prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — I nuvarande lagstiftning om föräldraförsäkringensaknas ett uttryckligt stadgande som likställer en rättslig vårdnadshavare, sominte är förälder men som har den faktiska vården om barnet, med förälder vidtillämpning av bestämmelserna om föräldrapenning. En sådan vårdnadshavareövertar i stor utsträckning en biologisk förälders skyldigheter och rättighetergentemot barnet. Han bör därför också ha tillgång lill de olikaföräldrapenningförmånerna. / äktenskapsliknande förhållanden, där den enaparlen har ett barn till vUket den andre inte är förälder, har den senare f.n.inte rätt tiU föräldrapenning om inte parterna har eller har hafl någotgemensamt barn. I flera riksdagsmotioner har begärts attföräldrabegreppet skall utvidgas till att gälla även denna grupp. När det gäller att ordna barntillsyn i akutasituationer då barn insjuknar kan de nuvarande reglerna, att en samboendeperson som inte är förälder till barnet inte kan använda föräldraförsäkringen,medföra problem med tillsynen av del sjuka barnet. Reglerna upplevs somomotiverade och byråkratiska. Detta särskilt som den samboende får rätt tillföräldrapenning för att vårda den andres barn så snart parterna får ett gemensamtbarn eller gifter sig med varandra. Den tiUfälliga föräldrapenningen är entidsbegränsad förmån som är avsedd att täcka behovet av ersättning förinkomstförlust vid vård av bara i akuta situationer. I familjer där man ochkvinna stadigvarande lever samman och gemensamt vårdar den enes barn får detanses naturiigt att de även hjälps åt med tiUsynen av barnet om detta bUrsjukt. Det bör vara en fördel även för barnet om tillsynsfrågan kan lösas pådetta sätt. Utredningen har pekat på den generella tilläggsregelför samtliga familjeanknutna bidrag som socialpoUtiska samordningsutredningenskisserat, nämligen att med gifta likställa man och kvinna som stadigvarandelever samman under äktenskapsliknande förhållanden. Samlevnadsförhållandet börbedömas med hänsyn till varaktigheten i förhållandet, förekomsten av gemensambostad och ekonomisk hushållsgemenskap samt om barn vårdas gemensamt. Jag anser i likhet med utredningen och flertaletremissinstanser att en tilläggsregel bör införas för den tillfälliga föräldrapenningenför att möjliggöra för samboende att kunna vårda den andres barn. Kravet på att ett samboende skall ha någorlundavaraktighet bör anses uppfyllt om en samboende man och kvinna är kyrkobokfördapå samma adress. Vidare bör krävas att den samboende vid uttag av tUlfälligföräldrapenning intygar att han bor tillsammans med barnets förälder underäktenskapsliknande förhållanden. kan vid behov på ett enkeltsätt kontrollera uppgiften om kyrkobokföring. Det kan tilläggas att 1984/85:78 78 försäkringskassornai dag har begränsade möjligheter att upptäcka att en person begärföräldrapenning för vård av samboendes barn utan att vara berättigad därtill.En ändring av föräldrabegreppet för tUlfällig föräldrapenning innebär därförförmodligen inte någon direkt utökning av försäkringens kostnader utan blirsnarare etl fastslående av ersältningsrätten för en typ av fall där ersättningi många fall redan utges. Jag är däremol inte beredd att låta samboende fårätt att uppbära övriga föräldrapenningförmåner, som ju avser planeradföräldraledighet. Dessa förmåner bör förbehåUas föräldrarna. Till den som har tagit emol ett barn förstadigvarande vård och fostran (fosterföräldrar) utges i flertalet fallfosterlön. Fosterlönens arvodesdel avser inkomster för utfört arbete och Uggertill grund för beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). Genom enlagändring infördes beslämmelser som innebär att SGI förfosterföräldrar, som också har inkomst från annal arbete, delas upp i en delsom avser fosterlönen och en del som avser inkomst från annat arbete. Fosterföräldrar, som under sjuk- ellerföräldraledighet fortsätter att vårda fosterbarnet och uppbär ersättning förvården, kan få sjukpenning eller föräldrapenning som svarar mot utebliveninkomst av det andra förvärvsarbetet. Däremot utges inte ersättning för dendel som motsvarar fosterlönen. Kan fosterföräldern inte fortsätta vårdafosterbarnet under sjukdom eller föräldraledighet, utges ersättning med beloppsom avser såväl den utebUvna fosterlönen som den förlorade inkomsten från annatarbete. Utredningen har ansett att fosterföräldrar i dennasin egenskap inte bör ingå i den personkrets som kan bli berättigad tiU densammanslagna föräldrapenningen, med hänsyn till att de i regel uppbär fosterlönsom i sin tur reducerar föräldrapenningen. Jag delar utredningens uppfattning attfosterföräldrar inte bör ingå i den personkrets som kan bli berättigad till densammanslagna föräldrapenningen vid vård av fosterbarn. Förmånen har med sinnuvarande utformning begränsad betydelse och föräldrarna får i regel fosterlön.Detta bör dock inte gälla fosterföräldrar som tar emot barn i avsikt attadoptera det. Dessa föräldrar får oftast inte fosterlön de väntarpå att adoptionen skall, genomföras. Närdet gäller fosterföräldrar som får ett eget barn innebär nuvarande regler attinte bara den inkomstrelaterade ersättningen utan även föräldrapenningensgarantibelopp kan reduceras med hänsyn till fosterlönen. Har föräldern en SGIunder . som gmndas på fosterlön, är han berättigad tillföräldrapenning med garantibeloppet minskad med den sjukpenning som grundas påinkomst av fosterlönen. Detta medför bl.a. att en fosterförälder som får etteget barn helt kan gå miste om föräldrapenningens garantibelopp eller fåendast några kronors ersättning . Utredningen anser att fosterföräldrarsom får egna barn bör ha möjlighet att få garantibeloppet utan reduktion medhänsyn till fosterlönen. 1984/85:78 79 gällerfosterföräldrar som får egna barn och har inkomst av såväl fosterbarnsvård somannat förvärvsarbete, skulle föräldrapenningen liksom minskas med denersättning som grundas på inkomst av fosterlönen. Ersättningen skulle dockaldrig gå under garantinivån. Jag anser i likhei med ulredningen allfosterföräldrar som får egna barn bör tillförsäkras en föräldrapenningmotsvarande lägst garantinivån. Det är inte minst viktigt för att underlättaatl fosterbarnet får stanna i sin invanda miljö även under fosterföräldernsföräldraledighet. Ändringen kan också ha en positiv effekt vid rekrytering avfosterhem. 3.3Rätt att behålla tidigare sjukpenninggrundande inkomst vid föräldraledighet Mittförslag: En förälders sjukpenninggrundande inkomsl (SGI) skall inte sänkasunder den tid föräldern helt eller delvis är ledig från sitt förvärvsarbete förvård av barn, som inle har uppnått elt års ålder. Även föräldrapenning som lasut under nästkommande år får beräknas på den SGI föräldern hade vid utgången avdet första året efter barnets födelse om denna är högre än gällande SGI. Som f.n. gäller skaU en kvinnas SGI inte hellersänkas om hon slutar förvärvsarbeta eller minskar sin arbetstid tidigast sexmånader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen. I de fall som avses får SGI också anpassas tilllöneutvecklingen inom yrkesområdet. Utredningen:Har pekat på möjligheten att införa en vilande SGI men har inte lämnat någotförslag bl.a. med hänsyn tiU att sjukpenningkommittén behandlade frågor om SGI. Remissinstanserna:Har inte tagit upp frågan. Skälenför mitt förslag: Enligt föreskrifter som utfärdat får enkvinnas SGI inte sänkas , om hon slutar förvärvsarbetaeller minskar sin arbetstid tidigast före den beräknade tidpunktenför barnets födelse. Vidare skall en förälders SGI inte sänkas under den tidföräldern är helt eller delvis ledig från sitt förvärvsarbete för vård avbarn, som inte har uppnått eft och . Detsamma gäller underden tid en förälder i oavbruten följd är ledig och erhåller hel föräldrapenningeller en andel därav som åtminstone svarar mot arbetstidens nedsättning. Bestämmelserna om att SGI inte får sänkas underviss tid efter barns födelse tillkom i syfte att tillförsäkra förvärvsarbetandekvinnor ett bibehållet försäkringsskydd efter barnsbörden ävenom de inte åtempptar förvärvsarbetet. Regeln innebär också att en förälder kanfå 1984/85:78 80 föräldrapenningmed sjukpenningbelopp vid elt nytt barns födelse även om denne inte haftförvärvsinkomst som motsvarar försäkring över garantinivån förebarnets födelse. Jag har tidigare behandlat detta kvalifikationskrav (avsnitt2.4.4). Den beskrivna regeln medför dock - som ävenutredningen påpekat - att en kvinna som stadigvarande börjar förvärvsarbeta imindre omfattning än tidigare , kan bli berättigadtill föräldrapenning för tUlfällig vård av barn eller sjukpenning med etl högrebelopp än vad hennes inkomstbortfall ger anledning till. Om t.ex. kvinnan haftetl heltidsarbete före barnets födelse behåller hon sin SGI under 18 månaderäven om hon stadigvarande övergår till atl arbeta deltid, t.ex. halvtid. Viduttag av sjukpenning eller föräldrapenning för tillfällig vård av barn utgesersättning i förhållande till den tidigare heltidsförtjänsten (gällande SGI).Hennes inkomstförlust motsvarar dock endast inkomst från deltidsarbetet. Honblir därmed överkompenserad från försäkringen. Jag anser det väsentligt alt försäkringens reglerär så utformade atl föräldrar kan få föräldrapenning med belopp motsvarandelidigare inkomst även vid ytterligare barns födelse även om de inte hinneruppfylla försäkringens kvalifikationsvillkor därför att de varit helt ellerdelvis lediga från arbetet för att vårda elt tidigare barn i familjen. Under första tiden efter barnets födelse är någonav föräldrarna i regel helt eUer delvis ledig från arbetet och tar utföräldrapenning. Avbrott i uttag av föräldrapenning kan ske på grund av sjukdomeller tillfälligt arbete. Det är då också befogat att föräldern har helaförsäkringsskyddet kvar. Jag anser det däremot inte riktigt att regeln är såutformad att andra försäkringsförmåner kommer att utges med belopp somöverstiger förälderns inkomstförlust när föräldern har återgått merastadigvarande i arbete. Jag föreslår att bestämmelserna ändras så attförälderns SGI inte sänks under den fid föräldern är helt eller delvis ledigför vård av barn på gmnd av bams födelse, dock längst till dess barnet fyllerett år. För tid därefter bör sjukpenning och tillfällig föräldrapenningberäknas enligt den SGI som fastställs med hänsyn till den beräknade framtidainkomsten av förvärvsarbete. Med förälder avses här även en adoptivförälder. Den SGI föräldern hade vid utgången av det förstaåret efter barnets födelse bör dock stå kvar som en form av vilande SGI somtillämpas vid beräkning av föräldrapenning om denna SGI är högre än gällandeSGI. Föräldrarna får således en bibehållen rätt till föräldrapenning enligt denursprungliga höga nivån även om någon av dem övergår tilldeltidsarbete eller är t.ex. hemarbetande på heltid. Om kvinnan vid utgången av efterbarnets födelse åter är gravid med beräknad nedkomst bör honha rätt till föräldrapenning enligt den vilande SGl:n om den är högre än hennesgällande SGI. Detta innebär att kvinnan i princip behåller föräldrapenningensursprungliga ersättningsnivå även om hon har förkortat arbetstiden eller 1984/85:78 81 slutatförvärvsarbeta meUan två barns födelse, under förutsättning atlbarnen föds inom . 4Rätt till omplacering eller ersättning under graviditet 4.1 Bakgrund En blivande moder kan ta ut föräldrapenning fr.o.m.den före barnets födelse. Den ersättningstid som tas ut föreförlossningen minskar dock den tid som kan tas ut efter barnets födelse. Mot bakgrund av att reglerna om sjukpenning ochföräldrapenning ansågs missgynna kvinnor med fysiskt påfrestande arbete, somofta tvingades ta ut föräldrapenning före barnets födelse, infördes dennuvarande havandeskapspenningen (prop. 1978/79:168, SfU 1978/79:24,rskr 386). Havande-skapspentungen avser att tillförsäkra gravida kvinnorersättning från den allmänna försäkringen under graviditetens slutskede i defall havandeskapet har satt ned kvinnans förmåga att utföra uppgifterna i sittförvärvsarbete med minst hälften och hon inte kan omplaceras till annat mindreansträngande arbete. Ersättningen kan utges tidigast fr.o.m. den 60:e ochlängst t.o.m. den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnetsfödelse, dvs. Ca 10 000 kvinnor uppbärhavandeskapspenning. Den genomsnittliga ersättningstiden var . I föräldraförsäkringsutredningens uppdrag ingickbl.a. att göra en genomgång av de praktiska erfarenheterna av omplacerings- ochersättningsreglema för havandeskapspenning och undersöka behovet av ochmöjlighetema att genomföra förenklingar i regelsystemet m.m. Utredningen hargenom flera undersökningar klarlagt hur havandeskapspenningen används. Vidarehar sambanden mellan uttag av havandeskapspenning, sjukpenning ochföräldrapenning studerats. Utredningen har bl.a. i samarbete medriksförsäkringsverket genomfört en statistisk undersökning avseende uttag avförsäkringsersättning (sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning)för ett urval kvinnor som har fått barn och jämfört detta med sammakvinnors uttag av försäkringsersättning före graviditeten.Undersökningen visade bl.a. att fler av kvinnorna var sjukskrivna någontid av graviditeten än . Antalet uttagnasjukpenningdagar var mer än fördubblat under graviditeten i förhållande tilluttaget . av de kvinnor som ingick iundersökningen hade tagit ut mer än 30 dagars försäkringsersättning under detvå sista graviditetsmånaderna. Föräldrapenning föie födelsen var dendominerande ersättningsformen och svarade för lika stor del av de ersattadagarna som havandeskapspenning och sjukpenning tillsammans. Utredningen har även studerat ca 1 600havandeskapspenningärenden . Denna undersökning visar bl.a. att ca10 % av de gravida 6 1984/85. 1 saml Nr 78 1984/85:78 82 kvinnornaansöker om havandeskapspenning. Drygt två tredjedelar av ansökningarnabeviljas. Största andelen ansökningar om havandeskapspenning gäller kvinnorsom arbetar inom hälso- och sjukvården. Andelen ansökningar var stor även inomyrkeskategorierna tillverkningsindustri, servicearbete, jordbruksarbete m.m. Totalt visade undersökningen att de grupperarbetstagare, som vid införandet av havandeskapspenningen antogs haarbetsuppgifter som kunde vara besvärliga att utföra under graviditetensslutskede, till stor del också är de som fått havandeskapspenning. föreslår i sittbetänkande en utvidgad rätt till omplacering och, om omplacering inte kanordnas, rätt till havandeskapspenning för de kvinnor som tvingas avstå frånsitt förvärvsarbete på grund av atl arbetsmiljön medför risk för fosterskador.En förutsättning för rätt till ersättning är att kvinnan har avstängts frånarbetet enligt föreskrifter som utfärdats med stöd av 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen (1977:1160). Den nu gäUande havandeskapspenningen föreslåsbibehåUen med vissa mindre ändringar i ansökningsförfarandet som syftar tillatt ge ett bättre underlag för försäkringskassornas bedömning av rätten tillersättning. Vidareföreslår utredningen ett tillägg i sjukförsäkringsbestämmelserna för attklarlägga gravida kvinnors rätt tUl sjukpenning i samband med bl.a.flerbarnsgraviditet och Rh-immunisering, där tveksamhet om ersättningsrättenfortfarande kan förekomma. Remissinstanserna är i allmänhet positiva tillutredningsförslagen. För egen del kan jag i huvudsak ställa mig bakomutredningens förslag, som bl.a. innebär att rätt till ersättning från denallmänna försäkringen införs för gravida kvinnor som avstängs från sitt arbetepå grund av att arbetsmiljön kan förorsaka fosterskador. I första hand skalldock kvinnan omplaceras och jag föreslår därför en ändring iföräldraledighetslagen så att arbetsgivarens omplaceringsskyldighet utvidgastill dessa fall. Förutom dessa ändringar i föräldraledighetslagenoch reglerna för havandeskapspenning behandlar jag även vissa ändringar isemesterlagen som bl.a. innebär att frånvaro från arbetet under tid dåhavandeskapspenning utges görs semesterlönegrundande. 1 de frågor som rörföräldraledighetslagen och semesterlagen har jag samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet . Den nytillkomna ersättningsrätten för gravidakvinnor bör anknytas till den nuvarande havandeskapspenningen, för vilken jagföreslår vissa mindre ändringar. När det gäller rätten tiU sjukpenning undergraviditet föreslår jag ett tillägg i sjukförsäkringsbestämmelserna somfastslår en gravid kvinnas rätt till sjukpenning när hon behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med flerbarnsbörd och vid vissaimmuniseringstillstånd. 1984/85:78 83 4.2Utbyggnad av det ekonomiska skyddet genom havandeskapspenning Havandeskapspenningen utgör en särskildinkomstersättning i de fall kvinnan inte kan fortsätta sitt arbete undergraviditeten på grund av arbetets art eller risker i arbetsmiljön. Jag delar utredningens synpunkter och uppfattningatt havandeskapspenningen för de kvinnor, som på grund av fysiskt påfrestandearbete inte kan fortsätta sitt förvärvsarbete under graviditetens slutskede,bör bibehållas i sin nuvarande utformning men med ett delvis ändratansökningsförfarande. Jag föreslår dessutom nya regler om ersättning tUlgravida kvinnor vilka arbetar i en mUjö som kan medföra risk för fosterskador.Dessa regler kommer i stor utsträckning att anknyta till den nuvarandehavandeskapspenningens regelsystem. Den kritik som har riktats mot tillämpningen av dennuvarande havandeskapspenningen har framför allt avsett bedömningen av vad somkan anses som fysiskt påfrestande arbete. Jag delar även här utredningensuppfattning alt det inte torde vara möjligt att närmare precisera dettabegrepp. Utvecklingen av rättspraxis och försäkringskassornas utredningar genomarbetsplatsbesök får dock antas leda till en enhetligare bedömning. Mittförslag: Rätten till omplacering under havandeskap utvidgas till att omfatta dekvinnor som avstängs från sitt arbete enligt föreskrifter som meddelats medstöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag frånsett att utredningen har ansettatt kvinnan inte skall behöva acceptera en omplacering som hon inte har fåttbesked om under efter det hon anmält behovet av omplacering tillarbetsgivaren. Remissinstanserna:Flertalet tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. påpekar att det ärangeläget att gravida kvinnor ges möjlighet att fortsätta sitt förvärvsarbeteunder graviditeten. Så sker också i stor utsträckning genom attarbetsuppgifterna underhand anpassas till kvinnans förutsättningar. 1 mindreföretag är dessa möjligheter dock ofta begränsade. ställer sig tveksamt tillatt omplaceringskravet behålls och anför bl.a. att ett slopat omplaceringskravmedför minskade administrationskostnader. 1984/85:78 84 Försäkringsrätten för och anser alt kvinnan bör ha skyldighet alt acceptera enomplacering även om hon inte har fått besked om den under den första månadenefter avslängningen från arbetet. Skälenför mitt förslag: F.n. gäller att arbetsgivaren har skyldighet atl omplacera enkvinna som har etl fysiskt påfrestande arbete och inte kan fortsätta dettaunder graviditetens slutskede. Rätten till omplacering gäller f r. o. m. 60; edagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse .Under den tid somkvinnan är omplacerad har hon rätt till bibehåUna anställningsförmåner.Eftersom omplaceringsrätten inte kan göras gällande på alla arbetsplatser,begränsas den till de fall där det skäligen kan krävas av arbetsgivaren att hanerbjuder kvinnan annat arbete hos sig. Kunskaperna om sambandet mellan påverkan av olikayttre faktorer och riskerna för fosterskador är begränsade. Inteminst på arbetsmiljöområdet är läget oklart. När det gäller arbete med bly vetman emeUertid att vissa fosterskador kan uppkomma. Enligt 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen gäller bl.a. att ärbetarskyddsstyrelsen om visst slag avarbete medför särskilda risker för vissa grupper arbetstagare, kan meddelaförbud mot att arbetet utförs av arbetstagare som tillhör en sådan grupp ellerföreskriva särskilda villkor för sådana fall. Denna bestämmelse har tillkommitför att tillgodose bl.a. behovet av skydd för havande kvinnor och deras väntadebarn. Efter samråd med har arbetarskyddsstyrelsen utfärdat enkungörelse om medicinsk kontroll vid blyarbete (AFS 1982:1). En kvinnligarbetstagare som omfattas av periodisk kontroll och som blivit gravid ellerammar får inte sysselsättas i blyarbete. Inom arbetarskyddsstyrelsen pågår f.n. ettförberedande arbete med föreskrifter som berör gravida kvinnor inom andraarbetsområden. Det pågår en livlig forskningsaktivitet beträffandereproduktionsskador, inkl. fosterskador, som kan ha samband medarbetsmiljöförhållanden och andra utifrån kommande påverkningar.Reproduktionsskador är det övergripande begreppet för störningar i människansförmåga att kunna fortplanta sig. Det gäller både män och kvinnor. Tillreproduktionsskador räknas förutom missbildningar hos barnet även för tidigafödslar, låg födelsevikt, missfall (aborter), funktionella störningar underfostertiden och tidiga barnaår, cancer som inducerats i fosterUvet, störningari fortplantningen som sterilitet, impotens och menstruationsrubbningar. Sålänge arbetsmiljön inte kan anses tillräckligt betryggande för de gravidakvinnorna med avseende på risk för fosterskador finns det ett behov av attskapa ett system där dessa kvinnor antingen kan erbjudas annat arbete i säkermiljö eller, om detta inte är möjUgt, skapa ett regelsystem som ger ekonomiskkompensation när kvinnan på gmnd av lagstiftning tvingas avstå frånförvärvsarbete. Utredningen har bl.a. tagit upp frågan om att vissainfektioner kan ge fosterskador. Bäst dokumenterad är rubella (röda hund). Motrubella finns vaccin som ger effektivt skydd och har utfärdatrekommen- 1984/85:78 85 dationerför vaccinering bl.a. av barn, nyförlösta kvinnor samt kvinnor i fertil åldersom i sitt arbete utsätts för kontakt med rubellasmitta och saknar immunitet. Utredningen har framhållit att förekomsten avrubellasmitta inte är särskilt knuten tiU arbetsmiljön. Det kan därför inteanses realistiskt att skapa SärskUda skyddsregler i fråga om avstängning frånarbetet eller rätt till omplacering. I stället får kvinnorna så långt möjligtskyddas genom de förebyggande åtgärder i form av vaccinering som redan erbjuds. Jag delar utredningens uppfattning i denna frågamen vill framhålla att del givelvis även här åvilar arbetarskyddsstyrelsen attöverväga om särskilda föreskrifter bör utfärdas. Jag föreslår att arbetsgivarens skyldighet attomplacera gravida kvinnor utvidgas till att omfatta de kvinnor som avstängsfrån sitt arbele på grund av att arbetsmiljön kan medföra risk förfosterskador. Rätten fill omplacering avgränsas till de fall där kvinnanavstängs från arbetet enligt föreskrifter utfärdade med stöd av 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen. I de här avsedda fallen avstängs kvinnan från arbetetomedelbart när hon anmäler konstaterad graviditet och behov av omplacering tillarbetsgivaren. Detta kan medföra att arbetsgivaren kan ha svårt att fullgöraomplaceringsskyldigheten . Jag vill dock understryka att det förutsätts attarbetsgivaren gör ordentliga ansträngningar att ordna omplaceringen och att ivart fall de större företagen inom aktuella arbetsområden bör ha en vissberedskap för omplacering av gravida kvinnor, som i här berörda faU kan avsehela havandeskapstiden. Jag delar självfallet de synpunkter som framkommit iremissbehandlingen att det är angeläget att gravida kvinnor ges möjlighet attfortsätta med sitt förvärvsarbete under graviditeten. Kvinnan är ju fulltarbetsför även om hon på grund av risker i arbetsmiljön inte kan utföra sittvanliga arbete. Utredningens förslag att en kvinna inte skallbehöva acceptera en omplacering under graviditeten om hon inte kunnat få beskedom omplaceringen under efter avslängningen, har kritiseratsav några remissinstanser. Jag delar deras uppfattning och anser att kvinnan börha skyldighet att anta en omplacering till annat arbete även under en senaredel av graviditeten, under förutsättning att omplaceringen kan anses skälig.Det arbete till vilket kvinnan blir omplacerad bör ha en viss varaktighet ochdärför omfatta minst en månad.