prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Som represeniani för merparten av de svenskaungdomsorganisationerna, stär vi fast vid vårt tidigare krav på att sålångl möjligt bör isolera . Det innebär att vi stödjer de skärpningarkommittén föreslår men anser att bör gå längre. Vi anser att regeringenbör utse en ny kommitté med uppgift att la fram förslag till hur de svenskainvesteringarna i ska avvecklas och svensk handel med sålångt möjligt begränsas. Svenska investeringar gynnar och svenskaintressen utnyttjar otillbörligt rasätskillnad för alt förbättra sina resultat.Det är grunden för ställningstagandet att dispensmöjligheierna bör avskaffasoch svenska förelag åläggas att dra sig tillbaka frän . Oberoende avhur effektiva svenska insatser mol blir, är förtrycket där till sinnatur så unikt att svenska insatser mot det är motiverade. Genom attupprätthålla kontakter med bidrar , om än i liten omfattning,lill rasät-skillnadssystemets fortlevnad. stöder de riktlinjer för agerandesom Sydafrikakommitlén presenterar. bör medverka till alt förändringari sker på fredlig väg innan en våldsam omvälvning med ofantligalidanden blir nödvändig. 1 relation till kommitléns beskrivning av situationeni samt dess ställningslagande alt ska medverka lill enfredlig utveckling i lägger kommittén fram förvånansvärt få förslagtill förändring av den nuvarande lagen. För att göra Sydafrikalagen effektivoch trovärdig bör kommitléns förslag kompletteras med etl förslag som innebäralt de ekonomiska sanktionerna mol skärps ytterligare och att enplan för att avveckla de svenska förelagen i och utarbetas. SSKF och SKSF: Vi konstaterar med slor tillfredsställelseall utredningen drar den enligt vår mening självklara slutsatsen att del intefinns nägra skäl att avskaffa eller försvaga den lagstiftning som i sä hög gradvaril etl ullryck för elt svenskt avståndstagande gentemot en utprägladrasislregim. Prop.1984/85:56 88 Allra minsl får de uteblivna internationella effekterna,dvs. det faktum att sä få eller inga länder tagit efter värt exempel, leda sädan uppgiven-hel. Liksom uiredningen menar vi att detta i ställel måsteleda till ytterligare informations- och opinionsarbete i olika internationellafora. SSKF och SKSF tillstyrker förslagen till skärpningar ilagen och menar ocksä alt myckel aktivt bör verka för elt vidgatnordiskt samarbete när det gäller en gemensam hållning genlemol Sydafrika.Gemensamma nordiska akiioner skulle ge ylleriigare slagkraft åt opinionsarbetetinternationellt. SSU; Kommittén har inte låtit den bakgrund som man självtecknar i betänkandet också fä sin logiska följd i det nya lagförslag som manlägger fram. Kommittén har således inle på etl övertygande sätt löst den kanskeför svensk polilik (och inlernalionell opinion) viktigaste frågan; huruvidaSverige efterlever sin egen kritik eller endasl "säger en sak och handlarpå ett annat säll", dvs. hur pass irovärdig vår Sydafrikapolitik är.Enligl vårt förmenande finns det bara en lösning pä della dilemma: allframlägga en avvecklingsplan för de verksamma svenska förelagen. Det ärvad vi menar är den logiska följden av bakgrundsbeskrivningen. Tidsaspekten ien avveckling är naturligtvis vikiig i delta sammanhang, inte minst med tankepå de konsekvenser elt dylikt beslul kan komma all fä pä den svenskaarbetsmarknaden. För all minimera dessa negativa erfarenheter anser SSU 15 årkunna vara en rimlig tidsperiod att ge förelagen och genom normalaarbelsmarknadspolitiska insaiser möjlighel till en avveckling under ordnadeformer. CUF; Förbundel ser med tillfredsställelse på de förslagsom utredningen lagl om en skärpning och utvidgning av Sydafrikalagen.Samtidigt är vi besvikna över att uiredningen inte lagl några förslag somsyftar till en total avveckling av svensk företagsverksamhet i ochNamibia. Del bästa säll som kan medverka lill all "en våldsamomvälvning med ofantliga lidanden för både svarta och vita undviks" är attgenomföra en total isolering av i syfte alt få lill stånd eninternalionell isolering som tvingar aparlheidregimen på fall. CUF förespråkar en total planmässig avveckling av svenskförelagsverksamhet i och . Ett första sleg bör vara allomedelbart avskaffa dispensmöjligheierna i nuvarande lagstiftning. Ävenhandeln med bör avvecklas eftersom även den stöder apartheidregimenoch är intimt förknippad med förelagsinvesteringar. GATT-avlalet innebär enligtförbundets uppfatining inte ett hinder för att genomföra enhandelsbojkotl mol . CUF-disiriki; De förslag lill skärpning som lagtsfram av Sydafrikakommitlén är bra men dessvärre inle tillräckliga.Övervinlringsteorin häller inle. Alla förelag i måste följa sydafrikansklag och därmed medverka i rasismen. Företagen medverkar i militariseringen.Del är nödvändigt att man upprättar en plan över hur man skall bryta det ekonomiskasamarbetet med . Prop.1984/85:56 89 FPU; Vi ser med tillfredsställelse alt Sydafrikakommilténföreslår en skärpning i praktiken på vissa punkter i svensk Sydafrikapolilik.Men tyvärr är del relativt små förändringar man föreslår. FPU anser all Sydafrikapolilikenär obefogat försiktig. Sydafrikalagens tillkomst 1979 var etl viktigt framsleg.Tyvärr har den ytterst generösa tillämpningen av dispensmöjligheten i viss månurholkat lagen. Därför är det bra all utredningen säger all de moraliskaargumenten för investeringsförbudet bör tillmätas stor vikt. Etl annatklarläggande som uiredningen gör är all man framhåller att svenska företagtvingas delta i rasdiskrimineringen genom att de måsle följa sydafrikansk lag.Förhoppningsvis kan dessa påpekanden lägga grunden till ställningstaganden idispensärenden på politisk och moralisk grund snarare än rent juridiskt somhittills. Tanken om övervintring bygger på föreställningen attförelagen kan stå neutrala i konflikten mellan rasismens förespråkare och denröstlösa svarta folkmajoriteten. Uiredningen har själv konstaterat all dellainle är möjligt. Därför borde del bli ell självklart svenskt ställningstagandeatt svenska företag inte ska tillåtas spela denna roll i ett föriryckarsysiem.FPU förordar därför etl totalt tillbakadragande av de svenska invesleringarna,inte enbart ell nyinvesleringsstopp. Dock las ett steg i rält riktning:kommittén föreslår alt dispensinstiiutel tidsbegränsas till är 1990, ochavvecklas därefter. är en klar framflyitning av positionerna i svenskSydafrikapolilik. FPU menar dock att dispensmöjligheten bör avskaffasomgående. Handeln med har ökal kraftigt somlagen verkat, med . En heltäckande svensk Sydafrikapolitik som syftarlill att begränsa och hindra ekonomiska relationer mellan länderna bör kompletterasmed ell stopp för all handel. Kommunistisk ungdom: Sydafrikaulredningen gör en rikliganalys av utvecklingen och den nuvarande situationen i . Däremot drarman inle de nödvändiga slutsatserna av delta. Det finns inget som tyder pä altapartheidpolitiken i skulle vara på väg all mjukas upp. Tvärtom lyderulvecklingen pä ett ökal förtryck, ökad militarisering och ell försök avregimen att cementera apartheid. Del är därför märkligt att uiredningen inleföreslår ätgärder som svarar upp mol det ökade förtrycket. Skärpningen av densvenska Sydafrikalagen borde vara betydligt större. 3 Utvecklingen i och södra efter år1978 Flertalet remissinstanser har inte riktat någon invändningmol utredningens beskrivning av ulvecklingen i och södra ochav de fakliska förhållandena. 1984/85:56 90 anser dock att kommiuén tonat ned ellerinte redovisat sädana omständigheter som talar för alt en uppluckring och ettupphävande av apartheid skulle kunna ske genom minskad konfrontation ochfredlig samverkan mellan de olika befolkningsgrupperna. Kommittén synesöverskatta möjligheterna att en förbättring av de svartas villkor skulle kunnaske med våld. invänder ocksä mot beskrivningen attapartheidmoiståndel blivit mer militant och mer enat och att samtidigtsplittringen bland regimanhängare ökat. Även om del finns betydande militantainslag i apartheidmotståndet genom ANC:s verksamhei anser förbundet att kommitténunderlåtit all tillfredsställande redovisa de rörelser och organisationer somarbetar ulan våldsmetoder. Förbundelanför alt viktiga förändringar särskill sedan millen av sjuttiotalet ägt rum idel sydafrikanska arbetslivet. Innebörden av dessa är att diskrimineringen avsvarta arbetare och tjänstemän pä ett radikalt sätt minskat. Genom främständrad lagstiftning, förändrade attityder hos arbelsgivare och ökade insikterhos de svarta anställda har en god grund lagts för att inom överskådlig lid fåbort all rasdiskriminering pä arbetsplatserna. En sådan utveckling hargivetvis stor betydelse för de svartas möjligheter att på lika villkor ochgenom egna arbetsinsatser skapa bättre materiella och socialalevnadsförhållanden. Då diskrimineringen försvinner på arbetsplatsen och ocksåpä arbetsmarknaden i stort får detla följdverkningar på andra områden isamhällel. Nya värderingar om likaberättigande liksom elt nytt synsätt pämedmänniskan gör sig gällande, vilket efter hand bidrar lill nödvändigaförskjutningar i det politiska och sociala mönstret. SAF beklagar starkt att systematisktunderskattat allvaret och betydelsen av såväl det sydafrikanska näringslivetsmotstånd mot apartheid som de förändringar i arbetslivet som åstadkommitssärskilt under de senasle fem åren. Dessa förändringar grundas inte hellerenbarl vilket kommittén förutsätter - på behovet av utbildad svartarbetskraft ulan framför alll på moraliska värderingar saml en växande insiktom att rasdisl riminering och avsaknad av grundläggande mänskliga rättigheterär oförenlig med ulvecklingen mol etl modernt industrisamhälle och marknadsekonomi.Enligt föreningens mening erbjuder fortsatta utveckling till ettmodernt industrisamhälle den starkaste drivkraften till förändrade attityder,till utjämning och lill avskaffande av rasdiskriminering även utanförarbetslivets område. 4 Företagens roll i utvecklingen i Frän näringslivets organisationers och de berördaföretagens sida hävdas uppfattningen alt de utlandsägda företagen i sin närvaro kan positivt bidra till en förändring av samhällssystemet. Prop.1984/85:56 91 Indusiriförhiindei; Näringslivet insåg tidigt det omöjligaoch mänskligt orimliga i att bibehålla elt rassegregerat arbetsliv. Därtör harfrän det hållet gjorts, och görs, aktiva och framgångsrika insatser för allpåverka arbeis-marknadslagstiftning. förbälira de svartas anställningsvillkorsaml ordna mer lillfredssläliande utbildning och en anständigarebostadssituation. Härvid har de utlandsägda företagen, däribland svenska,allisomoftasi varil föregångare. Genom denekonomiska ulvecklingen. som innebär ökad efterfrågan på utbildad arbetskraft,kommer integrationssträvandena att främjas. Ulvecklingen inom näringsliv ocharbetsmarknad har visat så klara förbättringar rörande de svartas villkor attdet är detta område av samhällslivet som sannolikast kan utgöra grogrund för endemokratisk utveckling som omfattar även de svarta. Då diskrimineringenförsvinner på arbetsplatser och också på arbetsmarknaden i stort får dettaföljdverkningar på andra områden i samhället. Nya värderingar omlikaberättigande liksom ell nytt synsätt på medmänniskan gör sig gällandevilkel efter hand bidrar till nödvändiga förskjutningar i det politiska ochsociala mönstret. SAF;Enligl föreningens mening erbjuder fortsatta utveckling lill ettmodernt industrisamhälle den starkaste drivkraften lill förändrade attityder,lill utjämning och lill avskaffande av rasdiskrimineringen även utanför arbetslivelsområde. De snabba och djupgående förändringarna i del sydafrikanska arbetslivetkan pä sikt inte undgå att påverka attityder, handlingsmönster elc. inom andradelar av samhället. ;Så länge inle kan få med sig andra länder i en verksam bojkott inomramen för FN gör de svenska företagen mer nytta än skada i landet. Kontaktenmed ytlerväriden är viktigare för alt förbättra förhållandena i än enisolerad svensk aktion med negligerbar effekl. : De svenska företagens närvaro innebärpositiva möjligheter för opinionsbildare. Även om de naluriigen måsle verkainom det regelsystem som finns i landel, kan de genom sitl uppträdande tjänasom förebilder vad gäller socialt ansvar, arbetsmiljö, utbildning,fackföreningsverksamhet etc. Förutsättningarna för en förbällrad situation förden svarta befolkningen förbättras genom ekonomiskt framåtskridande, som ökarefterfrågan på svart arbetskraft och därmed förutsättningarna föryrkesutbildning. SIF; Vi börutnyttja de möjligheler som finns au stödja en fredlig utveckling mot demokratioch rättvisa i . Det är därför viktigt all svenska förelag kanfortsätta alt verka i för att ge oss möjligheten att genom dessapåverka villkoren för de svarta. Vid en avveckling frånhänder vi ossmöjligheten att vara pådrivande i denna utveckling. En annan bild av förelagens roll i utvecklingen iSydafrika tecknas av ungdoms-, solidaritets- och de kyrkliga organisationerna.Nedan redovisas några av dessa. Prop.1984/85:56 92 ; Företagens fortsatta medverkan i Sydafrikasnäringsliv bidrar till all förslärka del apartheidsystem man med lagen villbekämpa. Mot enstaka mycket marginella positiva effekler av svenskl dellagandei del sydafrikanska näringslivels kollektiva agerande måste ställas det faktumatt de svenska företagen allt mer integreras i apartheidregimens totalastrategi. LSU; Svenska investeringar gynnar och svenskaintressen utnyttjar otillbörligt rasåiskillnaden för att förbättra sinaresultat. Genom nya lagar och p.g.a. det hårdnade lägel kan svenska förelagtvingas medverka i krig mot sina egna förtryckta medborgare.Argumentet alt svenska investeringar skulle underminera apartheidsystemeimotsägs av alt del officiella på alla sätt uppmuntrar utländskainvesleringar medan de svartas egna representanter i de flesla fallförespråkar investeringsslopp och sanktioner. CUF; De svenska förelagens verksamhet i ochNamibia innebär tveklöst ell slöd för aparlheidregimen. Företagen överförteknologi och tillverkar varor av strategisk betydelse. De betalarbolagsskatten som lill slor del går lill regimens ökade militärutgifter.Företagen omfattas av säkerhetslagsliftningen och kan i konfiiklsiluationer tvingasatt använda våld för att försvara apartheidpoliliken. FPU; Svenska företag måste följa alla sydafrikanska lagar,även rasisliska sådana om t.ex. tvång för svarta att bära pass där det skrivsin var de arbetar och fär uppehålla sig. Arbetare på svenska företag iSydafrika blir arresterade för brott mot dessa passlagar. Svarta är ilag förbjudna alt la vissa arbeten - detla måste svenska förelag respekiera vidtillsättningar av platser. Det är dessutom en myt all svenska förelag skulleha möjlighet all radikalt bryta mot aparlheidsyslemet och föregå med gottexempel: man har separerade personalmatsalar med olika matsedlar ("traditionell"mat för de svarta), saml separerad förelagshälsovård, som om svarta och vitaskulle lida av olika sjukdomar. Naturiiglvis kan svenska förelag inle bryta sämol ell hell lands traditioner som man kanske vill ge sken av. De senaste årenhar vidare tillkommit en rad lagar som väver in även internationella företag iSydafrikas totala försvarsstrategi. 5 Effekter av lagstiftningen Betänkandet s. 103-113. KK: Investeringsförbudel har otvivelaktigt verkat hämmandepå utvecklingen av svensk företagsamhet i de båda länderna. De med stöd avmeddelade dispenser gjorda invesleringarna har varit av begränsad omfattning.Några förelag har i samband med lagens ikraftträdande och därefter avvecklatsin verksamhet. Med undanlag för de s.k. indirekta förvärven Prop.1984/85:56 93 har givetvis inga nyetableringar skett på marknaden.Samtidigt skall sägas all det svårligen kan hävdas alt de företag som stannatkvar pä marknaden hämmats i nägon belydande grad i sin utveckling till följd avinvesterings-förbudet. Det huvudsakliga skälet härför är att den sydafrikanskaekonomin under senare är präglats av en kraftig recession med minskal expansionsbehovhos förelagen som en följd. 1 etl längre perspektiv och vid en allmän ekonomiskuppgång i skulle däremot följderna av redan nuvarande lagstiftningbli besvärande för förelagen eftersom en konkurrenskraftig verksamhetsvårligen kan bedrivas om den ej får expandera när så är ekonomiskt möjligt ochlämpligt. En skärpt lagstiftning och framför alll etl borttagande avdispensmöjligheten skulle efter hand omöjliggöra företagens verksamhet iSydafrika i nuvarande former. Om investeringar helt skall förbjudas efter 1990torde effekten bli att företagen avytirar sin verksamhei i . Redanhotet om ett sådani förbud lorde föranleda överväganden i den riktningen. Delbör påpekas att en avyttring knappast innebär alt verksamheten nedläggs ulandrivs vidare av andra. Sydafrikanska inlressen skadas således inle, utantvärtom uppkommer möjlighet till förmänliga förelagsförvärv. AMS; Begränsningen av svenska företags investeringar iSydafrika kan medföra vissa negativa konsekvenser för sysselsättningen iSverige. Vid den svenska Sydafrikapolilikens utformning förutsattes dock attsädana problem skulle kunna lösas genom normala arbetsmarknadspolitiska insatser.Styrelsen anser att de eventuella sysselsättningseffekterna av den nuföreslagna skärpningen av lagsliftningen torde bli ringa, men vill ändåunderslryka vikten av all man utförligare redovisar de bedömningar som görsrörande lagstiftningens effekter pä arbetskraftsefterfrågan i . En sådanredovisning skulle, enligl styrelsens mening, vara av värde för planeringen avde arbelsmarknadspolitiska insaiser som evenluelll kan bli påkallade iframliden. SIND; För flertalet av de berörda företagen spelarvisserligen den sydafrikanska marknaden en underordnad roll, men för deförelag som levererar ulrusining lill gruvindustrin är den dock belydande.Härtill har den marknaden också en indirekt betydelse för utveckling avprodukter som kan exploateras på andra marknader. Förbudet mot investeringarhämmar självfallet de svenska förelagen och försvagar deras konkurrenskraft påden sydafrikanska marknaden. Om förbudet utvidgas till alt även avse leasing avtillgångar - vilket i och för sig vore i enlighet med lagens anda -försämrassituationen givetvis ytterligare. Behovet av investeringar ochdärmed förmågan att hålla ut trots investeringsförbudel. varierar mellan deberörda förelagen. På lång sikt kan emellertid lagen få lill resultat att desvenska företagen får avveckla sin verksamhet i , även om möjlighetentill dispens bibehälls. Det kommer vara svåri all i längden driva industriellverksamhet "pä spariäga". avskaffande av dispenserna kommer avallt all döma all avsevärt påskynda en avveckling Prop.1984/85:56 94 av de svenska förelagens verksamhet. En isoleradavveckling av de svenska dotterbolagens verksamhet i kommersannolikl inle nämnvärt skada intressen, däremot gynnar den desvenska företagens konkurrenter. Hur sysselsättningen i påverkas kanman inte bedöma med säkerhet. Leveranser från till dotterbolag iSydafrika beräknas molsvara 1000 arbetstillfällen. Det är inte säkert allförelagen avvecklar sina dotterbolag där. På lång sikl bör en slörre ellermindre del kunna ersättas med ökad försäljning i resten av världen. Vissa av desvenska leverantörerna av gruvulrustning kan dock få svårt att även på långsikt ersätta bortfallet av exporten till , vilket kan leda till vissaomställningsproblem för den arbetskraft som berörs. Till della kommer de mersvårbedömbara konsekvenserna för förelagens konkurrenskraft på grund avSydafrikas betydelse som referensmarknad för gruvindustrin. En avveckling avde svenska dotterbolagens verksamhet i fär sammanfattningsvis negativaeffekler för svensk sysselsättning och ekonomi men de blir totalt settsannolikl inle särskill allvarliga, även om man inte kan utesluta att de ienstaka fall blir mer betydelsefulla. Alll talar för att de negativaåterverkningarna på blir slörre än på . ÖEF haryttrat sig över frågan om utredningsförslagels påverkan på Sverigesförsörjningsberedskap och anför att man för sin del inte funnit att nägonförsämring härvidlag ägl rum under de år lagsliftningen varil i kraft. Deätgärder som föreslagits bedöms mot bakgrund av tidigare analyser ocherfarenheterna samt de behov som föranleds av 1982års försvarsbeslut inte medföra nägra allvarliga konsekvenser förförsörjningsberedskapen enligt ÖEF. Frånnäringslivels organisationers och förelagens sida har påpekats de risker förförlust av arbetslillfällen och försämrade exportmöjligheter som en skärpningav gällande lagstiftning skulle medföra. Vidare framhålls de konsekvenser somen avveckling eller fortsatt begränsning av näringsverksamheten har för desydafrikanska svarta anställda. Industriförbundet:Ell bortlagande av svenska invesleringar i skulle innebära storakapitalförluster och tusentals förlorade arbeten i och -förluster som inte motiveras av något uppnäeligl mål. Den ekonomiska skadaföretagen åsamkas genom investeringsförbudel begränsas inle lill värdet av denproduktion som uteblir på grund av att byggnads- och maskininvesieringar intefår göras. Den allvariigaste skadan kommer av att investeringsförbudelundergräver förtroendet hos anställda och kunder för företagens förmåga ochvilja att långsiktigt ge anställningstrygghet och all uthålligt betjänamarknaden. För dotterbolagens ledning är det en slor och svår uppgift allövertyga olika intressenter om företagens överlevnadsförmäga. Företagen harsvårigheter att rekrytera och behålla nyckelpersoner. SAF;Föreningen erinrar om att ulgör den ojämföriigl viktigas-le marknadenför svensk export och tillverkning i . Prop.1984/85:56 95 ningens förhoppning att Sydafrikalagen skulle bidra lillall öppna allerna-liva marknader i har inte infriats. Om en fortsatteller skärpt lagstiftning leder lill att dotterbolagen i måste läggasner och exporten upphör kan man räkna med elt bortfall av 30004000 arbetstillfälleni . För nägra svenska regioner och orler kan effekterna påsysselsättningen bli mycket besvärande. De indirekta och långsiktiga effeklernaför svensk ekonomi kan bli ännu allvarligare. Som exempel kan nämnas all de tresvenska företag som huvudsakligen levererar till gruvindustrin, genom ellpåtvingat avtag skulle överlämna en av sina nu viktigaste marknader lill sinafrämsta konkurrenter på världsmarknaden. En del av dessa konkurrenter ärsydafrikanska. Som kommittén noterat är tillgången till den sydafrikanskagruvindustrin särskill vikiig för produkt-ulvecklingen och därmed för desvenska förelagens konkurrenskraft. Om svenska företag av renl politiska skäl avsitt hemlands regering tvingas bort från en viktig marknad finns del ocksåpåtaglig risk för att svenska företags trovärdighei som leverantörer kommer attifrågasättas även på andra håll. Del "pris" som får belalaomfattar ocksä kapitalförluster för svenska företag. Sädana har redan uppkommitgenom att dotterbolagen inte kunnat investera i takt med behovet. Grossislförbundet.Mekanför-bundei m.fl. påpekar all uiredningens förslag skulle få negativa konsekvenserför svensk export. Bland förelagen framför AB SKF att lönsamhelen vid SKFssydafrikanska dotterbolag har försämrats. Ett tillverkande bolag haravvecklats. Leveransvolymerna till denna marknad från sysierbolagen inom koncernenhar minskal. Marknadsandelar har förlorats, i främsta rummet till importörer avjapanska lager. Verksamheten behäftas med osäkerhetsmoment och en tekniskstagnation som hämmar företagens möjligheter all upprällhålla sinamarknadspositioner. Ytterligare inskränkningar i verksamheten skulleallvarligt hämma den sociala utvecklingen till skada för enskilda anställda ochför SKFs anseende. Sysselsältningsförluster skulle dessulom uppkomma, förutomvid anläggningar i och vid flera koncernfabriker utomlands, framföralll i där mänga medarbetare skulle försällas i en svår ekonomiskoch social situation. pekar på svårigheterna att rekryterautbildad arbetskraft specielll på högre och mera ansvarsfyllda poster. Ändasedan lagen trädde i kraft har man haft svårt att övertyga personalen om attförelaget skall fortleva. Konkurrenterna använder lagstiftningen för altövertyga kunden om att Alfa inle är alt räkna med i framliden.