prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Inlernationellt arbete på frågan om skydd för daiorprogramhar hilinlilis bedriviis främsl i V/lPO:s regi. Del har uivecklals etlsamarbete i denna fråga mellan och . Nägot slutligt resultat avdetta arbete föreligger inle . Del är dock helt klart alt det finns en breduppslutning bakom uppfattningen all del immalerialrällsliga skyddel fördaiorprogram bör vara ett skydd av upphovsrällslig typ. För ett slort antalländer gäller redan att datorprogram omfattas av del upphovsrättsliga skyddelsåsom ett litleräri verk. Vad gäller svensk rätt är den allmänl hävdadeuppfattningen att datorprogram i upphovsrällslig mening är litterära verk ochdärmed åtnjuter skydd som sådana. Situalionen torde vara densamma i ,och . Avfattningen av bestämmelserna i upphovsräuslagen är emellertidinte sådan atl del klart framgär atl datorprogram har upphovsrättsligt skydd.Med hänsyn till den ekonoiniska betydelse som datorprogrammen har är detta intetillfredsställande. Inom upphovsrältsutredningen övervägs nu också frågan omskydd för datorprogram. Inom ulredningen diskuteras f.n. förslag tilländringar i upphovsrällslagen i syfle all klargöra att datorprogram kan åtnjutaskydd på samma säll som vanliga litterära verk. Det bör emellertid framhållas atl inte varje daiorprogramtveklöst omfattas av upphovsrätt. Enklare program kan sakna den originalitetsom är kännetecknet på ett verk i upphovsrällslig mening. Vissa möjligheterflnns dock atl ge sädana program det enklare skydd som enligt 49 §upphovs-rättslägen fmns för kataloger och tabeller. Enligt uppgift är ävendenna fråga föremål för överväganden inom upphovsrältsutredningen. Särskilda problem på del immalerialrättsliga området haruppstått kring s.k. chips eller, mer korrekt uttryckt, integrerade kretsar. "Chips" har formen av en tunn skiva av halvledande material (oftakisel) i vilken del har Prop.1984/85:220 48 syslem av ytterst lunnaledningar. Ledningarna förenar ell s!oi'i anlal oinkoppla. '"e som sliipperfram sirömmen enligt bestämda scheman. Sådana iniegrerade krelsar kar. görasför många olika eiekironiska funktioner. En integrerad ki'e!s k;in fungera 1.ex. som en liicn fasi programmerad dator (mikroprocessor) eller som ell minne. Vid lillverkningen av chips ligger den inlellektuellaprestationen framför alU i utformningen av mönstret för den elektroniska kreissom skall anbringas på ell chip. Yiår ett ändamålscnligl mönsier väl harfunnils, överförs ilet til! en "mask" som sedan används för alloveifcira mönstret lill kisciplatian. Deua kan ske bl. a. genom etsning. Varken paleniskydd eller upphovsräiisligi skydd passarodelat in pä chips. Del är långl ifrån alltid som del ligger en ny ide bakomulformningen av ledningsmönslret. Om så inle är fallet, är patentskydduteslulel. När del gäller upphovsrältsUgt skydd kan det framslå som om mantänjer begreppen konstnärliga och litterära verk väl långl, om man låter demomfatta även dessa ledningsmönsler. Liksom lekniska ritningar kan omfattas avupphovsräiisligi skydd, skulle man dock kunna hävda att även lednings-mönslrenför chips, åtminslone i viss omfattning, kan anses utgöra etl verk iupphovsrällslig mening. Osäkerheten om hur chips bör behandlas frånimmaterialrätlslig synpunkt är stor i flera länder. I har problemen pådetta omräde lett lill atl det tillkom en särskild lagsflftningom skydd för chips (The Semiconduclor Chip Protection Acl of 1984). I dennalagsliflning skyddas "mask works", vilkel enkelt ullryckl ärledningsmönslret i vilket utförande del än görs. Den nya amerikanska lagstiftningen ger skydd endast ål"mask works" av amerikanskt urspmng. Möjligheter finns dock att eftersärskilda beslul utsträcka skyddet till "mask works" från andraländer. En gmndförutsätl-ning är dock all ett motsvarande skydd för "maskworks" erbjuds i del andra landel. Interimslösningar för en begränsad lidär också möjliga, bl. a. för del fall all lagstiftningsarbete pägår i del andralandet. Den långsiktiga lösningen av frågan om skydd förintegrerade krelsar är under övervägande i upphovsrältsulredningen.Utvecklingen i har emellertid aktualiserat också frågan om mer kortsiktigaåtgärder på området. Övergångsbestämmelserna i den amerikanska lagstiftningenöppnar möjlighet för svensk industri att som enskild part ansöka om all"mask works" av svenskt ursprung interimistiskt skall likabehandlasmed sådana av amerikanskt urspmng. har givit in ensådan ansökan i . Det har ansetts lämpligt att bistå industrin vid dennaansökan. Till slöd för ansökningen åberopas bl. a. en förklaring från justitiedepartementetbelräftande rättsläget och planerad lagstiftning i när del gällerskyddet för integrerade kretsar. Prot';.i984,/85:22(! 9 Avfaissluranräe vja internalioitclladiitakonununikationss.v.ieiri Inom FN;s organior iniernaiioneli i!andeis! 'äu (IINCITR.AL) arbetar mail sedan e;"; lidmed de räiisiiga frågorna kring ati sJiiis avla! om imerna-iioneilavai-uleveiariser via daiakom.muiiikationssystern. Arbeiei syftar ocl'..?. 'ävill au förenkla procetiurerii;. i export- och importaiTiirer.Jiisiiiiede-parieii-ienlei lar aktiv de! i delia arbele. i samband med den inlernalionellavarub.andeSn är beiy-daivde. Vid en genomgång som utfördes av FN:s ekonomiskakommission för Europ:i fann man at: del ofti krä\'s mer än IOO dokumeni innanen sändning har nåll sin mottagare. En hel del av dessa dokumeni hänger sammanmed lulibeslämmelser, krav på ursprungsbevis o.s.v. EU anlal dokumeni krävsockså för all de banker som medverkar i affären skall göra utbetalningar ellerutlösa de erforderliga garantiema. Del har antagits all man skulle kunna uppnåslora raiionaliseringsvinsier, om olika handelspartners skulle kunna slutaavial med varandra via dalakommunikalions-sysiem och om ADB-uppgiflerna sedankunde användas av lullmyndishe-lerna för lullklarering och av bankerna för allverkställa betalningar och molsvarande. Redan frågan om själva avialsslutandel vållar problem. Hurklarlägger man l. ex. vilken version som är det slulliga avtalet? Vilkelbevisvärde har det i datorn lagrade materialet vid en eventuell avtalstvisl?För all få en inlemalionelll accepterad lösning på sådana problem krävssannolik! en gemensam standard för avialsslutandel. De nordiska länderna hararbelal aklivt pä alt lösa dessa problem. Genom del nordiska handelsprocedurrådel(NORDIPRO) har man under hand lagl fram förslag i dessa frågor. Arbelet iUNCITRAL får än så länge anses befinna sig i ett inledningsskede. Redan haremellertid kontakler tagits med det intemationella lullsa-marbelsorganet (CCC)i . Reaktionen därifrån på UNCITRAL:s arbete har varit positiv. Som en särskild fråga i anslutning till frågan omhandelsavtal och daior-syslem finns också frågoma om frakldokumenlen. Särskilt vid inlernalionella iransporler har avsändare,transportör och mottagare ofta all rätta sig efler beslämmelser omfrakldokument som går tillbaka på inlernationella överenskommelser. Inomgodstrafiken spelar på sina håll frakldokumenlen en viktig roll i dethänseendet atl innehav av dokumenten medför rätl atl förfoga över godset.Särskilt inom sjöfarten har delta använts för att dirigera om laslen. I vissafall kan fraktdokumenten ha betydelse för transportören på det viset atl hansansvarighet för Iransportskador är begränsad, om han har iakttagit allabestämmelser kring frakldokumenlen, men eljest obegränsad. Del är mot denna bakgmnd lätt att inse att dehittillsvarande pappersdokumenten inte utan vidare kan bytas ut motADB-ruliner. Inom sjöfarlen förekommer dokumenllösa transporler, men del är änsä länge i tämligen 4 1984/85. Prop.1984/85:220 50 ringa omi"aUning. DeUa fär bl.a. iiilskriva:osiikerheien o.m de rätisiica koiisekvenserr.a. Kapacilei tii' AiJB-ruiineruiiiis eljesi, ly man bai' viil ulvecklade syslem i.ex. för ali ii:\lia reda pälasicr ocli siyra ccsniainei-sirömmar. .Även iVfigan om U'akidokiinienieiibehandlas a\' UNCff R.AL. Såviu gi'il)er kiirrarisn fär dock kisningen sök:is påanncii häl! an i LUnCITR.AL. svagällande leglcnia för iiu.enialionel' lufifaii iiinebiii' bl.a. atl 011!nygibreiJigc! iiar iakiuigii ieglerna on: flygfrakiscdiar är ansvarighetenibi'gotisskiidor krafligl begränsad. AsidosiiUs regierna Uliran-svarigiiclcnobegränsad. En ändring i den konvention som slyr lagstiftningen på deilv;omräde har gjorls så alt iVaktdokumenien skall kunna ersältas med.AiB-uppiagniiigar. Den nya lydelsen av konventionen ifrågainnefai-laremellciiid även andra ändringar som har varil konlroversiella. Dennya lydelsen tiar därior inte tilkräus av sä iiiånga siaicr ait den har U'äll ikraft. , , och arbetar sedan omkring ivå år aktivipä ali fä de nya konveniionsbesiämmelserna i krafl. Begreppet eiekironiska belalningssyslem omspänner mångaolika föreleelser. Hit hör såväl de förhållandevis enkla bankomaisystemen somde komplicerade syslemen för affärsbankemas inlernalionellabelalningslran-saktioner. 1 fallel där emellan finns bankemas olika iniemadatasystem och syslem för clearing och bankgiro. Ulvecklingen synes gä mol allen alll bredare allmänhel kommer i konlakl med mer sofistikerade system. finns redan provsystem där den enskilde kunden från sin egendataterminal gör ulbelalningar från sina bankkonton till andras. Liksom det har funnits regler kring sådana betalningsmedelsom växlar och checkar kommer det sannolikl alt bli behov av regler som gerstadga åt elektroniska belalningssyslem, frånsell de enklasle. Även om manbegränsar sina undersökningar lill bankernas beialningsöverföringar viadatasystem råder det uppenba.-ligen viss osäkerhel om tillämpliga rättsregleroch rättslägel på området överhuvudlagel. UNCITRAL har inlett en studie avdella område. I den försia fasen inriktas arbetet på alt få fram en guide om derällsliga problem som är förbundna med elektroniska betalningstransaktioner.Denna guide är tänkt att bli till nytta bl. a. för dem som skall arbela medlagsflftning om elekironiska betalningssystem. Justitiedepartemenlel dellaräven i delta UNCITRAL-proJekl. Pn»p. 1984/85:220 " ti .Frågan on;. utjjivararisar för öen .som tillhyndahålier dalatjä»-ster påolTenfliaa dsttanät fiiiiniilishar de:-, kcll övervägande delen av dauurauktii gäll på hyrda ledningar,. 'vnviindargrupperna har varii förhilllandevis slutna. börjar emelleitid deailmäniia näicn (ofia kallade publika niii) speia en \'äsenllig roll. Tilisådana nät kai; anslutas etl stort anta! datab:iser ocli eu slori anlalanviindarterminaler. Olika nationella nät kopplas nu också samman så alt de!fmns inöjligiieter lill en omfattande irafik över gränserna. Som exempel kai!nämnas att ett av det svenska televerkels dalanäi har kopplals samman med delav EG initieiade Euronei, vilkel är ell nät som har byggis upp framföralli förleknisk och velenskaplig informationsförsörjning. Till Euronei finns anslutnaomkring 400 dalabaser och omkring 5000 använda. ''e. Ulvecklingenav de publika näten har i bl.a. lell lil! frågor om del inie bordelillskapas någon form av ulgivaransvar för den som tillhandahåller informalionvia sädana näl. Informalionsspridning via datanät har vissa principiellalikheter med uigivning av lidningar och radioutsändning, verksamheisformer förvilka del finns särskilda regler om ulgivaiansvar. Fråganhar behandlats av tre skilda uiredningar. Informationsleknolo-giulredningenförordade i sitt belänkande, (SOU 1981:45) Nya medier, ett ulgivaransvar avsamma lyp som gäller inom pressen. log upptanken i silt belänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten. Utredningenföreslog där atl det för varje dalabas, som var allmänl lillgänglig, skulleflnnas en ansvarig utgivare. skulle gälla oavsell basens innehåll.Massmediauiredningen tog i sill belänkande (SOU 1984:65), Via satellit ochkabel, avstånd frän ytlrandefrihetsulredningens förslag. Huvudsakligenmotiverades del med all alla dalabaser inle är av sådanl slag att del ärmotiverat med ulgivaransvar. Massmediauiredningen föreslog i stället enordning där den basägare som så önskade skulle fä infört en ordning medulgivaransvar. Eljest skulle vanliga straff- och skadeståndsregler gälla. Föislagenär nu under samlad bedömning i justiliedepartemenlet. Det är emellertidförtidigt att säga nägot om den länkbara lösningen på frågan. Medhänvisning flll vad jag nu har anfört hemsläller Jag all regeringen berederriksdagen tillfälle allta del av den redogörelse som jag har lämnal för arbelet inomjuslitiedepartementel med daloranknuina rällsfrågor. !9S5-()&-0G i'öredra«ande: slalsrådel till propositionom datapolitik Försvarels planerings- och ekonomisyslem är detövergripande systemet för ledning av verksamhelen i fred inom del miUläraförsvaret. Inom ramen för detla har myndigheterna stora möjligheieratt själva genomföra förändringar. Beslutsbefogenheter har delegerats i storomfattning och en medverkan från personalen i förändringsarbelei framstår nusom naturlig och nödvändig. De myndigheter vars verksamhelsområde finansieras inom utgiftsramenför militärt försvar är ålagda sådana besparingsmål atl de måste åstadkommaralionahseringar om de skall kunna lösa sina uppgifter inom ramen förtilldelade resurser. Många av de slörre rationaliseringsprojekten innebärutveckling av informationssystem där dalakraft utnyttjas. Datakraft användshär som etl sammanfattande begrepp för maskin- och programvara,kommunikationsutrustning, lokaler m. m. som erfordras för inhämtning,överföring, lagring, sökning, bearbetning och presenlation av data, Dalaiekniken är elt av flera hjälpmedel i myndighelernasarbele. Investeringar i informationssystem och utnyttjande av datakraft måsledärför vägas mol andra sätt att lösa samma uppgifter. Planering och styrning avinformationssystemsulvecklingen och dalakraftanvändningen bör således i principligga hos den myndighel som har ansvarei för den verksamhet för vilkendalakraften utnyttjas. Inom försvarsmaklen flnns emellertid etl slort behov avinformationsutbyte mellan olika myndigheter. De enskilda myndigheternasplanering måste därför samordnas så att formema för arbelel,datamaskinutrustning, programvaror, samband, skydd, lokaler, drifl- ochunderhållsorganisation m. m. blir effekUva. Överbefälhavaren () har etl övergripande ansvar för attföreslå försvarsmaktens utveckling och avvägning på lång sikt samt i dessadelar leda genomförandet av statsmakternas beslut. För atl tillgodose det behovsom finns av styming, planering och samordning vid utveckhng av informa- F.rop.1984/85:220 .54 liotissysiem saml anskaffning oeh utnyujande ;ivAL>B-uiriisiniiig för försvarsmakten ger överhefiilhavareninoin ramen fjrsiu ö\'ergnpande pro-gramsamordiiingaaiisvar ul en siirskildirifonv.aiioiissysi-cm- och daiakraU-plan. Civilförsvavssiyielsen ochöversiyielscii för ekonomiskl iTirsvar har inoir. sina omnlden moisvai-andeuppgifter. Ue systern sotri f.n. är i drift besiuiades mol bakgrundav utvecklingen oeh bedömningarna under 1960- och 70-i3ien. Del iuuehiir ail deflesla av systemeii byggei pä centrala bearbetningar. De äi' i försia handavsedda för och ftingerar iillfredssiällandc för den centrala nivåns beiiovmedan del datorstöd som vissa syslcrn ger lill regional och lokal nivå visarsig fylla dessa nivåers behov mindie väl irois all huvuddelen av de iiidala somADB-sysiemen kräver insamlas på regional och lokal nivå. F.n. flnns för försvarels administrativa daUibehandlingslörre ulruslningar placerade i Siockholm, .Arboga och Karistad. Antaletlerminaler för den adminisiraliva verksamhelen har ökai kraftigl sedan millenpå 70-talel. En utveckling mol mer utspridd eller decenlraliseraddatakraft påbörjades flll följd av de beslul som fattats omprincipiell inriktning mol en mer decentraliserad ADB-verksamhet. Flera större utvecklingsprojekt har medförl en spridningoch decentralisering av datordriflen. Inom värnpliktsverkel (VPV) harexempelvis drift-satts ell ADB-system (SYOM 80), som berör samtliga nuvaranderutiner inom VPV:s verksamhetsområde. Nya mliner har utvecklats för regionalnivå. De medger databearbetning i realtidsmiljö, dvs. arbele i direktkontaktmed datorn via termial. Daiorer har placeras vid de fem värnpliklskonlorensaml vid VPV;s huvudkontor. Datordriflen handhas av VPV:s egen ordinariepersonal. Elt lerminalorienlerai redovisningssystem förförnödenheter för försvarsmakten () har införts. Det innebär all de flestaav försvarsmaktens regionala och lokala myndigheter har egna mindre daiorerför fömö-denheisredovisningen. För operativ och taktisk ledning pågår en omfallandeutveckling av nya system. Utvecklingen inriktas mol specialiserad ochdecenlraliserad dator-drift. Systemens komplexitet gör dock att ulruslningenblir förhållandevis omfallande. Försök, prov etc. har genomförts under senareår. Sammanfattningsvis har utvecklingslakten när det gälleratt utnyttja lokala, mindre datorer inom fredsadminislrationen överträffa! deprognoser som gjorls i lidigare utredningar. Utgående från antalet syslem ärtotalbilden alltjämt dominerad av centralt bearbetande syslem. De slörsiasystemen inom försvarei är realtidssystem. Prop.1984/85:220 55 2 Teknikupphandling och [orskning Y-ör all stärka svensk industris förmåga all konstrueraoch lillveika elektronikkomponenter och på siki minska beroende! av ufländskteknik har fallal beslul om eii naiionelli mikroeleklronikprogram(prop. 1983/84:8. NU ll.rskr 130 och prop 1983/84:135, NU 42, rskr 379). Försvarei bidrar inom sin ulgifisram med sammanlagi 14milj. iill deua program ,/S5 - 87/88. Medlen avser vissteknikupphandling i syfle alt utveckla den svenska elekironikinduslrinsförmåga att konstmera och producera avancerade mikroeleklronikkomponenler. Försvarsmaklen är en slor upphandlare av ny leknik. Ensamordning av denna upphandUng med andra slatliga och privata intressenter kaninnebära ekonomiska fördelar för försvarsmaklen. Regeringen uppdrog ål överbefälhavaren atlredovisa ell underlag för förslag till elt informationsleknologiprogram.Programmei skulle inrymmas i de anslag och långlidsramar som står till berördaorgans förfogande. Inom försvarssektorn och för ledningen av totalförsvaretspelar informationsteknologin (IT) enligt överbefälhavaren en alltmeravgörande roll. Överbefälhavaren anser det därför nödvändigl förförsvaret: - atl följa denintemationella utvecklingen inom IT-området och särskiU då betydelsen av dennautveckling för andra länders produklion av vapensystem och möjlighet attanvända dessa. - atl få tillgångtill nödvändig informationsteknologi inom del försvars-tillämpade områdel.Fördelarna är uppenbara om IT-behovel kan tillgodoses inom landet. - atl genomlämpliga ålgärder och inom ramen för tillgängliga resurser stödja tekniskkompetensutveckling inom främsl svensk industri. Försvarsmakten lämnar redanidag betydande bidrag lill den teknologiska utvecklingen genom studie- ochutvecklingsuppdrag. Försvarets medverkan i ett nationeUtinformationsteknologiprogram Huvuddelen av de insatser av betydelse som enligtöverbefälhavaren försvaret kan göra för IT-områdets utveckling sker inom ramenför den materielanskaffning, som läggs ut på svensk induslri. Dessa insatserkan inte i allmänhet inordnas i gemensamma nationella program, men de kunskapersom härigenom uppkommer för svensk induslri, kan givelvis spri- das lill andra liliämpningsområden. De l:iidi'agförsva;-ei i övrigi kan ge lill den. ieiciUska ulvecklingen är ail gesiaismaklerna en reaiisUsk beskrivning av fräinst den militåia teknologiska"hoibiiden", franiföra öiiskemä! lui-gäciide den r-.simimnauiveekiinccn -av landets teknologiska bas samt ge konsiriskiiva förslag tillinsatser inom omi"åden där forsvaret har möilighe-icrafi. påverka i nägonforiri. Försvarei kommer ocksä att pröva iwuisiiu-ningania att i samverkan medandra sektorer öka siödei till sädan forsii-ning ocli uiveckling, som höjerbastclcnologinivån inom krius);a områden. Detta innebär enligtöverbefaliiavaren all ökad vikl läggs vid uiveckling av mer generelll användbarbasteknologi, som kan utnyiiJas i kommande inaierieianskaflniiig. Sum underlag för sådana överväganden kommer försvareienligi överbefälhavaren all ularbela långsikliga planer förinformalionsleknologisk forskning och utveckling. Framtagningen av dessa planerkräver dock eli grundligare förberedelsearbete än vad som kunnat genomföras isamband med del uppdrag som överbefälhavaren nu haft. Resurser för atl stödjasådan verksamhet ingår i de medel som försvarsmyndighelerna har lill sittföribgande. Enligt överbefälhavarens uppfattning avsätter del mililära försvaretredan i dagslägel en förhållandevis betydligt större andel av sinaanskaffningsmedel för behovsstyrd leknisk utveckling (teknikupphandling) än vadsom är fallel inom andra samhällssektorer. Försvarels insatser beträffande forskning och utvecklingpä IT-omrädel sker enligi överbefälhavaren lill den alll övervägande delen delsinom ramen för försvarets forskningsanstalts forskningsprogram, dels i sambandmed större anskaffningsprojekt som upphandlas av försvarels malerielverk.Denna salsning på teknikupphandling och forskning uppgår till flera hundramilj. Möjligheterna enligt överbefälhavaren all inordna de senareofta slarki mililär-tekniskl inriklade verksamhelerna i ett nationelltIT-program är begränsade. Däremot bidrar de lill att stärka den allmännakompetensen inom svensk informationsteknologi och ger många företag enväsentlig eller omistlig bas för icke försvarsinriktad produklulveckling. Fördet största av de f. n. pågående försvarsprojekten med väsentliglinformalionsteknologiinnehåll, flygplanet 39 , sker för övrigl enplanerad teknologiöverföring till den civila sektom. Försvaret bedriver också enligi överbefälhavaren - om än ibegränsad omfattning - en forsknings- och ulvecklingsverksamhel, som syftartill atl utveckla grundtekniken inom IT-områdel, som är av betydelse för fleraolika vapensystem. Denna satsning inom försvaret sker lill en del inomIT-områden, där samverkan och i vissa fall samordning med andra sektorer ärmöjlig. Den verksamhet med denna inrikining, som är inrymd i gällandeprogramplaner eller där möjlighel till ytterligare insatser genom samplaneringkan föreligga är i huvudsak följande: Prop.1984,/85:220 57 Huvuddelen av försvarets insatsei' förmikroeleklronikuiveckling sker genom deltagandel i Nationellam!kroelektronikprog. '-ammel, NMP. För-svarels andel av detta program är 14milj. Programutvecklingssystem och datorarkiicktur för Till svensk induslri har lagls ut uppdrag för utvecklingav piogramul-vecklingssyslem och dalora.-kilekturför del nya högniväspräketAda. Försvarels del av finansieringen uppgär lili 16,1 milj. kr. l.o.m.budgeiårei 1985/86. Försvarels malerielverk beräknar under innevarandebudgelår all lägga Ul uppdrag för uppbyggnad av viss lillämpadg.mndleknikkunskap vid industrin pä omrädet artificiell intelligens ochexpertsystem. Kosinaderna uppgår lill 2 milj. kr. och försvarels forskningsanstaltslöder forsknings- och ulvecklingsverksamhel vid forskningsinsiiluiioner ochindustri inom bildbehandlingsomrädet. Kosinaderna beräknas uppgå till ca 7milj. under budgetårel 1984/85. bedriver vid induslrin vissulvecklings- och experimentverksamhet med litiumniobalteknologi med sikte molanvändning i signalbehandlings- och sensortillämpningar. Kostnadema uppgärtill ca 0,3 milj. kr. under budgetårel 1984/85. stöder forskning inomsambandsområdet vid universitet och högskolor (kodningsteknik). Kosinadernauppgår lill ca 1,0 milj. kr under budgetårel 1984/85. Inom försvarei sker f. n. en orienlering mot endecenlraliserad dalakraft-stmktur ("Stmktur 90"). Anskaffningar avetl antal system för försvarels myndigheter pågår som etl första sleg i dennariktning. Inom ramen för den nya datakraflstmkturen kommer man atl försöka lösaproblem inom bl. a. områdena datasäkerhet, distribuerade databaser ochanvändaranpassad systemutveckling. Övriga projekl På överbefälhavarens uppdrag har försvaretsmaterielverk gjort en ut- Fi-op.1984/85:22(1 58 'edning om behov ocli möjiigheier iill iikadieknikiipphandiiiig pä ADB-områdel som redovisals i rapponform,(Teknikupt>h;indlin;; inom -ADB-ornrädei, FMV-LEDNiNG .A 712; 46/S3).Uirednii'igen hai'anvisal cll ama!