prop · G803216 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna revision har alltså karaktären av en internuppgörelse där de verkliga intressenterna, nämligen förbundsmedlemmarnasjälva, inte har något direkt inflytande. Denna ordning är inte lämplig för ettkommunalförbund med förbundsdirektion med hänsyn lill dess speciellaorganisationsform. Revisionen mäste i stället ske genom revisorer som direktföreträder förbundsmedlemmarna. Kommunalförbundsulredningen har föreslagit alt varjeförbundsmedlem skall välja en eller flera revisorer och minst lika mängasuppleanter för revision av förbundets verksamhet. Förslaget har mött visskritik vid remissbehandlingen. Några remissinstanser påpekar all i förbund med 4 1984/85. Prop.1984/85:216 50 många medlemmar kan regeln medföra alt antalet revisoreroch suppleanter blir alltför stort. För att undvika detla föreslås att varjemedlem utser endast en revisor eller att förbundsmedlemmarna väljer gemensammarevisorer. För egen del finner jag utredningens förslag vara detbästa alternativet för revision av verksamheten i ett kommunalförbund medenbart förbundsdirektion. Det kan finnas ett individuellt medlemsintresse avsakrevision av verksamheten. Det intresset blir inte fullt ut tillgodosettgenom gemensamma revisorer. Det kan också uppstå praktiska svårigheter all fåflera kommuner eller landstingskommuner att ena sig om revisorer, ölägenheternaav att i vissa fall ett mycket stort anlal revisorer har alt granskaförbundsdirektionens förvaltning kan i viss mån undvikas genom all revisorernasamverkar för att undvika onödigt dubbelarbete. Regeln utesluter inte att varjeförbundsmedlem utser endast en revisor och en revisorssuppleant. Regelnhindrar inte heller all förbundsmedlemmarna eller vissa av dem väljergemensamma revisorer. Förfarandet vid revision av kommunalförbund med förbundsdirekiionblir alltså det att revisionen förrättas av revisorer som har valts av förbundsmedlemmarnaoch att revisionsberättelserna behandlas av varje medlem på samma sätt somvanlig revision i medlemmens egen förvaltning. Bestämmelsen behandlar frågan om val avrevisorer för granskning av ett nybildat förbund. Regeln är nödvändig för attrevisorers och revisorssuppleanters tjänstgöringsperioder skall sammanfalla medde allmänna mandatperioderna. torde kunna ske exempelvis i samband med attförbundsordning antas av en blivande förbundsmedlem. Någon verksamhet attgranska finns givetvis inte förrän ett förbund har bildats, dvs. närförbundsordningen har antagits av samtliga förbundsmedlemmar. Regeln är därföratt förstå så alt valet avser granskning av verksamheten från detkommunalförbundet har bildats. Vid sidan av de sårbestämmelser som hartagits in i första och andra siyckena skall bestämmelserna i 5 kap. KLtillämpas. Det gäller alltså bl. a. bestämmelserna om revisorernas uppgifteroch om revisionsjäv. För tydlighets skull har tagits in en bestämmelse om attförbundsmedlemmarna var för sig skall pröva frågan om ansvarsfrihet. Av 5 kap.6 § KL följer alt denna uppgift tillkommer fullmäktige. Utträde, likvidation och upplösning Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5)behövs ett nytt system för utträde ur och upplösning av kommunalförbund närlänsstyrelsens befattning med dessa frågor upphör. Av de skäl som har anförtsi den allmänna motiveringen behövs också vissa lättnader i möjligheterna Prop.1984/85:216 51 att lösgöra sig från ett samarbete i kommunalförbund. Delagregler som behövs har samlats i delta avsnitt. Reglerna har hämtat drag frånmotsvarande regler i lagen (1980: 1102) om handelsbolag och enkla bolag. Regleringen bygger på principen att förbundsmedlemmarnahar avtalsfrihet när det gäller förutsättningarna för utträde, likvidation ochupplösning. Vissa bindande regler har dock befunnits nödvändiga. Avtal ombildande av tid och utan uppsägningsräit godtasinte i den nya lagen. Det finns därför en regel om en generell och bindandeuppsägningsrätt vid sådana avtal. Likaså finns det en ovillkorliguppsägningsrätt när vissa ändrade förhållanden har inträtt. Det finns ocksåvissa bindande regler om förfarandet vid likvidation och upplösning. 1 § Ett kommunalförbund som har bildats för bestämd tid,skall träda i likvidation när liden har gått ul. Om ett kommunalförbund har bildats för obestämd tid, fåren förbundsmediem säga upp sitt medlemskap när som helst. Förbundet skall isådant fall träda i likvidation ett är efter uppsägningen, om inte någon annanuppsägningstid har bestämts i förbundsordningen. Ett kommunalförbund kan bildas för bestämd eller obestämdtid. Enligt I kap. 9§ punkt 3 skall förbundsordningen ange den tid förbundetskall bestå om det inte har bildats för obestämd tid. Det är alltså enangelägen uppgift för förbundsmedlemmarna att frän början ta ställning tillfrågan om vilken tid som förbundet skall beslå. Om ett kommunalförbund har bildats förbestämd lid finns inte någon ordinär uppsägningsrätt. Möjligheterna all iförtid lösgöra sig från samarbetet i ett sådant förbund behandlas i 2 §. Närden bestämda tidpunkten för samarbetsprojektets slut inträffar måste sannolikti de flesta fall olika åtgärder vidtas beträffande förbundels tillgångar ochskulder. Det behövs alltså ett likvidationsförfarande. Av bestämmelsen i förstastycket framgår att förbundet skall träda i likvidation när den bestämda tidenför samarbetet har gått ut. Om samtliga förbundsmedlemmar skulle vilja fortsättaverksamheten när den avtalade tiden har gått ut, har de möjlighet alldessförinnan ändra förbundsordningen på ett sådant sätt att den bestämda tidenför verksamheten förlängs eller att denna kan fortsätta på obestämd lid. Av 3§ följer att förbundsmedlemmarna fär avtala om eneller flera medlemmars utträde ur förbundet i stället för att förbundet träderi likvidation. Härigenom öppnas det allså en möjlighet för de kvarvarandemedlemmarna att fortsätta verksamheten antingen till en ny bestämd tidpunkteller för obestämd tid. En sådan överenskommelse kräver ändring av förbundsordningen. Av den allmänna motiveringen framgår attdet bör föreligga en ovillkorlig rätt för förbundsmedlemmarna att när somhelst säga upp sitt medlemskap i ett kommunalförbund som har bildats förobestämd tid. Prop.1984/85:216 52 En regel om deUa har tagits in i andra siycket.Uppsägningsrätten kan inte medlemmarna avsäga sig i förbundsordningen eller påannat sätt avtala bort. Om förbundsordningen skulle innehålla bestämmelser somstrider häremot blir dessa bestämmelser utan verkan. Uppsägningsrätten har förenatsmed en bestämmelse om en uppsägningslid . Över denna uppsägningstid kanemellertid förbundsmedlemmarna disponera genom bestämmelser iförbundsordningen. Motiven föruppsägningstidens längd har behandlats i denallmänna motiveringen. Av bestämmelsen framgår att en uppsägning skall ledatill förbundets likvidation. Regler om avtal om medlems utträde ur förbundet istället för likvidation finns i 3S. Reglerna om ullrädesrätt och upplösning avkommunalförbund gäller inte utan vidare för regionplaneförbund och bosladsförmedlingsförbundsom tillkommer pä grund av ett direkt åläggande av regeringen. Om inte annatutsågs i regeringsbeslutet får åläggandet uppfattas som en skyldighet för kommunernaalt driva kommunalförbundet tills vidare till dess regeringen beslutar om annal. 2 § Har sädana ändrade förhållanden inträtt, att det viden samlad bedömning framstår som oskäligt att en medlem av ett kommunalförbundi fortsättningen skall vara bunden av sill medlemskap i förbundel, skall påbegäran av förbundsmedlemmen förbundel träda i likvidation. Paragrafen motsvarar de bestämmelser som finns i 24 och 27§§ KFL. 1 paragrafen behandlas rätten att begära ellkommunalförbund i likvidation när det har inträffat sådana ändrade förhållandenatt förbundel bör upplösas. Bestämmelsen kan i praktiken anlas få betydelsefrämst för de lidsbestämda kommunalförbunden. 1 förbund som har bildats för obestämdtid finns nämligen alltid en ovillkorlig uppsägningsrätt enligt 1 S andrastycket. Bestämmelsen kan dock komma att få betydelse även i förbund av dettaslag, nämligen i sådana för vilka en mycket läng uppsägningstid har bestämts. Grunden för att bestämmelsen i denna paragraf skall kunnaåberopas är att det har inträtt sådana ändrade förhållanden att det framstårsom oskäligt att en medlem av ett kommunalförbund skall vara bunden av sittmedlemskap. Det ankommer pä förbundsmedlemmarna själva att göra en sådanbedömning. Det kan l.ex. gälla ändrade förhållanden i fråga om verksamhetens artoch omfattning, verksamhetens ulvecklingsläge, behovet av verksamheten medhänsyn till den tekniska och samhälleliga utvecklingen, tidsaspekten m. m. Enmedlem som åberopar att ändrade förhållanden har inträtt fär vägras utträdeförst när övriga medlemmar inte betraktar det som oskäligt att han är bunden avsitt medlemskap. Av 3 § följer att del även i förevarande fall finns enmöjlighet för förbundsmedlemmarna att avtala om utträde ur förbundet i ställetför likvidation och upplösning. Som framgår av 9§ får ev. tvister omtillämpningen av den nu ifrågavarande paragrafen lösas genom skiljemannaförfarande. Prop.1984/85:216 53 3 § När grund för likvidation enligt 1 eller 2 § haruppkommit fär förbundsmedlemmarna avtala att en medlem fär utträda urförbundet i stället för att förbundel skall träda i likvidation. I avtaletskall bestämmas från vilken tidpunkt utträdet skall ske. Vid avtal om utträde skall de kvarvarande medlemmarna antade ändringar i förbundsordningen som föranleds av utträdet. När en förbundsmedlem utträder ur kommunalförbundet för förbundels skulder om inte annal har överenskommits idet avlal som avses i första stycket. Ett kommunalförbund skall träda i likvidation på degrunder som anges i 1 och 2§§. I förevarande paragraf öppnas en möjlighet förförbundsmedlemmarna alt i stället för en likvidation avtala om att en medlem färutträda ur förbundel. Om en förbundsmedlem vill utträda ur ettkommunalförbund skall ett avtal upprättas om förutsättningarna för medlemmensutträde. En väsentlig fråga att la ställning till är frän vilken tidpunktutträdet skall ske. Av bestämmelsen framgår att detla måsle bestämmas iavtalet. Om förbundsmedlemmarna inte kan komma överens i alla frågor är det enrättighet för den medlem som vill lämna samarbetet all frigöra sig genomlikvidation och skifte. När ett avlal om utträde har träffats måslede kvarvarande förbundsmedlemmarna ändra förbundsordningen. Exempel på sådantsom oundvikligen behöver ändras är uppgiften om förbundels medlemmar. 1 deflesta fall är det också nödvändigt att göra en ny bestämning av medlemmarnasandelar i förbundets tillgångar och skulder. I detla stycke har getts enföreskrift om att de kvarvarande förbundsmedlemmarna skall göra de ändringar iförbundsordningen som föranleds av avtalet om utträde. I denna bestämmelse behandlas denutträdande förbundsmedlemmens ansvar för förbundels skulder. F.n. gällerenligt 26§ KFL att sådant ansvar upphör efter utträdet, om intelänsstyrelsen finner skäligt att förordna om annat. I vad mån en utträdandemedlem bör befrias från förbundets skulder berör inte bara förbundet och dessmedlemmar utan också tredje mans rätt. Som framgår av 1 kap. 5 § har förbundsmedlemmarnaytterst ett ansvar för förbundets skulder. Det innebär att de förbundsmedlemmarsom fortsätter verksamheten i ett förbund där någon medlem har utlrätt, harkvar sitt ansvar för skulderna efter den nya andelsbestämningen. Från tredjemans synpunkt bör det därtör knappast finnas betänkligheter mot att den medlemsom utträder ur förbundet frigörs frän skulderna. För denne medlem är detgivetvis av största betydelse att möjligt avveckla sina mellanhavandenmed förbundet. Den nuvarande ettårsfristen har därför fått utgå i den nyabestämmelsen. Del kan emellertid i vissa situationer framstå som olämpligt altden avgångne medlemmen över huvud taget befrias frän skulderna. Bestämmelsenger därför parterna en möjlighet alt aviala bort skuldbefrielsen. Prop.1984/85:216 54 4 § Likvidationen verkställs av kommunalförbundetsstyrelse eller av förbundsdirekUonen i egenskap av likvidator. När förbundet har trätt i likvidation, får kallelse påförbundets okända borgenärer sökas av förbundsmedlem eller likvidatorn. När förbundet har trätt i likvidation, skall förbundetsegendom i den män det behövs för likvidationen förvandlas till pengar genomförsäljning pä offentlig auktion eller på annat lämpligt sätt. Förbundelsverksamhet får fortsättas, om det behövs för en ändamålsenligt avveckling. Likvidationen skall verkställas avkommunalförbundets styrelse eller av förbundsdirektionen. Det är inte påkallatatt i detla offenl-ligrättsliga sammanhang tillskapa någon befogenhet fördomstol eller statlig myndighet att förordna om en särskild likvidator. Andra och tredje styckena har utformats efter mönster av 2kap. 32 och 33 §§ lagen om handelsbolag och enkla bolag. 5 § När styrelsen eller förbundsdireklionen har fullyortsitt uppdrag som likvidator, skall styrelsen eller förbundsdirektionen avge slutredovisning för sin förvaltning genom en förvaltningsberättelse som rör likvidationen i dess helhet. Berättelsen skall även innehålla en redovisning för skiftet av behållna tillgångar. Till berättelsen skall fogas redovisningshandlingar för hela likvidationstiden. Paragrafen innehåller bestämmelser om slutredovisning ochförvaltningsberättelse. Motsvarande bestämmelser finns i 2 kap. 41 § lagen omhandelsbolag och enkla bolag och i 13 kap. 14 § första siycket aktiebolagslagen(1975:1385). 6 § När likvidationsuppdraget är fullgjort, skallstyrelsen eller förbunds direktionen besluta om vilken av förbundets medlemmar som skall överta och värda de handlingar som hör till förbundets arkiv. Förvaltningsberättelsen och redovisningshandlingarna skalldelges var och en av förbundsmedlemmarna. När berättelsen och redovisningshandlingarnadelgetts samtliga förbundsmedlemmar, är förbundet upplöst. En motsvarande bestämmelse finns i 32 § lagförslag saknar bestämmelser om förvaring ochvärd av ett upplöst kommunalförbunds arkiv. Vid remissbehandlingen harriksarkivet föreslagit att sådana bestämmelser bör finnas också i den nyalagen. framhåller att det finns flera skäl till all arkiven bevarasoch vårdas även efter det att ett förbund har upplösts. Till dessa skäl hör bl.a. hänsyn lill rättssäkerheten och forskningens behov. Vidare torde enligtriksarkivet handlingarna i många fall ha betydelse för statliga och kommunalamyndigheter. Jag biträder synpunkter och en bestämmelse i ämnet hardärför tagits in i första stycket. Det ligger i sakens natur attarkivhandlingarna skall överlämnas till den förbundsmedlem som har utsetts attöverta och vårda dem. Någon särskild bestämmelse härom har inte ansettserforderlig. Prop.1984/85:216 55 Av lagen måste det klart framgå när ettkommunalförbund är upplöst. Denna tidpunkt har knutits lill den dag däsamtliga förbundsmedlemmar har delgetts förvaltningsberättelsen och redovisningshandlingarna. 7 § En förbundsmedlem som inte är nöjd med redovisningeneller det skifte som förrättals av förbundets styrelse eller av förbundsdirektionen, har rätt alt väcka talan om detta mot de övriga förbundsmedlemmarna från det slutredovisningen delgavs medlemmen. Paragrafen, som motsvarar 31 § andra stycket KFL, ger enförbundsmedlem som inte är nöjd med redovisning eller skifte rätt att föratalan mot de övriga förbundsmedlemmarna. Sådan talan skall väckas fråndet att medlemmen fick del av slutredovisningen. Det följer av allmänna reglerall talan skall väckas hos tingsrätt. 8 § öm det framkommer någon tillgång för kommunalförbundetefter dess upplösning eller om talan väcks mot kommunalförbundet eller om det pä annat sätt uppkommer behov av en ytterligare likvidationsätgärd, skall likvidationen fortsättas. Bestämmelsen i denna paragraf fyller en funktion ur klarhetssynpunkl,trots att det som regleras egentligen ligger i sakens natur. I bestämmelsenlämnas beskedet alt en likvidation som har avslutats skall tas upp igen ochfortsättas om det visar sig att det finns någon tillgång eller någon skuld somman inte känt till tidigare eller det tillkommit någon annan omständighet somgör att likvidationen framstår som ofullbordad fastän den har avslutats. 9 § Tvister om kommunalförbunds likvidation och upplösningenligt 1 och 2§§ samt om förbundsmedlems rätt till utträde enligt 3§ handläggs enligl lagen (1929: 145) om skiljemän. Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5)bör ev. tvister om rätt till utträde och om likvidation handläggas i ett skiljemannaförfarande.I förevarande paragraf ges en regel om att tvisterna skall handläggas enligtlagen (1929: 145) om skiljemän. 10 § Beslämmelserna i 7 kap. kommunallagen (1977:179) gäller i tillämp liga delar i fråga om kommunalförbund. Besvär får anföras av såväl med lemmar av förbundet som medlemmar av varje kommun eller landstings kommun som ingår i förbundet. Beträffande besvär över kammarrättens beslut lillämpas 7kap. 5 § kommunallagen. Besvär över ett beslut, varigenom kammarrätten harbifallit besvär eller förbjudit att del överklagade beslutet verkställs, fåranföras även av förbundsmedlem. Prop.1984/85: 216 56 I kommunalförbund med förbundsdirektion får besvärsnämndinte inrättas. I denna paragraf finns reglerom besvär överkommunalförbunds beslut. Första stycket stämmer överens med 20 § KFL. Hänvisningentill 7 kap. KL innebär att kommunalbesvär fär anföras över kommunalförbundensbeslut på de besvärsgrunder som anges i 7 kap. 1 § KL. Besluten skallöverklagas hos kammarrätt. Kretsen av besvärsberättigade har bestämls så attden omfattar såväl medlemmar av förbundet, dvs. kommuner ellerlandstingskommuner, som medlemmar av varje kommun eller landstingskommun somingår i förbundet. öm kammarrätten har bifallit besvär ochsålunda helt eller delvis har upphävt ell kommunalförbunds beslut får kommunalförbundeti sin egenskap av motpart i målet föra talan mot kammarrättens beslul. Dettaföljer av hänvisningen till 7 kap. 5§ KL i detla stycke. Därutöver böremellertid även varje förbundsmedlem ha talerätt. I 23 § andra siycket lagen (1979:412)om kommunala indelningsdelegerade som innehåller en motsvarande reglering gesäven kommunmedlemmarna rätt alt föra talan mot kammarrättens beslul att bifallabesvär eller förbjuda verkställighet av det överklagade beslutet. Att påmotsvarande sått ge förbundsmedlemmarnas invånare rätt att överklagakammarrätts beslut skulle föra alltför långt. Utvidgningen i förevarande bestämdsehar därför begränsats till att avse förbundsmedlemmarna själva. Hänvisningen i första stycket lill 7 kap.KL innebär att besvärsnämnd får inrättas i kommunalförbund. En sådan nämnd hartill uppgift att pröva besvär över bl. a. styrelsens eller annan nämnds beslutom tillsättning av tjänst och andra beslut i vissa personalfrågor. Med hänsyntill den specialla organisationen i kommunalförbund med enbart förbundsdirekiionär del inte lämpligt att sådana förbund inrättar besvärs-nämnder. Ett förbudmot detta har därför tagits in i tredje siycket. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) har förordatsalt den nya lagen automatiskt skall gälla för äldre kommunalförbund. Vissaövergångsbestämmelser har dock befunnits nödvändiga. De principiella motivenför dessa har redan behandlats. Några ytterligare kommentarer ges i delföljande. Denna lag träder i kraft , då lagen(1957:281) om kommunalförbund skall upphöra alt gälla. 2, öm del i en lag eller annan författning hänvisas tillden gamla lagen eller till en föreskrift i denna som har ersatts genom en förerskrift i den nya lagen, tillämpas i stället den nya lagen eller den nya föreskriften, om inte annal följer av punkt 3. Prop.1984/85:216 57 Den nya lagen bör träda i kraft den . härom finns i punkt 1. Lagen avses helt ersätta lag omkommunalförbund. Av föreskriften under punkt I framgår därför alt den lagenskall upphöra att gälla. Av punkt 2 följer att hänvisningar i annan lagstiftningtill den gamla lagen i stället gäller motsvarande bestämmelse i den nya lagen.En ändring bör dock göras direkt i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektiv persontrafik. Jag återkommer strax till den lagändringen (avsnitt4.2). Den nya lagen gäller även för kommunalförbund som harbildats enligt den gamla lagen. 1 stället för bestämmelserna i 4 kap. 1 och 2 §§gäller dock till och med är 1990 att ett kommunalförbund som har bildats enliglden gamla lagen skall träda i likvidation på begäran av en förbundsmedlem, omdet vid en samlad bedömning framstår som skäligt att låta medlemmen frånträdasitt medlemskap. Om medlemmarna inte kan enas om ett kommunalförbundslikvidation på nu angiven grund, skall frågan överlämnas lill regeringen föravgörande. I punkt 3 har tagits in en uttrycklig föreskrift om attden nya lagen gäller för kommunalförbund, som har bildats enligt den gamlalagen. Det har inte ansetts nödvändigt med någonövergångsbestämmelse för de fätaliga fall där ärenden om bildande av kommunalförbundkan vara anhängiga hos länsstyrelserna när den nya lagen träder i kraft. Sädanaärenden fär avskrivas och det får i stället ankomma på kommunerna eller landsiingskommunernaall själva bilda förbundel. Av de skäl som har redovisats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.6) bör de nya ulträdesreglerna inte bli tillämpliga på degamla kommunalförbunden. För sådana förbund skall i stället fram till och medår 1990, dvs. , gälla en jämkad utträdes- och upplösningsbestämmelse. Av punktens första stycke följer alt den obligatoriskauppsägningsregeln i 4 kap. 1 § inte skall gälla över huvud tagel. Däremot finnsi punkten en regel som till sin konstruktion liknar bestämmelsen i 4 kap. 2 §.Övergångsregeln innebär all om det vid en samlad bedömning framstår somskäligt att låta en medlem av ett kommunalförbund frånträda sitt medlemskap iförbundet, skall förbundet i likvidation pä begäran av förbundsmedlemmen.Till skillnad från bestämmelsen i 4 kap. 2§ ställs här inte något krav på attdet skall ha inträtt några ändrade förhållanden för att en medlem skall få frånträdasitt medlemskap. Rätten till utträde är alltså inie enbart betingad av yttreomständigheter utan det får göras en fri och allmän intresseavvägning av om enförbundsmedlem bör frigöras från samarbetet i kommunalförbundet. Det finnsalltså ell stort utrymme för att ta hänsyn till subjektiva önskemål om utträde. Av 4 kap. 9§ framgår att oenighet mellanförbundsmedlemmarna i fråga om rätten till utträde m.m. enligt 4 kap. 1 och 2§§avgörs genom ett Prop.1984/85:216 58 Den oenighet som kan uppslå i frågaom utträdesregeln i första stycket av förevarande övergångsbestämmelse böremellertid, med hänsyn lill de intresseavvägningar som skall göras, avgöras avregeringen. En regel om detla har tagits in i andra stycket. Om regeringenfinner att ell kommunalförbund bör träda i likvidation får det också ankommapå regeringen att bestämma tidpunkten när sä skall ske. hinder av punkt 3 får medlemmarna i ettkommunalförbund som har bildals enligt den gamla lagen genom ändring i förbundsordningen besluta att även beslämmelserna i 4 kap. 1 och 2§§ i den nya lagen skall gälla för förbundel. Fall kan tänkas där medlemmarna i ell gammaltkommunalförbund redan under den femåriga övergångsperioden vill att förbundethelt skall inordnas under den nya lagen. I syfte att möjliggöra detta utan skull skall behöva upplösas och nybildas finns en föreskrifti punkt 4, enligt vilken förbundsmedlemmarna ges rätt att genom en ändring iförbundsordningen besluta att även bestämmelserna i 4 kap. 1 och 2§§ i den nyalagen skall gälla för förbundel i stället för de särregler som har tagits upp ipunkt 3. öm de fattar ett sådant beslut, blir även regeln i 4 kap. 9§ om skiljemannaförfarandettillämplig vid eventuella tvister. En förbundsordning som har fastställts enligt dengamla lagen gäller även om den inte stämmer överens med bestämmelserna i 1 kap. 9 och 10 §§ i den nya lagen. I 1 kap. 9 och 10 §§ finns regler om vad enförbundsordning skall innehålla. Som har sagts skall den nya lagengälla beträffande de gamla kommunalförbunden.