prop · G80325 · 1984-12-31 00:00:00 — medförslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokollet. 1propositionen föresläs utgifter m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgetenför innevarande budgetär. Deanslag som begärs uppgår till ca 100 milj. kr. De största anslagen föreslås gä tillkostnader för stöd till politiska partier, investeringar i fastigheter för utrikesrepresentationen,utbyggnad för inrikesflyget på , kostnader för föriusttäckning i ABGöta Kanalbolag samt kostnader för mottagning av flyktingar. Dessutom föreslåsändrad organisation för luftfartsverket. 1 1984/85. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , R. ,, , Föredragande:statsråden , , , , , R. Carisson, Thunborg,, , Propositionmed förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 Regeringenhar i prop. 1984/85; 19 om en samordnad och intensifierad narkotikapolitikföreslagit att till för anskaffning av viss materielanvisar 2 milj. kr. Vidare har regeringen har i prop. 1984/ 85: 39 omutformningen av det ökade stödet tiU barnfamiljerna m. m. föreslagit att /85 sammanlagt 5,5 milj. kr. anvisas för förbättrat stöd tillensamstående föräldrar. 1984/85:45 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m. m. föreslär regeringen att anvisar I 750 milj. kr. för desysselsättningsskapande åtgärder som föreslås i propositionen. Slutligen harregeringen i prop. 1984/85:51 om bosparande för ungdomar och andra sparfrågorföreslagit att anvisa 2 milj. kr. för informationsinsatser i samband medintroduktionen av bosparande för ungdomar. Deytterligare medelsbehov utöver gällande statsbudget som kan överblickas ochandra frågor som bör tas upp i detta sammanhang bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter pä tilläggsbudget I till statsbudgeten /85. Denna proposition bör föreläggas . Skulleanslagsframställningar därutöver på till-läggsbudget för innevarande budgetärvisa sig ofrånkomliga bör dessa föreläggas . Statsrådenföredrar förslag till i frågor angående anslag m. m. pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /85. Anförandena redovisasi underprotokollen för resp. departement. 1984/85:25 3 Jaghemställer att regeringen föreslär attbesluta om anslag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1984/85 och vidta övriga åtgärder i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredragandena lagtfram. Regeringenbeslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och en sammanställningöver de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionen som bilagor19. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 [I] B 4. Under denna rubrik har istatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av3767834000 kr. 1983/84: 100 bil. 4, JuU 22, rskr 233). Från anslagetbetalas bl. a. lönekostnader till polispersonal och till administrativ personalinom den lokala polisorganisationen. Enligtriksdagens beslut (prop. 1983/84: 124, SfU 27, rskr 295) förs det statligaansvaret för överföring och mottagande av flyktingar i över fränarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) till statens invandrarverk () den I januari1985. En av verkets nya uppgifter blir att svara för att de utlänningar somsöker asyl i samband med inresan i tas emot i en statlig utredningsförläggning.Under vistelsen i denna förläggning utreds asylärendet genom polismyndighetensförsorg. Enligt riksdagsbeslutet skall en fast utredningsförläggning inrättas iFlen den . Dimensioneringen av denna förläggning och behovet avytterligare utrednings- och mottagningsresurser i anslutning till olikainreseorter borde enligt uttalanden i den av godtagna propositionenutredas närmare. Regeringenuppdrog i ett beslut åt att - med utgångspunkt frånriksdagsbeslutet - utreda vissa frågor om utrednings-förläggningar förasylsökande. Arbetet skulle bedrivas i samråd med bl.a. ().SIV har i en rapport redovisat regeringens uppdrag. Vidöverväganden om en lämplig dimensionering av det totala behovet av inkvarteringsplalserför asylsökande har verket funnit det lämpligt att utöver utredningsföriäggningeni även inrätta en utredningsförläggning i . föreslär attutredningsförläggningen i skall kunna ta emot 200 asylsökande per månadoch att Prop.1984/85:25 5 förläggningen i dimensioneras för 100 asylsökandeper månad. Statsrådet kommer senare denna dag att anmäla frågor om ;sresursbehov för dessa förläggningar. För polisväsendets del föreslås i rapporten bl.a. att femtjänster som kriminalinspektör och en administrativ tjänst inrättas vidpolismyndigheten i för att i första hand tillgodose deutredningsbehov som uppkommer vid utredningsförläggningen i . För att täckabehovet av utredningsresurser vid föriäggningen i föreslås att två kriminalpo-lismanstjänsterinrättas vid polismyndigheten i . Skälen för att genomföra asylutredningarna i anslutningtill vistelsen i en utredningsföriäggning är bl.a. att handläggningstidernadärigenom kan begränsas. Polisens utredningar i asylärenden bör i princip kunnagenomföras . En förutsättning för att detta skall ske äremellertid att det finns erforderiiga utredningsresurser vid polismyndigheten.Jag delar SIV:s och bedömning att polismyndigheten i fördetta syfte bör tillföras den föreslagna resursförstärkningen om fem tjänsterför kriminalinspektör och en administrativ tjänst. Med hänsyn till denbelastning som finns pä polisen såvitt gäller handläggning av utlänningsärendenoch till behovet av omedelbara åtgärder ser jag inga möjligheter att klararesursförstärkningen såvitt gäller genom omfördelning av resurserinom polisväsendet. Däremot bör det enligt min uppfattning finnas möjlighetatt inom polismyndigheten i genom en omfördelning av resurserna klaraarbetsbelastningen pä föriäggningen i . Jag beräknar lönekostnaderna för de fempolismanstjänsterna till . och för den administrativa tjänsten till65000 kr. för tiden frän och med den till och med . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnaderpå till-läggsbudget I till statsbudgeten för /85 anvisa ettförslagsanslag av . D. Domstolsväsendet m. m. [2] D 1. Under denna rubrik häristatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ett förslagsanslag av . - antog ett förslag om ny lagstiftning om företagshypotek(prop. 1983/84; 128, LU 36, rskr 413). Lagstiftningen, som träder i kraft den Ijanuari 1986, förutsätter att en för hela riket central inskrivningsmyndighetinrättas och att inskrivningsregistrel förs med hjälp av automatiskdatabehandling. Den centrala inskrivningsmyndigheten avses bli knuten tillMalmö tingsrätt. har för /85 begärt medel förförberedelsearbetet inför övergängen till den nya organisationen och det databaseradeinskrivningsregistret. Prop.1984/85:25 6 Som framgår av propositionen har ochstatskontoret pä regeringens uppdrag utrett bl.a. de tekniska ochorganisatoriska frågor som föranleds av den nya lagen (1984:649) om företagshypotek.Uppdraget har redovisats i en huvudstudierapport (DV 1983:5, STKT 1983:50)Företagsinteckningar handläggning med datorstöd och i en lägesrapport1984-04-30, Utveckling av ADB-stöd vid handläggning av ärenden omföretagsinteckning. I lägesrapporten har myndigheterna beräknat de sammanlagdainvesteringskostnaderna till . I förhällande till de beräkningar somredovisades i propositionen innebär detta en kostnadsökning med 395000 kr.Kostnadsökningen beror huvudsakligen på att myndigheterna i sina tidigareberäkningar har utgått frän en lokalisering av den centrala inskrivningsmyndighetentill och frän ett ikraftträdande den . Myndigheternaräknar med att den nuvarande avgiftsnivån skall ge full kostnadstäckning förinvesteringskostnaderna och för de årliga driftskostnaderna i den nyaorganisationen. har för sin del angett medelsbehovet /85 till 2 milj. kr. enligt följande fördelning. Jag har ingen erinran mot myndigheternas beräkningar närdet gäller kostnaderna för projektet. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 anvisa ett förslagsanslag av . [3] H 4. Stöd till politiska partier. har /85 under anslaget H 4. Stöd till politiska partier anvisat 79,5milj. Medlen fördelas enligt lagen (1972:625; ändrad senast 1982:79) omstatligt stöd till politiska partier. Enligt lagen utgår stödet dels som partistöd, dels somkanslistöd för ett är i taget räknat fr.o.m. . Partistödet utgårsom mandatbidrag. Ett mandatbidrag är f.n. . Kanslistödet, som iprincip är avsett endast för partier som är företrädda i , utgår somgrundstöd och tilläggsstöd. Helt grundstöd är f. n. för varje vunnet riksdagsmandat, om partiet ärföreträtt i regeringen, och annars . för varje mandat. Samtliga belopphöjdes till sin 1984/85:25 7 nuvarande nivå (prop. 1981/82; 101 bil. I, KU 18, rskr13). Beloppen har tidigare höjts aren 1975 och 1977. Avsikten med det statliga partistödet är att de politiskapartierna skall garanteras tillräckliga resurser för sin opinionsbildandeverksamhet. Vid partistödslagens tillkomst förutsattes att stödetskulle omprövas med hänsyn till förändringar i penningvärdet (prop. 1972: 126 s.48-49). Mot denna bakgrund förordar jag att stödet nu räknas upp med fr. o. m. . I sammanhanget vill jag anmäla att jag i 1985års budgetproposition avser att föreslå en ändring i partistödslagen sominnebär att utbetalningen av stödet kommer att ske kvartalsvis i stället försom f. n. årsvis. Ändringen innebär en anpassning till vad som iallmänhet gäller vid utbetalning av statliga bidrag av olika slag. Ett förslag till den lagändring som behövs bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1.1. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslär att 1. anta ett inomjustitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1972:625)om statligt stöd till politiska partier, 2. till Stöd tillpolitiska partier på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85anvisa ett förslagsanslag av . [4) H 5. Vid kommunalval kommer förfjärde gängen sedan reformen genomfördes invandrare, som har bott iSverige , att kunna rösta och väljas till kommunala församlingar.Senast vid val anvisades särskilda medel för information tillinvandrare för att stimulera dem att utnyttja sin rösträtt. har för /85 under anslaget H 5.Allmänna val anvisat . för kostnader med anledning av val.Av beloppet kommer som vid tidigare val en viss del att avsättas för informationtill invandrare. Denna valtekniska information kommer års val att haungefär samma omfattning som vid val. svarar isamråd med invandrarverket för informationen. Ytteriigare medel för kostnadernaför val kommer att begäras budgetproposition. års val anvisade genom etttilläggsanslag för /82 under tolfte huvudtiteln . Åtgärderför invandrare (prop. 1981/82:25 bil. 8, AU 9, rskr 118) 7 milj. kr. för stödtill politiska partier för information till invandrare. Jag förordar att 8milj. anvisas för motsvarande information vid val. Det bör ankommapä regeringen att fördela medlen. Fördelningen bör ske efter samma principersom tillämpades års val. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att regeringenföreslär att till Allmänna val på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:25 8 Lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 8 §§ lagen (1972:625) omstatligt stöd till politiska partier skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§' Partistöd utgår som mandatbi- Partistöd utgår som mandatbi- Varje mandatbidrag utgör drag. Varje mandatbidragutgör /7i000 kronor. 6§ Parti som vid val till rikdagen fått Partisom vid val till av rösterna i hela fått avrösterna i landet erhåller för vilket hela landet erhåller för valet gäller ett helt grundstöd. Helt vilket valet gäller ett helt grund- grundstöd utgör i025000 kronor. 8§ Parti som avses i 6 eller 7 § er- Partisom avses i 6 eller 7 § er- häller utöver grundstödet tilläggs- hällerutöver grundstödet tilläggs stöd för vilket valet gäl- stödför för vilket valet gäl ler med för varje vun- lermed för varje vun net mandat, om partiet är företrätt i netmandat, om partiet är företrätt i regeringen, och annars med /2 650 regeringen,och annars med för varje vunnet mandat. kronorför varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift pä den har utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling. De nya bestämmelserna tillämpas dock för tid från och medden . Ansökningar som har getts in före ikraftträdandet och somavser stöd för det är som räknas från och med nyssnämnda dag skall anses avsestöd med belopp som följer av bestämmelserna i den nya lydelsen. ' Senaste lydelse 1982:79. - Senaste lydelse 1982: 79. 'Senaste lydelse 1982:79. Prop.1984/85:25 9 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkten 1;statsrådet såvitt avser punkten 2; Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 m. m. [ I ] A 3. Inköp, uppförande och iståndsättande avfastigheter för utrikesrepresentationen. Under denna rubrik har istatsbudgeten för innevarande budgetär anvisats ett reservationsanslag av 42milj. Vid budgetårets ingång fanns en behållning av 4,5 milj. kr. Med hänsyn till tidplanen för byggnadsarbetena bör vissa objekt m. m.nu ånyo redovisas för . I gällande investeringsplan har för ombyggnad ochupprustning av fastigheterna vid , , upptagits enkostnadsram om 28 milj. kr. 1983/84:100 bil. UU 11, rskr 242). Regeringen har i beslut och den 11juli 1984 uppdragit åt att projektera och genomföra ombyggnadoch upprustning av fastigheterna vid i . beräknade att kostnadernaför ombyggnaden skulle kunna begränsas till 28 milj. kr. Den fortsatta projekteringen visar trots omsorgsfull planering ochbesparingar att kostnaderna i prisläge och kursen 7:50/USD blir ca38 milj. kr. För att möjliggöra tidigare inflyttning har byggnadstiden sänktsfrån 18 . Medelsbehovet för /85 ökar därför med13 milj. kr. I gällande investeringsplan har för nybyggnad avambassadkansli i upptagits en preliminär kostnadsram om 10 milj. kr. (prop.1983/ 84: 100 bil. 5, UU II, rskr242). Regeringen har i beslut och den 28 juni1984 uppdragit ät att projektera och uppföra ambassadkansli iLuanda. ti /85. Prop.1984/85: 25 10 Den fortsatta projekteringen visar att kostnaderna iprisläge blir 13 milj. kr. Medelsbehovet för /85 ökardärför med 3 milj. kr. Med hänvisningtill vad jag anfört hemställer jag att regeringen föreslär att till Inköp, uppförande och iståndsättande avfastigheter för utrikesrepresentationen på tilläggsbudget 1 till statsbudgetenför /85 anvisa ett reservationsanslag av . E. Utrikeshandel och exportfrämjande [2] E 2. Regeringen har iproposition 1983/ 84: 168 om exportfrämjande verksamhet bl.a. tagit upp fråganom ökade insatser för att främja export inom byggsektorn samt energisektorninom ramen för Svensk bygg- och energiexport knutet till exportråd.Vidare anges att medel bör ställas till förfogande bl.a. genom omprioriteringarinom verksamhetsområde (5 milj. Av propositionenframgår också alt regeringen skulle återkomma till denna fråga i tilläggsbudget1 för /85. Med hänvisning till uttalande med anledning avnämnda proposition (NU 40, rskr 382) i vad avser att särskilt främja exportinom byggsektorn bör anslaget tillföras 5 milj. kr. för /85. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för . Jag hemställer att regeringen föreslär att till Exportfrämjande verksamhet pä tilläggsbudget 1till statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av5000000 kr. Prop.1984/85:25 11 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 Omsorg om äldre och handikappade [I] G 7. Kostnader för viss verksamhet för synskadade. 1983/ 84;190 (SfU 31, rskr 393) om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen m. m.anmäldes att viss utrustning, som behövs i samband med överföring av radio- ochkassettidningar till synskadade, borde finansieras över statsbudgeten isärskild ordning. Under anslaget G 7. har i statsbudgeten för /85anvisats ett förslagsanslag av . Medlen används för olika insatserför synskadade. Utgivning av radio- och kassettidningar för synskadade stödsmed medel, som beräknas under ättonde huvudtiteln, reservationsanslaget Gli.Stöd till taltidningar. Talutgåvor av dagstidningar distribueras med bud ellermed posten (kassettidningar) eller via radiosändning (radiotidningar). Försökmed radiosända talutgåvor har bedrivits i . För försökenutvecklades en särskild utrustning för mottagning och uppspelning av denradiosända talutgåvan. Pä grundval av inhämtade erfarenheter bildade taltidningskommittén(U 1982:05) tillsammans med företrädare för styrelsen för tekniskutveckling, . , Synskadades riksförbund.Sjukvårdshuvudmännens upphandlingsbolag och landstingskommun enprojektgrupp med uppdrag att utarbeta en mottagarutrusining som skulle kunna serietillverkasoch användas för verksamheten med radiotidningar. Arbetet har kommit sålångt att en första serie om I 000 mottagarutrustningar kan börja levererasefter . Mottagarutrustningarna bör som tidigare anförtsfinansieras över statsbudgeten i särskild ordning. Jag beräknar för ändamåletett belopp av I milj. kr. under förevarande anslag. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Kostnader för viss verksamhet för synskadade påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /85 anvisa ett förslagsanslagav . Rättelse: S. 11. i hemställan Står: reservationsanslag Rättattill: förslagsanslag 1984/85:25 12 Anmälan till tilläggsbudget I till stadsbudgeten för /85 [I] D. Nyteckningav aktier i . I samband med att är 1980 fattade beslut om attbygga en ny terminal i / träffade ägarna enprincipöverenskommelse om att under 1984-85 genom nyemission öka aktiekapitaleti bolaget. Denna överenskommelse har konkretiserats så att parterna äröverens om att göra en nyemission 1:1. För SJ:s del gällerdetta under förutsättning av statsmakternas medgivande. Nuvarande aktiekapitaluppgår till 45,9 milj. kr., varav SJ:s andel är 50,eller 23,0 milj. kr.Övriga akiieinnehavare är AB med 25,och GDG BiltrafikAB med 24,. Enunder 1983 genomförd divisionalisering av företagen har medfört en effektivareorganisation med betydande kostnadsbesparingar. Dessa tillsammans medavveckling av några dotterbolag och en ökad fakturering har bidragit till enpåtaglig förbättring av lönsamhetsbilden. Genom den nu planerade nyemissionenkommer även finansnettot att förbättras. Soliditeten, som ligger ,ökas till . Medåberopande av det anförda har SJ hemställt om bemyndigande att inominvesteringsramen för /85 använda 23 milj. kr. för nyteckning avaktier i . Jagdelar SJ;s uppfattning att bör få det redovisade kapitaltillskottet isyfte att stärka företagets ekonomiska ställning. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna att inom ordinarie investeringsram för budgetåret1984/85 får använda . för nyteckning avaktieri . Prop.1984/85:25 13 [2] Ny organisation för luftfartsverket m. m. Ny organisation för luftfartsverket Bakgrund luftfartspolitiska beslut (prop.1981/82:98, , rskr 339) innebar bl.a. att luftfartsverkets verksamhetskulle inriktas mot en ökad marknadsorientering. Det av luftfartsverket redanpåbörjade arbetet med översyn av arbetsformer, organisation och styrsystemskulle fortsätta och verket ålades att självt vidta eller i förekommande falllägga fram förslag till erforderiiga organisatoriska förändringar. I enskrivelse redovisar luftfartsverket resultatet avöversynsarbetet och föreslår vissa ändringar av luftfartsverkets organisation. Riksrevisionsverkel, statskontoret och Aktiebolaget () har yttrat sig över skrivelsen. svarar enligt sin instruktion för dencivila luftfartens markorganisation, i den mån denna ankommer på staten ochinte anförtrotts annan statlig myndighet, samt handlägger ärenden om dencivila luftfarten. Till verkets huvuduppgifter hör att driva och förvaltavissa flygplatser för civil luftfart. Detta innefattar, förutom att driva ochförvalta de egna 14 trafikflygplatserna, att ansvara för driften avstationsområdena för den civila luftfarten pä de f n. fem militära flygplatsersom enligt avtal mellan verket och flygvapnet upplåtits för civil trafik. En annan huvuduppgift är alt i fred svara för civil ochmilitär flygtrafikledning. Till huvuduppgifterna hör vidare att utövaöverinseendet över flygsäkerheten för den civila luftfarten. Slutligen harverket att utföra vissa myndighetsuppgifter pä flygtrafikomrädet. är ett affärsdrivande verk. Som affärsverkhar luftfartsverket att driva sin verksamhet så att full kostnadstäckningerhålls och så att ett överskott uppnås som motsvarar räntekravet pä det avstaten och berörda kommuner tillskjutna investeringskapitalet. Chef för luftfartsverket är en generaldirektör. Underverksledningen är verksamheten uppdelad pä sex avdelningar, nämligenflygplatsavdelningen, trafikavdelningen, transport- och planeringsavdelningen,ekonomiavdelningen, administrativa avdelningen och luftfartsinspektionen. Flygplatserna resp. de lokala flygirafikledningsorganensorterar direkt under cheferna för huvudenheterna för flygplats- resp.flygtrafiktjänst. Pä samma sätt är de regionala besiktningskontoren direktunderställda chefen för luftfartsinspektionen. Flygtrafikledarskolan i i huvudenheten för flygtrafiktjänst (bilaga 4.1). Prop.1984/85:25 14 I en skrivelse konstaterar luftfartsverketatt huvuddelen av verkets tjänster tillhandahålls och tas i anspråk päflygplatserna och vid flygning mellan olika flygplatser. De produktions- och marknadsmässigaförutsättningarna varierar avsevärt mellan flygplatserna. En decentraliseradorganisation, som medger snabb och smidig anpassning och utveckling till skildaförutsättningar, skapar enligt verket de bästa förutsättningarna för att ökaeffektiviteten - såväl externt som internt - och för att utveckla denkommersiella potentialen vid respektive flygplats. En decentraliseradorganisation gagnar också effektiviteten genom den stimulans som en sädanorganisation ger till ökat ansvar, engagemang och lokala initiativ. konstaterar vidare att en långtgående delegeringav ansvar och befogenheter måste kompletteras med effektiva uppföljnings- ochsamordningsfunktioner. En ökad marknadsorientering i enlighet med 1982 årsluftfartspolitiska beslut och en delegering av ansvar och befogenheter ställerenligt luftfartsverket krav på anpassningar av verkets nuvarande organisation. har kvalificerade tekniska resurser, someffektivt och pä har byggt upp ett modernt flygplats- ochflygtrafikledningssystem. Dessa resurser kommer i fortsättningen att behövainriktas pä att vidmakthålla, modernisera och anpassa dessa system tillmarknadens krav. Den tekniska utvecklingen torde vidare öka de kompetensmässigasamband som finns mellan olika tekniska enheter. Mot bakgrund av de beskrivna kraven pä organisationenföreslär luftfartsverket att fler arbetsuppgifter med ökat ansvar och vidgadebefogenheter bör läggas ut på verkets flygplatser. Flygplatsernas ändrade rollbör komma till uttryck genom att deras organisatoriska ställning ändras. Varjeflygplats f n. 14 till antalet - bör inordnas direkt under generaldirektören. Genom att flygplatscheferna blir resultatansvariga direktunder verkschefen kan nuvarande flygplatsavdelning avvecklas. De tekniska funktionerna inom centralförvaltningen, som finns fördelade pä flygplatsavdelningen och trafikavdelningen, bör enligtverket slås samman till en särskild teknisk avdelning. Pä sä sätt kan mantillvarata sammanlagringsmöjligheterna över teknikgränserna. Man får ocksåstörre möjlighet att över hela verket utnyttja den höga tekniska kompetens somi nuvarande organisation ofta nyttjas inom endast en verksamhetsgren. Dettakan i sin tur förväntas leda till ett ökat verksgemensamt agerande. På avdelningsnivä inom verket kvarstår enligt förslagettrafikavdelningen, luftfartsinspektionen, transport- ochplaneringsavdelningen, ekonomiavdelningen och administrativa avdelningen.