prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Följden har enligt bosiadsstyrelsens mening blivit en försämringav servicen till verkets kunder, lån- ochbidragstagarna, genom ökande ärendebalanser och handläggningslider.Bristande förmåga hos länsbostadsnämnderna att hinna med sina uppgifter innebär störningar i verksamhelen på kredilmarknadeni övrigl. Den markant ökadepressen på de anställda har också medfört en lägre säkerhetsnivå ilånehanteringen, vilkel med hänsyn lill de slora kapitalmängder som verkel svarar för måsle anses vara oroväckande. Bostadsstyrelsenerinrar om vad revisionskontoret har framhållit i olika rapporter ochvad har berört i sina senaste anslagsframställningar omriskerna för ökande förluster i lånehanleringen om resurserna för arbetet drasned. Enligtbostadsstyrelsens beräkningar skulle en tillämpning av huvudförslaget på länsbostadsnämndernaslönekostnader innebära en nedskärning medtio till elva tjänster. Detta är islort sett liktydigt av antalet tjänster vidlänsbostadsnämnderna. Bostadsstyrelsenfinner att konsekvenserna av en sådan personalminskning skulle bli av tvä slag. Antingenkommer kvaliteten i nämndernas arbete renlallmänl atl undergå en fortlöpande försämring i form av ökandehandläggningslider, väntetider för besked i olika frågor, mera summariskakontroller i granskningen av låne- och bidragsansökningar och minskad omfattningav information och annat stöd till kommuner m.fl. Eller så måste genom cenirala direkfiv till nämnderna inrikta kvaliletsförsämringen pä vissa konkrela arbetsuppgifter med påföljdenatl verkets service ochsäkerhetsnivån i hanteringen av låneslocken försämras. På ett konkretområde kan följderna exemplifieras. Den nu aktiva verksamhelen kringbostadsförbällringsprogrammel syftar till all förmå faslig-hetsägare alt ulnytlja det nyastödel och snabbi komma igång med ombyggnads- och upprustningsåtgärderi det befintliga husbeståndel. Om arbelelmed bostadsförbättringsprogrammet är framgångsrikt kommer antalet ansökningar om stöd att öka påtagligt.Minskade resurser hos nämndernaskapar risk för onödiga väntetider för dem som har hörsammat informationenom bostadsförbättringsprogrammel. I sin anslagsframställningtar bosladsstyrelsen även upp frågan om resurserna för del regionalanämndarbelet och refererar en gemensam skrivelse frän länsbostadsdirektörerna.I den betonas viklen av alt nämndleda-möterna i största möjliga utsträckning engageras inämndernas arbele och 1984/85:100 Bilaga 13 29 ges möjlighet alt aklivi följa della. a. börnämndsammanlrädena hållas så ofta och läggas upp på sådant sätt an ledamöternaupplever all de kan följa arbetet och påverka vikliga beslut. Enförutsättning för della är atl erforderliga medel slälls lillnämndernas förfogande. Den främsta anledningen lill all fiertalet nämnder har endasl sex sammanträden per årlorde vara bristen på resurser. Det ärbosladsslyrelsens mål all en lill inriktningen oförändrad verksamhet /86skall kunna av länsbostadsnämnderna med realt oförändradresursvolym. Styrelsen avser alt fullfölja arbetet med en noggrann anpassning avvarje nämnds relativa resursmängd till dess akluella arbetsvolym. innebär det all inle ser nägra generella möjligheter förlänsbosiadsnämndsorganisalionen med dess nuvarande omfallning all laansvar för nya arbetsuppgifter. Bosladsstyrelsen föreslär bl. a. följande. Länsbostadsnämndernas personalresurserbehålls oförändrade -(-. Förvallningskosinadsposleni övrigl beräknas med utgångspunkt i budgeten /85, uppräknad medavseende pä prisökningar och utan nägonminskning -. Lokalkoslnaderlas upp med beräknad ulgift -H . Inkomslernaav adminisiralionsavgifier beräknas lill . Inkomslernaav aviseringsavgifter beräknas till . Bosladsstyrelsenhar i sin anslagsframställning pekal på omsländigheter som enligtstyrelsens mening talar för att länsbostadsnämndernas resurser bör hållas reall oförändrade under näslabudgelår. För egen delförordar jag att medel för länsbostadsnämndernas verksamhel beräknas med utgångspunkt ihuvudförslagel. förslag ledersjälvfallet till all bosladsverkel ännu intensivare än måstepröva möjlighelerna all med utgångspunkt i rimliga krav på säkerhel förenkla granskningen av enskilda låne-och bidragsärenden och söka få till slånd en resursbesparande arbets- ochansvarsfördelning mellan kommunernasförmedlingsorgan och länsbosladsnämnderna. Jag kan i sammanhanget nämna som exempel altbosladsstyrelsen, enligt vad jag har erfaril,överväger om del är nödvändigl att länsbostadsnämnderna fortsäller atl granska kommunernas befattning medärenden om bostadsbidrag. För egendel gör jag den bedömningen all kommunerna numera har en god kompetens i dessa frågor och all del därför ochmed hänsyn till del delade kostnadsansvaret mellan slalen och kommunernaborde vara möjligl alt slopa nämndernas granskning. Med anledning av förslag i prop. 1983/84: 150 (bil.5), komplelteringspro- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 30 positionen, har bemyndigat regeringen (BoU 33,rskr 419) att beslula om vissa inkomslförstärkningar för länsbostadsnämndernagenom utökadeavgifter. I förslaget beräknades inkomstökningen lill 9 milj.kr., vilket innebar behov av elt nelloanslagpå 28,4 milj.kr. Bl.a. bemyndigadesregeringen att la ut och bestämma storleken av en särskild administralionsavgift för statligt ränlestöd till underhåll m. m. När jag har beräknat inkomslerna av administrationsavgifiernaför budgetårel 1985/86 har jagräknat med atl en sådan avgift införs. Jag har också tagit hänsyn tillatl efter det alt anslagsframställningen lämnades har kommit in med nya uppgifter om de beräknadeinkomslerna under anslaget. Mol denna bakgrundberäknar jag inkomsterna av administrationsavgifterna till 13,4 milj. kr. Jag vill informerariksdagen om alt chefen för i ett annat sammanhangkommer att föreslå regeringen att förändra den nuvarandeadministralionsavgifien sä all den anpassas till övriga avgifter för ställiga lån. Inkomslerna avaviseringsavgifterna beräknar jag till 28,3 milj. kr. Jag har därvid lagil hänsyn till den höjning avavgiften från . som jaginformerade om i prop. 1983/84: 150 (bil. 1 enlighet medförslag i samma proposition har även bemyndigat regeringen attla ul och bestämma storleken av en påminnelseavgift och en kravavgift.Ersättning för skriftlig betalningspåminnelse och för kravbrev bör tas ulenligt lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m.m. och den tilllagen hörande förordningen (1981: 1057) om ersällning förinkassokostnader m. m. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört och lillsammanslällningen hemställer jag atl regeringen föreslår att till Länsbostadsnämnderna /86 anvisa ett förslagsanslag av . Vissa lån till bostadsbyggande' 1983/84 Utgift 7965437000 1984/85 Anslag 8360000000 1985/86Förslag 110000000 I statsbudgeten förinnevarande budgetår finns under beteckningen B 3. upptaget förslagsanslagetLån till bostadsbyggande. Från detta utbetalas bostadslän, räntelån, räntebärande förbättringslån,reparationslån, lån för ' Anslagets tidigare namn Lån lill bostadsbyggande Prop.1984/85:100 Bilaga 13 31 förvärv av vissa bosladsfastigheler,hyresförluslgarantilån och s. k. särskilda lokallån. Beslämmelserna ombostadslån finns i bl.a. bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omlryckt1980:329, ändrad ). Bostadslån lämnas i huvudsak till ny- och ombyggnad av bostadshus.Lånels storlek bestäms så alt del utgör en andel av etl i särskild ordningfastställt låneunderlag. Regler för bestämmande av läneunderlaget finns iförordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och pant-värde för bostadslån(omirycki 1980:778, ändrad senasl 1984:744). För bostadslån skall erläggasränta efler en ränlesals som faslslälls av regeringen för etl kalenderår isänder. Bostadslån och underliggande lån inom låneunderiaget fårräntesubventioner enligt regler som redovisas under anslagel B 4. Amorteringstiden för lånlill nybyggnad är om lånei avser ell småhus som skall bebos avlåntagaren. Med vissl undanlag är amorteringstiden för lån till nybyggnad iövriga fall lill följd av s.k. uppskjuten amortering beroende av förhållandelmellan garanterad ränla och faktisk räntekostnad . För lån lillombyggnad är amorteringsliden högsl , i vissa fall dock högsl . beslulade i maj1984 (prop. 1983/84:90, BoU 28, rskr 303) om ändrade former för finansiering avbostadslån m. m. Beslutet innebär bl. a. atl etl nyinrällal slalliglkredilinstilut fr.o.m. den , dvs. från budgetårel 1985/86, skallsvara för medel lill ulbelalningar av bosladslån m.m. Besluiei innebär vidareall den nuvarande ordningen med s.k. uppskjulen amortering för lån lillnybyggnad inle skall gälla för nya lån från den . 1 slällei amorleringsfrihel och återbe-lalningstid. Besluiei innebärdessulom all räntan för nya lån efler den skall besiämmas medledning av räniorna på institutets obligationslån. Beslämmelserna omräntelån finns i räntelånekungörelsen (1967:553, omirycki 1976: 790, ändradsenasl 1982:431). Ränlelån lämnas för bostadshus som har uppförts eller byggtsom med bostadslån beviljat enligt de beslämmelser som gällde före den 1 januari1968, dock inie för hus som färdigställdes . Ränlelån lämnasdessulom för bosladshus som har uppförts ulan slalligl län, men för vilka räniebidragförut har beviljats enligt räniebidragskungörelsen (1962:541).Räntesubventioner lämnas ocksä i samband med ränlelån enligt regler somredovisas under anslagel B 4. Räniebidrag m. m. En redogörelse förbestämmelserna om förbäiiringslån enligt förbäll-ringslåneförordningen(1980:261, ändrad senasl 1984:298) lämnas under anslaget B 8. Vissbosiadsförbätiringsverksamhel m. m. Lån för byggnadstekniskaåtgärder i bosladshus, s. k. reparalionslån, lämnas enligt förordningen (1982:644) om lån för byggnadslekniska åtgärder i bosladshus (ändrad senasl 1983:1022). Prop.1984/85:100 Bilaga 13 32 sombehövs för att undanröja mögel-, röt-, fukt- eller korrosionsskador eller andra byggnadstekniska brister i bostadshus.Lånemöjligheten är tidsbegränsad ochstår numera bara öppen för åtgärder i vilka påbörjas före uigången av (prop.1982/83: 120 bil. 5, CU 29, rskr 309). Lånereglerna är i övrigt snarlika demsom gäller i fråga om bostadslån förombyggnad. Räntebidrag lämnas dock endast till allmännyttiga bostadsföretag enligt regler som redovisasunder anslagel B 4. Räntebidrag m. m. Beslämmelser om hyresförluslgarantilånfinns i förordningen (1982: 1286) omstatlig hyresförluslgaranti. Län lämnas till ägare av nybyggdaslatsbelänade hyres- eller bostadsrättshus för vilka statsbidrag till hyresrabatter kan lämnas. Lån lämnas med upp till90 % av hyresförlusterna under entid av högst tre är räknat frän dagen för husets färdigställande. Länen är ränte- och amorteringsfria i tre äroch löper därefter med bostadsläneräntaoch amortering. Amorteringstiden är i normalfallet . Särskilda lån förförvärv av vissa bosladsfastigheler kan numera lämnas för förvärv av delssådana egnahemsfasiigheter som har inlösts enligt 56 a § arbelsmarknadskungörelsen (1966:368)eller som har avstyckats i samband medrationalisering av jordbruk, dels sådana bostadsfastigheter för permanentbruk som säljs av statlig myndighet enligt förordningen (1971:727) om försäljning av staten tillhörig fast egendom m.m. och delsvissa fastigheter som har förköplsenligt förköpslagen (1967:868). Beslämmelser omförvärvslån i de två första fallen finns i förordningen (1976:257) om länför förvärv av egnahemsfastighet i vissa fall (ändrad senasl 1983: 1028)respeklive förordningen (1981: 1123) om lån för förvärv från slalen avbostadsfastigheter för permanent bruk. Lånen i dessa fall beviljas med vissandel, olika stor för olika lånlagarkategorier, av köpeskillingen.Lånevillkoren är snarlika dem som gäller i fräga om bostadslån för nybyggnad. Lånen ärdock inte förenade med direkta räntesubventioner. Bestämmelser om förvärvslån i del Iredjefallet finns i förordningen (1984:614) omlån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligt förköpslagen (1967:868). Denna lånemöjlighetöppnades den och avserförvärv för permanent bruk av fastigheter på vilka del finns en-eller tvåbostadshus i områden där efterfrågan påfritidshus är betydande. Lånen kanbara lämnas till kommunen eller densom skall bebo fastigheten stadigvarande. Lånet får motsvara högst 25%av för områdel gällande tomt- ochgrundberedningsbelopp. Lånevillkoren är desamma som i fråga om bostadslån till småhus. Lånen är dessutom förenade med räntesubventioner isamma omfattning som bostadslån. Särskilda lokallånlämnas enligt 3 § förordningen (1982:1272) om statligt lånesiöd m. m. lillsärskilda åtgärder i bostadsområden med outhyrda lägenheter för ombyggnad av bostadsutrymmen till lokaler för kontoreller liknande. För lånen gäller iövrigt i princip samma regler som för bostadslån lill lokaler. 1984/85:100 Bilaga 13 33 Omfattningen av bostadslångivningen m. m. Under budgelärel 1983/84utfärdades preliminära beslut om bostadslän och beslut om bostadslån iellbeslulsärenden lill etl sammanlagt belopp av 6635 milj.kr. Därav avsåg 4937milj.kr. nybyggnad och 1698 milj.kr. Jämfört med /83minskade de sammanlagt beviljade lånen med ca 124 milj.kr. De slutliga beslutenom bostadslän under /84 omfattade sammanlagt 5 558 milj. kr. Beslut om bostadslån budgelåren 1981/82-1983184 Beslut om bostadslån, milj.kr. Beviljat lånebelopp, kr./lägenhel Budgetå 1981/82 Småhus (grupp) Småhus med ell beslut Småhus (grupp) Skillnaden igenomsnittsbelopp mellan olika hustyper beror bl.a. på olikheler i länevillkor,lägenhetsslorlekar och - beträffande ombyggnad -åtgärdernas omfattning. Förflerbosladshusen gäller dessutom att den del av lånen som avser lokaler harslagits ul pä bostäderna. Fördjupning avbostadslån, dvs. utökning av bostadslån som ersättning för uteblivna botlenlånupp till bostadslänens normala undre gräns, förekommer huvudsakligen i frågaom nybyggda styckebyggda småhus och ombyggnad av småhus. Under budgetåret1983/84 utgjorde fördjupningen ca 5 resp. av de totala lånebeloppen fördessa två typer av låneärenden. Jämfört med /83 innebär det förnybyggnad en lika stor och för ombyggnad en minskad fördjupningsandel. Bosladslån förmiljöförbättrande åtgärder i bostadsområden (miljöbi-dragslån och miljölån) harde tre senaste budgetåren lämnats i följande omfattning. Möjligheterna att fåmiljölän togs bort under /84. 3 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 13 34 Beslut om bostadslån till mitjöjörbäliringarbudgelåren 1981/82-1983184 belopp, milj. kr. Lån i kombination med bidrag övriga lån (miljölån) Bostadslån förhandikappanpassning av bosläder beviljades med ell belopp av 9,5 milj. kr.under budgetårel 1983/84. Lånemöjligheien infördes den och underbudgetårel 1982/83 beviljades lån med sammanlagl 3,5 milj.kr. Räntebärandeförbäiiringslån har fortsall all minska under budgelärel 1983/84. Ytterligareuppgifter redovisas under anslagel B 8. Lån för byggnadstekniskaåtgärder i bostadshus, s.k. reparalionslån, har under /84beviljats med sammanlagt 14,3 milj.kr. Del är en kraftig minskning iförhållande innan.Nedgången beror på all denna lånemöjlighel har upphört för nästan hela rikel. 1forlsäUningen kan sådana lån bara beviljas för ålgärder i Norrbollens län. Beslut om reparationslån budgelåren1981182-1983184 Beviljat belopp, milj.kr. 1981/82 1982/83 1983/84 Lån för förvärv frånstaten av bostäder för permanent bruk har under /84 beviljatsmed sammanlagl 20,6 milj. kr. Del är nära nog en fördubblad långivning iförhållande till budgetårel 1982/83vilkel var del första år som dessa lån kunde erhållas. Beslut om lån för förvärv från staten avbostadsfastigheter budgelåren 1982183-1983184 1982/83 1983/84 1984/85:100 Bilaga 13 35 Medgivande förlänsbosladsnämnderna atl lämna s. k. särskilda lokallån har under budgelåret1983/84 lämnats i 18 fall med ett sammanlagt belopp om 22,0 milj.kr.Det är en stark ökning jämfört med föregående budgetår då medgivandenaavsåg sju fall till ell sammanlagl belopp av 4,1 milj.kr. Utbetalningar av lån under budgetåret 1983184 bosladslån lill ny- och ombyggnad ° Redovisas under posten "bostadslån lillny- och ombyggnad". Markvillkorets tillämpning i saneringsområden Markvillkorel ibostadsfinansieringsförordningen (6 § andra stycket punkt 2) gäller inte för mark i områden med samlad äldre bebyggelse om sökandenhar ägt marken eller innehaft den med tomträtt och ansökan om bostadslån lämnas införe . Bosladsstyrelsen anför att denna undanlagsbestämmelsetillkom i samband med att markvillkoretåterinfördes för saneringsområden (prop. 1982/83:118) och att departementschefens uttalande om det rimligai atl därvid göra detta undantagtorde få tolkas så atl det i annat fall hade kunnat bli ett alltför kraftigtingrepp i planeringen av företag i sådana områden. När det nuvarande undantaget upphör kommer enligtstyrelsen behovet av kommunala dispenser från markvillkoret att öka. Styrelsen anför att eftersom mark i saneringsområdeni mycket ringa utsträckning har förvärvats genom kommunen, blir det i praktikenfrågan om en dispensprövning i det övervägande flertalel läneärenden efter den1 . Bostadsstyrelsenanser att denna dispensprövning - med hänsyn till det särskildaadministrativa förfarande som därvid erfordras kan försvåra strävandena attöka ombyggnadsverksamheten i enlighet medintentionerna i bostadsförbättringsprogrammet. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 36 reslår därför alt undantaget skall finnas kvarytterligare en lid suviii gäller saneringsomräden. Den nuvarande beslämmelsenbör ändras så atl undantaget gäller i alla ärenden där ansökan om lån ges införe den . Ålgärder jör att främja jÖrvärv av äldre småhus anföralt del från många kommuner framhålls vilka problem för bostadsförsörjningensom skillnader i kostnads- och finansie-ringssiluationen mellan gamla och nyasmåhus medför. Trols all det finns etl stort utbud av småhus planeras och byggsnya småhus till kostnader som är betydligt högre än priset vid förvärv avlikvärdiga äldre hus. Enligt styrelsen är orsaken vanligen den gynnsammafinansieringen av ell nyll hus med låga kapitalkostnader i början och en lågegen insats. nägra år äldre hus har en belydligi högre garanterad ränla ochslalslånei minskas dessulom vid en överiålelse. Framför alll i kommunermed stagnerande hushållstillväxt kan della leda till betydande trögheler påmarknaden genom all alll fier hushåll "byggs fast" i sina bostäder.Dessa irögheter leder enligt styrelsen också till ell allt sämre ulnylljande avbeståndet och till för många småhus. Hushåll som vill sälja och flytta blirinte av med sina småhus. Rörligheten på småhusmarknaden försämras därmed. Etl sätt all ökarörlighelen och därmed förbällra uinylljandet av besiån-det vore enligtbosladsstyrelsen all förbällra finansieringsfömlsäiining-arna vid förvärv aväldre småhus. Siyrelsen föreslär all en ulredning görs av behovet av åtgärderför att främja förvärv av äldre småhus. Stödet tdl konstnärlig utsmyckning ibostadsområden Stöd till konstnäriigutsmyckning i bostadsområden lämnas bl.a. i form av att kostnader för sådanaåtgärder fär ingå i låneunderiaget för bosladslån till ny- eller ombyggnad.Tillägget för sådana koslnader är maximerat till /m lägenhelsyia.Riksdagen har uttalat (BoU 1983/84:23) atl en översyn bör göras av gällandebestämmelser för finansieringen av konstnärlig utsmyckning och gestaltning ibostadsområden. betonar också vikten av att berörda myndigheter påett aktivt säll medverkar lill en bättre information om gällande regler förkonstnärlig utsmyckning m. m. tar medanledning härav upp frågan om en höjning av låneunderlagstillägget förkonstnärlig utsmyckning och gestaltning. Bostadsstyrelsenkonstaterar bl.a. att utnyttjandethar varil och är mycket lågt. Utnyttjandet är dessutom ojämntfördelat. 1 samarbete med har styrelsen undersöktskälen lill det låga utnyttjandet. Företrädare för olika intressen hartillfrågats. Enligt styrelsen har detinte kunnat beläggas att de boendes merkostnader för konstnärlig utsmyckningkan antas vara någol hinder i sig. Där de boende haft inflytande ochtillräcklig omsorg har lagts ner på gesialiningen av helheten och utformningenav konstverket ulgör - enligt samstämmiga Prop.1984/85:100 Bilaga 13 37 uppgifter från de tillfrågade - koslnaden förlånelilläggel över hyran ingel hinder. Däremot har det framförts alt de boendekan vara dåligl molivera-dc för konst på grund av all helhelsmiljön ärbrisifiillig eller kan vara kriliska därför all byggherren och/eller konslnäreninte har bemödal sig fillräckligl om konstens kvalitet. Bosladsstyrelsen bedömeremellertid all slödels minskade reala värde -f. n. avbyggnadskoslnaden - ulgör en bidragande orsak till det låga ulnylljandel ochatl det vid sidan av bällre informalion kan behövas en ekonomisk sfimulansbl.a. i form av högre lånelillägg. Styrelsen föreslår all lilläggel ilåneunderlaget för konslnärlig utsmyckning och geslall-ning i bostadsområdenhöjs lill /m" primär bruksarea. Tillägg till produktionskostnaden för tillskotttill Stiftelsen ochSvenska bildade Stiftelsen . Den fick lill uppgifl alt uppta län enligt kungörelsen (1972:760)om lån avseende koslnader för outhyrda lägenheler och all bidra med medel förläckande av kostnader för hyres-bortfall i bostadsrättsföreningar anknutna lillorganisafionerna. Lånsökande föreningaranslulna lill HSB eller Riksbyggenfär med slöd av regeringens beslut belasta varje låneobjekt somavser småhus för försäljning utöver den egentliga produktionskostnaden.Delta belopp, som inle får ingå i låneunderlagel för bostadslån, skalltillföras fonden. En molsvarande ordning tillämpas i fråga om hus somföreningarna uppför för egen räkning. Den av organisationerna från börjanangivna procenlsalsen utgick från elt belopp motsvarande den totalalånesumman för hyresförlusllänen. Bedömningen utgick från förhållandena är1973. Den slalligahyresförlusllängivningen avslutades i och med hyresförluster som avsäg 1980.Vissa möjligheter all få län till hyresförluster finns fr.o.m. den I februari1983 enligt förordningen (1982:1286) om statlig hyresföriuslgaranti. Dennalänemöjlighet avseräven bostadsrättsföreningar där sliftelsen Bosladskooperationensgarantifond fyller samma funktion som under lidigare långivning lillhyresförluster. Bosladsstyrelsen anserdet angeläget all frågan om ytterligare tillskott lill fonden las upp lillövervägande. I första hand bör övervägas att slopa godtaget tillägg lillproduktionskostnaden för småhus som säljs med äganderätt. Ramar för särskilda lokallån Bosladsstyrelsen kan f.n. bevilja lån för ombyggnad av oulhyrda lägenheler lill andra lokaler änläneunderlagslokaler, s. k. särskilda lokallän. För beslut om sådana långäller en ram på 60 milj. kr. t. o. m. . ålerslod ca 30milj.kr. av denna ram. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 38 beslut om län innebär atl länsbostadsnämndenbemyndigas all bevilja län inom ett angivet högsta belopp. Styrelsen anför attefterfrågan på län har varil mindre än väntad. Enligt styrelsen finns dock ellfortsatt behov av dessa län i samband med ålgärder för att begränsa antaletouthyrda lägenheter. Styrelsen anser därför att möjligheten att bevilja sädanalån bör finnas även . Med hänsyn till den hittillsvarandeefterfrågan och bemyndigandet för regeringen att vidga nuvarande ram om detbehövs av sysselsällningsskäl avslår styrelsen dock frän all nu föreslå nägonhöjning av ramen. Del föreslås bara atl gällande ram utsträcks till att gällaäven . Utbetalningarna underbudgelåren 1984/85 och 1985/86 beräknar bosladsstyrelsen enligt följande. Beräknade utbetalningar budgetåren 1984185 och1985186 Utbetalningen av 8025milj.kr. under /85 ryms inom anvisat förslagsanslag på 8 360milj. Beräkningen är osäker med hänsyn till svårigheten att bedömaintresset för utbelalning av bosladslån . Då kommer delvisnya ränte- och amorleringsvillkor atl gälla i samband med att det nyainstitutet börjar sin verksamhel. För /86 bör anvisas ettförslagsanslag på 110 milj. kr. Beräkningen av behovet avmedel från det nya kreditinstitutet under /86 är t. v.preliminär. Markvillkorets tillämpning i saneringsområden Markvillkorel i sambandmed statlig bosladslångivning innebär enligt huvudregeln alt bostadslån iprincip bara beviljas om kommunen har Prop.1984/85:100 Bilaga 13 39