prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Utkonlrakteras sådana uppgifier mäste det ske pä ell väl avgränsat sätt så att SIDA inte irealiteten avhänder sig möjlighetenatt la sitt ansvar för atlbiståndspolitiken verkställs enligt statsmakternasanvisningar. RRV har i den tidigare nämnda revisionsrapporten om SIDÄ:suikontraklering lämnal en rad rekommendationer om hur denna kan förbättras. Dessa har i huvudsak tillgodosetts genominterna anvisningar omkonsultupphandling som SIDA utfärdat. Vid lill-låmpningen av anvisningarna bör RRV:srekommendationer särskilt beaktas. Som jag tidigarepåpekat finns det vidare goda skäl att bygga ul förvaltningsbiståndet. Sådant bistånd stärkermottagarnas kapacitet, vilket minskar de anspråk som ställs pä SlDA:sadministration. SIDA utmärks av enlångtgående decentralisering. Inle minst decentraliseringen tillutlandsmyndigheterna år av betydelse för verkets förmåga all lösa sinauppgifier. Det decentraliserade arbetssättet förutsätter atl verksledningen har välutvecklade instrument för kontroll och uppföljning. I del hänseendet kan förbättringar uppnås. Utredningenunderstryker betydelsen av en väl fungerande utvärde-ringsfunklion. SIDAhar förstärkt sin utvärderingsverksamhet. Inle minst verketsarbete på att säkra en systematisk ålerföring av vunna erfarenheter är enligt min mening angelägel. En viktig del avSIDA:s arbete är regleringen av utvecklingssamarbetet. Flerårsutfåslelseroch flerårsavtal har därvid sparat administrativ kapacitet. Rätt att ingå tvååriga avtal ocksåutanför det landprogrammerade områdetskulle kunna ge ytterligare besparingar. Utredningen har pekat på möjlighetenatt öka antalet ramavtal med enskilda organisationer liksom pä andraförenklingar som kan övervågas för samverkan med dessa organisationer. Dessamöjligheter bör tas lill vara. Kvar står dock att avtalsregleringen borde kunna användas som etl mer verksamtstyrinstrument. RRV efterlyser i sin revisionsrapport om importslödetavtal och rikllinjer för detta som skaparklarare spelregler. Enligt min mening kan kapacitelsbe-sparingar näs ocksä inomandra delar av biståndet om avialsregleringen förbättras. Det kan undanröjaoklarheter rörande den roll- och ansvarsfördelning som skall gälla mellan SIDA, mottagarlandets myndigheter och tredje part. I rapporten om uikontraklering harRRV pekat på vissa oklarheter som inle sällan föreligger i del hårhänseendet. 1984/85:100 Bilaga 5 61 RRV har i sin granskningav importstödets hantering pekat på behovet av all se över betalningsrutinernaså att utbetalning inle sker förtån medlen skall tas i anspråk. Jag har erfaritatt SIDA redan är i färd med all göra en sädan översyn. Del år väsentligt atlutbeialningsrulinerna för SIDA:s hela verksamhetsområde utformas så attutbetalning sker försl när behov föreligger som det undviks attrutinerna ställer stora krav på administraliva resurser. Såvitt gäller SIDA:sarbetssätt vill jag slutligen betonavikten av att SIDA fortsätter arbetet med administrativ ulveckling ochpersonalutveckling. SIDA har bl. a. i sin anslagsframställning redovisat enläng rad åtgärder som vidtagits för att öka effektiviteten. Inle minstverksamhetsplaneringen och de nya metod- och konsulthandböckerna är enligt minbedömning föredömliga. Men åtskilligt kvarstår alt göra. a. bör forlsalldatorisering kunna spara administrativ kapacitet. Regeringen har därför gettSIDA i uppdrag att utarbeta en ADB-plan i samarbete med statskontoret. Om storleken på SIDA:sadministration kan jag fatta mig kort. Utredningen uttalar att denadministrativa apparaten måste utformas och dimensioneras efter biståndets ochmottagarländernas behov. Jag kan instämma och villtillägga att avvägningen mellan myndighetsanslag och verksamhelsanslag börgöras så alt elt optimalt medelsutnyttjande uppnäs inom den givna medelsramen.Som strax skall framgå skall en arbetsgrupp se över m.m. Jag räknar med atl i budgetpropositionen till nästa riksmöteåterkomma till den administraliva apparatens dimensionering och kan då byggabl.a. pä arbetsgruppens överväganden. Jag övergår nu till attbehandla och ledningsresurser. Som framgått anserutredningen att SIDA:s kapacitetsproblem väsentligen är en fråga om just dessafaktorer. Utredningen har lagt fram en rad förslag som syftar lill allförbättra organisationen och stärka ledningsresurserna. Förslagen redovisadesi den inledande redogörelsen för utredningens betänkande. Remissinstanserna harhaft litet all invända mol utredningens analys av kapacitetsproblemen ochutredningens förslag har överlag mottagits väl av remissinstanserna. Två interdepartementalaarbetsgrupper har tillsatts för atl arbeta med den konkreta utformningen av deåtgärder som bör vidtas. Den ena gruppen behandlar främst de organisatoriskafrågorna. Den andra gruppen behandlar SIDA:s tjänstesystem. 1 avvaktan på attresultatet av arbetsgruppernas överväganden föreligger vill jag inle redovisanågon uppfattning om de enskilda förslagen. Jag kan däremot redovisa vissariktlinjer för del arbete som skall bedrivas av arbetsgrupperna. Den förstnämnda gruppenskall ta som sin utgångspunkt den analys som utredningen gjort. Den börsärskilt beakta de svagheter i organisationen som utredningen belyst. Den börsåledes bl. a. söka åstadkomma snabbare Prop.1984/85:100 Bilaga 5 62 beslutsprocesser, klarare ansvarsförhållandenoch förbättrad uppföljning. Gruppens uppdrag är alt ge en konkret utformning åtde åtgärder som bör vidtas med sikte på att ett regeringsbeslut skall kunnafattas under innevarande budgetår. Gruppen bör ta fasla på detförbättringsarbete som pågår inom SIDA. Arbetet bör bedrivas i samverkan medSIDA och beakta de bägge tidigare nämnda revisionsrapporter som RRV lagt fram.SIDA är företrätt i gruppen. Också den andraarbetsgruppen har i uppdrag att - i anslutning till utredningens analys - lämnaförslag till åtgärder. Gruppen bör bl. a. pröva de arbetsrällsligaförutsättningarna för tjänstesystemets utformning och systemetskostnadsaspekter. SIDA och har företrädare i gruppen. Jag avser att ibudgetpropositionen till nästariksmöte redovisa huvuddragen av de beslut som fattats på grundval avutredningens och arbetsgruppernas överväganden. Jag hemställer att regeringen föreslår atl godkänna vad jagförordat under . På grund av budgetlägetbeslulade att behälla biståndsanslagen vid oförändradnivå 1984/85 (prop. 1983/84:40; UU4; rskr87). Del underslröks attutgiflsbegränsningen, som innebar att bi-sländsvolymen uppgick till 0,av bruttonationalinkomsten(BNI), fick betecknas som tillfällig och att enprocentsmålet borde kunnaåieruppnås så snart som den ekonomiska situationen medgav del. P.g.a. den alllsvårare krisen i och internationella utvecklingsfondens () resursproblembeslulade sedermera att anslå ytterligare 300milj.kr. (prop.1983/84:154; UU 15; rskr334). Regeringen står fast videnprocentsmålet för biståndet. !>verige har spelat en ledande roll iansträngningarna alt öka det internationella bi-ståndsflödel till de fattigareländerna och det är viktigt alt vi inte sviktar i det läge som råder. Desvåra kriser som drabbat och som beskrivits i föregående avsnitt,både vad avser livsmedelsförsörjningen och de ökade skuldbördorna, motiverar attenprocentsnivån återuppnås redan under det kommande budgetåret. Biståndsramen /86 föresläs uppgå lill 8060milj.kr. Del motsvarar av denberäknade bruttonationalinkomsten (BNI) . Det nämnda beloppet utgör enökning med lOMmilj.kr. i jämförelse med biståndsramen för innevarande budgetär. Ökningen av biståndet kommer främst attutnyttjas för att stärka betal- 1984/85:100 Bilaga 5 63 ningsförmågan hos svårt skuldlyngdabislåndsmottagande länder och för att bistå som drabbats avförsörjningskriser. För att hjälpa skuldtyngda programländer och BlTS-ländertill förbättrad betalningsförmåga inrättas ett biståndspolitiskt instrument iform av ett stöd till reglering av krediter som tidigare lämnals förutvecklingsåndamål. Ökningen kommer också att utnyttjas för att utvidga stödettill enskilda organisationers biståndsverksamhet saml för atl förslärka dettekniska och ekonomiska samarbetet genom BITS. Biståndsanslagens fördelning påändamål innebär all del multilaterala anslagets andel av den totalabiständsvolymen uppgår till . Vissa utgifter förbistånds- och u-landsverksamhet, som i statsbudgeten belastar andra anslag änbiståndsanslagen, bör på samma sätl som under lidigare budgetär räknas av motbiståndsramen. För /86 föreslår jag alt 153 milj. kr. för sådanaändamål räknas av mot biståndsramen. För innevarande budgelår har motsvarandeutgifter beräknats till 151 milj.kr. Förutom de utgiftsposter, som specificeratsi tidigare års budgetpropositioner och omräknats till aktuellt prisläge, ingårföljande poster i det nämnda beloppet om 153 milj. kr; kostnader för om- ochtillbyggnad av den anläggning i vilken är inrymt (8 milj. kostnader för utbildningav specialenheten för katastrofhjälp inom beredskapsstyrkan för FN-tjänsl (0,5milj. Planeringsramarna för utvecklingssamarbetet under budgetåren1986/87 och 1987/88 bör ulgöra en i förhållande /86 oförändrad andel av bruttonationalinkomsten. De administrativaanslagen har prövats med slor resiriktivitet. BITS föreslås få enpersonalökning, vilket kunnat ske genom en omdisponering av personalresursernainom huvudtitel. I övrigt har huvudförslaget tillämpatspå myndighelsanslagen. har bemyndigatregeringen all göra fleråriga utfästelser lill internationella organisationeroch till programländerna för svenskt bistånd. SIDA föreslår attflerårsutfåslelser får göras också under anslagsposterna för humanitärtbistånd, katastrofbistånd, försöksverksamhet och metodutveckling,insalsförberedelser och resultatvärdering samt enskilda organisationer. SIDAmenar att flerårsutfästelser också under dessa anslagsposter skulle underlättaplaneringen och bidra till bättre medelsutnyttjande. Jag delar SIDA:suppfattning atl motiven för flerårsutfåslelser gör sig gällande ocksä utanfördel landprogrammerade biståndet. Det finns inom de nämnda anslagsposternaexempel pä insatser för vilka fleråriga utfästelser är befogade. Strävan attöka biståndets flexibilitet talar emellertid för en viss försiktighet vadgäller framtida åtaganden. Jag förordar alt föreslås bemyndigaregeringen alt göra bidragsutfästelser för tvä budgelår under de nämndaanslagsposterna. Bidragsutfästelser för det andra budgetåret får inte överstigabelopp som anvisats eller utfästs för . Bemyndigandet börutnyttjas med återhållsamhet. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Biståndsanslag 1982/83-1985/86 (milj. Bidrag till internationella biståndsprogram Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Nordiskaafrikainstitutel * Lån till personal inom bi-ståndsförvaltningen C 8.Övriga u-landspoUliska insatser m. m. Biståndskostnader somfinansieras över andra huvudtitlar eller anslag Anvisat 1982/83 Anvisat 1983/84 Anvisat 1984/85 Förslag 1985/86 1984/85 1985/86 3 669,6-23,0 3967,6' 23,8 -1--1- 4()9 6 8')5-' * C 8. ' Härutöver kom 40 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /82 och 27.6 milj.kr. /83 - totalt 67.6milj.kr. varav40 milj. kr. ingående i biståndsramen - att tas i anspråk för bidrag under anslaget C 1.De totala bidragen uppgick därmed till I874,6 milj. kr. - Härulöver kom 130 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efier /82 att /84tas i anspråk för bidrag underanslaget C2. De totala bidragen uppgick därmed till 3799.6milj. ' Härutöver kom yllerligare30milj. av ointecknade reservationsmedel efler /82 att under 1983/84 tas i anspråk förbidrag under anslaget. De totala bidragen upfigick därmed till 593.2 milj. kr. '' Härutöver kom 55 milj.kr. av ointecknade reservationsmedel efter /83 att /85tas i anspråk för bidrag underanslaget C 2. De totala bidragen uppgick därmed lill4022,6 milj. kr. Härutöver togs avointecknade reservationsmedel ytterligare 200 milj. kr. i anspråk underbudgetårel 1983/84 enligtnoierna 1-3(40-1-130-t- 30 milj. kr). Jag hemsläller att regeringen förslår att godkänna vad jag förordat under rubrikenBisiåndsanslagen Bidrag till internationella biståndsprogram 1673957925 2088000000 2 280000000 1983/84 Utgift 1673957925 Reservation 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag ' Varav ca 2,44 miljarderkr. är skuldsedlar lill , de regionala utvecklingsbankerna och Internationellajordbruksutvecklingsfonden (). De föreslagna bidragentill internationella biståndsprogram framgår av labell 3. Denna visar atlhuvuddelen av del multilaterala biståndet går lill Internationella utvecklingsfonden (), 1984/85:100 Bilaga 5 65 Multilateralt bistånd budgetåren1984/85 och 1985/86 fördelat på organisationer (milj. FN;s utvecklingsprogram (UNDP) - UNDP:s verksamhet i de - Sahelkontoret(UNSO) FN;s befolkningsfond (UNFPA) 696,0 750,0 -t- 54,0 Internationellafinansieringsorgan Inlernaiionella utvecklingsfonden () Afrikanskautvecklingsbanken (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) Asiatiska (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) Internationella jordbruksutvecklingsfonden() Inlernalionelli livsmedelsbiståndVärldslivsmedelsprogrammet (WFP) konvention om livsmedelshjälp (FAC)Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) FN:s hjälpprogram för palestina- nyklingar (UNRWA) FN:s flyklingkommissarie () för familjeplanering (IPPF) handelscentrum (ITC) u-landsprodukter (IMPOD) Övriga multilaterala bidrag Totalt -h 5,0 4- 15,0 22,1' -1-192,0 ' överensstämmer ej med det belopp som upptagitsunder denna anslagspost i förra årets budgetproposition eflersom 16 milj. kr.flyttats över till UNDP, 10 milj. kr. till och 81,82 milj. kr. 5 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 5 66 (UNDP) och (). En särskildtonvikt läggs också på det multilaterala livsmedelsbiståndet som budgetåret1985/86 föreslås få en avsevärd ökning. har sedan längegjort utfästelser om fleråriga bidrag till i första hand de störtemultilaterala utvecklingsorganisationerna. Detla ger dessa organisationerstörre säkerhet beträffande bidragen och underlättar deras planering. Sverigebör därför fortsätta att göra flerårsutfåslelser. begränsarflerårsutfåslelser möjligheter all reglera storleken av bidragen. Avdenna anledning föreslås i det följande i flera fall att de svenska bidragenskall delas upp i dels ordinarie bidrag av mer långsiktig natur och dels extrabidrag avseende endasl ell är. FN;s utvecklingsprogram (UNDP),kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond (UNFPA) /85 526000000' /86 560000000 varav Ordinarie bidrag till UNDP 375000000 Extra bidrag till UNDP 30000000 Bidrag till UNDP:s verksamhet i de minst utvecklade 50000000 Sahelkontoret (UNSO) 20000000 Kapitalulvecklingsfonden (UNCDF) 32000000 Befolkningsfonden (UNFPA) 53000000 av dettabelopp togs i prop 1983/84:100 upp under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag och20milj. i prop 1983/84:154 är FN-systemets centrala källa för finansiering av tekniskt bistånd.UNDP har även etl ansvar föi att FN-systemets tekniska biståndsverksamhetsamordnas i de olika mottagarländerna. har inflation,stigande dollarkurs och stagnerande bidrag försall organisationen i en myckelallvarlig resurskris. Resurskrisen har lelt till atl UNDP:s roll både somcentral fond och som samordningsorgan för fackorganens biståndsverksamhet harundergrävts. sjönkandelen UNDP-finansierat tekniskt biistånd inom FN-familjen frän till . har s. k. multi/bi-airangemang ökat i omfattning. Även om sådana ivissa situationer har sitt värde mäste också vissa avigsidor uppmärksammas: dekan vara både resurskrävande för givaren och splittrande för FN-syslemet liksomför mottagarlandet vars möjligheter till en samordnad och prioriteradutvecklingsplanering kan försvåras. En fortsatt minskning av UNDP:s resurserskulle medföra en återgång till del splittrade FN-bistånd som rådde under1960-lalet och som ledde till att UNDP fick en samordnande roll förFN-systemets tekniska 1984/85:100 Bilaga 5 67 UNDP har tvingats dra ned sinorganisation betydligt. En ytterligare neddragning skulle leda till en än mer undergrävd roll för UNDPinom FN-syslemet, och della i etl läge då behovet av samordnande biståndsinsatserblir allt tydligare inte minst i . På svenskt initiativgenomförs f. n. en nordisk studie om UNDP:s arbete på fältet varvid särskiltUNDP:s samordnande funktioner kommer all granskas. Utredningen beräknas varaavslutad . För all på kort sikt fåfram ökade resurser till UNDP lämnade ell fåtal länder, däribland ,exlrabidrag . lämnade exlrabidrag på 20milj.kr.1983 och 36milj.kr. 1984 varav 20milj.kr. lill FN:s Sahelkonior för dessverksamhet i de lorkdrabbade länderna i . bromsades dennedåtgående utvecklingen av bidragen till UNDP någol men på ter sigden finansiella situationen fortfarande kritisk. harrekommenderat att bidragsgivarna minsl skall vidmakthålla sina bidrag i realatermer. UNDP:s bistånd, som till en betydande del ulgörs avförvallningsbistånd, går främsl lill de fattigaste . Det är eninriktning som har svenskt stöd och som jag anser det angeläget att UNDPbehåller i framliden. Jag anser det motiverat att ordinarie bidraghöjs till 375 milj. kr. Därutöver anser jag att även del kommandebudgetåret bör lämna exlrabidrag på 30 milj. kr. till UNDP för alt medverkatill atl avväija akuta krissituationer. För att understödja UNDP:shandlingsprogram förde lorkdrabbade länderna i bör vidare ett bidrag på20milj.kr. lämnas till FN:s Sahelkonior i likhet med vad som skedde . Med förbehåll förriksdagens godkännande har därför utfäsl etl bidrag om 375milj. perär lill UNDP för vart och ett av budgetåren 1985/86 och 1987/88. Med sammaförbehåll har därutöver utfäst ett exlrabidrag om 30milj. till UNDPför /86 och etl bidrag lill FN:s Sahelkonior på 20milj. UNDP spelar en viktigroll i uppföljningen av om de minst utvecklade länderna somhölls i . Genom särskilda medel finansieras biståndsinsatser i dessaländer utöver ordinarie anslag inom UNDP. UNDP medverkar också lill att få till stånd och samordnabi-ständsflöden till de minst utvecklade länderna. har, med förbehållför godkännande, utfäsl ett bidrag om 50 milj. kr. för budgetåret1985/86. Även FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd lill deminst utvecklade länderna. har utfäsl etl bidrag på 32 milj. kr. () är den cenirala finansieringskällan inom FN-syslemet för bistånd påbefolkningsområdel. har traditionelltspelat en pådrivande roll för att få till stånd internationella insatser nårdet gäller familjeplanering i . Det svenska biståndet på detta områdehar i allt slörre utsträckning lämnals Prop.1984/85:100 Bilaga 5 68 genom internationella program i vars uppbyggnadSverige spelat en framträdande roll. Den internationella befolkningskonferenseni framhävde behovet av ökade resurser för befolkningspoliiiskaåtgärder och betonade särskilt UNFPA:s roll. Det svenska bidraget för1984/85 är 48 milj. kr. Med förbehåll för godkännande har Sverigemed hänsyn till behovet av förstärkta insatser på befolkningsområdel utfästbidrag lill UNFPA med 53milj. för vart och ell av budgetåren 1985/86 och1986/87. /85 170000000' varav 30000000 extra bidrag Budgetårel 1985/86 190000000 varav 30000000 extra bidrag ' 10 milj. kr. av detlabelopp togs i prop 1983/84:100 upp under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag och20milj. i prop 1983/84:154. verksamhelvänder sig till de fattigaste barnen och deras mödrar i . Antaletbarn hälften av befolkningen i - uppgår till ca1,4miljarder, "det största av alla " enligt . En allvarlig försämringav barnens levnadsstandard pågår i \ ärlden, som en följd av konjunkturnedgångoch sjunkande inkomster. Studier som gjorts på uppdrag har visat attbarnen drabbas försl och hårdast av den ekonomiska nedgången. arbete för barnsöverlevnad och utveckling, för minskad barnadödlighet och bättre hälsa bör fäfortsatt starkt svenskt stöd. Med förbehåll förriksdagens godkännande har utfäsl elt ordinarie bidrag till med160milj.kr. för vart och ett av budgelåren 1985/86-1987/88. För att göra detmöjligt för att förstärka sin kapacitet och utöka sin verksamhet främsti de krisdrabbade länderna i har med samma förbehåll ett extra bidrag på30milj. utfästs /86. Internationella utvecklingsfonden () Budgetårel 1984/85 660900000' '499080000(prop. 1983/84:100) 80000000 (prop. 1983/84:154) 6820000(prop. 1983/84:100, övriga multilaterala bidrag) 75000000 (prop.1983/84:100, övriga multilaterala bidrag) Förhandlingarna om densjunde påfyllnaden av IDA:s resurser (7) avslutades i januari 1984.Resultatet blev en påfyllnad med 9miljarder 1984/85:100 Bilaga 5 69 dollar trots alt samtliga givarländer utom hadeförordat . Påfyllnaden innebär en avsevärd sänkning avrealvärdet av IDA:s resurseroch därmed en sänkt utlåningsnivå. I syfte att tillföra resurser utöverpåfyllnadsbeloppet fickIDA-ledningen i uppdrag atl söka uppnå en överenskommelse om ettspecialartangemang baserat på ett brett deltagande av givarländerna. IDA:s verksamhet överensstämmer väl med desvenska bislåndspo-litiska målen och fungerar på ett effektivt sätt.Sverige förklarade sig därför berett atlbidra till etl specialartangemang föratl förslärka IDA:s resurser underförutsättning att samtliga givarländer bidrar, - dock med undantag för som från början förklarat siginte avse delta i något arrangemang utöver den nu beslutade påfyllnaden. Trotsintensiva ansträngningar har IDA-ledningen ännu inte lyckats samlanågot brett stöd för ett specialarrangemang.Förutsättningarna för andra alternativ, inklusive inrättandet av en särskildfond för de hårt drabbade länderna söder om som skulleadministreras av , har också diskuterats. Vissa länder, däribland , och har redan nu lämnat eller aviserat exlrabidrag lill utöversina ordinarie 7-bidrag. Vidslutförhandlingen om 7 angavs bidragsandel till2,. Genom beslut medanledning av prop 1983/84:154 (UU 15; rskr 334) ökades anslaget för , vilket möjliggjorde en höjning till 2,5%.Detta är dock är en sänkning jämfört med vår andel i den sjätte påfyllnaden, som var . 7-bidragel motsvarar ettåtagande om totalt 1757,68 milj.kr.vilket utfästs för påfyllnadsperioden /85-1986/87. Betalning kan ske undertre eller fyra är. Avsikten är att för svensk del verkställa utbetalningarnaunder en fyraårsperiod, vilkel innebår 439,42 milj. kr. under budgetåren 1984/85, 1985/86, 1986/87 och1987/88. För att undvika enkraftigt ökad budgetbelaslning då den åttonde IDA-påfyllnaden inleds (/88)avsätts 75 milj. kr. i reserv för IDA-8under /85 och 65 milj. kr. under /86. Jag anser del vidareangeläget att bidrar till att IDA:s utlåningskapacitet ytterligareförstärks, varigenom en ökad ID A-utlåning kan möjliggöras framför allt till söderom . Elt belopp på 146,5 milj. kr.finns tillgängligt för ett svenskt exlrabidrag under /85. Även /86 bör IDA7-bidraget kompletteras med ett exlrabidragom 146,5 milj. kr. Dessa bidrag bör ingå i en samordnad aktion med bredast möjliga deltagande. har somjag tidigare redovisat verkat föratl en sädan aktion kommer till stånd som en del av uppföljningen avVärldsbankens särskilda handlingsprogram för söder om . Formerna för della är för närvarandeföremål för diskussioner med banken och andra givariänder. 1984/85:100 Bilaga 5 70 Budgetårel 1984/85 167910975 /86 233 336879 varav Asiatiska utvecklingsfonden 63055 175 Överenskommelsen ommedlemskap för icke-regionala länder i Afrikanska (AfDB)trädde i kraft den 30december 1982 varvid blev medlem.Bankens auktoriserade kapital uppgår numera till ca . har åtagit sigatl inbetala av sin andel i bankens kapital, vilket moisvarar 91 408518kr.Inbetalningarna sker i fem lika stora årsbi-drag varav de tre första harföretagits. Den fjärde inbetalningen görs . Medelsbehovet fördenna uppgår till . AfDB:s ledning harnyligen anmält behov av en ökning av bankens kapitalresurser för perioden1986-1991. Förhandlingar om en sådan kapitalökning kommer sannolikt altinledas . Som framgick i förtaårets budgetproposition har Smilj.kr. avsatts för att finansiera experter iAfrikanska . tjänstgör tresvenska experter i banken . Experterna representerarskogs-, infrastruktur inkl. transport-, respektive miljösektorn. Det är minbedömning all banken även kan komma att ha behov av externt finansieradeexperter.