prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Det innebär att drygt 1/3 av abonnenterna har tillgångtill de fördelar den nya tekniken erbjuder. Moderniseringen av nätet innebär också att satellitsystem i ökadutsträckning används för internationella kommunikationer. medteknikbytet i telenätet sker en utbyggnad av kapaciteten. Den innebär enanpassning till den starkt ökade efterfrågan som skett och fömtses när detgäller telekommunikation och främst datakommunikation och mobiltelefoni.Utbyggnaden bidrar därigenom tillsammans med andra åtgärder lillatt förbättra framkomligheten i nätet. Med den högre kapaciteten i nätet, som delvis uppnås med användning avoptiska fibrer, skapas bättremöjligheter för TV-möten och bildtelefon. Mot slutet av treårsperioden skallenligt planerna alla större svenska företag kunna få tillgång tillförbindelser för TV-möten. Utbyggnaden av nätför kabel-TV kan vara ett led i utbyggnaden av ett nationellt bredbandsnät. En begränsad försöksverksamhetmed distribution av program frånkommunikationssatelliter sker nu enligt beslut (prop. 1983/84:91, KU 18, rskr 164).Televerkets engagemang sker på detta område i konkurrens med andranätägare. Enligt treårsplanen uppgårverkets investeringar i kabel-TV-nät till drygt 550 milj. kr. Det är angeläget att verket spelar en aktivroll i det standardiseringsarbete för kabel-TV-nätsom pågår och därvid beaktar att näten skall kunna ingå som delar i ettlandsomfattande bredbandsnät. kommer senare att föreläggas förslag om regler för den fortsattaverksamheten med kabel-TV. Treårsplanen börenligt min mening således ge goda fömtsättningar att klara denmycket snabba ökningen inom främst data-, text- och radioområdena där tillväxttakten är30-50% . står här inför enkrävande uppgift fullt jämförbar med uppbyggnaden av landels telefonsystem. Data- och textkommunikationenmotiverar nu av kapacitetstillväxten i telenätet. Det ärangeläget atl dessa trafikbehov kantillgodoses inte minst för att undvika överbelastningar i nätet som i hög graddrabbar den vanliga telefontrafiken. Såsom framgår av diagrammet (fig. 7) är framkomligheten i nätet för vissateleområden nu otillfredsställande. En förbättring är dock på väg.Målet är att andelen misslyckade anrop under arbetstid i genomsnitt inte förnågot teleområde skall överstiga . Medde åtgärder som planerar räknar verket med att kunna uppnåmålet . 1984/85:100 Bilaga 8 116 TELEOMRÅDE MED .SÄMST FRAr!KO:iLIGHET TELEOMRÅDE M.ED BÄST FRA!KOMLIGHET (Genomsnittlig andel förlustkoppel vid rikstrafik under arbetstid för helalandet samt lägsla och högsta värde för teleområde.) Jag ser posilivt på deninriktning av verksamheten som framgår av treårsplan och vill betona vikten av attframkomligheten i nätet hålls hög i hela landel. Verket föreslår, enligt minmening, ett investeringsprogram som speglar en ökad ambition att komma tillrättamed framkomlighetsproblemen i nätet och snabbt möta förändringar iefterfrågan. Enligt en handlingsplan som tagit fram skall verket iframtiden betydligtsnabbare kunna anpassa nätet till efterfrågan. Målet är att reducera tiden mellan trafikmätning och kapacitetsökningtill . För att ytterligaresäkra framkomligheten i nätet är den gmndläggande inriktningen för nätutbyggnaden att nätet skall kunna klaraen efterfrågan som är större än den som fömtsetts. Genom verkets godaekonomiska resultat och de nya möjligheter att ta upp lån som beslutat om är detmöjligt att genomföra mycket 1984/85:100 Bilaga 8 117 Dessa är nödvändigainte bara för att öka kapaciteten utan också för att verket skall kunna tillgodogöra sigen ny ochbättre teknik vilket kommer verkets kunder till godo. Jag föreslåratt inriktningen av verkets investeringsplan och den föreslagna totalvolymen av investeringama godkänns samt att regeringeninhämtar ett bemyndigande av att medge smärre avvikelser frånplanens inriktning och totalvolym. har ipraktiken monopol på vissa områden. Inom dessa har verket ett särskiltansvar för att servicen i fråga om framkomlighet, underhåll och leveranserhålls på en hög nivå över hela landet. måste servicenivån ständigtavvägas mol kostnader och pris med hänsyn till kundernas önskemål i olikaavseenden. arbetar med att finna former för hur kontakterna medkunderna, framför allt lokalt, ytterligare skall kunna förbättras. Jag anser att denav föreslagna avvägningen av servicenivån är rimlig. Det nyasystemet för styrning av som etablerats bör enligt min mening ytterligare kunnautvecklas. T.ex. bör det vara av intresseatt fördjupa diskussionen av investeringarnas relation till servicemålen, avvägningen mellan olika servicemål ochekonomiska mål samt uppföljningen av måluppfyllelsen. mllandetreårsplaner är den naturliga utgångspunkten för en sådan diskussion.Treårsplanerna kommer därför att iökad utsträckning utformas med denna inriktning. I detta sammanhang är ocksådet arbete som bedrivs av utredningen om statliga myndigheters ledning(C 1983:04) av stort intresse. Televerkskoncernensutestående lån beräknas under respektive budgetår bli , . och 6,4miljarder kr. Verketsinvesteringar på 15,8 miljarder beräknas finansieras till 8,1miljarder med avskrivningsmedel (planenlig avskrivning), till 3,8 miljarder medövriga avskrivningar utöver plan, till 2,2 miljarder med medel urkonsolideringsfonden och till 1,7 miljarder genom ökning av lånevolymen.Dämtöver lånas 0,4 miljarder för finansiering av kundfordringar m.m. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 118 Den utestående lånevolymenför verket och televerkskoncernen framgår avnedanstående tabell. Televerkskoncernens utestående lån per resp.budgetår, miy. kr., löpande priser Trots en uppgång iinvesteringsvolymen jämfört med föregående års bedömning bedöms nuupplåningsbehovet bli lägre än de nivåer som angavs i föregående årstreårsplan. Detta förhållande har delvis sin förklaring i dekreditrestrikfioner för finansbolag som trädde i'kraft innebärandeatt verkets kunder tvingas betala högre engångsavgifter för abonnentanläggningarsom hyrs från . Tillsammans med en snabbare ökning av teletrafiken och därmed av intäkterna änvad som fömtsågs medför detta att den ökadeinvesteringsaktiviteten kan finansierasmed mindre lånebehov. Jag återkommer i det följande till utvecklingen avverkets soliditet. beslötden (FiU 1983/84:25, rskr 142) medge att regeringen fr. o.m. upptar lån för verksamhet. Regeringen hardärefter delegerat upplåningsrätten till . har vidare den25 (/84:16, rskr 249) medgett atl finansierar ickekonkurrensutsatta abonnentutrustningar via finansbolagetTelefinans AB. Dessutom har i samma beslut bemyndigat regeringen attfastställa ramar för de garantiåtaganden som kan behöva göra. Besluten innebär att allkapitalanskaffning till kommer att göras utanförstatsbudgeten av självt eller genom verkets bolag. Jag anmälde i förraårets budgetproposition att jag avsåg låta en arbetsgrupp medföreträdare för , , och televerketbehandla de närmare formerna för låneverksamhet. Gruppenavslutade sitt arbete . En redovisning av gruppensöverväganden, som jag ställer mig bakom, bör nu lämnas till . Jag harsärskilt samrått med chefen för om denna redovisning. Gmppen har framför allt behandlat frågan om samordningenav telever- Prop.1984/85:100 Bilaga 8 119 kets upplåning med den övriga stadiga upplåning som görsav . Därvid har gmppen också övervägt om televerketsupplåning bör ske i verkets namn eller om upplåningen bör ske via verketsdotterbolag. bör i det här sammanhanget betraktas som moderföretag ien koncern där också bolagen inom Teleinvest-gmppen ingår - televerkskoncemen(se fig. 1). De prakfiska artangemangen för att ordna kapitalanskaffningen bör därför utformas så attstörsta möjliga effektivitet kan uppnås förkoncernen som helhet. måste emellertid beaktas att är en del av staten och alltså inte ensjälvständig juridisk person. Televerketsupplåning är en del av stalsupplåningen och den svenska staten är därmedbetalningsansvarig om inte skulle fullgöra sina förpliktelser. Det är i del avseendetingen skillnad om lånar direktpå kreditmarknaden eller från ett dotterbolag. Detta förhållande aktualiserarocksä frågan om definition, redovisning och rapportering av statsskulden. Behovet av samordning av den statligaupplåningsverksamheten är störst i denutländska upplåningen. Det är ytterst angeläget att undvika avvikelser eller felaktigheter i någon del avdenna upplåning med hänsyn till denegativa konsekvenser som skulle kunna uppstå för de lån och förpliktelser somstaten svarar för genom . Om två olika organ företräder en och samma låntagare ilåneförhandlingar utomlands skulle det t.ex. kunna leda till motstridigaställningstaganden i enskilda frågor.Vid en bedömning av televerksupplåning utomlands bör man också beakta risken av att denna upplåning skulle kunnastöra upplåninggenom olämpligt vald lånetidpunkt eller genom att skulle uppnå sämrelånevillkor. A andra sidan kan man inte bortse från värdet av att staten somlåntagare i vissa situationer kan gå fram på bred front på flerautlandsmarknader och härvid utnyttja lönsamma verksamhetsgrenar i utlandsupplåningen. Detta värde kanunder vissa skeden vara väsentligt särskilt när den statligautlandsupplåningen totalt sett är hög. Förde närmaste åren är dock denna upplåning avsevärt mindre än och statens intemationellakreditvärdighet hög. Sammantaget innebär detta att f. n. inte börlåna utomlands eller utfärda garantier för upplåning i utlandet. Om, vilket är sannolikt,teieverkskoncernens inhemska upplåning till stordel kommer att ske på den svenska obligationsmarknaden bör följande förhållandenbeaktas. I 17§ lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel stadgas att: "Med emissionskontroll avsesatt obligationer, förlagsbevis eller andra för den allmänna rörelsen avsedda skuldebrev ej fårulan tillstånd av utges av annanän och att andra skuldebrev, som ej avser inlåning på räkningfrån allmänheten, ej får utan sådant tillstånd utges av kreditinstitut. Från emissionskontroll undantasdock obligationer som bankinstitut utger och vars löpfid är högst ettår". 1984/85:100 Bilaga 8 120 Även om denkreditpoiitiska lagstiftningens bestämmelser om emissionskontroll hittillsaldrig satts i kraft har bestämmelserna i realiteten upprätthållitssedan början av 1950-talet genom överenskommelse mellan och de olikaemissionsinstituten. Genomemissionskontrollen ges möjlighet att påverka utvecklingen av densvenska kapitalmarknaden. faktiska hantering avemissionskontrollen har varierat över tiden i takt med vad den vid varje tidpunktrådande situationen kräver. Under vissa perioder har således riksbankenfastställt de ränle- och andra villkor som skall gälla för obligationslån. Enselektering av olika låntagare har skett under vissa perioder. I dagslägetinskränker sig tillämpning av emissionskontrollen i stort setttill att undvika ett övemtbud av obligafioner på den svenska marknaden. Som endel av denna tillämpning ingår att sprida ut olika emissioner i tiden så attkollisioner mellan olika lån undviks. Televerkskoncernensliksom andras upplåning på obligationsmarknaden kommer således att underkastasriksbankens emissionskontroll och får anpassas till de krav som fråntid till annan ställer. Som framgår avlagtexten omfattas av naturliga skäl inte upplåning avriksbankens emissionskontroll. Frågor rörande upplåning äremellertid av vital betydelse för penningpolitik. Ett mycket nära samarbete i dessa frågorförekommer därför mellan ochriksgäldskontoret. Genom att upplåning kommer att underställas emissionskontroll uppnås en samordning mellan ochteleverkets upplåning. När det gällerfrågan om i vems namn upplåningen på den svenska kapitalmarknaden bör ske talar praktiska skäl för attteleverkskoncernen till helt övervägande del uppträder under etl namn.Därigenom uppnås bl. a. enkla och tydligaansvarsförhållanden. Kapitalanskaffningen fill koncernen handhas därför normalt av Teleinvest AB.Televerkets och bolagenskapitalförsörjning sker genom att de i sin tur lånar från ochalltså inte själva agerar direkt gentemot kreditgivare. Om kan uppnå bättre lånevillkorän kan dock givetvisäven självt ta upp lån. Kapitalanskaffningen inom TeleinvestAB har organiserats på följande säU. En särskildfinansenhet (centrala finansenheten) har inrättats i bolaget. Finansenhetenutgör en central servicefunktion för finansiella tjänster när det gäller: -lån - placering av överskottsmedel Den centrala finansenheten arbetar enligt s. k.internbanksmodell, vilket 1984/85:100 Bilaga 8 121 innebär att och de helägda bolagen inomTeleinvestgmppen (koncernenheterna) vänder sig till finansenheten vid behov av de ovanangivna ijänstema medan finansenheten utöver affärer med koncernenheterna också göraffärer med utomstående i eget namn. Finansenheten lånar således erforderiigtkapital på den externa marknaden och lånar sedan ut detta tillkoncernenheterna. Genom att koncemenhetema vid likviditetsöverskott skall vändasig till den centrala finansenhetenkan den externa upplåningen anpassas till koncernens totalakapitalbehov. På liknande sättkan vid valutaaffärer s. k. netting erhållas innebärande billigare kurssäkring och mindrevalutaexponering. Den centralafinansenheten har upplånal 1 700 milj. kr. genom att utge s.k.telecertifikat. Dämtöver förekommer viss kortfristig upplåning. lån per på denröriiga krediten i riksgäldskontoretom sammanlagt 1 600 milj. kr. Planer föreligger aft senare under budgetåret utges. Teleinvestsupplåning garanteras av inom en ram som regeringen harfastställt till 4500 milj. kr. Denna garantiram omfattar, fömtom garanfier förupplåning, även andra garantiåtaganden på högst 500 milj. kr. Riksgäldskontoretkommer atl vid sin upplåning i prospekt redovisa upplåning som en del av denstatliga upplåningen. Rapporteringen till om televerketsupplåning kommer att ske och avse ställningen resp. den31 december. Därvid lämnar uppgifterom utestående lån (kapitalbelopp) uppdelat på lån med enurspmnglig löptid eller längre resp. övriga lån. Dessutom lämnasuppgifter om förändringar sedan föregående rapporteringstillfälle.Rapporteringen omfattar också utfärdade garantier ochutestående garantier (kapitalbelopp) vid resp. rapporteringstillfälle. 3.4 Hög självfinansiering och effektivitet skalldrivas effektivt och till stor del finansiera investeringar med egna medel.Enligt min mening bör kravet på real avkastning på eget kapital ligga fast.Inom monopolområde bör en högre avkastning än inte eftersträvas.Däremot kan detta ske inom den konkurrensutsatta sektom. De konkurrensutsattadelarna av verkets verksamhet hålls åtskilda från monopolsektorn dels genom attden konkurrensutsatta verksamhet som bedrivs inom verket särredovisas iräkenskaperna, dels genomatt viss konkurrensutsatt verksamhet bedrivs i bolagsform. Med hänsyn till de stora gemensamma kostnadernaför telenätet kan särredovisningenerbjuda svårigheter. Metoderna utvecklas av och granskas avriksrevisionsverket. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 122 Genom en god räntabilitet kan den högasoliditeten i stort sett bevaras trots kraven på mycket stora investeringar. del av dessa kan nämligensjälvfinansieras. Det bör enligt min mening inte vara något problem att soliditeten går ner något underperioden. soliditet på skall jämföras förföretag i allmänhet. En hög soliditet gör verket mer oberoende av händelser utanfördess kontroll och är därför av värde. verksamhet bör enligt min meninginriktas i enlighet med de räntabilitets- och soliditetskrav som verketangett i treårsplanen. Jag noterar att verket inte planerar attföreslå några generella taxehöjningar förräni början av 1986. Prishöjningarna kommer därmed som tidigare att ligga klartunder utvecklingen av konsumentprisindex vilket bl. a. förklaras avproduktivitetsförbättringar på . Statens krav på överskott bör liksom vara statens avkastningsräntapå statskapitalet. Det inlevereradeöverskottet uppgår till 887 milj. kr. vid en räntesats på . Vid beräkningen avinleveransen är hänsyn tagen fill att skall leverera in 100 milj.kr. under vart och ett av budgetåren1984/85, 1985/86 och 1986/87 som en följd av överenskommelsen om en särskild finansiering av vissaförsvarsutgifter (/84:16, rskr 249). 3.5 H 1. 1984/85 Anslag 11000000 1985/86 Förslag 11330000 För budgetåret1985/86 föreslår jag att 11,3 milj. kr. anvisas för ändamålet. Medelsbehovet avser investeringarför reservtelefonnätet, förstärkta lokaler,radio, materialförsörjning i krig och ledning i krig. Beloppetskall inte tillföras statskapitalet. 1984/85:100 Bilaga 8 123 3.6.1 Effekterna av det nya taxesystemet blevsom väntat Den 12 januari 1983genomfördes en omläggning av taxorna för telefonsamtal inom landet. Upprepad markeringför lokalsamtal infördes som tidsdiffereniierade taxor infördes föralla sådana samtal. För lokalsamtal innebarändringen"att ett markeringsintervall tillämpas helgfriamåndagarfredagar . är intervallet 12 minuter.För inländska rikssamtal höjdes avgifterna med i genomsnitt under vardagar08.00-12.00. Under vardagar 12.00-18.00 förblev avgifterna oförändrade, medanavgifterna sänktes med i genomsnitt genom ändringar avmarkeringsintervallerna. För samtal till utlandet innebar omläggningen intenågon förändring. Syftet med omläggningenvar att åstadkomma en jämnare belastning på telefonnätet genom att flytta vissdel av trafiken från de hårt belastade förmiddagstimmarna måndagfredag till andra tider. Omläggningen skulle ocksåske inom ramen för oförändrade intäkter för . De preliminärt bedömdaeffekterna av taxeomläggningen redovisades för i föregående årsbudgetproposition (bilaga 8, s. 159). har därefter fortsatt attmäta och bedöma effekterna. Den preliminära bedömningen - att taxeomläggningenmedfört det önskade resultatet -bekräftas av dessa mätningar. Belastningen påtelefonnätet har jämnats ut över dygnet, vilket innebär att nätet utnyttjasbättre. Därmed minskar i viss mån det stora behovet av kapacitetshöjandeinvesteringar. Det är i huvudsak hushållen som ändrat sina telefonvanor medanföretagen inte påverkats nämnvärt av de nya prisrelationema. Att döma av deintervjuundersökningar som låtit göra är hushållens kunskaper om detnya systemet också mycket goda. Undersökningama gav resultatet att 85 procentav den vuxna befolkningen är fullt på det klara med att det är billigast attringa . tycker att den nya taxan är mycket bra ellerganska bra och tycker att den är dålig. Trafikintäkterna frånolika områden har påverkats olika. Regioner som har en stor andel kunder medväxelledningar - i synnerhet storstadsområden med många företag - visar enkraftigare ökning av samtalsmarkeringarna än andra områden. hardäremot avtagande takt i ökningen av antalet fakturerade markeringar. Detta äri överensstämmelse med syftet med taxeomläggningen och illustrerar huraffärskunder i storstadsområden betalar förhållandevis mer för sinlelefontrafik än tidigare medan hushållen i landsorten gynnas. Tillväxten itrafiken har fortsatt att vara stark även efter taxeomläggningen och dengenerella höjningen av taxorna . 1984/85:100 Bilaga 8 124 Regeringenfastställer abonnemangsavgifter för huvudledningar och samtalsmarkeringsavgifter. Dessa avgiftersvarar för av intäkterna inom monopolsektorn som tolall svarar för mer än90% av verkets intäkter. Övriga avgifterinom monopolområdet t.ex. hyres-,service-, flyttnings- och installationsavgifter för abonnentväxlar,installations-, service-ochflyttningsavgifter för telefoner, avgifter för förhyrda ledningar m.m.fastställs av efter principen atl tjänsterna skall täcka sina kostnader.Såsom jag redovisat i det föregående har televerkets priser utvecklats betydligt långsammare änkonsumentprisindex. Vissa priser inomkonkurrenssektom har höjts rätt kraftigt. Bakgrunden fill detta ärriksdagsbeslutet (prop. 1980/81:66, , rskr 132) om vissa åtgärder på teleområdet. Beslutet innebäratt konkurrensutsattaverksamheter skall särredovisas i syfte att eliminera eventuella subventioner från monopolsektorn. vidtogunder 1983 åtgärder, i enlighet med riksdagsbeslutet, för att denkonkurrensutsatta verksamheten helt skulle bära sina egna kostnader.Särredovisningen visar för /84att de konkurrensutsatta verksamheterna sammantagna gett ett överskottpå 14 milj. kr. När beslut fattadesom en klarare avgränsning av vilka produkter som skall tillhöra monopolområdet skärptes successivt kraven påatl televerkets prissättning för olikaprodukter bättre skall spegla kostnaderna. betraktade televerkettelefontillbehören, t. ex. ringklockor och signalomkopplare, som en del av telefontjänsten ocheftersträvade därför inte kostnadstäckningpå varje produkt. När dessa produkter i enlighel med besluthänfördes till konkurrenssektor genomfördes en kostnadsanpassadprissättning vilket alltså i en del fall medförde betydandeprishöjningar för vissa produkter. 3.6.3 Överläggningar om utvecklingen påtelekommunikationsområdet monopolfrågan Såsom jag anmälde iförta årets budgetproposition har en förhandlingsman tillkallats för attklarlägga fömtsättningarna för det fortsatta samarbetet mellan ochLM . Denna fråga är avgörande för det slutliga ställningstagandet tillTelis framtida verksamhetsform. Möjligheten till samarbete mellan LM och televerketundersöks när det gäller niarknadsföring, produktutveckling och tillverkning.Jag avser att återkomma idenna fråga. Frågan har ocksåstor betydelse för hur monopol skall avgränsas, bl. a. förtelefonapparater. I enlighet med riksdagsbeslut om televerketsverksamhetsinriktning, skall ha ett ansvar för att telesystemet i sinhelhet kan upprätthållas. samhällsansvar är särskilt markerat för de s. k.gmndtjänsterna, till vilka telefon och telex 1984/85:100 Bilaga 8 125 De krav som gmndtjänstema skcill uppfylla är bl.a.full samtrafik, påliUignummerinformation, hög fillgänglighet och teknisk kvalitet, enhetliga taxor för hela landet och jämnservicestandard i hela landet. För att kunnatillgodose dessa krav tillhandahåller hela kommunikationskedjan,dvs. nätet, abonnentväxlar och abonnentutrustningar. För gmndtjänsternakrävs enligt beslut elt vidare ansvarstagande än vad som följer avtraditionella företagsekonomiska överväganden. För övriga delar av televerketsverksamhetsområde skall privata leverantörer ges möjlighet att konkurtera på likavillkor. markerade särskilt atl den föreslagna avgränsningen avmonopolet inte fick försvåraeller fördyra rikstäckande verksamhet och service. Enligt 1980 årsriksdagsbeslut om monopol skall - utifrån den avriksdagen beslutade inriktningen av verksamheten - följa den tekniskautvecklingen och anpassa monopolgränsen efter denna. Detta innebär inte attteleverket självt kan besluta om gmndläggande förändringar imonopolavgränsningen, t.ex. att lägga vanliga telefonapparater ulan-för monopolet. Enligt min mening bör principiellaförändringar i inriktningen avteleverkets verksamhet underställas . Vid en eventuell förändring avmonopolavgränsningen för måste en noggrann prövning av desociala och regionalpolitiska effekterna göras. Inom sitt eget beslutsområde har från den I juli1983 avvecklat verkets ensamrätt för modemer för dataöverföring med relativtlåg hastighet saml beslutat tillåtaanslutning av privata terminaler tillverkets telexnäl från . Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat rörande inriktningen och omfatt ningen av verksamhet ochinvesteringar under perio den /86-1987/88 och att bemyndigaregeringen att besluta orn avvikelser därifrån, 2. godkänna attteleverkets verksamhet skall inriktas på de solidi-tets-,räntabilitets- och servicemål som anges i treårsplan för budgetåren 1985/86-1987/88, 3. ta del av vad jaganfört om finansieringsfunktion, 4. tillFörsvarsinvesteringar vid för /86 anvisa ett reservationsanslag pä 11330000kr., 5. ta del av vad jaganfört om monopolavgränsningen m.fl. frågor under avsnittet Övriga frågor. 1984/85:100 Bilaga 8 126 I. TRANSPORTSTÖD M. 1983/84 Utgift 14487000 1984/85 Anslag 14482000 1985/86 Förslag 15442000 () är förvaltningsmyndighet för vissa uppgifter rörande trafikplanering,energihushållning och totalförsvarsplanering inom transportsektorn.