prop · G803144 · 1984-12-31 00:00:00 — Det malerial som redovisas i framställningen från UFFvisar enligt min mening att nuvarande schablon för beskattning av de utländska skadeför-säkringsanstallernasIransportförsäkrings- och sjökaskoförsäkringsrörelse f.n. medför en beskattningsom avviker från de svenska anstalternas be- 1984/85:144 12 skattningpå ett sätt som är till nackdel för de ulländska anstalterna. Jag delar därförföreningens uppfattning atl det f.n. finns skäl att sänka procentsatsen. Redantidigare lillämpas en schablonintäkt på för annan skadeförsäkringsrörelseän sådan som avser transport- och sjökaskoförsäkring. Ett enligt min mening rimliglbeskattningsresultal uppkommer om inläklsnivån även för sistnämnda slag avförsäkringsrörelse bestäms lill . Härigenom uppnås också vissa förenklingsvinster. Jagär dock medveten om att förhållandena på området kan skifta och alt det därförkan finnas anledning att framöver på nytt ändra procentsatsen. 1 sammanhangetvill jag också framhålla att den verksamhet som de ulländska företagen bedriverpä de aktuella försäkringsområdena är helt obetydlig jämföri med motsvarandeverksamhet hos svenska försäkringsföretag. Det nu sagda gäller även i fråga omannan skadeförsäkringsrörelse som bedrivs av utländska företag. 1 den månomfattningen av de ulländska förelagens rörelser här skulle påtagligt öka finnsdet enligt min mening skäl att pä etl mera ingående sätt analysera effekternaav deras beskattning. För dagen anserjag det däremot inle påkallat med ettsådant ulredningsarbele. Jagföreslår således att som skattepliktig nettointäkt av försäkringsrörelse somhär drivits av utländsk skadeförsäkringsanstalt skall anses ett beloppmotsvarande av anstaltens premieinkomst av här bedriventransportförsäkrings- och sjökaskoförsäkringsrörelse. Schablonbeskattningen avanstaltens premieinkomst av annan här bedriven försäkringsrörelse berörs ej avförslagel. Den nya procentsatsen bör gälla års taxering. 3 Beskattningen av sjukförsäkringsrörelse 3.1 Nuvarande regler Jagövergår nu till frågan om beskattning av försäkringsrörelse som avsersjukförsäkring. Sjukförsäkringkan skattemässigt antingen behandlas som pensionsförsäkring ellerkapitalförsäkring. Hänförs försäkringen till kaiegorin pensionsförsäkringbeskattas inte bolaget för sin kapitalavkastning. 1 annal fall . Bestämmelserna härom finns i 2§ 6 mom.tredje-tionde styckena SIL och innebär i korthet följande. Somintäkt skall försäkringsanstalten ta upp nettointäkten av anstaltens kapital-och fastighetsförvaltning med undantag av bl.a. den del av intäkten sombelöper på pensionsförsäkringar som anstalten meddelat direkt eller iåterförsäkring åt annan inländsk försäkringsanstalt. Till intäkten skall läggasvinst vid försäljning av eller vid uppskrivning av värdet av andra tillgångarän inventarier eller för stadigvarande bruk avsedda fastig- Prop.1984/85:144 13 heter samt hyresvärde av fastighet som används i försäkringsrörelsen.I vissa fall inräknas ränta pä värdet av utländsk återförsäkrares ansvarighet.Från bruttointäkten får avdrag göras för gäldräntor, vissa omkostnader förfastighetsförvaltningen, förlust vid försäljning av andra tillgångar än invenlariereller för stadigvarande bruk avsedda fastigheter samt belopp varmed värdel avsådana tillgångar nedskriviis. Vidare medges avdrag med belopp molsvarande 5%av vad som återstår av bruttointäkten efter tidigare nämnda avdrag. För varjedirekt tecknad personförsäkring som inte är pensionsförsäkring kan dessutom elts.k. antalsavdrag göras med ett belopp motsvarande /oo av det basbelopp somenligt I kap. 6§ lagen (1962: 381) om allmän försäkring fastställts förtaxeringsåret. För att förhindra, att skatt uttas i sådan omfattning atllivförsäkringsanstaltens förmåga att fullgöra sina försäkringsförbindelseräventyras finns den s.k. spärregeln i 2§ 6mom. Qärde stycket SIL. Bestämmelseninnebär att inländsk livförsäkringsanstalt får ett särskilt avdrag frän denskattepliktiga intäkten om anstaltens konsolideringsgrad är otillräcklig. Avdrag enligt spärregeln medges om marknadsvärdet avtillgångarna i en försäkringsrörelse, som drivits av livförsäkringsanstalt, vidbeskattningsårels utgång understiger summan av dels försäkringstekniskaskulder ökade med en Ijugondel, dels de skulder som inte grundar sig påmeddelade försäkringar. Om så är fallet medges avdrag med fem gånger skillnadenmellan värdet av nämnda tillgångar och skulder. AMF-s har hemställt atl spärregeln ändras när det gällersådan gruppsjukförsäkring som meddelas enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer (AGS). AMF-sföreslår atl de försäkringstekniska skulderna skall få räknas upp med enfemtedel mol fn. AMF-s anför att anlalsavdragel och avdrag enligtspärregeln inneburit att bolaget inle beskattats. Om spärregeln inteändras enligt förslaget kommer skattepliktiga vinster att uppkomma vid 1985 årstaxering med ell skatteuttag . som följd trots allbolagets konsolideringsgrad alltjämt kan anses otillfredsställande. AMF-s anför vidare att den försäkringsrörelse som bolagetdriver är av en speciell karaktär jämfört med övriga bolag, beroende på attbolaget sysslar med enbart sjukförsäkring. Denna lyp av försäkring ärstatistiskt svårbedömd vad gäller risken för framtida försäkringsfall. Dettainnebär en skillnad i förhållande till individuell och kollektiv livförsäkring,där del statistiska underlaget är stabilare. För bolagets del har dettaförhållande tagit sig uttryck i upprepade förändringar av deförsäkringstekniska grunderna. Genom att marknadsvärdet på bolagels lillgångar f.n. ärhögt kan bola- Prop.1984/85:144 14 get inte medges avdrag med stöd av spärregeln vilketmedför en beskattning som i hög grad negativt påverkar möjlighelerna tillkonsolidering. Den föreslagna ändringen av spärregeln grundar sig påbolagets erfarenhet att ett konsolideringskapital på av deförsäkringstekniska skulderna är helt otillräckligt. Enligt bolagetsuppfattning borde beskattning inte komma i fråga så längekonsolideringskapitalet understiger av de försäkringstekniska skulderna. Mitt förslag: Spärregeln ändras så att de försäkringslekniskaskulderna avseende sjuk- och olycksfallsförsäkring vid tillämpning av regelnräknas upp med en femtedel. Förslaget i framställningen: Samma som mitt, dock atlförslaget i framställningen endast avsåg gruppsjukförsäkring som meddelalsenligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbetsmarknadenshuvudorganisationer. Remissinstanserna: RSV avstyrker framställningen med hänvisningtill all framställningen avser endast det nu aktuella bolaget och till all ettbifall skulle leda lill ytteriigare komplikationer i ett redan nu mycketkomplext lagstiftningsområde. i har frän laxeringsut-gångspunklinte någon erinran mot framställningen. , Svenska försäkringsbolags rik.sförbund.Folksam och SPP tillstyrker framställningen, men föreslår att spärregeln idess nya ulformning bör omfatta all sjukförsäkringsverksamhet, dvs. inte enbartden som bedrivs av AMF-s. Skälen för mitt förslag: Grunden för framställningen äruppfattningen atl behovet av konsolidering i försäkringsrörelse som avsersjukförsäkring är större än i annan livförsäkringsrörelse. sida har framhållils alt skadeutfallet isjukförsäkringsverksamhet har visat kraftiga fluktuationer. Inspektionen harvidare framfört den synpunklen att tillfälliga ökningar av tillgångarnasmarknadsvärden inte bör leda till ökad inkomstbeskattning så längekonsolideringsnivån är otillräcklig. Det är givetvis ell allmänl intresse attbeskattningsreglerna inte äventyrar livförsäkringsanstalternas möjligheter attinfria sina försäkringsåtaganden. Vid utformningen av reglerna för dessaföretag har delta beaktats i slor utsträckning. Mol bakgrund av ivad somanförts i ärendet är jag emellerlid böjd att instämma i att ett behov av yllerligarekonsolidering utan beskattning kan föreligga jusl i sjukförsäkringsrörelse. Jagkan därför bilräda del yrkande om ändring i bestämmelserna som framställts. Prop.1984/85:144 15 Frågan om en ökning av utrymmet för skattefrikonsolidering i sjukförsäkringsrörelse är av helt underordnad betydelse förandra försäkringsföretag än just AMF-s genom att den verksamheten i övrigaföretag utgör en begränsad del av den totala rörelsen. Även om så är fallet anserjagall en ändring av reglerna av principiella skäl inte bör begränsas till attavse enbart sjukförsäkring som grundas pä kollektivavtal utan sjukförsäkringsrörelseöverlag som bedrivs av livförsäkringsanstalter. Av försäkringstekniska skälbör även olycksfallsförsäkring omfattas av den särskilda avdragsbestämmelsen. Jag föreslär således att spärregeln kompletteras med ensärbestämmelse för sjuk- och olycksfallsförsäkring av den innebörden att deförsäkrings-tekniska skulderna för sådan försäkring fär räknas upp med enfemtedel. Det är angeläget atl de nya reglerna kan tillämpas snarasl. Detla börkunna ske ulan särskilda olägenheter redan vid taxering. Jag vill vidare göra följande påpekanden när det gäller deförfattningsändringar som är erforderliga. I samband med slopandet av den kommunala beskattningen avjuridiska personer upphävdes ett stort antal bestämmelser i , bl.a. den här akluellaspärregeln. Motsvarande bestämmelser infördes i stället i SIL. Ändringarnaskedde genom lagen (1984: 1060) om ändring i KL och lagen (1984:1061) omändring i SIL. Dessa båda lagar trädde i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. Äldre beslämmelser skall dock fortfarande lillämpasvid nämnda taxering i fråga om skattskyldiga som då taxeras för beskaltningsårsom har påbörjats före . Detta innebär att den av mig föreslagna ändringen i SIL färgenomslagskrafl först års taxering För att mitt förslag skall fä effekt vid taxeringsyns den lagtekniskt lämpligaste lösningen vara att bestämmelserna tas in i ensärskild lag som blir lillämplig endasl vid denna taxering. Jag vill slutligen nämna att en rent språklig ändring gjortsi lagrummet, genom alt uppräkningen anges i procent av de försäkringstekniskaskulderna och inte som en kvotdel av skulderna. 4 Preliminärskatt på vissa livräntor 4.1 Bakgrund beslulade om en förändring av den skallemässigabehandlingen av egendomsöveriåtelser, vid vilka köpeskillingen utgår i form avlivränta eller annat periodiskt utgående belopp. Ändringen innebar attsärregleringen av denna lyp av vederiag för framtiden skulle upphöra (prop.1983/84: 140, SkU 52, rskr 360. SFS 1984:498). hade den ordningen gälll att en sådanegendomslivränta togs lill Prop.1984/85:144 16 beskattning hos mottagaren allt efter som beloppenutbetalades. Utfallande belopp betraktades som inkomst av tjänst hosmottagaren. Utgivaren kunde under vissa förutsällningar erhålla avdrag förutgivna belopp som allmänt avdrag. Genom lagstiftningen komegendomslivräntorna att inordnas i de allmänna bestämmelserna för beskattningvid egendomsöverlåtelser. Den successiva beskattningen ersattes medrealisationsvinstbeskattning eller i förekommande fall beskattning i denförvärvskälla, i vilken den överlåtna egendomen ingick medan köparens rätt tillavdrag för utbetalade belopp upphörde. Äldre bestämmelser tillämpas dock i frägaom periodiskt vederlag på grund av avyttring av egendom som ägl rum före den Ijuli 1984. Lagstiftningen innebar således att livränta eller annatvid överiåtelsen periodiskt utgående belopp inle längre skall beskattas underinkomst av tjänst och medförde bl.a. ändringar i 19 och 31 §§, 32 § I mom. samtpunkt 5 av anvisningarna till 46 § KL. I lagstiftningen behandlades däremotinte frågan om preliminär skatt på sådana livräntor. För uttag av preliminär skatt finns två skatleformer.preliminär A-skalt och preliminär B-skalt. Preliminär A-skatl kan i principutgå endast för inkomsl av tjänsl. Med inkomst av tjänst avses i dettasammanhang i princip detsamma som i KL. 3 § 2 mom. tredje slycket uppbördslagen(1953: 272), UBL har sålunda i stort sett samma innebörd som 31 § andra stycketKL. Mitt förslag: 3 § 2 mom. tredje stycket UBL ändras så attdel framgår alt preliminär A-skatl inte skall utgöras för intäkl av livräntasom utgår annorledes än på grund av försäkring om livräntan utgörs av s.k.egendomslivränta. Skälen för mitt förslag: Den tidigare nämnda ändringen av31 S KL innebär-all livränta som utgör vederlag vid avyttring av egendom intekan beskattas som inkomst av tjänsl. Motsvarande beslämmelse bör införas i 3§2 mom. tredje slyckel UBL. Den nya bestämmelsen bör träda i kraft . Äldrebestämmelser bör dock gälla i fråga om livränta som ulgår på grund av egendomsöverlålelsesom ägt rum före den , eflersom sådana livräntor även framdeleskommer att utgöra inkomst av tjänst. 1984/85:144 17 1enlighet med vad jag anfört har inom upprättats förslagtill 1. lagmed tillfälliga beslämmelser för beskattningen av viss försäkrings rörelse, 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272). Lagförslagenär enligt min mening av så enkel beskaffenhet atl lagrådets hörande skullesakna betydelse. Jaghemställer atl regeringen föreslår att anla förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposilionföreslå atl anta de förslag som föredraganden har lagl fram. Prop.1984/85:144 18 Sammanställning av remissyttranden över framställning frånUtländska angående ändring i beskattningen av utländskaskadeförsäkringsanstalter Framställningen avstyrks av , allmännaombudet för mellankommunala mål, i Slockholms län.Riksskatteverket anför: Som framhållits ovan är jämförelser mellan svenska ochutländska bolags skattekostnader i inte helt relevanta. RSV anserdärför att den vid lidigare revisioner tillämpade jämförelsemetoden fortfarandebör användas och har inhämtat uppgifier om de svenska bolagens överskott avsjöförsäkringsrörelse enligt försäkringsinspektionens beräkningar. Uppgifternahar sammanställts på bilaga I och 2. Som framgår därav varierar resultaten kraftiglmellan åren. Variationerna är cykliska, förmodligen beroende på all premiernaanpassas till skadekostnadsutvecklingen med eftersläpning. De stora fluktuationerna innebär svårigheier altfastställa ett procenttal för nettointäkten som med någorlunda säkerhetöverensstämmer med de svenska anstalternas resultat. Det genomsnittligaöverskottet för och är betydligt högre än5%. För är överskottet lägre än men högre än det avföreningen föreslagna . Med hänsyn till fluktuationerna är del enligt RSVsmening motiverat att schablonintäkten ligger i nivå med det genomsnittligaresultatet för . RSV är därför f n inte berett all tillstyrkaen sänkning av schablonintäkten av sjöförsäkrings- saml land- och lufttransportförsäkringsrörelse. Allmänna ombudet för mellankommunala mäl delar riksskatteverketsuppfattning. anser att den jämförelse som föreningen görinte kan läggas till grund för ett ställningstagande i fråga om ändradschablonintäkt för sjöförsäkring. Skattebeloppen för de svenska anstalterna harframkommit efter hänsynstagande till reserveringar och avskrivningar och tillresultatet av finansförvaltningen. Motsvarande siffror för reserveringar m mför utländsk anstalts moderbolag i utlandet är inte kända för svenska myndigheler. Resultatet för olika slag av försäkringar varierar bådemellan olika försäkringsanslalier och mellan åren. Det sisla torde inle minstvara fallet inom sjöförsäkringsbranschen. anser därför att enjämförelse i och för sig bör avse än de högst somföreningens jämförelse avser. Eftersom en skallejämförelse i procent av premieintäkternainte kan bli helt rättvisande mellan utländska och svenska anstalter med hänsynlill betydelsen av reserveringar mm, borde enligt länsslyrelsens mening ävennågon slags resultatsjämförelse göras mellan utländska och svenska anstalter. 1984/85:144 19 erinrar om alt både gränsdragningen mellanolika slag av skadeförsäkringar och den schablonintäkt som skall beskattas förolika slag av sådana försäkringar har ändrats sedan schablonbeskattningenför utländska anstalter tillkom. Med hänsyn till dessa ändringar och eftersomförsäkringsanstalternas resultat kan förändras både lotalt för anstalten ochför vissa slag av försäkringar, anser att frågan om en ändring avschablonintäkten för sjöförsäkring inte bör avgöras utan att en undersökningockså görs, huruvida schablonintäkten för annan skadeförsäkring än sjöförsäkringbör ändras (schablonintäkten ändrades i detta fall från 3 till 2procent). finner med hänsyn till det anförda, att detav föreningen presenterade materialet inte utgör tillräcklig grund för altlänstyrelsen skall tillstyrka en sänkning av schablonintäkten för sjöförsäkringför utländsk försäkringsanstalt. Förslagel lillslyrks av Försäkringsinspeklionen, och . UFF:s förslag innebär atl lönsamheten inom skilda grenarej längre ulgör grund för beskattning av utländska bolag. Motivet tillsänkningen från 5 till 2 procenl är alt de ulländska bolagen därigenom kommeratt få en skatl som bättre svarar mot vad de svenska"sjöaktiebolagen" f n betalar i skatt (i ) pä hela sin verksamhel,dvs inte enbart på den direkla sjöförsäkringsrörelsen i . Delta synsättredovisades på följande sätl i Försäkringsiidningen 5/81 i samband med etlförslag av om en höjning av inläkisprocentlalen(från 2 lill 4) för ulländska bolag som här bedriver skadeförsäkringsrörelseannan än sjöförsäkrings-sami land- och lufttransportförsäkringsrörelse: "De av riksskalteverket angivna procenttalen föröverskotten i de svenska anstalterna moisvarar inle de överskott som enligt kommunalskalielagenskall anses utgöra beskattningsbar inkomst. En rikligare väg bör vara all konstatera vilken skalt desvenska försäkringsanstalterna faktiskt erlagt under en sekvens av är och atlpä grundval av dessa tal beräkna vilken schablonintäkt för de utländskaanstalterna som skulle ge ungefärligen samma beskattning." förslag som hade grundats på deovannämnda lönsamhetskriterierna avslogs av regeringen i beslut . Under förulsättning alt det i nyssnämnda citat föreslagnasynsättet är i linje med den rådande kommunalskattelagstiftningens intentionerfinns del, i del av UFF lämnade materialet, stöd för en sänkning från 5 lill 2procent. Om detta material sedan skall anses vara tillfyllest kan dockdiskuteras. Materialet som UFF presenterar bygger på uppgifter iSvensk (tabellerna I och 2). Det innehåller i stort settdala på vad Atlanlica och sjö belalal i skalt på samtligasina verksamhetsgrenar. De sökta jämförelsetalen har erhållits genom att"skatter och andra allmänna avgifter" satts i relation tili"premieintäkten för säväl direkt som indirekt försäkring". Nägonannan jämförelse är heller knappasl möjlig då tex de svenska bolagen iallmänhet inte betalar någon skatt i på överskottet inom en enskildgren. Ett ev överskott överförs i slor utsträckning till obeskattade reserveroch beskattas i allmänhet försl vid en ev framlida likvidation. Dettaförhållande visar sig också tydligt i de övriga uppgifter som UFF presenterar. Prop.1984/85:144 20 Försäkringsinspeklionen som utgår från att beskattningenav ulländska försäkringsanslalier för deras skadeförsäkringsverksamhei iSverige skall te sig skälig i jämförelse med beskattningen i av svenskaskadeförsäkringsbolag tillstyrker det av lämnade förslaget. Den principiella syn för beräkning av ulländskabolags nettointäkter som förslaget vilar på rymmer emellertid många mättekniskaproblem. Enligt inspektionens mening bör dessa bli föremål för närmareöverväganden för att man om möjligt skall ha klara regler atl utgå från omfrågan om lämpligare nettointäktsberäkning på nytl aktualiseras. Med en kommunalskatt på och en statlig skatt på 40%blir det samlade skatteuttaget av intäkten. Om man medger de utländska skadeförsäkringsanslallernaatt även i vad avser sjöförsäkringsrörelse till-lämpa en inläktsschablon på 2%av premieinkomsten skulle deras skatt då uppgå till 1,av premieinkomsten.En jämförelse med den skatt som erlägges av motsvarande svenska bolag visar däatt vissa svenska bolag skulle komma att erlägga en högre skatt än de utländskaanstalterna medan övriga svenska bolag skulle erlägga mindre skatl. Schablonbestämningen i kommunalskattelagen av den antagnavinsten för ulländska försäkringsbolag har varit avsedd att följabeskattningsutvecklingen för motsvarande svenska försäkringsbolag. Om ocksåofullkomlig torde den ovan gjorda jämförelsen vara den enda som kan göras. Mot denna bakgrund har riksförbundet ingen invändning molatt de utländska försäkringsanstalterna skulle få lillämpa inläktsschablonen 2%av premieinkomsten även för sjö- och transportförsäkring. har inget att erinra mot föreningens hemställan omatt de utländska skadeförsäkringsanstalternas intäktsschablon ändras så att denockså för sjö- saml land- och lufttransportförsäkringsrörelse fastställs lill 2procent av premieinkomsten. Prop.1984/85: 144 21 Sammanställning av remissyttranden över en framställningfrån Arbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsaktiebolag om ändring ireglerna för beskattning av .sjukförsäkringsrörelse. Riksskdiieverkcl avstyrker frnmstnllningen och anför: Såvitt framgår av framställningen frän Arbetsmarknadsförsäkrinpar,sjukförsäkringsaktiebolag skulle ett bifall till framställningen innebära införde en speciallagstiftning som avsäg uteslutande della bolag. Enligt RSVsuppfattning är sädan speciallagstiftning i princip främmande för svensk rätt. För RSVsvidkommande skulle etl bifall till framställningen innebära ytterligare en komplikalioni etl redan nu mycket komplext lagstiftnings-område. Verket vänder sigprincipiellt mot sädana förändringar i skattelagstiftningen som verkar ikomplicerande riklning. i har frän taxeringssynpunktinget att erinra mot förslaget. Övrigaremissinstanser tillstyrker framställningen, med tillägget alt den föreslagnaändringen bör omfatta all sjukförsäkringsverksamhet. Sjukförsäkring är en verksamhel som under de senaste tvädecennierna, i förhällande till annan personförsäkringsvcrksamhel, uppvisatkraftiga fluktuationer ifråga om skadeutfallet. Detta gäller speciellt ifrågaom ska-deavvecklingen av redan inträffade försäkringsfall. Detta har medförtatt de försäkringstekniska grunderna med jämna mellanrum har behövt förstärkas.Motsvarande förstärkningar av de försäkringstekniska skulderna har hittillskunnat göras genom atl konsolideringsmedel har kunnat tas i anspråk. Av soliditetsskälär det viktigt atl konsolideringsnivån i ett bolag hälls pä entillfredsställande nivä. Tillfälliga ökningar av tillgångarnas marknadsvärdenbör dä inte leda lill ökad inkomstbeskattning sä länge konsolideringsnivåninte kan anses betryggande. Mot bakgrund av det ovan anförda vill inspektionen intemotsätta sig föreslagen ändring av 30 S 2 mom. kommunalskattelagen men anser iså fall att den ändrade lagstiftningen bör utformas så att den omfattar allsjukförsäkring bedriven av inländsk livförsäkringsanstalt. Spärregelns syfte är atl förhindra beskattning avotillräckligt konsoliderad rörelse i livförsäkringsanstalt. Med sin långaerfarenhet av sjukförsäkringsrörelse delar uppfattningen alt ettkonsolideringskapital pä av de försäkringslekniska skulderna är helt olillräckligtför sjukförsäkring. En höjning av de till synes enligt meningvara väl avvägd för att konsolideringskapitalet inle längre skall kunnabetraktas som otillräckligt. AMF-sjukförsäkring har i sin hemslällan föreslagit atldenna ändring i spärregeln enbari skall avse "sådan gruppsjukförsäkringsom meddelas Prop.1984/85:144 22 enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens huvudorganisationer". Eftersom AMF-sjukförsäkring är detenda livbolag som enbart bedriver sädan sjukförsäkringsrörelse kan en sådan avgränsningvara naturlig. Principiella skäl synes dock tala för att denna speciellatillämpning av spärregeln utvidgas lill att gälla all sjuk- och olycksfallsförsäkring i livför säkringsanstalt. I de flesta livförsäkringsanstalter ingår sjuk- ocholycksfallsförsäkringsrörelsen som en ganska obetydlig del av hela rörelsen.Anstaltens lotala konsolideringssitualion påverkas därför endast obetydligt avden delen av verksamheten.