prop · G803194 · 1984-12-31 00:00:00 — om nordisktkultursamarbete m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. 1del ingångna avtalet om nordiskt kulturellt samarbete ingår bestämmelserom en gemensam budget för det kultursamarbete som bedrivs inom Nordiska ministertädetsram. Nordiska ministerrådei (kultur-och utbildningsministrarna) fastställde den13 ett förslag till sådan budget för är 1986.1 propositionen begärs 4660000ukr. för att täcka den svenska andelen av budgeten. 1 1984/85. Prop.1984/85:194 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenI, , , . , , , ,. , , R. . Proposition om nordiskt kultursamarbete m. m. 1984/85: 100 (bil. 10 s. 584) har regeringenföreslagit alt. i avvaktan pä särskild proposition i ämnet, tillNordiska ministerrådets kutiurhudgei för /86 beräkna ettförslagsanslag av . Jag tar nu upp denna fråga. Avtalet mellan de nordiska länderna om kulturelltsamarbete ingicks och trädde i kraft (prop. 1971:54.KrU 13, rskr !88). Avtalet föreskriver bl. a. en gemensam budget för kulturelltsamarbete. Nordiska ministertådet har fastställt hur den gemensammabudgeten skall behandlas. För alt fä en anpassning i tiden till flertaletnordiska länders budgetordningar sammanfaller verksamhetsåret med kalenderåret.Detta medför all ministertådet fastställer sitt budgetförslag så sent att del,trots all det bör behandlas , inte kan föreläggas den svenskariksdagen inom den för avlämnandet av propositioner fastställda liden (jfr. prop.1972: 130 s 41, KrU 24, rskr 135). Jag har i frågor som bereds av statsrådet samråttmed honom. 2 Det nordiska kultursamarbetet Genom det nordiska kulturavlalet har de nordiska ländernaen formell ram för kultursamarbetet. Genom avtalet har också etablerats enorganisa- 1984/85:194 3 tion för delta samarbete med somhögsta beslutande organ och ett särskilt sekretariat - sekretariatet förnordiskt kulturellt samarbete - lill ministerrådets förfogande. Det bör dock understrykas att en mycket stor del av detnordiska samarbetet inom kulluravtalels områden - utbildning, forskning och all-mänkuliur- bedrivs direkt mellan enskilda människor, grupper och institutioner i denordiska länderna. Ideella organisationer, myndigheter och liknande har ettomfattande kontaktnät med sina nordiska motsvarigheter. Detta samarbetefinansieras endast till en begränsad del över den nordiska kullurbudgelen.Merparten av kostnaderna bärs direkt av de berörda. I mänga fall harkontakterna mellan nordiska myndigheter, organisationer och liknande haft sittursprung i verksamheter som bedrivs eller bedrivits genom sekretariatet förnordiskt kulturellt samarbete. 1 stora drag överensstämmer de övergripande nationellaprioriteringarna inom framförallt utbildning och forskning mellan de nordiskaländerna. 1 alla de nordiska länderna arbetar man således med bl.a. frågorrörande datautbildning. Genom samarbete avseende t. ex. programvarufrägor kande nordiska länderna gemensamt finna lösningar på problem som för vart och ettav dem blir kostsamma. Nordiskt samarbete kan vidare förbättra ett enskiltlands möjligheter att tillgodose kvantitativt små men kvalitativt viktigautbildningsbehov, inom t. ex. yrkesutbildningens och högskoleutbildningensområde. Utöver detta samarbete är frågor rörande lärar- och studerandekontakterav stor vikt. Möjligheterna för högskolestuderande att byta studieortinom år formellt väl tillgodosedda, men de reella möjligheterna att t.ex. fä tillgodoräkna sig studieresultat i ett annat nordiskt land är ännubegränsade. Enskilda lärares insatser m.m. kan berikas om de ges möjligheteratt inhämta erfarenheter från bl. a. andra institutioner i . En förulsått-ningför ett fungerande samarbete är dock att det finns eii cn{;,igemang bland dedellagande institutionerna. Nordiska ministerrådei (samarbetsminislrarna) beslutade idecember 1984 att tillsälta en utredning om "Nordbors rättigheter",som bl. a. skall kartlägga om regler om medborgarskap medför en sämre ställningvid vistelse eller bosättning i annat nordiskt land än det egna. Utbildningsområdet är ett av de områden som skallanalyseras. Vad gäller det allmänkullurella området kommertyngdpunkten i samarbetet mellan myndigheter även alt i förstahand ligga pä åtgärder som syftar till alt främja den kulturella gemenskapen.Kulturbegreppets mångfald och önskvärdheten all stärka denna mångfald även päett nordiskt plan leder lätt till en splittring av de begränsade resurserna. Av särskilt intresse i detta sammanhang är det pågåendearbetet med ett nordiskt radio- och TV-samarbele via satellit m. m. Nordiska ministertådet - i sammansättningen kultur-,kommunikations- 1984/85:194 4 och industriministrarna - beslöt meddeltagande av , , och regeringaratt, som ett ledi utvecklingen av ett nordiskt radio- och TV- samt telesamarbete baserat på överföringvia ett satellitsystem, genomföra en studie av ett sådant system.Ministerrådets beslut fogades som bilaga till prop. 1981/82:200 om nordisktkultursamarbete m.m. De tre beredningsgrupper som ministerrådei tillsatt, enför programfrågor, en för teknik-ekonomiska frågor och en för juridiska frågoravlämnade sina rapporter . bedrevs förhandlingar de deltagandeländerna emellan om det nordiska TV-samarbeiet. Enighet kunde därvid uppnäs omprogramsamarbetet. Någon ekonomisk uppgörelse kunde däremot inte träffas föreNordiska rådets 33:e session. kulturutskott har i uttalande överministerrådets meddelande om förhandlingsläget förutsatt att ett slutligtförslag om radio- och TV-samarbele via Tele-X utarbetas i brådskande ordningoch att ett sådant förslag föreläggs senast den 15 maj 1985.Utskottet förutsätter att förslaget även innehåller uppgifter om hurprogramservicen till skall genomföras, all förslaget beaktar det kommandeIjudradiosam-arbetei och att man i förslaget utgår från alt samarbetet äravsett att bli permanent. Utskottet ansluter sig till del redovisade önskemåletom dansk medverkan i projektet. Efter session har förhandlingarna om TV-samarbetet upptagits pä nytt. 3 Nordiska ministerrådets kulturbudget Den gemensamma nordiska kulturbudgeten omfattar kostnaderför fyrtiotalet nordiska institutioner och samarbelsorgan samt för vissa permanentaoch tidsbegränsade projekt. Dessutom utgår bidrag ur kullurbudgelen tillverksamhet inom vissa organisationer m. m. Utöver vad som upptas inom Nordiska ministerrådets kiilturbudgetbestrider de nordiska länderna, inom ramen för resp. nationella budget,kostnader för en rad andra nordiska ändamål, bl. a. av bilateral karaktär. Desvenska bidragen lill sådana ändamål har lill största delen förts upp underåttonde huvudtitelns anslag H 6. Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m. (prop.1984/85: 100 bil. 10, s. 584-588). Enligt det nya reglementet för Nordiska ministerrådetsbudget (allmän budget och kulturbudget), beslutat av ijuni 1983, fastställer ministertådet budgeten under förbehåll avde nationella parlamentens godkännande. Prop.1984/85:194 5 Når det gäller budgetförslaget för har, liksom förtidigare år, en försöksordning tillämpats i syfte alt ge störremöjligheter till inflytande över budgeten. (kultur- ochutbildningsministrarna) fastställde således ettförslag till kulturbudget, vilket därefter behandlades av Nordiska rådetskulturutskott och av rådet vid dess 33:e session. Den 13mars 1985 fastställde Nordiska ministertådet (kultur- och utbildningsministrarna)ett förslag lill kuliurbudget för . Detta innebar vissa förändringarjämfört med tidigare förslag, där man nu tillgodosåg en del av de synpunktersom framfördes i . Förslag till budget för övriga samarbelsområdenfastställdes av (samarbetsministrarna) den 27 mars1985. Frågor i anslutning till detta har tidigare denna dag anmälts avstatsrådet . 1 det följande redogör jag för Nordiska ministertädetsförslag lill kultur-budget och för verksamheten 1984 i vissa frågor somansluter lill detta. 3.2 Verksamheten inom kulturavtalets organ under åren 1984och 1985 En utförlig redogörelse för kultursamarbetet under år 1984har lämnats i ministerrådels berättelse rörande det nordiska samarbetet tillNordiska rådets 33:e session 1985 (dokument C 1/1985 i det nordiska trycket).Jag tar därför här endast upp några huvudpunkter i verksamheten . Arbetsformerna i det nordiska samarbetet Vid Nordiska rådels 32:a session antog rådet enrekommendation (rek nr 15/1984) där ministerrådet anmodas all lägga framförslag rörande ministerrådets verksamhet som utredningen om arbetsformerna inordiskt samarbete ger upphov lill. Förslaget innebär bl. a. förministerrådets del alt de nuvarande båda budgetarna slås samman och attministerrådets båda sekretariat omorganiseras i ell gemensamt sekretariat. En ändring av de organisatoriska formerna för det nordiskasamarbetet kräver vissa justeringar i de nordiska samarbelsavtalen som senarekommer att föreläggas . 1ministerrådets förslag till 33:e session ingår förslag omändringar av det nordiska kulturavtalet. Innebörden härav är all det skall varaministerrådet i sammansättningen kultur- och utbildningsministrarna som fattarde beslut som krävs för att förverkliga avtalels syfte. Samma ministerråd skalltillsätta kommittéer och arbetsgrupper med särskilda uppdrag. Ministertådetskall också låta utarbeta och fatta beslut om budgetförslaget för degemensamma institutionerna, programmen och verksamheterna inom en totalram somen del av den samlade nordiska budgeten. En utförligare redogörelse förförslaget har denna dag lämnats av statsrådet . Prop.1984/85:194 6 Nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och full.sysselsättning Vid session 1985 lade ministerrådei(finansministrarna) fram en handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning för vilken siaisrädet redogjort. 1 planenförekommer två projekt vilka har direkt anknytning till det nordiska kulturellasamarbetet och vilka också förutsätts finansieras över den nordiska kullurbudgelenför 1986. Det ena projektet avser uppbyggnad av det s.k. NORDUNET,ett kommunikationssystem för forskarsamverkan. Projektet avser bl. a. att skapabättre möjligheter för kommunikation mellan nordiska universitet ochforskningsinstitutioner. För att Nordunet-projektei skall kunna genomföraskrävs bäde resurser frän nationella källor och gemensamma nordiska medel. Det andra projektet rör flaskhalsproblem, kopplingenmellan utbildnings- och arbetsmarknadspolitik. En förstärkning ochmodernisering av arbetsmarknadsutbildningarna år vikiig. I syfte att åstadkommaen förbättring planeras ett projekt som består av en karlläggning av behovensamt i ett senare led en samordning och modernisering av utbildningskapacitetenpå vissa områden. Mellan existerande nordiska organ utvecklas ett samarbete omvuxenutbildning, bl. a. vidareutbildning av lärare på teknologiskt avanceradeområden. Nya former för samarbete mellan arbetsmarknadens parter, ulbildningsmyndigheteroch arbetsmarknadsmyndigheter bör prövas genom olika pilotprojekt. (kultur- ochutbildningsministrarna) har tillsatt en styrgrupp för den del av den nordiskahandlingsplanen för datateknologi som faller inom kulturavtalets område.Handlingsplanen för dalaleknologi godkändes av ministerrådet i juni 1984.Styrgruppen har startat planläggning och genomförande av en rad verksamhetersom t. ex. datateknologi i samhällsåmnen för l6-19-åringar, kunskapsförmedling 1995,dalateknologi i undervisning i främmande språk, m. m. Information i utlandet om de nordiska ländernas kulturliv Samnordiska arrangemang på kulturområdet tilldrar sig ettstort och växande intresse från utlandet. Nordiskt kullurliv har därmed fåttökade möjligheter att bli presenterat utomlands och därigenom också bli förmålför internationell debatt och påverkan. Mot bakgrund av framgångarna 1983 i med de olikautställningsprojekt m. m. som ingick i Today har den ledningsgruppsom bildades för Today ombildals i syfte att fungera som rådgivandeorgan i frågor som rör samnordisk kulturinformation i utlandet. Gruppenstuderar olika möjligheter att genomföra gemensamma kulturprojekt. Fleraalternativ har därvid nämnts. a. undersöks förutsättningarna för ettnordiskt projekt i . 1984/85:194 7 har vidare beslutat avsätta medel förvisning av en utställning av sekelskifteskonst i , Dsseldorfoch Parisunder . träffades en överenskommelse om gemensamnordisk arbetsmarknad för lärare i . En arbetsgrupp med enrepresentant för vart och ett av de nordiska ländernas utbildningsdepartement(motsvarande) arbetar vidare med frågan att utvidga möjligheterna till engemensam nordisk arbetsmarknad för vissa grupper av ämneslärare i grundskolanoch gymnasiet. Ledningsgruppen för Nordiska samarbetet inom skolområdetdriver projekt inom flera områden inom det pedagogiska FoU-området. Ett nyttprojekt som startade behandlar specialundervisningen. Medutgångspunkt i förslag som presenterats i rapporten har man tagil upp övergängen från grundskola lill gymnasium ochproblematiken kring försummade eller avbrutna studier. Tillsammans med Nordiska arbetsmarknadsutskottet (NAUT)driver ledningsgruppen ett projekt om vägledning för unga vid övergång frånskola till arbetsliv. har ministerrådei beslutat lägga ned denrådgivande kommittén för utbildning i samband med att dess ledamötersmandatperiod löpte ut. 1 anslutning lill detta beslut har ministerrådetbeslutat bl. a. alt utveckla samarbetet avseende vuxenutbildningen. Ministertådet har önskat bidra lill ett nordiskt samarbetebeträffande datateknologisk programvaruproduktion pä skolområdet. En särskildgrupp har tillsatts för denna uppgift. Verksamheten skall omfatta såvälförskola och grundskola som yrkesutbildning och lärarutbildning. a. distribution, kravspecifikation och utvärdering av programvara. () har beslutat atttillsammans med Nordiska samarbetsorganet för teknisk-vetenskaplig forskning (Nord-forsk)genomföra ett projekt om utvärdering av pågående forskning, som skall resulterai en metodhandbok. FPR har tagit initiativ till att den forskning som vissa avinstitutionerna under kulturavlalet utför utvärderas. Det gäller (Nordvulc), för samhällsplanering(Nordplan) och (). Förutomverksamhetens kvalitet kommer dessa utvärderingar bl. a. att beröra institutionernasbetydelse för forskarutbildningen samt deras samarbete med andra nordiska ochnationella organ. 1984/85:194 8 FPR har i samråd med styrelsen för Nordiska forskarkurservänt sig lill universitet och högskolor samt forskningsråd i med förslagom en utvidgad försöksverksamhet med systematiserade nordiska forskarkurser.Vidare har planering inletts av försök med nordiska kurser på bl. a. leknik-ochvårdforskningsomrädet. FPR har inlett ett arbete med en analys avforskningsinsatserna inom ministerrådsbudgetarna. Avsikten är att göra enövergripande forsknings-politisk bedömning som kan nyttjas av ministerrådet isamband med beslut om långsiktiga prioriteringar. Under är 1984 har FPR artangerat två nordiska forskarsymposierkring datateknologiska frågor. Flera forskningsområden är sä små ellerspecialiserade all behovet av forskare är begränsat. Detla minskarmöjligheterna för varje land att bygga upp och upprätthålla en tillräckligtomfattande forskning. har därför beslutat att 1985 anslå ytterligare medel till de de nordiska forskarkursernamotsvarande två kurser, sä att kursprogrammet för omfattar minst 21kurser. har ministerrådet förstärkt de av forskarkursernas styrelseadministrerade stödordningarna Nordiska forskarstipendier och forskarsymposiermed . En viktig uppgift för det nordiska kultursamarbetet är attupprätthålla och utveckla de kulturella förbindelserna mellan de områden som avgeografiska och etniska skäl har en egen eller särpräglad kultur och det övrigaNorden. En utredning av det åländska kullurlivet och dessrelationer lill del övriga har genomförts på uppdrag av ministertådet.Syftet med utredningen var att få underlag för en bedömning avförutsättningarna för ett på . Remissbehandling hargenomförts av i . Ministertådet beslutade därefter alt inrättaett pä från . Kostnaderna för driftenskall fördelas mellan den nordiska kulturbudgeten och landsskapsstyrelse.Samtidigt har ministerrådei fastställt stadgar för institutet. Ministertådetkommer att utse verksamhelsledare . Ministerrådei startade en utredning omutvecklingen av kulturförbindelserna mellan och det övriga Norden.Utredningen presenterades och ministertådet beslutade vid sittmöte att utredningen skulle publiceras och distribueras tillrelevanta institutioner saml all den skulle sändas på remiss. Ministertådetavser alt efter remissbehandlingen fatta beslut om ev. genomförande av deförslag som presenteras i utredningen. Prop.1984/85:194 9 Stödet till folkrörelserna omfattar tre poster pä dennordiska kulturbudgeten: nordiskt ungdomssamarbete, nordiskt folkbildningssamarbeleoch nordiskt idrotissamarbele. har beslutat - med anledning av FN:sungdomsår 1985 - att i kullurbudgelen för anslå utöverordinarie anslag till ungdomsarbetet. beslutade i september 1984all stödordningen för idrottssamarbetet frän och med är 1985 också skallomfatta samiskt idrottssamarbete. Stödet till samiska kulturaktiviteter av engångskaraktärhar fördubblats lill . Slödel uppgår nu lill 400000 DKK.Till deua kommer att ministerrådet beslutat om en försöksverksamhet förutveckling av det samiska kullurlivet. För ändamålet har en särskilt sakkunniganställts för en treårsperiod frän . För verksamheten har ytterligare400000 DKK anvisats . Detta innebär att det samlade stödet pä dennordiska kullurbudgelen lill samiskt kulturliv ökats från fill800000 DKK . 3.3 Nordiska ministerrådets förslag till kulturbudgetför har i anslagsframställningar m. m. för dennordiska kulturbudgeten begärts . Ministerrådei(kultur- och utbildningsministrarna) fattade beslut om ettförslag till kulturbudget för som omsluter . Vissa intäkter i form av räntor och interna avgifter förkultursekretariatet beräknas därvid uppgå till . Vidare harlönekostnaderna beräknats nivå och den ökning av lönekostnadernasom kommer alt ske genom nya löneavtal förutsätts bli täckt genom en reserv.Preliminärt har denna reserv beräknats till . Den avses ocksåkunna användas lill pris- och valutajusleringar. För de institutioner och projekt som ligger i annat landän har omräkningen till danska kr. gjorts enligt de valutakurser somgällde . Det har förutsatts all de institutioner m. m. somomfattas av budgeten garanteras anslag i sin huvudsakliga ulgiftsvalulaomräknad efter dessa valutakurser. En översikt av ministerrådets budgetförslag bör fogas tillregeringspro-lokollet i detta ärende som bilaga. Inför den planerade sammanslagningen av budgetar och sekretariat har det från olika håll uttrycktsfarhågor att kultursamarbetet skulle ges lägre prioritet i en sammanslagen orgiansialon.Det har bl. a. funnits en oro alt kultursamarbetet skulle förlora pä att delskapas ett gemensamt sekreteraiat. Prop.1984/85:194 10 Jag är i detta avseende mer optimistisk. Jag anser att dennya organisationen kan skapa nya och bättre möjligheter att utvecklasamarbetet. Kultursamarbetet kan tillföras nya erfarenheter och får störremöjligheter att motta impulser från den övriga verksamheten. Kultur- ochutbildningssamarbetet skall självfallet också berika och stimulera övrigasektorer av det nordiska samarbetet. Kultursamarbetet utgör en viktigförbindelselänk mellan länderna, men det har ett betydande egenvärde.På väsentliga områden har även synpunkter frän företrädare för kultursamarbetetbeaktats vid utformningen av den nya ordningen. Stora resurskrav ställs på den nordiska kullurbudgelen.Jag vill därför erinra om vad som anfördes vid min anmälan av prop 1983/84: 181om Nordiska ministerrådets kuliurbudget för angående vikten av alt nyaoch angelägna behov inom del nordiska kulturavialets ram tillgodoses genomomfördelning av befintliga resurser. kulturutskott har ocksåvid flera tillfällen tagit upp frågan om möjligheten att göra omprioriteringarmellan institutioner, som finansieras över den nordiska kullurbudgelen, ochmellan nordisk och nationell finansiering av vissa sådana institutioner. VidNordiska rådets 33:e session i anförde jag bl. a. att det finnsen fara alt kulturbudgeten blir alltför låst och att budgetdiskussionerna merhandlar om fördelning av medel till givna ändamål än prioritering och valmellan mer eller mindre angelägna insatser. Mot bakgrund av den beslutade sammanslagningen av budgetar,vilket innebär att kuliurbudget är den sista särskilda nordiska kullurbudgelen,finns del anledning att se över möjligheterna att åstadkomma en nordisk budgetsom bl. a. vad avser verksamhet som omfattas av kulturavlalet ger möjlighetatt tydligare uttrycka prioriteringar i det nordiska samarbetet. Del bör dock framhållas att möjligheterna tillreella omfördelningar är begränsade. En stor del av kulturbudgetens kostnaderutgörs av fasta kostnader som inte kan omfördelas med mindre man helt avvecklarvissa verksamheter. Vad som däremot kan göras är alt försöka skapa färteanslagsposter på den del av den kommande gemensamma nordiska budgeten somtäcker del kulturella samarbetet. Flera anslagsposter tar upp likartade ändamål.Dessa borde kunna slås samman vilket bl. a. skulle skapa en störte rörlighetoch översiktlighet. Inom det allmänkullurella området har del byggts uppstödordningar för praktiskt taget varje konstnärlig uttrycksform liksom förfolkbildningsrörelser och ungdomsorganisationer. En omprövning av stödet tillvissa aktiviteter kan behöva göras i syfte alt åstadkomma koncentreradeinsatser på vissa områden under vissa perioder, vilket torde vara mermeningsfullt än en strävan att kontinuerligt läcka alla. Jag tillstyrker för svensk del Nordiska ministerrådetsbudgetförslag. Nordiska ministertådet bör inom den överenskomna ramen kunnagöra de 1984/85:194 11 ändringar av förslaget som till följd av uppkommandeförhållanden kan krävas fram till budgetårets ingång. Ländernasbidrag till Nordiska ministertädets budgetar beräknas enligt en särskildfördelningsnyckel, som fastställs för varje är. Nordiska ministertådet (samarbetsminislrarna)har fastställt ny fördelningsnyckel budgetar. En redogörelse förprinciperna härför har tidigare denna dag lämnats av statsrådet andel av budgeten för är något mindre än . Andelenuppgår till 37,. 4 Anslagsberäkning för /86 H 5 Nordiska ministerrådets kulturbudget 1983/84 Utgift 40357089 1984/85 Anslag 46500000 1985/86 Förslag 46600000 Nordiska ministerrådets förslag till budget för år 1986uppgår lill , inkl. en reserv för alt läcka bl.a.automatiska löneökningar års nivå. Reserven har preliminärt beräknats till ca 9,8 milj.danska kr. Jag utgår från delta belopp vid anslagsberäkningen. I den mån detlabelopp inte är tillräckligt bör anslaget få överskridas. Därtill kommer projekt inom ramen för handlingsplanen förekonomisk tillväxt och full sysselsättning, vilka är kostnadsberäknade till . De totala kostnaderna för kultursamarbetet för uppgårdärmed till . Jämfört med budget, till vilken anvisades 141,6milj. danska kr., är ökningen , varav avser pris- ochlöneomräkningar samt valulakursförändringar. De båda projekten i den särskildahandlingsplanen för ekonomisk tillväxt och full sysselsättning medför en ökningmed . Det framlagda budgetförslaget medger således en ytterligare aktivi-letsökningpå . Den svenska andelen av anslaget till nordiskakulturbudget beräknar jag till 37,av , vilket enligtväxelkursen den motsvarar . Medlen bör anvisas i statsbudgeten för /86.Eftersom Nordiska ministertädets kuliurbudget avser torde endel av det svenska bidraget komma alt utbetalas först . Regeringenbör därför kunna medge att sådana utbetalningar som görs efter den 1 juli 1986belastar motsvarande anslag i statsbudgeten för /87 inom den avriksdagen godtagna ramen för . Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslär att 1. för Sverigesdel godkänna Nordiska ministertädets förslag till kuliurbudget för , 2. lill kulturbudget för /86 anvisa ett förslagsanslag av46600000 kr. Ärendet bör behandlas under innevarande . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägendenoch beslutar att genom proposition föreslå alt anta de förslag somföredraganden har lagt fram.