prop · G80340 · 1984-12-31 00:00:00 — Kollegiet har tidigare varnat förväxande protektionistiska tendenser i världsekonomin och för faran av alt irendmåssigtfram-skriva samband som rådde under en mer liberal epok. Även om styrkan idessa tendenser är svår att kvantifiera år det angeläget att de rätt beaklas ilångtidsutredningar. 5.8 Inkomst- och förmögenhetsfördelning Ett av de grundläggande målen för den ekonomiska politikenär en jämn fördelning av levnadsstandarden. Fördelningskonflikter uppstårständigt men problemen accentueras i en situalion där de totala ekonomiskaresurserna ökar långsammare än tidigare eller minskar. Utredningen pekar på flera faktorer som under periodenfram lill 1990 tenderar att ha en positiv effekt pä inkomstfördelningen. Delgäller i första hand stigande reallöner, en sjunkande inflationstakt och enminskande arbetslöshet. Utredningen redovisar vidare resultatet från enundersökning om inkomst- och förmögenhetsfördelningen som genomförtsav . Studerar man förändringen i disponibelinkomsl per konsumlionsenhelmellan 1975-1981 finner man där vare sig man väljer alt studera samlligahushåll eller enbarl hushåll i yrkesaktiv ålder att inko istgrupperna med delägsta inkomsterna haft en klart bättre utveckling ån genomsnittet. Detta tordebl a förklaras av höjda pensioner och förbättrat arbetsmarknadsstöd underperioden. När det gäller ulvecklingen delvidare vårt all notera pensionärernas gynnsamma köpkraflsutveckling. Deuppvisar en årlig real köpkraftsökning på 2,5-3,. Barnfamiljerna har däremolgenomgående haft en köpkraflsutveckling som ligger under genomsnittet. Enförklaring lill detta är den svaga reallöneutvecklingen. En annan viktigförklaring är alt stora delar av stödet lill barnfamiljerna inle är automatisktinflationsskyddat på samma säu som t ex pensionerna. Under perioden 1975-1981minskade t ex del utbetalda stödet i bostadsbidrag till barnfamiljernakraftigt, mätt i fast penningvärde. Prop.1984/85:40 85 Utredningen har också genom ett räkneexempel illustreratden ganska betydande omfördelning mellan generationer som blir resultatet avstora och långvariga budgetunderskott. Fördelningsfrågor ur olika perspektiv las upp av ell antalremissinstanser. anser att fördelningen avkonsumtionsutrymmet mellan generationer år ett problem som förtjänar endjupare analys. Man betonar även att fördelningspolitiken har en långsiktigbetydelse för tillväxten. I långtidsutredningen behandlas inle delta men riksförsäkringsverketpåpekar del angelägna i alt framlida sludier här genomförs. framhåller den belydande överföring avresurser från framtida generationer till dagen generation som stora offentligaunderskott medför. Detta illusleras i utredningen med hjälp av etlräkneexempel. Riksgäldskonlorel ullalar sig för att effekter av detla slag gesen mer omfattande belysning i en framtida utredning. i (LO) menar att utvecklingenfrån mitten av 1970-lalel fram lill 1983 lett lill all såvälinkomstskillnaderna som förmögenhetskoncentrationen ökat. Den studie avinkomst- och förmögenhetsutvecklingen 1975- 1981 som Statistiska centralbyrånutfört åt LU ger enligt LO en bra bild av vad som har hänt. Man anser del väsentligtatt denna undersökning följs upp. Utredningen pekar på flera faktorer - ökade reallöner,sänkt inflationstakt och återgång till full sysselsättning - som underperioden lalar för all fördelningen av levnadsstandarden kommeratt utvecklas relativt gynnsamt. LO framhåller att höga vinster och realräntorunder resten av kommer att leda till en fortsatt kraftigförmögenhetsökning hos olika ägargrupper. LO betonar all den fördelningspolitiskakonflikt som ligger i de höga vinsterna kommer att behöva mötas med skatiepolitiskaåtgärder. För långtidsutredningen utarbetades av statensnaturvårdsverk en särskild studie avseende invesleringar i miljövård. Miljöskyddsinvesteringardefinieras som bruttoinvesteringar i utrustning eller del av utrustning m m somär avsedda alt reducera utsläpp lill naturmiljön av föroreningar eller andrastörningar frän produktionen. Del är dock svårt all dra en gräns mellan vad somär "normala" investeringar i processulmstning o d och vad som ärtekniska miljöskyddsåtgärder. Med dessa reservationer har statensnaturvärdsverk uppskattat alt investeringarna i miljövård uppgår lill ca 1,7miljarder kr i genomsnitt per är under 1980-talel. Detla motsvarar avde totala investeringarna. Prop.1984/85:40 86 Av de totala miljöskyddsinvesleringarna avser ungefär entredjedel industrin. Därvid beräknas massa- och pappersindustrin och järn- ochstålindustrin svara för nästan tre fiärdeddar av industrins samlade invesleringari lekniska miljöskyddsälgårder. Inom massa- och pappersinduslrin kan man räknamed en viss ökning i invesleringarna under 1980-laleis senare del. Miljöskyddsinvesleringaravseende avloppsvattenrening, idrottsanläggningar ochenergiförsörjning svarar för vardera. är den remissinstans som särskillhar yttrat sig över långtidsutredningens behandling av området miljövård. hänvisar i sill remissyttrande till denstudie som verket tagit fram för långtidsutredningen, "Invesleringar imiljövård 1980-1990", Ds Jo 1984:4. I denna studie redovisas verkets synpå hur miljövården kan komma alt påverka den svenska ekonomin under 1980-talelssenare hälft. 1 sill remissyttrande pekar bl a på attmiljövård kan betraktas som en form av investering. Med hjälp av sävälmarknadsmekanism som ekonomisk polilik görs kontinuerligl en avvägning mellaninvestering och konsumtion med etl perspektiv som sträcker sig ganska långtfram i tiden. Då borde del, enligl , vara följdriktigt att göramotsvarande avvägning mellan vamkonsumtion och naturmiljö/miljövård på lång sikl. anser sammanfattningsvis alt de direktakostnaderna för miljöskyddsåtgärder inte har någon betydelse för frågan omtillväxt eller stagnation eller för möjligheterna alt nå övriga samhällsmålunder de närmasle åren, även om kostnaderna för åtgärder mot t ex försurningen,övergödningen av haven och bilavgasutsläppen knappasl blir obetydliga. 6 Näringsgrenarna 6.1 Jordbruk och fiske Underiag för långtidsutredningens bedömning avutvecklingen för sektorn jordbruk och fiske har tagits fram avjordbruksdepartementet.' Bedömningarna i sektorsludien har utgäli från attnuvarande jordbrukspoli-liska mål och medel saml gränsskyddel för trädgårdsproduklerkommer alt förbli i stort sett oförändrade. Belräffande fisket har förutsattsalt de svenska fiskefartygen kommer att i samma omfaltning som f n kunna verkainom nu för svenskt fiske tillgängliga fångslområden. Vidare fömtsätts allpristilläggen lill fisket blir realt oförändrade . ' , Jordbruk, trädgårdsodling ochfiske. Sektorsbeskrivningar och framtidsbedömningar till 1984 årslångtidsutredning, Ds Jo 1983:13. Prop.1984/85:40 87 Inom sektorn jordbruk och fiske svarar del egentligajordbruket för av produktions- och förädlingsvärdet. Inom jordbruketförekommer en belydande överproduktion. I sektorstudien harförutsatts alt balans mellan produktion och konsumtion skall vara uppnådd 1990på animalieområdet. I långtidsutredningens beräkningar har en högreproduktionsnivå än i sektorsludien fömtsätts, eftersom tillräckliga åtgärderför att få ner överskottsproduktionen ännu inte har beslutats. Även ilångtidsutredningens beräkningar förulsätts dock en stark dämpning av denökningstakt i produktionen som gällt under senare delen av 1970-lalet och deförsta åren på 1980-lalet. har kalkylerat med en ökningslaklpå 0,för reslen av 1980-lalel. 1 allernaliv 2 med den allmänt seltlägre eflerfråge- och produktionsutvecklingen har långtidsutredningenkalkylerat med elt i stort sett oförändrat förädlingsvärde under resten av1980-talet. Som en konsekvens av all långtidsutredningen räknar med ennågot starkare produktionsutveckling lill 1990 än i sektorsludien blir äveninvesterings- och produktivitetsutvecklingen något högre ilångtidsutredningens beräkningar än i sektorstudien. Invesleringarna beräknasligga i stort selt oförändrade 1980-1990. Sysselsätlningen uttryckt i antal timmar beräknas ialternativ 1 minska 1980-1990, vilkel år samma utveckling som sektorsludienräknar med. I alternativ 2 beräknas motsvarande minskning till . Minskningeni antal sysselsatta blir någol mindre. uppgick antalet sysselsatta i seklorntill 177 000 enligt nationalräkenskapernas beräkningsprinciper. I allernaliv Iberäknas antalet sysselsatta 1990 uppgå till 135 000 och i allernaliv 2 till 132000. Exporten från sektorn beräknas, som en konsekvens av den ilångtidsutredningen antagna produktionsutvecklingen, bli högre än vad som angivitsi sektorsludien, 2,1980-1990jämfört med 1,i sektorstudien.Långtidsutredningens beräkningar innebär likväl en mycket stark dämpning under reslenav 1980-lalet. För 1983-1990 väntas således exporten öka med drygt I % per år.För importen förutsätts inga slörre förändringar . De remissinstanser som behandlat området jordbruk ochfiske är statens jordbruksnämnd, lantbruksstyrelsen och . konstaterar i sitt remissyttrandeatt anställda vid jordbruksnämnden medverkat vid utarbetandet av underlaget lilllångtidsutredningen vad avser jordbruk, trädgårdsnäring och fiske. Därvid harvissa anlaganden om den ekonomiska ulvecklingen fram lill 1990 erhållits somarbetshypoteser frän finansdepartemenlel. Gmndläggande för sektorsludien har varilall balans mellan konsumtion och produklion av i första hand animalieprodukteruppnäs 1990. Nämnden har inget alt erinra mol Prop.1984/85:40 88 långtidsutredningens bedömningar av ulvecklingen inomjordbruks- och fiskeseklorn. Lantbruksstyrelsen hänvisar i silt remissyttrande delstill det av statsmakterna fattade beslutet om vissalivsmedelspolitiska frågor (prop 1983/84:76, JoU 20, rskr 141), dels lill livsmedelskommilténspågående arbete. Livsmedelskommiltén skall i sitt slutbetänkande i oktober1984 lämna förslag i frågor om produktionsmålet för jordbruket. Lanlbruksslyrelsen avvaktar livsmedelskommilténsslutbetänkande och begränsar sig därför i silt remissyttrande lill allkonstalera alt långtidsutredningens kalkyler beträffande behovet att begränsanuvarande överskollsprodukiion inom jordbruket fram lill 1990 beräknatsmedföra en direkl minskning med 42 000 (alt I) resp 45 000 (alt 2) sysselsatta i sektorn jordbmkoch fiske. Sysselsåttningsminskningen uttryckt i antal timmar blir något högre.Det egentliga jordbruket svarar för av produktions- ochförädlingsvärdet inom seklorn. Effeklen av produkiionsföränd-ringar inomjordbruket och trädgårdsnäringen kan, enligt lanlbruksslyrelsen, sammantagetfå mer vittgående sysselsättningseffekter när minskande arbetslillfällen iglesbygd och inom förädlingsindustrin för jordbruksprodukter ocksä beaklastillsammans med långtidsutredningens beräkningar för jordbruket. Med antagandet all nuvarande stödområden ej får vidkännas sysselsåti-ningsminskningi jordbruket när jordbrukels överskollsprodukiion begränsas, lokaliseras enligllanlbruksslyrelsen, sysselsättningsminskningen huvudsakligen lill meUansverigeoch lill jordruksbygderna i södra och ösira delarna av landet. Detla lorde,enligt lantbruksslyrelsens bedömning, medföra behov av bl a sysselsättningsskapandestödåtgärder. () behandlar i siltremissyttrande bl a del avsnitt i långtidsutredningen som rör jordbruket. LRF konstaterar att långtidsutredningens övervägandeninnefattar en viss ökning av den privata konsumtionen. Med tanke på attkonsumtionen av livsmedel minskal till följd av sänkta ellerhelt borttagna livsmedelssubventioner och sjunkande realinkomster måsle, enligtLRF, en totalt ökad konsumtion även resultera i ökad konsumtion av livsmedel.Del överskott pä baslivsmedel som finns kan därmed, enligl LRF,snabbi komma att minska. Beräkningsexemplen förutsätter dock en fortsattproduktivitetsökning inom jordbruket som främst slår ut i en minskadsysselsättning men även i form av ell ökat förädlingsvärde. råder i princip investeringsslopp förbyggnader för djurproduklion i jordbruket. beräkningarutgår från att investeringarna i byggnader kommer att minska med perår under 1980-talel. LRF har i samband med prisförhandlingarna /84pekat på all del föreligger belydande eftersläpningar i jordbruketsbyggnadsinvesteringar trots de slora invesleringar som skedde under 1970-talet.Om en fortsatt effektiv animalieproduktion skall kunna upprällhållas Prop.1984/85:40 89 krävs, enligl LRF, all en belydande invesleringsaktivilel upprätlhålls.Del torde, enligt LRF:s bedömning, vara så alt det krävs ökade invesleringarför en oförändrad produktionsvolym vid den antagna produktivitetsökningenunder reslen av 1980-lalel. LRF konstaterar all långtidsutredningens beräkningar endaslrymmer nuvarande konventionella jordbruksprodukter och att långtidsutredningeninte har försökt göra bedömningar över vilka effekter satsningarna på bioteknikfår för framtiden. En rad olika projekt har startats eller förbereds förnärvarande för alt utnyttja biologiskt material i avancerad leknisk förädling.Utvecklingsmöjligheterna anses, enligt LRF, vara myckel stora på detta område,varvid hänvisning görs lill den startade etanolfab-riken. Även andraråvaror än spannmål kan komma all användas inom biotekniken. Detta kan medförauppbyggnad av en helt ny typ av avancerad industri. Eftersom råvarorna(spannmål, torv, grönmassa) kommer från de areella näringarna kan, enligt LRF,utvecklingen inom biotekniken även få betydande regionalekonomiska effekter. har haft det övergripande ansvaret förlångtidsutredningens seklorsludie rörande skogsbruket. Inom ramen för dennahar tre särskilda studier ulförts. har gjorten studie som lämnat underlag för bl a produktivitets- och sysselsättningsberäkningari sektorstudien. Vidare har vid () i gjortsen studie av virkesmarknaden, vilken ingått som elt underlag för diskussionenav de faklorer som påverkar virkesulbudet. Del tredje specialarbetet utgörs aven kapacilelsundersökning av skogsindustrin, som de regionala virkesrådenutfört. beräkningar av skogsbruketsutveckling under 1980-talel ulgår från all skogsindustrins behov av virke och övrigivirkesbehov skall kunna tillgodoses av skogsbruket. Beträffande utrikeshandelnfömtsätts en export och import av ungefär samma storleksordning. Produktionsvärde och förädlingsvärde beräknas öka med istorleksordningen 1980-1990 i allernaliv I. En sådan produktionsökning medför en svagsysselsättningsökning frän 54 000 personer 1980 lill 61 000 personer 1990.Investeringarna fömtsätts öka svagt med 0,i alternativ I. Därvid beräknas inveslerinjgarna i skogsvårdsålgärderöka något snabbare, maskininvesleringarna öka i samma takt som de totala investeringarnaoch investeringarna i skogsvägar minska någol. Produktions-, sysselsättnings-och invesleringsutvecklingen i allernaliv 2 förutsätts bli något svagare än ialternativ 1. 7 I984/S5. Prop.1984/85:40 90 De remissinstanser som har behandlat området skogsbruk ärskogsstyrelsen. anser i sill remissyttrande all beskrivningenav skogs-brukssektorn i långtidsutredningens huvudrapport är alltförkortfattad. Exempelvis borde den mindre skillnaden mellan sysselsättningsutvecklingenenligt seklorsludie och långtidsutredningen ha kommenterats. tar i sitt remissyttrande även upp bl askogsskador och avverkningarnas omfattning. Belräffande skogsskador konstaterarskogsstyrelsen att sedan sektorsrapporten skrevs har diskussionen kring skogsskadornapå kontinenten och i intensifierats. De svenska skogsskadorna torde,enligt bedömning, inte komma att påverka virkesulbudet nämnvärtfram till 1990 såvida inle nya omfattande angrepp av skadeinsekter riskerar attske till följd av en allmän nedsättning av trädens motståndskraft. Dekontinentala skogsskadorna kan, enligl , komma att leda till ettnågol ökat virkesulbud. Det finns trots del, enligt , inle någotsom talar för alt prisnivån för rundvirke kommer alt sjunka till följd avskogsskadorna på kontinenten. BelrälTande avverkningarnas omfattning konstaterarskogsstyrelsen i sitt remissyttrande att de ökade avverkningarna under senareår är etl tecken på alt rundvirkesmarknaden är ganska känslig förprisförändringar eller förväntningar om sådana förändringar. En fortsattgynnsam konjunktur för skogsindustrin med bibehållen betalningsförmåga skulle,enligt bedömning, kunna upprätthålla den nuvarande ulbudsni-våneller lill och med höja den till en någol högre nivå. () noterar i sittremissyttrande att i jämförelse med föregående långtidsutredning,skogsnäringens utveckling och roll ägnas etl mer blygsamt inlresse ihuvudrapporten. LRF finner ingen anledning all ifrågasätta de kalkyler för utvecklingen19801990 som presenteras för skogsbruk och skogsindustri. Det måste emellertidbetonas all del är fråga om räkneexempel, där ändringar av centrala fömtsättningarkan ge radikalt annoriunda utfall. Osäkerheten är, enligl LRF, särskilt uttaladför skogsnäringen som är extremt utsatt för den internationella konjunkturensväxlingar. Belräffande skogsproduktionens storlek och den möjligaavverkningsnivån har, enligl LRF, senare års diskussion alltför ensidigtinriktats mol alt peka ul en viss lolalvolym virke. Alltför litet har sagts om vilkelslags virke som skall produceras och vilka investeringar i skogsvård som krävsför att nå målet. LRF anser all målel för svenskl skogsbruk bör vara produklionav grovt virke av god kvalitet. För delta krävs bl a en kraftigt ökad andelgallringsavverkning, särskilt i slorskogsbmkel. Detta poängteras i skogsstyrelsensunderlagsrapport. I samma rapport understryks viklen av en Prop.1984/85:40 91 förbättrad avsättning av klenvirke - särskilt löv - fråndessa gallringar. och statens industriverk har framhållit att enökad marknad för skogsenergi är av stor betydelse för skogsbrukels lönsamhetoch därmed också för utbudet av induslrivirke. Verken har därför föreslagitatt samhällel förenklar nuvarande snåriga prövningsregler för all stimuleraskogsenergimarknaden. LRF instämmer helt i dessa synpunkler. Enligl LRF:s mening uppmärksammas alltför sällan skogsbmkels- i synnerhet privatskogsbrukels betydelsefulla roll för regional utveckling,sysselsältning och balans. spelar skogsbruket i vissa delar avlandet en avgörande roll för näringsliv och sysselsättning - och detta gällerinte minst i slora delar av inland, som är särskilt sårbart frånsysselsättningssynpunkt. Enligt LRF:s mening finns i skogsbruket -och ividareförädling i en utvecklad sågverksindustri - en belydande potential förökad sysselsättning. Privaiskogsbrukel har särskilt goda förutsättningar attbedriva en intensiv och kvaliletsinriklad skogsproduktion, vilket i sig kan gepositiva effekter pä sysselsätlningen. LRF understryker också i sitt remissyttrande skogsbmkelsroll som en del i del kombinerade lanlbmksföretagel. I många bygder ärskogsbruket ett absolut nödvändigt komplement till jordbmket och därmed en fömtsätlningför förelagens överlevnad. i tar i sill remissyttrande långiidsulredningensberäkningar för skogsbrukels utveckling som ell exempel på långtidsutredningensmetod att låla ulvecklingen inom en bransch styras av etl eller flerauppställda mål. konstaterar all långtidsutredningens beräkningarutgår från att skogsindustrins behov av virke och övrigt virkesbehov skallkunna tillgodoses av skogsbmket. leder lill all antalet sysselsatta inomskogsbruket ökar. Enligt uppfaltning kan förutsättningarna fören sådan utveckling ifrågasättas. 6.3 industri och energiförsörjning LU:s bedömningar av utvecklingen i enskildaindustribranscher har gjorts i samarbete med statens industriverk (SIND).Industriens Utredningsinstitut har för LU:s räkning gjort en särskild studieav de utlands-etablerade förelagen och den svenska ekonomin. I den svenska industrin skedde en kraftigstrukturomvandling . Industriproduktionens tillväxt var låg ochuppgick endast till drygt en procent . Från den traditionellainriktningen med basindustrier skedde en ändring mol kemisk industri ochverkstadsindustri. Dessa senare branscher ökade sin andel av industrinsförädlingsvärde frän 1970 lill 1980. Motsvarande andelar för slutet av1980-lalel har bedömts tUl i allernaliv 1 och i alternativ 2. Vid bedömningen av invesleringsutvecklingen spelar kapaciletsutnytt- 1984/85:40 92 jandet i utgångsläget stor roll. Under senare delen av 1970-lalethar andelen outnyttjad kapacitet varil relativt hög; andelen var 1980 ochför . I branscher som järnmalmsgruvor och varv var dennaandel betydligt högre. devalvering har produktionen liksom kapacitelsutnytljandelökat. Kapacitetsutnyltjandet förär 1990 har bedömts motsvara en nivå som gällerför ett normalt högkonjunkiurår. Viljan att investera vid en produklionsuppgång beror pävilken avkastning som kan förväntas på invesleringarna. I modellkalkylerna hardärför angetts etl krav på all avkaslningen på maleriellt kapital skallöverstiga avkastningen på finansiella placeringar . Produktiviielsutvecklingen inom industrin har under 1970-laletlegat pä per är. Under 1980-talel anlas i alternativ 1 en någotsnabbare förbättring av produktiviteten pä och i alternativ 2med en slörre offentlig konsumtionslillväxt en lika slor produktivitetsökningsom under 1970-talel. Bruttoproduktionen i industrin bedöms öka lika mycketunder i alternativ 2 resp någol snabbare i alternativ 1 än under 1970-lalel.Denna produktionsökning baseras i stor utsträckning på avsättningsmöjligheternaför den svenska exporten. Bedömningen fömlsäller en sänkning av de svenskaexportpriserna relalivi världsmarknadspriserna 1983-1990 med ialternativ I och något mindre i alternativ 2. Rdalivprissänkningarna och marknadstillväxten bedömstillsammans ge en exportökning på 4,i alternativ 1 och 3,ialternativ 2. Importens ökningstakt bedöms avla drastiskt under 1980-talel.Orsaken lill detta är främst antagna rdalivprissänkningar för svenska varor ochfiäns-ter. Effeklerna på sysselsätlningen av dels en ökad produklion,dels en ökad produktivitet blir för i alternativ I en minskningmed 40 000 personer och i alternativ 2 en minskning med 70 000 personer. Under1980-1983 har emellertid induslrisysselsällningen redan minskal med 90000personer. Detta innebär därför att sysselsättningen ökar med 50 000 personer ialternativ 1 och med 20 000 personer i alternativ 2. Samstämmigheten bland remissinstanserna över LU:sbakgrundsbeskrivning av del ekonomiska läget tycks vara i det närmastefullständig. Även LU:s argumentering för ökad industriell expansion för attavhjälpa bytesbalansproblemen genom återhållsamma löne- och prisökningskravtycks för flertalet remissinstanser vara en framkomlig väg. Däremol anförsavvikande synpunkler beträffande vilka andra medel som skall tillgripas liksombeträffande ulvecklingen av industrins export och investeringar under 1980-lalet. i (LO) menar att strategin i LU84 med minskade relativpriser genom återhållsamma lönekrav grundas på en Prop.1984/85:40 93 felaktig föreställning om förelagens prisbildning. LOmenar all företagen bara delvis skulle utnyttja det uirymme som uppslår pågrund av låga löneökningar för relativprissänkningar. I stället skulle enligtLO utrymmet användas för att öka vinsterna. Dessulom befarar LO alt sänkta(relativa) kostnader jämfört med omväriden minskar incitamenten tillstrukturella omställningar till produklion som kan ge en långsiktigt godreallöneutveckling. Man borde enligl LO i slällel salsa på induslripoliliskainsatser, utbildningsinsatser, marknadsinvesteringar och FOU-satsningar inom förelagenmm. (), påpekar alt valet av utvecklingsbara teknikområdendär svensk industri har stora förutsättningar alt nå en tätposition mätt medinternationella mätt är synneriigen viktigt. 1 syfte all underbygga och stödja ellsådani val bör statmakterna la initiativ lill irepartsöveriåggningar mellanindustri, fackföreningsrörelse och induslripoliliska myndigheter. De resultatsom sådana överiäggningar ger bör sedan användas för att prioritera olika FOU-satsningarfrän samhällels sida. TCO liksomLO är tveksamma lill alt förelagen använder långsamma kostnadsökningar förarbetskraften till att sänka sina relativpriser. En bättre väg enligt TCO ärall satsa på marknadsföring, forskning, produktutveckling, kvalitet m m föratt vinna marknadsandelar gentemot internationella konkurrenter.