prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — Den regionalaparten tillskjuter medel till basresursen med hänsyn till den plan för musikpolitiskutveckling som man redovisar som underlag för avtalsförhandlingen.Basresurserna kan senare utökas på två sätt: genom generella landsomfattandehöjningar eller genom att basresursen lillförs gmndbelopp (molsvarande) medkombination av statsmedel och regionala medel. Ulredningen ger principiella synpunkier på arbelsuppgifternai det nya centrala utvecklings- och stödorganet. Omfattningen av dess personalbör prövas med hänsyn lill uppdragel. Omdisponering från cenlral nivå lillregionala resurser kan visa sig lämplig. Det bör främst upprällhållainternationella kontakter, svara för etl riksulbud av nationella och inlernalionellaartisler, samordna vidareutbildning av konstnärlig personal i de regionalaensemblerna, medverka lill repertoarförnyelse, driva försöksprojekt av allmäntinlresse t ex inom skolan eller kommunerna. Organet bör inte fördela bidragutan tyngdpunkten skall ligga på konsultation och informalion. Utredningens förslag lämnar frilt spelmm för variationer iden regionala organisationen. I etl ekonomiskl pressal läge måsle man bygga påbefintliga resurser och mönster som redan fungerar. Det väsentliga är atl manvid den musikpoliliska planeringen i respektive landstingsområde klargör enarbetsfördelning, undviker dubbelorgani.sation, men samlidigt sprider initiativoch ansvar inte minsl lill fria och frivilliga krafter i organisalionslivel. Ulredningen framhåller atl den nuvarande organisationenför arbetsgivarparterna på musikomrädet bör ses över. Förhandlingsansvaret förinstitutioner som finansieras nästan helt med offentliga medel bör rimligeninte åvila del privala näringslivels organisationer. Del vållar också ständigakomplikationer atl organisera kultur efter statsljänstemannaavlal som sker f ninom RM. Regionaliseringen bör ses som en fortlöpande process, som redan pågårsom en konsekvens av kullurpolitiska program. I skrivelse tillregeringen önskar få medverka lill en försöksverksamhelmed ökal regionalt ansvar för IRK:s och RM :s verksamhel bl a i Norrbollenslän. Regering och riksdag har lillslyrkl förslagel. Flera landsting (,och landslingen i Sliftelsen för västsvensk musikverksamhel) önskardriva liknande projekt. Etl projekl i pågår redan. Musikpolitisktutvecklingsarbete av denna lyp fungerar som elt nalurligl led i förberedelsenför en regionaliseringsreform enligt utredningens förslag. Prop.1984/85:1 * 51 till regional musikpolitik någraprinciper för fortsatt utveckling (kap. 11) Ulredningen knyter samman sitt förslag om det gemensammaskapandet av en basresurs vid regionaliseringen av IRK och RM med del statligastödet i övrigt till musiklivel och anger vilka allmänna slödprinciper som börtillämpas i konsekvenser med kulturpolitik. Ulredningen anser den nuvarande principen med gmndbelopp lillregionala institutioner vara riktig, men föreslår atl samma princip bör kunna lillämpasäven i fråga om andra mottagare än institutioner, t ex vid ulbyggnad av basresursen. Som en fömtsättning för mångfald, yttrandefrihet ochförnyelse bör man musikpolitik fömtom den föreslagna regionaliseringenprioritera etl stöd lill de fria musikerna riktal lill arrangörsledet, specielllde s k arrangerande musikföreningarna. Hit räknas bl a kammarmusikföreningar, musikfomm,jazzklubbar, men också vissa SOR-orkeslrar, körer, blåsorkestrar osv sombedriver permanent offentlig konsertverksamhet. Folkparker och folkets hus kanockså tänkas utveckla sin verksamhet i denna riktning. Särskilda reformförslagläggs här direkl av i anslagsframslällningen /83. Ätgärdsprogrammet (kap 12) IRK och RM fömtsätts få direktiv för sin medverkan i regiona-liseringsprocessen.Personalorganisationerna skall fortlöpande della i reformarbetet. kommer kontinuerligt alt lägga konkreia detaljförslag,allt eftersom utvecklingen fortskrider. Etl riksdagsbeslut i principfrågorna bör leda tillförhandlingar mellan staten, Landslingsförbundel och Svenska kommunförbundetom en gemensam stomme för de separata avtalsförhandlingarna. bör tillsältas för alt beräkna basresurserna, sleg för slegutveckla del nya cenirala organet och i övrigt förbereda de statliga åiagandenai anslulning till regio-naliseringsprocessen. Det ligger i allas intresse, inleminsl musiklivels atl relativt snabbt genomföra förberedelser och förhandlingar.Enligt utredningens bedömning lorde en pressad ekonomisk situation snararepåskynda än fördröja regionaliseringen. 1984/85:1 52 Sammanfattning av statens kulturråds rapport (1981:5)Musik i försvaret Iregeringens uppdrag till ingick ocksä att uiredaförsvarels behov av musik och regionmusikens relalioner till försvaret. RapportenMusik i försvarei innehåller en kartläggning av försvarels behov av musik under1980-talel och en bedömning av olika möjligheter atl läcka detta behov genomregionmusiken och insatser frän andra håll. Vissa av rapportens förslag kangenomföras oberoende av framlida förändringar i den regionala musikverksamhelen. 2 Utgångspunkter för förslagen Tillutgångspunkt för rapportens överväganden och förslag ligger promemorian Musik ulomförsvarsmaklen och i statsceremoniella sammanhang, sammanställd av enreferensgrupp inom försvaret. Gruppen har lämnat detaljerade uppgifter omförsvarets beräknade behov av musikmedverkan. Med genomsnittligt spellillfällenper förband och en medverkan pä skola i form av s. k. ijänslemusik skulle del lotalaårsbehovet omkring uppgå till högst ca 1 250 konserter, fördeladeenligt följande: interna konserter, inte Omantalet förband reduceras under 1980-lalel minskar behovel i motsvarande grad. Vidarehar kullurrådel gjort etl anlal enkäter som visar etl klart intresse blandvärnpliktiga och försvarels personal för levande musik, men en kritiskinställning bland regionmusikerna till slentrianmässig medverkan i militäraceremonier. Särskilt framträder i enkätsvaren behovet av direkt dialog ominnehåll och kvalitet mellan beställare och musiker. Irapporlen konstateras atl regionmusiken utnylljas allt mindre för medverkan iförsvaret. Sålunda upptog försvarei budgeiårei 1975/76 men budgelåret1979/80 endasl av det totala anlalel produklionslimmar inomregionmusikens olika avdelningar. Prop.1984/85:1 53 Rapportens bedömningar och förslag kan sammanfattas iföljande punkler Musiken i försvaret skall ses somen del av musiklivet på samma sätt som musik anpassad lill andra traditioneroch miljöer. Kullurpolitiska och försvarspolitiska intressen sammanfallerhärvidlag i alll väsenlligl. Musikuppgiflerna i försvaret bördärför kunna lösas inom ramen för en regionaliserad organisation med garantieri avtal att ensembler kan ulföra viss Ijänslemusik vid mililära förband, vidstatsceremonier och högvakter. Försvarels behov av ijänslemusik kommer inte atlvara sä omfattande atl ensidig hänsyn lill denna musikform får hindra enpositiv utveckling av regionalt musikliv i övrigl. Stockholmsavdelningen börspecialiseras så all samtliga ca 50 musiker bildar en blåsorkesler som kanfungera i stalsceremonier, vid högvakt och i tjänstemusik. Dessa uppgifter beräknas dock fylla högst avavdelningens tjänstgöringstid. I övrigt kan avdelningen göra civila insatser iregionen och bör ingå i samma regionaliserade syslem som övriga avdelningarinom regionmusiken. Den beridna avdelningens uppgifter föreslås istörte utsträckning lösas med hjälp av frivilliga musiker. Ansvar för musik i försvaret mäste allljämlligga hos alla nuvarande avdelningar inom regionmusiken som kan medverka, bl.a. av personal- och kvalitetsskäl och med hänsyn till planering och resekostnader. Vissa ensembler bör t. v. behålla sin profil som bläsorkeslrar, ocksä av allmänt musikpolitiska skäl (svensk bläsartradilion), och sluta avtal om medverkan vid mililära förband, högvakter osv. Ansvarei för utbildning och utveck ling i militär musiktradition kan inle åvila Stockholmsavdelningen ensam utan alla de "traditionsbärare" som finns utspridda i nuvarandeavdelning ar inom regionmusiken. Ca 400 regionmusiker har lidigare varit anställda i mililärmusiken. Som led i en långsiktig utveckling bör inle minslav kulturpolitiska skäl eftersträvas atl värnpliktiga, hemvärnsmusikkårer och andra amatörer övertar en del av regionmusikens nuvarande insatser i försvaret. Härige nom blir regionensemblernas slämbesättningar mindre uppbundna för mili tärmusikaliska syften. Del finns etl stort intresse för blåsmusik i orkesterbland ungdom (bl. a. inom RSAO och musikanler). Hemvärnsmusikkårernahar ökal i anlal från 7 till 36. Försvaret bör självt ta ansvarför utbildning i mililärmusikaliska traditioner och anknyta till della breda inlresse.Här förväntas en avgörande insats från regionmusikens "traditionsbärare".Försöket med de värnpliktiga musikplutoner som påbörjar sin utbildning år 1972kommer att få stor belydelse. Det finns f. n. inom försvarei elt stigandeengagemang för förnyelse av 1984/85:1 54 Andra musikformer än blåsorkester kan alllmer komma i fråga t.ex. vid "Krigsmans erinran". Försvaretbör genom l. ex. en egen musiknämnd i samverkan med nuva rande regionmusiken och rikskonserter, hemvärnet, RSAO etc. la ansvar för utvecklingen av musiken i försvaret. Del är angelägel all skapa en levande dialog mellan musiker och beställare för alt molverka atl tradition blir slentrian. - Försvaretsfasta "abonnemang" på musik inom regionmusiken med f.n. ca 12 milj. kr. inom anslagen via försvarsbudgeten bör upphöra. Försvaret fär - liksom övriga musikarrangörer - köpa sina konserter till avtalat artangörspris. Särskilda medel för ca 1250 konserter avdelas för ändamålet. Omställningen får självfallet inle påverka regionmusikens grundresurs. 1984/85:1 55 Sammanfattning av den av direktörerna för Rikskonserteroch regionmusiken gemensamt upprättade promemorian Regionmusikens och Rikskonsertersroll i det regionala musiklivet Ipromemorian Regionmusikens och Rikskonseriers roll i det regionala musiklivelåterges kort erfarenheler från regionmusikens och Rikskonseriershittillsvarande verksamhet. Vidare föreslås en ny musikorganisation somsamordnar de två organisaiionernas nuvarande resurser i syfle att effektiviseraverksamheten och vidareutveckla den konstnärligt. Samiidigi bör en ökning avdel regionala/lokala ansvarslagandel ske. Dennya riksomfattande musikorganisationen som föreslås bör ha elt sammanhållel slalliglhuvudmannaskap. Vid bildandel bör hänsyn las lill den verksamhel som kan ulövasav befintliga regionala musikinstilutioner. Störte andel än f.n. inomregionmusiken föreslås avsättas för resor och frilansmedverkan. Organisationenföreslås verka genom regionala enheter fördelade pä ett lämpligt anlal regionerbeslående av elt eller flera län. Ett tiotal regioner föreslås. För deregionala enheterna bör inrättas särskilda ledningsorgan. En central enhet börfinnas för vissa gemensamma konslnärliga och administrativa uppgifter. Förhela den sammanslagna organisalionen bör finnas en styrelse med förelrädare förbl. a. staten, landstingen, kommunerna och folkrörelserna samt personer medkvalificerat konslnärligl kunnande. Inom varje region bör finnas eltregionkontor med en regional chef, producent, redaktör, handläggare förekonomi och administration m.fl. Musikerresurserna föreslås fördelas pä dels faslaijänster och dels lillfälliga tjänsler bl. a. för frilansanställningar. 1varje region förutsätts atl ell ledningsorgan inrättas vars sammansättningmöjliggör dels den regionala enhetens förankring i regionens musikliv, delsdelaktighet i en riksomfallande musikplanering. Ledningsorganen skall bl.a. draupp riktlinjerna för användningen av den statliga musikresursen, göraanslagsframställningar, ha hand om personalrekrytering m. m. I ledningsorganenbör finnas företrädare för lokalartangörerna. Huvudområdenför den centrala enheten föreslås vara dds produktion som inte bedrivs frånregionala enheter t. ex. utlandsverksamhet, dels atl siödja och samordna denregionala verksamhelens t. ex. planering av riksomfattande turnéer, främjandeav konstnäriigt och pedagogiskt utvecklingsarbete och dels internadministration för organisationen som helhet. Totallför den centrala enheten beräknas ca 70 årsverken. Dessulom lillkommerRikskonserters fonogramverksamhet. Närdet gäller statsceremonimusik och musik för försvaret anförs att de specialprofileraderesurserna utnyttjas i minskande omfallning. 1984/85:1 56 prövningmåsle därför ske och andra vägar prövas för all effektivt utnyttja tillgängligaresurser. De för blåsmusik specielll profilerade enheterna bör kompletterasgenom att utnyttja andra ensembler med likartad besättning, frivilligamusikkårer och värnpliklig musikplulon. En omprofileringav regionmusiken föreslås som ytterligare skall bredda dess användningsmöjligheter.Utgångspunkter för omprofileringen bör vara att dels behålla nuvarande fördelarmed lätl rörlighet och anpassningsförmåga, dels breddad repertoar och delsstörre variation i besättningstyper och breddning av det geografiskaavsättningsområdet. Ett ökat utrymme för frilanmusiker och tillfälliga anslällningarbör ges. Vidare bör anlalet stråkmusiker ökas. Några sinfoniellor med 12musiker och några kammarorkestrar bör bildas. För sådana småorkeslrar behövsockså konstnärliga ledare. Vid en ny organisationsprofilering bör hänsyn lastill befintliga regionala musikinstitutioner. Den förordade resursen för lillfälligatjänster bör användas för i huvudsak följande områden: a) förstärkning för fastaensembler, b)musiktraditioner som inte ärföreträdda genom de fasta ensemblerna, c) särskilda behov l.ex. musikteaterproduktion,dansprojekt och pedagogiska projekt. Dennya slatliga organisalionen föreslås få formen av en stiftelse till huvuddelen finanasieradgenom statligt anslag. Genomförandetav förslaget bör göras vid etl tillfälle dvs. efterförberedelser m. m. . Efler principbeslul i våren 1983föreslås en organisationskommitté tillsättas. Iförslaget förutsätts regionmusiken efter bl. a. naturlig avgång ha kvar 300fast anslällda musiker är 1988. 1984/85:1 57 Förteckning över remissinstanser och sammanställning avremissyttranden Efterremiss har yttranden över statens kulturråds rapporter Musik i försvaret(1981:5) och Regional musikpolitik (1981:6) samt över den av direktörerna förRikskonserter och regionmusiken gemensamt upprättade promemorian Regionmusikensoch Rikskonserters roll i del regionala musiklivel, avgetls av statskontoret,, överbefälhavaren (), chefen för armén,(), regionmusiken. , landstingskommunerna i , ,, , , , , ,, , , och , , ,, , , , , ,, samt Nortbotlens län, kommunslyrelse, sombifogat yltrande frän . Stiftelsen och FöreningenMalmö Stadsteater, , som bifogal yttrande från Göleborgsstadskonlor. Svenska kommunförbundei, Kungl. i (LO), , (), som bifogatyttranden från Slalsljänsle-mannaförundet, ochRegionmusikernas , Centralorganisationen /SR, som bifogal yllrandefrån . Folkbildningsförbundel, ,, , och , Länsbildningsförbundeti , , Sveriges orkcslerföreningarsriksförbud (SOR), Samarbetsrådel för körer (KÖRSAM), RiksförundelSveriges Amalörorkestrar (RSAO), Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd(KLYS), Svenska jazzriksförbundel, som bifogal yltrande frän FöreningenSveriges Jazzmusiker, Folkparkernas Cenlralorganisalion, , Stiftelsen , Musikcentrum,konserthussliflelse, lealer- och konsert AB, StiftelsenMalmö konserthus, , , , , ,läns kammarorkesler och orkestersliftelse. Dessutom harskrivelser kommit in från bl. Föreningen ,Föreningen , kommun, Svenska Teaterförbundel, Militärmusiksamfundet, vid Rikskon- 1984/85:1 58 serier,kommuns kulturnämnd. StudieförbundetVuxenskolan, , . , , och läns bildningsförbund.Dalarnas bildningsförbund och . Iföljande sammanslällning återges yttranden över rapporterna och promemorianvar för sig. 1 Regional musikpolitik 1.1 Synpunkter i stort Flertalelremissinstanser är allmänt mycket positiva till kulturtädets rapport och deanalyser som har gjorts. Landstingsförbundetställer sig bakom principerna om decentralisering av kulturverksamheten och förslärktregionall inflytande över denna. syn på ett vidgat och fördjupatlandstingskommunall inflylande och ansvar ligger i linje med tidigareuttalanden från förbundet. I elt läge då regionaliseringen eventuellt skallgenomföras är det nödvändigl att anslagen till Rikskonserter och regionmusikeninte minskar. 1976 ärs profileringsbeslut bör enligt förbundet ses somlångsiktigt mål för statens åtaganden. Kraven på flexibilitet och rörlighet iresursutnyttjandet bör vara vägledande. Strävan bör vara atl få lill slånd enorganisation med ett reellt regionalt ansvar för stöd och stimulans tillmusiklivet. synpunkt delas av flertalet landsting. a. de i , och anser allrapporten utgör en i alla delar riktig grund för en regional musikpolitik i enlighelmed den kulturpolitik som formulerades i den första kulturproposilionen (prop.1974:28). Örebroläns landsting anser atl utredningens förslag om decentralisering ochsamordning av regionmusikens och Rikskonserters verksamhet stämmer överens medde principer som redovisats tidigare i såväl utredning Nykulturpolitik som i landstingsförbundets kullurpolitiska principprogram. Det är angeläget atl dessa två principerom samordning och stabilt regionalt inflytande samstämmigt släs fast. Norrbottensläns landsting vill särskilt understryka att det statliga stödet till skilda kuhurinstitutionerär en grundläggande föruisättning för atl vidmakthålla och förstärkaen decentralisererad kulturpolitik. I linje med vad som sketl vid uppbyggnadenav regionala teatrar, länsmuseer och länsbibliotek gäller detta även pämusikens omräde. Bl.a. framhåller att den viktigaste kulturpoli-iska reformenunder 1980-lalel inte fär leda till atl landslingen bara övertar ;n verksamhetsom staten ensam svarat för. 1984/85:1 59 politikenmåste ses som en utveckling av de kullurpolitiska insatserna, inte som enavveckling av etl statligt engagemang. Västerbottensläns landsling påpekar atl frågan om finansiering måsle lasupp till behandling och lösas inom ramen för del kommande beredningsarbetet. Ulredningsuppdragelborde enligt läns landsling ha omfattat även landetssymfoniorkestrar. Del kan inle vara rimligl all enskilda landsting ochkommuner tvingas avsätta huvddelen av sina bidragsresurser till dessaspecialiserade och resurskrävande inslilulioner. Statsbidrag bör i Slället utgåpå samma nivä till symfoniorkestrarna som utredningen föreslagit lillregionmusiken. Svenskakommunförbundei konslalerar att grunden för det svenska mu-.siklivet aren brettförankrad verksamhet ute i kommunerna, där inte minsl de kommunalamusikskolorna, alla amalörensembler saml föreningslivet har en avgörande belydelse.Förbundel delar uppfallning atl statliga resurser måste kvarstå,fördelade över regioner, för att en meningsfull musikpolitik skall kunna förasregionall. Likaså att en långsiktig musikpolitik med minst nuvarande statligaambitionsnivå är nödvändig. LOdelar utredningens förslag om en regionalisering av regionmusiken ochRikskonserter. Staten bör emellerlid la etl fortsatt belydande ansvar. Vidarepåpekar all en regionalisering inle får medföra sämre fackliga villkor än f.n. Enligt LO saknas ett förslag lill ell aktivi publikarbele. Skädebananföresläs ges möjlighel att delta i det fortsatta reformarbetet. framhåller atl den regionala och riksomfattandemusikpolitiken måsle grundas på en helhetssyn där såväl kulturarbetarnas sommottagarnas intressen beaktas oavsett hur samhällets ansvar för musiklivet somhelhet ulformas och praktiskt organiseras. Förbundel konstaterar allkulturrådet i sin utredning har utgått från en sädan helhetssyn. Någraremissinslanser framför även kriiiska synpunkier på rapporten. Trolsatt regionmusiken och Rikskonserter lillstyrker en ökad decentralisering avbeslut och verksamhet inom sina ansvarsområden kan de inle helt acceptera deförslag som slatens kulturråd lägger fram. har enligt dessa remissinslanserinte lillräckligl motiverat fördelarna med etl förändrat huvudmannaskap ulan endaslgjort en snäv tolkning av kulturproposition vad avser regionmusikenoch Rikskonserter. har i sina organisalionsförslag inle hellertillgodosett de krav som måsle slällas för all garaniera kvalitet i konslnäriigverksamhet. Med utgångspunkt från det innehållsrika utredningsmaterial somföreligger finns det enligt regionmusiken och Rikskonserler emellertidmöjligheter att konstruera etl genomförbart alternativ som står i bäitresamklang med kulturpolitikens mål och med musiklivels behov. Det är möjligt allåsladkomma en betydligt ökad regionalisering av den verksamhel som Rikskonserteroch regionmusiken bedriver till en relativt låg koslnad och pä 1984/85:1 60 eltsätl som ger goda förutsättningar för fortsatt konstnärlig utveckling. Därigenomskulle det också bli möjligt med en vidareulveckling mol regionalthuvudmannaskap om föruisäiiningar härför kommer alt föreligga . Regionmusikenoch Rikskonserter avstyrker alltså kullurrådels förslag lill förändringar avhuvudmannaskap och organisation och presenlerar egna alternativ. Statstjänstemannaförbundetframhåller atl rapportens utgångspunkt är att decentraliseringen bl. a. skulleskapa förutsättningar för nya regionala ekonomiska satsningar. En realistiskbedömning bör utesluta sådana tankar. Däremoi finns både nu och stor risk alt musikpolitiken kommer att bibehälla en låg status vidregionala, ekonomiska prioriteringar. SOR konstaierarall lileln Regional musikpolilik inle molsvaras av innehållet i så måtto attutredningen visserligen behandlar användningen av regionsmusikens ochRikskonserters resurser, men inte anger totallösningar för etl regionaltmusikliv. 1.2Synpunkter på olika förslag Kulturrådetföreslår i sin rapport en regionalisering av regionmusiken och Rikskonserter.Regionmusiken bör successivi avvecklas som statlig myndighet och landstingeller primärkommuner erbjudas överta huvudmannaskapet över enstaka avdelningareller grupper av avdelningar. Regionmusikens centrala kansli sammanförs medRikskonserters huvudkontor till ett centralt utvecklings- och stödorgan. Kulturtädetsförslag tillstyrks av drygl hälften av remissinstanserna, bl.a. avstatskontoret, fiertalet landsting, LO, , Västsvensk musikverksamhel,RSAO, KLYS, Riksskådebanan, Musikcentrum och Musiksållskap. Etl20-tal av dessa remissinslanser, bl.a. flertalet landsting, och Göteborgskommunstyrelser, KÖRSAM och Musikstiftdse bilräder dock förslagelenbart under förutsättning alt statens bidrag lill verksamheten bibehålls påminst nuvarande nivå och att bidragets värdebeständighet garanteras. Landstingsförbundetanser atl förslaget ger en god grund för fortsatta överläggningar om denregionala musikpolitiken men påpekar även att en självklar förutsättning förlandstingens engagemang är att statens ekonomiska insatser för den regionalamusikpolitiken förblir på minst nuvarande nivå. Förhandlingar bör därför tasupp mellan staten och om förutsättningama för etlöverförande av huvudmannaskapet. Under detta förhandlingsarbete skullenedskärningar av regionmusikens resurser försvåra och eventuell nedläggning avmusikavdelningar rycka undan grunden för konstruktiva diskussioner. I enreservation anmäler tre ledamöter av landstingsförbundets styrelse avvikandemening. 1984/85:1 61 ettfortsalt statligt huvudmannaskap, med moliveringen bl. a. att det skullesäkerställa kommunikationen mellan de regionala enhelerna och ge utrymme förmusikaliskt nytänkande utveckling. a. framhåller alt de senasle årensförändringar i slaisbidragsregler pä olika områden kraftigt har drabbatlandslingens ekonomi. Elt överförande av de regionala statliga musikinsatserna lilllandslingens ansvarsområde kan därför övervägas bara om de ekonomiskaeffekterna härav kan inplaceras i etl långsiktigt ekonomisktutvecklingsperspektiv. De regler som kan tillkomma för den slalliga bidragsgivningenmåste därför vara sä långsiktiga, att landstingen inte behöver frukta för en krafiigstatlig bantning av anslagsgivningen som ansvarei övergår pädem. Västerbottensläns landsting m.fi.