prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Bundenheten lUI ell tjänstgöringsland Det föreslagna villkoret att tjänstgöringen måste varaförlagd lill eu och samma land skulle få allvarliga konsekvenser för förelag ibranscher som inle har stationär verksamhet Elt entreprenad- ellerinstallalionsprojekl uianför förutsäller exempelvis ofta all företagethar möjlighel alt flytta svensk personal i nyckelbefattningar, såsomarbetsledare och yrkesarbetare, direkl från ell annat projekl i ett närbelägetland. Projeklkalkylen och offerten baseras på en sådan förutsätining. Om denberörda personalen enligt förslaget skulle förlora sin skallefrihet i ,kommer den -nalurligl nog - anlingen all avböja atl flytta till del andralandel eller alt mol förelagel ställa sådana kompensalionskrav för uleblivenskattefrihet atl projeklel skulle omöjliggöras eller bli olönsamt Prop.1984/85:175 91 Konkurrenskraften för svenska förelag med projekiinrikladuilands-verksamhel skulle sålunda ävenlyras, om förslagel genomfördes. Del kanhärvid för övrigl erinras om all kravel på bundenhei lill eu land framfördesredan i dubbelbeskallningssakkunnigas förslag lill ellårsregel men efterremissbehandlingen avvisades av dåvarande finansministern i propositionen1966: 127. Bundenhei lill ijänslgöringslandets beskattningsår Förslagel atl måsle infalla underijänslgöringslan-dets beskaiiningsår moliveras endasl med en önskan alleliminera "risken" för skattefrihet i tjänslgöringslandet I denbegränsade utsträckning sådan skallefrihei skulle kunna bli akluell, är denenligi organisaiionernas uppfallning en angelägenhel för tjänslgöringslandetoch inle för . Det kan med andra ord inle anses vara ett svensktintresse all värna om all svenskar skall beskallas i andra länder. Förslagel all skall inträffa underijänslgöringslandets beskattningsår skulle leda lill svåra problem atlrekrylera arbelskrafl för Ijänslgöring på kortare lid än ell år i de fall dåarbelel måsle påbörjas under andra hälften av ijänslgöringslandelsbeskaltningsår. Del skulle också leda lill oacceptabla siiualioner, då enarbelslagare, som börjar sin ullandsanställning någon eller före enkollega på samma arbetsplats, blir skattefri i medan kollegan blirfulll skatlskyldig här för arbelen som pågår lika lång lid. Vidare skulle det blisvårt all få en anslälld all acceptera fortsatt ijänslgöring under ett nytlbeskaiiningsår, om inle Ijänslgöringen under det årel uppgår lill sex månadereller lolall lill ell år. Skalleskäl kan inte få avgöra när ell arbele i utlandetskall påbörjas. Kommersiella hänsyn måste härvidlag få vara avgörande.Företagen kan inte villkora sin anbudsgivning av att ell arbele måste startavisst datum för all offererat pris skall gälla. Begränsning av sexmånadersregeln till vissa länder Inskränkningar i skattskyldigheten bör gälla generelltutan begränsning för vissa länder. Om en skallskyldig kan göra sannolikl allvillkoren för regelns lillämpning verkligen är uppfyllda, bör han bli skallefriför sin ullandsinkomst oavsell ijänstgöringsland. Trols de prakliska konirollsvårigheiersom kan föreligga belräffande de nordiska länderna, t. ex. på grund avpassfriheien, bör dessa länder därför inle undantagas från regelnstillämpningsområde. Alt etl undanlag för de nordiska länderna i vissa fallskulle kunna medföra en sämre konkurrenssilualion för svenska företag genlemolutländska är dessutom uppenbart. En förkortningav kvalifikalionsliden lill lillslyrkes. Avsikten medutlandstjänslgöringen måsle beaktas, så all kravel på förulsebarhei kanlillgodoses. Den föreslagnabundenheten lill elt ijänstgöringsland och till del landels beskattningsåravvisas. Regeln börgälla generelll utan geografisk begränsning. Näringslivelsintresse lillgodoses bäsl genom att en sexmånadersregel ulformas i enlighel medettårsregeln. Förändringen bör alltså inskränkas lill atl förkortakvalifikalionsperioden från ell år lill . Prop.1984/85:175 92 Bundenhet av tjänsigöring lill ett och samma land De moliv, som vid införandel av l-årsregeln föranleddelagslifiaren all frångå dubbelbeskallningssakkunnigas förslag om atluilandsljänslgöringen skulle vara förlagd lill ell och samma land, har singillighel även . Del föreligger ell ultalal behov inie minst ihyggnadsbranschen att kunna förflylla personal mellan olika länder ulan altderas skallefrihei i därigenom skulle komma i fara. Förläggning till Ijänslgöringslandets beskattningsår Förslagel innebär au 6-månadersvisie!sen för all varaskatlebefriande i också skall vara förlagd lill minsl 6 månader iijänslgöringslandels beskattningsår. Förslagel synes icke ha någon molsvarigheli uiländsk rätt. Del torde vara omöjligl för ett svenskt förelag alt villkora sinoffertberäk-ning på vid vilken lidpunkt elt arbete skall utföras beroende på omdel ligger fulll av del utländska beskattningsåret eller ej. Medan den gamla l-årsregeln enligt ett antal rättsligaavgöranden medgav skallebefrielse i för de fall alt ell ofömisetiavbroll i ijänslgöringen uppkom på grund av krig, olyckshändelse, sjukdomeller liknande, föreslås den nya 6-månadersregeln vara ovillkorlig avseendevislelselidens längd. Detta skulle medföra enorma svårigheier förexportföretagen att bli överens om anställningsvillkor för den personal, somskall sändas ut. Som exempel på vilka orimliga konsekvenser den föreslagnaregeln skulle innebära kan man länka sig alt en person avlider undertjänstgöringen ulomlands, sedan 5 1/2 månad av kvalifikalionsliden förflulil.Dödsboet efter den avlidne skulle då, förulom av den personliga iragedien, ävendrabbas av atl den avlidnes lön i efterhand blev föremål för full svenskbeskattning. Begränsning av arbetet till länder utanför Enligt förslagel skulle regeln begränsas till atl avsetjänsigöring uianför (inkl. konlinentalsocklarna). För arbete inomNorden skulle alltså ingen befrielse från svensk skatl utgå. Deltadiskriminerar de svenska exportföretagen i möjligheten atl konkurrera på likavillkor. Såvitt vi kunnat utröna skiljer sig här förslaget t. ex. i förhållandelill den danska 6-månadersregeln. Förslaget synes vidare innebära en försämringav villkoren i nuvarande I-årsregeln i vad som avser arbete inom Nordenöverstigande . Medgivet anlcd dagar för besök i Förslagel innebär en förbäliring i förhållande lill deoklara beslämmelserna i l-årsregeln, men innebär också i vissa delar avsevärdaförsämringar. Dels inskränkes möjligheten till rekreation i hemlandet på grundav s. k. hardship i arbeislandei, dels skall enligt förslaget i del medgivnaanlalel dagar för besök i räknas inte bara lid för semester ochrekreation utan även lid för avrapportering och konsultationer liksom sådansjukdomslid, då den utsände på läkares anmodan lillfälligl skickas hem. Prop.1984/85:175 93 Sammantaget innebär lagförslaget så stora förändringar förde svenska byggbolagens internationella konkurrenskraft, att del enligiByggförbun-dets mening icke kan läggas lill grund för en ny lagstiftning medmindre än atl del omarbelas med hänsyn lagen lill våra synpunkler enligi ovan. Samfundel finner alt införandet av en sexmånadersregelutgör en lämplig avvägning vid tillgodoseende av de krav som frän skildaulgångspunkler kan framföras på ulformningen av denna regel. Samfundetlillslyrker således de föreslagna ändringarna i denna del, dock medframhållande av nedan angivna synpunkler. Generelll konslaleras all reglerna om beskailning av lönvid ullandsijänslgöring i första hand måsle ges en ulformning som gör delmöjligl för näringslivel all rekrylera personal för ullandstjänstgöring. Vidden slutliga ulformningen av de ifrågavarande reglerna bör således slörslamöjliga hänsyn las till de synpunkler som kan komma alt framföras frånnäringslivets företrädare. Bland annal bör övervägas om inte det av SAFframförda förslaget angående koslnadskompensalion bör genomföras i de fall dåIjänslgöringen inle uppfyller kraven på skallefrihet. Den införda danska sexmånadersregeln har i mångaavseenden ijänai som förebild för ulredningen. Enligi denna får hembesök iDanmark ske med högsl och därefier med sjudagar för som ullandsvislelsen utsträcks i liden. Del framgår inleklart om ankomsldag och avresedag härvid skall inräknas i vislelsen i . I ulredningens förslag tillåls högsl och därefier för varje hel månad somijänslgöringen i ullandel pågår. Enligi ulredningen skall både ankomsldag ochavresedag räknas in i vislelsen. Förslaget innebär i denna del en klarförsämring jämföri med de danska reglerna. Enligi samfundets mening bör hemvislel-seni analogi med vad som gäller i kunna vara 42 respeklive , omsåväl ankomsldag som avresedag skall inräknas i vistelsen. På sidan 44 i ulredningen, där motiven till anlalethembesöksdagar diskuieras. används lermerna "vislelsen i hemvislslaten","anlalel hembesöksdagar" och "besök i för semesler,konsuliaiion, avrapportering o dyl". I den föreslagna lagiexten talasistället om begränsning av det antal dagar som lillåis uianför arbetslandei.Samfundel förulsäller all del är lankegångarna i kommenlaren som skall gällaoch ulgår följaktligen från all en omarbetning av laglexen sker också i dennadel. Konsekvenserna blir annars orimliga för den som måsle förelä ijänsleresorlill tredje land under utlandstjänslgöringen. Ulredningen förulsäller all de nya reglerna måsle bygga påall den skallskyldige visar all han varil ulomlands lillräckligi länge genomuppvisande av l.ex. flygbiljeiier, anställningskontrakt, löneutbelalningsavieretc. Dock sägs all kraven på bevisning inle får ställas för högl. Med hänsynlill all passen regelmässigl inle slämplas numera kan del vara svårt för enskallskyldig all slyrka all han inle besöki mer än vad som förulsallsi förslagel. Samfundel vill därför underslryka alt den bevisbörda som åläggsden skallskyldige i della avseende måsle vara målllig. Prop.1984/85:175 94 1 laglexlen föreslås all de nya reglerna inle skall varatillämpliga belräffande . Den danska sexmånadersregeln innehåller inlenågon molsvarande begränsning. Samfundel anser del vikligi atl denna frågadiskuteras mellan de nordiska stalerna innan definitiv slällning läges. Som ovan nämnts föreslår utredningen som komplement tillsexmånadersregeln en ellårsregel med betydligt reslrikiivare användningsområdeän vär nuvarande motsvarighet Syftet all liberalisera våra regler för beskattningav lön vid ullandsijänslgöring har på många punkler uppnåtts genom införandelav sexmånadersregeln. Samfundel ser för den skull ingel skäl till varför dennuvarande ettårsregeln skall behöva göras så restriktiv som ulredningenföreslagil. Den bör isiällel kunna bibehållas i sin nuvarande form somkomplemenl lill sexmånadsregeln. Givetvis bör de redaktionella ändringar skesom automatiskt blir följden av atl sexmånadersregeln införs. De föreslagna villkoren för skallebefrielse kommer allmedföra praktiska problem. Del gäller exempelvis del föreslagna villkoret alttjänstgöringen måsle vara förlagd lill elt och samma land. Detla kan fåallvarliga konsekvenser för förelag i vissa branscher. Reglerna måsle vara utformade så att kravel påförulsebarhei lillgodoses. Del är inle rimligl atl skattskyldigheten påverkasav all en anställd Ivingas avbryta en ijänslgöring pga. exempelvis krig,sjukdom, nalurkalaslrof eller annan force-majeure-händelse. Förslagel atl måste infalla underijänslgöringslandets beskattningsår kan även del medföra betydande praktiskaproblem. Det kan exempelvis medföra svårigheter atl rekrytera arbelskrafl förIjänslgöring på korlare lid än ell år i de fall arbetet måste påbörjas underandra hälften av ijänslgöringslandels beskattningsår. Organisaiionen anser vidare atl regeln bör gälla generelltulan geografisk begränsning. Med hänvisning lill ovanslående avslyrker SHIO-Familjeförelagende föreslagna begränsningarna i skaliefrihelen vid ullandsijänslgöring. Organisationenföreslår i stället atl nuvarande eltårsregel ersätts med en sexmånadersregelutan atl några förändringar i övrigl genomförs. Den nuvarande eliårs-regeln har i vissa fall visal sig svårtillämpligtex vid avbroll i ullandsvislelsen eller vid upprepade kortare eller längrebesök i hemlandet. En uppluckring av regeln lorde även kunna spåras. Det kaninte heller uleslulas att missbruk förekommil. Den korlare kvalifikalionslidenkan bli ännu mer svårtillämplig och innebär p.g.a. del relaiivi höga skalleuilageti ökade risker för missbruk. anser all del bör finnas slarka skäl för alt desvenska beskaiiningsreglerna anpassas till motsvarande regler i de fåtalländer som f. n. har en sexmånadersgräns vid utlandsvistelse. 1984/85:175 95 TCO ser positivt på den del av förslaget som innebär atlen person som uppbär inkomsl vid ullandstjänstgöring skall undanlas från beskailningi för denna inkomst om tjänstgöringen pågår i minsl . Däremot finner TCO all villkoret all tjänstgöringen skallske i elt och samma land leder lill svårigheter för vissa branscher, bl.a.konsultbranschen. Likaså anser TCO all villkorei all de sex månaderna måsleinfalla under ijänslgöringslandets beskaltningsår leder till orimligakonsekvenser. Som exempel kan antas följande. Tjänslgöringslandet harbeskattningsår som överensstämmer med kalenderårel. En person som påbörjar sin ijänslgöringulomlands år ell och reser hem år ivå skulle enligiförslagel beskallas i . En annan person som reser från den Ijanuari år 2 och reser hem skulle däremol inle belalaskall i irois all denna ijänslgjort ulomlands ivå månader mindre än denförra personen. För atl undvika ovanslående konsekvenser menar TCO alllidsperioden bör räknas i löpande lid. De eventuella nackdelar som delta kaninnebära måste enligt TCO ha en underordnad betydelse. En regel som innebärskattefrihet i oberoende av när på årel som manpåbörjar tjänstgöringen i utlandet är ur rekryteringssynpunkl del bästa allernativet.Möjlighelerna atl rekrytera till ullandstjänstgöring är av stor betydelse fördet svenska näringslivels konkurrenskraft Därför anser TCO all det ärrekryteringsproblemet som bör lösas i försia hand. Dessutom är det vikligtrent allmänl all inle försvåra för de svenska förelagen när de skall konkurrerautomlands. För ensådan lösning med tidsperioden i löpande lid lalar även den bedömning som görsi promemorian all man på sikl kan räkna med all flera dubbelbeskattningsavtalkommer all innehålla en 183-dagarsregel som är bällre anpassad till en internregel uppbyggd efter löpande tidsperiod. Slutligenanser TCO all i de fall då ullandsvislelsen avbryis på grund av omsländighetersom den skallskyldige inle kunnat råda över, bör den ulomlands intjänade inkomslenej beskallas i . För all få skattefrihet under sådana omsländigheler börden skaltskyldige på ett överiygande sätt kunna visa all hon/han verkligen intekunnal råda över det inlräffade. UF tillstyrker förslaget all ersäua den nu gällande eiiårsregelnmed en beslämmelse om sex månaders ijänslgöring ulomlands för befrielse frånskall i . UF har heller ingen erinran mol all regeln begränsas lill auavse ijänslgöring uianför . Däremol innebär det skärpia kravel på all vislelsenulomlands fakliskl måsle uppgå lill för alt skallebefrielse skall inlrädaen begränsning i förhållande lill nuläget då avsiklen med uilandsljänslgöringentillmåls avgörande vikl. Denna begränsning synes inle tillräckligt moliverad.Den föreslagna regeln all den utflyttade måsle bo i elt och samma land underhela perioden skulle vidare bli ogynnsam för verksamhelen särskilt inom vissabranscher, t. ex. bygg- och anläggningsinduslrin. Prop.1984/85:175 96 UF vill också avråda från förslagel all la bon demöjligheter lill förtida avbroll som föreligger enligt nu gällande regler. Inteminst del osäkra politiska lägel i en rad länder där svenskar arbeiar vikligt alt kunna avbryta en vistelse utan all del får alliför menligaekonomiska konsekvenser för den enskilde. Sammanfallningsvis tillstyrker UF atl ettårsregeln ändras sexmånadersregel men föreslår atl beslämmelserna i övrigt i huvudsak lämnasoförändrade. 4 Anställda ombord på utländska fartyg m. m. Svensk sjöfart har under de senasle 10 åren genomgått en omfatlandestrukturförändring. Slörre delen av den svenskflaggade slortank- och bulk-flottanhar försvunnit. Anlalet svenskflaggade fartyg har minskat från 1975 lillca 1984, i lon dw har den svenskflaggade flottan minskal från ca 13miljoner dw 1975 till mindre än 5 miljoner dw 1984, finns del myckelsom lalar för atl den "svenskkonlrollerade" sjöfarten i storutsträckning har behållil sina marknadsdelar eller i vart fall tappat mindre änvad som avspeglas i den kraftigl minskade andelen svenskflaggal tonnage. har uiifrån för förbundet lillgängliginformalion (MBL-informalion, verksamhetsberättelser, Lloyds index m.m.) gjortföljande sammanställning av den hell eller delvis svenskägda och/ ellerkontrollerade utlan(Jsregistrerade flottan. Sammanställningen omfattar huvudsakligen slörreväletablerade rederier såsom , Saléninvest, , Broslröms, ,m. fl. Sammanslällningen omfattar ej offshoreenheter av typ: jackups och semi-submersibles,ej heller omfatlas fartyg registrerade i dollerbolag i l.ex. (Zenil ca 25farlyg), , (och ) m.fl. bona-fide sjöfartsländer. Däremotingår Saudiregistrerade fartyg, liksom UK:regisl-rerade i de fall del är förbundelkänt all dessa drivs med i huvudsak icke-britlisk bemanning. Bulk, större lorrlast 10 Ro/ro 12 Supplyfartyg/bostadsplattformar 6 Färjor/passagerarfartyg 2 Ulöver de i sammanslällningen redovisade fartygen kommer kusilon-nageägt av svenskar som såvill känt för Sjöfolksförbundel ej driver några svenskregislreradefarlyg. Denna flolia uppskattas omfalla mellan 20 och 30 fartyg. E)enna expansion under andra flaggor än svensk har underiäilaisav statens liberalisering av tillståndsgivning vad gäller kapilalex- Prop.1984/85:175 97 port för direklinvesleringar. Den har varit möjlig altgenomföra trols den särskilda s. k. flagglag som tillkom 1977. Det är bl.a. mot denna bakgrund som arbelsiagarorganisationernanu efler direkl uppmaning från kommunikationsministern har förhandlat fram etl iniernalionaliseringsavialmed om gemensam syn på svensk sjöfarts iniernaiionaliseringoch reglerande svenskl sjöfolks möjligheier lill ullandsijänslgöring, dvs. delska bli möjligl för svenskl sjöfolk all Ijänslgöra på; - fartyg somflaggas ut - fartyg som direklköpslill annan flagg. En förutsäuning för alt rederiet och de anslällda skakunna tillvarata fördelarna med svensk bemanning på ullandsregislrerade farlygär all dessa fartyg kan ingå i del svenska rederiels avlösningssyslem och all byleav arbelsplals från svenskl lill ulländskl farlyg så långi möjligl underlättas.Detla föruisäuer en ändring av kommunalskaiielagens s. k. ellårsregel eller enför sjömännen särskili avpassad regel i t ex. sjömanskaiielagen. De slutsatser som dras av de beskrivna problemen är a) om ingenting görs inom en mycketsnar framlid kommer ytterligare ell slort anial svenska sjömän all stå ulan arbele, b) som en följd av den krympandearbetsmarknaden kommer förr eller senare någon/några gymnasielinjer och"Sjöbefälsskolor" all behöva slängas. Därigenom stryps en för näringennödvändig förnyelse och ivingas rederierna sannolikl till viss utflaggningp.g.a. brisl på utbildad personal. Förulom sysselsäliningsaspeklen berörssålunda också beredskapsaspekten. Sammanfattningsvis kan vi alltså konslalera all det inleråder någon verklig brisl på arbeislillfällen inom sjöfartsnäringen. Problemelär all etl ökal anial arbeislillfällen går de svenska sjömännen förbi. Hittillshar detla kanske mesl varil ett problem för manskapet Befälen har kunnal få anslällningpå en delvis "grå" eller "svart" arbetsmarknad. Uppskalinings-visfinns nu mellan 800 och I 000 befäl anslällda pä ulländska farlyg. Sjöfolk och den nuvarande ettårsregeln Sjöfacken har iräffal preliminära avtal om bemanning avsex ullandsregislrerade svenskägda fartyg, varav fyra ägs av svenska statenseget rederi . Det kan alltså konslaleras all eiiårsregeln iviss utsträckning kunnal användas också av svenskl manskap. Problemel är atlen sådan lösning är av lillfällig nalur. Del är nämligen inte rimligl all anla atlsvenskl manskap kan vislas ulomlands . Till skillnad mol bl.a. byggnadsarbelarehar sjömännen - av läliförklariiga skäl - smä möjligheter atl ta sina familjermed sig. Sjömännens möjligheter alt göra hemresor är också slarkt begränsade.Den avtalsreglerade månadsarbetsli-den innebär vidare all sjöfolkel undernuvarande ellårsregel under en lio månaders period fullgör i del närmastedubbel årsarbetslid. Departemeniels förslag innebär all svenskl sjöfolk undanlasfrån den föreslagna ändringen av kommunalskaiielagens ellårsregel lill en sexmånadersregel.Samiidigi fasislås all del inle är lämpligl att en sådan ändring iräder i kraflförrän en lösning i annan ordning av molsvarande problem kunnal ske för sjöfolkel. Sjöfolksförbundel liksom övriga av sjöarbelsmarknadensparter vill förorda en lösning inom ramen för nuvarande sjömansskattelagstiftning.En 7 1984/85. Prop.1984/85:175 98 sädan lösning bör kunna kopplas lill etl fjärrfarisbegreppoch göras lillämplig för svenskl sjöfolk anställda av svensk redare enligt internationalise-ringsavialeiför tjänstgöring på av denna ägl och/eller kontrollerat fartyg under utländskflagg. Del är av stor vikt att etl sådani förslag beaklar del faklum attsvenskt sjöfolk fullgör normal årsarbetstid (enligt kolleklivavtalsreglering)under 6-7 månaders ijänslgöring, vidare bör beaktas eventuella konsekvenser ilagstiftning rörande sociala avgifter så att arbetsgivaren kan fullgöra sammaåtaganden enligt lag och avtal som om fartyget vore svenskt. Sjöfolksförbundel är självfallel berett atl medverka i nödvändiglutredningsarbete för en lösning i denna riktning. Enligt vår mening kan deltamed fördel ske genom alt del informella samarbete i frågan som redan påbörjatsmellan de fackliga organisationernas gemensamma föreirädare direktör departementets representanter fortsätter. Vi vill understryka belydelsen av att arbelelkan bedrivas på sådani sätt all förslag kan föreläggas hösiriksdagen 1984 ochen ändring träda i kraft årsskiftet 84-85. Under dessa förutsättningar är förbundel bereii tillstyrkadepartementets förslag att sjöfolk i övrigt undanlas från i departemenlspromemorianföreslagen ändring av kommunalskattelagen. Förbundel noterar att sjömän på såväl svenska somutländska farlyg ulesluls från tillämpningen av den föreslagna sexmånadersregeln.Samtidigt påpekas att elt avskaffande av den förmån som ettårsregeln innebärför sjömän som tjänstgör på utländska fartyg utan tvekan skulle medföranegativa effekter för den svenska sjöfartsnäringen. De särskilda problemenrörande sjöfartsnäringen föreslås därför bli noggrant analyserade i samråd medberörda parter och all en särlösning kan ske för sjömän. träffade de rederianställdas organisalioneroch redareföreningen elt avtal om villkor i samband med svenska rederiersengagemang i sjöfart under utländsk flagg. Avtalet gmndade sig bl. a. på parternas gemensamma uppfallningall det under vissa förhållanden är nödvändigt för svenska rederier atl bedrivasjöfart med fartyg under utländsk flagg. För atl kunna bibehålla arbetsplatserna på dessa fartygunder utländsk flagg och därmed undvika en ökad arbetslöshet bland svenskasjömän erfordras en lösning som i princip innebär befrielse från beskatlning iSverige. En förutsättning för avtalet var därför att anslällda i svenskarederier som tjänstgör under etl år enligt avtalet tillförsäkrassamma behandling ifråga om inkomstbeskattning och arbetsgivarna ifråga omsociala avgifter som enligt den s. k. ettårsregeln gäller för svenskar iutlandstjänst. Med anledning av ovanstående och då förbundet tycker sigkunna notera en polilisk vilja atl hitta en särlösning på sjöfartens område,accepterar förbundel all sjömän exkluderas från tillämpningen av den föreslagna6-månadersregeln under fömtsättning alt en tillfredsställande reglering skerför sjömän som tjänstgör på ullandsregislrerade fartyg.