prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — anser alt del fordras någon form av ekonomiska siyrmedelför atl säkerslälla all kraflvärmeproduktion finns tillgänglig när den behövs. 1984/85:5 89 Folkkampanjenmol kärnkrafl har observerat atl många Qärrvärmesyslem som planeras är höglemperalursyslem.Del innebär alt införandel av solvärme och värmepumpar försvåras. Lågtempereradefjärrvärmesystem måsle främjas. konstaterar att förslag och slutsatser i rapporten inte allsberör energigaserna. Föreningen menar att med de ambitioner som redovisas förutbyggnad av Qärrvärme och gmppcenlraler kommer inle någon marknad atl finnasför naturgas för uppvärmning. Naturgasen har glömts bort. Fjärrvärme är egenfligenmesl intressant i slörre städer med framfida möjligheter till mottrycksproduktion. Kravetpå slalsmakterna atl ange riktlinjer formuleras på följande sätt i rapporten. oStatsmakterna bör ange de långsikliga fömtsättningarna för energiskatterna ochmiljökraven vid fastbränsleeldning för alt öka kalkylsäkerheten vid oljeersättandeåtgärder och därmed underiälla för kommunerna au fatta beslut. Samfligade remissinstanser som behandlat frågan understryker utredningens krav på atlstatsmakterna ger besked om skatter, avgifter, miljökrav m.m. Länsstyrelseni , i län, , , kommun och understryker således behovetav långsiktiga riktlinjer. Folkkampanjenmot kärnkraft undersiryker all regeringen måsle styra energipriserna.Folkkampanjen vill också aU slalens valtenfallsverks prissätlning av el skallstyras. Låga elpriser hindrar Qärrvärmeutbyggnad med fasta inhemska bränslen,solvärme och övergång lill elsnåla hushållsapparater och industriprocesser. Energilåneförordningenmåsle ändras och stafliga subventioner till elvärme riktas mot energisnålteknik. Folkkampanjen menar dessutom att flera aktörer i samhället motarbetarde energipolitiska målen. Grafis konsulthjälp och låga elpriser driverutvecklingen bort från målet all avveckla kämkraften. Regeringen måsle motverkasådana tendenser med styrning och organisatoriska åtgärder. Folkkampanjenbetonar atl låga kolpriser inle får innebära au vi får ell kolberoende liktoljeberoendet och med miljöproblem. Folkkampanjen efteriyser också en nationellavvecklingsplan för kärnkraften. anser att energiskatter inle får missgynna fjärrvärme. Förbundetmenar dessutom att de enskilda hushållens ekonomi måste beaktas vidprissättningen på energi. undersiryker alt statliga siyrmedel inle får innebära aU vissaenergiformer tillböriigl gynnas och all naturgasen hamnar i strykklass. 1984/85:5 90 efterlyser en långsiklig och posiliv lösning av frågan omskallebefrielse för avkopplingsbara elpannor i fjärtvärmenät och industrier.Föreningen understryker också viklen av långsiktiga rikllinjer. Omstatliga åtgärder för all ersätta olja finns i följande slutsatser. o Några nyastafliga åtgärder för faslbränsleutbyggnad fömtom det beslutade upphandlingsstödeloch bidragen till invesleringar i torveldade anläggningar och fjärtvärmenätbehövs f. n. inte. o OED kommer all i sin ulvärdering av oljeersällningsfondenredovisa de evenluella förändringar av slödel som krävs för atl påskynda moliveradeinvesleringar. Blandremissinstanserna är åsikterna delade om behov av olika stöd lill oljeersättandeåtgärder, exempelvis fastbränsleeldade anläggningar. instämmer i atl några särskilda slalliga ålgärder utöver redanbeslutade inte är mofiverade. Vidare anför att den svagautvecklingen för de inhemska bränslena sammanhänger med de kommunala förelagensinriktning att endasl genomföra lönsamma projekl. Faslbränsleanläggningar kange likviditelsproblem de försia åren. Slalens medverkan bör därför varalämpligt uiformad finansieringshjälp snarare än bidrag. bedömer att beställd kapacilet i anläggningar förinhemska bränslen avsevärt understiger förväntad kapacitet. Detla beror enligtföreningen på låg tillgänglighet och osäkerhel om bränsleekonomin. Riksrevisionsverketmenar alt rapporten inte ger etl tillräckligt underlag för atl bedöma att någranya statliga åtgärder inte är mofiverade. Länsstyrelseni anser alt hela regel- och bidragssystemet behöver ses överså att inte sins emellan konkurrerande investeringar får stöd fråndet allmänna. pekar också på att frå?an om naturgasens belydelseborde ha behandlals i ulredningen. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar anser att det från beredskapssynpunkt finns skäl attförbättra möjligheterna all använda inhemska bränslen bl.a. i blockcentraler.Därvid bör uppmärksammas atl momsen verkar hämmande. Överstyrelsen framförvidare oro över att huvuddelen av olja avses ersättas med kol och inle mera medinhemska bränslen. Överstyrelsen förordar visserligen en blandad bränsleimportmen menar samfidigl all kolförsörjningen kan komma atl visa sig mer känslig änoljeförsörjningen i händelse av säkerhetspolitiska kriser. menar atl osäkerheten i många oljereduktionsplaner kommer attresultera i kolanvändning istället för inhemska bränslen. Det är därförmotiverat med etl ökat stöd lill användning av fasla inhemska Prop.1984/85:5 v, 91 menar också all resonemanget i rapporlenom kolets miljöproblem är alltför förenklat och missvisande. Vid lokaliseringav kolanläggningar måste hänsyn tas lill lokala plan- och miljöförhållanden samlnationella mål för kolanvändning. i län menar all yllerligare slalligastödåtgärder krävs för atl bygga ul kollektiva uppvärmningssyslem. Folkkampanjen mot kärnkraft anser att den slorakolanvändningen och den relativt blygsamma introduktionen av inhemska bränsleninte slår i överensslämmelse med energipoliliska beslut. anser all förbättradfinansiering bör erbjudas vid invesleringar i fjärrvärme. kommun saknar slatliga stimulansmedel lill projeklför ved och skogsavfall. kommun menar alt myndigheterna bör uppmärksammaatl ekonomiska skäl kan leda lill alt planerade faslbränsleanläggningar senareläggs.Delta kan undvikas om förmånlig finansiering erbjuds de värmeverk sominvesterar i faslbränsleanläggningar. pekar på alt ell ulnylljande av faslabränslen i olika värmesystem kräver en ganska omfattande infrastruktur.Förädlingskedjan för fasla inhemska bränslen måsle fungera lillfredsställande.Det är angeläget atl undanröja hinder i dessa avseenden för atl kunna forcerakommunernas planer. menar atl om bränsleförsörjningen inlesäkerställs genom kommunala eller andra lokala initiativ är det statens uppgiftalt se till att de inhemska bränslena blir utnyttjade i avsedd omfallning. länsavdelning av kommunförbundet anser allintroduktionen av skogsenergi går för långsamt och förväntar sig all staten vidlarålgärder för alt uppnå den energibalans som eftersträvas. Länsavdelningen villi sammanhanget påpeka atl risken i samband med tillståndsprövningen av uttag avskogsenergi är att endasl en leverantör till värmeverket får tillstånd. Om utnyttjande av el och elkonvertering finns följandeslutsatser. o Av kommunernas planer och genom olika statistiskauppgifter framgår atl elkonverteringen - som främsl sker i småhus - går mycketsnabbi. Liknande indikationer har erhållils från kraftproducenterna. o Med nuvarande sammansättning av elproduklionssyslemelsom ger låg produktionskostnad för el är det önskvärt med en snabb men kontrolleradutveckling för alt utnyttja den billiga elen under så lång lid som möjligt. Detär dock väsentligt all elkonverteringen sker i sådan bebyggelse där del ävenvid ell högre elpris än dagens är rationellt med elvärme. Prop.1984/85:5 92 Bostadsstyrdsen undersiryker all utvecklingen avövergången till elvärme bör följas noga. framför liknande synpunkierliksom som hänvisar lill atl åtgärder vid behov skall kunnavidlas för all säkerslälla en framlida ålerkonvertering. bedömer alt elkonverteringen skeri linje med tidigare planer och på etl kontrollerat sätl. i Västerbollens län undersiryker viklen av atlden ökande övergången från oljevärme lill elvärme sker i enlighel med moiivenför den långsikliga energiplaneringen. menar all en eventuell slyrning frånkommunen kan förorsaka problem. Skellefieå kommun konstaterar liilfredsslällande alt man irapporlen inle anser del nödvändigl med yllerligare statliga reslriklioner föralt begränsa elvärmen. länsavdelning av kommunförbundei instämmeri della, men pekar på två konfliktsituationer vid användning av el. Såledesmenar länsavdelningen atl värmepumpar reducerar underlaget för framlidaelproduktion. Vidare konkurrerar värmepumpar med investeringar för spillvärme-och sopvärmeulnytljande. Staten ger dessutom stöd lill både värmepumpar och konkurrerandeoljeersättande anläggningar. anser atl en hög elkonverteringslaktav småhus är önskvärd för atl ulnyllja billig el. för byggnadsforskning är mera iveksam ochanser all värmepumpar är lämpligare än elvärme för småhus. i län tror inte atl den pågående elkonverteringenär så problemfri som anges i rapporten. Effekten av invesleringar och andralösningar lill fortsalt elanvändning bör uppmärksammas. pekarockså på atl en övergång från el- till fastbränsleuppvärmning i glesarebebyggelse släller särskilda krav på förädling av fastbränslerå-varan. Folkkampanjen mol kärnkraft vill ha verkningsfullarestriktioner mot elvärme i allmänhel och direktverkande elvärme i synnerhet.Sådana åtgärder möjliggör en smärtfri avveckling av kärnkraften. Ulredningen uppmärksammar möjligheterna lilloljeersättning i gruppcentraler. o Nästa sleg efler Qän-värme när det gäller oljeersättningär i gruppcentraler. Det finns skäl alt gå vidare och närmare klarlägga förutsäuningarnahärför. o En mycket stor oljeanvändning sker i s.k. gruppcentraler. Hur oljeersällningeni dessa centraler utvecklas är därför av slort intresse. Kommunernas kunskapom och påverkansmöjligheler rörande oljeanvändning och planerade oljeersätlningsåtgärderi dessa cenlraler är f n. ej 1984/85:5 93 tillräckligaför alt erforderliga ställningstaganden skall kunna las och nödvändiga ålgärdervidlas beträffande kommunernas långsikliga värmeförsörjning. Flertalelremissinslanser delar ulredningens analys men vill nyansera slutsatserna någol.Sålunda framförs synpunkter om alt tekniken för användning av oljeersättandeenergislag i gruppcentraler måste utvecklas och att ytterligare ekonomiskt slödär nödvändigl för atl slimulera denna utveckling. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar menar atl gruppcentraler eldade med inhemska bränslen avberedskapsskäl är bra. Storleken och belägenheten innebär atl de är mindresårbara än slora fjärrvärmenäl. menar alt fastbränsleeldade gmppcenlraler är elt bra alternativ fillenskilda anläggningar i täta småhusområden och detta från miljövårdssynpunkt. Statensråd för byggnadsforskning delar ulredningens slutsats och understryker behovetav fortsatta studier om hur fjärrvärmen skall byggas ut. i Örebrolän nyanserar detta och talar om gmppcenlraler och andra mindre kolleklivauppvärmningssystem. För en utbyggnad av sådana system torde ytterligarestatliga ålgärder erfordras. menar att anslutning av gruppcentraler fill fjärrvärmesystemär en möjlighet att påverka utvecklingen. Länsstyrelseni har konsiaterai atl den tekniska och ekonomiska ulvecklingenför mindre faslbränsleanläggningar (blockcentraler/gruppcentraler) ej harmotsvarat de högt ställda förväntningarna. ser det somsynnerligen angeläget att den tekniska utvecklingen för mindre faslbränsleanläggningarstimuleras. kommun inslämmer i delta. delar utredningens bedömning av alt gmppcenlraler bör visas störreinlresse. Del är uppenbart atl del med små insatser och förbättrad drift imånga av dessa anläggningar går all få slora energibesparingar. anser all gruppcentraler och mindre syslem ger flexiblarelösningar men hävdar samfidigl alt avvägningar måste ske mot naturgas. Gasdrivnavärmepumpar eller högeffektiva kondenserande gaspannor är goda alternativ.Föreningen vill också påminna om naturgasens överlägsna miljöfördelar. anser atl en avsevärd oljeersällning kan uppnås i gmppcenlralergenom installation av flexibla elpannor. Härigenom skapas också möjlighel lugn och planerad övergång till fasta bränslen på . Denna typ avoljeersättning borde enligt föreningen få högsta prioritet. Sådana elleveranserbör befrias från energiskatt under minst en . 1984/85:5 94 Utredningenmenar att kommunernas energiplanering bör koncentreras lill vissa områden. oKommunernas energiplanering bör koncentreras lill de områden där de har de bäslafömtsättningarna att påverka utvecklingen - dvs. värmeförsörjning,energisparande i egna fastigheter, inarbelning av energiaspekler i mark- ochbebyggelseplaneringen och rådgivning fill faslig-hetsägare. Remissinstanserna- varav flera inte kommenterat denna fråga - är delade i sin uppfattning ochmenar bl. a. all förslagel är mindre väl underbyggt, antyder ett alllförbegränsat synsält och innebär att ej tillräckliga ålgärder föreslås. Kommunen måslebäitre utnyttja sitl eget fastighetsbestånd för atl stimulera tillenergihushållning i övrigl. Statensråd för byggnadsforskning anser alt förslaget är mindre väl underbyggt ochhänvisar till alt ökat kunskapsunderlag kan fås genom pågåendeutvärderingar av exempelvis energihushållningsprogrammet. anser att del är myckel angelägel att kommunerna lar ansvar för alt påelt samlat sätt behandla värmeförsörjning och energisparande i olika delar avkommunerna. anser vidare att kommunerna bör ges möjlighet attpåverka de olika slatliga stöden till spar- och tillförselåtgärder. menar atl utredningens förslag antyder ett alllför begränsaisynsätt. Hela den kommunala planeringen påverkas av hur energifrågorna löses ikommunen. Energifrågorna måsle därför behandlas i nära anknytning till allplanering inom kommunen. Länsstyrelseni och i instämmer i vadutredningen framför liksom kommun som dessulom framför önskemål om förslagtill beräkningar av nyckellal för energiförbrukningen i exempelvis skolor,vissa offentliga lokaler m. m. Folkkampanjenmot kärnkraft anser alt kommunerna måsle ges bäitre styrmedel för exempelvisenergihushållning. Vidare bör kommunerna få ett större inflytande över eldistribuiionenför alt bäitre kunna genomföra sina energiplaner. menar atl kommunerna måsle mer metodiskt arbela med sitt egelförvaltade bestånd som utgångspunkt i den kommunala energiverksamheten. Del ären stor brisl alt inte kommunerna tillräckligt utnyttjar allmännyttans hyresledandefunktion. Landsorganisationenanser alt åtgärder bör vidtas för att ge kommunerna större möjlighel att styrautvecklingen. LO slöder ålgärder som utbildning och rekommendationer omtaxesättning. pekar på alt energisparande i kommunägda byggnader är en viktigkommunal angelägenhel. 1984/85:5 95 demöjligheter atl påverka uppvärmningssätt inom vissa områden lalar för all avslåfrån arbetskrävande detaljplanering enligt ulredningens förslag. Iulredningen föreslås ändring i lagen om energiplanering enligtföljande. o Lagen om energiplanering bör kompletteras så atl del slälls kravpå alt det i varje kommun skall finnas en aktuell värmeförsörjningsplan, somskall antas av kommunfullmäktige. Näslansamtliga remissinslanser är posiliva till förslagel om värmeförsörjningsplaner- även om man föredrar beteckningen energiplan el. dyl. - som en utveckling av bl.a.oljereduktionsplaner och som en viktig förutsättning för genomförandel av energipolifiskabeslut. Flera instanser pekar på behovel av en integrering av energifrågor ochbebyggelsefrågor, en samordning av värmeförsörjningsplaner och plan- och bygglagsliftningen,en samordning av värmeförsörjningsplanering och bostadsförnyelseplanering.Även från miljövårdssynpunkt kan värmeförsörjningsplanering vara värdefullt.Flera instanser är iveksamma fill den delaljeringsgrad och den ambitionsnivåsom föreslås bl.a. med tanke på möjligheterna till påverkan inom vissa områden.Önskemål om flexibilitet uttrycks. Kommunerna bör själva utveckla sinenergiplanering. Mer översiktliga planer bör vara tillräckligt. tillslyrker förslagel och anser all en värmeförsörjningsplanbör omfalta hela tätorten inkl. småhusområden. En sådan plan är av betydelse imiljövårdsarbetet. Statensråd för byggnadsforskning delar uppfatlningen atl lagen behöver ses över ochbetonar kopplingen lill övrig fysisk planering. Rådel efterlyser en kommunalstrategi för energiförsörjningen. vill ha en samordnad energiplanering i kommunerna men anser att del ärolämpligt att introducera etl nyll planinslilul -värmeförsörjningsplan - i lagsiiftningen.Planverket vill också la bort kravel på oljereduktionsplaner. Frågor om oljeersällningskall dock även i fortsättningen vara en viklig del i energiplaneringen.Planverket betonar viklen av att värmeförsörjningsplaneringen, energisparplaneringenoch den fysiska planeringen ulvecklas lillsammans. Eu samlal synsält på energifrågornabör utmynna i en programförklaring som anger kommunens viljeinriktning ochkomma till uttryck i fysiska planer och i olika verksamhetsplaner. Energiforskningsnämndenmenar all del är vikligl alt del långsikliga perspektivet beaktas i denkommunala energiplaneringen. Denna bör i fortsättningen främsl inriktas mol atlvara elt hjälpmedel för kommunala beslutsfattare. Nämnden tar också uppenergifrågorna och deras integrering med övrig planering. Någon ytteriigaretyp av plan bör inle införas. 1984/85:5 96 Omlagen skall ändras bör krav på oljeersäliningsplan ersättas med krav på aktuellenergiplan. har ingenting atl erinra mot förslagel om planerna blirflexibla och anpassas lill den faktiska utvecklingen. Riksrevisionsverketförutsätter atl man i arbetet med en ny plan- och bygglag beaklarenergifrågorna och hur de bör behandlas. Samordningen med fysisk planering är viklig. menar all det är för tidigt atl föreslå former för denkommunala energiplaneringen. Förslagen har ingen förankring i erfarenheterfrån ulredningsarbelet. Länsstyrelseni tillslyrker förslagel men ifrågasäller den högaambitionsnivån liksom kommun och kommun. förordardock all man vidare utvecklar oljeredukiionsplanerna och menar atl en inarbelningav energiaspekler i mark- och bebyggelseplaneringen underlättar avgöranden ien mängd olika frågor. Länsstyrelseni år tveksam till om kommunerna har resurser alt genomföra enså omfattande värmeförsörjningsplanering som föreslagits. Länsstyrelseni län tycker alt en heltäckande värmeförsörjningsplan kan varavärdefull för arbelet med energifrågor men menar att kraven på planeringen böranpassas lill bl.a. vad som är möjligt alt genomföra. Innanvärmeförsörjningsplanen regleras bör därför klarläggas form och innehåll i ensådan plan. Folkkampanjenmot kärnkraft föreslår all kommunerna åläggs alt upprälla elanvändningsplaneri syfle all underiälla kärnkraflsavvecklingen. Ulredningens förslag lilländring av lagen är otillräckligt. Samtliga planer ska beslutas avkommunfullmäktige. delar utredningens uppfattning om atl kompleltera lagen med kravpå värmeförsörjningsplan. En sådan bör kunna öka kommunens kunskaper ochkompelens om energiförsörjningen. Göleborgskommun menar alt kommunerna inom ramen för lagen bör ha frihet atl utformavärmeförsörjningsplaneringen efter sina egna behov och förulsältningar.Miljöfrågorna bör vägas in och beredskapsskäl bör uppmärksammas i planeringen. Lindesbergskommun år tveksam lill en kommunomfatlande värmeförsörjningsplan medhänvisning lill låg påverkanskvoi ulanför tätorterna. Skellefteåkommun menar alt en värmeförsörjningsplan skall antas av kommunfullmäktige ochförordar samlidigt en mer översiktlig plan än vad som föreslås. Landsorganisationenvill ha övergripande energiplaner, som skall vara rullande, för atl få eneffektiv samordning av kommunernas energiproblem. Planen skulle syfta lill altfå en helhetsbild av energifrågorna. år negativ lill förslagel om uppvärmningsplaner och menar att nyalunga planeringsformer motverkar flexibilitet och nyiän- Prop.1984/85:5 97 Nuvarande krav på plan för oljeersällning ärtillräckligt. Föreningen pekar på all industrins energiförsörjning böruppmärksammas i kommunens energiplanering. Dessulom anmäler man atl ensamordning av de kommunala energiplanerna behövs framför alll för atl alternafivaenergikällor skall kunna introduceras. anser att två olika plandokumentär onödigl och menar all del är bättre all låta kommunerna utveckla nuvarandeplanering för minskad oljeanvändning lill en värmeförsörjningsplanering. Kommunförbundeimenar vidare alt vissa krav på enhetlig planering dock är nödvändig för atlstaten skall kunna få vissa uppgifter. länsavdelning av kommunförbundet tillslyrkerförslaget om värmeförsörjningsplaner och menar alt sådana kan underlätta handläggningenav olika ärenden. Planerna får ej vara alllför detaljerade och bör ingå ikommunala översiktsplaner. Ytterligare synpunkier har framförts av remissinstansernamed hänvisning till olika avsnitt i utredningen ulan några egentligaslutsatser eller förslag. Flera remissinslanser har sålunda kommenteratutredningens synpunkter om statens roll och den regionala nivåns roll i denkommunala energiplaneringen. Flertalet av dessa vill ge länsslyrelserna en aklivroll och pekar på deras samordningsansvar på regional nivå. anser att det är angeläget atl denregionala nivån och ges en uttalad roll i energiplaneringen.Statens energiverk bör i samråd med bl.a. planverket utveckla den kommunalaenergiplaneringen vad avser melod, innehåll och utformning. Erfarenheler kan hämtasfrån den fysiska riksplaneringen. vill också gelänsstyrelsen en sådan roll och anser all en effektiv behandling av energifrågomai samhällsplaneringen kan åstadkommas bl.a. genom atl länsslyrelserna får ettregionalt ansvar för uppföljning och samordning av den kommunalaenergiplaneringen och bli huvudansvariga för de föreslagna regionalaenergiförsörjningsstudierna. i framför liknande synpunkieroch menar atl om ges denna regionala roll kan bälirefylla sin uppgifl alt beakla energifrågorna i den fysiska planeringen och hållai den regionala samordningen vad gäller inhemska bränslen. i liksom iÖrebro län betonar möjligheter att regionalt agera inom energiområdel. kommun bedömer atl skulle kunnamedverka i främst de mindre kommunernas energiplanering. Därvid börlänsstyrelsen samarbeta med den regionala ulvecklingsfonden. menar alt det inte finns någotbehov av ändringar i fråga om länsstyrelsernas formella befogenheier inom energiområdel.När emellertid regional samverkan saknas kan siaten ha orsak atl la iniliafivså all nödvändiga energiförsörjningsutredningar blir genomförda. Prop.1984/85:5 98 länsavdelning av kommunförbundet anser alldel behövs en regional samordning för all kartlägga tillgången och eflerfråganpå inhemskt bränsle. Denna samordning kan lämpligen ske genom länsstyrelsensförsorg och i nära samarbele med kommunerna. Dessulom har några remissinslanser kommenierai kommunernasplaner vad avser värmepumpar. Vidare menar vissa remissinstanser att det -tvärtemot vad utredningen anför - finns många skäl som talar för kommunalabränslebolag. bedömer alt värmepumparna fårstörre belydelse för oljereduktionen än vad som framgår av kommunernas planer.Speciellt gäller detta de slora och medelslora värmepumparna med lång ulnyltjande-tid. SkeUefteå kommun pekar på all värmepumpar uppvisar god lönsamheläven vid stigande elpriser. Föreningenmenar vidare atl det är angeläget att utnyttjandet av lillgänglig kärnkraflinte försvåras. Föreningen förordar en salsning på flexibel elvärme. i liksom kommun anseralt ell kommunall engagemang kan behövas när del gäller fasta inhemska bränslen. delar inte ulredningens syn påkommunalt engagemang och utvinning av inhemska bränslen. Tvärtom menar förbundetatt det finns många skäl som talar för kommunala bränslebolag etc. 1984/85:5 99 Sammanfattningav och remissyttranden över Grafströmska utredningens betänkande (SOU 1981:94)Energisamverkan Stat kommun näringsliv 1 Sammanfatiningav kommitténs belänkande .......... 100 1.1................................................................. Inledning 100 1.2 Ulgångspunkler ........................................... 101 1.3 Överväganden och förslag ............................ 102 1.3.1 Slyrning av större energiförbmkare............ . 102 1.3.2 Rådgivning .......................................... . 103 1.3.3 Regional och lokal samverkan.................... . 103