prop · G803165 · 1984-12-31 00:00:00 — Vid sådanl proportio- serna i lagen (1955:138) om propor- nellt val skall bestämmelserna i la- tionelll valsätt vid val inom lands- gen (1955:138) om proportionellt ting, kommunfullmäktige m, m. liU- valsätt vid val inom landsting, kom- lämpas, munfullmäktige m,m. Om ersättare ej väljs proportionellt skall vid valen även beslämmasden ordning, i vilken de skall inkallas till ijänslgöring. 1984/85:165 27 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 43 § får handlägga ärendenendasl om ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samtminst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enarsig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsrösl. Bestämmelserna i 29kap. skaU dock tillämpas i sådana personalfrågor där deltaskall ske för arbetstagare i allmänhel hos staten. Tjänster vid tillsätts avstyrelsen. Centralstyrelsens beslut får överklagas genom besvär hoskyrkomötets besvärsnämnd. gäller dock inle om annat är särskiltföreskrivet. är en myndighet under kyrkomötet. väljs av kyrkomötet för varje valperiod. beslår av en ordförande, som skall varaeller ha varu ordinarie domare, och fyra inom kyrkomölet valda ledamöter.Ordföranden väljs särskilt. För ordföranden skalt finnas en ersällare. Vad somföreskrivs om ordföranden gäller också ersättaren. För övriga ledamöter skaltinom kyrkomölel utses lika många ersäuare. är beslutför när ordföranden och minsl treandra ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening som de flesla enarsig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslags-röst. Prop.1984/85:165 28 Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse beslut får inte överklagas. Denna lag träder i kraft den . 1984/85:165 29 1 motion 1985:32 av föreslås att kyrkomöletbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anföris omdomkapitlen som myndigheter under kyrkomötet. 1 motion 1985:72 av Roberi Schött hemställs att kyrkomötetbeslutaratt hos regeringenanhålla om sådan ändring i lagen om att samma valbarhelskrav uppställs för ledamöier och ersällare förledamot i som i 3 § andra stycket uppställs förledamöter och ersättare för ledamot av kyrkomölel. 1 molion 1985:88 av m.fl. hemställs alt kyrkomölelbeslutar att i skrivelse lill regeringen begära en ändring av de regler som rörhandhavandet av anmälningar mol biskip så att sådana ärenden prövas avkyrkomötets läronämnd på säll som har föreslagils i molionen. 1 motion 1985:96 av begärs atl kyrkomölethos regeringen begär ändring i 36 § lagen om kyrkomötet i enlighet med vad somhar anförts i motionen. trädde en belydelsefull reform på detkyrkliga områdel i kraft. Genom ändringar i punkl 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen (RF) gäller från den angivna tidpunkten nya regler omformerna för den kyrkliga lagstiftningen. Vidare har kyrkomötet reformeratsgenom lagen (1982:942) om och lagen (1982:943) om kyrkomötet. De nya grundlagsreglerna innebar väsenlliga nyheter ifråga om dels formerna för beslutande av lag på det kyrkliga området, delsfördelningen mellan , regeringen och kyrkomötet av befogenheien allmeddela föreskrifter i vissa kyrkliga ämnen. Genom reformeringen av kyrkomölesorganisalionen fickkyrkomötet ett permanent beredande och verkställande organ. Under del utredningsarbete som har förekommit för atlgenomföra reformen har vissa oklarheter och olösta problem uppmärksammats. a. frågan om centralstyrelses statsrättsliga ställning.Vidare gäller det vissa oklarheter och praktiska problem i fråga om normgivningenpå del kyrkliga området. Häribiand märks befogenheterna all meddela föreskrifieri fråga om centralstyrelsen. De nu angivna frågorna har utretts av en arbetsgrupp inom regeringskansliel.Arbelsgruppen har lagl fram sina förslag i promemorian (Ds C 1984:4)Klargöranden och kompletteringar av kyrkomötesreformen. Prop.1984/85:165 30 innefattar dels ändringar i övergångsbestämmelserna tillRF, dels ändringar i lagen om och i lagen om kyrkomötet. Genom proposition 1984/85:36 om svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning m. m. har regeringen för lagtfram förslag till grundlagsändringar på grundval av promemorieförslaget.Riksdagen har som vilande antagtf det i propositionen framlagda förslaget (KU1984/85:16, rskr 54). De förslag som upptas i regeringens skrivelse avser arbelsgruppensåterstående förslag rörande ändringar i lagen om och lagen omkyrkomötet. 1 dessa delar krävs enligt RF kyrkomötets yttrande. Förslagenförutsätter att slutligt antar det förslag till grundlagsändringarsom antagits som vilande. Det som vilande antagna grundlagsförslaget Det förslag till grundlagsändringar som antagitsom vilande avser övergångsbestämmelserna till RF. Förslaget innebär bl. a. attdär förs in en bestämmelse med innebörden all del vid sidan av statUgaförvaltningsmyndigheter under och regeringen även kan finnas statligaförvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. Regeringens kompetens all meddelaföreskrifter om centralstyrelsen ändras på så sätt atl grundläggande föreskrifierom centralstyrelsens organisalion förs till beslutsområde. Enmöjlighet öppnas för kyrkomötet att delegera normgivningen tillstiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvaltningsmyndigheteri fråga om böcker, sakrament, gudstjänst ochövriga handlingar samt kollekter. Förslagel omfaltar vidare en förenkling avformerna för upphävande av äldre lag som reglerar ämnen som kan delegeras lill kyrkomölet. Grundlagsändringarna avses träda i kraft den 1 januari1986. Genom skrivelsen inhämtas kyrkomötels yltrande överförslag till ändringar i lagen om och i lagen om kyrkomötet.Ändringarna följer upp det förslag till grundlagsändringar som harantagit som vilande. Ändringarna i lagen om innebär all får ställning som förvaltningsmyndighet under kyrkomötet.Vidare utökas kyrkomötets möjligheter alt vidaredelegera sin normgivningskompeiensi vissa ämnen. En annan nyhet är atl centralstyrelsen själv skall fåtillsätta tjänsler hos slyrelsen. Genom ändringarna i lagen om kyrkomötetinrättas dessutom ytterligare en myndighet under kyrkomötet, kyrkomötetsbesvärsnämnd. Prop.1984/85:165 31 Nämnden fär till uppgift att pröva besvär över beslut avcentralstyrelsen. Lagändringarna avses träda i krafl . Ändringar rörande lagen om . Vidaredelegation av kyrkomötets normgivning Enligt de av såsom vilande antagna ändringarna iRF kan medge att kyrkomötet genom kyrkliga kungörelser överlåter åtstiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvaltningsmyndigheteralt meddela bestämmelser i fråga om böcker. Svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar saml kollekter. - F. n. tillkommernormgivningskompeiens på området i huvudsak endast kyrkomötet. I regeringens skrivelse föreslås genom etl lillägg lill 7§ andra slycket lagen om att grundlagsändringen följs upp ochatt sålunda möjlighet öppnas för kyrkomölet att delgera sin normgivning tilldomkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter isådana ämnen som anges i RF. Bakgrunden till den föreslagna möjlighelen lill vidaredelegationär följande. Före ikraftlrädandet av reform kunde domkapitlenoch kyrkoråden fatta beslut av författningskaraktär eller författningsliknandebeslut i vissa ämnen, t. ex. i fråga om kollekter och ordningen för vissagudstjänster. De nuvarande normgivningsreglerna enligt RF innebär atl föreskrifieri de ämnen som ligger inom kyrkomötets normgivningsområde kanbeslutas av eller delegeras vidare till domkapitlen eller kyrkoråden. Dettainnebär i sin tur a» beslul om föreskrifter i de aktuella ämnena f. n. endastkan fallas av kyrkomötet och i vissa fall av centralstyrelsen, även omföreskrifterna endast rör ett visst stift eller en viss församling. Syftet med reform var alt föra över vissa interntkyrkliga ämnen från regeringens till kyrkomötets normgivningsområde. Däremotfanns det inte någon uttalad avsikt att ändra på handläggningsordningen i frågaom föreskrifier som tidigare kunde beslutas av domkapitel och kyrkoråd. Den föreslagna möjligheten för kyrkomötet till vidaredelegationinnebär i huvudsak atl man söker åsladkomma samma läge beträffande handläggningsordningeni fråga om föreskrifter som gällde före reformen. Utskottet finner del värdefullt med den föreslagna möjlighelentill vidaredelegation, som ligger i linje med intentionerna bakom 1982 årsreform. Utskottet kan därför i princip stäUa sig bakom förslaget. När det gäller angivandet av de organ till vilkadelegation skall kunna ske ställer sig utskottet dock Iveksaml till förslagel.Enligt ändringen i RF anges Prop.1984/85:165 32 vidaredelegation kunna ske till stiftsmyndigheter, Iskrivelsen anförs emellertid att del knappast lorde vara aktuellt för andrastiftsmyndigheter än domkapitlen att meddela föreskrifier i de delegeringsbaraämnena. Medgivandel till delegationen föreslås därför i del nu aktuellalagförslaget bli begränsat till att gälla domkapitlen. Enligt utskottels meningbör etl molsvarande synsätt ocksä anläggas på frågan om delegaiion till deandra i RF angivna organen. Även om det är lämpligt all där använda en allmänlhållen beskrivning av dessa anser utskottet - i linje med läronämnden - atl ien delegationsbestämmelse i lagen om bör uttryckligen anges deorgan till vilka del blir aktuellt att överiåla normgivning. Utskottet anserdärför att - i stället för kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter- i bestämmelsen bör anges församlingar och kyrkoråd. Med den nu angivnaändringen tillslyrker utskottet den föreslagna delegalionsbestämmelsen.Kyrkomötet bör hos regeringen anhålla om ändring av förslaget i enlighet meddet anförda. Utskottet vill i sammanhanget beröra en annan sak somkanske närmast blir aktuell först då det blir fråga om att besluta kyrkligkungörelse om delegation. De delegeringsbara ämnena omfattar Svenska kyrkansböcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar saml kollekter,Utskotlel vill för att undvika framtida gränsdragningsproblem siarkt betona attdet här inte gäller delegaiion i frågor som rör lära, ulan endaslformella frågor eller de yttre ramarna, såsom bl, a, ritualer,lemagudstjänster, val av bibelöversättning, I den mån lära berörskan delegation inte ske. De såsom vilande antagna ändringarna i RF innebär bl, a,att det vid sidan av förvaltningsmyndigheter under och regeringenäven kan finnas statliga förvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. För att en myndighelskall vara myndighel under kyrkomötet krävs lagbestämmelser härom. I regeringens skrivelse föreslås att det i lagen omsvenska kyrkan införs en bestämmelse om att ären myndighet under kyrkomölel. Ulskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attdet Ugger helt i linje med grundlankarna bekom kyrkomötesreformen altcentralstyrelsen ges ställning somförvaltningsmyndighet under kyrkomötet i stället för under regeringen. Utskottet välkomnardärför förslaget härom, som uttryckligen markerar kyrkans självständighet. Valbarhetskravet för ledamöter i centralstyrelsen 1 motion 72 av begärs en sådan ändring ilagen om atl samma valbarhelskrav uppslälls för ledamöter ochersättare i Prop.1984/85:165 33 centralstyrelsensom gäller för ledamöter och ersättare för ledamot av kyrkomölet. Enligt3 § andra stycket lagen om kan endasl den som tillhör och som är myndig vara ledamot av kyrkomötet eller ersällare för ledamoi.Sådana villkor uppslälls också för ledamot och suppleant i domkapitel, 8 §lagen (1936:567) om domkapitel. Ledamöterav centralstyrelsen utgörs av ärkebiskopen samt högst 14 andra ledamöter somför varje valperiod väljs av kyrkomölel. För de valda ledamöierna skall ulseslika många ersättare. Läronämndenhar i sill yttrande ställt sig bakom motionsförslaget. mening är del redan genom det säll på vilkel centralstyrelsensledamöter och ersällare ulses i och för sig väl sörjt för all vederbörliga kvalifikationskravär uppfyllda. Detla hindrar emellertid inte att del tigger ell värde i alt deti lagen anges en sådan självklar sak som att endast den som tillhör kan vara ledamot i centralstyrelsen eller ersättare för ledamoi. Skallman såsom utskottet sålunda anser la in en föreskrift härom i lagen börföreskriften ges ett innehåll som motsvarar det som gäller för kyrkomötets ledamöier.En föreskrifl i ämnet bör lämpligt tas in som ett nytt andra stycke i 9 § lagenom och ges den utformning som framgår av utskottets hemställan. Kyrkomötetbör hos regeringen anhålla om den lagändring som ulskottet med anledning avmotion 72 sålunda föreslår. Ändringarrörande lagen om kyrkomötet Utskottetlämnar det i regeringens skrivelse framlagda förslaget till lag om ändring ilagen om kyrkomötet utan erinran. Imotion 1985:32 av förespråkas att domkapitlen skall få ställningsom myndigheter under kyrkomötet. En sådan ordning skulle enligt motionärenligga väl i linje med kyrkomötesreformen, inte minst mot bakgrund avkyrkokommitténs förslag beiräffande domkapitlens framtida uppgifter. Domkapitlen- som finns i varje stift - är statliga förvaltningsmyndigheter underregeringen. De allmänna bestämmelserna om domkapitlens uppgifter m. m. finns i lagen(1936:567) om domkapitel, kompletterad av en instruktion (SFS 1965:738).Domkapitel består av biskopen (preses), domprosten (vice preses), en avstiftels präster vald präst, en av ombud för pastoralen i stiftet vald lekmansamt två av regeringen förordnade ledamöier. Domkapitlensuppgifter omfattar i huvudsak att beflita sig om det kyrkliga livels vård ochförkovran, alt vaka över att stadgad kyrklig ordning iakttas och atl hainseende över prästerskapets ämbetsförvaltning. 3Riksdagen 1984/85.1 saml. 1984/85:165 34 domkapitlenbl, a, arbetsgivarfunktioner och övar tillsyn över pastorsämbetenas befattningmed kyrkobokföringen. Kostnadernaför domkapitlens verksamhet bestrids delvis från anslag i statsbudgeten. Enligtutskottels uppfattning är domkapitlens nuvarande ställning under regeringen enfrån många synpunkter ändamålsenlig ordning. Även med beaktande av de förslagrörande domkapitlens framtida uppgifter och organisation som presenterats av1982 års kyrkokommitté (SOU 1985:1) anser ulskollet att det saknas skäl altöverväga en ändring av domkapitlens ställning på sätt som föreslagils i molion32, Utskottet avstyrker därför bifall lill motionen. Handhavandetav anmälningar mot biskopar Imotion 1985:88 av m, fl, förespråkas atl anmälningar mot biskoparför fel i tjänslen i frågor som inte gäller brott, t, ex, i lärofrågor, skall handhasav kyrkomötets läronämnd i stället för av den nuvarande . Enligtmotionärerna är det främmande alt ett annat organ än läronämnden prövaransvarsfrågor av detta slag. Somen bakgrund till motionsspörsmålel kan här antecknas följande. Föranställda i statens och kommunernas tjänsl finns särskilda bestämmelser om bl,a, disciplinansvar, avskedande, ålalsanmälan, avstängning och läkarundersökning.Bestämmelserna ålerfinns främst i lagen (1976:600) om offentlig anslällning.För innehavare av prästeriiga befallningar gäller motsvarande bestämmelser ilagen (1936:567) om domkapitel. Fråganom disciplinansvar eller annan ålgärd som sagls för försummelse ellerbrott i tjänsten skall enligt lagen om offentlig anställning normalt prövas avden myndighet som den anställde lyder under. För innehavare av prästerligabefallningar lillkommer enligt huvudregeln denna befogenhet del domkapitelunder vilket prästen lyder, Ifråga om vissa högre statstjänstemän gäUer att prövningen av frågor om discipUnansvarm, m, skall ske av en särskild nämnd, statens ansvarsnämnd. De statstjänstemändet här gäller är bl. a. ordinarie domare och byråchefer eller därmedjämställda eller högre tjänstemän. Beträffande arbetstagare hos ochdess myndigheter görs motsvarande prövning i fråga om vissa högre tjänstemändär av ansvarsnämnd. Medavseende på biskopar tillkommer de befogenheter som domkapitiet har på områdelen särskild nämnd, . Närmare beslämmelser omnämndens verksamhet m.m. finns i förordningen (1983:398) med inslruktion . Ansvarsnämndenför biskopar beslår av fem ledamöier. Ordföranden skall vara lagkunnig ocherfaren i domarvärv. Av övriga ledamöter skall en vara biskop och deåterstående lekmän som har visat nit och insikt i det kyrkligaförsamlingslivet. Ledamöierna ulses av regeringen. - För de båda 1984/85:165 35 andraansvarsnämnder som har nämnts här gäller också att de består av fem ledamöter,varav såväl ordföranden som vice ordföranden skall vara lagkunniga och erfarnai domarvärv. Beslul av en ansvarsnämnd kan överklagas. Härvid tillämpasreglerna i lagen (1974:371) om rättegången i arbelstvister. Läronämndenhar i yttrande över motion 88 framhållil all nämnden med sin nuvarandesammansättning inte är lämpad atl fungera som , ävenom juridisk sakkunskap införskaffades. Isammanhanget förtjänar det atl nämnas att frågan om bl. a. läronämndensfunktioner och dess sammansättning är föremål för utredning av centralstyrelsen(se KO 1985:5). Somframgår av den gjorda redovisningen råder på det statliga tjänsteområdet en istort setl enhetlig ordning när det gäller handhavandet av frågor om disciplinansvarm.m. beträffande innehavare av vissa högre tjänster. Denna ordning har delvissitt ursprung i den s. k. ämbetsansvarsreformen och kan sägas ha satts istället för den straffrättsliga ansvarsprövning som ankom på domstol förereformen. , liksom de övriga två ansvarsnämnderna,har också en domstolsliknande sammansättning. uppfallning kan del inle riktas några principiella invändningar motden ordning för handhavandel av frågor om disciplinansvar beträffande biskoparsom råder. Med den sammansättning har anser utskottet atlnämndens behov av sakkunskap är väl tillgodosett. Även i övrigl framslårordningen som ändamålsenlig. - Mot det i motionen framförda förslaget talar f. ö.vad läronämnden anfört därom. Detnu anförda innebär atl utskottet inle kan ställa sig bakom förslaget i motion88. Utskottet avslyrker därmed bifall till motionen. Imotion 1985:96 av begärs en ändring av reglerna om minoritetsbordläggningi 36 § lagen om kyrkomötet på så sätt att ett bordlagt ärende skall vila till närmaslföljande kyrkomöte och alltså inle, såsom f. n., lill näsla nyvalda kyrkomöte.Beträffande moliveringen hänvisar motionären till motion 1984:122. a. atl en bordläggning till nästföljande kyrkomölessammanträde erbjudertillräckligt rådrum samt all läromässi-ga eller liturgiska frågor knappasl hörhemma i en valrörelse. Förslagsom gäller lära m. m. omfattas av ett särskilt beslutsförfarande.Enligt 36 § lagen om kyrkomötet skall sålunda sådana förslag, om de inleförkastas av kyrkomölet, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila tilldess nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder. Utan hinder härav kan kyrkomötetanta förslaget om minst fem sjättedelar av de röstande enar sig om beslutet.Bestämmelsen omfattar förslag till kyrklig kungörelse som gäller lära eller avser bibelöversättning, psalmbok, evangeliebok, kyrkohandbokeller . Prop.1984/85:165 36 Den angivna bestämmelsen om minoritetsbordläggning är avliknande slag som de föreskrifter som gäller för rätlighetsbegränsande lagsliflningenligt 2 kap. 12 § RF. Bestämmelsen om minorilelsbordläggning syflar lill attutgöra etl särskih skydd mot förhastade beslut. I lagens förarbeten framhållsbl. a. atl ändringar i så grundläggande frågor som dem som rör läran inte börkunna ske med mindre en bred majorilel står bakom beslutet. Genom detuppskovsförfarande som slår till buds ges möjligheter till noggrannaöverväganden och tillfälle till en allmän debatt i frågorna och därigenomskapas vidare ett skydd mol lillfälliga opinioner (se prop. 1981/82:192 s. 34). Utskottetbehandlade vid förra årets kyrkomöte ett motionsvägen väckt förslag Uknande detsom nu är akluelll (LU 1984:25). Ulskottet, som avstyrkte bifall till molionen,uttalade härvid att det är både önskvärt och realistiskt alt frågor om kyrkanslära och böcker kan göras lill föremål för en bred debatt i anslutning tillkyrkliga val. Utskottet framhöll vidare atl regeln om nyval också bidrar lillatt ge tyngd åt de invändningar som kan framföras av en minoritet inomkyrkomötet och befrämjar därmed syftet alt invändningarna skall vinnavederbörligt beaktande. - Kyrkomölet följde utskottet. har i sitl yttrande över motionen ansett bl.a. att det är högst befogal att del finns särskilda regler som rör beslut omkyrkans lära och kyrkans böcker. Sådana beslul skall enhgt nämnden inte varaberoende av tillfälliga majoriteter. Vidare måste det enligt nämnden finnasmöjligheter till rådrum före ett beslul. I likhet med sitt ställningslagande förra årel kanutskottet inte finna all kravet på nyval i sådant fall som avses i 36 § lagenom kyrkomötet skulle vara mindre väl motiverat. Resultatet av folkstyrelsekommillénsöverväganden rörande möjligheterna lill direkta val till kyrkomötet kandessutom komma alt ge bestämmelsen om nyval vid minoritetsbordläggning en ökadbetydelse. Del anförda innebär alt det inle finns skäl till annanbedömning av motionsspörsmålet än den som utskottet gjorde förra året.Utskottet avstyrker således bifall lill motion 96. 1. beträffande vidaredelegation av kyrkomötets normgivningatt kyrkomölel med anledning av regeringens skrivelse 1985:1 hos regeringenanhåller att 7 § i det genom skrivelsen framlagda förslagel till lag om ändringi lagen (1982:942) om ges följande som Utskottets förslagbetecknade lydelse: 1984/85:165 37 Regeringens förslag Utskottets förslag 7§ Kyrkomölet får genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter i följande ämnen: 1, svenska kyrkanslära, 2, svenska kyrkansböcker, 3, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar, 4, kollekter, 5 central verksamhel för evangelisation, mission och övriglutiandsarbele saml diakoni, 6, kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hosmyndigheter under kyrkomölet. Kyrkomötet får genom kyrklig Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överiåla ål svenska kyr- kungörelseöveriåla ål svenska kyr kans centralstyrelse atl i sådan kanscentralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskrifier om kungörelsemeddela föreskrifter om kollekter, Kyrkomölel får också kollekter.Kyrkomötet får också genom kyrklig kungörelse överlåta genom kyrklig kungörelse överlåta ål domkapitel, kyrkliga kommuner åtdomkapitel, församlingar och och kyrkokommunala förvaltnings- kyrkorådatt meddela föreskrifter myndigheter all meddela föreskrifier omsvenska kyrkans böcker, svenska om böcker, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och kyrkans sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar samt kollekter, övriga handlingar saml kollekter, 2, beträffande centralstyrelsens rättsligaställning atl kyrkomötet hos regeringen anmäler atl kyrkomötettillstyrker 8 § i det i moment 1 angivna lagförslagel, 3, beträffande valbarhetskravet för ledamöter icentralstyrelsen alt kyrkomötet med anledning av molion 1985:72 hosregeringen anhåller alt 9 § lagen om ges följande som Utskottetsförslag betecknade lydelse: Nuvarande lydelse Utskottets förslag 9§ Ledamöter av ärärkebiskopen samt högst fjorton andra ledamöter, som för varje valperiod väljsav kyrkomötet. För de valda ledamöterna skall ulses lika många ersättare. Endast den som tUlhör och som är myndig kanvara ledamot av centralstyrelsen eller ersättare för ledamot. Ärkebiskopen ärstyrelsens ordförande. Bland de valda ledamöterna utser kyrkomötet en viceordförande. 4. alt kyrkomötet hos regeringenanmäler all kyrkomölel tillstyrker det i moment 1 angivna lagförslaget i övrigtmed den ändring i lagens ingress som betingas av förslagel i moment 3, 5. att kyrkomötet hos regeringenanmäler all kyrkomötet tillstyrker det genom skrivelsen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomölet. Prop.1984/85:165 38 6. beträffande domkapitlens rättsliga ställning att kyrkomötet avslår molion1985:32, 7. beträffande handhavandet av anmälningar mot biskopar alt kyrkomötetavslår motion 1985:88, 8. beträffande minoritetsbordläggning att kyrkomötet avslår motion1985:96. ordf., , , ,, Torslen , , , , , , , Per ,och . 1984/85:165 39 medanledning av regeringens skrivelse 1985:1 Till läronämnden har för yllrande överiämnats RegSkr1985:1.