prop · G80336 · 1984-12-31 00:00:00 — Första meningen motsvarar i sak nuvarande femte stycketförsta meningen i punkt 9 övergångsbeståmmelserna lill RF. Bestämmelsen innebåratt har möjlighel att, i samband med att den bemyndigar kyrkomötetall meddela föreskrifler i ett visst ämne, medge att kyrkomötet överlåter åt enmyndighet under kyrkomötet att meddela bestämmelser i ämnet. Prop.1984/85:36 21 med första stycket har terminologin anpassats lill att detskall finnas myndigheter under kyrkomötet och orden "organ som tillsättsav" bytts ut mot "myndigheter under". Andra stycket andra meningen innehåller en nyhet iförhållande till vad som gäller . Enligt andra meningen kan , omden bemyndigar kyrkomötet att meddela bestämmelser i vissa sårskilt angivna ämnen,medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt stiftsmyndigheter,kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddelabestämmelser i ämnet. De ämnen i vilka vidaredelegation sålunda kan ske ärsvenska kyrkans böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar saml kollekter. Vad närmare gäller de angivna ämnena kan hänvisastill vad som uttalades i förarbetena till reform (prop. 1981/82:77 s.28 ff). Som har sagts kan vidaredelegation enligl bestämmelsen ske tillstiftsmyndigheter och till kyrkliga kommuner. Om kyrkomötet efter medgivandeav överlåter åt kyrkliga kommuner att meddela föreskrifter i deaktuella ämnena, år del de kyrkliga kommunernas beslutande församlingar, iregel kyrkofullmäktige, som får beslula föreskrifler. Som har sagtskan vidaredelegation enligt bestämmelsen också ske lill kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter, dvs. lill kyrkoråd eller andra sådanaförvaltningsmyndigheter. Tredje stycket motsvaras i sak av nuvarande femte stycket andra-fjårdemeningarna i punkt 9 övergångsbestämmelserna lill RF. Bestämmelserna rörriksdagens och regeringens möjligheter att meddela föreskrifter i de ämnen somanges i första stycket. Bestämmelsen i punkt 11 är ny. Den innebär att det vidsidan av statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen och ocksåkan finnas statliga förvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. För att enstatlig förvaltningsmyndighet skall ha en sådan ställning krävs enliglbestämmelsen föreskrifter i lag som anger all myndigheten är en myndighet underkyrkomötet. Punkt 12 motsvarar det nuvarande sjunde stycket i punkt 9 övergångsbeståmmelsernatill RF. Bestämmelsen rör bekännelsekravet för föredragande statsråd ikyrkoärenden. Prop.1984/85:36 22 Punkt 13, som reglerar de kyrkliga kommunernaskonstitutionella ställning, motsvaras av nuvarande åttonde slyckel i punkt 9övergångsbestämmelserna lill RF. Punkt 14 motsvaras av nuvarande nionde stycket i punkt 9övergångsbestämmelserna till RF. Bestämmelsen rör statschefens tro. Övergångsbestämmelserna till lagen (1982:937) om ändring iregeringsformen Punkt 2 första-tredje meningarna motsvarar i sak nuvarandebestämmelser i punkt 2. Hänvisningen i tredje meningen till punkt 9 sjättestycket har ändrats till punkt 9 fjärde stycket. Bestämmelserna rör giltighetenav äldre kyrkolag och formerna för ändring och upphävande av äldre lag på detkyrkliga området. Enligt punkt 2 första meningen skall sålunda äldreförfattningar och föreskrifter som har tillkommit i den förut för kyrkolagstadgade ordningen, dvs. genom samfällt beslut av Konungen eller regeringen ochriksdagen och med samtycke av allmänt kyrkomöte, gälla i fortsättningen trotsatt de inte har beslutats i den ordning som gäller för lagstiftning på detkyrkliga området. Enligt andra meningen i punkt 2 kan sådana äldreförfattningar eller föreskrifter ändras eller upphävas endast efter beslut avriksdagen. Genom en hänvisning till 8 kap. 17 § första meningen RF har nämligenden formella lagkraftens princip gjorts tillämplig på sådana bestämmelser. I den utsträckning äldre bestämmelser i kyrkolag eller iannan lag hör till den typ av lagstiftning som avses i första-tredje styckena ipunkt 9 övergångsbestämmelserna till RF, skall enligt tredje meningen deformkrav som gäller enligt dessa stycken iakttas även vid ändring eller upphävande.Det innebär att t. ex. lagen om - fastän den har beslutats föreden - bara får ändras eller upphävas i den ordning som gäller ifråga om stiftande av riksdagsordningens huvudbestämmelser och efter det attkyrkomötets yttrande har inhämtats. Vidare får nuvarande föreskrifter ommedlemskap i ändras eller upphävas av endasl medsamtycke av kyrkomötet. Fjärde meningen innehåller en ny bestämmelse. Den tarsikte på sådan äldre lag som har trätt i kraft före och somreglerar ämnen vilka enligt punkt 10 övergångsbestämmelserna fill RF kandelegeras till 1984/85:36 23 kyrkomötet.För ändring eller upphävande av sådan äldre lag gäller enligt fjärde meningeninte bestämmelserna i tredje meningen. Det innebär att t. ex. bestämmelserna i1686 års kyrkolag om lära, om gudstjänster, om dop, omnattvard, om biskops- och prästvigning m. m. kan upphävas av utan attde formkrav som gäller enligl första - tredje styckena i punkt 9övergångsbestämmelserna till RF behöver iakttas. Som jag har anfört i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2.4) har kyrkan ett skydd för att nödvändigabestämmelser kommer att finnas genom att kyrkomötet självt har kompetens attbesluta om föreskrifterna. Punkt3 rör bl. a. upphävande av äldre regeringsförfattningar. Ändringarna innebärendast att hänvisningen till gmndlagsreglerna om normgivning på det kyrkligaområdet har anpassats till den nya disposifionen av dessa regler. Ändringarnaföreslås träda i kraft . Detta bygger på att fattarett första beslut om gmndlagsändring /och ett andrabeslut möjligt efter riksdagsvalet . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att i den ordning som anges i 8 kap. 15 § regeringsformen antaförslaget till lag om ändring i regeringsformen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1984/85:36 24 Arbetsgruppens sammanfattning av sina överväganden ochförslag Den kyrkomötesreform som beslutades innebar alt enny ordning för normgivning på det kyrkliga området infördes, all kyrkomötetfick en bredare förankring och en mera demokratisk uppbyggnad ån tidigare samtatt kyrkomötet fick ett permanent verkslällande och beredande organ, centralstyrelse. När reformen skulle genomföras uppmärksammades vissaoklarheter och olösta problem. Del gäller centralstyrelsens stalsrättsligaställning, normgivningen på del kyrkliga området och vissa arbelsrättsligafrågor. De nu angivna frågorna har utretts av en arbetsgrupp inomregeringskansliet. Som en riktlinje för arbetsgruppens arbete har gällt altde förslag som läggs fram skall ulgå från principen all skall fåså stor frihet som möjligt inom ramen för den politiska överenskommelse som lågtill grund för kyrkomötesreformen. Centralstyrelsen blir förvaltningsmyndighet underkyrkomötet Arbetsgmppen har tillgodosett centralstyrelsens önskemålom att den skall få ställning som förvaltningsmyndighet under kyrkomötet ochlämnar förslag till lagteknisk lösning av en sådan ordning (2.2). Förslaget innebär att det i grundlagsreglema om , dvs. i övergångsbestämmelsema till regeringsformen (RF), införs en nybestämmelse om att det vid sidan av statliga förvaltningsmyndigheter underriksdagen och regeringen även kan finnas statliga förvaltningsmyndigheter underkyrkomötet. En fömtsättning för att en myndighet skall få en sådan ställning ärenligt förslaget att det i lag anges att myndigheten är en myndighet underkyrkomötet. Förslaget till ändringen i övergångsbestämmelserna till RFkompletteras därför med ett förslag till ändring i lagen om ,enligt vilket centralstyrelsen anges som en myndighet under kyrkomötet. I konstitufionellt hänseende innebär centralstyrelsensändrade ställning att regeringens direktivrätt för särskilda fall gentemotstyrelsen försvinner. Vidare kan regeringen inte till styrelsen delegera sindirekt på 8 kap. 13 § första stycket RF gmndade kompetens att meddelaföreskrifter. Regeringens grundlagsfästa befogenheter att tillsätta tjänsterhos styrelsen försvinner också. Slutligen bortfaller också det gmndlagsfästakravet på svenskt medborgarskap för ledamöter av centralstyrelsen. I övrigtinnebär ändringen inte inskränkningar i regeringens befogenheter. Prop.1984/85:36 25 någon utvidgning av kyrkomötets beslutsbefogenheterbeträffande centralslyrelsen. Cenlralstyrelsen får själv tillsätta tjänster I samband med centralstyrelsens ändrade ställning föreslårarbetsgruppen all det införs en ny föreskrift i lagen om kyrkomötet om attcentralstyrelsen själv skall få tillsätta tjänster vid styrelsen (2.4.3).Vidare föreslås att det inråttas en ny myndighet under kyrkomötet, kyrkomötets besvårsnämnd,som skall pröva besvär över centralstyrelsens beslut om tillsållning avtjänster (2.5). När det gäller normgivningen på det kyrkliga områdetföreslår arbetsgruppen all reglerna i fråga om kyrkomötets kompelens attmeddela föreskrifler om centralstyrelsen förtydligas. Förslaget innebär ingenändring i sak i förhållande till vad som gäller, utan endast att reglernauttrycks klarare (3.2.2). Vidare föreslår arbetsgruppen att regeringens restkompetensbeträffande centralslyrelsen begränsas genom att grundläggande föreskrifter omcentralstyrelsens organisation-i likhel med t. ex. grundläggande föreskrifterom stiftsmyndigheter - beslutas av i lagen om eller iannan lag efter yttrande av kyrkomötet (3.2.3). Några andra grundlagsändringar som begränsar regeringens normgivningskompetensföreslås inle. Däremol förutsätter arbetsgruppen all regeringen ulan särskildföreskrift i RF iakttar den återhållsamhet i fråga om att regleracentralstyrelsen som påkallas av hänsynen till önskemål attinom ramen för ett bevarat samband med staten få åtnjuta sä storsjälvständighet som möjligt. Nuvarande regeringsförfattningar gås igenom De flesta regeringsförfattningar som reglerar den statligaverksamhelen blir tillämpliga på centralstyrelsen även efter det att dessställning har ändrats. Enligt arbetsgruppens mening bör strävandena attbegränsa regeringens normgivning beträffande centralstyrelsen avse inte författningar utan även redan beslutade regeringsförfattningar. Centralstyrelsen bör så långt det är möjligt undantas frånsådana författningars fillämpningsområden. En fömtsättning för att styrelsenskall kunna undantas från gällande författningar är emellertid att samtligaförfattningar gås igenom. I varje särskilt fall får sedan bedömas om enförfattning även bör gälla centralstyrelsen. Arbetsgruppen föreslåratt en sådan genomgång sker i nära samarbete med centralstyrelsen (3.3). 1984/85:36 26 Vissa andra grundlagsregler om normgivning ändras Når det gäller formerna för normgivning i övrigt föreslårarbetsgruppen ändringar i nuvarande regler i två olika avseenden. Det gällerför del första kyrkomötets möjligheter att vidaredelegera normgivning i vissaämnen. Vidare gäller det frågan om formerna för upphävande av äldre lag somreglerar ämnen som kan delegeras lill kyrkomötet. Normgivning i vissa internt kyrkliga ämnen delegerasvidare Före ikraftträdandet av reform kunde domkapitlenoch kyrkoråden fatta förfatiningsbeslut eller förfatiningsliknande beslut ivissa ämnen, t.ex. i fråga om kollekter och ordningen för vissa gudstjänster.De nya normgivningsreglerna innebär att föreskrifter i de ämnen som ligger inomkyrkomötets normgivningsområde inte kan delegeras vidare till domkapitlen ochkyrkoråden. Det innebär i sin tur att beslut om föreskrifter i de aktuellaämnena endast kan fattas av kyrkomötet och i vissa fall av centralstyrelsen,även om föreskrifterna uteslutande avser ett visst stift eller en viss församling.Arbetsgruppen föreslår därför att normgivningsreglerna ändras så all det blirmöjligt för kyrkomötet att delegera normgivning i vissa internt kyrkliga ämnentill domkapitlen, de kyrkliga kommunerna och de kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheterna (3.4.1). Vissa äldre lagar föreslås kunna upphävas genomenkelt beslut av Vissa äldre lagar innehåller föreskrifter i ämnen som nuligger inom kyrkomötets normgivningskompetens. Avsikten är att kyrkomötet medegna föreskrifter skall ersätta sådana äldre lagar. Med hänsyn till den s. k.formella lagkraftens princip måste emellertid upphäva de föreskriflersom nu finns i lag. Enligt de nuvarande grundlagsreglerna kan äldre lag somreglerar ämnen inom kyrkomötets normgivningsområde upphävas endast genomföreskrifter i lagen om . Arbetsgruppen föreslår att dettaonödiga formkrav av praktiska skäl tas bort genom att grundlagsreglerna ändrasså att äldre lagar i de aktuella ämnena kan upphävas av genom ettenkelt beslut (3.4.2). Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivsi fråga om regeringsformen' dels att punkt 9 övergångsbestämmelserna skall hanedan angivna lydelse, dels att i övergångsbestämmelserna skall införas fem nyapunkter, 10-14. av nedan angivna lydelse. Grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma sätt somhuvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande avkyrkomötet inhämtas. Föreskrifterom medlemskap i meddelas genom lag, som sfiftas av medsamtycke av kyrkomötet. om prästerliga tjänster i och om stiftsmyndighetersamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas ilagen om eller i annan lag, som stiftas av efteryttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om denkyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet. Föreskrifter sominnebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avseddmeddelas dock genom lag, som stiftas på samma sätt som lagen om . om prästerliga tjänster i och om stiftsmyndighetersamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas ilagen om eller i annan lag som stiftas av efteryttrande av kyrkomötet. Delsamma gäller grundläggande föreskrifler omorganisationen av myndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom somär avsedd försvenska kyrkans verksamhei. Föreskrifter som innebär ändring avdet ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genomlag, som stiftas pä samma sätt som lagen om . I fråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredjestyckena gäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. I fråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredjestyckena gäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. ' Regeringsformen omtryckt 1982:940. Nuvarande lydelse (9. Kyrkomötet får med stöd av föreskrifler i lagen omsvenska kyrkan genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, central verksamhet för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete saml diakoni, kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos organ som tillsätts av kyrkomötet. Kyrkomötet får med stöd av föreskrifter i lagen Omsvenska kyrkan genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följandeämnen: samkrament, gudstjänst och övriga handlingar, centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, kyrkomötetsarbetssätt samt arbetssättet hos myndigheter under kyrkomötet. Femtestycket första meningen) Bemyndigar kyrkomötet att meddela föreskrifteri etl visst ämne, kan därvid medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelseöverlåter åt organ som tillsätts av kyrkomötet, att i sådan kungörelse meddelabestämmelser i ämnet. Bemyndigar kyrkomötet all meddela föreskrifteri ett visst ämne, kan därvid medge all kyrkomötet genom kyrklig kungörelseöverlåter ål myndigheter under kyrkomötet alt i sådan kungörelse meddelabestämmelser i ämnet. / fråga om böcker, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar saml kollekter kan ocksåmedge all kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt stiftsmyndigheter,kyrkliga kommuner eller kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter an meddelabestämmelser. Femtestycket andra-fjärde meningarna) kan i lagen om meddelaföreskrifter i de ämnen som anges i fjärde stycket. Detta gäller även omkyrkomötet har bemyndigats att besluta föreskrifter i ämnet. Regeringen fårinte besluta föreskrifter i dessa ämnen. kan i lagen om meddelaföreskrifter i de ämnen som anges i första slyckel. Detta gäller även omkyrkomötet har bemyndigats att besluta föreskrifter i ämnet. Regeringen får inlebesluta föreskrifter i dessa ämnen. Bestämmelserna i 11 kap. 6 § första stycket gällerinte myndigheter som enligt lag är myndigheter under kyrkomötet. Närregeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård ellerreligionsundervisning, utövning av präståmbetet. befordring eller ämbetsansvarinom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning, utövning av pråståmhetet,befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . (9.Ättonde stycket) Vad idenna regeringsform föreskrivs om primårkommuner skall, med undantag av 1 kap.7§ första stycket andra meningen, tillåmpas även i fräga om kyrkliga kommuner. Vad i denna regeringsform föreskrivs omprimärkommuner skall, med undanlag av 1 kap. 7§ första stycket andra meningen,tillämpas även i fråga om kyrkliga kommuner. Genomdenna regeringsform görs ej ändring i vad som har gällt enligt 2§ iden äldre regeringsformen. Genom denna regeringsform görs ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen att punkterna 2 och 3övergångsbestämmelserna lill lagen (1982:937) om ändring i regeringsformenskall ha nedan angivna lydelse. Äldre författningar och föreskrifter, som hartillkommit genom beslut av Konungen eller regeringen gemensamt med riksdagenoch med samtycke av allmänt kyrkomöte, skall fortsätta all gälla utan hinder avatt de inle har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vidtillämpning av de nya bestämmelserna. Bestämmelserna i 8 kap. 17 § förstameningen i denna regeringsform skall gälla i fråga om sådana författningar ochföreskrifter. Punkt 9 sjätte stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen i deras nya lydelse tillämpas också i fråga om äldre lag. Utan hinder av punkt 9 försia-sjätie styckenaövergångsbestämmelserna lill regeringsformen i deras nya lydelse fårregeringen upphäva föreskrifter som Konungen eller regeringen har meddelatföre . Sådana föreskrifler skall inte tillämpas i den mån degäller fråga som regleras i kyrklig kungörelse. Äldre författningar och före skrifter, som har tillkommit genom beslut av Konungen eller regeringen gemensamt med och med samtycke av allmänt kyrkomöte, skall fortsätta all gälla ulan hinder av att de inle har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av de nya bestämmelser na. Bestämmelserna i 8 kap. 17 § första meningen i denna regerings form skall gälla i fråga om sådana författningar och föreskrifler. 9 fjärdestycket övergångsbeståm melserna till regeringsformen i deras nya lydelse tillåmpas också i fråga om äldre lag. Tredje meningen gäller dock ej i fråga om lag som har trätt i kraft före och som reglerar ämnen som anges i punkt 10 övergångsbestämmelserna till rege ringsformen. Utan hinder av punkterna 9 och 10 övergångsbestämmelserna lill re geringsformen i deras nya lydelse får regeringen upphäva föreskrifler som Konungen eller regeringen har med delat före . Sådana föreskrifler skall inle tillämpas i den män de gäller fråga som regleras i kyrklig kungörelse. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 7 och 8§§ lagen (1982:942) om skall ha nedanangivna lydelse. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifleri följande ämnen: 1. lära, 2. böcker, 3. sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5. central verksamhei för evangelisation, mission och övrigi utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötets arbetssätt saml verksamheten hos organ som enligl lag får tillsättas av kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åt svenska kyr kans centralstyrelse att i sådan kun görelse meddela föreskrifter om kollekter. 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker, 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt arbetssättet hos myndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åtsvenska kyrkans centralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskriflerom kollekter. Kyrkomötet får också genom kyrklig kungörelse överlåta åt ,kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddelaföreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar samt kollekter. är en myndighet underkyrkomötet. Det ankommer på attverkställa kyrkomötets beslut. Styrelsen bereder även ärenden som skallavgöras av kyrkomötet, i den mån uppgiften inte ankommer på eller haröverlämnats åt annat organ som tillsätts av kyrkomötet. Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1983:339. Prop.1984/85:36 32 Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet dels alt 38, 39 och 43 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels all i lagen skall införas sju nya paragrafer, 44-50 §§,av nedan angivna lydelse, dels alt närmast före 47 § skall införas en nyrubrik av nedan angivna Nuvarande Ivdelse Föreslagen Ivdelse Kyrkomötet skall för varje valpe- Kyrkomötet skall för varje valpe- riod inom sig utse en valberedning. riod inom sig utse envalberedning. Valberedningen bereder val av sven- Valberedningen bereder val av sven ska kyrkans centralstyrelse och kyr- ska kyrkans centralstyrelse, kyrko- komölets utskott. mötets besvärsnämnd och kyrkomö- Val inom kyrkomölel skall, om omröslning begärs, ske medslutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika lill storlek, material och färg. De skall vara enkla och omärkla saml, om valet ej sker proportionellt, upptaga namn på så många personer som valel avser. Vid lika röstetal sker avgörandet genom lottning. Val avsvenska kyrkans cenlralsiy- Val avsvenska kyrkans centralsty relse, utskott och valberedning skall relse,kyrkomötets besvärsnämnd, vara proportionellt, om det begärs utskottoch valberedning skall vara av minst så många ledamöter som proportionellt,om det begärs av motsvarar den kvot som erhålls om minstså många ledamöter som mot- antalei närvarande ledamöler delas svararden kvot som erhålls om anta- med det antal personer som valet letnärvarande ledamöter delas med avser, ökat med 1. ett detantal personer som valet avser, brutet tal, skall den avrundas till ökatmed 1. Om kvoten är ett brutet närmast högre hela tal. Vid sådant tal,skall den avrundas lill närmast proportionellt val skall bestämmel- högrehela tal. Vid sådant proportio- serna i lagen (1955:138) om propor- nelltval skall bestämmelserna i la- tionellt valsätt vid val inom lands- gen(1955:138) om proportionellt ting, kommunfullmäktige m. m. lill- valsättvid val inom landsting, kom- låmpas. munfullmåktige m.m. tillämpas. Om ersättare ej väljs proportionellt skall vid valen åven beslämmasden ordning, i vilken de skall inkallas lill tjänstgöring. 43 § får handlägga ärendenendast om ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samlminst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesla enarsig om eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. melserna i 29 kap. skall dock tillämpas isådana personalfrågor där detta skaU ske för arbetstagare i allmänhet hosstaten. Tjänstervid tillsätts av styrelsen. Beslut om tillsättning av tjänster vid centralstyrelsenfår överklagas hos kyrkomötets besvärsnämnd genom besvär. Besväröver andra beslut av centralstyrelsen än som avses i 45 § förs hos regeringenom inte annat följer av särskilda föreskrifter. 3 1984/85.1 saml.