prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Ålgärder av detta slagvidtas av kriminalvårdsmyndighelerna och av organ inom socialvårds-,arbetsmarknads- och utbildningsområdena. Utvecklingsarbete som ärdirekt målinriktat mot problem som rör åtgärder mol brott. Samhället satsar storabelopp på åtgärder mot brott. Det är dock inte möjligt alt presentera enfullständig beräkning av kostnaderna för åtgärder av detla slag. Förutom inomjustitiedepartementets område satsas slora resurser inom annan statlig verksamhet som, åtminstone delvis,har lill syfte att förebygga och bekämpa brotl. Även kommuner, landsting ochnäringsliv lägger ut avsevärda belopp för ändamålet. Koslnaderna för ålgärdermot brott inom rättsväsendet, dvs. i första hand inom polis- ochåklagarväsendet, de allmänna domstolarna och kriminalvården, har emellertidkunnat beräknas. De har fördelals på detidigare berörda åigärdsgrupperna. I vissa fall har schabloner använts eftersomberäkningsunderlaget är osäkert. All polisverksamhet ulomden som har samband med tillståndsgivning, passärenden och andra uppgifter avservicekaraktär kan ses som ett led i samhällets ålgärder mot brolt. Hit hörockså åklagarväsendets och kriminalvårdens funktioner liksom den del avdomstolsväsendets verksamhet som rör brottmål. Den del av anslagen inom rättsväsendetsom var avsedd för åtgärder mot brott uppgår till . I figur I är della belopp fördelat på åtgärdsgrupper.Beloppet omfattar inte medel som förbrukas inom departementet och statligakommittéer eller anslag för byggnadsverksamhet. Som framgår av figur Iuppgår kostnaderna för förebyggande åtgärder till drygt 61 milj. kr. utgör kostnaderna för polisens undervisning i skolorna i lag och rättsamt i trafik. Hit hör också BRÅ:s verksamhet utom den rena forskningen ochutvecklingen. 1 detta sammanhang bör framhållas alt kostnaderna förbrottsskadenämnden inte till någon del har medräknats. Övervakningen avregelefterlevnaden avser polisens övervakningsverksamhet och beräknas kosta 2542 milj. kr. Det redovisade beloppet för brottsutredning ochandra åtgärder i 1984/85: 100 Bilaga 4 brottmålsförfarandet omfattar åtgärder inompolis- och åklagarväsendet samtdomstolarna. Av beloppet 2 141 milj. kr. faller I 457 milj. kr på polisväsendet, 259 milj. kr. på åklagarväsendet och 425 milj. kr på domstolsväsendet,inklusive räitshjälpskostnader. Kriminalvården svarar för de koslnadersom i figuren har redovisats somverkställandet av påföljder. Denna grupp av koslnader beräknas lill 1616milj. Delutvecklingsarbete inom departementets område som tar sikte på åtgärder mot broltberäknas lill sammanlagt 14,5 milj. kr., varav omkring 9,0 milj. kr avser anslag lillbrottsförebyggande rådets (BRÅ;s) verksamhet. I beloppet ingår inte denforskning eller annat utvecklingsarbete som bedrivs i departementetskommittéer. 1 jämförelse medföregående år har det totala beloppet för rättsväsendets ålgärder mol brott ökat med 7,1procent. Förebyggande åtgärder 61 nnilj. Utvecklingsarbete 14,5 milj. kr. Fig.1: Kostnader för åtgärder mol brott inom /85. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 152 Den då polisväsendet förstatligadesvar antalet polismanstjänster 11 700 och antalet tjänster för övrig personal ipolisväsendet 2 100. Motsvarande siffror för /84 var 16 100resp. drygl 4 800. Antalet polismanstjänsterhar alltså ökat med över 4 000 efterförstatligandet. För att få en bild av den faktiska utvecklingen i fråga ompersonalläget måste man emellertid ta hänsyn lill en rad faktorer. En av dessaär arbetstidsförkortningen. Uttryckt i årsarbetskrafter har omkring 2 200polismanstjänster fallit bort sedan förstatligandet på grund avarbetstidsförkortning. Utbildningsverksamhetenhar ökat kraftigt . Det finns emellertid inle uppgifter sombelyser detta för hela perioden efter förstatligandet. De uppgifier som harälergetts nu ger vid handen alt resursförstärkningen har varitbegränsad när det gäller personal som är tillgängligför faktisk polistjänstgöring. måsle naturligtvis beaklas atlpolisens arbete i hög grad har underlättals genom att utrustningen ochutbildningen har förbättrats. Den renodling av polismannens arbete som harskett genom att uppgifter i stor utsträckning har flyttats över lilladministrativ personal har ocksä haft betydelse. Elt annat led i utvecklingensom bör nämnas är de större bevakningsföretagens kraftiga expansion underbörjan och mitten av . En polisaspirant antassom extra polisman (epm) och genomgår engrundläggande utbildning, den s.k. grundkursen, vid i . Under de andra och tredjeutbildningsåren fullgör polisaspiranten praktikljänstgöring, s.k.allerneringstjånstgöring. Praktiktjänstgöringenfullgörs på olika enheter i polisdistriktet. Först mot slutet av ijänslgöringenpå en enhet anses aspiranlen böra anförtros alt ulföra enklare ärenden mera.självständigt. Den som fullgör alterne-ringstjänstgöring kan därför inte las ianspråk i samma ulslräckning som en fullt utbildad poHsman. Sedanallerneringstjänstgöringen har avslutals, är polisaspiranten fär-digulbildad.Han är behörig att söka extra ordinarie polismanstjånst efler det atlhan började som aspirant. Balans bör i principföreligga mellan rekryteringen av polisaspiranter å den ena sidan och tjänsteroch avgångar på grund av pension eller av annan orsak å den andra. 1 1978 årsbudgetproposition redovisades en metod för att beräkna behovet avpolisaspiranter. Lägel framgår av följande labell. 1984/85: 100 Bilaga 4 153 Sainmansiällning över personallägel m.m. vidpolisväsendel (polispersonal ulom chefskarriären} Antal Antal Epm med Brist/ Alt-tjgvid tjänster vakanser fullgjordöverskott ----------------------------- inkl. alt-tjg exkl - Ordn- S a omsätt- (motsv ) alt-tjg avd avd Antalet anställda inomåklagarväsendet har ökat i begränsad utsträckning efier förstatligandet år1965. Antalet tjänster är nu drygt I 200, varav ca 640 är åklagartjänsler. När det gäller deallmänna domstolarna saknas en löpande redovisning som visar hur slor del avpersonalresurserna som las i anspråk för brottmålen. Stickprovsundersökningarhar emellertid lett fram till atl denna andel är . Även omuppgifier saknas om hur andelen har förändrats är detsannolikt alt variationerna inte har varit särskilt stora. Antalet tjänster vidde allmänna domslolarna är nu omkring 4 300, varav omkring I 000domarljäns-ter. Kriminalvården har nudrygt 5 700 tjänster. Av dessa är omkring 4 550 placerade vidkriminalvårdsanslalterna och omkring 800 inom frivården. har kriminalvården tillförtsdrygt 900 ijänsler. Av dessa har omkring 275 placerats inom frivården. Antaletlekmannaövervakare inom frivården uppgår f.n. till omkring 6 700. 1984/85: 100 Bilaga 4 JustitiedepartementetRegister 32 32 33 34 34 m. m. Kommittéer m. m. Informationom lagstiftning m. m. I 5 840 000 750 01)0 36 40 40 41 Polisverksamheten rörande broU mot rikels säkerhetm.m. Utrustning m. m. för polisväsendet Underhåll och drift av molorfordon m. m. Gemensam konlorsdrift m. m. inom kvarteretKronoberg Summa 5 086 866 000 II 308 000 263 343 000 D. Domstolsväsendet m. m. 94 Bostadsdomstolen ochhyresnämnderna m. m. 95 Utrustning till domstolarm. 51 730 000 940 580 000 308 427 000 36 020 000 15900 000 54 000 000 Summa 1406 657 000 106 Maskin- ochverktygsutrustning m. m. 107 Engångsanskaffningav inventarier m. m. 85 159 000 I 402688 000 212 794 000 21 900 000 20 400 000 15 200000 IO 000 000 1 768 141 000 1984/85: 100 Bilaga 4 155 F. Rättshjälp m. m. 13 Räitshjälpskostnader 221000 000 13 Riittshjiilpsnumnderna S.VO 000 14 Allmännaadvokatbyråer: Uppdragsvcrksunihel I 000 16 Allmännaadvokatbyråer: Driftbidrag 2OOO 000 16 Vissadomstolskostnader m. m. 17 Diversekostnader för rättsväsendet S000 000 Summa 274 131 000 118 Justitiekanslern 29.10 000 I 19 Datainspektionen 1OOo 121 : Förvaltningskostnader 7 190000 122 : Utvecklingskostnader 3 767 000 124 Brottsskadenämnden:Förvallningskostnader 2 554 000 125 Brottsskadenämnden:Ersättning för skador på grund av broll 7 210 000 126 Svenskförfatmingssamling 8 160 000 126 Bidrag till utgivande av litteraturpå förvallningsrättens 126 Bidragtill vissa internationella sammanslutningar m. m. 127 Stödtill politiska partier 95 500 000 127 Allmännaval 88 040 000 Summa 194 070 000 Summa för juslitiedeparlementet 9 096 197000 Liber Tryck 1984 346908 Bilaga 5 till budgetpropositionen 1985 Prop. Utrikesdepartementetsverksamhetsområde omfattar ärenden som rör förhållandel till ochöverenskommelser med andra stater, utrikeshandel och exportfrämjande, Sverigesdeltagande i FN och andra internationella organisationer, svenska insatser idel internationella utvecklingssamarbetet, nedrustningsfrågor, nordisktsamarbete, kontroll av tillverkning och utförsel av krigsmateriel, informationom i utlandet samt skydd av svenska medborgares intressen i främmandeländer. Dessa ärenden spänner över ämnesområden av allmänpolitisk,handelspolitisk, bislåndspoli-lisk, ekonomisk, kommersiell, rättslig, social,humanitär och kulturell nalur. Till utrikesdepartementethör utrikesrepresenlationen med 112 lönade utlandsmyndigheter (ambassader,delegationer och konsulat) och 452 olönade konsulat. Under departementetsorterar bl. a. styrelsen för internationell utveckling (SIDA),kommerskollegium, exportkredilnämnden, importkontoret för u-landsprodukter,exportråd och handelssekre-lerarna samt . Vissaandra statsunderstödda organ såsom internationellafredsforskningsinstilut (), utrikespolitiska institutet och SverigesRiksradios programverksamhet för utlandet erhåller anslag över tredjehuvudtiteln. Med hänsyn till detslalsfinansiella läget präglas budgetförslaget av resiriktivitet.Huvudförslaget har tillämpats med bara någol enstaka undantag.Biståndsanslagen ökar dock kraftigt och biståndsramen når åter avbruttonationalinkomsten (BNI). För anslagen i övrigt har alla förstärkningaråstadkommits genom omprioriteringar inom huvudtiteln. Den internationellautvecklingen har understrukit beroende av omvärlden.I detta läge ställs alll större krav pä utrikesförvaltningen. 1 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 2 Inom ramen för elllångsikiigi besparings-och rationaliseringsarbete sker en ständig omprövning avresursanvändningen. En rad reformer och utredningar harinriktats på att höja förvaltningens effektivitet. Av särskild betydelse idetta sammanhang är förvaltningens administrativa utveckling och införandet avdalorstöd i verksamhelen. Den under år 1984genomförda ADB-slralegiulredningen med stöd av statskontoret kommer atl bliutgångspunkten för ell långsiktigt föränd-ringsarbele som berör helaförvaltningen. Utredningens handlingsplan kommer all bearbetasoch omsättas i ett program för den administrativa utvecklingen. Dessgenomförande leder till rationaliseringar men kan under enövergångstid komma atl kräva ökade insatser. Som etl led i strävan atlutnyttja lillgängliga resurser på bästa sätt förtjänar personalutveckling ochutbildning särskild uppmärksamhet. a. framläggs enulredning om utbildningsverksamheten. Vidare sker en kontinuerlig omfördelningav tjänster för atr tillgodose skiftande behov av insatser för bevakning,rapportering och analys på olika områden. Särskild uppmärksamhet ägnas i deltasammanhang det exportfrämjande arbetet. Handläggningen avinvandrar-och ftyktingärenden år en ärendegrupp som ökat mycket starkt vidflera utlandsmyndigheter. I huvudsak har arbetsuppgifterna kunnat genomförasutan personalförstärkning. För att övrig verksamhel inte skall åsidosättas, ärdet dock nödvändigt atl hårt belastade myndigheter under längre eller kortareperioder förstärks för att möta den ökande tillströmningen av bl.a.asylsökande. Genom omfördelning avsätts ytterligare 1 milj. kr. Förändringar i form avnedläggningar, minskningar och nyetableringar har under senare är berört flerautlandsmyndigheter. För del kommande budgetåret planeras en ny beskickning iMaseru mot bakgrunden av det utökade utvecklingssamarbetet med . Vidarekommer verksamheten i atl omstruktureras, vilket får till följdatl konsulatet i återgår till olönad myndighet. Ambassaden i Beiruthölls stängd under halva och ambassadören är stationeradi . Sverigeinformation, nedrustningssträvanden m.m För information omSverige i ullandel anvisas medel för informationsverksamhet som bedrivs av iförsta hand . Svenska institutetadministrerar flera olika stipendieprogram, som spelar en slor roll för detsvenska samhällets kontakter med utlandet. Särskilt har vid flera lillfällenframhållits all möjlighelerna för utländska forskarstuderande atl utbilda sigi bör öka. Omfördelning av ytterligare 0,8 1984/85:100 Bilaga 5 3 till gästsiipendieprogrammet gör detmöjligl alt åter dela ut 100 årsstipendier /86. Genom värdskapet förStockholmskonferensen om förtroende-och så-kerhetsskapande åtgärder ochnedrustning i slår i det internationella blickfångei. Sverigesförmåga atl spela en aktiv och brobyggande roll mellan stormaklsblockenförutsätter bl.a. en hög kompelens i nedrustnings-ochruslningsbegränsningsfrågor. Forskningen vid försvarels forskningsanstalt(FOA) och är betydelsefull i sammanhanget. Vissa extra resurser kommeralt tilldelas dessa organ för att möjliggöra en långsiktig kunskapsuppbyggnadoch anordnande av särskilda seminarier och symposier om bl.a. verifikation ifråga om förtroende-och säkerhets-skapande åtgärder m.m. Därtill kommer eltfortsalt starki engagemang hos allmänheten för freds-och nedrustningsfrågormanifesterat av den slora tillströmningen ansökningar om projektstöd frånfolkrörelser och andra ideella organisationer. Mol denna bakgrund föreslås enhöjning av anslagsposten för sådana informationsinsatser lill 1,6 milj. kr. De ekonomiska problemen imånga är besvädigare . De fattigaste hardrabbats hårdast. befinner sig i den värsta svältkatastrofen i modern tid.Det internationella gåvobiståndet har stagnerat under 1980-lalets första hälft.Del är viktigt att trots det ansträngda budgetläget fortsätter alt lasitt internationella ansvar och slår fast vid enprocentmålet. De lolala anslagen förinternationellt utvecklingssamarbete för /86 har beräknats somI % av bruttonationalinkomst (BNI). För /86 ökarbiståndsramen med 1 014milj. Av detla belopp avser 153milj. bislånds-och u-landsin-salser som finansieras över andra anslag änbiståndsanslagen. Av biståndsanslagen gårdrygt till bistånd via de internationella organisationerna (multilateraltbistånd) och knappt två tredjedelar till landdestinerat bistånd (bilateraltbistånd). Ökningen av biståndetkommer främst atl utnyttjas för att förbättra betalningsförmågan hos svårtskuldtyngda länder och för att hjälpa som drabbats avförsörjningskris. Ett sårskilt bislåndspoli-liskt instrument inrättas förbetalningsbalansstöd åt sådana länder. Ökningen kommer också alt utnyttjas förall bl. a. utvidga stödet till enskilda organisationers biståndsverksamhet samlför alt förstärka det tekniska och ekonomiska samarbetet genom BITS(beredningen för internationellt tek-niskt-ekonomiski samarbete). 1984/85:100 Bilaga 5 4 Tonvikt läggs ocksä fortsättningsvis påbiståndels kvalitet och flexibilitet saml på en effektivarebislåndsadminislration. Landsbygdsutveckling har fortfarande mycket högprioritet. Biståndet inriktas på alt öka kapacitetsulnyttjandel av befintligaresurser. På det multilateralaområdet går de största bidragen till Internationella utvecklingsfonden (),och (). En särskild tonviktläggs också på det multilaterala livsmedelsbiståndet som /86föreslås få en avsevärd ökning. Del bilaterala biståndetgenom SIDA föreslås öka bl.a. på anslagsposterna Katastrofer m.m.. Enskildaorganisationer och Humanitärt bistånd. Nära hälften av det totala biståndetgenom SIDA avser insatser i södra . För ett exportberoendeland som är frihandeln av avgörande betydelse. Ungefär halvaindustriproduktionen säljs uianför landels gränser. Utvecklingen av Sverigesexporl har varil positiv. år 1984redovisas ett överskott i handelsbalansen på 19200 milj. kr., atl jämföras medett överskott på 10900 milj. kr. Förbättringen beror del på att den internationella handeln nu åter börjat skjuta fart. Sverigehar fortsall att öka sina marknadsandelar på de viktigaste exportmarknadernaåven . För den exportfrämjandeverksamheten som främst bedrivs genom exportråd, föreslås /86 224,5milj.kr., en ökning med ca 22 milj. kr. För kommerskollegiumsverksamhel föreslås 33,5 milj. kr., vari bl.a. ingår ökade medel förundersökningar av eventuell dumping vid import till . ()har en viktig roll i exportfrämjandet genom att utfärda försäkringar motförluster i samband med exportaffärer. 1 takt med att riskerna tilltagit påmånga marknader, har garantigivningen ökat i betydelse. Den s. k.ijänsteexportutredningen har lämnat sina förslag i betänkandet (SOU 1984:33)Handla med tjänster. Betänkandet bereds f.n. inom regeringskansliet.Regeringen räknar med alt lägga fram en proposition för . log initiativettill två viktiga mölen ; dels första gemensamma minislermötelmellan EG- och EFTA-länderna, som ägde rum i , dels mötetmellan EFTA:s statsministrar i i 1984/85:100 Bilaga 5 5 Avskaffandet av kvarstående handelshinder,nödvändigheten att stimulera tillväxt och sysselsättning i samlsträvanden all bekämpa prolektionismen och bidra lill friare handel kom tillklart uttryck. Som ett resultat av Luxemburgmötet är nu experter från EG ochEFTA-sidan gemensamt i full gång med att söka vägar alt avskaffa i första handonödiga gränsformalileter och tekniska handelshinder. Vid de nordiskautrikeshandelsministrarnas möte redogjordes för det pågåendearbetet, som koncentreratslill s.k. tekniska handelshinder och tullbehandlingsfrågor. Båda dessa områdenär under behandling i EFTA-EG. beslutade under år1984 bl.a. att länderna skulletidigarelägga avtrappningen av tullmedgivanden från den senaste GATT-rundan.Sverige har genomfört samtliga tre återstående tullavtrappningar per den 1januari 1985. har också varit pådrivande för att lägga grunden till enny multilateral förhandlingsrunda i . Inom övervägs ettstyrelsemöte på ministernivå . Förändringarna inomutrikesdepartementets verksamhetsområde i förhållande till statsbudgeten /85 framgår av följande sammanställning. Beloppen har avrundatsoch anges i milj. kr. 1984/85 1985/86 6895,0' 82,8 248,0 150,9' 86,4 279,4 135,9' -t- 3,6 - 31,4 - 15,0 A. Utrikesdepartementetm.m. Bidrag lill vissa internationella E. Utrikeshandel och exportfrämjande 248,0 Totalt för ulrikesdepartementel 8593,4 9713,7 4-1120,3 ' Exkl. utgifter (151,0milj.kr.) för biståndsändamål under andra anslag. - Exkl. utgifter (153,0milj.kr.) för biständsändamäl under andra anslag. ' Inkl. anslag förforskningssamarbete med europeiska gemenskaperna 44 resp. 42 Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Föredragande: Statsrådet samt statsrådetLundkvist såvitt avser frågorunder littera A. punkt 8 och littera B. punkt 2 och statsrådet såvitt avser frågor under littera B.punkterna 6-7, littera E. och littera F. punkt 9. Anmälan till statsbudgeten för /86 såvittavser utrikesdepartementetsverksamhetsområde. A. UTRIKESDEPARTEMENTETM.M. Del internationellaläget kännetecknas av djupa motsättningar med politiska och militära samtekonomiska och sociala dimensioner. Ömsesidig misstro råder mellan de ledandestormakterna och . Detta förhållande består ävenom steg nu tagits i riktning mot en återupptagen dialog dem emellan om ceniralanedrustningsfrågor. Motsättningarna mellan supermakterna återverkar på etlflertal internationella problem. återspeglas även på det ekonomiska planetoch försvårar möjligheterna atl genom konstruktivt internationellt samarbete söka förbättra utvecklingsländernas situation.Kapprustningen fortgår i accelererad takt.Särskilt oroande är den fortsatta utvecklingen på kärnvapenområdet. Det försämrade våridsläget kastar sinskugga också över vår del av . Under en följd av år har supermakternavisat elt ökande strategiskt intresse för norra . Militära aktiviteter iSveriges nårområde har ökat. Dennautveckling bör i första hand vårderas utifrån ett större strategiskt sammanhang, men får självfalletkonsekvenser åven för de nordiskaländerna. Till denna bild hör också de allvarliga kränkningar av vårteget territorium som ägt rum . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 7 finnsskäl att understryka atl det grundläggande säkerhetspolitiska mönstret i kvarståroförändrat. De nordiska länderna förenas,trots att de vall skilda säkerhetspolitiska lösningar, av ett gemensaml intresseatt slå vakt om stabiliteten i regionen. Vi utgår från att ävenstormaktsblocken ser delta som etl centralt mål och mot denna bakgrund iakttar återhållsamhet i sitt militära uppträdande i områdel. alliansfriapolitik, stödd av elt efter våra förhållanden starkt försvar, syftar tillatt värna vårt lands oberoende och vår rätt atl själva, i demokratiskordning, bestämma över vår framlid. Den svenska neutralitetspolitiken har enlång historia och en stark folkligförankring. 1 tider av internationell spänning är det av sårskild betydelseall omvärldens förtroende för vär traditionella hållning inte rubbas. Del fär inle skapas vare sig farhågoreller förväntningar om alt vi, ensunder starkt yttre tryck, skulle avvika från den valda handlingslinjen. Enfästoch konsekvent utrikespolitik är därvid vår första försvarslinje. Säkerhet kan ikämvapenåldern inte definieras uteslutande i ett snävt regionalt perspektiv.Sverige är i ökande grad beroende av den internationella utvecklingen i stort.Elt målmedvetet svenskt arbete för nedrustning och avspänning, för respekt förfolkrättens principer, för fredlig lösning av konflikter och för mänskligarättigheter ligger i vårt eget nationella intresse. Vår obundna ställning ger osssärskilda möjligheter att på dessa och andraområden föra en aktiv politik. Sedan ett flertal århar förhållandet mellan och varilkyligt. Del sena 1960-talets och det begynnande 1970-talets avspänning med bl.a.SALT I (Stralegic Arms Limitation Talks) och i haravlösts av en tilltagande politisk konfrontation. Ett uttryck för den djupamisstron mellan supermakterna gavs när , som etl svar påamerikanska utplaceringar av medeldis-lansmissiler i , lämnadeGenéveförhandlingarna om kärnvapen ochtillkännagav egna motåtgärder i form av bl. a. utplaceringar av kärnvapen i ochTjeckoslovakien. påöver ägde inle några förhandlingar om kärnvapen rummellan supermakterna eller deras allianser. och Sovjetunionenhar sedermera tillkännagivit att samtal i första hand om formerna för sådana förhandlingar inledsijanuari 1985. Från svensk utgångspunkt finns anledning att välkomna atlförhandlingar nu förefaller komma igång. finns ingen grund förförväntningar om omedelbara och avgörande resultat. Nägra väsentliga förändringar isupermakternas inställning till de centrala frågorna kan ännu inte skönjas. Den snabba vapentekniskautvecklingen innehåller i sig element som undergräver förtroende och försvåraröverenskommelserom nedrustning och rustningsbegränsning. Kärnvapen är unikasom vapen genom att de utgör ett hot mol mänsklighetens överlevnad.Kärnvapenfrågorna intar därför en central plats i vår nedrustningspolitik. 1984/85:100 Bilaga 5 8 I FN och vidnedrustningskonferensen i (CD) har , ofta i samarbete med stateri den alliansfria gruppen, lagt fram förslag som syftar till att förhindra enaccelererande kärnvapenkapprustning och i stället få lill stånd väsentligareduktioner av arsenalerna. verkar aktivt för bl. a. förslag som gällerfrysning av kärnvapen, etl fullständigt provslopps-avtal och moratorium för ulplaceringav kärnvapen. Inför icke-spridnings-fördragets tredje granskningskonferens år1985 betonar särskilt sambandet mellan framsteg beträffandekärnvapennedrustning och arbetet för att förhindra spridning av kärnvapen. 1 FN och CD arbetar Sverigevidare för att fä till stånd ett avtal som förhindrar en hotande kapprustning irymden. påbörjades i CD, under svenskt ordförandeskap,förhandlingar om elt totalförbud mol och förstörelse av kemiska vapen. fortsätter atlverka för all åstadkomma en kärnvapenfri zon i . Syftet med zonen är allförbättra de nordiska ländernas säkerhet. skulle den ulgöra etlbidrag till strävandena att minskakärnvapnens roll i . stöder vidare förslaget om en korridor frifrån slagfältskärnvapen i .