prop · G803170 · 1984-12-31 00:00:00 — kommer all befalla sig yllerligare med länkbara ålgärderavsedda atl nedbringa läkemedelskostnaderna, och omnämner därvid behovsprövningi regislreringsproccduren, generisk förskrivning och upphandling, AFF avser allla slällning i dessa frågor i samband med all ulredningens övervägandenredovisas, AFF vill emellertid redan nu framhålla läkemedelskommittéernas storabetydelse för ell ur säväl terapevtisk som ekonomisk synpunkl raiionelli läkemedelsval.Deras arbete bör ytterligare utvecklas och under-slödjas varvid det ärväsentligt all deras rekommendafioner förs ul och följs också i öppenvården iökande omfallning, Komplelteras ell sådant decentraliserat, aktivtläkemedelskommiltéarbele med den prisuppföljning, som genomförs cenlralt avApoleksbolagel, erhålls en konkurrensslimule-rande prisbildningsmodell förläkemedelsmarknaden. , som förutsälter all denna fråga blirföremål för yllerligare ulredning inom läkemedelskommillén, avvaklar med ellslulligi ställningslagande i denna fråga lills samtliga utredningsförslag harpresenterats. Styrelsen instämmer emellertid atl den granskning som ulredningenredovisar i delbetänkandel om Apoteksbolaget inte ger anledning ändra deregler som gäller för prissätining av läkemedel, NO kan i slorl sell acceplera den nuvarande ordningbeträffande prisbildningen för Apoteksbolagets räkning men känner sig inte heltövertygad om all den är hell tillfredsställande. De låga parti- och detaljhandelsmarginalernatillskriver NO dels konkurrensen mellan och delsöverskottet från finans- och fastighetsförvaltningen. Enligt siaiskonioreis uppfallning är prisförhandlingarnaav avgörande betydelse för läkemedelskostnaderna inom den allmännaförsäkringen. Del ligger givelvis i det allmännas inlresse all dessa kostnaderhålls så låga som möjligt. Statskontoret vill därför ifrågasätta om inte detallmänna borde ha etl slörra inflytande på prisförhandlingarna som ettkomplement till statens represenlalion i bolagels styrelse. RFV inriktar sitl yitrande på frågor som berörkoslnadsulvecklingen eller i övrigt är av betydelse för socialförsäkringen.Kostnaderna för receptförskriv-na läkemedel i öppen vård uppgick till drygt 3miljarder kronor . Förulom av paiieniavgifer läcktes denna kosinad tilldrygt av den allmänna sjukförsäkringen. En av riksförsäkringsverketsuppgifier är atl följa läkemedelskostnadernas ulveckling. Läkemedelskostnadernaär en produkt av prisel och volymen av försålda läkemedel. Apoleksbolagelspelar en viklig roll då del gäller prisbildningen inom läkemedelsområdei.Någon försäljningsökning av receplförskrivna läkemedel har inle skell undersenare år. Ändå har de toiala koslnaderna för läkemedel hafl en snabbareutveckling än inflationen. Riksförsäkringsverkei kan inle avgöra omkostnadsutvecklingen har inneburil en molsvarande kvalilelshöjning avläkemedel. Verkel anser all det är viktigt all sludier genomförs som belyserdella. av projekten, som riksförsäkringsverkei bedriver i 1984/85:170 39 samråd med , har lil! uppgift atl kartläggaoch analysera förmånssystemets funklion och effekler. Utifrån vunnaerfarenheler ska projektet föreslå förändringar i syfte alt molverka onödigförskrivning, förenkla adminstralionen och begränsa samhällels kostnader förläkemedel, Slalislik som lagils fram i projeklel visar atl socialförsäkrings-och patienternas sammanlagda koslnader för receplförskrivna läkemedel - i enjämförelse med ulfallet åren innan - ökade med i genomsnill underperioden -1983. Konsumtionen, mätt i antal sålda läkemedelsförpackningar,var genomsnittligt sell oförändrad. Neiioprisindex ökade - ien jämförelse med utfallet året innan - med i genomsnitt . 1projeklel har koslnadsulvecklingen för läkemedel i öppen vård analyserals blandannal enligi en melod som används vid Apoleksbolagel. Som uigångspunkl gällerall den lotala läkemedelskostnaden beror pä dels volymen sålda läkemedel, delsläkemedlens priser. Analysen sker uiifrån vissa s.k. orsakskomponenler;volymförändring, Apoleksbolagels marginal och prisjusleringar. Del årligautfallet för komponenterna erhålls från den faktiska försäljningsstalistiken. Komponenternaräcker emellertid inle lill för atl fulll ul förklara de årliga kostnadsökningarna.Del föreligger alliså yllerligare orsakskomponenler som påverkarkosinadsulfallel och dessa har fåtl samlingsnamnet "förskjutning moldyrare läkemedel", Komponenlen anses i första hand avspegla förskjutningari konsumtionen mot relativt sell dyrare läkemedel. ökadekoslnaderna för receplförskrivna läkemedel med cirka 2 400 miljoner kronor.Enligi preliminära beräkningar svarade komponenlerna volymförändring,Apoleksbolagels marginaler och prisjusleringar för respeklive 3,8 och avdenna koslnadsökning, Reslposlen förskjulning mol dyrare läkemedel skulledärmed förklara ålersloden eller av ökningen, vilkel motsvarar cirka 900 miljonerkronor. Utfallet visar atl det inle har skellnågon pålaglig kostnadsökning beroende på atl volymen såldaläkemedelsförpackningar ökat. Enligt den använda analysmetoden måsle därförförklaringar till kostnadsökningen sökas i utvecklingen av läkemedlens priser.Vid kontakter med Apoleksbolagel med anledning av riksförsäkringsverketsprojekl har bolagel, som en viklig förklaring till den snabba koslnadsökningen,hävdat atl läkemedelssorlimenlel siändigi förnyas och moderniseras och allkvalilelen på läkemedel därmed höjls. Riksförsäkringsverkei kan inle bedöma omkostnadsutvecklingen för läkemedel, i elt slörre sammanhang, korresponderarmed en molsvarande kvalilelshöjning av läkemedelsterapin. Mol bland annal dennabakgrund anser verkel del angelägel all sludier och analyser av den lyp somutredningen nämner kommer lill slånd inom ramen för verksamhet. Här behövsbland annal djupare sludier om frågan om koslnadsulvecklingen kan anses havaril adekval och, om så inle varil fallet, vilka ändringar i syslemel som kanvara länkbara. Den koslnadsulveckling som ägl rum under en följd av är lordedock ha inneburil all Apoleksbolagels marginaler reall 1984/85:170 40 sett har ökat. I belänkandel nämns alt Apoteksbolagetstotalt reserver har ökal och alt vissa åiaganden som rör pensioner harfullgjorls. Bolagel har också hafl inläkler från bland annal en expanderandefinansförvalining. En samlad redovisning hur dessa poslerpåverkal bolagels marginaler saknas emellertid. Härigenom går det inle atl fåen klar bild av hur stor del av bolagets marginaler som varit pålägg enbari förlöpande administrationskoslnder. konstaterar vidare atlApoteksbolagels adminislralionskoslnader, såväl för cenirala funkfioner somför apolek, inle styrs av anslagsbegränsningarna på samma sätl som är vanliglför organ vars verksamhel lill slor del finansieras av allmänna medel. Riksförsäkringsverketanser vidare all del föreligger få incilamenl hos patienter,läkare och Apoteksbolaget all begränsa läkemedelskosinaderna. Därför skulledel vara intressant med analyser av förmodade ekonomiska effekler av attläkarna ges ell slörre kosinadsansvar. Här kan flera konstruktioner diskuteras.Etl sätt atl indirekl bidra till elt större kostnadsansvar hoslandslingsanställda läkare skulle kunna vara all låla sjukvårdshuvudmännen fåansvar för läkemedelskostnaderna även för sin öppna vård. Delta skulle kunnaske genom att den allmänna sjukvårdsersältningen till huvudmännen ävenomfattade ersättning för läkemedel. Motsvarande förändring skulle då ocksåkunna göras beträffande kostnadsfria förbrukningsartiklar. LO och Konsumenlverkei delar synen på att söka främja enlåg prisnivå. menar att nya vägar bör om möjligl övervägas. läns landslingskommun vill framhålla viklen avalt uppmärksamhet rikias mol patienlens engenavgifter vid sjukdom(resekostnad, läkemedel och läkarbesök) så alt inte de sammantagna kostnadernaulgör etl hinder för patienten atl söka vård. Det undandrar sig SPK atl bedöma riktigheten av påståendetalt prisförhandlingarna ofta är komplicerade beroende på arbetsmarknadsmässigaoch handels- och forskningspohliska omständigheter. Har bolaget lagil sådanahänsyn lorde bolagel ha gått utanför sitt kompelensområde. SPK vill starktunderslrycka utredningens reservation vid jämförelse av läkemedelspriser.Överhuvudtaget är internationella jämförelser av den översiktliga karaktär somutredningen presenterar behäftade med en så stor osäkerhet alt möjligheternaatt dra några säkra slutsatser från dessa är begränsade. Rollfördelningenmellan SPK och bolaget vid prissättningen fungerar lillfredsställande. Meddenna ordning kan den kritik som riktas mol bolaget för myndighetsuppgifter viddessa förhandlingar inte behöva upprepas. SPK instämmer i atl ytterligarekunskapsunderlag för bedömning av kostnadsutvecklingen för läkemedel inomsjukvården behövs. Det är motiverat atl utredningen i sill fortsatta arbeteundersöker hur ett sådani fall tas fram. anför: Kritik har riktats motatt Apoteksbolaget både har en myndighetsuppgift och bedriver kommersiellverksamhet. Förelagel har således bemyndigande att träffa avtal medläkemedelsindu- 1984/85:170 41 sirin om priser. sätter förelagel härigenom sinaegna inköpspriser. Man kan knappasl kalla delta inköpsförhandlingar i egentligmening, eftersom Apoteksbolaget har monopol på försäljning av läkemedel. Prisbildningenpå läkemedel borde, enligt förbundet, kunna övervakas i annan ordning så allApoteksbolagets roll inle skulle behöva ifrågasättas härvidlag. LIF/RUFI anser atl frågan om i vad mån Apoleksbolagel isin roll som prisförhandlare med läkemedelsföreiagen inlär en myndighetsfunktionborde ha gett en mer utlömande behandling av utredningen. Utredningen har nuendasl "klarl deklarerat" atl så inle är fallel. Några motiv ellernågon bakgrund lill varför ulredningen kommer lill denna klara deklaration gesdock ej i belänkandel. De samlade erfarenheler som läkemedelsindusirin har avdel nuvarande prisblidningssyslemel gör alt LIF/RUFI i slort kan instämma i denbedömning som utredningen gjort. Någon förutsättningslös prövning avApoleksbolagels priskonlrollerade funklion när det gäller läkemedel har ejskell i ulredningen. Detla gjordes i en särskild ulredning 1978 (DsS 1978:11).När del gäller LIF/RUFIs principiella syn på priskonlrollen på läkemedel villvi hänvisa till LIFs och RUFIs yttranden ulredning. Avtalets §6bör enligt LIF/RUFIs uppfattning utgå. Motivet härför är atl prissällningen påläkemedel redan finns reglerat i lag-Läkemedelsförordningen §6 respeklivelillämpningskungörelsen § 17. Häri regleras också Apoleksbolagels roll när delgäller priskonlrollen på läkemedel. NO och Slockholms handelskammare delar utredningensbedömning angående en kombinerad inköps- och prispolitik. NO delar utredningens uppfallning all Apoleksbolagel blandidentiska eller myckel likarlade läkemedel skall söka förhandla fram eltsärskilt förmånligl pris för etl av dem under förutsättning att en vissgaranterad kvanliiel inköpes. Genom samarbeie med läkemedelskommilléer kan enförskjulning mol ökad eflerfrågan på detta uppnås. SPK däremol anser att det kan konstateras alltApoteksbolaget kan pressa priserna på de preparat som hareller förväntas få en stor försäljningsvolym. Ulredningen gör ingen analys avkonsekvenserna av en inköpspoliiik som skulle gå längre än den nuvarande.Effekter både av arbetsmarknads- saml forsknings- och induslripolitisk art kankomma all upplräda vid ett förverkligande av en sådan politik. : för att man inle fullt ut utnyttjat sin monopolställning fill attcenlralt upphandla sådana läkemedel, som man kunnal förhandla fram lägslakostnader för. Detta skulle, enligt utredningen, få stark genomslagskraftsärskilt om medlet rekommenderas i läkemedelskommilléerna. Elt sådaniresonemang måste, enligt förbundel, slarkl ifrågasättas. Skulle centralupphandling på detta sätt komma till slånd, måste Apoteksbolaget rimligtvisavstå sin representation i läkemedelskommittéerna, då annars personalen skulle komma i stark 1984/85:170 42 Under sådana förhållanden måste annan friståendefarmacevlisk personal engageras i läkemedelskommitiéarbetet. Vidare måsteslarkt ifrågasättas atl läkemedelspriserna i så hög grad skulle fä slyra valelav läkemedel. 1 första rummet mäste ändå läkemedelens kvalitet vara avgörande. Huvuddelen av kommitténs arbele med frågor omläkemedelsinformation kommer att redovisas i elt senare betänkande, Ibetänkandet ges en beskrivning av Apoteksbolaget och läkemedelsinformationenutan alt ulredningen går in i någon detaljgranskning av aktiviteterna . Redana\ direkliven framgår all bolagel även framgenl bör ha ett stort ansvar påinformatinsomrudei, Ulredningen finner del angelägel all bolagets stöd lillläkemedelskommittéerna fortsätter och betonar vikten av att kommittéerna fårökad genomslagskraft inom den öppna värden. Utgivandet av börfortsätta. Några av remissinslanserna, som yttrat sig i denna del,menar all frågan om bolagels roll i läkemedelsinformationen borde behandlalsinnan förslagel lill nytt avtal presenterades, bl.a. Statskontoret och RFHL. Andra avvaklar med silt slällningslagande till etl samlatförslag finns tillgängligt frän ulredningen, bl.a. , Svenska LäkaresäUskapci instämmer i utredningens posiiivabedömning av Apoteksbolagets informationsverksamhet och hoppas atl dennaforisällningsvis skal! slödja framför allt sjukvårdens egen personal d,v,s,läkare och sjuksköterskor. AFF kan i slort sell inslämma i ulredningens posiiivavärdering av Apoleksbolagels insatser vad gäller dess informationsåtgärdersåväl till sjukvårdens personal som lill allmänhelen och alt bolagel ävenframgenl bör ha ell slorl ansvar i sammanhanget. Enligi AFFs mening bör dockbolagel kunna spela en mera aktiv och central roll vad gäller denproducenlobundna informationen. AFF åierkoinmer lill denna fråga i yilrandelöver ulredningens kommande belänkande rörande läkemedelsinformaiionen. Några remissorgan har framfört negativa synpunkter här på. konslaleral all ulredningen lillslor del glorifieral Apoleksbolagels informalionsverksamhel - man har nämligenförsummal atl se hur den fungerar och kommer till uttryck i "levandelivet" och vill för sin del peka pä två brisler som hänger samman medapotekens läkemedelsinformation. Informationsmängden har ökat men Apoteksbolagethar inle ulnylljal de kunskapsresurser som finns på apoteken lill att höjakvaliteten på informationen och därvid även sträva efter att individualiseraden lill enskilda palienler/kunder, har förelaget försöki läcka behovetav information genom standardiserade skriftliga anvisningar, är inletillfyllest för alt tillgodose kundens beho\ aven anpassad informalion. 1984/85:170 43 Syftei måste naturligtvis vara atl uppnå bästa möjligaläkemedelsterapi för varje individ. Förbundet vill vidare framhålla att decentrala policies och riktlinjer som finns inte följs upp med driftmässiga kravpå apolekens verksamhet. Del har sålunda inte i någon påtaglig omfattningbetonats hur väsenlligl del är alt apoleken följer och eflerlever de ceniralariktlinjerna, Tvärlom har upplevis all förelaget irols ullalandepolicies klarl priorilerat ålgärder som framför alll inneburil inskränkningar iapolekens bemanning - detla faslän de brislande möjlighelerna lill bl.a.informalionsinsalser med skärpia pålalals, Förbundel vill för sin del slarklunderslryka, atl Apoleksbolagel inle lillräckligi försiålt och därför inleheller försöki all ulnyiija den kompclens som finns på apoleken för all höjanivån på framför alll kundinformationen. Förbundet kan för sin del således inteinstämma i ulredningens odelat posiiiva ullalanden. Vad gäller Apoleksbolagels roll inomläkemedelsinformaiionen under-siryker ulredningen att bolaget visat sig välskickat för betydelsefulla uppgifier härvidlag. Så är del kanske. Dennaslulsals kan dock knappasl, enligi dras på grundval avdet material som redovisas i detla belänkande. Frågan omläkemedelsinformaiionen är ju föremål för karlläggning och penelrering av ensärskild arbetsgrupp inom ulredningen och synpunkler på och överväganden omdella synnerligen viktiga område skall redovisas försl i slulbelänkandet.Utredningen nämner också all informalionsverksamhelen på del enskilda apoiekeiskall anpassas lill lokala förhållanden och alt informalionen därvid om möjliglskall utformas i samförslånd med lokal läkemedelskommiiié och berörda läkare.Enligt förbundets mening är del absolut nödvändigl för en adekval läkemedelsinformalionatt såväl läkemedelskommilléer som berörda läkare på del lokala planelmedverkar i uppläggningen. På läkemedelsinformationsfällel finns en rad aklöreroch den närmare rollfördelningen dem emellan kräver en noggrann analys somgrund för slällningslaganden. Värderingar på della område kunde därför med fördelha fåll anslå i sin helhel lill del kommande belänkandel. Konsumenlverkei anser all informalionen bör ökas ochförbättras. Yllerligare insatser krävs vid information till kunderna vid inköpav läkemedel. Vidare bör insalser göras för all höja allmanheiens kunnande ochmedveienhel om medicinska problem och läkemedel. WCr vill underslryka viklen av all man vid planering avhur information skall ske beaklar de speciella behov som många av våra grupperhar, l.ex. synskadade, döva och hörselskadade. Informalionen måsle blilillgänglig även för dessa, l.ex. med hjälp av kasseller. punklskrift ochlillgäng lill teckentolkning. 1 arbelet med alt finna framkomliga vägar fördella borde läkemedelskommilléerna kunna spela en akliv roll om man lill dessaknyler föreirädare för de aktuella grupperna. 1984/85:170 44 Utrednigen menar att saknas ett obundetorgan med resurser och förmåga att utnyttja den omfattandeläkemedelsstatistiken till sludier och bedömningar av samspelet mellan läkemedelskostnaderoch sjukvårdskostnader, värdering av olika läkemedels pris med hänsyn tilleffeklerna på vården, uppföljning av konstaterade statistiska fakta för närmaretolka deras innebörd etc. Kvalificerade sådana studier skulle ge värdefulltunderlag för en förbättrad kunskapsåierföring då det gällerläkemedelsförskrivning och läkemedelsvanor. Enligt utredningens mening finnsdel anledning alt överväga om inte kvalificerade statistiska studier och däravföranleli uppföljningsarbete borde bli tyngdpunkten i det arbete nu svararför. Det kan också ifrågasättas om inte denna verksamhet borde få en merasjälvständig slällning bl.a. för att bidra till att ge verksamheten en mermarkerad profil. Om det här avsedda syftet skall uppnås måste arbetet bedrivaspå en högre resursnivå än vad som varil fallet ifråga om ,Bestämmelserna i nuvarande 9 § i avtalet om har ingen molsvarighel iförslagel lill nyit avtal. Skälet härtill är att utredningen i sill forlsaltaarbete kommer att föreslå de övergripande åtgärder som kan erfordras för alttrygga ett allsidigt samarbete i informationsfrågor. I den män Apoleksbolagelfinner behov av en särskild samarbetsorgan för sitt arbele med information ochstatistik på läkemedelsområdet torde det få ankomma på bolagel alt självt laerforderliga initiativ. avvisar påstående att det för närvarandesaknas ett obundet organ för läkemedelsinformation. Socialstyrelsensläkemedelsavdelning har redan denna funktion. Denna funktion har socialstyrelseni nära samarbete med Apoteksbolaget. Beträffande fortsatta verksamhet ochinriktning önskar avvakta läkemedelsutredningens fortsattaarbete, särskilt med läkemedelsinformationsfrågorna, så att styrelsen fårmöjlighet till en samlad värdering av utredningens förslag. RRV vill i detta sammanhang erinra om de synpunkter somverkel framfört dels i sin förvaltningsrevision inom läkemedelsområdet, vilkendokumenterats i revisonsrapporten - en granskning avriksförsäkringsverkets och uppföljning och utvärdering inomområdet läkemedelskostnader (RRV dnr 1981:446), dels i yttranden över lidigarebetänkanden om läkemedelsinformationen. Enligt RRVs mening bör socialstyrelsenoch huvudmännen för hälso- och sjukvården ha det primära ansvaret för denuppföljning och utvärdering av sambandet mellan läkemedelskostnaderna ochsjukvårdskostnaderna m.m. som utredningen diskuterar. läns landstingskommun: Utredningen pekar på despeciella förhållanden som råder i med unika förutsättningar för endetaljerad landsomfaltande statistik på läkemedelsområdet. Apoteksbolagetsställning som ensamförsäljare av alla läkemedel och läkemedelsförmåner inomsjukförsäkringen, som berör prakUskt taget all receptförskrivning inom den 1984/85:170 45 öppna vården, ger snarl sagt obegränsade möjligheter atlfölja läkemedelskonsumtionen inom olika befolkningsgrupper med hänsyn lillålder, kön, geografisk hemvist m.m. Sådani slatislikmaterial bör enligtlandstinget i ökad utsträckning kunna användas i forskning om och förmänniskors hälsa. Sjukvårdshuvudmannen bör i sitl vidgade ansvar avförebyggande insatser kunna använda dylikt slatistikmalerial bl.a. förutredning av sjukdomsföre-komsi. Detla under förutsättning atl insamlandet avovanstående slalistik kan ske under former som garanterar hänsyn tillindividens integritet såsom den ullryeks i hälso- och sjukvårdslagen. Ulredningen har inte gjort någon mer djupgående ekonomiskanalys av ulfallei av de Ivå praktiserade systemen för den slutna vårdensläkemedelsförsörjning. Sjukvårdshuvudmännens frihei att få bestämma om dennaskall få finnas kvar. Ingen ändring föreslås belräffande frågan om inköp.Sjukvårdshuvudmännen måste, liksom för den öppna vården, läcka sill behov avläkemedel genom inköp från Apoleksbolagel. Möjligheten att från bolagel lill ensjukvårdshuvudman överiåta skyldigheten aU fillhandahålla allmänhelen medläkemedel behålls. I eu särskilt yttrande har föreslagits dels au sjukvårdshuvudmännenborde få insyn i och möjlighel att påverka prisförhandlingarna rörande sjukhusspecifikaprodukter, dels att en modifiering sker av Apoleksbolagels praxis beträffandeetableringen av apolek vid sjukhusen. läns landslingskommun, som instämmer i atlsjukvårdshuvudmannens frihei att anordna den slulna vårdensläkemedelsförsörjning bör vara kvar, vill dock betona de samordningsvinster somföljer av all Apoleksbolagel hell ansvarar för både den slulna och öppnavårdens läkemedelsförsörjning. Landsiingskommunen vill liksom ulredningenbetona det angelägna i atl Apoleksbolagels slöd fill läkemedelskommittéernaforisätter liksom all kommiitéerna får ökad genomslagskrafl inom den öppnavärden. anser alt påtagliga fördelar kan uppnåsgenom en samordning av läkemedelsförsörjningen inom öppen och sluten vård.Erfarenhelen från de landsling som har en samordnad läkemedelsförsörjning lalarför delta. Styrelsen anser vidare att kraven aU läkemedel skall ha samma pris ihela rikel innebär all Apoteksbolagets verksamhel inle får urholkas genom aulandslingen tillåts atl ulan medgivande från Apoleksbolagel inräila apotek förläkemedelsförsörjning i den öppna vården. Enligt slyrelsens uppfallning är dettveksamt om några fördelar står atl vinna om fler av landstingen självaorganiserar läkemedelsförsörjningen till den slutna vården. Socialstyrelsenanser all Apoleksbolagel genom slordriftsfördelar kunnal erbjuda landslingeninklusive läkemedelskommilléerna ijänster som elt enskilt landsting med rimligresursinsats inte klarat av. 1984/85:170 46 AFF anförbl.a, följande. För sjukvårdshuvudmännen har vidvalel av huvudman sakkunskap på apoteksdrifl och speciella cenirala resurser i sjukhusfarmaci varit ulslagsgivande. Varor ochtjänster erhålls till självkostnadspris, varför ekonomiskl fördelaktigarevillkor i förhållande lill given servicenivå är svårt alt finna. Gemensamhuvudman för apoleken i öppen och sluten vård har visat sig underlätta arbetet i läkemedelskommittéer och samarbelel med sjukvårdens föreirädare. Därmed ges goda förulsättningar för likartad, teapeutisk välgrundad ochekonomiskt fördelaklig läkemedelsförbrukning inom l.ex, ett landsling ellerell sjukvårdsområde. Även kvalificerade informalionsakliviieier kangenomföras lällare och med lägre koslnader inom elt geografiskl område därhuvudmannaskapel är enhelligi.