prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Slulligen medför den ställiga långivningen för nu ifrågavarandearbelen regelmässigl en slrävan mol förbilligande och därmed ur resulial- ochhållbarheissynpunkl enklare ulföranden och lägre slandard. Mol bakgrund av de ifrågavarande arbetenas särprägladekarakiär är det inle förvånande all del, särskilt i avtalsförhållandena medenskild konsumenl, ofla uppkommer besvärliga, ur adminislraliv synpunklkoslsamma och inle sällan onödiga reklamalioner. De ivisler, som föranledeshärav, har sin orsak i all köparen/beslällaren saknar de lekniskakunskaper som erfordras, för atl på ell riktigt säll kunna utvärdera ulfördaarbelen. Inom byggnadsbranschen har under de senasle åren kunnal förmärkas enmarkanl ökning av anialel oberättigade reklamalioner i konsu-meniavlalen.Nämnda ulveckling innebär all de onyttiga kostnader för besiktningar m.m., somhärvid uppkommer, precis som andra koslnader för produktionen, får bäras avkonsumenlkolleklivel. Konsumenttjänsluiredningens lagförslag kan inle förvänlasmedföra någon lösning av nyssnämnda problem. Tvärtom är ulformningen av en radbeslämmelser i lagförslagel. såvitt gäller beslämmelsernas lillämpning påombyggnads- och reparalionsarbden, närmasl ägnade all direkl öka frekvensen avfelakiiga reklamationer, liksom onödiga och oberättigade prisdiskussioner.Nämnda effekl kan förväntas redan som en följd av lagförslagels högadelaljeringsnivå, där ulredningen - lill skillnad från vad som gäller inom delköpräilsliga områdel - vall all inte reglera konsumeniskyddd i form avivingande minimiregler ulan islälld ulforma ddaljerade "normalregler"av genomgående ivingande karakiär. Prop.1984/85:110 65 gel utformats på så säll försvåras eller omöjliggöresnödvändiga och även ur konsumentsynpunkt ändamålsenliga branschanpassningar ide standardavtal, som framtages på frivillig väg, genom konsumentverketsarbete eller inom ramen för avialsvillkorslagen. Slulligen synes ulredningen imyckel begränsad omfallning ha övervägt och utvärderat de prakliska ochekonomiska konsekvenserna av föreslagna beslämmelser, särskilt när del gällerbeslämmelsernas lillämpning på omfattande och tekniskt komplicerade arbelen.Föreningen och förbundet återkommer i del följande lill elt antal enskildabestämmelser där någon avvägning mellan utredningens förslag lill regleringsaml de merkoslnader för Gänslens utförande, som ulgör en direkl följd avförslaget, över huvud lagd inte skell frän utredningens sida. Utredningen föreslår atl uppförande av byggnad förbosladsändamål eller annal arbele, som den som uppför sådan byggnad har ålagilsig all utföra i samband med uppförandel, undaniages från lagensUllämpnings-områden. Föreningen och förbundet lillslyrker att nyuppförande avbostadsbyggnad undantas. Föreningen och förbundel anser vidare - hell i likhelmed vad experten anfört i särskili yllrande - all arbelen som uiförsi samband med nyuppförande av byggnad måsle undanlagas frän lagenstillämpningsområde, oavsett om dessa utförs av byggnadsentreprenören eller avsidoentreprenör. En annan ordning på denna punkl medför att skilda regelkomplexskulle bli gällande på ell och samma objekt, vilket måsle orsakaavgränsningsproblem såväl mellan näringsidkarna inbördes som mellannäringsidkare och konsumenl. Vad nu sagls gäller särskilt som dd vid mindreentreprenader stundom kan råda oklarhet i vad mån el-, rör-,målningsenlreprenörer m.fl. är att betrakta som underentreprenörer tillbyggnadsentreprenören eller sidoentreprenörer. Ulredningens förslag utgår, i likhet med annankonsumenllagsliftning, från del generella anlagandd all avial mellannäringsidkare och konsumenl genomgående känndecknas av en brislandepartsbalans. Nämnda anlagande, som i vart fall inom Uänsteområdel inte ärgenerellt rikiigl, präglar utformningen av en rad regler i lagförslaget. Detsagda hindrar inle att utredningens förslag på vissa punkler kan förmodasutgöra en kodifiering av gällande rätt. Lika uppenbart är emellertid attutredningen, med syfte atl i olika avseenden trygga konsumenlskyddet, på ellflertal punkler i lagförslagel sträckt sig avsevärt mycket längre, än vad som,i vart fall inom byggnadsbranschen, ulgör gällande rätt. Som ulredningen anger(sid. 121 i betänkandet) ankommer del i vaGe enskill fall på rättsUllämpningenalt la ställning lill om gällande eller föreslagen konsumenllagsUftning bör tillämpasanalogt uianför lagstiftningens egentliga tillämpningsområde. Föreningen ochförbundel lar av nyssnämnda skäl bestämt avstånd från ulredningens generella"anvisningar" för den kommande rättstillämpningen liksom utredningensuttalanden all slora delar av lagförslagel slundom skall kunna tillämpasanalogi även i avtal mellan näringsidkare. Som ovan framgått har utredningen vid ulformningen avenskilda beslämmelser inle alls eller inle i tillräcklig ulslräckning övervägtoch beaktat reparations- och ombyggnadsarbetenas komplicerade nalur och desärskilda förulsättningar under vilka sådana arbelen bedrivs. Med anledninghärav är föreningens och förbundets uppfatlning den att förslagel i föreliggandeskick inte kan läggas lill gmnd för lagstiftning och inle heller kan 5 1984/85. Prop.1984/85:110 66 ulgöra en acceptabel utgångspunkt för det fortsattalagsUfiningsarbdd. Förslaget är alltför kompliceral och långlgående samtidigtsom ålskilliga regler har karaktär av abstrakta generalklausuler, påbyggda medolika motivuttalanden, vilket skulle innebära påtagliga svårigheier vid Ullämpningenav reglerna. Åtskilliga beslämmelser i förslagel har vidare en direklprisuppdrivande effekt saml medför en ökad byråkrali och adminislralion kringolika prakliska frågor, som kan uppkomma i samband med Gänstens utförande.Sådana beslämmelser med åtföljande ekonomiska konsekvenser ler sig inieförmånliga för konsumenlkolleklivel. I vart fall kan man inle - som utredningen- underlåta all la slällning lill dessa frågor och låtsas som om ökadeadministrativa krav på företagen inle skulle föranleda någon prispåverkan.Enligi föreningens och förbundels mening ler del sig nalurligl all ellfortsall arbele med gemensamma regler för konsumenttjänsler -i likhet med vadsom är fallet inom köprätten - inriklas endast på tvingandeminimibestämmelser. 1.26 (): Allmänt om behovet av lagstiftning på ijänsleområdel Såsom utredningen påpekar finns del i i dagensläge endasl i obelydlig ulslräckning lagsliflning som från civilrällsligsynpunkl direkl rör Uänsler. Rätlslägd är lämligen oklart ellerlåter sig i vart fall fastställas endasl med svårighei. Från allmän synpunkller sig del osäkra rättsläget på elt så viktigt område som konsumentUänsiernasom olämpligt. Verksläder som är anslulna lill MRF Ullämpar emellertidsedan ell anial år gemensamma "Regler för reparaiioner". De nugällande har antagils efler överläggningar med KO. Reglerna är ganska utförligaoch innehåller bestämmelser om vilka rättigheter och skyldigheler som parternahar. En svaghet med ett standardavtal av nu angivel slag ärdock all del inte omfattar oorganiserad eller oseriös näringsverksamhel. Inombilverksiads-branschen märks i dagens läge en belydande oro över den ulvecklingsom leder till ett ökat inslag av bilverkstäder som bedriver verksamhet merakortsiktigt och på elt från konsumenlsynpunkl mindre seriösl säll. Del avKonsumenlverkei lidigare framlagda förslagel lill lag om tillsyn över fordonsverkstäderär främst föranlett av förekomsten av denna lyp av problem inombilreparationsbranschen. Mol denna bakgrund kan del te sig befogal atl införa encivilrällslig lagsliflning om konsumenttjänster. En sådan lagsliflning lordevara ägnad all slödja de seriösl bedrivna företagens verksamhel och slarkaförulsällningarna för konkurrens på lika villkor i vad avser de grundläggandeavtalsvillkoren vid utförande av konsumenlGänster. En förutsätining härför ärdock självfallel att den föreslagna konsumenttjänsllagen får en sådangenomslagskraft på fälld atl den även träffar de grupper av oseriösanäringsidkare, som medvetet brukar sätta sig över lagsliflning inom skildaområden. Näringsidkare av delta slag bör bli föremål för en belydligi slörrekontroll än vad som sker. och de regionala och lokalakonsumenlorganen torde härvidlag ha en viklig uppgift att fylla. I den mån den föreslagna lagsliftningen i prakliken fåreffekl mot icke seriösl bedriven verksamhet, har således MRF intet all erinramol införandel av en konsumenttjänsllag. Prop.1984/85:110 67 Förhållandet till bakre led Förslagel UU konsumenlGänsllag ålägger enligt tvinganderegler näringsidkare, som utför konsumenttjänster, skyldigheler genlemolkonsumenlerna i en rad skilda hänseenden. Många av de berörda näringsidkarnaär haniverkare eller andra småförelagare, som ofta befinner sig i underiäge iförhållande bakre led, dvs. lill malerialleverantörer, underentreprenörereller molsvarande. Flertalet bilverkstäder ulgör sålunda småförelag, somemellanåt kan drabbas av svårigheter atl föra konsumentskyddskoslnader bakål isiiualioner, där detta framstår som berätUgal. Atl della kan föranledanackdelar även från konsumenlsynpunkl lorde vara uppenbart, eflersomkonsumenterna kan ulsätlas för en avvisande hållning vid reklamation i ensådan situalion. För att inle konsumenlernas rättsläge härvidlag skallförsämras är del angeläget atl del finns en rimlig balans mellan konsumentensmotpart och det bakomliggande ledet i vad avser dessas rättigheter ochskyldigheter. Medlet all komma lill rälla med här akluella problem ärenligt ulredningen en lillämpning av generalklausulen i 36 § avlalslagen. Dehitintills vunna erfarenhelerna av klausulen lyder emellertid inle på en aklivlillämpning och genomslagskrafl av densamma. Dess beiydelse som underlag vidavtalsförhandlingar inom näringslivet får inte överdrivas, eftersom vägledandeprejudikat i alll väsentligt saknas. Del är mol bakgrund härav angelägel attfrågan om avialsrelalioner i bakre led blir föremål för närmare ulredning. MRFansluter sig lill vad som anförts härom i del särskilda yttrande som avgivilsav ulredningens experter. automobilklubben (KAK): Inom KAKs verksamhelsområde inlär konsumentfrågorna eningalunda oväsentlig plats speciellt då dd gäller förhållandel mellan bilägarnasom konsumenler och bilverksläderna. KAK vill erinra om alt de av Motorbranschens Riksförbundefter samråd med KO införda reglerna för reparaiioner inneburit enbetydelsefull sanering av branschen. KAK finner atl de kollekliva åtagandena avmedlemmarna i MRF varil av så slor beiydelse ur konsumenlsynpunkl all någrayllerligare ålgärder belräffande denna grupp icke lorde erfordras. De seriöslarbdande förelagen har alltså redan vidlagil ur konsumenlsynpunkl erforderiigaålgärder, men å andra sidan förekommer lyvärr i branschen ell relativt slortantal outsider-förelag, vilka slår uianför denna överenskommelse. Därför finnerKAK atl del föreligger ell behov av lagsUftning på Uänsleområdet när del gällerbilbranschen. Den närmare utformningen av denna lagsliflning börgivelvis omfatta sådana frågor av principbelydelse som möler parierna i sambandmed avial om hur konsumenttjänslen bör utföras. Det synes därför lämpligt alllagregler införes som direkl berör parternas räuigheler och skyldigheler. Delförtjänar understrykas, att lagsliftningen bör få sådan utformning atl denkommer att gälla principiella frågor och icke leda lill all konsumenlerna fåröverdrivna anspråk på konsumeniskyddd, vilka måsle leda lill högre priser.Reglerna bör i princip ej heller utformas så, att de leder lill ökadeadminislraliva koslnader som påverkar prisel för Uänsten. KAK finner alt utredningen på ell synneriigen grundligisäll genomgått de problem som sammanhänger med förhållandel mellannäringsidkare och konsument i fråga om utförandel av Uänsler. Prop.1984/85:110 68 slående reservalioner när del gäller olika avsnill iförslagel, vill KAK i princip lillsiyrka all en konsumenttjänsllag införes.Dock bör hänsyn tas lill alt köplagsulredningen också upptagit hilhörandeproblem, varför en gemensam lösning är alt rekommendera. 1.28 (): vars verksamhel som konsumentorganisalion berör bl.a. bil- och bilreparalionsmarknaden saml resemarknaden, anser atl ulredningenpå ell ambiliösl och grundligi sätt har underbyggl sill förslag lill konsumenlGänsllag.Förslagel är i slorl sell en laglig reglering av den praxis som vuxil framunder senare år. Som en följd av avial mellan konsumenlorganisalioner lypMHF och () har en viss självsanering ägl ruminom motorbranschen. Mindre seriösa förelag synes i viss ulslräckning ha ändratpolicy och följt praxis och ingångna avtal mellan huvudorganisationen ochorgan som tillvaratar sina medlemmars inlressen. MHF delar därför ulredningensförmodan atl en konsumenttjänsllag är av värde inle bara för konsumenterna ulanockså för seriösa näringsidkare, då den kan bidra lill sanering av en bransch. Sammanfattningsvis vill MHF med åberopande av vad somanförls tillstyrka förslagel till KonsufrienlGänstlag och föreslagna ändringari Marknadsföringslagen och Konsumenlkredillagen. 1.29 (): Inledningsvis vill M framhålla all nu gällande regler förreparaiioner som tillämpas av verksläder anslulna lill i stort sell ulgör elt acceptabelt underlag för lösning av sådanatvister som faller inom ramen för dessa regler. Åtskilliga situationer, bl.a.konsumentens möjligheter hävning vid t. ex. dröjsmål från verkstadens sida,behandlas dock icke i dessa regler och M delar därför utredningens synpunkterbelräffande behovet av en lagsUftning. En stor del av lagförslagel såsom det framlagts avulredningen beslår av en kodifiering av redan gällande rätt. De väsentliganyheterna vad gäller just denna del av förslagel beslår i huvudsak av iredelar: a. Deposiiionsansvard uividgas ulöver"besittning" och skall nu även omfatta de situationer när näringsidkarna har "... kontroll". b. Näringsidkaren skall ej ha rält att friskriva sigeller på annal sätt avtalsvägen minska sitt ansvar; reglerna är således Ivingande. Faran för godset torde kvarstå även sedankonsumenten kommil i dröjsmål med avhämlandel; iroligen skall här gälla samma princip som ulredningen föreslår i samband med behandlingen av "faran för näringsid karens preslalion" vid konsumenlens dröjsmål med avhämtande - nämli gen all konsumenten mäste komma i väsentligt dröjsmål innan faran över går. Detla utsägs emellertid ej klart i denna del av lagförslaget. ----- (se avsnill 11.15)--- 1984/85:110 69 Avvad som ovan anförts framgår alt det är av väsenlligt inlresse för envarvsägare alt i förväg kunna precisera sitt ansvar. På grund av de växlandeförhållanden under vilka bålar läggs upp eller arbelen uiförs på dessa kandenna precisering endasl ske avialsvägen. Således bör elt varv rimligen självfå bestämma när man lar emol en bål för vinlerförvaring och därmed stårdepositionsansvar och när man endast uthyr en båtplats, i vallnel eller påland, eller utför vissl arbele på en bål. IdagUllhandahåller flertalet varv sina Gänster under allmänna villkor. En kontrollav dessa villkors skälighel ur konsumenlsynpunkl kan med fördel ske inom ramenför nuvarande konsumenllagsliflning. 1 övrigl kan oskäliga villkor jämkas ienlighel med avlalslagen. Medhänvisning till vad som ovan anförts hemställes atl en uividgning avdepositionsansvaret lill all omfatta "kontroll" ej bör företas omutvidgningen ej klarare kan avgränsas och förtydligas; all en ny lagstiftningger parterna möjlighel all aviala om dels när förvaring skall föreligga, delsvillkoren för sådan förvaring; saml all det inskrivs all faran för gödselövergår på konsumenien vid dennes dröjsmål även om näringsidkaren åläggs vissvårdplikl. 1.31Svenska Båtindustriröreningen Sweboat: Såsomframgår av del gemensamma remissylirandel från skilda näringslivsorganisaiionerdelar vi den uppfattning, som kommil uttryck uii ifrågavarande yllrande. Videlar även i huvudsak den uppfattning, som kommil lill uttryck i remissyttrande. Emellertid vill vi därulöver anföra följande. Förslagel lillkonsumenttjänsllag omfattar myckel slora och skilda områden, såväl i vad avservärdet som slorleken på de föremål som omfattas av förslaget. Åven arten avGänsterna kan vara myckel olika. Vi anser därför, all däresl del föreliggandeförslaget kommer atl ligga lill grund för en proposilion del lydligt måsleframgå all med konsumenttjänsl icke omfattas förvaring av vara. Av ulredningens förslagframgår del emellertid, alt olika uppfattningar kommil lill stånd iulredningen. Såsom exempel härpå kan nämnas, all det å sid. 100 3 st. sistameningen säges. alt yrkesmässig förvaring är en form av konsumenlGänst, varvidnamnes båtuppläggning på varv, pälsförvaring elc. Samma synpunkler kommer äventill uttryck på andra ställen i utredningen. 1 specialmoliveringen nämndesdock å sid. 412, 5 si., all belräffande viss egendom såsom bilar, bålar ochpälsar är del vanligt, att avtal träffas om all näringsidkaren skall delsulföra vissa arbelen, dels taga hand om saker för förvaring under viss lid. Vidaresäges, att i den mån arbetsmomentet icke är av hell underordnad betydelse ärlagen lillämplig på sådana avtal. Det bör därför i lagtexien eller idepartementschefens yttrande klart framgå, atl l.ex. en yrkesmässig ulhyrningav plals för en bål -vare sig dd är på land eller i vatien - icke omfatlas avkonsumenlGänstlagen. Vad konsumenten därvid utnyttjar och belalar för är endel av fasl egendom. Som bekant har enligt jordabalkens beslämmelser en faslighelsägareicke någol ansvar för den egendom, som nyttjanderällshavaren har på den plalssom han förhyr, om ej annal avialais. En klar disUnklion bör därför lydligiframkomma mellan beslämmelserna i jordabalken och den ev. konsumenttjänsllagen. Såsomframgår av del gemensamma remissyttrande, som vi dellagil i, har många frågoroch lagbestämmelser givits en myckel elastisk lolkning. Prop.1984/85:110 70 All av förarbetena - såsom exempelvis ulredningens förslag- exakt utläsa vad som avses med alt arbetsmomentet "inte är av heltunderordnad betydelse", är omöjligl. Del bör därför i den ev. kommandelagsliftningen framgå, all hyrandet av en besiämd bålplals under viss angivenlid mol erläggande av hyra, vare sig del sker i eller på land, ejomfattas av konsumentGänstlagen. Näringsidkarens - i della fall varvsågarens -ansvar skall därför icke inrymmas inom konsumenttjänsllagen i sådana fall,ulan endast då exempelvis bålen inlämnats till ell varv för en kortare Ud förulförandel av överenskomna Gänsler. Exempelvis kan nämnas, alt en kund förhyren uppläggningsplals nästkommande år. Hanbeställer därvid vissa tjänster, som på sin höjd kan laga varvsägaren 20 limmaratt utföra. Koslnaden för själva arbdsmomenid kan då uppgå lill c:a 3000 kronorinklusive malerial, medan hyreskostnaden för den ifrågavarande tiden kanskeendasl uppgår lill I . Av exemplel framgår, all liden för förvaringär 7 '/ månad, varvid endasl ivå dagar ålgår för utförandel av den s. k.konsumeniGänsten. Koslnaden för konsumenttjänslen däremol är dubbell så slorsom hyreskosinaden. Tolkningen av utlryckel "inle är av hell underordnadbeiydelse" kan ju då ske på Ivå säll, antingen i förhållande lill lidsrymdeller i förhållande lill prisel. Enligt vår absoluta uppfattning måste detklart framgå, atl i ell sådani fall ulnylljandel av viss del av fasligheien ärdet dominerande inslagel och ej arbdsmomenid. Med ovanslående förtydligande skapas klara regler, ochovisshel behöver ej uppstå vilken lag som är lillämplig på upplålandel av delav fasl egendom för båten ifråga. Näringsidkarens/varvsägarens ansvar förom-händerhavd egendom skall således ej bedömas uiifrån de föreslagna reglernai den eventuella lagstiftningen om konsumenlGänster. Yllerligare ell spörsmål, som vi vill draga upp i detta sammanhang,är all vid ell ev. uiformande av en konsumenttjänsllag ell nära samarbeie måsleske med försäkringsbranschen, så all såväl näringsidkaren som konsumenten kanfå ett fullgott försäkringsskydd till lägsla möjliga pris, och alt man undvikermånga former av dubbelförsäkring, dock utan atl man därigenom kommer i densituationen att den omhänderhavda egendomen är oförsäkrad. Enligt vårerfarenhel har del i etl flertal fall visal sig, att varvensansvarsförsäkringar m. m. ej är kongruenla med dem som gäller för konsumenternasbålförsäkringar. Vi anser att denna fråga yllerligare måsle ulredas innan ettförslag lill konsumenttjänsllag framlägges i proposition. Det kan synasegendomligt atl denna fråga ej har kunnal klariäggas, men man måsle i detta fallhålla i minnet, att de små servicevarven elc. är en slyvmoderligi behandlad"" till de stora försäkringsbolagen. Vad som här senast omnämnts ansluler sig till dethuvudyllrande, som vi dellagil i, och ulgör ell komplemenl till samordning medannan blivande lagsliflning, 1.32 Sjösportens samarbetsdelegation (SSD): Sjösportens Samarbetsdelegalion (SSD). som vidbehandlingen av föreliggande remiss haft biträde av egen juridisk sakkunskap,har granskal del framförda förslaget från allsidiga synpunkter. Urkonsumentsynpunkt har SSD beakial all skenbara fördelar för konsumenlerna oflamåste betalas med högre pris för produklen, och SSD har därför på olika punkterövervägt i vad mån de föreslagna konsumentskyddsreglerna har reell betydelseför de båtägare SSD företräder. Prop.1984/85:110 71 SSD yttrar sig inle om förslagels allmänna lämplighel altläggas till grund för lagstiftning på annat säll än alt anföra vissabdänklighder mol all lagen såsom speciallag för konsumenler framläggs innangrundläggande lagsUftning finns på områdel. Området för den föreslagna lagen är slarkl begränsal bådemed avseende på de parlsrelaUoner (näringsidkare-konsumenl) den behandlar ochmed avseende på de Gänsler den läcker. SSD har synpunkter på båda begränsningarna. Förslagels egenskap av speciallag för konsumentskydd harslöd både i direkliven och i del förhållandel att del nordiska samarbelelinriklals just på konsumeniskyddslagsliftning. Dessa ulgångspunkler kanemellerlid inte på detta stadium hindra kriliska synpunkter på den gjordabegränsningen. När konsumenlköplagen kom till var den allmänna köprällensedan länge reglerad genom köplagen. När konsumenlkredillagen kom lill varkredilrälten reglerad genom bl.a. skuldebrevslagen. De nämnda Ivåkon-sumenlskyddslagarna är en i huvudsak ivingande komplellering lill förmånför en speciell grupp av lagstiftning på ell område där grundläggandedisposiiiva regler redan finns. För den föreslagna konsumenttjänstlagen är förhållandetell annal. Här saknas hos oss grundläggande lagsliflning, och vad som kan gällaär i många avseenden osäkert. I della läge blir förslagel med en mängd ivinganderegler den enda lagsliflning som finns på områdel. Ulredningen anger själv allförslagels regler skall ha prägel av normalregler, grundade på en balanseradavvägning av parlsinlressena, och all det därför bör ägna sig till analogisktillämpning. SSD kan inte finna att ivingande regler lill konsumentersskydd är någon lämplig utgångspunkt för analogisering utaaför del direklreglerade områdel. Konsumentintresset har i förslaget på flera punkterframdrivit särlösningar som innebär avsleg från köplagens motsvarandelösningar, som hillills gälla analogivis. Sådana avvikelser frånallmännare regler medför dels osäkerhel om vad som skall gälla uianför lagensstarkt begränsade tillämpningsområde och kan dels leda lill skilda regleringarav ganska likartade situationer vid gränsen lill köp. Över huvud lagd är del enogynnsam uigångspunkl för en speciallagsliflning av förevarande arl allgrundläggande lagregler på området saknas. Avgränsningen av de läckia tjänsterna är påfallande snäv.Förslagel behandlar bara arbele på lös sak och arbele på fasl egendom ellerannan byggnad/anläggning på mark eller i . Den snäva begränsningen medfördels all beleckningen "konsumenttjänsllag" blir mindre adekval ochdels all del på många punkter kan bli osäkrare vad som skall gälla än om"Gänster" i allmänhel hade läckls, med generellare regler. SSD kanillu-slrera della med ell exempel från sill egel verksamhelsområde. Förslagel omfaltar bålreparalioner och annal arbete påbålar, l.ex. målning och ulruslning. förvarings- ellerförtöjningsålaganden läcks däremol inle.