prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Större delen avde verksamma inom projektering och byggande har utbildats för nybyggandeoch fått sin yrkeserfarenhel genom nybyggnadsverksamheten. Eftersom varsamma ålgärdermåste ske med en helt annan utgångspunkt, nämligen det befintliga huselssärskilda fömtsättningar, erfordras andra yrkeskunskaper och ett ändratarbetssätt. Speciellt de äldre husen, där variationerna i byggnadsteknik ochegenskaper är myckel stora, kräver insikter och kunskap. Ämbetet vill härpåpeka att den äldre bebyggelsen på elt flertal ställen i Energi 85 har bedömtsväl schablonmässigt. Uppfattningen att det är de äldsta husen som utgör enbelastning för energisparandet och att det är dessa, som fortlöpande bör rivasoch ersättas med nya kommer fram i rapporten. Behov avfördjupade analyser av olika äldre konstmktioners verkningssätt ochvärmetekniska förulsättningar föreligger därför fortfarande. Ytterligareinformation om hur energianvändningen kan sänkas i olika hustyper medbibehållande av husens kulturhistoriska värden behöver också tas fram. AMSanför bl.a. följande. När det gäller energisparåtgärder, ofta i kombination medROT-arbeten, förekommer arbelsinsalser av kort varaktighet. De olikaarbetsinsatserna kräver arbetskraft med skilda yrkeskvalifikationer. Vissa yrkesgmpperhar f n. god sysselsättning medan andra har en hög arbetslöshet. Del finnsdärför anledning att pröva möjlighelerna atl bredda yrkeskunskaperna förgrupper där det nu finns överskott på arbetskraft. Sådankompletteringsutbildning som här avses kan enligt styrelsens mening inomarbetsmarknadsutbildningen. menar att stafliga bidrag till insatser för atl skapa och spridakunskaper och erfarenheter om god och varsam energihushållning Prop.1984/85:120 423 tordevara av avgörande betydelse för den framtida förnyelsen av bebyggelsen. Föratt utbildningsinsatserna ska bli effektiva bör de planeras och genomföras inära samarbeie mellan de olika yrkesgmppernas organisalioner, olikaprofessionella kursarrangörer och utbildare och i övrigt berörda organisalioner,insfilutioner och myndigheler. Man bör eftersträva en snabb spridning avkunskap om nya och ur olika aspekter adekvata metoder saml en ändamålsenlig ålerföringav vunna erfarenheler. För all energisparplanen skall kunna genomföras krävs bl.a.kraftfullt samhälleligt stöd lill fort-och vidareutbildning av de olika yrkesgmppersom är av betydelse i sammanhanget, bl.a. gmpper verksamma i olika skeden avbyggnads-, förvaltnings- och ombyggnadsprocesserna. SINDunderstryker vikten av att utbildning och information även riktas motindustrin. Verket menar all de statliga och kommunala saisningarna bör anpassasefter energisparåtgärdernas karaktär. Information om byggnadslekniska ochinstallationstekniska åtgärder bör samordnas med bostadsförbättringsprogrammetoch sikta till initiering av energisparbeslut. För drift- och skötselålgärderkrävs utbildning varvid en viktig uppgift är alt informera om vikten av dessafrågor. I ett inledningsskede har slatliga bidrag bedömts som nödvändiga menkan efler hand ersättas av andra former av finansiering av utbildningen. Enligtstatens provningsanstalis uppfattning bör kompetensen hos projektorer,entreprenörer och byggherrar öka vad gäller åtgärder för bättreenergihushållning. Energigruppenför lätt byggeri anser atl förvaltningsproblem såväl av teknisk som ekonomiskkaraktör kräver uppmärksamhet. Utbildningen av förvaltningspersonal är viktig. Länsbostadsnämndeni anser alt /har goda förutsättningar för attordna en kvalificerad utbildning för faslighets-förvaltare som kan få betydelseför energisparandel. Göieborgskommun anför bl. a. följande. När det gäller fortsatta insatser på FoU ochexperimentbyggande vill kommunen särskilt framhålla del på forskningsresultatengmndade behovet av utbildning. För den framtida energihushållningen ärforskning inte tillräcklig. Effekt uppnäs först när forskningsresultatentillämpas av användama. Energianvändningen minskar inte genom en mängdforskningsrapporter. De ger endast kunskaper om möjligheter lill besparingar.Den reella besparingen görs av väl utbildad och motiverad drits- ochförvaltningspersonal, som skall svara för verkställandet. Dfen intensivaforskningsperioden bör därför följas av en lika intensiv ulbildningsfas där användama,driftpersonal m.fl. fär ta del av gjorda erfarenheter inom forskningsprogrammel. EnligtVilhelmina kommun är utformning a.v utmstning och anläggningar mycketavancerad. Datorteknik används i alll större utsträckning för övervakning ochstyrning av värme- och ventilationsanläggningar. Utbildning av personal somhar att sköta dessa anläggningar har inle skett i 1984/85:120 424 sammatakt som utvecklingen. Det finns således etl stort utbildnings- ochfortbildningsbehov som måsle läggas fasl i energisparplanen. instämmer i att del finns ett mycket slort utbildnings- ochfortbildningsbehov. Förbundet föreslår att slatliga bidrag även i fortsältningenskall kunna ges: - för utarbetande av kursmaterialtill energiinriklad fortbildning. Villkoren bör vara ulformade så all bidragenkan ges för en tidig framtagning av materialet utan krav på atl kursverksamhetomedelbart skall sättas igång - som stöd för att genomförafortbildningskurser för yrkesverksamma - för utarbetande avinformationsmaterial i energifrågor avsett för beställare och/elleryrkesverksamma inom energiområdet (entreprenörer, konsulter etc.) - för all genomföra informationeri energifrågor till beställare och yrkesverksamma - för uppbyggnad avlaboratorieresurser som skall användas också för fortbildning av yrkesverksammainom energiområdet. förordar en ökad satsning på utbildning och information.Resurser lill detta kan enligt föreningen frigöras genom minskat statligtinförandestöd för värmepumpar och solvärme. Malmökommun anför bl.a. följande: För atl bevara den energistatus som uppnåtts ienergihushållningsarbetet blir utbildning en nyckelfråga. Den främsta målgmppenblir personal som sysslar med drift och underhåll av anläggningarna. Utbildninginom VVS-omrädet och löpande fortbildning är ett måste för att bibehålla ochytterligare minska energiförbrukning. I rapporten anges (s. 70) all det i"förvaltningsformer där t.ex. de boende själva svarar för en stor del avskötseln är det nödvändigl med enkla system och klara lättförståeliga inslmklionerför drift och skötsel". Delta är nödvändigl i samtliga förvaltningsformervarvid också bör iakttagas att man väljer en tekniknivå som är realistisk iförhållande till bmka-rens (boende, personal) kompetens på lång och kort sikt. Drift-och skötselåtgärderna kräver enligt avsevärt mindre investeringar än l.ex. tilläggsisoleringar oöch fönsterbyten men ställer i gengäld krav på bl.a. omfatlandeutbildningsinsatser och insatser i form av funktionsskrivningar ochåterkommande funktionskontroller. De signaler som i della sammanhang nu kommerfrån statens energiverk om en minskning av slödel till energiutbildningen ochfrån om minskat stöd till rådgivnings- och besiktningsverksamheteninger därför oro. Energi85 redovisar i första hand hur sparmålet ska kunna uppnås genom tekniskaåtgärder. Endast marginellt behandlas de organisations- och kunskapsutvecklandeinsatser som krävs för att de tekniska åtgärderna ska bli genomförda och geavsedd effekt. Envikfig nyckelgmpp för utbildningsinsatserna är självfallet driftpersonalen somsköter värmeanläggningarna. En annan viktig nyckelgrupp är Prop.1984/85:120 425 konsulterna som ska besiktiga anläggningarna och projekteraombyggnader m. m. Förutsättningarna för konsulternas arbele förändras i höggrad i samband med övergång från nyproduktion lill underhåll och ombyggnad.Kraven ökar då på kunskaper om hur byggnader och värmeanläggningar iverkligheten fungerar. SIFU anför att dess primära målgrupper är de mindre och medelsloraförelagen och dessa är priskänsliga. För att ka tillgängligheten av fort- ochvidareutbildning bör därför också fortsättningsvis utgå särskilt ekonomisktstöd till energiutbildning och utvecklingsarbete i samband med framtagning avny utbildning. Existerande institutioner för fort- och vidareutbildning bör i försiahand ges dess möjligheter. Behovet av forskning och utveckling tas upp av fleraremissinstanser dels som förutsättning för att uppnå energihushållningsmåletdels anges angelägna forskningsområden. RRV återger all byggforskningsrådet anser alt en kraftfullsatsning på forskning och utveckling (FoU) även fortsättningsvis bör vara en avhörnstenarna i energihushällningsplanen. I rapporten relateras omfattningen avdet statliga FoU-programmet på energiområdet lill de lotala investeringarna i energisyslemel.RRV anser att det är Iveksaml att, som rådet antyder, bestämma FoU-insatsernasstorlek på basis av investeringarna inom området. Det kan vara rimligt altsamhället i ett initialskede satsar relativt sett stora resurser pä FoU för atlöka intresset för verksamhet inom området. I ett senare skede, när insatsernaallt mer kan inriklas pä produktutveckling, bör det statliga engagemanget kunnaminskas. Av det malerial som presenteras i rapporten är det dock inte möjliglatt bedöma när en sådan brytpunkt kan inträffa. Bosladsstyrelsen anför atl fortsatt satsning på forskningoch ulveckling bör eftersträvas men inte innebära onyanserad koppling till slödbestäm-melsernavilkel kan hämma användande av förekommande ny teknik. SIB delar BFR:s övertygelse att forskning och ulvecklingär en viktig del av energihushällningsplanen. FoU-verksamheten bör inriktas påde problem som kan identifieras och genomföras på delvis andra sätt änhittills. T. ex. bör man i kommande experimentbyggnadsprojekt ta vara påerfarenheterna från misslyckade satsningar. anser att, för att energisparplanen skallkunna genomföras krävs att samhället ger eU kraftfullt stöd till forskning ochutveckling avseende metoder och teknik för energihushållning och övrigbostadsförbättring. a. följande. Med hänsynfill den slora spridningen i energianvändningen som föreligger mellan olikabrukare borde stor vikt läggas vid forskning avseende brukarvanor och beteende.Konkreta förslag saknas. Även när det gäller bmkarkrav pä tekniska 1984/85:120 426 systemsamt drift och skötsel saknas i stort förslag lill vidareutveckling avmöjligheterna alt öka sparpolentialen med hjälp av bättre kunskap inom dessaområden. Denforskning och utveckling som gjorts har i huvudsakkoncentrerats på den tekniska sidan av energianvändingen och där varilframgångrik. Provningsanstalten delar uppfattningen att fortsalt teknisk ulvärderingi laboratorium, i experimentbyggnadsprojekt och i driflskedet är nödvändig för atlföra tekniken vidare, men vill också framhålla vikten av insalser på områdena brukarvanor,drift, skötsel och beständighet för att uppnå samma syfte. Länsstyrelsernai och instämmer i förslaget att en kraftfull satsningbehövs på bl.a. forskning. i anför alt resultatetav den i rapporten redovisade insatsen på FoU med de framtida behovel avinvesteringarna i energisystemet pekar på ett behov av ökade anslag. Man kandiskutera en regionalisering av experimentbyggande och utvecklingsprojekt påenergiområdet som en del i den statliga regionalpolitiken. En utgångspunkt ärde naturförutsättningar som finns för olika energisystem eller kunnande hosförelag på olika områden och möjligheter att exportera tekniken i framliden. Vä.xjökommun anser att en del av forskningsresurserna bör lokaliseras till högskolani . Energiforskningsnämndeninstämmer också i BFR:s åsikt atl bättre kunskaper om genomförandefrågor ochsystemfrågor i samband med kombinationen energihushållningsåtgärder och andrabyggnads- och installationstekniska åtgärder är angelägna. Efn har emellertid inleunderiag för aU tillstyrka en ökning av BFR:s resurser. 1 sammanhanget vill Efntill stöd för den fortsatta verksamheten framhålla att det hittillsvarande utvärderingsarbetetuppmärksammat vissa förhållanden som är av stor betydelse för FoU-stödetseffektivitet. Det gäller bl.a. hänsyn till ekonomiska och kommersiellafaktorer, behovet av fortlöpande utvärdering av verksamheten, rollfördelningenmellan BFR och andra aktörer, saml behov av enhetlig kostnads- och intäktskalkyleringför utvecklingsprojekt. Energileknisktcentrum vid CTH (ETC) anför. I rapporten hävdas att en avsevärd del av BFR:smedel ull högskolorna gått till långsiktig kunskapsuppbyggnad bl. a. inomenergiområdet. I rapporten framställs detta som ett resultat av strategisktplanering där samverkan mellan forskare, projektorer, byggare och förvaltareeftersträvats i forskning, utveckling och experimentbyggande. Det är ETC:suppfattning att strategin till stora delar varit riktig men att BFR:s planeringav de mer långsiktiga forskningsinsatserna åsidosatts till förmän för dekortsiktiga. ETC inser svårigheten att fidigt bedöma utvecklingspotentialeninom olika delar av energiområdet och menar att man för framtiden har enbetydligt mer solid kunskapsbas att stå på. ETCbetonar viklen av att om en avsevärd energibesparing skall kunna Prop.1984/85:120 427 nåsutöver den redan uppnådda måste också kunskapsutveckling komma till stånd påhögskolorna. Sådan kunskapsutveckling kräver avsevärd stabilitet när detgäller tillgång till basresurserna för gmndläggande och tillämpad forskning.Högskolomas resurser är helt otillräckliga för att täcka de behov som kan fömtses. Föratt kunna utnyttja uppbyggd kunskap och kompetens vid högskolorna ochutveckla dessa behövs därför forskningsmedel i störte omfattning än hittillsoch med större stabilitet än . Detta är hell nödvändigt för atl den avutredningen föreslagna sirategin för atl nå ambiliöst saltaenergihushållningsmål skall bli lyckosam. 1 synnerhet är della relevanl i ettlängre tidsperspektiv då alltmer sofistikerade insatser krävs för yllerligareenergibesparing. CTH,sektionen för arkitektur anför bl. a. följande. Relationen bebyggelse-brukare-teknikanvändningär en central aspekt inom ämnet arkitektur. En salsning på energiinrikladarkitektur-forskning är väl moliverad. Syftet bör vara att konkretiserakunskaper om variationer i lokala förhållanden, och hur dessa kan hanleras vidgenomförandet. Vidare erfordras utvärdering av systemfrågor, villkor förteknikval och följder av lekniktillämpning. Sådana kunskaper behöver komma iparitet med rådande kunskaper om enskilda värmetekniska komponenter. En vikligaspekt, som i princip är outforskad, utgör arkitekturens estetiska värden, ochhur dessa kan bevaras, förhöjas eller utgöra begränsningar vid genomförandetav energihushållningsprogrammet. Bmkarkrav, bmkarmedverkan och beslutsprocesservid planering och genomförande mäste ocksä ägnas stor uppmärksamhel. Erfarenheterna från t.ex. högskoleprojektel i vilket vimedverkar visar också att det är förenat med betydande svårigheter att uppnågott resuhat i alla hus. är en stort upplagd undersökning föratl bestämma de faktiska spareffekierna av olika åtgärder. I etapp II somnu pågår ingår totalt ca 400 slumpvis utvalda hus. I etl 50-tal uiförs s.k.åtgärdspaket och i etl 90-tal installeras värmepumpar. Del samlade resultatetförväntas föreligga men redan nu föreligger preliminära resultatfrån ett 50-tal hus. Tendensen i dessa resultat överensstämmer väl med denfrån molsvarande studier i högskolepro-jektels etapp 1 som slutredovisades år1981, nämligen att skillnaden i sparresultat mellan enskilda hus är belydande.För samma ulförd åigärd erhölls i somliga hus myckel bra besparing medan den imånga hus blev ringa eller t. o. m. uteblev. Det krävs därför enligt väruppfattning betydande insatser vad avser ulbildning, forskning och informationför atl säkerslälla goda resultat. Det kan inte nog understrykas att varjebyggnad är unik. Det krävs att med god kunskap och noggranna förundersökningar beslulaom rätt åtgärdspaket. För atl uppnå varaktiga slora besparingar erfordrasomfattande byggnadstekniska ålgärder som måste kombineras med väl avvägda instailationstekniskaåtgärder. Prop.1984/85:120 428 tet måste i sin tur åtföljas av ålgärder för bmkamas och driflspersonalensmedverkan i energisparandet. Det behövs goda incitament eller styrmedel fördenna medverkan. betonar behovet av fortsatt satsning påforskning och utveckling för att uppnå sparmålet. Industrigruppen för lätt byggeri anser alt ett fortsattkraftfullt forskningsarbete säväl i stalig regi som hos byggbranschförelagen måslegenomföras och bör inrikas både på teknik och ekonomi. Våra högskolor ochandra tekniska undervisningsanstalter bör ägna större uppmärksamhet åt problemoch dess lösningar vid reparation, underhåll och ombyggnad i kombination medenergisparåtgärder inom det befintliga byggnadsbeståndet. IVA erinrar om all i andra sammanhang påpekat,och vill här ånyo understryka, att behoven av selektivt FoU-stöd är små,eftersom den energiteknik som är hell eller delvis tekniskt ochkommersiellt etablerad är tillräcklig för all tillgodose energibehov iett trettioårigt perspektiv. Statens insatser för atl främja energirelateradforskning bör i främsta mmmet i stället ske genom all industrins egen forskningunderlättas med generella medel och via anslagen till högskolorna. Swedisol betonar angelägenheter av fortsatt satsning pä FoUför ny energileknik. Foskningen bör inriktas mot utveckling av små, anpassadeenergitillförselsystem - värmepumpar, elc. Fjärrvärmen måste anpassas tillminskad effekt- och energianvändning. Negaliva eller tveksamma till fortsatt experimentbyggandeär följande remissinstanser. IVA instämmer inte i rådets synsätt att omfattandeexperimentbyggande hör till de mest väsentliga förutsättningarna för enframgångsrik forskning-och utvecklingsverksamhet. I stället förordar akademienatt ny teknik som behöver prövas i fullskalemodell garanleras PoD-slöd, avengångskaraktär. Slatens provningsanslalt redovisar bl.a. följande: I fleraavsnitt nämns den omfattande experimentbyggnadsverksamhet som bedrivits underett antal år. Denna har varit mycket värdefull och givit många goda resullatoch bör på vissa områden fortsätta. kan konstaleras att bl. a. påsolvärmesidan många fullskaleexperiment givit magert resultat både vad gälleranläggningarnas prestanda och den vetenskapliga kvaliteten på utvärderingen.Det är vår erfarenhel att det brister påtagligt i planeringen av många projekt.Utvärderingsinsatsen överensstämmer inte med projektets målsättning. Flera experiementbyggnadsprojekthar givit begränsat resultat till följd av brislfälliga komponenter ochbristande funktion hos anläggningen som sådan. Vi vill i delta sammanhangunderstryka vikten av att en noggrann kontroll sker under bygg- ochinstallationsskedet så atl anlägg- 1984/85:120 429 ningenhar avsedd funktion när utvärderingen ska påbörjas. Provningsanstalten vill starkitrycka på att experimentprojekten är en del i den utvecklingsgång somillustreras under mbriken "Forskning, ulveckling och experimentbyggande"(s. 314-315). Delta innebär alt forsknings- och utvecklingsinsatsema för atluppnå ett effektivt energiutnyttande bör genomföras stegvis frän idé tillpraktisk lillämpning. En för tidig fullskaleprovning kan ge ett dåligt utfalloch kan innebära atl en riktig idé inte får någon praktisk tillämpning. 1 denaktuella kedjan ingår som viktiga komponenter tidigare erfarenheler, beräkningsmässiganalys, komponentprovning i laboratorium, utvärdering av delsystem ilaboratorium eller provhus. Detta visar att forskningsresurser måsle läggassåväl pä teoretiska utvärderingar som laboralorieprovningar och provhus. Ivissa fall är utvärdering i experimentbyggen lämpligt. Satsningen på detsistnämnda bör slå lillbaka jämfört med andra satsningar. Motiven är stora koslnaderjämfört med andra led i kedjan, som kan ge resultatet på elt effektivt sättgenom en etappvis genomförd utveckling. EnligtRRV saknas i rapporten en redovisning av såväl hur mycket som satsalspå experimentbyggande som hur stor del av lånen som har gott till projekt somär lönsamma eller kan förväntas bli lönsamma. Bristen päekonomisk redovisning och bedömningar av den framUda omfattningen av FoU ochexperimentbyggande inom energisektorn gör att RRV inte anser det vara möjligtatt la slällning till de överväganden och förslag som presenteras i rapporteni dessa frågor. SIBanför bl.a. följande. BFR bedömer genomgående resultaten fränexperimentbyggnadsverksamheten som mycket positiva och anser även att dennaverksamhet skall prioriteras framöver. BFR redovisar inle någol underiag försitt ställningstagande i denna fråga. SIB hänvisar till andra sludier som angesbelägga brisler i den hittillsvarande verksamheten och anser att man måstesamordna dess fortsättning sä att erfarenheterna från misslyckade satsningartas tillvara. Efnanför: I perspektiv av den stora satsning i form av resurser och sakkunniga ochmed den framätsyftande inriktning, som kännetecknar Energi 85, finner Efn detöverhuvud taget anmärkningsvärt atl effektivitetsaspekter ej uppmärksammatsnärmare. Den självkritik av genomförandet av fullskaleexperiment och däravföljande krav på bl.a. förbättrad ulvärdering, som BFR formulerar på s. 199,uppskattas dock i detta sammanhang. Posiiivatill fortsalt eller utvidgat experimentbyggande är nedanstående remissinslanser. HSBvill framhålla vikten av att man inte i ett för tidigt skede genom informationoch med ekonomiska styrmedel introducerar ny energiteknik i slor skala.Erfarenheterna av bl. a. solvärmesatsningen, tätningsvågen och minskning av venlilalionsluftflödenavisar vilka ekonomiska och miljömässiga problem fastighetsägarna kan drabbasav, om myndigheterna är alltför Prop.1984/85:120 430 optimistiska i sin tilltro till ny teknik. Inomvärmepumpområdet finns flera applikationer som innebär risker för allanläggningarna inle kommer att fungera som avsett. Alltför optimistiskadimensioneringar av l.ex. bergvärmeanläggningar kan medföra stora problem förfastighetsägarna. Det är i detta sammanhang viktigt att resurser skapas förexperimentbyggande och provningar samt grundliga utvärderingar för att få framdimensioneringsunderlag m.m. för olika anläggningstyper. Det bör, utgåendefrån sådana resultat, vara möjligl alt få en "standardiserad"egenskapsredovisning av de system som fabrikerna erbjuder. Delta skulle varatill hjälp för fastighetsägama vid systemvalet. Enligt VUhelmina kommun bör med slalliga medel fortsattsatsning ske på experimenlbyggande och utprovning. i instämmer i förslagel om enkraftfull satsning pä bl. a. experimentbyggande. i delar utredningensuppfattning att del är viktigt alt experiment- och demonstralionsverksamhetenfår fortsätta i en ordentlig omfattning. Bortsett från projekt av enklare demonstrationskaraktär,som bör finnas pä mänga plalser i landet, bör experimenten inomenergihushållningssidan fortsättningsvis kunna koncentreras till några fä projekli landet. Projekten bör därvid omfatta kvarterslösningar och studier inomplaneringsprocessen, medverkan, brukarmedverkan, ägarmedverkan,driftsprocessen m. m. Genom att begränsa antalet projekt kan man därvid kraflsamlaalla lillgängliga resurser lill nägra få ställen och därmed även tillskapaviktiga informationscentraler för energisparandel. Näringslivets byggnadsdelegation menar atl bidrag tillprototyp- och demonstrationsanläggningar (s.k. PoD-anläggningar) kan vara välmotiverade. Här gäller det teknik som är kommersielll gångbar men som p.g.a.avsaknad av drifterfarenheter kan ha svårigheter atl introduceras på marknaden.Stöd som resulterar i dessa drifterfarenheter skulle därför underlättaintroduktionen. Det är av samma skäl betydelsefullt alt fler än en anläggningerhåller dessa PoD-bidrag så atl drifterfarenheterna blir tillförlitligtverifierade. ForlF säger sig ha avsevärda erfarenheler inomenergiförsörjningsområdet och speciellt av att planera energianvändningen säatt del lotala energisystemet blir så effektivt som möjligt. Verket är berettalt undersöka om det finns lämpliga experimentprojekt inom försvarsmaktensbyggnadsbestånd där ny teknik inom nybyggnads- och ROT-projekt kan fillämpas.Erfarenhet frän sådan verksamhet kan snabbt resultera i praktiskt lillämpbaraåtgärder för effektivare energianvändning inom bebyggelse.