prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — till förfogandeför investeringar vid anläggningarna i . har påbörjai ett antalinvesleringar som finansieras med dessa medel. Vid ulgången av hadedrygl 50 milj. kr. tagits i anspråk. I proposilionen omutveckUng i Norrbotlen nämndes alt hade planer på all investera vid massa-och pappersbruket i . Det var fråga om dels en investering som skullemöjliggöra en ökad användning av gallrings- och röjningsvirke, dels etl projektsom avsåg viss kapacitetsutbyggnad. Regeringen beviljade höslen 1983lokaliseringsbidrag och lokaliseringslån om sammanlagi 45 milj. kr. Invesleringama, som beräknades ge sysselsällning för 50till 60 personer, kommer att färdigställas . Ijanuari 230 milj. kr. för all finansiellt rekonslme-ra Regioninvestgmppen.Under del senasle året har Regioninvesl sålt ett flertal dotterbolag, rensal iproduktprogrammet och gjort vissa personförändringar. Vid ingången av år 1985består Regioninvestkoncemen av åtta helägda dollerbolag. beräknasverksamhelen konsolideras ytterligare och nå nollresultat. Anlalel anslällda igmppen uppgår till ca 450. Jaghar tidigare (avsnitt 3.4.4) redovisal min syn på systemet med nedsällning avförelagens socialavgifter och därvid förordal alt del bör begränsas tillNorrboltens län också i fortsättningen. Nedsättningen som sedan den 1 januari1984 omfattar hela länet innebär en reduktion av förelagenskostnader på i storleksordningen 350 milj. kr. Som hillills gäller fullsländigbefrielse från socialavgifter i samhälle. De minskade inkomslemalill socialförsäkringssystemet täcks med regionalpoUtiska medel. Den särskilda förhandlingsgmpp som på regeringens uppdrag haft överläggningarmed ett antal större förelag om all få lill stånd ny verksamhet och nysysselsällning i Norrbolten har avslutat sitl arbele . Ävenden mindre grupp som på regeringens uppdrag försökt förmå förelag alt göraelableringar i har avslutat sitt arbete. Också inom ramen förupphandlingen av det nya har bedrivits ett aktivt arbete medatt söka förlägga produktion till Norrbolten. 1984/85:115 114 Förhandlingsarbetethar bl.a. letl fram till en elablering av elt förelag i som skalllillverka bilglasrulor. Del har också resulterat i all produklion i övrigtlagts på befintliga förelag i länet. Ipropositionen om utveckling i Norrbollen betonade jag vikten av atldel privata näringslivel gör satsningar också i . Jag nämnde därnågra elableringsprojekt som aktualiserats från industrihåll. Ett var GrängesAluminium AB:s planer på atl etablera ell aluminiumsmältverk i . har överiämnat en utredning till regeringenbeiräffande fömtsättningarna för en sådan etablering. Verket har erhållilregeringens medgivande atl närmare undersöka fömtsättningama för alt uppföraett aluminiumsmällverk i . Ettannal projekl gällde byggandet av etl järnsvampverk i Malmfälten vilket hadeaktualiserats av . Jag återkommer till denna fråga när jag kommerin på del fortsatta arbelel i Malmfälten (avsnill 4.2.2). Jag skaU därvid ocksåberöra frågan om konslgödsellUlverkning och utvinning av s. k. sällsyntajordartsmetaller baserad på apatilen i järnmalmen. Storasalsningar görs i länel på prospektering för att finna nya malm- ochmineralfyndigheter. Utöver insatser inom den ordinarie prospekleringsverksamhetensatsas dels 28 milj. kr. för basprospeklering från de medel som anslogvåren 1982 för särskilda regionalpoUtiska insatser i länet, dels medel från delfemåriga prospekterings- och projekleringspro-gram, som beslutade omvåren 1983. Från de sistnämnda medlen har fram till årsskiftel /1985beviljats sammanlagi 52 milj. kr. lill projekt i . Åtgärdsprogrammetvåren 1983 innefatiade också ell ramanslag på 200 milj. kr. lill regeringensförfogande för särskilda regionalpolitiska insatser i länet under de närmastetre budgetåren. I proposilionen redogjorde jag för åtgärder som enligt minmening borde komma ifråga för slöd från denna medelsram. Slalsrådel Dahlredogjorde i anslulning därtill för vissa energisatsningar som också bordefinansieras från detta anslag. Hämtöver fömlsatles en viss reserv förytterligare ändamål. En del av energisatsningarna befinner sig fortfarande påinventerings- och utredningsstadiel. Regeringen har fram lill årsskiftel1984/85 beviljat slöd från delta anslag till ell sammanlagt belopp av drygt134 milj. kr. Prop.1984/85:115 115 Beviljademedel från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser i länfram /1985 Medel tiU , och kommuner och till ulveckUngsfonden för särskilda näringslivsfrämjande in satser i Malmfälten 11 Medel till högskolan i för fortsall verksamhel med alt låta nyexaminerade civilingenjörer och ekonomer un der arbeta i små och medelstora företag i ten 6 Medel tiU för särskilda glesbygdsinsatser i norra delen avlänet 15 Medel tUl för förstärkt utrednings- och pro jektarbete i länet 3 Medel tiU för särskilda insatser vad avser produktsökning, produktförmedling och produktutveck ling samt annat utvecklingsarbete för det norrbottniska näringslivet 10 Medel liU för elablering av fjärranalysverk samhet i Kimna 30 Medel till i Malmfäl ten (APM) för konsolidering och vidareulveckUng inom 20 Medel till utvecklingsfonden för att den skall kunna bibe hålla sin ullåningskapacilei och även i fortsättningen satsa på riskfylldaprojekt 15 Medel till högskolan i för inköp av kompletterande datomtmstning 1,25 Medel tUl Kimna kommun för anordnande av högskoleut bildning förprogrammerare 2 Medel liU experimentanläggning för avisning av flygplan vid Luleåflygplats 3,109 Medel till utvecklingsfonden för särskilda insatser för att främja ell ökat nyföretagande bland de anslällda vid SCA:s fabrik i i Pileå 1 Medel till särskilda förhandlingsgmpper för ochSvappavaara 0,5 Medel tUl handelskonsull 0,210 Medel till experimentverksamhet avseende enerighus- hållning i näringshvets byggnader i länel 0,5 Bidrag lill investeringar i fastbränsleeldade hetvallencen lraler i skildakommuner 10,533 Medel tUl fortsatt verksamhel vid forskningsgruvan i na 5 Uiöverdel i sammanstäUningen redovisade siödet på 10,5 milj. kr. lillfaslbränsleanläggningar har 55,8 milj. kr. anslagils till sådana anläggningarfrån anslag för särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder i Norrbotiens län som beslutade om våren 1984/85:115 116 1982och 2 milj. kr. från elt anslag från del åtgärdsprogram beslutade om1979. Sammantaget har sålunda närmare 70 milj. kr. salsals avsärskilda arbetsmarknads- och regionalpoliliska medel på uppbyggandel avsådana anläggningar i länet. Ipropositionen om utveckling i angav statsrådet atl delegalionenför frågor rörande upphandling inom energiområdet bör ägna särskilduppmärksamhel ål förelagen i . Delegationen har lämnal stöd omnärmare 50 mUj. till olika företag och projekt i länet. De störstainsatserna har inriktats på atl i länet lägga grunden för en utvecklad induslrivad gäller projektering, installation och tillverkning av värmepumpar. Inämnda proposiiion aviserade statsrådet ett uppdrag till iNorrbollens län och att utreda frågan om bildandel avetl regionalt fastbränslebolag med uppgifl att skapa en säker bränsletillförseltill de fastbränsleeldade anläggningar som byggs i länet. Utredningen ärgenomförd och överlämnad tiU regeringen. Frågan bereds f n. inomregeringskansliet. Eninvenlering har också gjorts i länet av möjliga energisparåtgärder inäringslivels byggnader. Inventeringen skall bUda underlag för en försöksverksamhetmed stafligt slöd i form av räntebidrag till sådana åtgärder. Somframgår av min redovisning har omfattande insatser gjorts i undersenare år för att möta akuta sysselsättningsproblem och för atl långsiktigtvända utvecklingen i mer positiv riklning. Det gäller åtgärder inom många olikaseklorer och med många parter inblandade lokalt, regionalt och centralt. Enbelydande del av satsningama i länet har gått till de båda malmfälts-kommunernaGällivare och Kimna, som drabbats mycket hårt av stmktur-förändringama inomLKAB. LKABhar sedan de stora problemen för företaget började i mitten av 1970-lalel iolika omgångar fått statligt stöd för förlusttäckning, kapitaltillskott ochsysselsättningsbidrag.. har anvisat sammanlagt 5,6miljarder kr. till företagel, varav som lidigare nämnls 1,4 miljarder kr.våren1983. TiU della kommer stödet till SJ för att ge en nedsältning avfraktkoslnadema för malmtransporterna på och de särskilda medel somliltförts SJ för en uppmslning av . Äveni övrigl har en belydande del av de särskUda insatserna gått tillmalmfällsregionen. Malmfältsulredningen har beräknat att drygt 200 milj. kr.gått till direkta särskUda regional- och sysselsättningspolitiska insatser i debåda malmfältskommunema i de norrbottensatsningar som beslulat omåren 1979, 1982 och 1983. Till detta kommer malmfältsdelega-lionens 308 mUJ.kr. för särskilda insatser för övertalig personal från . Härtill kommervidare del särskilda stöd som kommit regionen tillgodo genom sänktasocialavgifter, via kapitaltillskott till Regioninvesl m.m. Prop.1984/85:115 117 Ävenom en viss stabilisering och ålerhämlning nu skelt också i Malmfallen ärproblemen fortfarande mycket slora. Jag skall i del följande redogöra för minsyn på det fortsatla arbetet i regionen och då med utgångspunki frånmalmfållsulredningens överväganden och förslag. 4.2.2Fortsatta insatser i Malmfälten Sammanfattning av mina bedömningar: ODet långsikliga arbelel med alt stärka näringslivel och sysselsättningen iregionen bygger på två fömtsättningar en fortsall stabil situation för LKABoch en utveckling av näringslivet vid sidan om järnmalmsbrytningen. Insatserbör härvid göras för atl på olika sätl stärka och bredda näringslivel iregionen. Malmfältsåtgärdema bör också omfatta vissa insatser i kommun. oDet är väsentligt att arbetet får en lokal förankring. Malmfältsdelegationenbör spela en akliv roll för atl initiera, utveckla och samordna olika insalserunder de närmasle åren. Utredningsförslag:Malmfältsulredningen menar all det inte räcker med alt stabiliserar sinproduklion och sysselsättning på nuvarande nivå för att långsiktigt tryggamalmfällskommunernas framlid. Vid sidan om måste etl nytt näringslivbyggas upp. Utredningenföreslår ell omfattande åtgärdsprogram för alt stärka och utveckla näringsliveli de båda malmfältskommunema. Den föreslår också ålgärder för all motverka desociala problemen som följer av situationen och utvecklingen i Malmfallen.Ulredningen föreslår vidare all särskilda insatser görs i kommun medlanke på den återflyttning som sker dit från Malmfälten. Utredningenredovisar tre olika finansieringsvägar för insalser i Malmfälten utnyttjande av ordinarie medelså långl som möjligt ramanslag för särskildainsatser i form av elt samlal malmfaltsanslag, saml särskilda medelsbeslut förslörre projekt som blir aktuella. Utredningen bedömer behovel av medel försärskilda insalser utöver ordinariemedel och eventuella särskilda medel till större projekt - till istorleksordningen 300-350 milj. kr. för tiden fram . De särskildainsatserna bör enligt utredningen finansieras genom de medelmalmfälisde-legationen redan förfogar över och vissa tillskolt lill dessa. Utredningenföreslår atl genomförandearbelel får en lokal förankring och atlmalmfältsdelegationen ges förlängt och vidgat mandal för sitl arbete. Remissinstanserna:Del slora flertalel remissinstanser delar- malmfalls-utredningens uppfallningalt slora insalser måsle göras från samhällets 1984/85:115 118 sidaför att förhindra ökad arbetslöshet och fortsall krafiig ulflytining frånmalmfältskommunerna. Några remissinslanser - RRV, anser dock all utredningen inte tillräckligt analyserat ochdiskuterat önskvärdheten och konsekvenserna av olika framtida befolkningsutvecklingarför området. SAF och anser alt regionalpolitikens uppgiflmåsle vara atl skapa möjlighel lill utveckling i alla delar av landel, men denskall inte vara en garanti mol befolkningsförändringar i områden medotillräcklig näringsverksamhet. Organisalionerna menar att malmfähskommunemakanske är mer betjänta av en väl genomarbetad strategi för enbefolkningsmässig minskning. Remissinstansernas synpunkter på olika delfrågoroch åtgärdsförslag redovisas i del följande. Minabedömningar: Problemen för den svenska järnmalmsbrytningen har ställtmalmfältskommunema och Kimna i en mycket svår situation. harsedan mitten av i slort sett halverat sin personalstyrka iMalmfälten, från drygt 7000 lill ca 4000 personer. Gällivareoch Kimna är modemt utbyggda kommuner med 24000 resp. 28000 invånare.Arbetsmarknadssituationen har varit och är trols vissa förbättringar ytterstbesväriig med en stor andel personer ulan arbete. En omfattande utflyttninghar skett från regionen , främsl från Kimna. Prognoserbaserade på nu kända och överblickbara förhållanden pekar mot en kraftigbefolkningsminskning framöver. Det som gör följdverkningama särskilt svåra iMalmfälten är dels arbelsmarknadens ensidiga beroende av en enda näring -gmvbrylningen, dels det isolerade lägel i förhållande lill andra orter avbelydelse. Problemen i Malmfälten far negativa återverkningar också iintilliggande kommuner, främst . Denanalys som malmfähsulredningen gjort av etl anlal allernaliva utvecklingar förMalmfälten och effeklerna av dessa visar alt malmfältskommunerna kommer alt fåsvårt alt hävda sysselsättningen och befolkningstalen framöver, även om enstabilisering uppnås inom vad gäller produktion och sysselsättning.Ulredningen drar slutsatsen all ell nylt näringsliv måste byggas upp vid sidanav för alt trygga kommunernas långsiktiga fortlevnad. Omfattandearbelsmarknadspolitiska insalser har, som jag lidigare redovisat, gjorts iMalmfälten i form av beredskapsarbeten,arbetsmarknadsutbildning, särskilda projekl m.m. Särskilda insalser har därvidgjorts för de övertaliga vid inom ramen för den s. k.malmfaltsdelegationens arbete. Delegationeninrättades som en följd av riksdagsbeslutet om utveckling iNorrbolten och fick ansvar för genomförandet av särskUda insatser för övertaligpersonal från . Till delegationen anslogs för budgetåren 1983/84 och1984/85 46 milj. kr. för extra förmedlings- och utbildningsinsatser och föryllerligare s.k. ami-lag saml 262 milj. kr. 1984/85:115 , 119 beredskapsarbetenoch särskilda projekl. Fram lill har beslul faltals omdrygt 180 milj. kr. av de senare medlen. Delegationens arbete omfattade frånböan ca 1800 personer. Fram lill /85 har ca 600 fåll nyttarbete, varav ca 150 utanför . Elt 60-tal har flyttat tillbaka tillFinland och drygl 300 har fått eller är aktuella för pension. Av de ca 700personer som vid årsskiftel var i utbildning och tillfäUiga arbelen i olikaprojekt, dellog i ami m. m. räknar delegationen med all huvuddelen bör kunna fåarbete under det närmaste årel. Ävenom arbetslösheten är myckel hög i Malmfälten har en påbörjadomstmkturering av näringslivel lell liU all situationen för de arbetssökande nuhar förbättrats. Delegaiionensverksamhet skall enligt det urspmngliga riksdagsbeslutet från våren 1983upphöra . Malmfältsulredningen föreslår atlmalmfältsddegationen skall ges förlängd tid och ett vidgat arbetsområde försitl arbete. Regeringen har i budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85:100 bU.12 s. 115) anslutit sig liU malmfähsutredningens förslag och föreslagit riksdagenalt delegalionen ombildas och ges förlängt förordnande fram till den 30 juni1987. Delegationen föreslås därvid få en bredare inrikining mot insalser förall allmänl stärka och bredda näringslivet i malmfällsregionen. En viktig del iarbelel blir dock atl även i fortsättningen skapa varaktiga arbetstillfällenför de personer som arbetat inom . Delegationens arbeleinomförmedlingsområdel, arbetsmarknadsutbildningen och ami-verksamhetenföreslås bli inordnat i den ordinarie arbetsmarknadsverksamheten i regionen.Den extra förmedlingspersonal som finns inom arbelsförmedlingsverksamhelen iGällivare och Kimna föreslås bli kvar under ytterligare två budgelår, dvs.fram till . Jagdelar malmfalisutredningens uppfattning alt stora ansträngningar måste görasför atl få fram elt näringsliv vid sidan om och järnmalmsbrytningen.Järnmalmsbrytningen kommer knappast all sysselsätta mer än ca 4000 personeräven om produktionen på nyll skulle ökas till de 20-25 milj. lon somförelagel lidigare producerade. I elt längre tidsperspektiv, framemot år2020-2030, krävs för fortsatt gmvbrytning ny teknik för brytning på stora djup. Jagskall i del följande redovisa min syn på hur arbetet med atl långsiktigltrygga och stärka sysselsältningen i Malmfälten bör bedrivas. Jag börjar medfrågan om framtid och andra frågor med anknytning tilljämmalmsbrylningen. Jag har i frågor som rör samrått med statsrådet . Utredningenanalyserar ett antal altemativ för framtida utveckling och belyserdärvid både förulsällningarna för och effeklerna av olika alternativ.Utredningen belyser också den osäkerhet - vad gäller priser, marknad,konkurrens m. m. - som arbetar under. Medtanke på den centrala roll förelagel också i fortsättningen kommer 1984/85:115 120 attspela i Malmfälten anser ulredningen det angeläget all statsmakterna klargörhur man långsiktigt ser på framtid. Många remissinslanser instämmer idetta. Utredningenframhåller också viklen av atl LKAB.s roU och ansvar i det allmännautvecklingsarbetet för att stärka och förnya näringslivet i Malmfälten klarasul. Utredningen säger sig vara medvelen om de problem företagel befinner sig ioch nödvändigheten av atl koncentrera arbelet på att få Jämmalmsrörelsen attfungera och gå ekonomiskl ihop, men anser det viktigt atl företagelaktivt deltar i arbetet på atl få fram ny verksamhet och sysselsättning iregionen. Utredningen ser del l.ex. som angeläget och också nalurligl atl LKABgår in på ägarsidan i eventueUa framtida projekl i Malmfälten med näraanknytning tiU järnmalmsrörelsen t.ex. apatit-ZfosforsyratiUverkning ochjämsvampsproduktion. Delta synsätt delas av remissinstanser som TCO,gmvindustriarbelarförbundet m.fl. Enligt min mening bör utgångspunkten när delgäller vara all bolaget fortsättningsvis skall kunna bedriva sinverksamhet ulan yllerligare statliga slöd. Enligt nuvarande planeringkommer jämmalms-brytningen atl fortsätta och nya huvudnivåer (eUer molsvarande)alt anläggas i Kimna och . Vadbeträffar engagemang i framtida projekt med nära anknytning tUlJärnmalmsrörelsen måste utgångspunkten enhgt min uppfattning vara att projektav detta slag skall bedömas ulifrån kommersiella gmnder. har mol bakgmndav kommande slora invesleringar inom bolagel, begränsat utrymme för atl gå inmed riskkapital uiöver vad som krävs för Jämmalmsrörelsen. Del ankommer på LKABalt bedöma om företagel skall gå in eller inte i skilda projekt. Jagavser nu att behandla de organisatoriska och finansiella grunderna för detfortsatta arbetet i Malmfälten. Flertalelav de åtgärdsförslag som malmfåltsutredningen redovisat i sitt betänkande måsteanalyseras och ulvecklas ytterligare innan slullig ställning kan tas. Flera avförslagen gäUer åtgärder med många olika parter inblandade liksom åtgärder sommåste samordnas sinsemellan eller med andra åtgärder. Utredningen och mångaremissinstanser framhåller viklen av att åtgärderna får en lokal anpassning ochförankring i regionen. Malmfältsdelegationen- som i årets budgetproposition föreslagils få ell förlängt och vidgal mandalför sill arbete - bör, enligt min mening, kunna spela en viktig roll i detfortsalla arbetet med atl stärka och bredda näringslivel i Malmfälten. Denförändrade inriktningen av delegationens arbete gör det angeläget attdelegationen och andra organ kommer överens om en lämplig arbetsfördelningliksom om lämpliga mtiner för beredningen av olika frågor om stöd, former församråd m.m. Vidare kan del vara lämpligl atl komplettera delegationenssammansättning när arbeisområdei nu vidgas och förändras. Det är också viktigtatt markera atl delegalionen har ett tidsbegränsat 1984/85:115 121 uppdragoch all delegationens arbetsuppgifier därefter skall inlemmas i de ordinarieorganens arbete. Det bör, som chefen för arbelsmarknadsdepartementet redanföreslagil i årets budgelproposition, ankomma på regeringen att besluta om dennärmare utformningen av delegationen och inriktningen av verksamheten. Vad Jag här anfört ommalmfältsdelegationens ansvar i det fortsatta arbelel innebär att det blirdelegationen som får vidareiitveckla, bedöma och besluta om många avmalmfältsutredningens olika förslag lUl åtgärder. En del av förslagen gällerdock frågor som bör bedömas och beslutas av annan instans. Några avmalmfältsutredningens förslag har redan förverkligats. Det finns också en delförslag som enligt min mening bör avvisas eller blivit inaktuella med hänsyntiU vad som framkommit i remissbehandUngen eller andra omständigheter. När det gällerfinansieringen av de fortsatta insatserna i Malmfälten anser jag i likhet medmalmfältsulredningen all ordinarie medel skaU användas så långt som möjligt.Jag länker här på regionalpolitiskt stöd, arbetsmarknadspoliliska medel m. m.Vissa lyper av insatser släller emellertid krav på särskilda medel. Dessa kravbör, enligt min mening, kunna tillgodoses inom ramen för redan anvisade medel.Del åigärdsprogram som beslutade om för Norrbotlen ochMalmfallen innefattade dels ett anslag på 200 milj. kr. för särskildaregionalpolitiska insalser i länel, dels ett anslag på 262 milj. kr. förberedskapsarbeten och särskilda projekt för övertalig personal från LKAB.Somjag tidigare redovisal finns f. n. drygt 65 milj. kr. kvar alt disponera förnya ändamål och projekt från det förstnämnda anslaget och ca 80 milj. kr. fråndel senare anslaget. Även om del förra är avsett för hela länet anser jag detrimligt att huvuddelen av de medel som återstår och som inte åtgår för vissaytterligare salsningar på energiområdet, används tUl projekt i Malmfållen. Detsenare anslaget bör som chefen för redanföreslagit i årels budgetproposition i fortsättningen allmänl få inriklas påinsalser för att stärka och bredda näringslivet inom malmfällsregionen. Dessutombör enligt min mening siluationen i Malmfallen särskilt beaktas vidfördelningen av medel för regionalpolitiska utvecklingsinsatser lillNorrbottens län. Förslörre projekt som kan bli aktuella får frågan om eventuellt statligt stöd iform av lokaliseringsstöd m. m. prövas enligt gängse regler. Jagskall nu med utgångspunkt från vad Jag anfört beträffande de organisatoriskaoch finansiella gmndema för del fortsatta arbetet i MalmfäUen redovisa min synpå den vidare hanteringen av de olika förslag som malmfältsutredningen lar uppi sitt belänkande. Ulredningenföreslår all regeringen skall uppta förhandlingar med länkbara intressenter ombyggande av liksom om produktion av apatU och fosforsyra iMalmfälten. I anslulning härtill bör enligt utredningen också siuderasmöjligheten att knyla an ytterligare industriell produk- 1984/85:115 122 ex. framslällning av ammoniak ur den bränngas som bildas vidjärnsvamplillverkning. Ulredningen föreslår vidare all regeringen skall uppdraål STU att närmare undersöka fömtsättningarna för utvinning av sällsyntaJordartsmetaller ur den apatit som finns i järnmalmen. Mångaremissinstanser lillslyrker ulredningens förslag. Flera pekar samlidigt på deosäkerheter som finns i projekien liksom alt de måste bedömas på kommersiellagrunder. Flera remissinslanser framhåller vikten av alt ytterligare analyseroch utvärderingar görs av de föreslagna projekten bl. a. vad gäUer lönsamhel,avsättningsmöjligheter och lillgång på råvara. Några pekar också på de problemsom uppslår om järnmalmsbrytningen tvingas upphöra i Malmbergs- ochKimnagmvorna en bil in . Jag delar den av många remissinstanserframförda uppfattningen att yllerligare uiredningar är nödvändiga för atl delskall vara möjligt all bedöma bärkraften i dessa projekt. Jag inslämmer också iatt projekten måste prövas på kommersiella gmnder. Enligt vad jag erfarii pågårf.n. ell aklivt arbele som urspmngligen initierats av malmfällsdelegalionen föratt få fram ytteriigare bedömningsunderlag och huvudmän/intressenter när delgäller en ev. framtida järnsvampproduktion i Malmfälten. I anslutning härtillstuderas också möjlighelema att producera ammoniak ur den bränngas som erhållsi processen.