prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Slutligen uttalade ulredningen att det fanns anledning all på nyllaklualisera frågan om bibliotekslagstiftning om den ojämna biblioteksstandardenkommunerna emellan skulle bli bestående ellerutvecklingen inom biblioteksområdet ta en annan inrikining - om kommunernal.ex. mot all förmodan och statsmakternas intentioner skulle avgiftsbeläggaviss biblioteksservice. Lilleraluruiredningens förslag låg lill grund för denandra kulturproposilionen (prop. Dåvarande chefen förutbildningsdepartementet anslöt sig där (s. 208) lill ulredningens övervägandennär det gällde behovet av en normerande lagsliflning. Han framhöll härulöverall vissa av de argument som i den allmänna diskussionen anförts för enbibliolekslag-stiftning skulle kunna tas till intäkl för detaljeradebeslämmelser också för verksamheten inom andra delar av kullurområdel. Ettsådani synsätt vore oförenligt med de riktlinjer för den statligakulturpolitiken som sialsmaklerna hade lagt fast (prop.1974:28, KrU 15, rskr 248), anslöt sig lill dessa överväganden (KrU1975: 12, rskr 201). I nämnda kullurpoliiiska proposition hadedäremot förls etl ingående resonemang om behovet av en för stal, landsting ochkommuner samlad målsättning för insatserna på kullurområdel. 1 propositionenbedömdes att de mål som fastställdes för den statliga kulturpolitiken Prop.1984/85:141 21 självfallel skulle få slor betydelse också för kommuneroch landsting genom att de gav uttryck för de ramar inom vilka kulturpolitikeni samhället bör bedrivas. har etl flerlalgånger avvisat molionsvis framförda krav på bibliolekslagsliflning. Därviduttalades bl.a. att det självfallet är angeläget alt man i de olika kommunernakan erbjuda invånarna en god biblioteksservice men att ansvaret för deltaprimärt måste ligga hos kommunerna själva. konstaterar att den allmännautvecklingen av ansvarsfördelningen mellan stal och kommun inle talar för enbibliotekslag. och med särskild intensitet under den allrasenasle liden, pågår ell målmedvetet arbete för att delegera beslutanderättlill kommunerna och minska den statliga regleringen. Kommunsammanläggningaroch skalteutjämningssystem har lett till slörre saml ekonomiskl slarkare ochmer jämbördiga kommuner. En bibliotekslag, vars huvudsakliga syfte skulle varaall garantera en standardutjämning av biblioteksverksamheten mellankommunerna, skulle dock enligt ulredningen förutsätta statsbidrag i en omfallningsom och inte går all få lill slånd. Ulredningen är däremol angelägen alt framhålla att del ärviktigt alt få lill slånd en helhetssyn på folkbibliotekens verksamhet. Ensådan kan åstadkommas om de förslag till mål och riktlinjer utredningen läggerfram vinner bred anslutning. Remissopinionen är splittrad i fråga om en lagsliflning påfolkbiblioleksområdet. Det är emellerlid endast ett fålal inslanser som direktförespråkar en lagstiftning med syftet att genom detaljerade normer förverksamhelen ivinga fram en slandardutjämning kommunerna emellan. Däremol beklagasi ett antal yttranden all utredningen inte djupare analyserat rörutsättningarnaför en bibliotekslag. Etl stort antal remissinstanser, däribland ett liolalprimärkommuner och många organisationer, hävdar behovet av enbibliotekslagsliftning med etl betydligt mer begränsal innehåll än vad somhittills förutsatts i diskussionen om en bibliotekslag. Bland statligainstanser gör sig till språkrör för denna uppfatlning. Enligt rådelökar möjlighelerna all uppnå gemensamma mål och riktlinjer om en kortfattad laginförs med innebörden alt det skall finnas etl folkbibliotek i varje kommun,all del skall finnas fackuibildad bibliotekariepersonal i varje kommunallbibliotekssystem samt att folkbibliotekens förmedling av böcker (inkl.talböcker), tidningar, lidskrifter och annal irycki malerial skall varaavgiftsfri för låntagaren. Genomgående anges av förspråkarna för en begränsadlagsliflning syflel med en lag vara alt för framtiden säkerslälla principen omavgiftsfri biblioteksservice. Däremol instämmer andra, däribland , i principen om en generell avgifisfrihel, men understrykeratt frågan yttersl beslulas av de förtroendevalda i kommunerna. 1984/85:141 22 kontoret,landstingsförbundet samt några kommuner och landsting vänder sig mol alllagstiftning används på biblioteksområdet Föregen del vill jag anföra följande. Kommunernas vilja atl leva upp till sitt ansvarför folkbibliotekens verksamhet kan avläsas av den utveckling som skett desenaste decennierna. Bara har kommunernas anslag tillbiblioteksverksamheten ökal med räknat i fasl penningvärde. En reellexpansion har fortsatt även in på 1980-lalel. Det är först under de allrasenaste åren som den ekonomiska åtstramningen har gjort sig gällande även påbiblioteksområdet, men det finns uppenbart en allmän slrävan alt skyddabiblioteksanslagen från mera drastiska nedskärningar. Undertiden sedan 1970-lalets böijan har också standardskillnaderna mellan olikakommunala bibliotek minskat. De mindre kommunernas biblioteksanslag har vuxitsnabbare än de största kommunernas. är folkbiblioteksverksamheten delområde inom kommunernas kulturseklor där de kommunala ojämnheterna är minst.Betydligt slörre skillnader finns för anslagen till teater, musik, dans ochutställningsverksamhel. Deargument som anförs för en bibliotekslagsliftning som en metod att tillförsäkraden enskilda medborgaren rätt och möjlighel till en likvärdig biblioteksservicevar hon än bor har andra kullurproposi-lion bemötts medhänvisning till alt de skulle kunna las till intäkt för detaljeradebeslämmelser också för den verksamhel som kommunerna svarar för inom andrakulturområden. Etl sådant synsätt skulle emellertid åsidosätta kommunernassjälvstyrelse och försvåra den anpassning till lokala initiativ och önskemålsom del kanske är mer angelägel att tillgodose på kulturområdet än på mångaandra områden. Huvudargumentetmot en bibliotekslagsliftning med detaljerade normer för verksamheten har underdel gångna decenniet varil alt den kan molverka sitt syfte genom attminiminormer lätt kan utvecklas till maximinormer. På samma grunder anser jag atten lagsladgad avgifisfrihel skulle kunna uppfattas som den enda självklaragemensamma målsättningen för folkbiblioleksväsendet som helhet och därmedförsvaga värdet av andra målformuleringar som kanske är lika väsenlliga mensom inle lika lätl kan formuleras som lagbestämmelse. Denopinion för en bibliotekslag som har kommit lill ullryck blandremissinstanserna och i den allmänna debatten syftar i huvudsak lill atl genomlagbestämmelse även skydda den kommunala bibliotekssektorn från avgiftsbeläggning.I denna speciella fråga vill jag anföra följande. Ingenkommun har i dagens läge infört en allmän låneavgift på bokutlåning och demedier som för vissa grupper ersätter böcker, trots alt delta är fullt lagligt.Enligt min bedömning ligger två skäl bakom dessa ställningstaganden ikommunerna. Fördel försia anses folkbiblioteket bland de kommunalt ansvariga ha en Prop.1984/85:141 23 särslällning som kulturinstitution. Den fria tillgångentill informalion anses vara elt av samhällets viktigaste medel för att främjafri åsiktsbildning och en demokratisk samhällsutveckling. Arbetet för au breddaintresset för böcker och läsning blir inle bara en viktig kulturupppift utanockså etl centralt inslag i den demokratiska processen. Folkbiblioteket ansesockså genom sin folkbildningsuppgift och sin nyckelroll som informationscenlralha en särställning jämfört med andra institutioner på kultur- och fritidsområdet.Mol denna bakgrund finns del en djupt rotad ideologisk lanke bakom ambitionenall folkbiblioleksverksamhéten skall vara avgiftsfri. I kommuner där detta ideologiskt färgade argument inte harbärkraft har elt annal, mera prakiiskl skäl varit avgörande förställningstagandet i avgiftsfrågan. Om avgifier skall införas måsle nivån varasådan all koslnaderna för alt administrera avgiftssystemet täcks och ettverkligt tillskott av medel lill finansieringen av den kommunalakulturverksamheten uppstår. Detta förutsätter en sådan nivå, att man avkullurpoliiiska skäl omedelbarl ser behov av all skydda vissa grupper moleffeklerna av avgifterna. Detla kan gälla de unga och de äldre låntagarna samtgrupper med låga inkomster. Den administraliva ordningen kompliceras därigenomytterligare och kan leda lill att avgifterna läggs på en ännu högre nivå. Överväganden av denna arl har lett till all ingen kommunhillills har infört avgifter. Kommunerna har därvid enligt min mening gjort enrimlig och rationell bedömning. Jag ser inga skäl att i lag förbjuda avgifter.Jag förutsäller alt bokullåningen även skall vara kostnadsfri förlåntagaren. Regeringen bör bereda lillfälle alt la del aVvad jag har anförl om lagstiftning på folkbiblioteksområdet. 4.1.4 Postia.xorna och bokdistributionen Före fanns etl särskilt s. k. Irycksaksporlo,vilket innebar att distributionen av irycksaker rabalterades. De högaadminislraliva kostnaderna för denna laxesätlning och trycksaksförsändelsernasdåliga lönsamhet ledde dock till atl posten övergick till en laxesätlningefler beford-ringsstandard i stället för efter innehåll. För all någol minska de negativa effeklerna förkulturlivet av trycksaksportots avskaffande infördes elt system med s. k.frankoeliketler. Detla innebar bl. a. att bokförlag, bokhandlar, utgivare avkulturtidskrifter m. fl. kunde använda i förväg inköpta särskilda etiketter somgav rabatt pä vissa brevförsändelser. Trots denna åigärd har utvecklingen av porlokoslnadernaunder senare år varit kännbar för särskilt de små företagen och utgivarna påområdel. För de i bok- och lidskriflssammanhang särskilt akluella viklklassernahar nämligen portokostnaderna ökat mångdubbelt i jämförelse med koslnadernaför atl skicka ett normalbrev om . hänger samman med alt alllslörre vikl numera fästs vid principen om koslnadsbaserad prissält- Prop.1984/85:141 24 ning i postens verksamhel och all poslens haniering avförsändelser i lyngre viktklasser är jämförelsevis resurskrävande. Den nämnda kostnadsutvecklingen föranledde bokutredningenall föreslå atl förhandlingar skulle inledas med poslverkel om en generellporlo-nedsällning för brevbefordran av böcker. En särskild arbeisgrupp med företrädare förkommunikations- och utbildningsdepartementen saml postverket och statenskulturråd har arbetat med alt söka finna lösningar på de problemsom portoavgifterna medför för bokföriag, bokhandlar ochkulturtidskriftsulgivare. I anslutning till atl regeringen beslöt om portohöjningarfr. o. m. beslöt också postverket om en något lägre portohöjningför frankoeliketler som avser ekonomibrev. Dessa kommer lill användning förfrämsl bokförsändelser. Arbetsgruppen har dock konstaterat atl det finns skäl allytteriigare siudera hur kostnaderna för distributionen via posten av böcker ochtidskrifter kan nedbringas för de avsändarkategorier som det av kullurpoliiiskaskäl är särskilt angeläget all värna om, nämligen de små bokförlagen ochbokhandlarna saml kullurtidskriflsutgivarna. Ett arbele har därför inletts medsikle på åtgärder enligt två linjer. Den ena lar sin utgångspunkt i alt de subvenlioner som gesi form av portonedsättningar skall göras mer effektiva genom atl i slörreutsträckning riktas och anpassas till den grupp av motlagarkalegorier som ärav särskilt kulturpolitiskt intresse, dvs. i försia hand de som jag harnämnt. Poslverkel har förklarat sig villigt alt delta i etl sådant arbele. Den andra har sitt ursprung i kontakler som poslen harhafl med enstaka förlag. Poslen anser sig därvid kunna konstatera atl en slordel av den distribution som sker av böcker är mindre ralionell. Genomsamordnings-och effektiviseringsålgärder kan den förbättras för många förlag,bokhandlar och kulturtidskriftsulgivare. Poslen avser därför att ta konlaklmed enskilda företag och utgivare för all söka finna förenklingar i derasdistribution. skulle man kunna ge porlorådgivning och diskuteraolika marknadsföringsålgärder. Biblioteken har också koslnader för distribution av böckeroch tidskrifter. samarbetar posten med ien försöksverksamhet rörande distributionen av fjärrlån - vid sidan av denreguljära lånekedjan - mellan elva bibliotek i landel. Om försöksverksamhetenfaller väl ut kan samarbetet komma alt utvidgas lill fler kommuner. Ettfortsatt arbete enligt dessa båda huvudlinjer bör, enligt min mening, kunnaleda till atl de som är känsligast för porlokoslnaderna, nämligen de småförlagen och bokhandlarna samt kulturlidskriftsulgivarna, skall kunnafå en mindre koslnadskrävande distribution. Jag avser all senare föreslå regeringen alt uppdra ålstatens kulturråd atl i samarbete med poslverkel, och med dellagande avföreirädare för berörda branscher, fortsätta del arbete som den nämndaarbetsgruppen har Prop.1984/85:141 25 Resultatet därav saml eventuella förslag somkräver ställningslagande av statsmakterna bör redovisas för regeringen såsnart som möjligt. Jag har i denna fråga samråtl med chefen förkommunikationsdepartemenlet. 4.1.5 Överväganden för /86 Mina förslag i det följande innebär inga radikalaförändringar av de statliga insaiserna på bok- och folkbiblioleksområdet. Enväsentlig ulökning av de ekonomiska insaiserna förordas dock med enviss förändring av inriktningen av de olika stödformerna. Ansvarsfördelningenbör ändras när det gäller beslut om den närmare ulformningen av stödinsatserna.Mina förslag innebär att del slatliga åtagandet på området litteratur ochfolkbibliotek ökar med ca 12,7 milj. kr. Under litteraturstödet avser den största föreslagnaökningen en särskild satsning på klassikerulgivning under en lid av . Förnästa budgetär bör 4 milj.kr. anvisas för detla ändamål. En ökning med 400000kr. föreslås för utgivning av lättlästa böcker. En kraftig ökning föreslås för det slatliga slödet tillbokdistribution och bokhandel. Jag föreslår en ökning av anslagsmedlen med 2,8milj.kr. till totalt 7 milj. kr. för slöd till fackbokhandel och övrigbokhandel inkl. det nuvarande kredilstödel. De föreslagna ålgärderna för bokbranschen förutsätter ellnytt fackbokhandelsavtal mellan bokförläggare och bokhandlare. På folkbiblioleksområdet föreslår jag en omfördelning avmedel som f. n. anvisas för lokala punktbidrag lill slödet lill regionalbiblioteksverksamhet. Därigenom kan antalet grundbelopp lill länsbibliotekenöka med ylleriigare 35 lill totalt 185 grundbelopp. En ny satsning av 3milj.kr. föreslås för att slimulera kommuner och företag lill inrällande avarbetsplatsbibliolek. Särskilda medel föresläs också för folkbibliotekens arbelemed verksamhetsutveckling. Verksamhelen vid lånecentralerna föreslås blireglerad efter förhandlingar mellan staten och berörda kommuner. För inköp avtalböcker för den regionala lalboksverksamheien föreslås ett nyll bidrag om 2milj. all fördelas av talboks- och punktskriflsbiblioteket. Mina förslag lill anslagsförändringar redovisas i detaljunder avsnitt 6 Anslagsberäkningar för budgetårel 1985/86. 4.2 Det statliga stödet till bokutgivning och bokförlag I del följande kommer jag försl all behandla del statligaulgivningsstödel som helhel och statens kulturråds uppgifier i samband meddetta. Därefier lar jag upp förslag till nya slalliga insatser pälitleraturområdel, nämligen dels slöd till utgivning av klassiker för skolansbehov, dels ell slort svenskt uppslagsverk. Slulligen behandlas det slatligaslödel lill litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, lättlästa böcker ochEn bok för alla samt de slatliga kreditgarantierna lill bokförlag. Prop.1984/85:141 26 4.2.1 Grunderna för ulgivningsstödel Min bedömning: Det slatliga ulgivningsstödel börbibehållas oförändrai vad gäller grunderna för stödet. 1. de nuvarandestödkalegorierna och deras utformning som förhands- resp. efterhandsslöd ävenfortsättningsvis bör tillämpas, 2. slödet ävenfortsättningsvis bör knylas till högsla lillåtna förlags-nettopriser, 3. en begränsningav stödel lill titlar med högsl en viss försåld upplaga inle bör införas. förslag: Överensslämmer med min bedömningutom vad gäller punkten 3, där utredningen föreslår spärrtrösklar vid enförsåld upplaga av 8000 resp. 10000 exemplar för atl effektivisera slödel. Remissinstanserna: Samtliga instanser som berörulgivningsstödel förutsätter atl det bibehålls på minsl nuvarande anslagsnivå.Förslaget om en begränsning av stödet för böcker med hög försåld upplaga fårell blandat mottagande. De som tillstyrker pekar i några fall på risken föroönskade effekler för bokutgivningen som helhet, vilkel också är delhuvudsakliga skälel för avstyrkande instanser. Stödets villkor vad gällerhögsta lillåtna priser kommenteras av få, varav endasl yrkar på all bestämmelsen avskaffas. Bakgrund till min bedömning : I del följande kommer jagalt ge en översikt över dels regeringens och lidigare beslut omslörre ändringar i litteraturstödet, dels de utredningsförslag som har legallill grund för dessa beslut. Vidare ges en beskrivning av stödets nuvarandeutformning. Den statliga litteraturpolitiken grundlades i sinnuvarande utformning genom del omfallande arbele som 1968 årslilleraturutredning bedrev och som redovisades i utredningens slutbetänkande(SOU 1974:5) Boken. Etl regeringsförslag i anledning av utredningens resultatlades fram i den andra kulturpropositionen (prop. 1975: 20).Propositionens förslag om elt statligt stöd lill litteratur behandladesingående av (KrU 1975:12, rskr 201). Till följd härav infördes bl. a.det statliga ulgivningsstödel fr. o. m. /76. Elt statligt stöd motiverades med de besvärande luckor ibokutgivningen som lilleralurulrednings undersökningar hade påvisat.Utgivningsstödet konstruerades genomgående som ett selektivt stöd för enskildaboktitlar inom olika lilteraturkalegorier. Stödel för den svenska skönlitteraturengavs därvid en sådan omfallning all del kom att gälla huvudparten av utkommandeny svensk skönlitteratur. För utgivning av ny svensk skönlitteratur för vuxna ochskönlitteratur 1984/85:141 27 förvuxna i översättning infördes ett efterhandsslöd, dvs. frågan om slöd prövasförsl efler det atl boken är utgiven. Stödbeloppen beräknas efter del antaltryckark som ingår i boken. Stödlill klassisk litteratur för vuxna och viss facklitteratur i svensköversällning utgick som produklionsstöd på förhand. För klassisk litteraturinfördes dessulom ett lagerslöd. Stöd till barn- och ungdomslitteratur gavsdelvis också som förhandsstöd, i huvudsak dock i form av stödköp av I 000exemplar per litel. Stödköpsupplagan fördelades till barn- och ungdomsorganisationerför läsfrämjande verksamhel. Därefterhar stödet endast vid elt tillfälle, , genomgått en slörre förändring. Ipropositionen 1977/78:99 om statligt litteraturstöd m. m. föreslogs i förstahand kompletteringar och förstärkningar inom ramen för i slort sett sammaregler som hade gälll tidigare. En utbyggnad och anpassning till reglerna förefterhandsslöd föreslogs sålunda för facklitteratur saml barn- ochungdomslitteratur. Dessulom föreslogs elt särskilt projektstöd för särskiltkoslnadskrävande utgivning. beslöt i enlighel med nämnda förslag (KrU1977/78:22, rskr 274). Underden tioårsperiod ulgivningsstödel har funnits har vid ett flertal tillfällensärskilda utredare resp. en kommitté tillkallats med uppgift atl göra översynerav grunderna och medelsnivån för slödel. tillkalladesstadsbibliotekarien som särskild utredare. Hans förslag (Ds U1977: 14) Statligt litteraturstöd bildade underlag för regeringens ochriksdagens nyssnämnda beslut . tillkallades generaldirektörenGunnar som särskild utredare. Han presenterade sina förslag i fråga omulgivningsstödel i betänkandet (Ds U 1981:5) Slöd lill bokutgivning ochbokföriag. Förslagen gav inte anledning lill beslut om ändringar iutgivningsstödet. Däremot höjdes anslagsnivån för stödel (prop. 1981/82:100bil. 12, KrU 30, rskr 360). Slutligen tillkallades en kommitté, 1982års bokuiredning, med uppgift alt bl.a.göra en förutsättningslös översyn avulgivningsstödel. Genomriksdagens nämnda beslut fick stödet i stort sett sin nuvarandeutformning, reglerad i förordningen (1978:490) om statligt litteraturstöd. Delinnebär i korthet följande. Tillny svensk skönlitteratur för vuxna, översatt skönlitteratur för vuxna ochfacklitteratur för vuxna saml barn- och ungdomslitteratur utgår efterhandsslöd.Förhandsslöd ulgår lill klassisk litteratur för vuxna och lill särskiltkostnadskrävande utgivning inom de litteralurkalegorier som normalt kan fåenbart efterhandsslöd. Tecknade serier för barn och ungdom samt litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk stöds enligt särskilda regler. Bidragsfördelningenoch anlalel titlar som erhållit slatligt utgivningsstöd inom de olikakategorierna slödel hafl sin nuvarande ulformning framgår avföljande labell. Det statliga utgivningsstödet /79-1984/85 Medelsålgång (tkr.) och antal stödda titlar 84/85 (anvisat)' Ny svensk skönlitteratur för vuxna 4 242 (351 titlar) 4013 (231) 4 720 (228) 5 723 (273) Skönlitteratur för vuxna i svensk översättning 1546 (109) 2 153 (131) 2 926 (132) 2 138 ( 94) 2867 (113) 2916 (118) 1897 (139) 4057 (247) 3 8.S2 (174) 3 328 (133) 3720 (145) 1 558 (133) 1725 (129) 2 326 (153) 2031 (133) 2224 (135) 2381 (147) Särskilt kostnadskrävande utgivning (projektstöd) 1 145 ( 18) 1201 ( 19) 1420 ( 24) 1333 ( 79) 1592 ( 79) 1264 ( 48) 1667 ( 63) 2033 ( 76) 1814= ( 67) 384 ( 17) 407 ( 17) 482 ( 15) Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk* 594 ( 45) 718 ( 48) 868 (58) ' Inkl.stödadminislration Tillkommer ca 500000 kr.lagerstöd ' Inklusive lagerstöd * Beloppen omfattar stöd till produktions- ochdistributionskostnader för enskilda titlar samt allmänna förlagskostnader Enligt åriiga lillämpningsbeslämmelser(senast Statens kulturråds författningssamling 1984:39-49) gäller för de olikalitleraturkale-gorierna bl.a. följande. Stödordningarna för ny svensk skönlitieraliir för vuxnaoch översatt skönlitteratur för vuxna omfattar romaner, noveller, dikter,dramalik, aforismer, essäer, biografier med skönlitterär anknytning samldebatt- och rapportböcker med skönlitterär prägel. Upplagan skall vara minsl750 exemplar för dikter, dramatik, aforismer och essäer, och minst I 500 exemplarför övriga genrer. Avgörande för slöd inom slödordningen för översallskönlitteratur är originalverkels litterära kvalitet och kvaliteten påöversättningen. Vid urvalel av titlar eftersträvas mångsidighet belräffandeoriginalspråk. Litteratur frän olika invandrargruppers ursprungsländeruppmärksammas. Stödet till facklUieratur för vuxna omfattar såväl svensksom till svenska översatt fackiilleralur. Minimiupplagan är I 500 exemplar. Vidfördelningen av slöd beaklas tillgången till och behovel av litteratur inom deolika fackområdena. Särskild uppmärksamhel ägnas områden med begränsalpublikunderlag. Verkets förväntade livslängd beaktas. Slöd ulgår inle lill Prop.1984/85:141 29 läromedel, studiematerial eller vetenskapliga verk medspecialislinrikt-ning, inte heller lill utgåvor av uppslagskaraktär,hobbyböcker, årsböcker, utställningskataloger eller enklare handböcker. Slöd utgår till barn- och ungdoinsUlieralur i svensktoriginal och i översällning till svenska, både skönlitteratur ochfacklitteratur. 1 första hand uppmärksammas svensk originalulgivning ochöversatt litteratur från länder med invandrargrupper i . Föröversättningar eftersträvas en god spridning mellan olika språkområden. Stödkan också ulgå lill svensk barn- och ungdomslitteratur i översällning ////invandrar- och minoritetsspråk där bristen på barn- och ungdomslitteratur ärsärskilt pålaglig. Slödordningen för särskilt kostnadskrävande utgivningomfattar utgivning som inte ryms i de lidigare nämnda stödordningarna, l.ex.bildverk, samlade verk och åieruigåvor. För koslnadskrävande utgivning avklassiker, barn- och ungdomsserier och litteratur på invandrar- och minoritetsspråkhänvisas till resp. stödordning. Projektstöd kan också ulgå för böcker med slorstil. Från projektstödet undanlas i princip samma kategorier somfrån facklit-teraturstödel.