prop · G803207 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissa övriga förslag från försökskommunerna som gäller lantmäterifrågorkan tas upp av lantmäteriverket och planverket i anslutning det uppdragtill planverket som jag har nämnt (avsnitt 2.2). Förslagen är nämligeninte av den karaktären att ett genomförande av dem fordrar riksdagensställningslagande. Vad gäller frågor om lanlmäleriiaxan vill jag erinra om altlantmäteriverket har regeringens uppdrag att utreda under vilka förutsättningarde s.k. nylloutjämningsbidragen kan avvecklas. Regeringen bar numerariksdagens godkännande att få avveckla nylloutjämningsbidragen om del skapaserforderliga förutsättningar för detla (prop. 1984/85: 100 bil. 13, BoU 10, rskr177). Bland de kommunala framställningarna finns också ettönskemål om bättre möjligheter att genomdriva gårdssamverkan mellan fastighetsägarnai ett kvarter. Detla förslag rör sä grundläggande frågor av bl. a.civilrättslig natur alt del inte är möjligt alt låta dem omfattas av denaktuella försöksverksamheten. som jag tar upp del tidigare aviseradeförslaget till PBL avser jag alt lägga fram ett förslag till en lag omexploateringssamverkan. Lagförslaget, som har granskals av lagrådet, innebäratt det öppnas möjligheter all lösa många av problemen på delta område. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inombostadsdepartementet upprättats förslag lill 1. lag omförsöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m.m. i vissa kommuner, 2. lag om ändringi lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. Jag har tidigare (avsnitt 2.3.2) redovisat varför jaganser att lagrådels hörande i detta ärende skulle sakna betydelse. 1984/85:207 31 4.1 Förslaget till lag om försöksverksamhet med förenkladeregler om byggnadslov m. m. i vissa kommuner Försöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m. m.skall lill utgången av bedrivas enligt bestämmelserna i denna lag iHaninge, , , , , , , ,, , och kommuner. I paragrafen anges tiden för och syftet medförsöksverksamheten saml vilka kommuner som omfattas av denna. Av följandeparagrafer framgår att det endast är bestämmelserna i 6 § som har omedelbaraeffekter för de enskilda kommunmedlemmarna. I övrigt öppnar lagen en möjlighetför kommunerna att själva bestämma omfattningen av de förenklingar som de villpröva. 1 stadsplan eller byggnadsplan får meddelas bestämmelserom alt enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader på det sätt somnärmare anges i planen får uppföras, ombyggas eller i övrigt ändras utanbyggnadslov. I stadsplan eller byggnadsplan får även meddelas beslämmelser omatt schaktning, fyllning eller andra liknande åtgärder får vidtas utanbyggnadslov. Byggnadsstadgans krav på byggnadslov är enhetligt utformatför områden med stadsplan eller byggnadsplan resp. områden utan sådan plan (54§).Genom denna paragraf öppnas en möjlighet att genom bestämmelser i en stadsplaneller byggnadsplan anpassa kravet på byggnadslov till behovet i resp.planområde. Paragrafen motsvarar 8 kap. 5 § tredje stycket och 8 § förstastycket i del lill lagrådet remitterade PBL-förslaget. När detgäller byggnader kan de åtgärder som får omfattas av byggnadslovsbefrielsenavse enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader. Åtgärderna kanvara O uppförande av helt nya byggnader, O till- och påbyggnad av befintligabyggnader, O ombyggnad eller någon annan ändring av en yttre ellerinre utförande som är sä genomgripande att ändringen kan anses jämföriig medombyggnad, O sådan annan ändring av en byggnad, som berör konstruktionen av byggnadens bärande delar, eldsläder eller rökkanaler ellersom innebär all ledningar för vattenförsörjning eller avlopp samtanordningar som är förbundna med sådana ledningar installeras ellerväsentligt ändras. Bestämmelser om befrielse från kravet på byggnadslov kanockså avse det inom stadsplan under vissa förutsättningar gällande kravel påbyggnadslov för Rättelse: S. 41 under Hemställan rad 5 Står: mm.. Rättal till:mm. i vissa kommuner, 1984/85:207 32 Oomfärgning av husfasader, O utbyte av lakläckningsmalerial. Detär vid utarbetandet av planer, där byggnadslovsbefrielse införs, angeläget attplanbestämmelserna utformas så klart och tydligt att ingen tvekan behöver rådaom vilka ätgärder som skall vara fria från byggnadslov. Som jag har anfört iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.2) bör kunna lämnavärdefullt bistånd när del gäller utformningen av planbesiämmelserna. Det är juockså som skall fastställa kommunernas planförslag. I38-48 a §§ byggnadsstadgan finns en rad egenskapskrav på byggnader när delgäller placering, utformning, färg, hållfasthet, tillgänglighet, brandsäkerhet,energihushållning, hygien m. m. Dessa krav gäller i princip även sådanabyggnader som inte kräver byggnadslov. Om den byggande i osäkra fall inte villriskera ett ingripande från , kan han alllid påkalla nämndensprövning av den planerade åtgärdens tillåtlighet enligt 54 § 4 mom.byggnadsstadgan. Det är emellertid angelägel att planens bestämmelser utformasså att de i största möjliga utsträckning ger de besked som den byggandebehöver. Förevarandeparagraf öppnar också en möjlighet till byggnadslovsbefrielse när del gäller schaktning,fyllning eller annan liknande åtgärd som medför att höjdläget på en tomt elleren del av tomten ändras väsentligt. Denna möjlighet är inte, såsom de nämndabyggnadsåtgärderna, begränsad till fritidstomter och liknande utan avser allaslag av tomter. I defall byggnadslov inte kommer alt krävas, förlorar grannarna den räll som de nuhar all överklaga ett byggnadslovsbeslui (71 § byggnadsstadgan). Detla tordedock sakna störte betydelse när det gäller sådana relativt små byggnader,uppförda i enlighet med en fastställd plan, som det här är fråga om. Vidare hargrannarna möjlighet all i planärendet bevaka att såväl bestämmelsen ombyggnadslovsbefrielse som övriga planbestämmelser blir lämpligt utformade. Iövrigt gäller ju också de allmänna grannelags-rättsliga hänsynsreglerna i bl.a. 3 kap. 3 och 4 §§ jordabalken. Förbegränsade områden, som inte omfattas av stadsplan eller byggnadsplan, fårbeslutas all byggnadslov inte krävs för att 1. uppförakomplementbyggnader, 2. göra mindre lill- ochpåbyggnader, 3. göra sådana ändringar avbyggnader som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som avsevärtpåverkar byggnadernas planlösning eller yttre utseende, 4. i byggnader installera ellerändra eldstäder, rökkanaler eller anordningar för ventilation,vattenförsörjning eller avlopp, 5. uppföra eller väsentligt ändramurar, plank eller liknande anordningar, 6. uppföra eller väsentligt ändravindkraftverk, 7. inrätta fasta cisterner ellerandra fasta anordningar för hantering eller förvaring av brännbara välskor. Prop.1984/85:207 33 8. inrätta upplag, 9. utföra schaktning,fyllning eller andra liknande åtgärder. Beslutenligt första siycket får inte meddelas, om byggnadslov krävs för alttillvarata grannars intressen eller allmänna intressen. Inte heller fåråtgärder i fråga om arbetslokaler eller personalrum undantas från kravet påbyggnadslov. Beslut enligl första stycket skall för att bli gällandefastställas av . Paragrafen öppnar en möjlighet alt nyansera det generelltgällande kravet på byggnadslov inom områden utan stadsplan eller byggnadsplan,dvs. inom områden med fastställd generalplan eller avstyckningsplan eller områdensom helt saknar plan. Första och andra styckena i paragrafen motsvarar tillsill sakinnehåll 8 kap. 5S första stycket och 8§ tredje stycket (delvis) i del lilllagrådet remitterade PBL-förslaget. I förstastycket uttrycks inledningsvis den vikliga principen att besluten inte färomfatta så stora områden alt besluten fär karaktär av generella normer i ställetför förvaltningsbeslut rörande en bestämd krets av markägare. Beslut ombyggnadslovsbefrielse måste innefatta en prövning av lämpligheten av alt deifrågavarande åtgärderna vidtas ulan byggnadslovsprövning. Också deltaförhållande medför att områdena inte kan göras för stora. Medkomplementbyggnader avses sädana byggnader som ulgör ett funktionelltkomplement till en huvudbyggnad. Dit hör alltså l.ex. garage, uthus, växthus,bålhus och bastu för dem som bor i huvudbyggnaden. Dit hör också gäststugor förtillfälliga övernattningar men inte byggnader som t. ex. medför att personerkan bosätta sig på fastigheten eller som gör att ett företag kan etablera sigdär. Del ligger i sakens natur alt byggnadslovsbefrielsen inte kan gällabyggnader som kan anses som självständiga fritidshus. Det bör noteras all punkterna 2-4 avser alla slag avbyggnader, inte bara komplemenlbyggnader. Reglerna i 3 § är avsedda alt kunna tillämpas också påvissa åtgärder som omfattas av förbudet mol tätbebyggelse i 56§ 1 mom. Ijärdestycket byggnadsstadgan. Det kan l.ex. gälla tillbyggnader som har den karaktärenatt de faller under lätbebyggelseförbudet. Byggnadslovskravet upphävs genom ett särskilt beslut.Beträffande möjligheten att meddela sädana beslut gäller enligt andra stycketvissa begränsningar med hänsyn till granneintressen eller allmänna intressen, l.ex.hänsynen lill landskapsbilden eller den omgivande miljön, som kan behövabevakas. Befrielsen från kravet på byggnadslov får inte heller omfatta arbetslokalereller personalrum, eftersom del är väsentligt all yrkesinspektionen fårtillfälle alt bevaka arbetsmiljöaspekler i samband med en byggnadslovsprövningav sådana utrymmen. Beslut om befrielse från kravet på byggnadslov skallenligt tredje stycket för alt bli gällande fastställas av påförslag av kommunen. Förfarandet regleras i 4 §. Prop.1984/85:207 34 1 övrigt hänvisar jag lill vad jag har anfört ispecialmotiveringen lill 2§ om utformningen av bestämmelser av ifrågavarandeslag, om tillämpningen av reglerna i 38-48 a §§ byggnadsstadgan och omgrannarnas besvärsrätt. Vad jag där har anfört är i allt väsentligttillämpligt också på 3 §. Jag erinrar också om vad jag anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3.2) om att frihet från kravel på byggnadslov inteinnebär befrielse från de krav på tillstånd som kan gälla enligl annanlagstiftning. Det är också viktigt att den som behöver statliga lån för t. ex.en till- eller ombyggnad inte påbörjar arbetena innan beslut föreligger ilåneärendet. Kommunerna har ett stort ansvar att informera om dessa frågor. 1 fråga om beslut enligt 3§ skall tillämpas vad somföreskrivs om upprättande, anlagande, faslställelse, överklagande m.m. avgeneralplan i 10§ första stycket samt 149 och 150§§ byggnadslagen (1947:385)samt 14-I6§§, 17§ 1 mom., 3 mom. andra stycket samt 4 och 5 mom., 18§, 19§ 2mom. samt 21 och 23 §§ byggnadsstadgan (1959:612). Om ett stort antal personer skall undertättas omutställningen och om del skulle innebära större kostnad och besvär än som ärförsvarligt med hänsyn lill ändamålet med underrättelsen att sända den tillenvar av dem, får underrättelse i stället ske genom kungörelse i ortstidningenligt vad som är föreskrivet i lagen (1977:654) om kungörande i mål ochärenden hos myndighet m. m. Av kungörelsen skall framgå var det berörda områdetligger, var utställningen äger rum samt inom vilken tid, på vilket sätl ochtill vem synpunkter på förslaget skall lämnas. I kungörelsen skall även las inen erinran om innehållet i 150§ tredje stycket byggnadslagen. Om andra stycket tillämpas, behöver inte fasiighetsförteckningupprättas. Första stycket innebär att förfarandet vid anlagande m.m.av beslut enligt 3 § följer samma regler som gäller för faslställelse avgeneralplan med ett par viktiga undantag. Undertältelse om utställningen och kommunens antagandebehöver inte lämnas till statens planverk, , ,, fastighetsbildningsmyndigheten och . I denmån dessa myndigheter skulle bli berörda av ett förslag om minskad byggnadslovsplikl,får de kännedom om ärendet bl. a. genom del samråd som enligt 14 §byggnadsstadgan skall ske med och de myndigheter som kan ha ettväsentligt intresse i frågan. Enligl andra stycket behöver inte personlig undertältelseom utställningen ske till sakägarna, om del skulle innebära störte kostnad ochbesvär än vad som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med undertättelsen.I sådana fall får underrättelsen ske genom kungörelse på det sätt som föreskrivsi lagen om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Eftersom besluten enligl3 § normalt får anses vara gynnande för fastighetsägarna, torde det ofta finnasförutsättningar för att med hänsyn 1984/85: 207 35 till kostnaderna använda möjligheten till kungörande. Avsamma skäl bör även samrådsskyldigheten enligt 14 S byggnadsstadgan kunnafullgöras i enklare former, l.ex. vid ett i ortstidningarna utannonserat möte. Enligt tredje stycket behöver inte fasiighetsförteckningupprättas i de fall andra siycket tillämpas. Regleringen i tredje stycketbygger på PBL-förslaget, som i denna del innebär att fasiighetsförteckninginte behövs när områdesbestämmelser skall antas. Kan byggnadslov till en viss åtgärd inte lämnas pä grundav att den strider mot en stadsplan eller en byggnadsplan, får byggnadslov förtillfällig åtgärd lämnas, om sökanden begär det. I ett sådant byggnadslov färmedges att en byggnad uppförs, byggs om eller i övrigt ändras och att enbyggnads eller en byggnadsdels användning ändras. Lovet skall lämnas för högsttio är. I ärenden om byggnadslov enligt första stycket skall - medde begränsningar som följer av denna lag - 55-59S§ byggnadsstadgan (1959:612)tillämpas. 1 fråga om överklagande av beslut om sådant lov skall 71 Sbyggnadsstadgan tillämpas. Omrättelse behöver ske på grund av att det som har medgivits i ett byggnadslovenligt första siycket inte undanröjs eller upphör vid utgången av den tid som bestämlsför lovet, tillämpas lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m. m. Enligl 56 § 2 mom. andra siycket byggnadsstadgan färbyggnadsnämnden meddela lov för uppförande av en tillfällig byggnad, även omföretaget strider mol fastställd generalplan, stadsplan, byggnadsplan, avstyckningsplan,utomplansbestämmelser eller förbuden att inom stadsplan bygga pä kvarlersmarksom inte blivit lomlindeiad eller på kvartersmark där fräga väckts om ändringav tomlindelning. En förutsättning för detla är att byggnadsåtgärden inteavsevärt motverkar planens eller bestämmelsernas syfte. Beslutet får avse rättatt låta byggnaden stå kvar i högst tre är. kan förlänga dennatid med i sänder. När det gäller uppförande av nya byggnader, till- ellerpåbyggnad, ombyggnad eller inredande av en byggnad helt eller delvis till ettväsentligen annat ändamål kan ge dispens från bestämmelser ifastställd generalplan, stadsplan, byggnadsplan, avstyckningsplan, tomlindelningeller utomplansbestämmelser saml från del allmänna lätbebyggelseförbudet ochvissa andra nybyggnadsförbud. Detsamma gäller med vissa undanlag alla andraförändringar av en byggnad som innebär att den kommer att strida mot enfastställd plan eller utomplansbestämmelser saml alla förändringar av enbyggnad som redan strider mol en sådan plan, en avstyckningsplan eller utomplansbestämmelser.En dispens av detta slag kan enligt praxis tidsbegränsas, varvid ocksåbyggnadslovet anses upphöra alt gälla när dispensen löper ul. Länsstyrelsernahar i allmänhet delegerat sin dispensbefogenhet till byggnadsnämnderna enligt67 § byggnadsstadgan. Prop.1984/85:207 36 Enligt den nu föreslagna 5 första stycket, som motsvarar 8kap. 12 § första siycket i del till lagrådet remitterade PBL-förslaget, blirdet möjligt för att ulan dispens bevilja byggnadslov under visslid, högst , för uppförande, ombyggnad och andra ändringar av en byggnadoch för ändrad användning av en byggnad eller en del av en byggnad i strid moten stadsplan eller byggnadsplan. I andra stycket förklaras att bestämmelserna omförfarandet m.m. i byggnadslovsärenden i 55-59§S byggnadsstadgan skalltillämpas i ärenden enligt första stycket. Härvid gäller dock de begränsningarsom följer av denna lag. Dit hör bl. a. de frän 55 S 1 mom. byggnadsstadganavvikande bestämmelser som meddelas i 7§ i lagen. Dit hör även att avvikelsemed slöd av denna lag kan göras från kravet i 56§ I mom. första stycketbyggnadsstadgan att byggnadslov inte får beviljas i strid mot byggnadslagenseller byggnadsstadgans regler. Det är givet att ett byggnadslov för en tillfällig åtgärdinte kan meddelas annat än på uttrycklig begäran av sökanden. Del får inteheller finnas andra hinder mol lov än just planbesiämmelserna. Vid dispens från en stadsplan eller byggnadsplan krävs delenligt 67 § 3 mom. byggnadsstadgan att grannarna skall få tillfälle att yttrasig över dispensansökningen, om dispensen kan inverka på deras rätt. Denna bestämmelseblir inte tillämplig på de tillfälliga byggnadsloven. A andra sidan gäller dockbeträffande ärenden om sådana lov förvaltningslagens allmänna regel om att ettärende inte får avgöras utan alt parterna underrättats och beretts tillfälleatt yttra sig(15§). I den mån ett byggnadslov angår en granne är denne enliglförvaltningslagen part och har besvärsrält (11 §). 1 de flesta fall tordeplanavvikelsen angå de närmaste grannarna. Det är givet att stor hänsyn skalltas till grannarnas intresse av att deras omgivning inte genom tillfälligaåtgärder fär en annan karaktär än vad de med hänsyn till planen haft anledningall räkna med. Förevarande paragraf är utformad så att den gerbyggnadsnämnden möjlighet alt i vissa fall meddela byggnadslov för tillfälligaåtgärder. Den ger däremot inte någon rätt för fastighetsägaren all kräva ettsådant lov. hans begäran, gäller fullföljdsförbudel i 71 § Imom. andra siycket byggnadsstadgan. När den i byggnadslovet bestämda tiden har gått ul, skall naturiigtvisdel utförda las bort eller den medgivna användningen upphöra. Omfaslighets-ägaren inte rättar sig efter detta, kan framtvingarättelse genom att uifärda föreläggande enligt 16 § påföljdslagen och vid behoväven begära handräckning enligl 13 § samma lag. En bestämmelse som medgersådana ingripanden har tagits in i tredje stycket av den föreslagna 5§. Prop.1984/85:207 37 Bestämmelserna i 54§ 2 mom. första stycket 6byggnadsstadgan (1959:612) om undantag från kravel på byggnadslov i fråga omuthus och andra liknande fristående byggnader gäller ulan någon begränsning medhänsyn till byggnadernas avsedda användning. Sådana murar, plank, skärmtak och byggnader som avses i 54§2 mom. första stycket 4-6 byggnadsstadgan får utan byggnadslov placeras närmaretomtgränsen än , om berörda grannar medger det. i en fastställdgeneralplan, stadsplan, byggnadsplan eller i utomplansbestämmelser altbyggnader skall placeras pä ett visst minsta avstånd frän gränsen, krävs dockbyggnadslov om en byggnad skall uppföras närmare gränsen än vad som medges iplanen eller bestämmelserna. Enligt 54 § 2 mom. 4-6 byggnadsstadgan krävs intebyggnadslov för vissa åtgärder i anslutning till en- och tvåbosladshus. Detgäller O anordnande av en skyddad uleplats med hjälp av en mur eller ett planksom uppförs i anslutning lill bostadsbyggnaden, under förutsättning att mureneller planket placeras minst 4,5 m från tomtgränsen, inte är högre än moch inte sträcker sig mer än 3 m från byggnaden, O anordnande av ett skärmtak ianslutning till bostadsbyggnaden över en uteplats, altan, balkong eller entré,under förutsättning att takel inte är störte än 12 m och inte sträcker signärmare tomtgränsen än 4,5 m, O uppförande av högst två uthus eller andraliknande frislående byggnader, som inte är avsedda som bostad, i omedelbarnärhet av bostadsbyggnaden, under förutsättning att husens sammanlagdabyggnadsarea inte är större än 10 m, att laknockshöjden inte överstiger 3 m ochatt byggnaderna placeras minst 4,5 m från tomtgränsen eller på det minstaavstånd från denna som kan vara föreskrivet i fastställd generalplan,stadsplan, byggnadsplan eller utomplansbestämmelser. Förevarande paragraf innebären anpassning av dessa regler i byggnadsstadgan till 8 kap. 4 § 4-6 i det tilllagrådet remitterade PBL-förslaget. Den skiljer sig dock på ett par punkterfrån delta. När del gäller rätten all uppföra mindre komplemenlbyggnader harsålunda begränsningen lill uthus som inte är avsedda som bostad lagils bort.Inget hindrar alltså all byggnaderna uppförs som t. ex. gäslslugor förtillfälliga övernattningar. Paragrafeninnebär vidare all byggnadslovsfriheten utvidgas även till de fall då murar,plank, skärmtak och uthus av angivet slag placeras närmare tomtgränsen än 4,5 m,under förutsättning all ägaren av grannfaslighelen godkänner åtgärderna. Ellsådant godkännande behöver inte vara skriftligt. Det ligger dock givetvis iden byggandes intresse att skaffa sig ell bevis om grannens godkännande. Omgrannen vägrar att lämna medgivande, krävs byggnadslov i vanlig ordning. Om del i en fastställd generalplan, stadsplan, byggnadsplaneller i utomplansbestämmelser föreskrivs alt byggnader skall förläggas på ettminsta avstånd från tomtgränsen, skall en sådan bestämmelse som hittillsiakttas också i försökskommunerna. Prop.1984/85:207 38 Enligt 75 § sista stycket byggnadsstadgan skallbestämmelserna i 38 §, 39 § första stycket första punkten och 40-48 §§byggnadsstadgan i skälig omfattning tillämpas på byggnadsåtgärder av det slagsom avhandlas i förevarande paragraf Bestämmelserna i 43 § 1 mom.byggnadsstadgan innebär bl. a. alt hus som ligger i tomtgräns måste varaförsett med brandmur, om en byggnad på granntomlen får uppföras närmaregränsen än 9 m. kan dock, när det gäller byggnadslovsprövningav hus av den begränsade storlek som det är fråga om här, medge befrielse frändelta krav, om grannarna är ense om del och byggnaderna i övrigt anordnas pä ellmed hänsyn lill brandfaran betryggande sätt. Denna bestämmelse bör tjäna somutgångspunkt också för bedömningen av vad som är skäligt alt kräva i fråga ombrandsäkerhet när del gäller de komplementbyggnader och anordningar som avsesi den nu föreslagna 6 §. I övrigt vill jag erinra om byggnadsnämndensskyldighet all ge råd och upplysningar. Den byggande har enligl 54 § 4 mom.byggnadsstadgan också räll att påkalla prövning vid i. ex.osäkerhet i brandsäkerhetsfrågan. 1 stället för vad som föreskrivs i 55 § 1 mom. andra ochtredje styckena byggnadsstadgan (1959: 612) skall gälla all den som ansöker ombyggnadslov skall lämna in de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigtsom behövs för prövningen. I 55 § 1 mom. byggnadsstadgan föreskrivs det bl. a. altbyggnadslovsansökningar i vissa fall skall vara åtföljda av en situationsplan samlritningar rörande företaget med den beskrivning som behövs. Inom områden därbyggnadsnämnden tillhandahåller nybyggnadskartor skall situationsplanen varagrundad på en sådan karta. Skyldighet för att tillhandahålla nybyggnadskariaföreligger enligl 2 § byggnadsstadgan inom områden med stadsplan. tillhandahälla sådana kartor där det lämpligen kan ske. När det gäller arbeten av mindre omfattning, fårbyggnadsnämnden enligl 55 § 3 mom. byggnadsstadgan medge befrielse frånskyldigheten alt ge in situationsplan, ritningar och beskrivningar. Vanligtvis torde del i del enskilda byggnadslovsärendelinte fallas något formellt beslut om befrielse från skyldigheten all ge invissa handlingar. I stället torde del gå till så all nämnden lar upp enbyggnadslovsansökan till slutlig behandling ulan all vissa handlingar har gettsin. Bakom ett sådant handlande ligger ofta av nämnden antagna riktlinjer förvilka handlingar som dess tjänstemän skall kräva vid sin granskning av olikatyper av byggnadslovsansökningar. Sådana riktlinjer är naturiigtvis av stortvärde för den som skall ansöka om lov. Förevarande paragraf innebär alt fårstörte möjligheter alt allt efter den byggnadslovskrävande åtgärdens artbestämma all Prop.1984/85:207 39 vissa handlingar, l.ex. nybyggnadskarta, kan undvaras.Till skillnad från 55 § byggnadsstadgan anges i 7§ uttryckligen att sökandeninte är skyldig att ge in mer handlingar än vad som är nödvändigt förprövningen av hans ansökan. Förslaget innebär en anpassning till 8 kap. 28 §första stycket i det till lagrådet remitterade PBL-förslaget. I fråga omansökningar som avser ny- och tillbyggnader krävs det enligt min mening i regelen situationsplan över tomten. Planen bör normalt vara grundad pä en nybyggnadskaria.Detla är viktigt för att bl.