prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslagen far ingetdirekt stöd av remissinstansema. Utredningenom el och inhemska bränslen arbetar med dessa frågor och föreslog i ett delbetänkandei atl det utan dröjsmål borde komma tiU stånd ett samråd på lokalnivå mellan kraftleverantörer, kommuner och fastbränsleintressenter för attåstadkomma en bättre organisation av oljeersättningen. Frågan om el ochfastbränsle har behandlats i nämnda proposition med förslag tillriktlinjer för energipoliliken. Turismenhar utvecklats till en betydelsefull näring i många glesbygder. Glesbygdsstödhar lämnats till mindre turistsatsningar. Under föregående budgetår lämnadesavskrivningslån med 6 milj. kr. och kreditgarantier på 2 milj. kr. tiUturistinvesteringar, bl. a. till uthyrningsstugor. Turismen i glesbygdenbedrivs ofta i kombination med annan verksamhet, t. ex. Jordoch skogsbmk. Jaghar tidigare (avsnitt 3.5.2) föreslagit att del högsta beloppet föravskrivningslån tUl uthymingsstugor räknas upp från . till 39000 kr.per stuga. Sverigesturistråd har i uppdrag atl upprätta en slmklurplan för turism och rekreation.Rådet och statens industriverk bör kunna fömtsättas uppmärksamma glesbygdensresurser och möjligheter på turistområdet i sitt arbele. 1984/85:115 105 Mångaservicefunkiioner fordrar ell visst minimum av befolkningsunderlag för allkunna upprällhållas. Därför har många mindre serviceinrättningar ellerfilialkontor dragits in i glesbygden. Sektorsmyndigheterna har därvid intealltid beaktat de regionalpoliliska aspeklerna och inle heUer grundligtundersökt möjligheterna alt i samverkan med andra seklorer genom personal-eller lokalsambmk upprällhålla en servicefunktion. Del finns dock några exempelpå framgångsrika försök att samordna servicefunktioner i lokalkontor. Inleminst för det lokala utveckhngsarbetet har en del av dessa glesbygdskonloreller servicekontor fått stor betydelse. Lokalkontorsiden bör kunna utvecklasytterligare, t.ex. inom ramen för försöket med seklorssamordning i Norrbotienslän. I några andra län har länsstyrelsema redan med hjälp av sina medel förregionall utvecklingsarbete medverkat till uppbyggnaden av lokalkontor. I1985 års budgetproposition framhåller chefen för atldel är av avgörande betydelse för små kommuner i glesbygd atl leoreliskgymnasieutbildning kan behållas och föreslår etl nytt resurssy-slem för attmöjliggöra della (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 173). Indragningav slatliga myndigheters funklioner har vållat problem inte minst iskärgårdsområdena. Del har därför införts en av särskilda föreskrifterreglerad handläggning av frågor om indragning av slallig verksamhel utmedrikets kuster. Enligt förordningen (1982:136) om handläggning av vissapersonalfrågor i statlig verksamhel utmed rikets kuster skall en myndighet somplanerar en inskränkning av personal som har direkt betydelse för tUlsyn ochövervakning av kustema inhämta yllrande över den planeradeålgärden. skall om den finner del befogal skyndsamt uiredaföljderna av åtgärden och om del bedöms angeläget med en fortsall bemanningföreslå organisation, huvudmannaskap saml finansiering och kostnadsfördelning ifråga om denna. Om myndighelen trots invändning vill genomförainskränkningen av verksamheten skall myndighelen överlämna frågan tillregeringens prövning. En näraliggande frågagäller de ombudskap för offentliga organ som glesbygdsbutikema ofta har. Delgäller t.ex. förmedling av posl- och apolekstjänsler och de statligaspelbolagens verksamhet. Sådana ombudskap är viktiga förglesbygdsbutikernas möjligheter all leva vidare, inle bara genom de direktainläkler som de ger ulan också, och kanske framför allt, genom att deförbättrar glesbygdsbulikernas konkurrenskraft i förhållande till tätorternasbutiker. Avveckling av ombudskap kan sålunda få verkningar som gårlångt utöver del direkla inkomstbortfallet. Del är enligt min mening angelägetalt också sådana verkningar kan lyftas fram och beaktas när beslut om t. ex.indragningar av ombudskap övervägs. har här gjort värdefullainsatser, senast vid överläggningar med AB Tipsljänst. Jag förutsälter atlsådana överläggningar i lämplig omfattning kommer till stånd även med andraberörda affärsverk och bolag. 1984/85:115 106 Glesbygdsdelegationenhar föreslagil all kommunala glesbygdsramar, innefattande medel från olikasamhällssektorer, skall prövas i några försökskommuner. Syftet med förslagelär i försia hand all skapa uirymme för etl stärkt kommunalt engagemang i detregionalpolitiska utvecklingsarbetet, där näringslivs- ochsysselsättningsfrågorna skulle få en framträdande roU. Jaganser atl en ökad sektorssamordning behövs inom regionalpoliliken och atllänsstyrelserna ytterligare bör utnyttja de möjligheter som finns att samordnade olika sektorsorganens insalser så att de regionalpolitiska målen beaktas.Vad gäller kommunernas engagemang i sammanhanget, vill jag hänvisa tUl deprojekl som bedrivs för alt pröva nya arbetsformer och då särskilt tiU det s.k. frikommunprojeklet. Berörda nio kommuner får där komma med förslag inomvilka områden som de vill ha större frihet från bl. a. statliga regler för attkunna pröva nya arbetssätt. av de lokala utvecklingsprojekten har sketl i kooperativa former. Det kangälla arbetskooperativ för jord- och skogsbmk, hantverk m. m. Det relativtnyligen bildade kooperativa rådet, som är knulel till industri-departmentet,har tiU uppgifl alt i samarbete med kooperationen främja utvecklingen av såvälbefinllig som ny kooperativ verksamhel. Del bör därmed falla sig naturligt förrådel alt även verka för ett genomförande av de åtgärder somglesbygdsdelegationen föreslagit beträffande ulbUdnings-insatser på detkooperativa områdel. Huvudansvarei för kooperationens utveckling ligger dockhos de kooperativa organisationerna själva och deras medlemmar. Jaghar redan nämnl alt små utvecklingsbara verksamheter ofta knutna till deareella näringama - såsom fiskodling, trädgårdsodling, biodling,pälsdjursuppfödning, slugulhyming m.fl. är belydelsefuUa för utvecklingen iglesbygden. Behovet av lokala anpassningar av dessa verksamheter har gjort detnalurligl all utvecklingsarbetet i huvudsak bedrivits på lokal och regionalnivå. Stöd i arbetet har man bl. a. haft från hushållningssällskapen, nämndenför hemslöjdsfrågor och glesbygdsdelegationen. Enligt vad Jag erfarii bedriverhushållningssällskapen i flera län - särskilt i skogslänen ett intressantutvecklingsarbete som avser marknadsföring och försäljning av lokalltillverkade Uvsmedelsprodukler. Verksamhelen går under benämningenGÅRDEN-projeklet. Vidare har jag erfarii att glesbygdsdelegationen har angellde små och utvecklingsbara näringarna som ett av sina viktigaste arbeisområdenoch avsatt medel för att siödja och driva på utvecklingsarbetet.Länsslyrelserna har medverkai i flera projekl, bl. a. finansielll med medel förregionalt utvecklingsarbete. Enligt min mening är det arbele som pågårframgångsrikt, och bör även fortsättningsvis kunna stödjas med sådana medel.Jag bedömer i övrigl atl några ytterligare inilialiv från regeringens sida f n.inte erfordras. Glesbygdsdelegalionen bör fortsätta all följautvecklingsarbetet och medverka i projekl av pilotkaraktär. 1984/85:115 107 4 Särskilda insatser i vissa regioner Lokalaoch regionala sysselsättningskriser förorsakade av strukturförändringar inom näringslivetutgör, som jag tidigare konstaterat (avsnitt 2.3), en väsentlig del av denregionalpolitiska problembilden i landel. Norrbolten, Bergslagen och senaslUddevallaregionen är exempel på regioner som drabbats av stora strukturproblemunder senare år och där staten gått in med omfattande åtgärder. Jag skall häröversiktligt redogöra för de särskilda insalser som gjorts och görs i dessaregioner. Arbetet befinner sig i olika skeden i de tre regionerna vilkel göratt omfattningen och detaljeringsgraden skiljer sig i redovisningen avinsatserna regionema emellan. När det gäUer skall jag särskilt laupp siluationen i Malmfälten och de fortsatta insatserna där. Problemensomfattning och karaktär skiljer sig en del mellan de tre regionema. FörNorrbollens del var arbetsmarknadssituationen mycket allvarlig redan innanstmklurproblemen blev akula inom gruv- och slålinduslrin i slutet av1970-talet och början av 1980-taiel, bl.a. beroende på storasysselsätlningsminskningar inom jord- och skogsbrukel. Den lidigare omfattandeneltoutflytlningen från länel hade visserligen stoppats men arbetslösheten ochundersysselsätlningen låg kvar på en hög nivå. Länel tillhörde därförstödområdet redan före stmklurkriserna inom gmv- och stålindustrin. Äveni Bergslagen var huvuddelen av kommunerna inplacerade islödområdet när stmklurproblemen blev akula inom slålinduslrin i slutet av1970-talet - beroende på stora sysselsätlningsminskningar inom bl. a. skogs-och gruvnäringarna under 1960- och 1970-lalen. Kommunernai ingick inle i stödområdet när beslutet om all upptaförhandlingar om en nedläggning av UddevaUavarvel kom i slutet av år 1984.Regeringen har beslulal alt utpeka UddevaUa, och Lysekilskommuner som tillfälligt stödområde. Situationenskiljer sig på viktiga punkter mellan de tre regionerna, vilket påverkar såvälförutsättningarna för som inriktningen av arbetet på att hjälpa dem somförlorar sina arbeten atl få ny sysselsällning. Del gäller del geografiskalägel i förhållande lill andra arbeismarknader av belydelse och till vilkapendling skulle vara möjlig. Del gäller också lägel i landet i förhållande tUlavsättningsmarknader och övrigl näringsliv. Härtill kommer betydande skiUnaderi den aUmänna näringslivsmiljön och i induslriell tradition. Somjag lidigare framhållit måste insatserna anpassas efter förhållandena i varjeenskild region. Skilda lösningar har också använls i de tre akluella områdenabåde vad gäller organisalion och medel. 1984/85:115 108 Riksdagenhar vid tre tUtfäUen - 1979, 1982 och 1983 -beslulal omsärskilda program med ålgärder för atl stärka näringslivel och sysselsätlningeni . Del beslutade åtgärdsprogrammei (prop. 1978/79:127, AU33, NU 45, rskr 320 och 322) omfattade stöd tiU länel på totalt ca 1 miljardkr. Riksdagsbeslutel (prop. 1981/82:113, AU 23, rskr 388) omfattadedels 355 mUj. tiU särskilda sysselsättningsfrämjande insatser, dels ensänkning av socialavgifterna i länels fyra nordligaste kommuner. Beslutet år1983 (prop. 1982/83:120, AU 24, rskr 305) omfattade åtgärder till en beräknadkoslnad av ca . för atl långsiktigt främjautvecklingen och sysselsättningen i länel och för alt möla den akutasysselsättningskris som uppstått i Malmfälten. I della belopp ingick 390 milj.kr. i bidrag till SJ för alt ge en samhällsekonomiskt motiveradfraktnedsättning för malmtransporterna saml kostnaderna förnedsättning av företagens socialavgifter i hela med tioprocentenheter beräknade lill ca 350 milj. kr. TiU desärskilda insatser jag här nämnt kommer ordinarie salsningar inom bl. a.arbetsmarknads- och regionalpolitiken. Genomde omfattande ålgärder som därmed saltes in i Norrbotlen lades en ny gmnd förlänets utveckling. Situationen för de slora basindustriema i länel harstabiliserats. AB Slatens Skogsindustrier (), () och () beräknas samtliga redovisa vinst för . Vidsidan av den gamla industristrukturen baserad på skogen, stålet och malmen harnya verksamheier börjal växa fram, många med sin grund i ny teknik och nyaprodukter. Tekniska högskolan i utgör tillsammans med institutioner somKiruna geofysiska institut (KGI), () filial i m.fl. en viktig bas för denna utveckling. Jagvill i delta sammanhang också peka på den vikliga resurs som investmentbolagenBothnia (nybildat) och (under bildande) börkunna utgöra för att få fram riskvilligt kapital och företagsledningskompetensför en expansion av länels näringsliv. Jagnolerar med tillfredsställelse att utvecklingen nu håller på atl vända efternågra mycket besvärliga år för länet. vill Jag betona all problemenalltjämt är stora. har Norrbotlen, trots de omfallande insatserna,den högsta arbetslösheten i landel, den högsta andelen personer iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten samt den lägsta relativasysselsättningsgraden av alla län. Detåigärdsprogram beslutade om avsåg insatser i länet underen treårsperiod. Drygl halva har gåll ochjag skall 1984/85:115 109 härkortfattat redogöra för vad som gjorts inom skilda områden. Vadgäller kommunikationsdepariemenlels ansvarsområde anslog 25 milj.kr. i särskilda medel till väginvesteringar i länet. Investeringarna har bl.a. inriktats på ålgärder för alt öka bärigheten på vissa för skogslransporterviktiga vägar. Medlen har vidare använts för byggandet av en ny vägstalion iAbisko, vilken skall beijäna den nya mellanriksvägen . Riksdagenanslog 40 milj. kr. tiU SJ för uppmslning av meUan GäUivare ochKimna. Arbelet beräknas bli klart . SJ erhöU också 2 milj. kr. förprojektering av en ny tunnel vid Nuolja på sträckan KimnaRiksgränsen. Dennaprojektering har slutförts och SJ har beredskap för en eventuell byggstartunder senare delen av 1985. ställde vidare 2 milj. kr. lillregeringens förfogande för att täcka evenluella merkoslnader för SJ i sambandmed beställningar av jämvägsmaleriel i . Dessa medel beräknas varaförbrukade vid ulgången av budgeiårei 1984/85. SJ erhöll slutligen 390 milj.kr. för att kunna ge en samhällsekonomiskt moliverad rabatt påfrakterna på . Genom de ralionaliseringar som gjorts imalmbanelrafiken och de nya avtal som SJ iräffal med har någol fortsattbehov av statliga stödinsatser inle uppstått. Riksdagsbeslutelvåren innefattade också 11 milj. kr. till vissa byggnads- ochanläggningsarbeten på . Medlen har bl.a. använls för ombyggnadav verkstad och för lokaler för flygfrakt. Vadgäller ansvarsområde innefattade riksdagsbesluletvåren 1983 om utveckUng i Norrbotlen bl.a. vissa insatser inom gymnasieskolan,vuxenulbUdningen och vid högskolan i . Specialkurser genomförs igymnaiseskolan för att ge ökade möjligheter till utbildning som är anpassadlill den regionala arbelsmarknadens behov. Försöket har slagit väl ut ochriksdagen har beslulat all utvidga försöksverksamheten till atl omfallaalla län. Vuxenutbildningen fick ulökade resurser i länet. HitliUs har ca 5000extra undervisningstimmar liU en kostnad av 1 milj. kr. Högskolani anvisades 9 milj. kr. i extra anslag för ytterligare kompetensuppbyggnadfrämst inom områdena elektronik, datateknik och verkstadsteknik. Medlenutnyttjas för utvecklingsprojekt inom de angivna områdena och förforskarutbildning. Tre extra professurer har inrättats. Vissa resurserdisponeras även för ulveckhngsprojekl inom områdena industriell ekonomi ochsamhällsbyggnadsteknik. För all klara av den ökade externfinansieradeverksamheten vid högskolan i anvisades 20 milj. kr. för invesleringar ilokaler. En försia elapp av utbyggnaderna har färdigställts och ytterligarelokalliUskott planeras. Vidare gavs möjligheter atl genom ombyggnad avbefintliga lokaler skapa utrymme för utbildning, för bibliotek m. m. Härigenommöjliggjordes inrättandet av en linje för industriell arbetsmiljö. 1984/85:115 110 Riksdagenanvisade vidare 3 milj. kr. till Kimna geofysiska institut (KGI) för tillämpadforskning och för utveckhngsarbete vid institutet. Medlen syftar till alt skapaförutsättningar för all omsätta de unika kunskaper som framkommit genomgmndforskning vid institutet, främst inom områdel almosfäriska vågor, för enutveckling av produkter som på sikl kan ge produklion och sysselsättning iregionen. Efler 18 månaders verksamhel långtidsprovas f. n. som första produklelt heldatoriserat övervakningssystem på mekaniska maskiner av sex olika slag.Den kommersiella tillämpningen bedöms kunna starta från millen av . Treytterligare produkler befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede ochutvecklingen av dessa fortsätter. Riksdagenanvisade också 4 milj. kr. tiU centmm för regionalpolitisk forskning viduniversitetet i (CERUM) för forskning om Norrbollen. Etl 20-lal forskarearbetar nu inom de fyra huvudområdena basnäringarnas förnyelse,alternativnäringar för Norrbotlen, offenllig politik för näringslivsfömyelsesamt arbetsliv och arbelskrafl. Forskningen skall behandla ulvecklingen iregionen fram tUl . Forskningsarbetet kommer alt sluiföras under år1985. Vadgäller ansvarsområde har ärligen disponeratextra bidragsbelopp av 10 milj. kr. för särskUda skogsvårdsåtgärder och 5milj. för skogsvägar i . Det extra siödet kommer att avvecklasfr.o.m. budgeiårei 1986/87. Denna särskilda salsning har inneburil ökadomfattning av ålerväxlåigärder och byggande av skogsvägar i iförhållande lill vad som annars hade varit möjligt. Ålerväxlåigärder ochröjning har sålunda under /84 kunnal ulföras på ytterligaredrygt 14600 ha. har slöd kunnal lämnas till byggande avytterligare skogsbilvägar. Sammanlagt har dessa extra insatser /84 resulterat i drygt 35 000 dagsverken. Utsättningav laxfisk i länets älvar lill en årlig koslnad av . ingår som en deli ett större laxprojekt i samarbele med och Finland.Projektet ulvecklas enligt planerna. Del är dock ännu för tidigt alt redovisakonkreta resullal. för fisket i kommun liU enkoslnad av totalt 1,2 milj. kr. är i ell planeringsskede. a. främjasbildandet av fiskevårdsområdesföreningar. Föreningarna ulgör i slorulslräckning fömlsätlning för fiskevårdsåtgärdema i projektet. Lantbmksnämndeni Norrbotiens län arbelar f. n. med utvecklingsplanering för de femnordligaste samebyarna. Det är i dessa byar i den extrema glesbygden som destörsta sysselsällnings- och boendeproblemen finns. Utvecklingsplanerna syftartill all i samråd med resp. sameby komma fram lill en viljeförklaringbeiräffande högsta renantalel, betesmarkernas användning, antalrenskötselförelag, vilka anläggningar som behövs samt förutsättningarna förfortsall sysselsättning och möjlighelema lill kombinationssysselsättning. Deanvisade medlen torde räcka tiU utvecklingsplaner för ytterligare ett parsamebyar. 1984/85:115 111 Vadgäller ansvarsområde beslöts, dels att vidga ochmöjliggöra en snabb lokal anpassning av arbetsmarknadsutbildningen, dels altunderlätta för dem som söker arbele på annan ort samt dels att förstärka desysselsättningsskapande åtgärderna. Vidare anslogs särskilda medel för deövertaliga vid i Malmfallen, vilkel jag strax återkommer tiU. Särskildaresurser tillfördes också arbetsmarknadsinstituten i och . Utvärdering avverksamheten pågår men redan nu kan vissa preliminära resultat redovisas.Traktamenten vid dubbel bosättning och förlängd lid under vilken månadsresorvid dubbel bosättning kan lämnas har visal sig vara ett bra medel för atlhjälpa arbelslösa till arbete pä annan ort. Inom arbetsmarknadsutbildningen harkursslyrelserna i länet bemyndigals all fastställa lokala läroplaner, vilkellett till en större anpassning av ulbildningen till de lokala behov avarbetskraft som föreligger. Möjlighet öppnades också att aktualisera vissaprojekt som beredskapsarbelen som annars svårligen skulle ha kommit lill stånd.Inom Karlsviksområdel i pågår vissa turistinvesteringar liksom vissaenergibesparande åtgärder i kommunala eller landstingskommunala byggnader iGällivare. De 10 milj. kr. som avsatts för projekteringsbidrag i länel har nuförbrukats och därmed stärkt objektreserven. IMalmfälten inrättades en särskild delegation för särskilda insalser bland deövertaliga vid . Jag återkommer till den . Vad gäller bostadsdepartementetinnebar riksdagsbeslulet särskilda satsningar inomlantmäteriområdet. Det gäller produktion i av ekonomiskakartan och av vegetationskartor. Vidare beslöts att en modemisering avfaslighetsregisterkartoma skulle ske genom uppbyggnad av en särskildkartcentral för delta i Norrbotlen. Verksamheten är tryggad för en 1O-årsperiod genom del beslul som fattades om kartpolitiken (prop.1983/84:100 bil. 13, BoU 18, rskr 192). Framställning av ekonomiskkarta för Norrbotlen pågår i . Verksamhelen följer i slortuppslällda planer. kommer drygt 20 personer atl vara sysselsattamed kartframställningen. Härulöver innebär verksamhelen sysselsättning förpersonal vid överlanimälarmyndigheten och riksaniikvarieämbetet. De tekniskaresurser som tiUförts lantmäteriet i genom att ekonomiska kartansproduktion förlagts dil har också inneburit betydande sekundäreffekter.Resurserna har medfört atl lantmäteriorganisationen i fåll nya uppdraginom områdena avancerad mätningsteknik och kartläggning. Detta har inneburitflera nya arbetstillfällen och allt tyder på en fortsatt utveckling i dennariktning. Vegetationskarteringen sysselsätter f. n. elva personer vidlantmäleriet i . Efterfrågan på vegetationskartorna är stor och ökarsuccessivi, bl. a. från försvaret, skogsbruket, rennäringen, naturvården ochallmänheten. Vegetationskarteringen har också visat sig värdefull när detgäller atl utarbeta metoder för att utnyttja salellitinformation föröversikllig kartläggning. 1984/85:115 112 Produktionav nya faslighelsregislerkartor startade i Kimna i augusli 1983. F.n. arbetartotah 15 personer i den kartcentral som inrättats i Kimna. Erfarenheterna frånförsia verksamhetsåret är goda och visar all del är rationellt att koncentreraframställningen av registerkartor för landet och att det går mycket bra attförlägga sådan produktion tiU Kimna. De resurser som tUlkommil genom centralenhar medfört atl del blivit rationeUt alt förlägga även annan produktion medanknytning tUl registerkartor tUl Kimna. Resurserna har också möjliggjort ettutvecklingsarbete i Kimna inriktat mot en digital registerkarteuppbyggnad. Desalsningar som kunnat göras genom beslutet och som följls upp genombeslutet om den tio-åriga kartplanen har redan överträffat det mål på ca 50årsarbetstUlfällen som ställdes upp (prop. 1982/83:120). har 40 nyahelårsarbetslillfällen tillskapats, tio tidigare helårsarbetstillfällentryggats, tio säsongsarbetstillfäUen tillkommit. Som sekun-däreffekl harytterligare 5-10 helårsarbetstillfäUen kunnat tillskapas. övrigl gäller ansvarsområde kan nämnas atl den genomriksdagsbeslutet om utveckling i för länel förlängdamöjlighelen till statsbidrag lill hyresrabatter vid ombyggnad av hyres- ochbostadsrättshus utnyttjas i betydande omfattning. Däremot utnyttjas densamlidigt förlängda möjligheten att få s. k. reparationslån i förhållandevisUten utsträckning. Delsamma gäUer stödel till energisparande ålgärder ibosläder. Försöksverksamhet med inventering och besiktning av bostadsbeståndetpågår med statligt stöd i länets kommuner för att belysa behovet avombyggnads-, underhålls- och energisparåtgärder. Vadslutligen gäller industridepartementets ansvarsområde har beviljals ellkapitaltillskott på 1000 milj. kr. för att genomföra en finansiellrekonstmktion genom nedskrivning av sina tillgångar. Företaget har vidareerhållit 381 milj. kr. för alt täcka merkoslnader för förlängd uppsägningslidoch för sysselsättningsålgärder m. m. för övertalig personal under åren 1983och 1984. Vidarehar erhållil 50 milj. kr. för inköp av malm från forskningsgruvan iLuossavaara. Verksamhelen vid forskningsgruvan har efler särskild utredningdäruiöver beviljals yllerligare medel så att den kan fortsätta fram tillmitten av . Utvecklingeninom har varit posiliv . Genommarknadsföringsinsatser, fortsall produktutvecklingsarbete och en förbättradkonjunktur har försäljningen av järnmalm ökat. Enligtden plan som redovisade i samband med propositionen om utveckling iNorrbotlen räknade man med atl anpassa de personella och maskinella resursernatiU en nivå på 15 milj.lon järnmalm . bröts 11 milj.lon Jämmalmoch kunde produktionen ökas till 15 milj. lon. Försäljningen uppgick debåda åren till 15 resp. 18 milj.ton. Antaletanställda i järnmalmsrörelsen uppgick vid ulgången av 1984/85:115 113 Delta är ell någol högre anlal än som planerades beroende på högreliUverkningsvolymer. a. har driften vid kulsinlerverkel i Svappa-vaaraålempptagils. År1983 kuride redovisa ett positivi resullal avrörelsen. Resultatet före dispositioner och skatt uppgick till 65 milj. kr. Förår 1984 beräknas molsvarande resullal bli ca 300 milj. kr. Idella sammanhang vill jag också nämna att beviljatsnärmare 50 milj. kr. i lokaliseringsstöd i samband med investeringar i sinkopparmalmsgmva i Kimna. Vid riksdagsbeslutet våren1983 om utveckling i ställdes 200 milj. kr.