prop · G80333 · 1984-12-31 00:00:00 — anslöt sig till detta fördragoch har alltsedan dess deltagit i det internationella järnvägssamarbetet. Ienlighet med fördraget har häUits etl antal revisionskonferenser vid vilka nyafördrag om godsbefordran har antagits. Det nu gällande fördraget, delinternationella fördraget om godsbefordran med järnväg(), trädde 1975. Ettfördrag om befordran med järnväg av resande och resgods undertecknades år 1924och trädde 1928. anslöt sig från början lill detta fördrag.Efter år 1924 har fördrag rörande personbefordran slutits Prop.1984/85:33 151 samtidigtmed fördragen rörande godsbefordran. F. n. gäller det internationellafördraget om befordran med järnväg av resande och resgods(). Frågan om järnvägensansvarighet för personskador som tillfogas resande regleras inle i ulan i tilläggskonventionenden till om järnvägs ansvarighet i fall resande dödaseller skadas. Tilläggskonventionen utgjorde ursprungligen ett tillägg till1961 års men har senare ändrats så att den numera bildar ett tillägg till1970 års . tillträdde tilläggskonventionen är 1976. Detre fördragen gäller mellan 33 stater i , och . Redangenom fördrag inrättades en centralbyrå för internalio-nellajärnvägstransporter. Centralbyrån har haft sitt säte i . I 1970års fördrag regleras centralbyråns verksamhet i särskilda bilagor till ochCIV med reglementen för centralbyrån. Vid1980 års revisionskonferens gjordes en fullständig omarbetning av helaregelsystemet på den internafionella järnvägsrättens område. De tre gällandefördragen fördes samman till ett enda fördrag, Convention relative auxtransports intemationaux ferroviaires (COTIF). Själva fördraget innehållerhuvudsakligen bestämmelser av folkrällslig natur. Genom COTIF bildas en nyorganisation, Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik(FOrganisation intergouvemementale pour les transports intemationauxferroviaires, OTIF). Bestämmelserna om denna organisation finns i självafördraget. I detta finns också bestämmelser om skiljedom och om verkställighetav utländska domar. Till fördraget hör ett protokoll om privilegier ochimmunitet för OTIF. Alla regler av renl befordringsrätlslig karaktär, däriinbegripet de civilrätlsliga reglerna om järnvägens ansvarighet förpersonskador, finns i två bihang till fördragel. 1980års fördrag har undertecknats av samtliga de 33 stater som har tillträtt de nugällande järnvägsfördragen, bland dem . COTIF har ratificeratsav 16 stater. beslöt en diplomatisk konferens i all COTIFskall träda i kraft den . I enlighet med COTIF upphör ,och tilläggskonvention all gälla från den nämnda dagen. Konventionenmed till denna hörande protokoll och bihang utom bilaga I bihang B(reglementet om internationeU järnvägsbefordran av farligt gods, RID) bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga I. Fråganom tillträde till COTIF har behandlats i departementspromemorian (DsJu 1983: 12) Internationell järnvägsbefordran m. m. fördrag ominternationell järnvägstrafik (COTIF)'. I promemorian föreslås att Sverigeskall tillträda COTIF. Vidare läggs fram förslag lill den lagstiftning somföranleds av ett svenskt tillträde. 'Promemorianhar på uppdrag av utarbetats av lagmannen . 1984/85:33 152 Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en sammanfattning av departementspromemoriansom bilaga 2 och promemorians lagförslag som bilaga 3. 'Yttranden har av-getts av hovrätten för ,. , transporträdel, . , , , Axel Ax: son och annan iransporlrält, ,, , hantverks- ochinduslrior-ganisation - Familjeföretagen och . Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden av och Skåneshandelskammare. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i delta ärendesom bilaga 4. Ilagstiftningsärendet har samråd skett med de ansvariga ministerierna i ,och . Dennuvarande internationella regleringen på järnvägsrättens område är, som redanhar nämnts, fördelad på tre fördrag: 1970års fördrag om godsbefordran med järnväg (), fördrag om befordranmed järnväg av resande och resgods (), tilläggskonventionlill om järnvägs ansvarighet i fall resande dödas eller skadas. Detre fördragen har lillträtts av följande 33 stater: , ,, , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , Turkiel, TyskaDemokratiska Republiken, och . CIVoch har i huvudsakliga delar införlivats med svensk rält genom kungörelsen(1974:748) om internationell järnvägstransport. I kungörelsen föreskrivs attCIV och skall tillämpas som svensk rätt. Vissa processrättsligabestämmelser har dock ätergetts i lagen (1974:744) om verkställighet avutländsk dom som meddelats enligt vissa internationella järnvägsfördrag m.m.Tilläggskonventionens regler har till sina huvuddelar införlivats genom lagen(1976:58) om järnvägs ansvarighet vid befordran av resande. Bestämmelserna i1976 års lag har efter enbart redaktionella ändringar förts över lill detförslag lill järnvägstrafiklag som f n. behandlas av (prop.1983/84:117). 1984/85:33 153 Idet följande ges en kort översikt över de nu nämnda fördragen. För en närmareredogörelse för innehållel i , och lilläggskonvenlionen hänvisas tillavsnitt 1.2 i departementspromemorian (s. 7- 14). CIMbestår av själva fördraget och sju bilagor, som utgör delar av fördraget. Isjälva fördragel behandlas dess föremål och omfaltning, fraktavtalet ochjärnvägens ansvarighet vid godsbefordran. Vidare innehåller fördragelprocessrällsUga och organisatoriska bestämmelser. Slutligen finns vissatraklaträttsliga bestämmelser, dvs. bestämmelser rörande tillträde till ochuppsägning av fördraget samt regler om ändring av fördraget. 1bilagorna regleras vissa specialtransporter, nämligen transport av farligtgods på järnväg (RID), befordran av privatvagnar (), befordran av containrar(RICo) och befordran av expressgods (RIEx). En bilaga innehåller etlreglemente för centralbyrån för internationella järnvägstransporter (OCTI).Slutligen finns i en bilaga regler om ett förenklat förfarande för ändring avvissa bestämmelser och i en annan bilaga regler om skiljedom. CIVbestår av själva fördraget och tre bilagor, som utgör delar av fördraget. Isjälva fördragel regleras fördragets föremål och omfattning, befordringsavtaletoch järnvägens ansvarighet såvitt gäller inskrivet resgods. Vidare ges ifördraget vissa processrättsliga och organisatoriska föreskrifter. LiksomCIM innehåller vissa traktaträttsliga bestämmelser. Enav bilagorna innehåller ett reglemente för OCTI. Vidare finns i en bilagaregler om ett förenklat förfarande för ändring av vissa bestämmelser och i enannan bilaga regler om skiljedom. Ililläggskonvenlionen regleras järnvägens ansvarighet i fall resande dödas ellerskadas. Konventionen omfattar dels personskador, dels skador på egendom som enresande bär på sig eller har med sig som handresgods. För att en personskadaskall omfattas av tilläggskonventionen krävs, att skadan har tillfogats enresande till följd av järnvägsdriften medan den resande uppehåller sig i ettjärnvägsfordon eller stiger på eller av etl sådant fordon. Om en resande hartillfogats en personskada som omfattas av tilläggskonventionen, är jämvägenocksä ansvarig enligl konventionen för skador på sådan egendom av det slag somnu har nämnts som tillhör denne. Däremot är tilläggskonventionen intetillämplig pä skada på egendom som tillhör en resande som inle samtidigttillfogas personskada. Prop.1984/85:33 154 ansvar enligl lilläggskonventionen är i principstrikt, dvs. oberoende av om fel eller försummelse föreligger pä järnvägenssida. I konventionen görs dock vissa undanlag från det strikta ansvaret. Konventioneninnehåller bestämmelser om vilka slag av personskador som är ersätlningsgilla.Vidare finns vissa regler om begränsning av järnvägens ansvarighet förpersonskador och sakskador. Tilläggskonvenlionen innehåller också vissaprocessrällsUga och traktaträttsliga bestämmelser. 3 COTIF: s uppbyggnad och huvudsakliga innehåll fördrag om internationell järnvägstrafik (COTIF)består av själva fördragel samt två bihang till detta. Bihang A innehållerenhetliga rättsregler för avtal om internationell järnvägsbefordran av resandeoch resgods (). 1 bihang B finns enhetliga rättsregler för avtal om internationelljärnvägsbefordran av gods (). Till bihang B hör fyra bilagor som behandlarvissa specialtransporter. Vidare finns ett särskilt protokoll om privilegieroch immunitet. Som har nämnts bildas genom fördragel en nyinternationell organisation, Mellanstatliga organisationen för internationelljärnvägstrafik (OTIF). Själva fördragel innehåller bestämmelser omorganisationens uppbyggnad och verksamhet. Organisationen har ett sekretariat,centralbyrån för intemationell järnvägstrafik (OCTI). I fördraget finns bestämmelser om skiljedom. Fördragetinnehåller också bestämmelser om reglering mellan trafikförelag av uteståendefordringar. Vidare finns bestämmelser om verkställighet av domar och om kvarstadi och utmätning av egendom som tUlhör en järnväg. I fördraget finns vissa traktalrältsliga bestämmelser,dvs. föreskrifter om hur fördragel träder i kraft och hur staterna kantillträda och säga upp fördraget. Av stor betydelse är de bestämmelser somreglerar förfarandet när fördraget skall ändras. Ändringar kan beslutas av enkvalificerad majoritet av medlemsstaterna, och ändringar som har beslutats pådetla sätt blir bindande för samtliga medlemsstater. Enhetliga rättsregler för avtal om internationelljämvägsbefordran av resande och resgods () är tillämplig på befordran av resande och resgods somsker med s.k. internationella befordringshandlingar för en sträcka som berörminst två staters områden. Som förutsättning gäller vidare alt transportenuteslutande omfattar sädana linjer som är upptagna på en lista som förs avcentralbyrån. 1984/85:33 155 I finns regler om järnvägens skyldighet att befordraresande och resgods, beräkning av befordringsavgifter, utfärdande av biljetter,inskrivning av resgods, utfärdande av resgodsbevis m. m. En viktig del av är de bestämmelser som reglerarjärnvägens ansvarighet när resande dödas eller skadas. Dessa bestämmelseröverensstämmer i sak med innehållet tilläggskonvention.Tilläggskonventionens innehåll har redovisats i avsnitt 2. I finns föreskrifter om hur en resande kan göraskadeståndskrav gällande mol jämvägen. Bl.a. regleras mot vilken järnväg talanfår föras och vilken domstol som är behörig att pröva en ersättningstalan.Vidare ges vissa bestämmelser om preskription. Slutligen ges föreskrifter omhur järnvägarnas inbördes rättsförhållanden i anledning av en befordran somomfattas av skall regleras. Enhetliga rättsregler för avtal om internationelljärnvägsbefordran av gods () är tillämplig pä godssändningar som lämnas förbefordran med en genomgående fraktsedel som rör en sträcka som berör minst tvästaters områden. Som förutsättning gäller vidare att sträckan uteslutande omfattarlinjer som är upptagna på en Usla som förs av centralbyrån. skyldighet att befordra gods regleras ingående.Del finns också bestämmelser om hur frakter och andra avgifter skall beräknas. En viktig del av är den som reglerar själva befordringsavtalet.Där ges bestämmelser om befordringsavtalets tillkomst. Vidare ges ingåendeföreskrifter om hur en fraktsedel skall upprättas och om vilka uppgifter somfraktsedeln skall innehålla. Skyldigheten för avsändaren och mottagaren attbetala kostnaderna för befordringen regleras noga. I finns ocksåbestämmelser om förpackning och märkning av gods, inlämning och lastning avgods, järnvägens rält all undersöka godset, den frist inom vilken järnvägen ärskyldig att utföra den avtalade befordringen och utlämning av godset.Föreskrifter ges om avsändarens och mottagarens rätt att ändrabefordringsavtalet. Bestämmelser finns också om hur järnvägen skall förfara närhinder uppkommer mot alt fullgöra transporten på del sätt som urspmngligen haravselts och när hinder har uppkommit mot att lämna ut godset. I regleras järnvägens ansvarighet för skada till följdav att godset går förlorat eller skadas eller inte lämnas ut inom denleveransfrist som gäller för befordringen. innehåller bestämmelser om huren vamha-vare kan göra skadeståndsanspråk gällande mol järnvägen. Sålunda reglerasvem som har rätt att föra skadeståndstalan, mol vilken järnväg skadeståndstalanfär föras och vilken domstol som är behörig all pröva en sädanskadeståndstalan. innehåller också preskriptionsbestämmelser. Slutligenregleras de inbördes rättsförhållandena mellan flera järnvägar som deltar i engodsbefordran. 1984/85:33 156 TillCIM hör fyra bilagor som innehåUer särskilda bestämmelser om speciallransporter,nämligen: reglemente om internationell järnvägsbefordran av farligt gods, RID(bilaga I), av privalvagnar, (bilaga II), av containrar, (bilaga III) och av expressgods, RIEx (bilaga IV). Protokollom privilegier och immunilel för Mellanstatliga organisationen förinternationell järnvägstrafik (OTIF) Iprotokollet regleras immunitet och privilegier för själva organisationen, fördess tjänstemän, för medlemsstaternas företrädare och för personer som utföruppdrag ät organisationen. Denna immunitet och dessa privilegier motsvarar vadsom i allmänhet gäller för internationella organisationer av motsvarande slag. ges i princip skydd mot rättsliga förfaranden ochverkställighetsätgärder. Organisationens egendom och tillgångar är ocksåskyddade mot beslag, konfiskation och vissa andra tvångsåtgärder. Medlemsstaternaär skyldiga att ge organisationen skallefrihet inom ramen för dess officiellaverksamhet (art. I). Företrädareför medlemsstaterna, tjänstemännen vid OTIF och sakkunniga som OTIF anlitarhar i princip immunitet mot rättsliga förfaranden. Organisationens tjänstemänär befriade från nationell inkomstskatt för löner och arvoden som betalas avorganisationen (art. 36). 4 De viktigare bestämmelserna i Allmännabestämmelser (art. I 4) Deninternationella organisation, Mellanstatliga organisationen för internationelljärnvägstrafik(OTIF), som bildas genom fördraget har säte i (art. 1 § I och 2).Organisationens arbetsspråk är franska och tyska (art. 1 § 3). Dess främstaändamål är att upprätta en enhetlig rättsordning för befordran av resande,resgods och gods i genomgående internationell järnvägstrafik samt attunderiätta genomförandet och utvecklingen av en sådan rättsordning (art. 2). TUIfördragel hör som har nämnts två bihang, och . Dessa bihang,som utgör en integrerande del av fördraget, innehåller den egentliga materiellaregleringen av internationell järnvägsbefordran av resande, resgods och gods.CIV och kan också gälla viss trafik till lands som inle sker med järnvägoch viss trafik lill sjöss (art. 3). Uppbyggnadoch verksamhet (art. 5-11) Organisationensorgan är generalförsamlingen, administrativa kommittén, revisionsutskottet,fackutskottet för befordran av farligt gods och centralbyrån för internationelljämvägstrafik, OCTI (art. 5). Prop.1984/85:33 157 Generalförsamlingen består av medlemsstaternasföreträdare. Den skall bl.a. besluta om sammansättningen av den administrativakommittén, ge direktiv för denna kommittés och centralbyråns verksamhet,fastställa organisationens utgifter för varje femårsperiod samt fatta beslutmed anledning av vissa förslag lill ändring av fördragel. Centralbyrån skallsammankalla generalförsamlingen samt dessutom under vissafömtsättningar på begäran av medlemsstaterna. Generalförsamlingen fattar iregel beslut med enkel majoritet. För beslut om organisationens utgifter samtom ändringar i fördraget krävs dock två tredjedels majoritet (art. 6). beslår av förelrädare för elvamedlemsstater. är ständig medlem av kommittén och inneharordförandeskapet. Sammansättningen i övrigt bestäms för varje femårsperiod.Kommitténs främsta uppgifter är att övervaka centralbyråns förvaltning ochbyråns tillämpning av fördraget saml att godkänna budgeten och årsredovisningen(art. 7). Revisionsulskoliet och fackutskottel för befordran avfarligt gods beslår av företrädare för medlemsstaterna (art. 8).Revisionsulskoliet är behörigt all besluta om ändringar i ett stort antalbestämmelser i (bihang A) och (bihang B) saml i bilagorna II, III och IV till (art. 19 § 3). Fackutskottel är behörigtalt besluta om ändringar i reglementet om internationell järnvägsbefordran avfarligt gods (RID), som utgör bilaga I lill (art. 19 §4). Centralbyrån är organisationens sekretariat ochverkställande organ. I dess uppgifter ingår bl.a. all utföra uppdrag fränövriga organ, förbereda behandlingen av förslag lill ändringar av fördragel,föra listor över de järnvägslinjer som omfattas av fördragel, upprätta förslaglill budget, förvalta organisationens medel och underlätta trafikföretagensekonomiska mellanhavanden (art. 9). Det åligger medlemsstaterna alt meddela centralbyrån ominföring eller strykning i listorna över de linjer som omfattas av fördraget.Tvä listor finns, ClV-Ustan och CIM-lislan (art. 10; jfr art. 3 § 2). Förutomjärnvägslinjer kan listorna innehålla andra linjer för trafik lill lands samtlinjer till sjöss eller pä inre vallenvägar. Medlemsstaterna svarar för orjganisationens utgifter iförhållande till längden av de linjer som för varje stat är införda i listorna.En medlemsstat som inte har betalat sitt bidrag frän förfallodagenförlorar automatiskt sin rösträtt till dess betalningen har fullgjorts. Denschweiziska regeringen granskar organisationens räkenskaper (art. II). Skiljedom (art. 12-16) Tvister mellan medlemsstater rörande tolkningen ellertillämpningen av fördraget eller protokollet om privilegier och immunitet kanunderställas en skiljenämnd på begäran av endera parten. 1984/85:33 158 nämndenssammansättning och förfarandet inför nämnden. Om tvist rörande tillämpningenav eller uppkommer mellan två trafikföretag, mellan etl trafikförelagoch en trafikant eller mellan tvä trafikanter, kan parterna i tvisten kommaöverens om att tvisten skall prövas av en skiljenämnd (art. 12). I fördragetregleras hur skiljeavtal mellan andra än stater ingås och hur skiljemännenutses saml skiljeförfarandet (art. 1315). Omett skiljeförfarande inleds, har delta samma verkan i fräga om avbrytande avpreskription som när talan väcks vid domstol. En skiljedom i tvist mellanirafikföretag och trafikanter är i princip verkslällbar i varje medlemsstat(art. 16). av utestående fordringar (art. 17) Centralbyrånhar som har nämnts till uppgift att underlätta regleringen avirafikförelagens ekonomiska mellanhavanden (art. 17). som haren fordran mot ett annat irafikföretag kan anmäla denna fordran hoscentralbyrån. Centralbyrån anmodar dä den påstådda gäldenären att betala. Ombyrån trots eventuella invändningar anser att betalningsskyldighet föreliggeroch betalning inle sker , skall byrån hos vederbörande medlemsstathemställa om åtgärder och la upp frågan huruvida företagets linjer alltjämt börvara upptagna i listorna. Om staten vidhåller att dessa linjer skall vara kvari listorna, anses staten ha ställt garanti för alla Irafikförelagets skuldermed anledning av de befordringar som omfattas av och . Verkställighetav domar m. m. (art. 18) Endom, som har meddelats enligl fördragel av en behörig domstol och som ärverkslällbar enligl den lag som har tillämpats av domstolen, är verkslällbaräven i de andra medlemsstaterna. Detta gäller dock inle domar som färverkställas endast interimistiskt eller sådana föreskrifter i domar som åläggerkäranden att, förutom rättegångskostnader, betala skadestånd med anledning avatt hans talan har ogillats. Vad som har sagts gäller också en förlikningsom har träffats inför domstol (art. 18 § I). Etttrafikföretags fordran mot ett Irafikföretag i en annan stat pä grund av enbefordran som omfattas av eller får beläggas med kvarstad eller utmätasendast på grund av ett avgörande av en judiciell myndighet i den stat somgäldenären tillhör (art. 18 § 2). Ändringav fördraget (art. 19-21) Förslagav medlemsstaterna rörande ändring av fördragel skall sändas in till centralbyrån.Generalförsamlingen är behörig att besluta i frågor som inle skall behandlas avrevisionsutskollet eller fackulskotlet för befordran av farligt gods. För altett ändringsförslag skall tas upp på generalförsamlingens dagordning krävs attminst en tredjedel av medlemsstaterna samtycker fill det (art. 19 §§ I och 2). 1984/85:33 159 Somtidigare har nämnts är revisionsutskottet behörigt att besluta om ändringar avett stort antal bestämmelser i , och bilagorna II, IIIoch IV till (an. 19 § 3). Fackutskottel beslutar omändringar i reglementet om internationell järnvägsbefordran av farligt gods,RID, bilaga I till (art. 19 §4). om ändring i fördraget skall las upp i ett protokoll.Protokollet skall ratificeras eller på annat sätt godkännas av medlemsstaterna.För att beslutet skall träda i kraft krävs alt det har ratificerats ellergodkänts av mer än tvä tredjedelar av medlemsstaterna. Beslutet träder därefteri kraft vid den lidpunkt som generalförsamlingen bestämmer (art. 20). Närett utskott har beslutat om en ändring av fördraget, skall centralbyrånunderrätta medlemsstaterna om beslutet. Om minst en tredjedel avmedlemsstaterna har lill centralbyrån anmält invändning mol beslutet inom fyramånader frän del alt underrättelsen lämnades, förfaller ändringsbeslutet. Iannat fall träder ändringen i kraft för samtliga medlemsstater itolfte månaden efter den månad under vilken centralbyrån lämnade underrättelseom ändringen. En stat som vill undgå att bli bunden av ändringen måste säga uppfördragel. Om en stat som har anmält invändning mot ändringen inomfyramånadersfristen säger upp fördragel , träder ändringen i kraftförst när den statens uppsägning får verkan (art. 21). Slutbestämmelser(art. 22-28) COTIFskall ratificeras, godtas eller godkännas. Instrument om ratifikation,godtagande eller godkännande skall deponeras hos den schweiziska regeringen(art. 22). Närfemlon stater har ratificerat, godtagit eller godkänt fördragel, skall denschweiziska regeringen sätta sig i förbindelse med de berörda regeringarna isyfte att nå en överenskommelse om att sätta fördraget i kraft (art. 24). Sedandetta villkor hade uppfyllts, hölls på inbjudan av den schweiziska regeringenen diplomatisk konferens i . Konferensen beslöt attfördragel skall träda i kraft den . Enstat som vill säga upp fördragel skall meddela detta till depositarien. Enuppsägning träder i kraft året efter det under vilketuppsägningen skedde (art. 25). Förbehållmot fördraget är tillåtna endast i de fall som anges i fördragel (art. 27). Fördragelär upprättat pä franska språket (art. 28). Prop.1984/85:33 160 4.2 Protokollet om immunitet och privilegier förMellanstatliga organisatio nen för internationell järnvägstrafik (OTIF) Till COTIF hör som har nämnts ett protokoll omimmunitet och privilegier för den nybildade Mellanstatliga organisationen förinternationell järnvägstrafik (OTIF). I protokollet regleras immunitet ochprivilegier för själva organisationen, dess tjänstemän, medlemsstaternasföreträdare och personer som utför uppdrag ål organisationen. Detta protokollhar behandlats i avsnitt 3. 4.3 De enhetliga rättsreglerna för avtal ominternationell järnvägsbefordran av resande och resgods () Tillämpningsområde (art. 1-3) De enhetliga rättsreglema för avtal om internationelljärnvägsbefordran av resande och resgods () skall i princip tillämpas pävarje befordran av resande och resgods som utförs enligt en internationellbefordringshandling. För alt de enhetliga rättsreglerna skall vara tillämpligakrävs vidare alt befordringen enligl befordringshandlingen berör minst tvåstaters områden. Slutligen måste befordringen enligt befordringshandlingenomfatta uteslutande sädana linjer som är upptagna pä en särskild lista som försav centralbyrån (ClV-listan). 1 de internationella tariffer som fastställs avjärnvägarna anges för vilka förbindelser internationella befordringshandlingarskall utfärdas (art. I). Frän huvudregeln om när skall tillämpas görs undantagför del fallet att befordringens internationella karaktär är uttunnad genom attavrese-och bestämmelsestationerna ligger i samma stal medan en annan stalendast berörs av genomfart.