prop · G803155 · 1984-12-31 00:00:00 — Bl.a, har klarare uttryckts vilka ämnesområden somfaller uianför vad som är möjligt alt reglera i medbestämmandeavtal. Vidare hardet osäkra rättsförhållandet rörande tillåtligheten av stridsålgärder i syfteatt få tillstånd medbestämmandeavtal utanför MBL klarats ut genom all eltförbud införts i lagförslaget. Utkastetinnebär emellertid en utvidgning av arbetsgivarens förhandlingsskyldighet vadgäller genomförandebeslulen. Hur omfatlande utvidgningen blir är svårt attomedelbart överblicka. Denna fråga sammanhänger bl. a. med hur gränsen dras meHanriktiinjebeslut och genomförandebeslut. TAoch TU vill ytterligare utveckla sin syn beträffande några frågor som behandlasi utredningen. Utgångspunkten är att TF och tryckfrihetsrätts-Hga grundsatser skaHläggas till grund vid tolkningen av 2 § MBL. Skr.1984/85:155 95 Företagsom omfatlas av 2 § MBL TAoch TU delar helt den uppfattning som utredningen kommit lill, att allatidningsföretag som bedriver tryckfrihetsrättsligt skyddad verksamhet ocksåomfattas av 2§ MBL i vad avser beslut om den verksamhetens mål och inriktning. Detlainnebär att man inte i delta sammanhang avskiljer någon del av pressen. Påflera ställen i betänkandet ålerkommer utredarna till vad som rör förhållandetmellan arbetsgivare och arbelstagare och vad som därigenom faller inom respekliveuianför MBLs tillämpningsområde. TAoch TU anser att det är av slort pedagogiskt värde att utredarna på delta sätlvid en analys av 2 § MBL erinrar om det grundläggande rekvisitet för atl MBLöver huvud laget skall vara lillämplig. I utredarnas ulkasl lill ny lagparagrafhar delta ytteriigare markerats och preciserats. Föreningarnakonstaterar att, enligt utredarna, journalistförbundets anspråk påredaktionellt medinflytande faller utanför MBLs tillämpningsområde. TA och TUvill härtill betona att alla beslut om innehållet i tidningar och lidskrifier samleter- och kabelsända radio- och televisionsprogram är undantagna från fackligtinflytande grundat på BML. Sitt avvisande avanspråken på redaktionellt medinflytande grundar ulredningen närmast pålagförarbetena om innebörden av begreppel "förhållandet mellanarbetsgivare och arbelstagare". Oavsett MBL följer ett sådani avvisandeenligt föreningarnas mening redan av den i tryckfrihetsförordningen givnabefogenheten för ansvarig utgivare samt av radioansva-righelslagens reglerbeträffande programutgivares befogenhet. gemensamma värderingarna till ulvecklingsavtalet på TA-områdel har parternasärskilt markerat att medbestämmandet inom massmedieföreiagen inte får ske såall konflikt uppslår "med de särskilda lagar och avtal som gäller påmassmedieområdet". Tryckfrihetsförordningen och radioansvarigheislagenanges som exempel på sådana lagar som är styrande för massmedieföretagensverksamhet. TAoch TU vill i denna del även anlägga några synpunkler på ADs dom 1981 nr 22.Enligt förenklingarna gjorde arbetsdomstolen i denna dom en felaklig avvägningav de kriterier som konstituerar ett riktlinjebeslut respeklive ett genomförandebeslul.AD underkände därmed atl elt beslut som var avsett att markera tidningens karakiärav nyhets- och opinionsbildningsorgan var undantaget från MBLstillämpningsområde och detla genom att göra gällande att beslutet inte haftsärskild betydelse i delta hänseende. Andraaspekler har istället fått väga över oaktat beslutet egentligen inte rörförhållandel mellan arbetsgivare och arbelslagare. ADs avgörande grundadessåledes delvis på elt felslut. Den återgivna slutsatsen att företagsledningensbeslut inte haft särskild betydelse för tidningens karaktär av nyhets- ochopinionsbildningsorgan baserades bl. a. på all de ekonomiska frågorna hadedominerat inför "det genomförandebeslul som det här varit fråga om".Delta beslrids inte. Motivettill omläggningen var emellertid av icke ekonomisk nalur, nämligen att siärka tidningens stäHning i nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen.Innebörden och betydelsen av della var självklart och behövde inle klargörasgenom någon utredning. Vad som.behövde utredas var enbart de ekonomiskakonsekvenserna och om dessa borde hindra den 1984/85:155 96 frånandra synpunkter önskvärda förändringar av tidningens inriktning. De ekonomiskaövervägandena förändrar inte beslutets karakiär av riktlinje-beslut. Föratt TA och TU närmare skall kunna bedöma betydelsen av att rikllinjebeslutenfaller utanför MBL är del nödvändigl alt närmare klargöra vad som inryms ibegreppet rikllinjebeslui. Utredningennoterar att exempel på riktlinjebeslut som anges i propositionen rörande MBL samlde exempel som anförs i skälen till ADs dom 1981 nr 22. Härvid hänvisarutredningen till "att del skall vara något slags mer generallt policybesluteller fastställande av ett program för framtiden eller för viss tidframöver". Utredningenredovisar vidare några exempel som TA och TU räknar lill det"fredade" området och anför i anledning härav att "vissa - meninte alla av de beslut, som åsyftas av TA och TU, bör uppfattas som riktiinjebesluti den bemärkelse som avses i förarbetena och i AD 1981 nr 22". Fördet fall utredningens utkast lill lagändring kommer alt läggas lill grund förlagstiftning är det TAs och TUs uppfattning att departementschefen ipropositionen ylleriigare borde precisera innebörden av ell riktlinje-beslutoch därvid beakla vad TA och TU anfört i dessa delar (se bil. I, s. 58). Föreningarnavill med några exempel belysa gränsdragningsproblemen mellan riktlinjebeslutoch genomförandebeslut. a) har inom sill spridningsområde ell antal lokalredak tioner. Företagsledningen beslutar alt lägga ner en lokalredaktion för all kunna förstärka den journalistiska bevakningen på en annan ort. Är delta ett riktlinjebeslut? Hade del inneburil någon skillnad om beslutet fattats på grund av ekonomiska överväganden? Självklart skall förhandlingar föras om genomförandet av beslutet. b) Enförelagsledning anser att bevakningen av idrottshändelser är en viktig del i tidningens profil, varför man beslutar att en avsevärt slörre del av tidningens redaktionella material skall vara sport. Är della elt riktlinje- beslut? c) har en viss relation redaktionell texl i förhållande till annons volymen. Förelagsledningen beslular att väsentligt förändra denna rela tion. Detla innebär att utrymmet för redaktionell text minskar. Är della beslut ell riktlinjebeslut? d) Vidbudgetfördelningen inom utbildningsradion tilldelas redaktionerna särskilda programmedelsbudgelar. En redaktionsledning beslular, i syfte att uppnå mångfald i programutbudet, att avsätta en viss andel av denna budget för utläggning på frilansare. Är detta att betrakta som ell riktlinje- beslut? Enligtföreningarnas uppfattning är besluten i exemplen riktiinjebeslut. De visar dockpå de svårigheier som oaktat utredningens analys kvarstår när del gäller allavgöra vad som är riktiinjebeslut och genomförandebeslut. 1detta sammanhang vill föreningarna även någol beröra frågorna om tillsättandeav chefredaktör och ansvarig utgivare samt övriga medarbetare som skall tillse atlden faslslällda målsällningen följs. TAoch TU uppfattar utredarna så atl tillsättande av chefredaktör och 1984/85:155 97 ansvarigutgivare är atl anse som ett genomförandebeslul och atl arbetsgivaren härförskulle vara förhandlingsskyldig. Det innebär att arbetstagarnas organisationerhar rätt att anlägga arbetslagarsynpunkler vid dessa förhandlingar. Föreningarnakan inte biträda utredarnas uppfattning. Ansvarig utgivare utses av tidningensägare enligt 5 kap 3 § TF. Utgivaren har härefter enligt 5 kap 9§ TF att utseställföreträdare för sig. TAsoch TUs uppfatlning är således att tillsättande av medarbetare som skall tillseatt den fastställda målsättningen följs skall hänföras till rikllinjebeslutenoch följaklligen vara undaniagna från MBL. TAoch TU är av den uppfattningen atl del ulkasl lill ny utformning av 2§ MBL, sompresenlerats av utredningen, i en överarbetad version skall läggas till grundför lagstiftning. Därvid bör uppmärksammas de synpunkler föreningarna harframfört beträffande inflytande över innehållel i lidningar, lidskrifier samleter- och kabelsända radio- och televisionsprogram. Delsamma skall gällapersonval. Föreningarnaförutsätter att tillfälle ges till ytteriigare kontakter i dessa frågor isamband med beredningen i departementet. () vill inledningsvis notera att SJF redan i yttrandeöver motion 1980/81; 1810 avstyrkte förslaget om den nu genomförda ulredningen.Motivet för SJFs ställningstagande då, var att något behov från branschen avden ifrågavarande utredningen inte förelåg, framför allt därför att dessafrågor i försia hand bör lösas mellan parterna i förhandlingar och i andra handgenom ADs rättstillämpning. Därutöver anförde SJF all en utredning skulleförsvåra för parierna atl komma fram lill gemensamma lösningar. Närnu ulredningens resultat föreligger kan SJF för sin del konslalera all förbundetslidigare farhågor har besannats. Frågan om gränsdragningen mellan TF och MBLhar enbari tillförts juridiskt sofistikerade analyser som torde sakna praktiskbetydelse för de som har att i verkligheten lillämpa lagen. Några ceniralaavtal har inle träffats och arbetsdomstolen har berört de akluellafrågeställningarna i en dom sedan utredningen tillsattes. Dessbättreförefaller utredningen själv komma fram lill att gränsdragningsfrågorna mellanTF och MBL bäsl lämpar sig för att lösas genom rättstillämpningen och genom atlbranschens parter utvecklar elt gemensamt synsätt på dessa frågor. nu framlagt sitt betänkande finns det än slörre skäl för SJF attinstämma i dessa synpunkler. Motbakgrund av utredningens ställningstagande är det därför anmärkningsvärt attutredningen lägger fram ett förslag till alternativ utformning av MBL §2 somkan antas innebära sakliga förändringar. SJF vill därför beröra nägra av ulredningenstankegångar. EnligtUlredningens förslag skulle det finnas ell förbud för arbetsmarknadens parteralt i vissa frågor teckna medbestämmandeavtal pä MBLs grund. Sådana avtal ommedbestämmande fanns inom SJFs område före 1984/85:155 98 Dessa avtal hade då karaktär av kollektivavtal. Genom MBLs tillkomstskulle avtalen förlora sin status av kollekfivavtal. Delta kan knappasl ha varillagstiftarnas mening. Det är inte heller iroligl all lagsliftarna avsåg att medopinionsbildning i lagens mening skydda alla meddelanden som faller under TF,Viss publicistisk verksamhel under TFs skydd har lill enda och uteslutandeuppgift alt ge ägarna maximal vinst. Något opinionsbildande syfte finns dåknappast atl särskilt slå vakt om när det gäller arbetslagarinflytande. Alladessa frågor bör, som inledningsvis sagts, överlämnas till branschens parter atlgemensamt lösa genom avtal eller ADs praxis. Först om denna väg inte skullevisa sig fungera finns det anledning för statsmakterna att överväga en nylagreglering. SJFföreslår därför att utredningens betänkande inte föranleder någon åtgärd. SJFhemställer att regeringen tillkännager della beslut snarasl för altdärigenom möjliggöra för branschens parter atl fortsätta sina gemensammaöverläggningar i dessa frågor. Skr.1984/85:155 99 Skrivelsenshuvudsakliga innehåll ......................... I Utdragur prolokoll vid regeringssammanträde 2 1 Bakgrund ...................................................... 2 2 Föredraganden ................................................ 7 3 Hemställan .................................................... 8 4 Beslut .......................................................... 8 1 Departementspromemorian Ds A1984:4 ............... 9 2 Sammanställning avremissyttrandena ................ 86