prop · G803198 · 1984-12-31 00:00:00 — omNordiska ministerrådets allmanna budget för , m. m.; Regeringenföreslår all anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås all Nordiska ministerrådets allmänna budget för godkännsoch att medel anvisas för andel av kostnaderna för den verksamhet somfinansieras över denna budget. Vidare föreslås alt regeringen bemyndigas medgeatt vissa åtaganden görs av Nordiska industrifonden. Nordiska ministerrådetsallmänna budget omfattar infe det nordiska kultursamarbetet. För detla finns ensärskild budget. I 1984/85. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , ,, , , , , R. , , Proposition om Nordiska ministerrådets allmänna budget förår 1986, m.m. 1984/85:100 (bil. 5, s. 27) har regeringenföreslagit att. i avvaktan på särskild proposition i ämnet, till N Nordiska ministerrådei inrättades genom enrevision av den är 1962 ingångna samarbeisöverenskommelsen mellan de nordiskaländerna (Helsingfors-avtalel). ingicks ell avtal mellan denordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådets sekretariat i Oslo.Upprättandet av ministerrådssekrelariatet godkändes för del (prop. 1973:121, UU 13, rskr 245). Verksamheten vidsekretariatet inleddes . I samband med upprättandet av sekretariatet skapades enbudget för den de! av ministerrådets verksamhet som administreras avsekretariatet. Nordiska ministerrådets allmänna budget, omfattarinte det nordiska kultursamarbetet, för vilket i sammansättningenkullur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Denomfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i somfinansieras över de nordiska ländernas bislåndsbudgetar och inte heller medeltill Nordiska investeringsbanken. omfattar Nordiska ministerrådets allmännabudget ett kalenderår. Medel för verksamheten anvisades (prop. 1983/84:185, UU 19, rskr 319). På initiativ av tillämpas sedan 1983 års budgeibehandlingen ny ordning för behandlingen av den allmänna budgeten. Prop.1984/85:198 3 ordning, som i huvudsak gäller även för kulturbudget, har önskemålet lillgodosells alt bereda förbättrade möjligheter alt delta i budgetarbetet och att ge rådetsmedlemmar tillfälle alt debattera budgeten under Nordiska rådels session.Härigenom uppnås också syftet alt ge de nordiska samarbetsaktiviteterna enbättre parlamentarisk förankring och att göra den nordiska budgetbehandlingenmer lik den nationella. Enligl reglementet för Nordiska ministerrådets budgetar(den allmänna budgeten och kulturbudgeten), beslutat av Nordiska ministerrådeti , fastställer budgeten under förbehållav de nationella parlamentens godkännande. Den budgelprocedur som sålunda tillämpas innebär attförslag inte kan föreläggas inom den lid under vilkenanslagspropositioner normall ska lämnas. Motsvarande gäller för Nordiskaministerrådels kulturbudget. 1 del följande redogör jag närmare för Nordiskaministerrådels allmänna budget för och vissa frågor i anslutninghärtill. Chefen för kommer senare dennadag att anmäla frågan om Nordiska ministerrådets kuliurbudget för . En utförlig redogörelse för det nordiska arbetet harlämnats i den berättelse rörande det nordiska samarbetet som har överlämnat lill (dokument C1/1985 i det nordiska trycket). En sammanfattning av fackkapitlen i dennaredogörelse bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I. En översikt över Nordiska ministerrådets budget för år1986 bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2. 2 Föredraganden 2.1 Allmänt I rådande slatsfinansiella läge i de nordiska länderna hardet varit nödvändigt att göra besparingar i de nationella statsutgifterna.Detta påverkar även del nordiska samarbetet. En gemensam uppfattning äremellertid att del finns skäl all betrakta den nordiska budgelbehandlingen påannat sätl än den nationella. Genom alt söka gemensamma lösningar i stället föralt lägga ner resurser i vaije enskilt land för att lösa likartade problem, kanen samhällsekonomisk nytta uppnås genom del nordiska samarbetet. Möjligheternaatt åstadkomma nationella besparingar genom nordiska samarbels-lösningar bördärför tas tillvara. På många områden är de nordiska länderna hänvisade lillatt samarbeta för att kunna hålla jämna steg med de störte industriländerna. Denordiska länderna är vart och ett för litet för att salsa på 1. ex. forskareoch teknisk utrustning på starkt specialiserade delar av sådana vikliga områdensom Prop.1984/85:198 4 energiforskning och datateknologi. Den arbetsfördelningsom åstadkommits och de gemensamma satsningar som gjorts i det nordiska lörsknings-ochutvecklingssamarbetet bör föras vidare och fördjupas. Ett aktuellt exempel ärden nordiska handlingsplanen för datateknologiskl samarbete som antogs vidNordiska rådets session . Dominerande i det nordiska samarbetet är f. n. frågor somrör det ekonomiska läget och sysselsättningen. Delta är naturligt i ett lägedär man i de enskilda länderna arbetar med att få till stånd en förbättradindustriell tillväxt och ökad sysselsättning. Genom samnordiska insatser kanman komplettera de nationella åtgärderna och nå dessa mål. Nordiska ministerrådei (finansministrarna) lade tillNordiska Rådets session fram en långsiktig handlingsplan för ekonomiskutveckling och full sysselsättning. Handlingsplanen är ett uttryck för en höjdambitionsnivå i det nordiska samarbetet. Del utökade samarbetet omfattarinsatser som skall bidra till den strukturella omvandlingen i de nordiskaländernas ekonomi och näringsliv. Härmed menas åtgiirder för alt åstadkomma enmer rationell resursanvändning, öka den nordiska ekonomiska integrationenmellan länderna och understödja den nationella ekonomiska politiken.Handlingsplanen innehåller många konkreta förslag till samordnade ochförstärkta nordiska insatser. Som exempel kan nämnas: - investeringar ivägar och järnvägar för att förbättra gods- och persontransporterna mellan ochgenom de nordiska länderna. - utbyggnad molett sammanhängande nordiskt elsystem. - införandel aven ny utläningsordning för nordiska investeringsprojekt (UNI) knuten tillNordiska investeringsbanken, - avskaffande avhandelshinder mellan de nordiska länderna, - samarbete på exporifrämjandeområdet,bl. a. ökade anslag lill Nordiska projeklexportfonden, - induslripolitiskasamarbetet, bl. a, ökade anslag till teknisk forskning och utveckling, - regionalpoliiisklsamarbetet särskilt på och i Väsinorden, bl. a. upprättande av ensärskild utvecklingsfond för Västnorden, - marknadsföringskampanjför främjande av turismen i , - arbetsmarknads-och utbildningssmarbeie bl. a. i form av åtgärder mol ungdoms- ochlångtidsarbetslösheten och - intensifierat nordiskisamarbete på den ekonomiska politikens område och i internationella ekonomiskafora. De förslag som lagts fram i handlingsplanen harkostnadsberäknats lill ca för perioden 1986- 1990,varav ca 2,5 miljarder avser investeringar i vägar och järnvägar somfinansieras på nationell basis. Av betydelse för det nordiska samarbetet är FöreningenNordens verksamhet och de nordiska kontakter som äger rum inom ramen för andrafolkrörelser. Härigenom stärks medborgarnas känsla av nordisk samhörighet. Prop.1984/85:198 5 2.2 Översyn av formerna för det nordiska samarbetet m.m. Samarbetet i och mellan och har fungerat i sin nuvarande form i över tio är. Då samarbetetgenomgått en snabb och omfattande förändring har behovet attutvärdera och att se över samarbetets organisation och funktion ökat. Mot dennabakgrund tillsatte de nordiska ländernas statsministrar och Nordiska rådetspresidium en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra dennaöversyn. Vid Nordiska rådels session diskuieradsparlamentarikerrapporten (NU 1983:9) "Arbeidsformerne i nordisk samarbeid". Huvudpunkterna i rapporten innefattade förslag lill förstärkning avNordiska rådets presidium och de nordiska samarbetsministrarnas ställning samlen gemensam budget. Rådet antog en rekommendation som uppmanade att lägga fram de förslag inom ministerrådels verksamhetsområdesom kommitténs rapport ger anledning till. En av Nordiska ministertådettillsall utredningsman överlämnade sitt förslag i rapporten(NU 1984:7) '"En budget - ett sekretariat?". I rapporten föreslås ensammanläggning av de två ministerrådssekretariaten i och och detvå nordiska budgetarna. Dessa förslag har diskuterats medNordiska rådets presidium. Nordiska ministertådet lämnade lill Nordiska rådetssession ett särskilt ministerrådsförslag i dessa frågor. F.n. arbetar en av tillsatt organisalionsgruppmed de olika frågor som uppkommer vid sammanläggningen av minisier-rådssekretarialenoch budgetarna. Arbetet skall vara avslutat . Sammanläggningenav ministerrådssekretariaten kommer att genomföras . Det nyasekretariatet kommer att förläggas lill , där lokaler redan haranskaffats. budgetar sammanförs till en budget fr. o, . Till de organisatoriska förändringarna hör ocksåflyttningen av Nordiska industrifonden från till . Genomförandet av de förändringar i den nordiska samarbetsorganisa-lionensom här skisserats bör enligl min mening medföra att den bättre kan svara uppmot de krav som den ökade ambitionen i det nordiska samarbetet nu ställer. En förändring i de organisatoriska formerna för detnordiska samarbetet kräver vissa justeringar i de nordiska samarbetsavtalen.Förslag om detta kommer senare alt föreläggas . Jag vill i detla sammanhang också nämna alt regeringen harnyligen ratificerat en överenskommelse om ändring av avtalet om Nordiska ministertädetssekretariat och deras rättsliga ställning och dess tilläggsprotokoll (prop,1972:122). Innebörden härav är att man genomfört principen om tidsbegränsadanställning för all personal vid minislerrådssekrelariaten i -Prop.1984/85:198 6 syfte att tillgodose önskemålet om en allsidig nationellbemanning. I sammanhanget har ministerrådet uttalat att tjänstgöring vid ettnordiskt sekretariat i relevanta sammanhang bör ses som en särskildkvalifikation, som bör las lill vara när vederbörande återvänder hem. 2.3 Nordiska ministerrådets allmänna budget för Nordiska ministerrådets allmänna budget omfattar kostnaderför 15 nordiska institutioner och ca 230 särskilda projekt. Nya samarbelsområdenhar tillkommit successivt. Budgetens omslutning uppgår till närmare 212,2 milj.norska kronor för . Det nordiska samarbetet består i stor utsträckning av altnordiskt samordna nationella aktiviteter som alla länderna har intresse av.Den nordiska budgeten skall ses som ett viktigt instrument för att gemensamtutföra för de nordiska länderna angelägna arbetsuppgifter. Syftet med den nordiska budgeten är inte alt tolalfinansieradet nordiska samarbetet. De egentliga resurserna för det nordiska samarbetet ärmångdubbelt större, eftersom många projekt finansieras även med nationellaanslag. Jag ser de gemensamma nordiska medlen som eti sätl att initiera ochhålla samman nordiska samarbetsprojekl. En betydande del av finansieringen börske genom att nationella myndigheter tillskjuter egna medel. Beredvillighetenall anslå sådana nationella medel blir då ett slags test pä all den nordiskaprioriteringen överenstämmer med nationella prioriteringar och att projektenverkligen är relaterade till de faktiska behoven. För svensk del bör detta ocksåske genom alt avräkning i vissa fall sker pä nationella anslag. Mot bakgrund av bl. a. den behandling av budgeten somskett i enlighet med den gällande budgelproceduren har Nordiska ministerrådetden enats om en budget för på 272,6 milj. norska kronor. Detlaär en ökning i förhållande med ca 60.4 milj. norska kronor, ellermed . Den reala ökningen är . Av utgifterna avses en del täckas genom inkomster . Dessa inkomster består av räntor ochavgifter som de anställda vid ministerrådets sekretariat har atterlägga i stället för inkomstskatt i . Nordiska ministerrådels totalaintäkter beräknas till ca 8,4 milj. norska kronor. Återstoden ca 264,2 milj.norska kronor finansieras genom bidrag från de nordiska länderna. Jag skall nu redogöra för de allmänna prioriteringar somgjorts vid fastställandet av budget och utgifternas fördelning påvissa verksamhetsområden (en mer detaljerad redovisning härav ges i bilaga 2). Del nordiska samarbetet bedrivs på en mycket bred front. 1984/85:198 7 len i de nordiska länderna har gjort attsysselsättningsfrågor och möjliga ätgärder på det arbelsmarknadspolitiska ochdet ekonomiskpolitiska området blivit alltmer centrala. Delta medför behov avsatsningar över större område för att samarbetets fördelar skall kunnautnyttjas. Bland de nya satsningarna i budgeten märks de åtgärder somingår i handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning ochför vilka jag redogjort. Sammanlagt beriiknas för detta ändamål 38.1milj. norska kronor, varav 16,2 milj. anslås ftir industriellt forsknings- ochutvecklingssamarbete. De största satsningarna i övrigt avser en ökning avNordiska industrifondens budget, turistfrågor, arbetsmarknadsåtgärder och regionalpoliiiskaåtgiirder. För genomförandet av den dataieknologiska handlingsplanenberäknas 27.7 milj. norska kronor. Handlingsplanen förutsätter härutöver att näringsliveti de nordiska länderna bidrar med ett belopp som motsvarar de statligasatsningarna. Omfattningen av insatserna blir således beroende på näringslivelsberedvillighet att medverka. I övrigt innehåller budgeten realt ökade anslag främsttill jord- och skogsbrukssektorn för genomförandet av del nyahandlingsprogrammet på detta område. har vid fastställandet av denslutliga budgeten beaktat de förslag om ökningar av anslagen försocialpolitiska-, jämställdhets- och samfiirdselfrågor som framkom underNordiska rådets session. Ett engångsbelopp på 5 milj. norska kronor har beräknatsför kostnader som uppkommer med anledning av sammanliiggningen avministerrådssekretariaten och flyttningen av Nordiska industrifonden. De medel i budgeten som upptagits för administration ochliknande utgifter avser främst kostnaderna för Nordiska ministerrådetssekretariat i . Dessa kostnader beriiknas till närmare 27.3 milj. norska kronoroch avser i huvudsak personalkostnader m. m. Antalet fasta tjänster vid sekretariatetuppgår till 53. En stor del av anslagen finansierar gemensamma nordiskainstitutioner. Antalet sådana institutioner uppgår f, n. till 15, De störstaanslagen beräknas för Nordiska industrifonden (45,0 milj. norska kronor).Nordiska projeklexportfonden (10,0 milj. norska kronor). Nordiskahälsovårdshögskolan (9.8 milj, norska kronor) och Nordiska inslitutcl för odonlologiskmaterialprovning (8.9 milj. norska kronor). Beträffande Nordiska industrifonden innebär tidigarebeslutad budget ett bemyndigande för fonden alt ingå förpliktelser utövertillgängliga medel för innevarande budgetår. krävs sådantbemyndigande upp till ett belopp av 21.6 milj. svenska kronor och förär 1988upp lill eU belopp av 14.4 milj. svenska kronor. Övriga anslag avser i huvudsak olika projekt. Medlen äravsedda för såviil pågående projekt som nya projekt . Anslagenfördelas f n. på ca 230 särskilda projekt inom de olika verksamhetsområden som Prop.1984/85:198 8 De största anslagen beräknas förverksamhetsområdena regionalpolitik (totalt 13,3 milj. norska kronor), energi(totalt 8,9 milj. norska kronor), miljövård (7,7 milj. norska kronor) ocharbetsmarknad (6,9 milj. norska kronor). Jag tillstyrker för egen del Nordiska ministerrådetsförslag lill allmän budget för . Jag föreslår att regeringenunderställer förslaget för godkännande. 2.3.3 andel av budgeten Ländernas bidrag lill Nordiska ministerrådets budgetarberäknas enligl en särskild fördelningsnyckel. Nordiska ministerrådei(samarbetsministrarna) fastställde regler för beräkningav fördelningsnyckeln. Reglerna innebär att fördelningsnyckeln fastställs somresp. lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten (BNI) tillfaktorpris. Som bas skall användas kända värden från de två senaste åren.Fördel används preliminära värden. Fördelningsnyckeln fastställsför i sänder. gäller följande fördelningsnyckel: Danmark19,, 18,, 0,, 21,och 39,. Sverigesandel av budgeten beräknades enligt denna fördelningsnyckel till totalt83872000 svenska kronor. har följande fördelningsnyckel fastställts:Danmark 21,, , 0,, 21,och 37,2%.Sveriges andel av budgeten har således minskat något jämfört med föregående år.Sveriges andel av de nationella bidragen till budgeten för föreslåsdärmed enligt fördelningsnyckeln beräknad till vilketmotsvarar ungefär lika myckel i svenska kronor. Detta innebär en ökning med14410400 svenska kronor i förhållande . Medlen bör anvisas över statsbudgeten för budgetåret1985/86. Eftersom Nordiska ministerrådets budget avser , svenska bidraget delvis komma att behöva betalas ut efter det svenskabudgetårets utgång. För Nordiska industrifondens bemyndigande att ingåförpliktelser för och är 1988 utöver tillgängliga medel beräknar jagatt skall svara för samma andel därav som för den svenska andelen avNordiska ministerrådels allmänna budget, dvs. 37,av de aktuella beloppen somär 21,6 resp. 14,4 milj. svenska kronor. Detla motsvarar bemyndiganden på ca8,0 milj. svenska kronor för och ca 5,4 milj. svenska kronor förär1988. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår all 1. för Sverigesdel godkänna Nordiska ministerrådets förslag lill allmän budget för , 2. lill allmänna budget för /86 under tredje huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av , 3. bemyndigaregeringen all medge alt stöd lämnas av Nordiska industrifonden vilket inräknatlöpande beslut för del innebär åtaganden om högst underår 1987 och högst . Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar all genom proposition föreslå all anta de förslag somföredraganden har lagt fram. ti /85:198. Prop.1984/85:198 10 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1984inom Nordiska ministerrådets verksamhetsområde I det följande återges sammanfattningar av fackkapiilen iden berättelse rörande del nordiska samarbetet som Nordiska minislerrädei idecember 1984 överiämnade till (dokument C 1/1985). De nordiske justitsministre ul"holdi sammen med socialministreneen konference i den 16.-17, februar 1984. Justitsministrene modtes pä nyden 19.-20. juni i og igen den 14, i , Embedsmandskomiteenfor lovgivningssporgsmäl al"holdt mode i den 3. og mdtesigen uformeli i tilknytning til model den 14. i . Denordiske relschefer al"holdl mode den 3. i . Endelighar juridisk udvalg ogjustiisminislrene afholdl fa;llesmt»de den 14. november1984 i . Udover disse m0der har lovgivningssamarbejdet fundel stedi forbindel-se med dr0ftelserne mellem de nordiske lande om påta:nkte lovgivningsini-lialiver.Endvidere föregår der et Intensivt samarbejde mellem de representanter for denordiske justitsminislerier m.v.. som dellager i drtftel-serne i de forskelligeinternationale organer. I almindelighed er det muligt for de nordiske lande herat indtage en ficlles holdning, ofte med baggrund i en ensartet nordisk lovgivningeller i nordiske dryftelser pä det pägaeldende sagsområde. I fagkapitlet om det nordiske lovgifningssamarbejde er emnernelör samarbejdet inddell i 10 hovedrubrikker efter nogenlunde de samme ret-ningslinier,som er anvendt ved inddelingen i tidligere årsberetninger. De enkelte emner er f0lgende: - Aftaleret, k0belovgivningog forbrugerbeskyiielse Nogle enkelte emneomräder for det nordiske samarbejde skalher frem-hatves. På familierettens område har a;gtefa;llers og samboendes formue-forholdvaeret dröftet på to m0der i 1984. Prop.1984/85:198 11 har i denne omgång sa;rlig va;rel del svenske lovudkasl, ogdel ser ud til, at man nu kan nå frem til en h0jere grad af ensarlelhed end tidligerepå flere vigtige punkter, navnlig når det ga:lder den efterlevende a;gtefa;llesstilling. Endvidere har sp0rgsmålet om kunstig befruglning va;ret gensland for dr0flelseri nordisk regie på baggrund af et svensk lovforslag herom. Der er her enighed mellemde nordiske lande om al fortsittie udvekslingen af oplysninger om påta;nkteeller ivaerksatie initiativer på delte vigtige område. Det nordiske samarbejde omkring beka;mpelsen afnarkotikakriminaliteten har va;ret gensland for dr0ftelser i 1984. Således vardelte samarbejde et aktuell sp0rgsmål ved justits- og socialminisierm0det i februar1984 og igen ved justitsministermödet i Laugarvaln i . Efter alNordisk Råd i 1984 vedlog en rekommendation om sp0rgsmålet, vil Ministerrådetnu fremla;gge el forslag til en handlingsplan mod narkotika. Det nordiske samarbejde omkring dataspörgsmäl er i de senesteär foregået med en siigende intensitet. På baggrund af handlingsplanpå delte område, hvori bl. a. lovgivningssamarbejdet er oppriori-lerel, har navnligsp0rgsmålet omkring dalakriminalilet vasret genstand for dr0flelser. Sp0rgsmåleier således diskuterel ved el nordisk m0de , ligesom det ergenstand for udregningsarbejder i de enkelte lande. Der er planlagt yderligere samarbejdei nordisk regie vedr0rende delte sp0rgsmål. Nordisk Råd opfordrede i 1984 til al fremskyndeuiarbej-delsen af nye k0belove. Den arbejdsgruppe, der i 1980 blev nedsat for na;rmereat undersöge og overveje disse spörgsmål, har afsluttet sitt ar-bejde i slutningenaf . indeholder forslag til en modernisering af k0belovgivningen,således at den ga:ldende relsenhed inden for på dette område i del va;senlligebevares. ;nkningen vil nu bli sendl på höring. (konsumentministrarna) fastställdei eU nytt nordiski samarbeisprogram på det konsumenlpoliliska området.Programmet tar bl. a. sin utgångspunkt i de ekonomiska svårigheter som hardrabbat också de nordiska länderna under slutet av 70-lalei och början av 80-talel,i den teknologiska utvecklingens påverkan på enskilda konsumenter saml i deninternationalisering som alltmer präglar flödet av varor, tjänster och information.Programmet syftar lill en effektivare konsumentpolitik, bättreresursutnyttjande saml undanröjande av handelshinder, bl. a. för att undvikafördyringar för konsumenterna. har första fasen i ett utvecklingsarbete på delhushållsekonomiska området avslutats. Ett projektprogram har lagts fram för1985 och Prop.1984/85: 198 12 preliminära planer för verksamheten nordiskt ochnationellt har presenierals. På varudistribulionsomrädel har ett projekt om for- ochnackdelar frän konsumentsynpunkt med användande av datateknik i dagligvaruhandelnslutförts, ett projekt om olika former för konsumentinflytande pä varuförsörjningenhar vidareförts medan ell projekt om discounl-butikers lör- och nackdelar urkonsumentsynpunkt har startats. Konsumentrådgivningens effekier pä enskilda konsumenterhar undersökts och ett forskningsseminarium om konsumeniinflytande har förberetts. Gemensamma nordiska varuprovningar har under aret gjortsbeträffande kolfilterfläklar och lextilreflexer. Insatser for all utveckla metoderför provningar har gjorts för ett antal produkter, inie minst med inriktning päproduktsäkerhet. Arbetet har skett i nära samarbete med NORDTEST. Enprobleminventering avseende förvaring och lagring av livsmedel har genomförts, Pä produktinformationsområdet har buller frånhushållsapparater, spar-program för tväiimaskiner, möbelmärkning, märkning av flytvästaroch konsumentinformation om begagnade bilar uppmärksammats, forprojekt omkonsumentinformation i databaser har genomförts. Samarbetet kring konsumentproblem och -möjligheter isamband med införandel av ny informationsteknologi har koncentreratstill bl. a. konsumentupplysning i närradio, lokal-TV och texi-TV saml lagstiftningrörande kabelnäten. På utbildningssidan har arbetet inriktats pä förskolan, pähögskoleutbildningen av socialarbetare, på vidareutbildningen av konsumenimedarbeiareoch på inslagen av konsumentfrågor i universitetsutbildningen. De nationella konsumeniorganensroll beträffande produktion av utbildningsmaterial har utvärderats. Omfattande studier av dels konsumentproblem förknippademed garantier, dels avtalsvillkor och praxis på sällskapsrcseomrädei haravslutats, liksom en undersökning av behovet av lagregler m. m, vid lillbakakallandeav farliga varor och en kartläggning av postförsäljningsklubbars verksamhet.