prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — I genomsnittvar 137 000 personer arbelslösa, 3,av arbetskraften, se labell 5:4. Detla ären nedgång med ca 15 000 personer jämfört med . Arbetslösheten minskadepåtagligt för ungdomama, där 18-19 åringarna svarade för merparten av nedgångeni ungdomsarbetslösheten. Däremot har den höga arbetslösheten bland de äldre -arbetskraften fortsatt att öka. Tabell 5:3 AnUI sysselsatU 1980-1984 och första kvartalet1985 Förändring i 1 OOO-tal personer jämfört med motsvarandeperiod föregående år Källor: och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 84 Tabell 5:4 Arbetslösa och relativa arbetslöshetstal19801984 och första kvartalen 1984 och 1985 Medeltal veckor i arbets- Anm. Gmppen särredovisas inte men ingår itotalen. Källor: Konjunkturinstilutet och . långtidsarbelslösa, dvs. med en arbetslöshetstidöverstigande 6 månader, har trots det förbättrade arbetsmarknadslägel inteminskal . Den genomsnittliga arbetslöshetstiden fortsatte därmed atlstiga , som inflödet i arbetslöshet minskade påtagligt.Bland arbetslöshetskassorna är det främst industri- och byggnadskassor som haren lägre arbetslöshet än 1983. Däremol har arbetslösheten ökat blandkom-munalarbetama. De arbelsmarknadspoliliska åtgärderna har genom införandetav ungdomslagen och rekryteringsstödet kommit att ligga på en högre nivå 1984än 1983, se labell 5:5. Antalet ungdomar sysselsatta i ungdomslag ökade Tabell 5:5 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19801984 och första kvartalen 1984 och 1985 Års- och kvartalsgenomsnitt, I OOO-tal 1984 1 kv. 1985 1 kv. Ungdomslag Rekryteringsstöd Beredskapsarbete Arbetsmarknadsutbildning 37 20 32 42 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 85 underloppet av året, från 14 000 till nästan 40 000 . Antaletberedskapsarbelen minskade kraftigt under loppet av 1984, frän nästan80 000 ull ca 30 000 . Antalet enskilda beredskapsarbetenupphörde i stort sett och anslagen till beredskapsarbeten inom denoffentliga sektom minskade. som ungdomslagen infördes vid årsskiftet1983/84 ersattes enskilda beredskapsarbelen med rekryteringsstöd. Dengenomsnitfiiga vakanstiden - den tid en plats står anmäld innan den tillsätts har ökat under loppel av 1984 och är . Detla är fortfarandebetydligt än under föregående konjunkturtoppar 1974 och 1984, dåvakanstiderna var 8 resp. . Etl skäl fill detta torde vara attarbetsförmedlingen genom sin nya organisation på elt tidigare stadium kanfånga upp rekryteringsbehoven hos företagen. Genom s. k. flaskhalsutbildningkan utbildning sättas in direkl i företagen för att därklara behovet av yrkeskunnande. För all besälla de lediga platserna snabbt haräven den s. k. starthjälpen för dom som flyttar höjts kraftigt. Under1985 väntas befolkningen i arbetsför ålder öka med endast ca 5 000personer. Detta är en historiskt sett mycket låg ökning. Trots den lågabefolkningsökningen förväntas arbetskraftsutbudel öka med knappt 30000personer. Detla innebär att förvärvsfrekvensen beräknas öka med nästan 1/2procentenhet. på 1980-taIet ökade förvärvsfrekvensenendast med . Den ökning av den genomsnittligaarbetstiden, som ägt mm , förvänlas inte fortsättaunder 1985. Arbetstiden förväntas bli i stort sett oförändrad. I» Produktion,produktivitet och sysselsättning Utifrånproduktionskalkylerna och antaganden om produktivitetsutvecklingen erhållsefterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Om denna kalkyl ställs motutbudsprognosen får man en prognos för sysselsättning och arbetslöshet under1985. Sysselsättningskalkylen fördelad på olika närningsgrenar redovisas itabellerna 5:6 och 5:7. Produktivitetsökningen förväntas bli betydligt lägre än1984 men ändå uppgå till ca 4,. innebär detta att antaletsysselsatta beräknas öka med drygt 15000 personer. Ökningen fömtses främstkomma inom verkstadsindustrin och den kemiska industrin. Liksom under 1984kommer indusirins rekryteringsbehov i första hand atl riktas mot yrkesvan ochutbildad personal. I konjunkturbarometem är sysselsättningsplanernatämligen 1984/85:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 86 Tabell 5:6 Produktion, produktivitet och sysselsättning1985 sättning (timmar) -3,5 positiva för , främst för tjänstemän menäven i viss mån för arbetare. Industrisysselsättningen bedöms därmed kunna ökaunder loppet av året. Bmttoinvesleringama väntas öka kraftigt . Samtidigtsker emellertid en förskjutning mot en ökad andel maskininvesteringar, vilketgör all byggnadsinvesteringarna beräknas minska något. Å andra sidan ökar reparations-och underhållsverksamhelen mycket kraftigt. Totalt sett beräknas därförbyggnadsproduklionen öka någol 1985, vilket med en anlagen svagproduktivitetsökning innebär atl antalet sysselsatta inom byggnadsverksamhetenförblir oförändrat. Till följd av att den inhemska efterfrågan bedömsaccelerera 1985 är del sannolikt att även sysselsättningen ökar inom denprivata tjänstesektorn. beräknas ökningen uppgå till drygt10000 personer. Tabell 5:7 Sysselsättning i olika branscher 19831985 Förändring mellan årsgenomsnitt, 1 OOO-tal personer Jord- och skogsbruk Industri' ByggnadsverksamhetPrivata tjänster Offentliga tjänster Arbelskraftsutbud Arbetslöshet, nivå Arbetslöshet, procent ' Gruvor, tillverkningsindustri och el, gas-, vatten- ochvärmeverk. Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel, banker ochfastighetsförvaltning m. m. Källa: , , 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram5:3 Brist på arbetare och tekniska tjänstemän 19801985 Andelföretag som anger brist enligt konjunkturbarometem _i_ I 123412341234123412341234 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Inomden offenfiiga tjänstesektorn beräknas sysselsättningen öka med ca 20(X)0personer. Den kommunala sysselsätningen förväntas öka med drygt 20000 personer,emedan sysselsättningen inom slafiig verksamhet bedöms minska med ett par tusenpersoner. fömtses ökningen av antalet anställda kommafrämst inom hälso- och sjukvård samt inom barn- och äldreomsorg. Dentotala produktionen beräknas öka med 2,1985. Produktiviteten bedöms igenomsnill öka . Eftersom den genomsnittliga arbetstiden förväntasbli oförändrad motsvarar detta en ökning av antalet sysselsatta med knappi40000 personer. Detta trols alt antalet sysselsatta i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder kommer att vara lägre, främst beroende på neddragning avberedskapsarbetena. Eftersom arbetskraftsutbudet väntas öka med knappt 30000personer skulle arbetslösheten minska med ca 10000 personer från 3,1984 fill2,1985. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 88 6 Hushållens ekonomi' Hushållens disponibla realinkomst steg drygt 1/mellan1983 och 1984 (se tabell 6:1). Faktorinkomstema svarade för uppgången, medanpensioner och övriga inkomstöverföringar sjönk, realt sett (se tabell 6:2).Lönesumman beräknas ha ökat såväl före som efter det att skattendragits. Därvid bidrog sysselsättningsökningen med 1 1/. I skatteinbetalningarnaingår även bl. a. förmögenhetsskatt. Med en grov korrigering förinbetalningarna av förmögenhetsskatt, vilka var speciellt höga 1984, skullereallönen per fimme ha varit ungefär oförändrad 1983-1984. Prognosema har som en av sina fömtsättningar alltimlönen mellan kalenderåren 1984 och 1985 stiger med i genomsnitt 5,'. Underdetta anlagande ger prognosema en tillväxt i realinkomslen på drygt I 3/,beroende på ökningar av såväl faklorinkomster som inkomstöverföringar.Lönesumman skulle enligt prognosema reall öka något före skatl. Efter skatt''blir det en uppgång med 3/- tack vare den särskilda Tal>ell 6:1 Hushållens disponibla inkomster, konsumtionoch sparande 19831985 -0,1 -0,4 -1,8 -1,7 konsumtion (1980= 100) ' Inkl. försäkringssparande. Detta uppgick till 7miljarder kr., 1984 till 10 och beräknas uppgå till 11,5 miljarder kr.1985. Förändring mätt i procentenheter. Källor: och . ' Kapitlet är utarbetat inom . Med timlönen avses arbetsgivarnas timkostnad, exkl. socialakostnader, enligt avtal, inberäknat icke nivåhöjande belopp, och med tilläggför löneglidning. I Appendix, Altemativ prognos , redovisas prognoseröver hushållsinkomster, konsumentpriser och konsumtion under förutsättning aven timlöneökning på 7,. beräknad som prel. A-skatl 1985, kvarståendeskatt för och fyllnadsinbetalningar samt återbetalningar avöverskjutande skatt för . Skatten på lönesumman 1984 ärberäknad pä motsvarande sätt. All slutskattereglering avseende A-skatt harförts till löner. 1 skatteinbetalningarna ingår även förmögenhetsskatt samtskatt på inkomster från tillfällig förvärvsverksamhet (t. ex.aktieförsäljning) och kapital. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget skattereduktioneni juni som drar upp lönesumman efter skalt med . Sysselsättningenkalkyleras höja lönesumman närmare 11/. Pensionsinkomstema stiger åter efterdevalveringsreduktionen 1984 och övriga inkomstöverföringar höjs bl. a. somföljd av åtgärderna för barnfamiljer. Uppgångeni konsumentpriserna lill skattas till 3,7%.Prisnivån låg 1984 3,över årsmedeltalet till följdav prishöjningar som inträffade mol slulel av året. Genom detta överhängberäknas ökningen mellan årsgenomsnitten för konsumentprisindex 1984-1985 bli6,. Den implicila prisindexen för privai konsumlion väntas gå upp likamycket. Konsumtionsvolymenökade 0,. Hushållens disponibla realinkomst steg någotmindre. Sparkvoten skulle således ha sjunkit ytterligare års låganivå och någol netlosparande skulle överhuvudtaget inte ha förekommit inomhushållssektom (diagram 6:1). Med tanke bl.a. på den svaga konsumtionsulvecklingenunder Inkomster, skatter och avgifter -3,8 -1,6 -2,5 -2,9 -4,0 -2,4 -7,7 -3,1 -0,3 -0,9 -0,8 -1,2 Direkta skatter och avgifter -0,7 -1,4 -1,3 -1,9 -2,0 -1,8 Inkomster efter skatter och -3,2 -1,7 -3,3 Lönesumma efter skatt'' -2,0 -5,4 -2,8 -7,8 -5,0 -2,7 -2,0 därav: pensioner efter -2,6 -2,1 -1,9 -2,0 -1,8 'Förändring som sänker disponibelinkomst anges med minustecken. Inkl.räntor och utdelningar (post 3 i tabell 6:5). privata inkomstöverföringar, netlo (post 4 i tabell 6: 5). *Se not 4, avsnitt 6.1. 'Enbart prel. A-skatt. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 6:1 Sparkvoten 1971-1985 Sparandet i procent av disponibel inkomst. Helårsdata(enligt kvartalsräkenska-pema) 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 Källor: och . senareår fömtses sparkvoten 1985 trots realinkomstökningen stiga endast till 1982 och1983 års låga tal. Omsättningsstatistik för årets första månader indikerarockså att försäljningen lill hushållen ökat. Konsumfionsökningen 1985 skattasfill närmare 11/. Denutbetalda lönesumman fill samfiiga anställda ökade med 9,' mellan 1983 och1984. Det är en uppjustering med 0,jämfört med PNB, i enlighet med definitivstatistik från kontrolluppgifterna i det skatteadministrativa systemel.Löneökning enligt avtalen svarade för 5,, löneglidning för 2,6 ochsysselsättningsökning för 1,. Reah sell ökade lönesumman 1984. För1985 har lönesummeberäkningarna utgått från ett antagande om en löneökning på5% för samtliga anställda till följd av avtal och löneglidning sammantagna.Sysselsättningen väntas ge ett bidrag på närmare 11/och ökningen av denutbetalda lönesumman blir då i enlighet med de gjorda antagandena 61/. Realtsett innebär prognosema en ökning av lönesumman med knappt 1/1985. Deenskilda företagarnas inkomster steg 1983-1984 (se tabell 6:5). Främstnoteras en kraftig uppgång i jord- och skogsbruksinkomsterna. ' Avser löner utbetalda av inhemska producenter. I tabell6: 5 redovisas löner till inhemska hushåll, dvs. lönesumma utbetald av inhemskaproducenter med avdrag för löner till arbetskraft stadigvarande bosatt iutlandet och tillägg för löner från utländska producenter till arbetskraftstadigvarande bosatt i . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget menäven övriga rörelseinkomsler sleg relafivt starkt. fömlses avsaktadtillväxt för företagannkomstema. Eftersom även prisstegrings-takten väntas avtaskulle rörelseinkomstema realt sett öka också . Sammantagetökade faktorinkomsterna (exkl. räntenetto, se tabell 6:5), vilka till ca 80%består av löner, och beräknas öka 63/1984-1985.För 1985 ger detta realt närmare 1/2 procents tillväxt. Detför hushållen negafiva nettot mellan inkomster i form av räntor och utdelningaroch utgifter för räntor fömtses bli mindre negativt än förta året.Förbättringen härvidlag för hushållen är så pass stor att när räntenettotinräknas i faktorinkomstema visar dessa sammantaget en ökning realt sett pådrygt 3/(se tabell 6:2). Inkomstöverföringarnatid hushållen från den offentliga sektorn ökade 71/1983-1984. Omräknat till1980 års prisnivå innebär della en nedgång med (se tabell 6:3). Destatliga utbetalningarna lill hushållen sjönk realt , främst till följdav den negaliva utvecklingen av Tabell6:3 Inkomstöverföringar till hushåll från offentliga sektorn 1983-1985 Milj.kr., löpande priser -15,5 -34,9 -17,9 -16,8 -21,9 -21,3 Pensioner till f. d. anställda Pensioner till f. d. anställda , , ochstatistiska centralbyrån. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget denstörsta posten, folkpensionerna. Barnbidragen var nominellt lika stora 1984 som1983 och föll alltså realt i lakt med prisstegringen. Utbetalningarna avkontant arbetsmarknadsstöd minskade till följd av sänkt ungdomsarbetslöshet.Av de kommunala transfereringama var det särskilt socialbidragen som fortsatteatt öka 1984. Inom socialförsäkringssektorn steg sjukförsäkringsutbetalningarnaäven i fasta priser räknal, bl.a. beroende på ökat sjuktal. Beträffandearbetslöshetsförsäkringen kan noteras att ersätt-ningstidema under 1984successivt blev längre och att dagpenningen höjdes . Prognosemaför 1985 har gjorts med utgångspunkt från ovan angivna löneantagande ochbeslutade ändringar i bidragsregler. I löpande priser räknat fömlses en ökningav de totala offentliga inkomstöverföringarna till hushållen på 101/, vilketrealt sett ger en uppgång . Tabell 6:4 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m.1983-1985 kr., löpande priser Procentuell förändring, priser -10,8 Avgår: Indirekta skatter -20,5 Övriga direkta skatter, netto -47,4 -22,8 Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel -13,6 Egenavgifter och friviliga social- -10,7 Summa direkta skatter, avgifter m. m. -0,4 ' Förändring som sänker skatteinbetalningarna anges medminustecken. Allmän löneavgift och bamomsorgsavgifl (egenavgifter),fastighetsskatt, skogsvårdsavgift och hyreshusavgift. Kvarstående skatt avser inkomster ,medan fyllnadsinbetalningar och överskjutande skatt avser inkomster ett årtidigare. Källor: , ,och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:5 Hushållssektoms' disponibla inkomster Tillräknat driftsöverskott från egna hem Tilläggspost till disponibel inkomst -32,1 Inkomstöverföringar till hushåll från Direkta skatter, avgifter m. m. -10,0 -10,1 -7,7 Räntor och utdelningar, netto" Övriga transfereringar, netto konsumtion (1980 =100) ' Hushållssektom inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisafionema som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektom. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamhet, ,idrottsorganisationer. Röda korset m. m. samt ej statsbidragsberättigadesjukhem, barnhem, bamkolonier, semesterhem. Utöver lönlagarhushåll ingårhushåll som äger personliga företag dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomstfrån rörelse. Förändring som sänker disponibelinkomsten anges med minustecken.' Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post. *Inkl. uttag från handelsbolag samt räntor på hushållens livförsäkringssparande.Källor: och . främst åtgärderna för barnfamiljer som drar uppökningstakten. Folkpensionerna totalt sett ökar åler ungefär i lakt medprishöjningarna. Även ul-betalningama av ATP visar samma reala tillväxt mellan1984 och 1985 som 19821983, dvs. årel före devalveringsreduktionen avbasbeloppet. Prognosen för arbetslöshetsförsäkringen har gjorts underförutsättning att antalet arbetslösa minskar, men alt ersättningstiderna liggerkvar på den höga nivån i slutet av förta året. Den genomsnittligautvecklingstakten dras även upp av att dagpenningen höjdes i Qol ochkommer att höjas . Beträffande del kontantaarbetsmarknadsstödet kommer ersätlningsrätten för 18- 19-åringar att avskaffas1 . Hushållens inbetalningar av skatter, avgifier m.m. tilldet offentliga steg 1983-1984 - en ökning med reah 1 1/(se tabell 6:4).Slutskatteregleringen (tabell 6:4, post 1.3) blev 1984 mindre negativ förhushållen än året innan genom att ålerbetalningarna av överskjutande skattökade ovanligl myckel. Enligt prognosen skulle de lolala skatte- ochavgiftsinbetalningarna öka med 73/, vilket moisvarar 11/4 procents uppgång ifasta priser räknat. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Kalkylema för den största posten, preliminär A-skall utgårfrån den höjning av skatteunderlaget som inkomstprognosema ger. 1 prognosen förstatlig A-skatt har den neddragande effekten av justeringen av basenhetenberäknats till , övriga förändringar i skatteskalan till 3,2saml den skattehöjande effekten av slopat förvärvsavdrag till 0,7 miljarder kr.Därtill kommer den särskilda skattereduktionen ijuni 1985, som uppskattas tillett avdrag från preliminär A-skatt på . Totalt skullealltså A-skatten 1985 sänkas med . jämfört med ett beräknatutfall enligt regler. Den kommunala utdebiteringen höjs med . För1985 har fömtsätts ett lägre marginellt uttag av preliminär A-skatt än 1984 påinkomst av tjänst (bortsett från ändringar i skatteregler och kommunalutdebitering). Den preliminära A-skatten skulle därmed stiga drygl 61/2%1984-1985. Kalkylema över hushållens disponibla inkomstersammanfattas i tabell 6:5. Disponibelinkomsten ökade i löpande prisermellan 1983 och 1984. Den genomsnittliga prisstegringen uppgick fill 8,ochrealin-komsten steg således 0,. ger prognosema en uppgång i disponibelinkomstenpå nominellt 8,. Eftersom prisstegringen enligt implicitprisindexkalkylerats till 6,beräknas realinkomslen sliga med 1,. Tabell 6:6 Lönekostnadsutveckling 196919&S samtarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (l+2) 6 = (4H-5) -0,7 10,7' -0,1 1-3 baserar sig på lönesummestatistik. Uppgifternaför industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på Förtjänststatistiken har iförekommande fall kompletterats med engångsbelopp som ej ingår i SCB:s stafistik. Timförtjänslen och de sociala kostnaderna i indexformmultiplicerade med varandra. ' Inkl. effekten av införandet av femte semesterveckan. Källor: och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 95 Lönekostnadsökningen blev 8,(setabell 6:6) för samtliga löntagare, till följd av avtal och löneglidningsammantagna. Detta innebär en uppjustering jämfört medPNB. Revideringen faller i huvudsak på löneglidningen. Uttagsprocenten för desociala kostnadema var oförändrade 1984. har antagits en lönekostnadsökning på församtliga anställda. Även fimkostnadsökningen (inkl. sociala avgifier)förväntas bh . Timförtjänslen för industriarbetare ökade 10,1983-1984.Avtalen svarade för 6,och löneglidningen för 4,. I förtjänstökningen ingårockså en höjd semesterlön 1984. Uttaget av sociala avgifier sjönk med 0,1procentenheter. Lönekostnadsökningen för induslriljänslemännen var 7,1984fill följd av avtal och löneglidning, samt oförändrat uttag av socialaavgifter. Lönekostnadsökningen för samtliga anslällda inom industrin harberäknats fill 1984 inklusive sociala avgifter. De beslutade förändringarna i de socialaavgiftema 1985 höjer timkostnaden för industriarbetare med 0,3 procentenheteroch sänker kostnadema för industritjänstemännen . Underantagandet om en lönekostnadsutveckling på fill följd av avtal ochlöneglidning, skulle därmed kostnadsökningen inklusive de sociala avgifternastanna vid 4,inom industrin . Tabell 6:7 Konsumentprisindex december 1983december 1984 Fritid, nöjen och kultur Anm. I långtidsindex beaktas förändringar i konsumtionenssammansättning , prisförändringar som av olika skäl ejkunnat införas i beräkningama under det löpande året samt i vissa fallmetodändringar och justeringar föranledda av säkrare statistisk information m.m. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 96 Tabell 6:8 Konsumentprisförändring 19801985 uppdelad påkomponenter' 1980 1981 1982 1983 1984 1985 uppgång,totalt 13,7 9,4 9,9 9,3 8,1 3,7 därav hänförs till: ändring i indirekta skatter 3,4 -0,7 0,3 2,0 1,2 indirekta skatter 1,1 1,0 1,1 1,1 0,8 0,5 -0,2 -0,2 ändring av internationellt bestämda priser ändring avjordbmkspriser ändring av bostadsprissättning ändring av diverse taxortrendavvikelse i priserna på färskvaror restfaktor ' Byte av index och vikter för beräkning av deinternationellt bestämda prisema har skeU 1984. Beräkningama avseende 1980-1983är således ej helt jämförbara med . Källor: och . 1984 stegkonsumentprisema (KPI) . Jämfört med prisutvecklingen under 1983noteras sålunda en viss nedgång i inflationstakten (se tabell 6:8).Om.ändringar av indirekta skatter och diskontot samt eftersläpandedevalveringseffekler exkluderas fås dock för båda åren en prishöjning istorieksordningen 5 1/. Räknat på årsgenomsnittet steg KPI 1984 8,0%.Motsvarande förändringar i implicitprisindex för privat konsumtion kalkylerasi nationalräkenskaperna till 8,(se tabell 6:9). Tabell 6:9 Konsumentprisindex uppgång, årsgenomsnitt19811985 1981 1982 1983 1984 1985 prognos Konsumentprisindex, totalt 12,1 8,6 8,9 8,0 6,3 Ändrade indirekta skatter och livsmedelssubventioner 2,1 -0,2 1,2 1,0 0,9 Ändring av intemationella priser 3,8 4,4 3,7 2,1 1,6 Övriga kostnadsfaktorer 6,2 4,4 4,0 4,9 3,8 Implicitprisindex för privat konsumtion 11,3 10,3 10,5 8,5 6,3 Tabellen är häriedd ur tabell 6: 8. Automatiskaeffekter av indirekta värdeskatter har förts till "Ändring avintemationella priser" respektive "Övriga kostnadsfaktorer".Ändrade livsmedelssubventioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter.1 tabell 6:8 ingår ändrade livsmedelssubvenfioner i "Ändring avjordbrukspriser". Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 97 Itabell 6:7 redovisas prisutvecklingen för delgmpper i KPI. Livsmedelsprisernasteg med 8,1984. Denna uppgång är lägre än dengenomsnittliga ökningstakten under de fyra närmast föregående åren. De lägreprisökningarna förklaras av såväl små importprishöjningar som relativt lågajordbmksavtal. Hyrorna (kallhyra) i flerfamiljshus steg medanegnahemskostnadema ökade 7,. Av den sislnämnda uppgången beror 3,4procentenheter på diskontohöjningen . Av prishöjningen påtransporter och samfärdsel om 8,kan drygt hälften återföras påskattehöjningar på bensin. Prisökningenmellan uppgick till 1,. Fr. o. m. 6 marsgäller allmänl prisstopp. Undantaget från prisstoppet är bland annat hyror ochfärsk fisk, fmkt, bär och grönsaker. Dessutom får höjda importpriser slåigenom. Vidare avser regeringen att efter förhandlingar mellan SPK och berördabranscher låta lönekostnadshöjningar om maximalt slå igenom på priserna. Prognosenför 1985 fömtsätter oförändrat diskonto samt att varken indirekta skatter ellersubventioner som påverkar KPI kommer atl ändras . Lönekostnaden pertimme antages stiga 5,. Restfaklorn (inkl. diverse taxor) som i beräkningamarepresenterar lönekostnadernas genomslag inom de för intemalionell konkurrensskyddade sektorerna (exkl. jordbmk och bostäder) kalkyleras härigenom bidragalill en höjning av prisnivån med 1,. Importprisprognosenulgår från atl växelkurserna ligger fast vid medelvärdet för febmari. Prisernapå råolja och petroleumprodukter väntas sammantaget öka endasl svagt under1985. För övriga importvaror som påverkar KPI-kalkylen beräknas prisstegringentill 4,. De intemationellt bestämda prisernas bidrag till KPI-ulvecklingenskulle därmed uppgå till 0,. Härav kan närmare 1/återföras påvalutakursutvecklingen mellan Qärde kvartalet 1984 och febmari 1985. Bostadspostensbidrag till prisutveckUngen fömtses stanna vid 0,. Egnahemskostnadernaberäknas öka 3,medan hyresstegringen kalkyleras till . Den osedvanligtlåga hyreshöjningen förklaras delvis av att en tredjedel av de värdar somnormalt höjer hyran tog ut den nya hyran . Jordbmketfilifördes i enlighet med jordbmksavtalet 1984/1985 875 milj. kr. 1 januari.Nästkommande avtal fömtsätts bli av traditionell typ med fullkostnadsersättning.