prop · G803111 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag delar lagrådets uppfattning att förordnandenenligt förevarande paragraf bör meddelas endast när det föreligger en risk föratt avvecklingen av bulvanförhållandet annars kan komma att försvåras. Jaggodtar även lagrådets förslag till komplettering av lagtexten. Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning attstraff enligt den nya lagen skall få ådömas endast den som kunde bestraffasockså enligt äldre lag, om bulvanförhållandet har inträtt före ikraftträdandetoch sedan har avvecklats inom en viss övergångstid. I likhet med lagrådetanser jag att övergångstiden bör bestämmas till utgången av . Jagförordar därför att en sådan ytteriigare föreskrift som lagrådet har föreslagittas in i övergångsbestämmelserna. FörslagettiU lag om ändring i jordabalken Jag ansluter mig till vad lagrådet har anfört vid 7kap. 31 § och godtar i allt väsentligt lagrådets förslag till komplettering avlagtexten. Vidare bör förslaget till ändring av 10 kap. 1 § Jämkasredaktionellt. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta de av lagrådet granskade lagförslagen medvidtagna ändringar. Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1984/85:111 50 Kommissionens sammanfattning av sitt betänkande (SOU1983:46) En bulvan är en person som utåt uppträder i egetnamn och som om han handlade för egen räkning, men som i verkligheten bara ärett verktyg för någon annan - en huvudman - som själv inte vill synas isammanhanget. är det fråga om att genom bulvanarrangemangel kringgåolika förbud eller krav på lillstånd eller atl i övrigt sätta samhälletsskydds- och kontrollregler ur spel så att ingripanden från myndigheternas sidaförsvåras eller omöjliggörs. Andra illegala syften med att bulvaner anlitaskan vara att huvudmannen därigenom söker undgå det ansvar för gäld som annarsskulle åvila honom. Han kan också vilja slippa ifrån lillämpningen av tvingandelag, som skulle bli aktuell om han agerade öppet och i eget namn. Intebara fysiska personer kan uppträda som bulvaner. Även bolag, t. ex.dotterbolag, eller andra Juridiska personer kan spela denna roll. Någraallmänna civilrättsliga eller straffrättsliga lagregler om bulvanskap finnsinte. För en bulvan gäller i princip samma regler som för en person som handlari eget namn och eget intresse. Detla innebär bl. a. att om en bulvan medverkarvid brott eller annars förfar brottsligt blir det straffrättsliga regelsystemettillämpligt. På vissa speciella områden finns det dock bestämmelser som syftartill att förhindra all lagbestämmelser kringgås genom anlitande av bulvaner.Lagen (1925:221) om bulvanförhållanden i fråga om fast egendom(fastighetsbulvanlagen) gäller sålunda i det fall ett förbud att förvärva fastegendom utan tillstånd eller godkännande kringgåtts genom användande av bulvan. Enannan lag som innehåller regler om bulvanskap är lagen (1934:239) ombulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag (aktiebulvanlagen). Ävenvalutalagen (1939:350) har en bulvanbestämmelse i sin 9 §. Iriksdagen väcktes flera motioner med yrkanden om att ytterligareåtgärder ska vidtas mot den ekonomiska brottsligheten. Lagutskottetkonstaterade vid behandlingen av dessa motioner - LU 1982/83:16 att det istor omfattning förekom att bulvaner användes i samband med sådan brottslighetoch att det således finns starka skäl som talar för att samhällets möjligheteratt ingripa vid bulvanförhållanden måste ökas. Utskottet ansåg därför attriksdagen borde hemställa hos regeringen om erforderiiga lagstiftningsåtgärder,varvid det särskilt pekades på att problemen med bulvanförhållandena ibetydande utsträckning orsakades av utrednings- och bevissvårigheter. Riksdagenbiföll lagutskottets hemställan (rskr 1982/83:89) varefter det sedermeraankommit på kommissionen mot ekonomisk brottslighet att förbereda och läggafram förslag till den åsyftade lagstiftningen. Prop.1984/85:111 51 Det lagförslag som kommissionen nu lägger fram ärbl. a. inriktat på att komma tillrätta med de särskilda svårigheter somlagutskottet pekat på i sin begäran om lagstiftning. Bulvanlagen innehållersålunda flera regler av presumtionskaraktär. Härigenom läggs, i de fallillojala syften kan förmodas ligga bakom vad som utåt är avsett att framståsom oantastligt, i vissa fall en inte obetydlig bevisskyldighet på dem somuppträder på sådant sätt och i sådant sammanhang att bulvanskap antagligenföreligger. De som i första hand träffas av de regler som syftar till attunderlätta bevisningen i mål om bulvanskap är sådana personer som dömts förekonomisk brottslighet i samband med utövandet av näringsverksamhet. Bulvanlageninnefattar både en civilrättslig och en straffrättslig reglering avbulvanskapen. Vid bulvanskap som anordnas av huvudsakligen illojala skäl, dvs.för att undgå ansvar för gäld eller för att kringgå tvingande lag, läggs ettsolidariskt ekonomiskt ansvar på huvudmannen och bulvanen för de fordringar förtredje man som en bulvanhandling kan ge upphov till. Härigenom kan lagenspreventiva verkan förmodas bli förstärkt och bul-vanartangemangen framstå somän mindre attraktiva. Bl.a. omintetgörs därigenom själva den effekt somvanligen eftersträvas - att huyudmannen inte ska ådra sig något ekonomisktansvar för den verksamhet han i realiteten bedriver. Isin hemställan om lagstiftning pekade lagutskottet också på de särskilda problemsom uppkommer på gmnd av att närstående till huvudmannen ibland anlitas sombulvaner. Det förekommer bl.a. att närstående anordnar sinaförmögenhetsförhållanden sinsemellan på ett sätt som innebär att man på ettillojalt sätt drar sig undan det ansvar för gäld som normalt ska åvila den somsysslar med ekonomisk verksamhet. Kommissionen diskuterar en möjlig väg attangripa dessa problem, men föreslår inte i detta sammanhang någon särskildlagbestämmelse med sikte på Just dessa frågor. De allmänna reglerna ombulvanskap som ingår i förslaget är emellertid givetvis tillämpliga även i defall en närstående anlitas som bulvan varför det behov av lagreglering somlagutskottet pekat på i huvudsak blir tillgodosett därigenom. fall bulvankonstruktioner används för att kringgå i lag föreskrivna förbudeller krav på tillstånd m. m. - t. ex. näringsförbud eller tillstånd att köpafast egendom föreslår kommissionen ett särskilt straffrättsligl ansvar förhuvudmannen. Han ska kunna dömas för "bulvanbrott", en ny brottstypsom introduceras genom bulvanlagen. Även beträffande den som låter sigutnyttjas som bulvan skärps straffansvaret. Redan om hän hade skälig anledninganta, att det bulvanskap han ställt sig till förfogande för anordnades för attfrämja brott, ska han kunna straffas. En sådan regel kan sägas innebära ettansvar för oaktsam medverkan till annans brott och innebär en betydandeskärpning i förhållande till vad som gäller . I ett särskilt avsnitt av lagen tas särskildabestämmelser upp om vissa bulvanförhållanden. Det är i huvudsak de gamlafastighetsbulvan- och Prop.1984/85:111 52 aktiebulvanlagarnasbestämmelser om avveckling av bulvanskapen genom tvångsförsäljning som här hararbetats samman och i någon mån moderniserats. Avsikten är att de nuvarandelagarna ska upphöra när bulvanlagen träder i kraft, enligt förslaget den 1 Juli1984. Prop.1984/85:111 53 Kommissionens lagförslag (SOU 1983:46) 1 §Den som på annans uppdrag eller eljest till följd av avtal med annan driver rörelse eller förvärvar egendom eller ingår avtal eller eljest företar åtgärd eller rättshandling i eget namn, men för huvudsakligen denne andres (huvudmannens) räkning, företar en bulvanhandling och är bulvan för huvudmannen om det skäligen kan antas atl detta sätt att ordna förhållan dena (bulvanskapet) använts huvudsakligen för att i huvudmannens intres se utåt dölja denne. Finnsgmndad anledning anta att en bulvanhandling företagils och har den som framstårsom huvudman meddelats näringsförbud eller senare än innan handlingenföretogs begått brott i samband med utövande av näringsverksamhet, för vilkelhan ådömts annan påföljd än böter, skall ett bulvanskap anses föreligga, om detinte visas alt den handlande uppträtt självständigt i förhållande tillhuvudmannen. Är den som framstår som huvudman en juridisk personskall vad som sägs i andra stycket även gälla, om vad som där föreskrivs omhuvudmannen är tillämpligt på den som företräder den Juridiska personen,antingen som ställföreträdare eller genom all faktiskt handha ledningen. 2 §Uppkommer på grund av en bulvanhandling en fordran för iredje man får denne, vid bulvanbrott enligt 3 §, göra fordran gällande mot såväl huvudmannen som bulvanen, vilkendera han helsl vill; detsamma gäller om det inte visas att bulvanskapet anordnats av huvudsakligen annan anledning än att huvudmannen skall undgå ansvar för gäld eller kringgå lag som inte får frångås genom avtal. Avser bulvanhandlingen förvärv eller annat avtal som på grund av föreskrift i lag är ogiltigl om det ingås av huvudmannen själv får dock fordran inle göras gällande mot denne. Varken huvudmannen eller bulvanen kan i fall somavses i första stycket grunda någon rätt mot tredje mannen på grund av enbulvanhandling annat än i den mån denne gjort fordran gällande mot honom ochfordrans fullgörande, på grund av avtal eller eljest, förutsätter enmotprestation från tredje mannens sida. 3 §Företas en bulvanhandling, varigenom etl för viss verksamhet eller visst slag av förvärv i lag föreskrivet förbud eller krav på registrering eller tillstånd eller ett av domstol eller myndighel meddelat föreläggande kring gås, döms huvudmannen för bulvanbrott till böter eller fängelse i högst . Är juridisk person huvudman vid gärning som avses iförsia stycket, skall den som företräder den juridiska personen, antingen somställföreträdare eller genom atl faktiskt handha ledningen, anses somgärningsman. 1984/85:111 54 4§ Har en brottslig gärning främjats genom ett bulvanskap och är gärningen avbeskaffenhet att föranleda ansvar för huvudmannen, skall bulvanen, om han hadeskälig anledning anta att bulvanskapet anordnades för att främja brott, dömasför bulvanbrott enligt 3 § första stycket i denna lag. Vad som sagts nu gällerdock ej om bulvanen enligt 23 kap. skall ådömas ansvar förmedverkan till gärningen i fråga. Är juridisk person bulvan vid fall som avses iförsta stycket, äger 3 § andra stycket motsvarande tillämpning. Särskildabestämmelser om vissa bulvanskap 5 §Kringgås genom en bulvanhandling ett förvärvsförbud eller en pröv ning av en fråga om förvärvstillstånd som har föreskrivits i . 1. lagen (1955:183) ombankrörelse, 2. lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m., 3. lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m. m., Jordförvärvslagen (1979:230), 5. lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska företag m. m., eller 6. lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m. m., skall domstol på talan av allmän åklagare förordnaatt kronofogdemyndigheten, förflutit efter det att domenvunnit laga kraft, skall pröva om den egendom eller rättighet sombulvanhandlingen avser skall säljas på offentlig auktion eller, i fi-åga omaktier, genom fondkommissionär. Avser bulvanhandlingen aktier och är bulvaneninförd som aktieägare i aktieboken, skall domstolen vidare förordna attbulvanen inte får utöva de befogenheter som tillkommer en sådan aktieägare.Anteckning härom skall göras i aktieboken, sedan domen vunnit laga kraft. Talan som avses i första stycket skall föras motbulvanen. Huvudmannen skall beredas tillfålle att yttra sig i målet. Ett förordnande enligt första stycket förstameningen, skall innehålla en erinran om föreskrifterna i 6 §. 6 § skallförordna om försäljning enligt 5 §, om det inte visas att egendomen ellerrättigheten har överlåtits. Blir en sådan överlåtelse inte bestående, skallkronofogdemyndigheten på nytt pröva frågan om försäljning. 7 § Visas det, efter att ettförordnande om försäljning meddelals, alt egendomen eller rättigheten föreeller efter förordnandet har överlåtits, får kronofogdemyndigheten besluta attförordnandet inte skall gå i verkställighet. 1 övrigt skall så anses och såförfaras som om egendomen hade utmätts 1. i fråga om annat än fastegendom och tomträtt, för betalning av fordran hos bulvanen, samt 2. i fråga om fast egendom ochtomträtt, för fordran med bästa förmånsrätt däri efter sådana rättigheter sombesvärade egendomen redan innan bulvanhandlingen företogs och har förmånsrättföre alla befintliga fordringar. Försäljning får inte ske till huvudmannen ellerbulvanen. Bestämmelserna i 9 kap. 4 § första och andra styckena samt 12 kap.40 § första stycket andra meningen utsökningsbalken skall inte tillämpas påförsäljningen. Avgesvid offentlig auktion bud som sålunda får antas, skall försäljning Prop.1984/85:111 55 skeäven om innehavare av fordran bestrider del. Huvudmannen och bulvanen svararsolidariskt för kostnad som inle kan tas ut ur köpeskillingen för det såldaenligt 17 kap. 7 § utsökningsbalken. 8 §Huvudmannen och bulvanen får av domslol förbjudas all vid förvalt ningen av egendom eller rättighet, som skäligen kan antas komma att bli föremål för ett sådant förordnande som avses i 5 § försia stycket, vidta en viss åtgärd om denna kan antas skada ett allmänt intresse. Genom ett sådant förbud får också bestämmas att bulvanen inte får överlåta eller pantsätta egendomen eller rättigheten utan att domstolen godkänner det. förbud enligt första stycket skall genastverkställas och gäller även mot den som huvudmannen eller bulvanen har upplåtiten nyttjanderätt till. Om inte domstolen bestämmer annat, upphör förbudet attgälla sedan försäljning har skett och auktionen vunnit laga kraft eller sedandet blivil avgjort att förordnande om försäljning inte kommer att meddelas. Iövrigt skall i fråga om förbud 15 kap. om kvarstad gälla itillämpliga delar. 9 §Domstolen skall underrätta kronofogdemyndigheten om ett förord nande enligt 5 §, så snart domen vunnit laga krafl. Elt förordnande enligt 5 § som gäller fast egendomeller tomträtt skall genast anmälas till inskrivningsmyndigheten för anteckningi fastighetsboken eller tomrättsboken. 10 §Kronofogdemyndighetens beslut enligt denna lag får överklagas i den ordning som föreskrivs i utsökningsbalken. Denna lag träder i kraft , då lagen(1925:221) om bulvanförhållande i fråga om fast egendom och lagen (1934:239)om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag skall upphöra att gälla. 1984/85:111 56 Förteckning över remissinstanserna (SOU 1983:46) Efter remiss har yttranden över kommissionensbetänkande (SOU 1983:46) Bulvanlag avgetts av hovrätten för Väsira ,, kammarrätien i , riksåklagaren,, brottsförebyggande rådet, kommerskollegium,bankinspektionen, , , juridiskafakullelsnämnden vid , lantbmksstyrelsen, patent- ochregistreringsverket, i , i Malmöhuslän, i , kommissionslagskommittén (Ju 1978:10),näringsförbudskommittén (Ju 1981:03), utredningen (Fi 1973:01) om säkerhetsåtgärderm. m. i skatteprocessen. Föreningen , FöreningenSveriges kronofogdar. Föreningen , Föreningen . Centralorganisationen /SR, . , ackordscentral,, , . , ,, , och . , ,, och har avgett ett gemensamt yttrande. Riksåklagaren har bifogat yttranden frånöveråklagarna i , och åklagardistrikt, länsåklagareni samt länsåklagaren för speciella mål. har bifogatyttranden från och handelskammare. Vidare harlänsstyrelsen i bifogat yttranden från kronofogdemyndighetema iMalmö och . 1984/85:111 57 Sammanställning av remissyttrandena i vad avser 5-10 §§ ikommissionens förslag till bulvanlag (SOU 1983:46) Lanthriiks.styrcisen: Inom lanlbruksstyrelsensverksamhetsområde förekommer bulvanhandlingar främsl som elt sätt alt kringgåjordförvärvslagens (1979:230) krav på tillstånd för förvärv avjordbmksfastigheler. Bulvanförhållandena har som regel tagit sig uttryck iarrendeavtal där den som förvägrats tillstånd att köpa en fastighet i ställetarrenderar den på mycket , upp till maximala (7 kap. 5 §jordabalken). Bl.a.i syfte att motverka bulvanförhållanden av detla slag föreslogarrendelagskommittén i betänkande (SOU 1981:80) Arrenderätt 2 att maximitidenför upplåtelse av jordbmksarrende skulle bestämmas lill . 1 den lagrådsremissom nya arrenderegler som lades fram har maximitiden föreslagitsbli . Antaletfall där Jordförvärvslagen kringgås och som kommit till lant-bmksstyrelsenseller lantbmksnämndernas kännedom är inte särskilt stort. Sannolikt äremellertid bulvanförhållanden ganska vanliga inom lantbruket.Lantbmksstyrelsen välkomnar därför den skärpning av reglerna och de ytterligareåtgärder mot bulvanhandlingar som föreslås i del nu framlagda betänkandet. Detframstår också som ändamålsenligt att ämnet regleras enhetligt genom en lagsom skall läcka alla förekommande fall av bulvanförhållanden. Somlantbmksstyrelsen skall redovisa i del följande är förslaget emellertid iväsentliga delar inte anpassat till de bulvansituationer som förekommer inomstyrelsens verksamhetsområde. Del synes därför ofrånkomligt att förslagetkompletteras med sådana regler som tar sikte på bulvanförhållanden som gmndaspå arrenden. Bulvan-artenden karakteriseras av att"arrendatorn" (huvudmannen) tillerkänns vidsträckta befogenheier, t.ex. all avverka skog utöver husbehov (jfr lagens begränsning till ifråga om avverkningsrätter, 7 kap. 5 § andra stycket Jordabalken). Arrendatornhar ofta rätt att göra investeringar utan a» höra den formella ägaren(bulvanen) och som säkerhet (och belåningsunderlag) kan arrendatorn få pantbrevsom ägaren tar ul och överlämnar till honom. Inte sällan utgörs arrendeavgiftenav etl engångsbelopp som är identiskt med den köpesumma som tidigare avtalatsmellan parterna. Avtalet kan också innehålla ett löfte lill artendatorn alt närsom helst förvärva fastigheten. Enligtförslaget föreligger en bulvanhandling när bulvanen företar en 1984/85:111 58 rättshandlingi eget namn men för huvudmannens räkning och avsikten är att dölja denne. Denna beskrivning stämmer dåligt på de bulvanskapsom förekommer för att kringgå Jordförvärvslagen. Jordägarens, bulvanens,delaktighet sedan artendeavtalet träffats består vanligen endast i att hanstår som lagfaren ägare och gentemot bankerna svarar för intecknad skuld.Rättshandlingar i övrigt företas av huvudmannen: nyttjanderättsavtal,avverkningsuppdrag och investeringar m. m. Bulvanens enda funktion är alltså iregel, som också sägs lag, att han innehar egendomen huvudsakligenför annans (huvudmannens) räkning. Inte heller är, som del sägs i denföreslagna I §, bulvanskapet tillkommet "huvudsakligen för alt i huvudmannensinlresse utåt dölja denne". Avsikten är i stället alt genom enavtalskonstruktion ge huvudmannen de befogenheter han skulle haft om han fåttköpa fastigheten. Han framträder också ofta utåt som om han vore ägare. Som framgår av det anförda är det nödvändigl atlomformulera lagtexten så att även det passiva ägandet kan utgöra enbulvanhandling. Inte heller kan syftet alt dölja huvudmannen vara ett avgörandekriterium för frågan om bulvanhandling förekommer eller ej när det gällerkringgående av jordförvärvslagen. Kommissionen föreslår att straffbarabulvanhandlingar som ingås med tredje man skall bli bindande för såvälhuvudmannen som bulvanen liksom handlingar där avsikten är att huvudmannen inteskall bli förpliktigad. Avtalsparten (tredje man) skall kunna vända sig mot vemsom helst av dem med krav på gmnd av bulvanhandlingen. När det gäller arrenden som förtäckta köp tordehuvudmannens solidariska ansvar sällan aktualiseras eftersom det är han ochinte bulvanen som svarar för den löpande verksamheten. Ofta har bulvanen(fastighetsägaren) kvar ansvaret för lånen i fastigheten. Genom arrendeavgiftenkompenseras han för sina utgifter för lånen men avsikten är att huvudmanneninte skall stå för lånen. Det är oklart om förslaget får till följd atthuvudmannen tillsammans med bulvanen blir ansvarig gentemot långivaren. Lånenhar i allmänhet funnits redan innan bulvantransaktionen företogs. Långivarensfordran gmndas därmed inte på en bulvanhandling, någol som enligt 2 § iförslaget är en fömtsättning för ett sådant vidgat ansvar. Slutsatsen skulle dåbli att huvudmannen i detta fall inte är ansvarig för banklånen, vilket i ochför sig hade varit önskvärt. Styrelsen förordar att även den nu angivnasituationen täcks av huvudmannens ansvar. Medan bulvanen fortfarande står för de äldre lånenär det inte ovanligt att huvudmannen tar egna nya lån mot säkerhet i pantbrevsom ägaren tagil ut. Något personligt betalningsansvar för bulvanen föreliggerdå inte, vare sig med nuvarande regler eller enligt förslaget. Prop.1984/85:111 59 Lantbruksstyrelsen ser positivi på förslaget atlstraffbelägga bulvanhandlingar som innebär etl kringgående av bl. a. krav pålillståndsplikt. En sådan regel skulle träffa bulvanförhållanden i form avarrende av jordbruksfastigheter. Likaså skulle ett straffhot kunna verkaavskräckande för sådana skenöverlåtelser som förekommit för att kringgåvitesföreläggande enligt lagen (1979:125) om skötsel av Jordbruksmark. I vissa fall skall också bulvanen kunna dömas tillstraff (4 §). Medverkan till själva bulvanbrottet skall dock inte medförastraff för bulvanen (s. 56), något som inte framgår tillräckligt tydligt av denföreslagna lagtexten. Vid ett kringgående av bl.a. jordförvärvslagenskall enligt förslaget domstol på framställning av åklagare kunna förordna attkronofogdemyndigheten - för frivillig avveckling skall kunnasälja egendomen på offentlig auktion. Jämfört med nuvarande regler lag innebärförslagel en förenkling på så sätt att åklagarens talan inte behöver haföregåtts av en prövning i . Det nuvarande systemet är mycketomständligt och lantbmksstyrelsen välkomnar den föreslagna förenklingen. Försäljning på offenthg auktion är även med denföreslagna förenklingen ett tidsödande förfarande och dessutom förenat med enhel del arbete. Därtill kommer att kretsen av tänkbara köpare är mycket litennär det gäller Jordbmksfastigheler som är s.k. rationahseringsobjekt. Enligtlant-bmksstyrelsens mening bör kronofogdemyndigheten också ha möjlighet attsälja egendomen under hand. Sådana försäljningar används numera ofta som ettalternativ till offentliga auktioner enligt utsökningsbalken (se Wa-hn m.fl.,Utsökningsbalken, s. 333 och 436 f). Just när det gäller rationaliseringsfastighetertorde underhandsförsäljning vara den väg som först bör prövas. Kan ettacceptabelt pris inte uppnås vid förhandling med tänkbara privata köpare tordeofta försäljning i stället kunna ske till staten genom lantbmksnämnden i länet. Lantbmksstyrelsen vill i sammanhanget ta upp fråganom tvångsförsäljning när bulvanförhållandet avser del av en fastighet, l.ex.ett skogsskifte där huvudmannen getts långtgående befogenheter under lång tid.Frågan är då om skiftet kan säljas separat på offentlig auktion eller om helafastigheten skall dras in i försäljningen. Såvitt känt har frågan aldrig prövatsi praxis. De fall som förekommit torde ha avvecklats innan det kommit tillnågon dom. Enligt 4 kap. 7 § Jordabalken blir köp av ettområde av en fastighet ogiltig om inte fastighetsbildning sker iöverensstämmelse med köpet. En försäljning enligt bulvanlagen av ett särskiltområde av en fastighet bör kunna ske endast om detta område lämpligen kan förastill annan fastighet eller avstyckas till egen fastighet. Prop.1984/85:111 60 Är det inte möjligt att genom fastighetsbildningavskilja områdel synes del ofrånkomligt atl försäljningen omfattar helafastigheten. I samband med atl bulvanfrågan beträffande ettsärskilt markområde prövas bör alltså åklagaren - eller domstolen - begärayltrande från lantbruksnämnden och fastighelsbildningsmyndighelen om områdetkan bli föremål för fastighetsbildning och i så fall på vilkel sätt. Vid försäljning av en del av en faslighet kanskyddshdoppet enligt 7 § första stycket punkt 2 i förslaget inle beslämmas utanvidare. Förslagsvis bör det svara mot områdets värde i förhållande tillfastigheten i dess helhet. En annan fråga atl ta upp i sammanhanget är om ettförvärv av en Jordbmksfaslighet på offenllig auktion skall fordra tillståndenligt Jordförvärvslagen.