prop · G80368 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1984/85:68 medredogörelse för verksamheten inom . Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regerings-protokollredogörelse för verksamheten inom . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , R. ,, , . Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom . 1resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att ärligen lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sädana redogörelser för , senaslmed skr. 1983/84:72. En redogörelse för verksamhelen inom under är 1983 har utarbetats inom utrikesdepartemenlel eftersamråd med cheferna för justitie-. social-, utbildnings-, jordbruks-,arbetsmarknads-, bostads-, industri- och civildepartementen. Redogörelsen börfogas till regeringsprotokollet i delta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen lill överlämnar den inom uirikes-departementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom ministerkommittéunder . Regeringenbeslular i enlighel med föredragandens hemslällan. Redogörelse för verksamheten inom . höll tvä möten , medanställföreträdarna samlades tio gånger. Till de sistnämnda har av praktiska skäldelegerats rällen att behandla och fatta beslul i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde när ministrarna inte är samlade. Fem fackministerkonferenser arrangerades inom Europarådetunder året. Sålunda avhölls en arbetsminislerkonferens i , utbildningsminislerkonferensden i , planministerkonferens i Torremolinos ,familjeministerkonferens i den 6-8 seplember samt migrationsministerkonferensi den 25-27 oklober. budget uppgick till c: a 300miljoner franska francs. bidrag var totalt c: a 11 miljoner FF. 72: a ministerkommittémöte ägde rum iStrasbourg under ordförandeskap av belgiske utrikesministern svenska delegationen leddes av utrikesminister . Pä dagordningen för mötet stod bl.a. ösl-väslrelationernaoch situationen i . Överläggningarna om ösl-väslrelationerna kom nästan hellalt ägnas ESK-mölet i och del reviderade förslagel frän de neutrala ochalliansfria staterna (NN-staterna) om slutdokumentet. Diskussionen inleddesmed ett längre spanskt inlägg vari framhölls att det var tack vare NN-ländernasom ESK-mölet kommit in i en verklig förhandlingsfas. Under den fortsattadebatten betonade samlliga sin uppskattning av NN-staternas insatssamtidigt som man dock framhöll behovet av vissa förbättringar av dokumentet. Ikommunikén från ministermölel underströks nödvändigheten av ett substantielltoch balanserat slutdokument i samt betonades att NN-förslaget utgjorde enanvändbar grundval för utarbetandet av ell sådant dokument. Det tillades attdetta borde innehålla ett preciserat mandat för en europeisknedrustningskonferens och bereda vägen för väsentliga framsteg inom dethumanitära området. Läget i hade även på svenskl initiativupptagils som en särskild punkt pä dagordningen. Den turkiske utrikesministernTurkmen inledde debatten med en längre redogörelse för situationen i siltland. 1984/85:68 4 Hanhävdade att arbetet pä en äiergäng lill demokrati nu befann sig i ett avslutandeskede. Tiirkmen beklagade förtal och spekulalioner som förekommit och attvissa kretsar gjort alll för att åstadkomma en brytning mellan ochEuroparådet. Inblandning i landets inre angelägenheter kunde inte accepleras. Tiirkmenpassade ocksä pä au kritisera vissa länder som var medlemmar i bådeEuroparådet och NATO för all försöka försvaga ekonomiskt och militärt.Han nämnde bl.a. all EG med hänvisning lill situationen i nyligenuppskjutit behandlingen av etl finansiellt protokoll och därmed blockeratkrediter till detla land. UtrikesministerBodström framhöll att enligt svensk uppfattning kunde och skulle spelaen konstruktiv roll vad gällde återställandet av full demokrati i medlemslandetTurkiel. Detta var anledningen till all man på svensk sida ansett alt Turkielför närvarande kunde stanna kvar i organisationen också under nuvarande regim.Situationen för de mänskliga rättigheterna gav emellertid anledning lill stororo och della var bakgrunden till att tillsammans med fyra andraländer anmält inför Europeiska kommissionen för de mänskligarättigheterna. konstaterade vidare att endast förde utlovade parlamentsvalen alltjämt var ett land där del förekom krigslagar, massrältegäng-ar,dödsdomar, censur och omfattande inskränkningar i de mänskliga rättigheterna. Liknandekritiska inlägg gjordes av , och . Från tysk ochbrittisk sida uttalades mer optimistiska synpunkter och större tillförsiktbeträffande den fortsatta utvecklingen i . Åretsandra ministerkommittémöte hölls . Som ordförande fungerade dencyprioliske utrikesministern lacovou. Den svenska delegationen leddes avkabinettssekreterare . Motbakgrund av den ensidiga turk-cypriotiska självsiändighetsförkla-ringenavseende norra , vilken skett kort före mötet, kom utvecklingen i Cypernatt behandlas som första punkt på dagordningen. Därutöver diskuterades bl. Idiskussionen om deltog de närmast berörda , , och garanlimaktenStorbritannien. Ministrarna antog, trots turkiskt motstånd, en resolutionslexl,som dock inte kunde offentliggöras eftersom detla erfordrar enighet och Turkietmotsatte sig publicering. Enighet kunde heller inte uppnås om formuleringarnaavseende i slutkommunikén. Någon sådan kunde därför inte publiceras frånmötet, vilket lär vara första gången i historia. Diskussionenom inleddes som vanligt av den turkiske utrikesministern , somdenna gång särskilt uppehöll sig vid de genomförda parlamentsvalen. Dethöga valdeltagandet, , angavs Skr.1984/85:68 5 som bevis pä del slora intresse som del turkiska folketvisat. Del paria-ment och den nya civila regering som skulle träda till hademöjlighel all ändra eller upphäva existerande lagar, framhöll Tiirkmen.Eftersom parlamentet valls på demokratisk väg hade del också rätt alt vararepresenterat i , underströk denturkiske utrikesministern. Kabinettssekreterare konstaterade, att det varsvårt att se parlamentsvalen som elt hell fritt uttryck för folkviljan. Valenföregicks av långtgående ingripanden av militärregimen. De tidigare partierna,liksom deras ledare, hade förbjudils att bedriva politisk verksamhet ochmilitären hade själva handplockat de partier och kandidater som tilläts ställaupp. De närmasle månaderna var det särskill viktigt att nogafölja utvecklingen i , detta för att söka bedöma om de nya politiskaledarna skulle komma att föra ulvecklingen mot demokrati och respekt förmänskliga rättigheter eller om skulle förbli ett land där dödsstraffutdöms och verkställs, massräitegångar förs mot fackföreningsledare, välkändafredsaktivister och demokrater döms lill långvariga frihetsstraff och organisalionsfrihelenär allvarligt begränsad. definition pä demokrati fick inte ändrasför all passa individuella medlemsstater, underströk . som ocksåbetonade att en allmän amnesti skulle vara av stor betydelse för dendemokratiska processen och återupprättandet av respekten för mänskligarättigheter i . Även de andra fyra länderna (. , Nederiändernaoch ) som tillsammans med anmält inför den för de mänskliga rättigheterna gjorde kritiska inlägg. Framföralltuppehöll sig talarna vid de brister i demokratiskt hänseende som präglat såvälvalkampanjen som själva valen. Verksamheten inom organisationens alla huvudsektorer1. Arbetet inom denna sektor har bedrivits i huvudkommitténför mänskliga rättigheter (CDDH) och i tre expertkommittéer. Vidare har ensärskild kommitté inlett arbetet pä att söka lämpliga ämnen för en eventuellministerkonferens om mänskliga rättigheter. har inle haft anledning alt ta slutligställning till några nya instrument rörande skyddet av de mänskligarättigheterna men har följt expertkommitténs fortsatta arbeie med tvåtilläggsprotokoll lill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (senedan). Vidare har huvudkommittén för sin del i princip godkänt publiceringenav en handbok om mänskliga rättigheter som skall användas vid utbildning avpolispersonal. De viktiga och komplicerade spörsmål som utvecklingen av denmedicinska vetenskapen reser för de mänskliga rältigheterna har uppmärksammals.Diskussioner rörande detta ämne skall fortsätta på grundval av Skr.1984/85:68 6 material som häller pä att insamlas och sammanställas avdirektoratet för mänskliga rättigheter. för förbättrande av proceduren enligl deneuropeiska MR-konvenlionen (DH-PR) ägnade årets tre möten främsl ål alldiskutera förslaget om en uppdelning av kommissionen för de mänskliga rältigheternapå två kammare. Kommitténs mandat är att med särskild förtur granska vad somkan göras för att förenkla och påskynda proceduren inför europarädsorganen motbakgrund av det ökande antalet individuella klagomål som en följd av alt alllfler medlemsstater medgivit individuell klago-rätt. Tyngdpunkten i kommitténsarbete ligger tills vidare pä proceduren inför kommissionen, där problemet ärmest akut. Etl preliminärt förslag lill etl tilläggsprotokoll om en uppdelningav kommissionen på två kammare har utarbetats och fält stöd av de flestamedlemsstaterna. En minoritet motsätter sig dock införandet av etl kammarsyslem. för utvidgning av de i den europeiska MR-konvenlionenupptagna rättigheterna (DH-EX) har lill uppgift att identifiera ekonomiska,sociala och kulturella rättigheter som skulle lämpa sig för införandet i etttilläggsprotokoll till MR-konvenlionen. Kommittén har haft svårt att ena sig omrättigheter av detla slag som skulle kunna underkastas MR-konventionenskontrollmaskineri. Som ett resultat av årets två möten reducerades listan överlänkbara ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från tio lill fem punkter.Någon enighet föreligger emellerlid inte ens kring de återstående femrättigheterna. I bäsla fall lorde tre a fyra rättigheter komma alt upptas i etltilläggsprotokoll. I kommitténs mandal ingår även alt överväga andramöjligheter för övervakning och implementering än del system som upprättats i MR-konvenlionen. för informaiion och undervisning inommänskliga rättighetsområdet (DH-ED) har ägnat särskild uppmärksamhet ål dessaspörsmål inom yrkesutbildningen. Arbelel på en handbok om mänskliga rättighetervid utbildning av polisen har avslutats och en liknande publikation förfångvårdspersonal har påbörjats. Andra målgmpper där arbete medinformationsmaterial kommer alt initieras är journalister och "civil servants",den sistnämnda gruppen med betoning på socialarbetare och invandrarmyndigheter.Olika projekt såsom undervisning i mänskliga rättigheter vid juridiskafakulteter samt inom sociologi och psykologi fortsatte liksomarbetet med olika publikationer inom delta område. har även underåret utlyst en tävling om bästa kortfilm rörande mänskliga rättigheter. Etl kollokvium om "Utlänningars mänskliga rättigheteri " ägde rum i , , den 17-19 oktober 1983.1 kollokviel,som organiserats av Europarådels sekretariat i samverkan med justitie-och utrikesministerier samt , deltog regeringsrepresentanter,pariamentariker, ombudsmän, tjänstemän, enskilda invandrare m. fl. Bland ämnensom diskuterades märks bl. a. utlänningars deltagande i 1984/85:68 7 detpolitiska livet samt förekomsten av olika kulturer och de spänningar somuppstår genom detta. Slutligenbör här antecknas att undertecknade protokoll nr 6 till denEuropeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna rörande avskaffande avdödsstraffet i fredslid. 2,Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a) Social trygghet Till1964 års europeiska socialförsäkringsbalk är flertalet euro-parådsslateranslutna. Pä förslag av huvudkommittén för social trygghet (CDSS) uttalade sig slällförelrädarkommitténi mars resp. i resolutionerna CSS (83) 1-20 om efterlevnaden av balkenoch protokollet till denna under de tvä närmasi gångna rapporteringsperioderna(l980-. '«0juni 1982). Mol tilllämpningav instrumenten riktades liksom tidigare ingen anmärkning. fortsatte arbetet på en revision av social-försäkringsbalken.Jämsides med utarbetandet av nya slandardnormer färdigställs också enförklarande rapport. Enfräga som diskuterades vid upprepade tillfällen var behovet av att upprällaell internationellt utbildningscentrum för socialförsäkringstjänstemän. Tankenpä ett sådani centrum väcktes vid den första socialförsäkringsministerkonferensen1979 i och syflel är all ge vidareutbildning till tjänstemän i denationella förvaltningarna. undersöker möjligheterna attanknyta en sådan utbildning till något redan befintligt institut. Huvudkommitténpåbörjade granskningen av en rapport frän en underkommitté medförslag till rekommendation om socialförsäkringsorganens insaiser för attfrämja utvecklingen av förebyggande åtgärder inom olika grenar av den socialatryggheten. Eftergenomförandet av den andra socialministerkonferensen i påbörjadesunder året arbetet för att förbereda nästa ministerkonferens, som kommer attäga rum i . Temat för konferensen kommer att bli "Densociala tryggheten i tider av ekonomisk kris". Förberedelsearbetet har uppdragitsåt en särskild ämbelsmanna-kommitlé, som gjorde en kartläggning avlagstiftnings- och andra åtgärder pä socialförsäkringsområdet fr.o.m.1974. På grundval härav kommer två konsulter att göra analyser av utvecklingen,som kommer att föreläggas konferensen. 1984/85:68 8 b) Socialtjänstoch arbetsmarknadsfrågor Huvudkommitténför sociala frågor (CDSO) har hållit två ordinarie möten ochoktober och etl extra möte ijuli, vilket ägnades frågan om etltilläggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan. Kommitténhar behandlat en jämförande studie av det sociala skyddet för demycket gamla som sammanställts av en stipendiatgrupp och beslutat om rapportenspublicering. I det nyssnämnda arbetet med ett tilläggsprotokoll till deneuropeiska sociala stadgan behandlades även en artikel om de äldres räft tillsocialt och ekonomiskt skydd. Vidareinleddes en studie om handikappade barns integrering i familjen och samhället. Frivilligarbeleti var föremål för ett ingående arbete i syfte all under år 1984nå fram till en rekommendation i ämnet. 1november 1983 anordnades i ett kollokvium om klientmedverkan isocialtjänsten. deltog med fem representanter för olika klientorganisationer.Erfarenheterna från kollokviet var mycket positiva och kommittén kommereventuellt att anordna liknande möten i andra ämnen. Deordinarie mötena i huvudkommittén ägnades även förberedelser för ochuppföljning av arbefsminisferkonferensen i . Två av de ämnensom diskuterades vid konferensen föranledde förslag till programaktiviteterinom CDSO, nämligen övergången mellan utbildning och arbete, speciellt blandungdomar, samt förhållandet mellan arbetstid och sysselsättning. Bland övrigafrågor som behandlades kan nämnas lönegaranti vid konkurs och arbetstagaresmötes- och informationsrätt. Den senare frågan utreds dessutom av enexpertkommitté, som har sammanträtt två gånger . Kommittén är i detnärmaste klar med sitt arbete och en jämförande studie kommer troligen attpubliceras . Europarådetskonvention om migrerande arbetstagares rättsställning trädde i kraft den 1 maj1983, sedan den ratificerats av (prop. 1977/78:162), , ,och Nederiänderna. Därefter har även tillträtt konventionenmed verkan från den . Huvudkommitténför migrafionsfrågor (CDMG) har bl. a. behandlat ett tidigare tillministerkommittén överlämnat men av denna återremitterat, utkast tillrekommendation om andra generationen invandrare samt slutbehandlat ett utkasttill rekommendation om åtgärder i syfte att bibehålla de kulturella bandenmellan invandrare och deras hemländer. Andrafrågor som behandlas av CDMG rör dubbla medborgarskap, handikappade invandraressituation och relationerna mellan invandrare och myndigheter. Arbetet med dessafrågor kommer att fortsätta även . Skr.1984/85:68 9 Förberedelsearbetet för den andra migrationsministerkonferensenbedrevs i en för ändamålet särskilt tillkallad kommitté. mellan kvinnor och män (CAHFM)höll sitt andra möte . Kommittén beslutade att en studie om"positiva jämställdhelsåtgärder" skulle ulföras i medlemsländernaunder 1984. Denna studie kan enligt kommittén komplettera ett pågående arbeieinom den Europeiska gemenskapen vilket omfattar den privata sektorn och har sinutgångspunkt i arbetslivet. På förslag från jämställdhetskommittén beslutadeministerkommittén i seplember 1983 om ett särskill möte med jämslälldhetskommitténtidigt som en förberedelse inför FN: s kvinnokonferens . 1 anslulning till kommittémölet hölls ett seminarium ommassmedias bidrag till jämställdhet mellan kvinnor och män i samarbete medEuroparådets massmediakommitte. Seminariet ledde lill att jämställdhelskommitténuppdrog åt sekretariatet att i samarbete med massmediakommittén utarbeta ettförslag till rekommendation om massmedias bidrag till jämställdhetsarbetetmellan kvinnor och män att diskuteras vid följande möte i febmari 1984. Kommittén fick vidare ta del av statistik som visadeutvecklingen av könsfördelningen inom ,kommittéer och sekretariat. Kommittén kunde konstatera att framsteg har gjortsmen att förändringarna sker mycket långsamt. () konstaterade vidsitt årliga möte att den underkommitté som studerade dödlighet och sjuklighetavslutat sill arbeie. Kommittéerna för fmktsamhetens utveckling, skilsmässoroch omgiften samt den ändrade befolkningsstmkturens betydelse för politikensutformning erhöll fortsatt mandat. Den underkommitté, som avser studerasambandet mellan demografisk utveckling och migration skall nu påbörja sittarbete. Utbildning, kultur och idrott a) Utbildning och kultur Kulturslyrelsen (CDCC) är del samordnande organet förfrågor inom kultur- och utbildningsområdet. Frågor rörande högre utbildning och vissa forskningsfrågorhandläggs av en särskild kommitté "Standing Conférence for UniversityProblems" (CC-PU). Denna är underställd kulturstyrelsen som skall godkännadess budget och program. Inom CC-PU har arbelet koncentrerats på enkonferens som hölls i Siras- 1984/85:68 10 Visst förberedelsearbete för en forskningsministerkonferens 1984har också påbörjats. Arbeleti kulturstyrelsen bedrivs i projekt, konferenser och serviceak-livileter. Dendominerande frågan i CDCC har varit samarbetet på kulturområdet och kommitténsarbetsformer. har lagt etl förslag om länderförhör på kulturområdet. Ijuni hölls i en konferens . Påskolområdet har påbörjats ett nytt projekt . Projektrörande vuxenutbildning, moderna språk och invandrarfrågor pågår. Påkulturområdet har förberedelsearbetet för det av initieradeprojektet fortsatt. Eltprojekt om kulturindustrier pågår . IBremen hölls en konferens som avslutning på projektet . Under1983 hölls i den 13: e ulbildningsministerkonferensen över temat"". har visst förberedelsearbetepåbörjats inför nästa konferens i . Förberedelsernainför nästa kulturministerkonferens som skall hållas i harfortsatt. Vid konferensen skall en europeisk deklaration om kulturellamålsättningar undertecknas av ministrarna. Arbelet med denna har pågått sedan1981. Ettinformellt idrottsministermöte ägde rum i . Densvenska delegationens ledare var regeringens specielle sakkunnige på idrottsområdel,statssekreterare . Mötet i följdes av ell andra möte iRotterdam , dä var representerat påtjänstemannanivå. Påministermötet i tog initiativ lill en diskussion om apartheidinom idrotten. Detta initiativ följdes upp på ministermötet i och iidrottskommittén (CDDS). Avsikten var att pä ministerkonferensen i i maj1984 få till stånd en rekommendation om ett system för regelbundetinformationsutbyte mellan medlemsländer om ålgärder mot apartheidinom idrotten. a)Europeiska ungdomsfonden Sverigehar tillsammans med andra medlemsländer lämnat frivilligabidrag till fondens verksamhet utöver de medel som regul- 1984/85:68 11 Fonden ger på ansökan bidrag till verksamheter ordnade av europeiskaungdomsorganisationer. b)Europeiska ungdomscentret Ungdomscentrethar arrangerat ett antal kurser om aktuella ungdomsfrågor samtspråkkurser. Huvudkommitténför hälsovårdsfrågor (CDSP) har hållit två möten och därvidslutbehandlat resolutioner om förebyggande av möjlig överföring av AIDS ochförebyggande av överföring av malaria vid blod-transfusion. Vidare harslutbehandlats rapporter beträffande "Lagsliftning och administrativa bestämmelserom auktoriserad hälso- och sjukvårdspersonals användning av okonventionellametoder för diagnos och behandling av sjukdom" resp."Hälsoupplysningsprogram, med syfte att förebygga narkotikamissbmk". Underår 1984 beräknas rapporter kunna slutbehandlas om "Sjukhusinfektioner","Barnhälsovård", "Utvärdering av screeningmetoder använda iförebyggande syfte", "Läkarens rättsliga skyldigheter i förhållande lillpatienten" och "Utarbetande av strategier ifråga om annonsering isamarbete med opinionsbildare och massmedia för att bekämpa rökning, överkonsumtionav alkohol och missbmk av narkotika". Nästahälsovårdsministermöte skall äga rum i . Två huvudrapporterskall diskuteras. Den ena, om "Främjande av psykisk hälsa" utarbetasav , den andra, som utarbetas av , har ämnet "En policy isamhället ifråga om psykisk hälso- och sjukvård som bättre tillgodoserpatienternas behov". Förberedelserna sker i en särskild arbetsgrupp i närasamarbete med kommittén. Miljöfrågoroch regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor Arbetetinom Europeiska naturvårds- och naturresurskommillén (CDSN) har koncentrerats tillfrågor om natur- och landskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotadeväxt- och djurarter. Speciella studier rörande olika naturtyper som hedar,kalkområden, områden m. fl. samt om olika djur- och växtgrupper pågåroch publiceras varefter de färdigställs. Detta gäller för grupper som däggdjur,fåglar, grod- och kräldjur, fiskar och vissa evertebratgrupper som fjärilar samfför kärlväxter. Arbetetmed naturvårdens plan- och skötselfrågor har varit föremål för omorganisationför att bredda verksamheten. Frågor rörande tätorternas närmiljö samtbevarandet av jord- och skogsbmkslandskapets mångfald kommer att prioriteras. 1984/85:68 12 Informationoch naturvårdsundervisning ägnas stor uppmärksamhet. Här kan särskilt hänvisastill arbetet inom ""och pågående kampanjer. som skulle ha hållits kommer i stället att ägamm i . Den avses särskilt behandla frågor om skydd avkuster och stränder. b)Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering Huvudkommitténför regional planering (CDAT) avslutade aktiviteter rörandebalanserad regional utveckling, transportproblem och regional utveckling samfregional statistik. Densjätte europeiska planministerkonferensen (CEMAT) ägde mm i Spanien.Huvudtemat vid konferensen var planering av kustregioner. Vid konferensenantog ministrarna en resolution avseende principer och mål för kustplanering.Ministrarna antog vidare "a European Regional/Spatial PlanningCharter" som behandlar principer och gmndläggande syften med regionalplanering på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Den holländskaregeringen inbjöd till nästa planministerkonferens . Ministrarna enadesom att huvudtemat vid denna konferens skall behandla beslutsprocessensutveckling i regional planering med avseende på decentralisering ochgränssamarbete. Huvudkommitténför stadsplanering och byggnadsvård (CDUP) har haft svenskrepresentation enbart inom ansvarsområdet "byggnadsvård". Inomsfadsplaneringsområdef hölls tre konferenser kring följande temata"New developments in the creation and use of public space", Durhamseptember 1983, "The import of fechnological change on urban policies",och"regeneration in regions of old industryin Europé" i . som helhet centralt projekt rörande "Conservation policiesand urban management" har börjat bearbetas. Ettseminarium har arrangerats . Del rörde landsbygdsfrågor och hölls i ,. presenterade där två rapporter, en om kulturlandskapetsinnehåll och historiska utveckUng och en rörande samordning och integration avinventeringar och dokumentation på nationell nivå. Seminariet var det förstainom ett arbetsfält som avses expandera kommande år. Arbetethar också påbörjats med en konvention för byggnadsvård. Detta är ett avkommitténs tunga projekt som av många medlemsländer upplevs som vitalf.