamhetsåren 1983 och 1984 samt beräknade fyllnadsinbetalningarunder . Vidare ingår frågor angående vinstdelnings-skatten. 1 det följande redogörsför vissa huvudresullat av undersökningen. Del bör observeras att uppgifternavad gäller slorieksgruppen 0-19 anställda år mycket osäkra. Urvalet jämfört med totala antalet förekommande företag mycket litet. Dessutom är bortfallet störst inomdenna grupp av företag. Svarsfrekvensen var mycket låg vid årets undersökning,endasl , varför hela undersökningen är mycket osäker. En utförligbeskrivning kommer all publiceras i SCBs Statistiska meddelanden, serie F. Av labell 4 framgårförelagens statligt taxerade inkomsler enligt del definitiva laxeringsutfalletför verksamhetsåren 1971-1983 (preliminärt utfall ). Enligt enkätenuppgick den lill statlig skatt taxerade inkomsten för till 11267 milj.kr. Det innebär en ökningmed jämfört med utfallet för . Det preliminärautfallet för uppgick lill 12561 milj.kr. vilkel är enökning jämföri med utfallet för . Detla innebär atlenkätresultatet ligger under preliminärt utfall för verksamhetsåret1983. En förklaring lill detta är den låga svarsfrekvensen. En annanförklaring år atl de flesla förelagen svarar på frågorna om taxerad inkomstutifrån inlämnade deklarationer, vilka senare kan bli upplaxerade avskauemyndigheterna. Den statligt taxerade inkomsten beräknas enligt enkätenöka . Statligt taxeradinkomst för aktiebolag m. fl. 12561 (Prel. Av labell 5 framgårövriga enkätresultat. Den kommunall laxerade inkomsten beräknas bli i delnärmaste oförändrad mellan verksamhetsåren 1983 och 1984.Fyllnadsinbetalningarna beräknas enligt enkäten utgöra ca 21%av den totala bolagsskallen för . Prop.1984/85:100 22