prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — a. mot bakgrund av erfarenheterna av decentraliseringen inom Nedre militärområde.Lämpligheten av decentralisering skulle komma att markeras, samt störreuppmärksamhet skulle ägnas möjlighetema tilldelegering inom myndigheterna. Dämtöver skulle en utveckling ske av samverkanmellan produktions- och fackmyndigheter som syftade till en ökaddecentralisering inom fackområdena, och hindrande regler klarläggas och avvecklas så långt som möjligt. Försvaretsplanerings- och ekonomisystem (FPE) är det grundläggande styrsystemet för försvarsmakten. Dettasystem medför stora möjligheter tilldecentralisering av beslutsbefogenheter. För att i praktiken få dessa möjlighetertill decentralisering av beslutsbefogenheter, bl.a. till lokal nivå, belysta har försök genomförts inom NedreNorrlands militärområde med syfte att bl. a. undersöka om ekonomiska vinsteroch ökad arbetstillfredsställelse kan erhållas. Överbefälhavarenredovisar att dessa mål har uppnåtts ävenom det varil svårt att konkretisera de ekonomiska vinsterna. Underförsöksperioden har regeringen utfärdat förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten samtförordningen (1983: 277) om handläggning av ärenden, tjänstetillsättningm. m. inom försvarsmakten. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 65 Genom dessa förordningar har en stor del av debeslutsbefogenheter som varil föremål för försöken utökats till att gälla helaförsvarsmakten. Överbefälhavaren pekar på detta faktum och framför alt detvikliga nu är all genomföra decentraliseringen inom hela försvarsmakten. Han föreslår därför att försökenavslutas . Jag delar överbefälhavarens uppfattning. Det är avstor vikt att de uppnådda resultaten och erfarenheterna omsätts tillåtgärder inom hela försvarsmakten och att decenlralise-ringssträvandena ifortsättningen även inriktas mot att gälla hela försvarsmakten. Det är minuppfattning att tyngdpunkten i del fortsatta arbetet bör läggas på att förändra synsättet i centralastaber och myndigheler. Jag anser att detfortfarande finns goda möjligheter atl reducera insamling av information och förenkla mtiner i övrigl, varvidarbetskraftsbehovet på den centrala nivån bör minskas ytterligare. Den avöverbefälhavaren föreslagna revideringen av anvisningarna för försvaretsplanerings- och ekonomisystem är angelägen och bör genomföras skyndsamt. Jag hemställer alt regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av vad jag har anfört omförsök med decentralisering av produktionsledning. 5 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 66 Grundutbildningenav vämplikfiga genomförs enligt den inriktning som bestämdes försvarsbeslut.VärnpliktskuUama är f.n. relativt stora,varför fredsorganisationens grundutbildningskapacitet utnyttjas i huvudsakfullt ut. Regeringentillkallade en särskild kommitté med uppdrag att lämna förslag tillutgångspunkter för de fortsatta studiema av vämpliktsut-bildningensutformning års försvarsbeslut. Kommittén har tillregeringen inlämnat betänkandet Värnplikten (SOU 1984:71). Ianslutning härtill redovisade kommittén också en av statistiska centralbyrångenomförd enkätundersökning bland värnpliktiga, publicerad under benämningen "Värnpliktigatycker". Kommittén harförordat fortsatta överväganden bl.a. vad gäller förslag om s. k. mllande utbildning,förstegsutbildning, mer "flexibel" värnpliktslagstiftning och under viss del av utbildningen ändrad veckoutbild-ningsrytm. Regeringen har genom beslut i oktober1984 överlämnat kommitténs rapportoch dess betänkande till försvarskommitté samt utfärdat kompletterandeanvisningar för fas B av perspektivplaneringen avseende det militära försvarets utveckling efter budgetårel 1986/87enhgt vilka värnpliktsutbildningskommitténs förslag skall utgöra en utgångspunkt för överbefälhavarens analyser ochöverväganden härvidlag. Regeringen harvidare gett försvarsgrenschefema i uppdrag att bedriva försök med s. k.förstegsulbildning för kompani- och pluionsbefälsuttagna värnpliktiga. Inomarmén får försöksverksamheten bedrivas vid vissa förband som tillämpar utbildningsalternativ2 med utryckning ochutbildningsaltemativ 1 a med utryckning . Försöken beräknas beröra ca 350 värnpliktiga. Inommarinen skall försöksverksamheten främst avse kustartilleriförbanden.Inom flygvapnet skall försöksverksamhetenske inom markförsvarsutbildningen. Försöksverksamheten får bedrivas under utbildningsåren /86, 1986/87 och1987/88, varvid erfarenheterna av de under /86 bedrivna försöken skall redovisas senast den 1september 1986. Repetitionsutbildningenmåste bedrivas i den omfattning som fömtsaltes försvarsbeslut. Med vår relafivt sett kortagmndutbildning är detta nödvändigt bl.a. för alt befasta inlärda färdigheteroch samträna förbanden så att dessa kanlösa sina uppgifter efter mobilisering. Repetitionsutbildning i fillräcklig omfattning är också enfömtsättning för trovärdigheten i vårt vämpliktsförsvar. Överbefälhavarensplanering för repetitionsutbildningen är tillfredsställande beträffande arménoch flygvapnet. Som jag tidigare konstaterat är däremot planeringen förmarinens repetitionsulbildning otillräcklig. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 67 ligare resurser bör därför avsättas förrepetitionsutbildning inom marinen under budgetårel 1985/86 och jag beräknar i det följande(s. 99) medel härför under anslaget C 1. Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet.Det är därvid mest väsentligt atl öva de förband, som inte normalt uppträder i enorganisation liknande krigsorganisationen. Som jag tidigarehar anfört måste också den långsiktiga beredskapen för marinstridskrafternatillgodoses. Därmed avserjag bl.a. repetitionsutbildningen, vilken ihuvudsak måste återföras till den omfattning som angavs i 1982 årsförsvarssbeslul. Den uppoffring somrepetitionsutbildningen innebär för den enskilde måste motsvaras av väl förberedda ochgenomförda övningar. Enligt min mening kan bl.a. ett ökat medinflytande och medansvar genom ettförstärkt engagemang hos detkrigsplacerade befälet också förbättra effektiviteten. Jag vill därför erinraom de försök med uppdelade krigsförbandsöv-ningar som efter förslag i prop. 1983/84:59 har godtagit (FöU10, rskr 119). Dessa försök, somberör högst 750 värnpliktiga och som genomförs fr.o.m t.o.m. , börförbättra det krigsplacerade befälets möjligheter att påverka planläggningen avkrigsför-bandsövningen. Uppdeladekrigsförbandsövningar bör också kunna minska behovet av anstånd för denvärnpliktige. Överbefälhavarenhar anmält som sitt mål att göra repetitionsövningarna effektivare. Jaganser det vara angeläget att stödja denna strävan och avser att noga följa utvecklingen i dettaavseende. Jag övergår nu tillatt behandla frågan om utbildning av värnpliktiga för en musikpluton.Riksdagen biföll ijuli 1979 (FöU 1979/80:7, rskr 68) en hemställan från försvarsutskottet att ge regeringen tillkänna vad utskottet hade anfört om försöksverksamhet med musikplutoner. Avförsvarsutskottetsbetänkande med anledning av en motion i ärendet (mot. 1978/79: 252) framgår bl. a. att utskottet inte hade någon erinran motatt en sådan försöksverksamhetanordnades i begränsad omfattning, under fömtsättning altvämpliktsutbildningens primära mål inte åsidosattes. Försöksverksamheten bordeinte förläggas fill utan bedrivas på annan ort. Med anledning avriksdagens beslut och med beaktande av skrivelser i ämnet från chefen för armén ochregionmusiken uppdrog regeringen i augusti1980 åt chefen för armén att genomföra försöken under tre budgetår och att redovisaerfarenheterna av försöken och lämna förslag med anledning av dessa.Försöksverksamheten skulle förläggas fillSträngnäs, påbörjas senasl under /82 samt genomföras inom ramen för utbildning till krigsbefattning. Urvalet av värnpliktigaskulle ske efter frivilligt åtagande. Regeringen harsedermera i avvaktan på chefens för armén redovisning föreskrivit att försöksverksamheten skallfortsätta under /85. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 68 Chefen för armén har numera redovisatsina erfarenheter av försöken och anfördärvid bl. a. att de varit mycket positiva. Musikaliskt har resultatet blivit över förväntan. Möjligheterna alttillvarata och utveckla militär-musiklraditionen har med musikplutonensverksamhet avsevärt förbättrats. Plutonernahar med gott resultat utbildats även i vakttjänst. Arméchefenframhåller hämiöver bl.a. att plutonens framträdanden, såväl inom landet som ivåra nordiska grannländer väckt berättigat uppseende och därvid framstått somen symbol för värnpliktsförsvarets kvalitet. Mol bakgrund av de positiva resultaten avde genomförda försöken anser chefen förarmén att den åriiga utbildningen av värnpliktiga för en musikpluion bör fortsätta även efter budgelåret1984/85. Chefen för arménhar i sin rapport även redovisat erfarenheterna av försökens lokalisering. Erfarenheternafrån verksamheten i visar attförutsättningarna för musikutbildning där inte motsvarar de möjligheter somfinns i . Möjlighelerna till musikframträdanden har huvudsakligen funnits i eller i landeti övrigt. På grund av detstora antalet högvaktsframträdanden och andra ceremonier i Stockholmhar verksamheten åriigen bedrivits därifrån. Eftersom dagliga resor mellanSträngnäs och dels innebär så stor tidsåtgång att nödvändiga förberedelser inte kan medhinnas med försämradmusikalisk kvalitet som följd, dels medför kostnader för resor och traktamentenanser chefen för armén att verksamheten i vart fall under nämnda del avåret permanent bör organiseras i Stockholm.Regionmusiken betonar enligt chefen för armén för sin del att är det enda lämpligalokaliseringsalternativet. Medhänsyn till dels regeringens beslutsom grundades på riksdagensuttalande i lokaliseringsfrågan, dels till det förhållandet att verksamheten fungerat väl i samt med beaktandeav att kostnaderna för nödvändiga investeringar i ivart fall på kort sikt innebär attverksamheten kan bedrivas billigare i , vill chefen för armén dock inte nu omlokalisera arménsmusikpluton. Jag har inte någotatt erinra mot chefens för armén uppfattning atl en musikpluton åriigen bör utbildas inomarmén och vill understryka den positivaeffekten av dess framträdanden såväl inom som utom landet bl. a. i vad avser synen på vårt värnpliktsförsvar.Beträffande lokaliseringen av utbildningenanser jag att det ankommer på chefen för armén att fatta de beslut somerfordras. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört omvärnpliktsutbildningen. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 69 Enligt min mening ärdet av stor betydelse att den enskilde ges möjlighet att påverka sinutbildningssituation. De värnphktiga som vid inryckningen kommer frånarbetslivet eller skolan har där vant sig vid arbetsformer som innehållermedinflytande och medansvar. Denna erfarenhet bör vi enligt min uppfattning tatill vara inom försvaret, även om också andra ledningsmetoder bör kunna tillämpas närsituationen kräver det. I syfte att ge devärnpliktiga ett förbättrat medinflytande har efterhand utvecklats ett system av speciella formeroch organ. Som etl resultat av denpariamentariskt sammansatta värnpliktsinflytandekommitténs arbete och betänkanden(Ds Fö 1979:2, 1981:3) gav den dåvarande regeringen vissa uppdrag i frågan till överbefälhavaren.Överbefälhavaren har inkommit meden redovisning av genomförda vidareutvecklingsåtgärder och förslag till vissa ändringar av devärnpliktigas medinflytande på central nivå.Överbefälhavarens arbete har bedrivits i en arbetsgrupp där representanlerför försvarsgrenarna och för centrala värnpliktsråd, f d. värnpliktigaarbetsgmppen, ingått. För värnpliktigasmedinflytande på lokal nivå har överbefälhavaren meddelat nya föreskrifterunder att börja tillämpas efter hand som de värnpliktiga rycker in under innevarandeutbildningsår. Strävan har därvid varit attföra ned medinflytandet så långt som möjligt i organisa-fionen och att utforma det så att det direktberör de värnpliktiga och kan omsättasi deras egen utbildningsmiljö. De samverkansorgan som inrättas skall inteersätta den ordinarie linjeorganisationen, utan ses som ett komplement till den kontinuerliga dialog som där fömtsältsäga rum. På plutonsnivå skall finnasen plutonens förtroendeman som utses i direkta val bland de värnpliktiga. Vidare skall i princip engång plutonens timmegenomföras. På kompaninivå skall utses en kompaniassistent och en ersättare för denne. Vid varje kompani skallfinnas en kompaninämnd där devärnpliktiga är i majoritet. Vid varje förband eller skola skall finnas enförbandsnämnd där de värnpliktiga är i majoritet. De värnpliktiga skall gesmöjlighet att förbereda sig inför förbandsnämndssammanträdet genom elt s. k.förmöte. De slag av frågor som skall vara föremål för samverkan i de olika organen finns förtecknade varvid ocksågraden av medinflytande för de värnpliktiga redovisas. Härvid anges tregraderingar, som också närmare definieras, nämligensjälvbestämmande/beslutanderätt, obligatorisk samverkan ochinformation. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 70 Vad gällervärnpliktigas medinflytande i arbelsmiljöfrågor har överbefälhavaren meddelalsärskilda föreskrifter. Härav framgår bl.a. att antalet värnpliktiga skyddsassistenterkraftigt har utökats till följd av att sådana numera skall utsesplutonsvis. har detidigare militärområdeskonferenserna för värnpliktiga, i enlighetmed värnpliktsinflytandekommitténs förlag, ersatts med speciellaförsvarsgrensvisa konferenser. Av praktiska skäl genomförs chefens för armén konferensermilitärområdesvis. Den på riksnivå förekommandevärnpliktskonferensen har utvärderats och dess former har diskuterats. Härvidhar bl.a. diskuterats antalet ombud, hurdessa skall utses och i vilken mån valdeltagande vid väljande myndighet skulle påverka förbandetsrepresentation vid konferensen. Överbefälhavaren finner emellertid, bl.a.efter samråd med värnpliktsrådet, att hittillsvarande system i huvudsakär ändamålsenligt. En smärre ändring avregeringens bestämmelser om fördelning av ombud till konferensen förordas och innebär att det maximalaantalet ombud minskas från ca 195 tillca 160. I övrigl förordar överbefälhavaren att de värnpliktiga själva, lokalt isamband med valverksamheten och centralt vid själva värnpliktskonferensen,stimuleras till att genomföra de åtgärder som kan förbättra konferensenseffektivitet utan att bestämmelserna behöver förändras. Det vid värnphktskonferensenvalda värnplikisrådets verksamhet och organisation har diskuterats. Olikaförslag bl.a. för förbättrad kontinuitet och förstärktakansliresurser, har framförts under överbefälhavarens arbete. Överbefälhavaren föreslår härvid att en vidkansliet befintlig halvtidstjänstutökas till heltidstjänst och att medel härför anvisas. I övrigt menar överbefälhavarenatt kontinuitetsproblem och resursfrågor bör kunna lösas av de värnpliktiga själva inom ramen för gällande bestämmelser och anvisademedel. Jag har valt att härgöra en tämligen fyllig redovisning av överbefälhavarens rapport över gjorda förändringaroch förslag till åtgärder då jag, som jagsade inledningsvis, fäster stor vikt vid frågan om de värnpliktigasmedinflytande. Enligt min uppfattning är vidtagna förändringar en utvecklingav tidigare system och väl ägnade att föra medinflytandearbetet vidare. Jag avser att föreslå regeringen att vidtade förändringar vad gäller fördelning av ombud till värnpliktskonferensen somöverbefälhavaren föreslagit. De värnpliktigasmedinflytande är ett område som måste kunna utvecklas och förändras i takt medatt fömtsättningarna ändras. Utvecklingsarbetet får därför inte på något sättbetraktas som avslutat i och med vidtagna och av mig föreslagna åtgärder.Alltsedan år 1973 har överbefälhavarens olika utvecklingsuppdrag och bemyndiganden frånregeringen rörande fördjupad företagsdemokrafi resp. medinflytande förvärnpliktiga benämnts försöksverksamhet.Då hittillsvarande erfarenheter av bedrivna försök 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 71 sålunda är goda anser jag nu tiden mogen atl medbibehållet sakinnehåll avsluta försöksverksamheten och därmed låtavärnpliktsinflytandet ingå somen naturlig del i värnpliktsutbildningen. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av vad jag har anfört om de värnpliktigasmedinflytande. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 72 Ettvärnpliktsförsvar medför med nödvändighet uppoffringar för den enskildetjänstepliktige och dennes närmaste omgivning. De ekonomiska uppoffringarna fårdock inte bli sådana att den tjänstepliktige och hans anhöriga tvingasleva på en nivå som understiger vad som kan uppfattas som rimlig. Delskulle enligt min mening motverka ett gott utbildningsresultat och verkahämmande på försvarsviljan i samhället. De mål förvärnpliktsförmånernas utveckling som regeringen angav i prop. 1982/83; 115står fast och min strävan är att, inom ramen för de ekonomiska resurser som kan avsättashärför, fortlöpande förbättra de värnpliktigas förmåner. Jag föreslår attvärnpliktiga under grundutbildning får höjd dagersättning med 2 kr.Dagersättningen blir därmed . Efter 230, 300 och 360 tjänstgöringsdagarutgår som tidigare tillägg till dagersättningen med 15, 30 resp. . Vidareföreslår jag att det oförändrade utryckningsbidraget höjs med . från 1 500till . Efter förslag iprop. 1982/83; 115 infördes ett tillägg till bostadsbidraget. Detta tillägg är60 kr. och betalas till den som är berättigad till bostadsbidrag men ejuppbär familjepenning. Tillägget är tänkt som en ersättning för till följd avbostadsinnehavet nödvändiga kringkostnader såsom exempelvis hemförsäkring, fastaavgifter för telefon, el m. m. Enligt vadjag har inhämtat räcker inle hittillsvarande belopp för att täcka avsedda ändamål. Jag förordar därför en höjning avtillägget lill bostadsbidrag från60 lill . Den behovsprövadefamiljepenningens maximibelopp bör höjas med . för hustm och75 kr. för barn till 1 860 resp. . Förordade förbättringar avfamiljepenning och ullägg tillbostadsbidrag kräver ändring i familjebidragslagen (1978:520). Förslag till lag omändring i familjebidragslagen har upprättats inom försvarsdepartementet och bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 6.1.Med hänsyn till att lagstiftningsfrågan är av tekniskt enkel beskaffenhettorde lagrådets hörande i ärendet sakna betydelse. De förbättringar avvärnpliktsförmånerna som jag förordar kostar ca 60 milj. kr. och bör genomföras den I juli1985. Beträffandeutryckningsbidraget förordar jag dock atl det högre beloppet får tillämpasräknat fr. o. m. . Detta kostar ca 16 milj. kr. underinnevarande budgetår och bör täckas genom omfördelning inom utgiftsramen för det militära försvaret. I lillämpliga delarbör förbättringarna också gälla andra som uppbär ersättning enligt samma gmnder som de vämplikfiga. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 73 Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag atl regeringen föreslår alt 1. antaga förslaget till lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), 2. godkännavad jag i övrigt har förordat om förmåner åt värnpliktiga. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 74 5.11Ekonomiska resurser för det militära försvaret 5.11.1 Planeringsram för perioden /86-1989/90 Överbefälhavarenkonstaterar i sin programplan för perioden /86-1989/90 (ÖB 85-90) attriksdagen beslutat om en höjning av utgiftsramen för det militära försvaret med 600milj. i prisläget febmari 1983 fr. o. m. /85 samt att detta beslutockså innebar atl försvarsprisindex (FPI) för återstoden av innevarandeförsvarsbeslutsperiod kommer att kompletteras med hänsyn till växelkurs- ochprisutvecklingen för de inköp somgörs utomlands. Överbefälhavaren hänvisar också till den politiska överenskommelsesom låg till gmnd för regeringens proposition och till den metod förkomplettering av FPI som utarbetats inom . Under överiäggningarnas gång tog man enligt överbefälhavaren ställning till principerna för kompletteringen menkonstaterade att justeringar skullekunna göras för att få en beräkningsmetod som överensstämde med intenfionemai överenskommelsen. Överbefälhavaren har därför valt att vid sin prisuppräkning använda en i vissaavseenden modifierad beräkningsmetodsom innebär att det militära försvarets planeringsram räknats upp med 5,56%mellan pris- och lönelägena i febmari 1983 och febmari 1984. Överbefälhavarenhar vidare som grund för sin planering för perioden efter budgetåret1986/87 förutsatt en höjning av den årliga ramen med 305 milj.kr. Dennahöjning syftar till att utifrån överbefälhavarens föreställningar om försvaretsfaktiska prisutveckling säkerställa en oförändrad köpkraft. Detta gerföljande av överbefälhavaren redovisad planeringsram i pris- och lönelägefebmari 1984 (exkl. löneavtal). Överbefälhavaren konstaterarsammanfattningsvis att de reella ekonomiskaresurser i form av köpkraft som ligger till grund för programplanen är mindre än vad som i 1982års försvarsbeslut och 1983 årsriksdagsbeslut ansågs erforderligt för att uppfylla våra försvarspolitiska mål. Den kraftiga minskning av försvarsmaktensresurser innebär att flera av de mål som uppsattes av statsmakterna iförsvarsbeslutet inte kan nås. Överbefälhavaren har därför hemställt om attutgifts- och planeringsramarna förvart och ett av budgetåren 1985/86 och 1986/87 höjs med ytterligare 600 milj.kr. samt att utgiftsramen för1984/85 dessutom kompenseras för "den oväntade inflationen under år1984". 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 75 1 den politiskauppgörelsen om försvaret överenskoms atl utgiftsramarna för delmilitära försvaret skulle prisregleras under budgetåren 1984/85-1986/87 medutgångspunkt i gällande försvarsprisindex kompletterat med ett hänsynstagandetill utvecklingen av vissa växelkurser och till viss utländsk prisutvecklingenligt en i ularbelad metod. Jag delar överbefälhavarensuppfattning att uppgörelsen innebar etl ställningstagande i princip till attförsvarsprisindex skulle kompletteras på angivet sätt men att den fördetla ändamål angivna metoden behövde ses över i sina detaljer för atleventuellt justeras något. En sådan översyn har skett inomregeringskansliet. På den gmnden förordarjag en uppräkning av basbeloppet för det militära försvaret frånpris-, löne- och växelkursläge till motsvarande läge februari1984 (inkl. löneavtal). Detta är i överensstämmelse med denberäkningsmetod som överbefälhavaren föreslagit. Med basbeloppet ochutgiftsramen som gmnd beräknar jag sålunda planeringsramen för perioden /86-1989/90enligt vad som framgår av följande tabell (pris-, löne- och växelkurslägefebmari 1984; milj. 1985/86-1989/90 SlabUileten iförsvarsplaneringen är i betydande utsträckning beroende av de planerings- ochbudgeteringsrutiner som tillämpas. Möjligheten att enligt försvarsbeslutetöverföra outnyttjade medel från ett budgetår till nästa i en omfattning somsvarar mot högst av utgiftsramen har härvid betydelse. 5.11.2 Ramberäknuig för /86 m. m. Överbefälhavaren beräknarutgiftsramen för det militära försvaret till 20616 milj.kr. i prisläget febmari1984. Han fömtsäuer därvid aU medel för anställda med s. k. NOM-garanti ochanställda med lönebidrag täcks utanför utgiftsramen. I enlighet med gällandemetod för ramberäkningama (prop. 1974; 1 bil. 6 s. 60, FöU 19, rskr 190) ochmed hänvisning till vad jag har anfört i det Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet föregående(s. 75) beräknar jag utgiftsramen för del militära försvaret för budgetårel1985/86 till . Basbelopp (prisläge ) februari1984 Vissa koslnader för -I- 200000 -1-1404 405000 Överföring av personal till FN-verksamheten Finansiering av vissa kostnader för FN-verksamhet Kostnader för värnpliktigas öppensjukvård ersätts i annan ordning Basbelopp (prisläge ) Omlokaliseringskostnader för vissa myndigheter Utgiftsram (prisläge ) 20 908 525 000 Beräknad priskompensation - medelprisläget 1985/86 I anslulning till ramberäkningen villj,ag.anföra följde. Medel tillöverbefälhavaren att användas av centrala väm-pliktsråd för arbetetill förebyggande av drogmissbruk har tidigare betalats över femte huvudtiteln,men skall fr.o.m. /86 belasta anslaget El.