prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — m. framgår av överbefälhavarens programplan för perioden /86 1989/90det högsta antal avlönade personår (exkl. externt intäktsfinansierad personal,lönebidragsanställd personal och beredskapsarbetare) som myndigheterna får haunder /87 resp. den inriktning som myndigheterna skall ha idetta avseende för /92. Dessa mål och denna inriktning samttidigare utfall sammanfattas enligt överbefälhavaren i följandesammanställning. Utfall (personår) (personår) budgetåret ' Avser anslaget F5.Gemensam försvarsforskning (inkl. personal för fortifikalorisk forskning). 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 35 1983/84: 100(bil. 6 s. 41) angavs det högsta antalanställda i personår som myndigheterna får ha under /87 resp.den inriktning för personalutvecklingen som skall ligga till gmnd för denframlida planeringen mol /92. En jämförelse mellan de iden tabellen angivna högsta antalet anställda (personår) och överbefälhavarensredovisning så som den ålergivits i det föregående uppvisar följande skillnadervad gäller mål och inriktning. 1983/84: 100 plan l985/8( )-1989/90 ' Avser anslaget F5.Gemensam försvarsforskning (inkl. personal för fortifikations-förvaltningensforskningsenhet). Skillnaderna /87 hänför sig enligt överbefälhavaren till främsl följandeförändringar. har kunnat minska sitt personalbehov med ytterligare 5personår på grund av rationalisering och decentralisering. Fortifikationsförvaltningenhar tillförts för bergrensning vilka intäktsfinansieras med medelfrån anslagen till anskaffning av anläggningar. Försvarets materielverkhar tillförts sammanlagt för bl.a. reservmaterielfunktionen ochsamordning av lokalvård. har överförts tdl chefen förmarinen och till chefen för flygvapnet, dvs. en sammanlagdnettoökning om . Försvaretsforskningsanstalt har tillförts för explosivämnes-laboratoriet. har tillförts förpsykologer. Övriga myndigheter hartillförts varav 2 för lärare vid försvarets förvaltningsskola, Iför en kontorist vid statens försvarshistoriska museer samt 8 för lärare vidmilitärhögskolan. Vissa av de nyssredovisade förändringarna har även påverkat planeringsinriktningen förmyndigheternas personårsramar mot /92. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 36 Av ovan redovisadeförändringar är enligt överbefälhavaren huvuddelen resultat av atl uppgifterförts mellan myndigheter och mellan olika huvudprogram. Det är endasl 5personår som tillförts som reell utökning och detta har skett till dennyinrättade reservmaterielfunktionen vid . () anför i sin rationaliseringsplan bl.a. att detunderlag som redovisats för /84 pekar på att bådepenningmässiga besparingar och personalminskningar med något undantag uppnås istort i avsedd takt. En sammanfattande bedömning ger således vid handen attbesparingsresultaten /84 ligger huvudsakligen i nivå med ellerhögre än vad som planerats inom alla huvudprogram. FRI konstaterar attpersonalminskningar åstadkommits inom samtliga huvudprogram och att dessa ärstörre än vad som planerats. FRI anför i detla sammanhang nödvändigheten av atten balanserad personalavveckling görs. Etl självklart led i delta bör, enligtFRI, vara atl alla myndigheter har en så långsiktig planering att demöjligheter som ges i trygghetsavtalet (TRA-S) kan utnyttjas ompersonalavveckling behövs. FRI understryker vikten av en redovisning som möjligt atl följa upp utnyttjandet av konsulter. FRI anför vidare att inomsamtliga huvudprogram utom huvudprogrammet Gemensamma myndigheter m.m. finnsen tendens att minska på byggnadsverksamheten för att uppnå besparingsmålen. Delångsiktiga effekterna för rationaliseringsprogrammets genomförande och förambitionen i verksamheten i sin helhet är inte utredda. Överbefälhavarensinriktning av fredsorganisationens utveckling utgår årsförsvarsbeslut och riksdagsbeslut därefter. Planeringen innehåller vissafredsorganisatoriska förändringar utöver dem som anges i beslut.Dessa förändringar är i huvudsak följande. Gemensammainformationscentraler för havsövervakning för marinen och kustbevakningenplaneras i och . Förvaltningsansvaret förBråvalla flygflottiljs detachement i (F 13) övergår från flygvapnettill armén . Flygvapnets Södertörnsskolor (FI8) i Tullingeavvecklas . Förnyade rationaliseringar och reduceringar iverksamheten vid (F 5) tillkommer som etl nytt projekt ifredsorganisationsplanen. Beträffande sinprincipiella inrikining av personalpolitiken hänvisar överbefälhavaren till detav honom utsända reviderade personalpolitiska programmet.Inplanerade kostnadssänkningar tas ut bl.a. genom personalminskning. För attuppnå planerad minskning under Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 37 personalpolitiskt riktiga former är detnödvändigt att skapa så gynnsamma omplacerings- och avgångsbetingelser sommöjligt. Rekryteringen avyrkesofficerare skall enligt överbefälhavaren ökas främsl inom armén ochmarinen jämfört med lidigare planering. Detta är möjligt inom armén dåförtidsavgångarna varit större än beräknat samt då rekryteringen under några årvarit starkt begränsad. Marinens ökning har föranletts av de ökadeubåtsskyddsåtgärderna. planerad rekrytering bedöms tillgodose detlångsiktiga behovet av yrkesofficerare i krigsorganisationen. Brister kan dockuppstå i flygvapnet till följd av avgångar till civila flygbolag.Konsekvenserna kan bli allvarliga om inga åtgärder vidtas. För att på längresikt skapa en balanserad personalstmktur och tillgodose krigs- ochfredsorganisalionens behov av yrkesofficerare bör avgångar bland äldre militärpersonal stimuleras. 1 takt med reduceringaroch kostnadsbesparingar i fredsorganisationen måste även den civila personalenminskas. Detta medför ökade krav på flexibilitet i personalutnyttjandet och påpersonalens yrkesskicklighet och utvecklingsmöjligheter. Överbefälhavarenunderstryker vikten av personaladministrativt stöd för alt möjliggöra ökadpersonalrörlighet inom ramen för det nya trygghetsavtalet. Enligt överbefälhavarenär ett antal viktiga frågor ännu olösta. a. krävs förbättringar inom förmånsområdetvid flyttning och omplacering. Möjligheterna till frivillig tjänstgöring inomutbildningsverksamheten måste också förbättras. Den delegering avkollektivavtals- och anvisningsrätt samt arbetsgivarbeslut som statensarbetsgivarverk gör för ÖB-området bör göras till överbefälhavaren och därefteri största möjliga utsträckning till ijänstetillsättande myndighet. De frivilligaförsvarsorganisationernas utbildning prioriteras av överbefälhavaren när densyftar till att tillföra krigsorganisationen avialsbunden personal samt avserbefordrings- och kompletteringsutbildning av värnpliktigt befäl. Denprioriterade utbildningen genomförs på minst oförändrad nivå. Överbefälhavaren anger isin programplan för perioden /86-1989/90 bl.a. att utvecklingen inominformationsområdet innehåller betydande svårigheter som lett tillförseningar och fördyringar av arbetet samt att bristen på kvalificeradpersonal, t.ex. projektledare, ärstor. Det centrala samordnings- och ledningsarbetet har enligt överbefälhavareninte kunnat säkerställas i den omfattning som varit önskvärt på gmnd avbristande resurser. Rationaliseringsområden som den tekniska utvecklingenskapat har inte kunnat bearbetas t.ex. inom kontorsautomationsområdet. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 38 befälhavaren anger också att ell slort antalutvecklingsprojekt nu drivs , vilket beroende på bristen på personalhar lett fill långa projekttider. Bristema leder enligt överbefälhavaren tillatt en omprövning av de principer som hitintills gällt för samordnings- ochledningsarbelet skall göras. Åtgärder skall enligtöverbefälhavaren vidtas för att förbättra ledning och samverkan inom ADB-verksamheten.Detta skall ske genom ökad gemensam beredning och genom ändrade styr- ochledningsprinciper för ADB-verksamheten. En gemensam handläggningsordning skallinföras liksom enhetliga systemutvecklingsprinciper. Indirekt stöd tillADB-verksamheten skall planläggas och en informations- och datordriftplan (IDP)skall utarbetas som gmnd för den framtida prioriteringen inom ADB-området. För /86har överbefälhavaren planerat dels utveckling av ADB-system med sammanlagdaberäknade kostnader om 77 milj. kr., dels systemdrift och underhåll medsammanlagda årskostnader av 43 milj. kr. Den planerade anskaffningen avADB-utmstning inkl. vissa byggnadsåtgärder uppgår till 226 milj. kr. Till gmnd för detmilitära försvarets fortsatta utveckling ligger försvarsbeslut (prop.1981/82:102 bil. 2, FöU 18, rskr 374) med den inriktning som statsmakterna gavdetta beslut (prop. 1982/83: 100 bil. 6, FöU 9, rskr 271). Denna inriktninginnebär bl.a. att ett efter våra förhållanden starkt militärt försvar skallvidmakthållas. Försvar mot invasion är liksom tidigare försvarsmaktens främstauppgift. För att försvarsmakten skall vara fredsbevarande måste den varauppbyggd så att ett angrepp mot fordrar så slora resurser ochuppoffringar samt tar så att de fördelar som står atl vinna medangreppet rimligen inte är värda insatserna. Det militära försvaretgmndas på allmän värnplikt för män. Den allmänna värnplikten gör det svenskaförsvaret till ett folkförsvar och är en nödvändig förutsättning för att kunnamobilisera det antal förband som behövs med hänsyn till landets yta ochmilitärgeografiska läge. För försvarets trovärdighet och därmed för dessfredsbevarande förmåga har den allmänna värnplikten avgörande betydelse. Den tekniska utvecklingenger en angripare ökade möjligheter att påbörja ett anfall på sådant sätt attvår förvarningstid blir kort. Detta ökar kraven på ledningsorganisationen ochpå en väl fungerande underrättelsetjänst. För att ett sådant angrepp inteskall framstå som fördelaktigt för angriparen, krävs bevakning och skydd i fredav viktiga anläggningar, hög mobiliseringsberedskap och förmåga att upptaförsvarsstrid under på- Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 39 1 fred organiserade stridskrafter,förband med hög inkallelseberedskap, snabbmobiliserade förband och hemvärn samt förberedda fältarbetenskall kunna försvåra angriparens styrketillväxt, åsamka honom förluster ochskydda vår mobilisering. Denna utveckling ställer också ökade krav påde andra totalförsvarsfunktionernas förmåga att med kort varselunderstödja försvarsmakten. Respekt för vår neutralitet i krig och för detsvenska territoriets integritet måste gmndläggas och upprätthållas redan ifredstid bl. a. genom att vårt militära försvar har förmåga atl upptäcka och avvisa kränkningar. Statsmakterna harvidare (prop. 1983/84:100 bil. 6 och 1983/84:112, FöU 15och 20, rskr 219 och 348) beslutat om särskilda åtgärder beträffande det militäraförsvarets fortsatta utveckling bl.a. på grundvalav den överenskommelse som träffades mellan företrädare för de partiersom är representerade i försvarsutskottet om anslagen för det militära försvaret /85 och omplaneringsramen för återstående delav försvarsbeslutsperioden. Dessa åtgärder syftade till att i väsentliga avseenden återföra utvecklingen tillden inriktning som angavs försvarsbeslut. slutförsmoderniseringen av arméns elva infanteribrigader 77 som härigenom ges ökadrörlighet och större eldkraft.Andelen förband som är särskilt utbildade och utmstade för strid i norra ökar genom att en av dessa77-brigader omorganiseras till en femtenorrlandsbrigad. Sex äldre infanteribrigader får en i vissa avseenden förbättrad beväpning och utmstning och benämnsdärmed 1B66M. Bl.a. ökar deras pansarvärnsförmåga och lerrängrörlighet. Derasoperativa användbarhet förbliremellertid begränsad. Två äldre infanteribrigader kommer efterhand att avvecklas. Antalet pansar- ochmekaniserade brigader förblir oförändrat. Marinens modernaytattackenheter beväpnas med långräckviddiga svensktillverkade sjömålsrobotar. Samma typ av robottillförs vissa kustartilleriförband. Nya kustkorvetter beställs. Dessa ersätter äldre torpedbåtar. Ubåtsskyddsfunktionen, somjag återkommer till i särskilt avsnitt (s. 52-56), förbättras inom flertaletmarina huvudsystem. bibehålls liksom antalet ubåtar. Ubåtar av typ moderniseras och fyra nya ubåtar av typVästergötland anskaffas. Minröjningsflottiljema omorganiseras och reducerastill antalet. Nya minröjningsfartygtyp Landsort levereras . Flera av kustartilleriförbandenmoderniseras och omorganiseras. Bl.a.organiseras amfibiebataljoner med början . Antaletbataljoner förändras dock inte. Inom flygvapnet slutförs underperioden ombeväpningen av åtta jaktflygdivisioner till flygplan JA 37 (). Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 40 de budgetår nedgår det totala antalet jaktflygdivisionerfrån tolv till elva. Antaletspaningsflygdivisioner S 37 och medeltunga attackflygdivisioner AJ 37 förbliroförändrat. Däremot minskas antalet lätta attackflygdivisioner SK 60. Även stril- och basbataljonernareduceras något till antalet. Utvecklingenav det nya 39-systemei (Gripen) fortsätter med oförändradinriktning. Mot denna bakgmndfinner jag att den av överbefälhavaren intill planeradekrigsorganisatoriska utvecklingen i fråga om förbandstyper och deras antal iallt väsentligt överensstämmer med målen försvarsbeslut med den inriktningsom detta gavs genom riksdagsbeslut. Jag kan sålunda i stort godtaöverbefälhavarens inriktning av krigsorganisationens utveckling i nämndaavseenden. Ställning till utvecklingen därefter bör enligt min mening inte tas före nästa försvarsbeslut. Som jag tidigarehar nämnt gav riksdagsbeslut uttryck för en ökad ambition frånstatsmakternas sida i förhållande till den planering som redovisades i överbefälhavarensprogramplan för perioden /85-1988/89. ville genom sitt beslutfrämst förstärka luftförsvaret ochmöjlighetema till teknisk förnyelse av krigsorganisationen inom samtliga huvudprogram. Beslutet innebar vidare attförsvaret erhöll ett årligt tillskottom 600 milj. kr. /85-1986/87 som i första hand skulleanvändas till att finansiera utveckling och anskaffning av vissa särskiltangivna materielobjekt, främst inom marinen och flygvapnet. Jag kan nu konstatera att den inriktningsom statsmakterna beslutade under våren 1984rörande krigsorganisationens fortsatta utveckling har fått genomslag i överbefälhavarens planering. Medvissa undantag har de objekt ochverksamheter som särskilt angavs i prop. 1983/84: 112 planerats på detsätt som regeringen har föreskrivit. Inom armén harsålunda planerats för anskaffning av televapen och underrättelsemateriel, bl.a.artillerilokaliseringsradar, samt en förstärkning av arménspansarvärnsförmåga. Inom marinen harplanerats för en fortsatt utbyggnad av ubåtsskyddsfunktionen,tidigarelagd anskaffning av kustkorvetter och en ökad satsning påamfibiebataljoner. Trots att resurser tillförts marinen från armén ochflygvapnet har förnyelsen av ett antal materielobjekt måst utgå eller senareläggas.Betydande nedskärningar har även gjorts inom lednings- och förbandsverksamheten, främst repetitionsutbildningen. 1983/84:112konstaterade jag att den tekniska utvecklingen medför attsjöminkrigföringen bör tillmätas stor betydelse. Jag förordade därför attanskaffningen av minsyslem för ubåtsskydd samt av mingördlar till våra ubåtar åter skulle planeras ienlighet med försvarsbeslut. Detta har överbefälhavaren inte gjort.Jag kan heller inte finna att han redovisattillräckliga skäl för att på denna punkt frångå den av statsmakternaanvisade inriktningen. Jag vidhåller därför att utveckling och anskaffning av mingördlar och minsystem förubåtsskydd skall genomföras. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 41 Överbefälhavarenhar planerat för anskaffning av nya tunga kustrobotar under senare delenav planeringsperioden. Jag anser denna planeringsinriktning varatillfredsställande och räknar med att systemet är operativt tillgängligt . Inom flygvapnet harhandlingsfrihet skapats att vid försvarsbeslut kunna bibehålla tre J35-divisioner (Draken), dvs. sammanlagt elva jaktflygdivisioner, tillin . Vidare har moderna jaktrobotar beställts och planeringen av vapensystem för JAS 39 (Gripen) återförtstill anbefalld nivå. Medel haravsatts så att uppsättning och fortifikalorisk utbyggnad av låg- och höghöjdsspaningsstationer inom stridslednings- ochluftbevakningssystemet så långtmöjligt kan ske ulan förseningar. Utvecklingen av flygburen radar påbörjasunder programplaneperioden. Anskaffningav förnödenheter till flygvapnets beredskapslager har planerats. Därutöver har basutbyggnaden och lypstödet försystem 37 kunnat återföras till en rimlig nivå. 1983/84:112anmälde jag att den kraftiga omplanering som överbefälhavarentvingades göra i föregående års programplan med anledning av försvaretsminskade köpkraft krävde åtgärder särskilt inom flygstridskrafterna för attsäkerställa en långsiktigt balanserad utveckling. Överbefälhavaren har påregeringens uppdrag i anslutning till programplanen redovisat en långsiktiganalys av flygvapnets ekonomi och likviditet. Jag delar i allt väsentligtöverbefälhavarens bedömning att den långsiktiga planeringen inom flygvapnet avvägts på ett sätt som ärrimligt med nu kända ekonomiska fömtsättningar. För att snabbtkunna förstärka ubåtsskyddsfunktionen har regeringen medgivitöverbefälhavaren att ge avkall på de åtgärder inommarinen som syftar till att upprätthålla den långsiktiga beredskapen förinvasionsförsvaret. Det är emellertid angeläget att sådan verksamhet inom demarina stridskrafterna som är väsentlig för invasionsförsvarets långsiktigautveckling möjligt åter får en normal omfattning. Jag avser föreslåregeringen att i anvisningama för programplanen för perioden /87-1990/91och anslagsframställningarna för /87 närmare ta upp frågan ommarinens långsiktiga beredskap, bl.a.ökad repefitionsutbildning under periodensamt anskaffning av mingördlar och minsystem för ubåtsskydd. Jag räknarmed att dessa problem skall lösas i sambandmed kommande programplan och genom en total avvägning inomförsvarsmaktens ekonomiska ram. Jag vill emellertidi detta sammanhang erinra om att regeringen gavöverbefälhavaren anvisningar för perspektivplaneringen för perioden /87. Överbefälhavarens rapport med förslag fill långsiktigavvägning och inriktning av det militära försvaret skall redovisas medprogramplan för perioden /87-1990/91. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 42 Under innevarandebudgetår (1984/85) är det militära försvarets ekonomi hårt ansträngd. a.beror detta på kvardröjande effekter från budgetårel 1983/84 av den kraftigtökade kursen på dollar, på merkostnader för ubåtsincidenter och ökadevärnpliktsförmåner, på stora kostnadsökningar för vissa materielobjekt samt påstatsmakternas beslut om en begränsning av försvarets priskompensation under år1984. Med hänsyn till den inriktning som f. n. gäller och de åtaganden somgjorts och kommer att göras under innevarande år så bedömer jag att försvarelsekonomi kommer att vara ansträngd ocksä under nästa budgetår. Vissa ingrepp iplaneringen kan därför inte uteslutas. Inom anslagen för materielanskaffningoch för forskning och utveckling lillämpas elt system där verksamhet planeras ien omfattning som inte ryms inom tilldelade resurser, s. k. överplanering.Eftersom materielanskaffningen alltid innehåller osäkerheter kan inte i detaljfömtses vilka uppdrag som leder till beställning och när beställningarna kanske. Överplaneringen är till för att möta dessa osäkerheter så att tilldeladeresurser kan utnyttjas på bästa sätt. Enligt min mening är det därförnödvändigt med en viss överplanering inom dessa anslag. Detta gäller också ifråga om anslagen för byggnadsinvesteringar. Även om hänsyn tas tillatt överbefälhavaren på särskilda gmnder kunnat motivera en något ökadöverplanering, konstaterar jag att överplaneringen är mycket stor, främsl förarmén och marinen. Jag ser risker med denna stora överplanering. Bl.a. innebärden osäkerheter beträffande överbefälhavarens prioriteringar av verksamhetenunder programplaneperioden. Den innebär också att mycket stora krav måsteställas på styrningen av verksamheten. Mot bakgmnd av den storaöverplaneringen bedömer jag att bl.a. utveckling och anskaffning av materielinte kan ske fullt ut i den takt och omfattning som överbefälhavaren föreslår.Jag förordar därför att överplaneringens totala omfattning skall begränsas inästa programplan. En annan omständighet avbetydelse är alt statsmakterna ännu inte beslutat om det ekonomiska utrymmetefter /87. Detta kan heller inte förväntas ske förtän i samband med nästaförsvarsbeslut, vilket skall fattas . Av den period som denaktuella programplanen omfattar ligger emellertid tre av åren efter 1986/87.För har överbefälhavaren räknat med en högre ram än f n. vilketenligt hans mening innebär en bibehållen köpkraft. Denna princip förplaneringen medgavs i vårens partiöverenskommelse dock utan att denna innebärnågra bindningar inför nästa försvarsbeslutsperiod. I enlighet härmed haröverbefälhavaren i sin planering efter 1985/86 avdelat växande prisreserverför att på så vis möta en av honom förväntad skillnad mellan försvaretsframtida prisutveckling och dess priskompensation. För att kompensera för denreducering av det reala plane- 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 43 ringsutrymmel som de avdelade prisreservernainnebär har överbefälhavaren förutsatt att det sker en viss nominell ökning avramen vid ingången till varje ny försvarsbeslulsperiod. Han har sålundaförutsatt en ökning fr. o. m. /88 och beräknat denna till ettbelopp om 305 milj. kr. För egen del ifrågasätterjag värdet av att överbefälhavaren beräknar långsiktiga prisreserver ochdäremot svarande ramlyft utifrån prognoser om försvarets prisutveckling ochpriskompensation, vilka med nödvändighet måste vara mycket osäkra. Jag anserdärför att denna metod bör ses över så att principen om att planering enligtförutsättning av en oförändrad köpkraft kan tillämpas på ett bättresätt än f. n. Av detta följer att jag nu varken är beredd att ta ställning lillstorleken av den ökning av ramen efter /87 som överbefälhavarenhar beräknat eller till de av honom avdelade prisreservernas storlek. På dennapunkt kvarstår därför t. v. en viss osäkerhet beträffande planeringsutrymmelefter /87. I detta sammanhang villjag erinra om vad finansministern tidigare denna dag har redovisat beträffandebudgetpolitiken i samband med sin anmälan av finansplanen, för att åstadkommalångsiktig ekonomisk balans i samhällsekonomin. Några nya statligautgiftsålaganden som inte är finansierade kan inte göras. En restriktivutgiftsprövning är nödvändig i budgetarbetet även i ett långsiktigtperspektiv. Försvarssektorn kan härvidlag inte utgöra något undantag.Regeringen kan därför vid sina ställningstaganden lill det militära försvaretsplanering inte fömlsätla större resurser än vad som f. n. disponeras. Eftersom det underlag somredovisas i överbefälhavarens programplan beträffande den av honom fömtsattaökningen av ramen fr. o. m. /88 inte är av sådan natur att jaganser mig kunna ta ställning till det aktuella beloppet, måste jag f. n. utgåfrån att verksamheten t. v. bedrivs så att den även efter /87kan genomföras i en nominellt oförändrad ram. Materielbeställningar fårexempelvis inte läggas ut i en sådan omfattning och med så långsikfigabindningar att binds till att göra ett rampåslag i samband med nästaförsvarsbeslut. Jag anser det sålunda viktigt att planeringen och verksamhetengenomförs så att inför detta beslut har en tillfredsställande grad avhandlingsfrihet. Med anledning häravfinner jag det t. v. motiverat med en viss återhållsamhet i fråga om nyabeställningar i förhållande till överbefälhavarens nuvarande planering. Jag ärdärför inte nu beredd att föreslå regeringen att av begära alla debeställningsbemyndiganden för /86 som överbefälhavarenföreslagit. Beslut om vilka ytteriigare bemyndiganden som bör inhämtas börfattas först när del ekonomiska läget klarnat och ett fördjupat underlagföreligger. I syfte att säkerställa att ett sådant underlagtas fram avserjag att inom 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 44 kort återkomma till regeringen med förslag tillanvisningar för överbefälhavarens fortsatta planering. Dessa anvisningar börbl.