prop · G80353 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare fick ÖEF regeringensuppdrag alt upprätta en försörjningsplan för bränsle- och drivmedelsområdetsom underlag för regeringens vidare överväganden om beredskapslagringen avolja. I uppdraget angavs att ÖEF vid ularbetandel av försörjningsplanen delsskulle beakta energiverkels reviderade prognoser över energiförbrukningen, delsgöra en förnyad bedömning av utrymmet för oljeersällning med ved och el i kris.Vidare skulle ÖEF beakta resultatet av sin utredning om de kommersiellalagrens storlek. har inkommit med enreviderad prognos över energikonsumtionens utveckling t.o.m. är 1987. Denprog-noserade förbrukningen utgör en bedömningsgrund 1984/85:53 22 vid beräkningen av lagringsbehoven för lagringsåren1985/86 och 1986/87. Min egen bedömning skiljer sig i några avseenden, som jagsnart återkommer till, från . Den bedömning för åren 1985 och1987 som presenterades i prop. 1983/84: 110, energiverkels prognos och min egenbedömning framgår av tabellen nedan. Anm.: Olja för inrikes sjöfart har av förtslill eldningsolja 1-2 men finns hos K 83 under motorbrännolja. Den ändrade prognosen över oljeförbrukningen återverkar påbehovet av beredskapslager. Jag återkommer till den frågan i avsnitt 2.2.4. Verket gör bedömningen att hushållens resande till följdav ökade disponibla inkomster och en fortsatt trendmässig ökning ipersonbilsresandet leder till en ökad bensinförbrukning. Denenergieffeklivisering som sker bidrar enbart lill att hälla tillbaka en ökningsom annars skulle ha blivit ännu större. Vidare ökar godstransporter ochresande knutet till näringslivel i takt med den väntade ekonomiskautvecklingen. Neddragningen av den beräknade användningen av tunneldningsolja hänför sig i huvudsak till bostadssektorn som ett resultat avkonvertering till el, fjärrvärme, värmepumpar m. m. Förbrukningsminskningen av tjock eldningsolja beror ihuvudsak pä en fortsatt oljeersättning och effektivisering av oljeanvändningeninom industrin till är 1987. Genom snabb oljeersättning hos värmeverken harockså förbrukningen av tjock eldningsolja minskat kraftigt i sektorn bostäderoch service. Användningen understiger väsentligt den bedömning som presenteradesför K 83, vilkel bl. a. beror pä en betydligt lägre oljeanvändning för år 1983än som statistiskt kunde påvisas vid tiden för ularbetandel av prognosen till K83. Gasolförbmkningen inom indusirin väntas öka något, medanförbrukningen av övriga produkter bedöms i stort selt oförändrad jämfört med K83:s prognos. För egen del har jag i huvudsak inget att erinra mot debedömningar som har gjort. När det gäller förbrukningen avmolorbensin och dieselbrännolja gör jag emellertid den bedömningen att denprognoserade ökningen är för hög. Större delen av ökningen faller pä år 1984under vilket år det har rått speciella förhållanden på bensinmarknaden medomfattande priskrig, som med största sannolikhet har bidragit tillförbrukningsökning- en.Även ökningen i turismen får antas ha bidragit härtill. Regeringen har vidare iprop. 1984/85:45 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. föreslagil attriksdagen antar förslag om höjning av bensinskatten fr. o. m. den I december1984 och av kilometerskallen fr. o. m. . Av dessa skäl beräknarjag bensinförbrukningen till drygl 4,8 resp. knappt 4,8miljoner m' och förbrukningen av dieselbrännolja till 2,4 resp. drygt 2,3miljoner m'. Sammanfattningsvisblir dä den prognoserade oljeförbrukningen, som skall ligga till grund förberäkningen av lagringsbehovel lagringsårel 1985/ 86 ca 16,7 miljoner m och /87 ca 16,2 miljoner m\ Jagansluter mig således i princip till prognos men vill ändå inteutesluta att den minskning i oljekonsumtionen, som förutses i denna, kan kommaatt ske i snabbare takt. Det är därför angeläget att ansvariga myndigheterföljer konsumlionsutvecklingen. Jagåterkommer till energiverkels prognos i min redogörelse för försörjningsplanen. Kommersiellalager av olja vid inträdandet av en försörj-ningskris Kommersiellalager av oljeprodukter finns hos oljehandel och industri samt i fastigheter ochgårdscisierner. Raffinaderierna har kommersiella lager av råolja. Lagren avoljeprodukter betraktas som en tillgångspost vid bedömningen av lagerbehoveneftersom statsmakterna, när en försörjningskris inträffar, genom olikaregleringsåtgärder kan disponera över lagren. ÖEFbedömer de kommersiella lagrens storlek vid inträdandet av en försörjningskrislill 1,3 miljoner m' för /86 och lill 1,25 miljoner m' /87. Regeringens bedömning i prop. 1983/ 84: 110, som vardensamma som K 83:s, var 1,62 miljoner m för /86 och 1,5miljoner m för lagringsårel 1986/87. Sammanställningen nedan visar lagrensfördelning på olika produktslag enligt K 83:s bedömning, ÖEF:s nya bedömningoch min egen bedömning. Dieselbrännolja i gårdscisterner Tunn eldningsolja i fastigheter Tjock eldningsolja hos slörre förbrukare Prop.1984/85:53 24 Av tabellen framgår att lager av dieselbrännolja och tunneldningsolja bedöms vara tillgängliga i gårdscisterner och fastigheter. Dessalager har uppskattats av ÖEF i samråd med Svenska och grundaspä antalet oljeeldade fastigheter och gärdscisterner, bedömd genomsnittligstorlek av tankanläggningar och normal fyllnadsgrad av dessa under fredsförhållanden.Lagren av tunn eldningsolja inom förbmkarseklorn har minskat och en fortsattminskning bedöms som sannolik pä grund av den fortlöpande övergången lillanvändning av el och inhemska bränslen. Oljehandeln och industrin bedöms inleha några kommersiella lager av dessa produkter vid inledningen av enförsörjningskris. av tjock eldningsolja bedöms finnas i vissomfattning hos slörre förbrukare men däremot inte hos oljehandeln. För resterande tvä produkter, motorbensin och gasol, ärlagren sä små i normala situationer att man måste räkna med att dessa ärförbrukade vid inträdandet av en försörjningskris. Jag ansluter mig till ÖEF:s bedömning vad gäller inomvilka förbmkar-kategorier kommersiella lager kan anlas finnas tillgängliga vidinledningen av en kris. Min uppfattning är emellertid att en övergång frän oljatill andra energislag inte slår igenom fullt ul i sänkta kommersiella lager.Jag har därför gjort den bedömningen alt de kommersiella lagrens storlek vidinledningen av en kris kan beräknas uppgå till 1,450 miljoner m' lagringsåret1985/86 och lill 1,375 miljoner m /87. Dessa poster bör därförutgöra s. k. avdragsposter i försörjningsplanen för olja. Jag återkommer lilldenna . Förutom kommersiella lager av oljeprodukter finnskommersiella lager av råolja hos raffinaderierna. Enligl milt lagförslag kanraffinaderierna efter tillslånd av ÖEF få hell eller delvis använda sinaräoljelager för att fullgöra ivångslagringsskyldigheten. Motsvarande möjlighetfinns enligt LOL. Enligt 5 § förordningen (1984:638) med vissa bestämmelserrörande beredskapslagring av olja m. m. skall ÖEF vid tillståndsprövningenräkna bort 450000 m' från raffinaderiernas totala kommersiella råoljelager ochfördela denna volym mellan raffinaderierna i förhållande till den mängd råoljasom de raffinerar. Raffinaderierna fär således vid fullgörandet avberedskapslagringen inte tillgodoräkna sig sina räoljelager fullt ut, ulanendasl den del som överstiger den tilldelade volymen. Räoljelagren hos raffinaderierna har sjunkit med ca 200000m till i genomsnitt drygt 800000 m, men stora variationer kan förekomma mellanolika månader. Delta sammanhänger med att importen sker i stora tankfartyg.ÖEF anför i sin skrivelse att raffinaderiförelagen i ökad omfattning harutnyttjat sina räoljelager för tvångslagringen. beslutade våren 1984om en kraftig ökning av tvångslagringsmålen för bensin och gasol. Detta bedömsmed slor sannolikhet medföra att hela råoljelagret måste utnyttjas förtvångslagringen. ÖEF finner detta naturiigt med hänsyn till raffinaderiernasekonomiska svårigheter att öka lagren av färdigprodukter. Prop.1984/85:53 25 Begränsningen i möjligheterna att för tvångslagringanvända hela råoljelag-rei bör därför enligl ÖEF las bort och utgöra elt led iförutsättningarna att inom landet behälla önskvärd raffinaderikapacilel. Denna fråga, som ankommer på regeringen all avgöra, fårtas upp efter ytteriigare beredning. Jag har redogjort för i vilken omfattningkommersiella lager av oljeprodukter kan bedömas finnas tillgängliga iinledningen av en kris. Beträffande de kommersiella lagren av råolja hosraffinaderierna vill jag säga alt ett slopande av 450000 m'-gränsen, på degrunder ÖEF har anfört, skulle leda till den bedömningen att inga kommersiellalager av råolja finns tillgängliga vid inledningen av en kris. Jag är för egen del inte beredd att nu ta ställning lill ivilken omfallning råoljelager hos raffinaderierna kan bedömas finnastillgängliga i inledningen av en kris. Jag anser därför, all någon ändring igällande föreskrift tills vidare inle bör göras. Det ankommer på regeringen altbesluta i denna fråga. Oljeersättning med inhemska bränslen eller el vid kriser Olja kan vid störningar i tillförseln under avspärrningoch krig i viss utsträckning och efter viss lid ersättas av andra energiformer.Denna ersällning gör att behovet av beredskapslager av olja kan minska i motsvarandeomfattning vid samma krav på uthållighet. Ersättningsmöjligheten bedömdes iprop. 1983/84: 110 molsvara totalt knappt 1,7 miljoner m' olja lagringsåret1986/87. Jag påpekade emellertid att osäkerheten måste anses vara stor vadgäller bedömningar att ersätta olja med andra energislag i händelseav kris. Jag nämnde som exempel de förändringar i energisystemet som håller påatt ske som en följd av fjärrvärmenälets utbyggnad och statsmakternas stöd tilloljeersältande ålgärder. Möjlighelerna att utan omfattande ombyggnader m.m.till rimlig koslnad ersälla olja i kris minskar genom den här lypen avåtgärder. ÖEF har vid utarbetandet av reviderade försörjningsplanergjort en förnyad bedömning av utrymmet för oljeersättning med ved och el ikris. Visst faktaunderlag har därvid inhämtats från . ÖEF anser att möjligheterna till oljeersällning minskarmed tiden vartefter oljeberoendet minskar. Förlagringsåren 1985/86 och 1986/87beräknar ÖEF ersättningsmöjlighelen till totalt 1,55 miljoner m' eller enminskning med 110000 m'. Förutsättningarna för oljeersättning med el är däremoldesamma som de som låg till grund för beräkningarna avberedskapslag-ringsbehovet av olja i prop. 1983/84:110. I min bedömning av behoven av beredskapslager av oljalagringsären 1985/86 och 1986/87 ulgår jag ifrån en oljeersättning med ved ochel i kriser på totalt 1,63 miljoner m Skillnaden i förhållande till ÖEF, plus80000 m\ beror på att jag räknar med någol ökade möjligheter all ersätta oljamed el i händelse av kris. Jag vill framhålla alt ÖEF noga bör följaulvecklingen på Prop.1984/85:53 26 området och, om påtagliga förändringar sker, ge regeringendetla lill kän- ÖEF:s försörjningsplaner /86 och 1986/87 ÖEF har i enlighet med regeringens uppdrag den 14 juni1984 upprättat och inkommit med försörjningsplaner inom bränsle- ochdrivmedelsomrä-det för lagringsären 1985/86 och 1986/87. Enligt uppdragetskulle utgångspunkten vid upprättandel av dessa vara - de lagringsmålför tvängslagring som anges i prop. 1983/84: 110, - minimering avstatens lager av råolja vid bibehållen beredskap, - energiverketsreviderade energiprognoser enligt regeringens beslut , - översynen av dekommersiella lagrens storlek enligl regeringens beslut , - en förnyadbedömning av utrymmet för oljeersällning med ved och el i kris. ÖEF:s översyn av försörjningsplanerna har resulterat i eltbedömt lagringsbehov för de båda lagringsären 1985/86 och 1986/87 om drygl14,7 resp. knappt 14,4 miljoner m. Vid bedömningen av lagerbehoven harenergiverkets reviderade energiprognoser, förändringarna av de kommersiella lagrensstorlek och utrymmei för oljeersättning med ved och el i kris beaktats. ÖEFanser mot denna bakgrund att elt oförändrat statligt räoljelager pä 2,7miljoner m' ger en god balans mellan råolja och produkter. 2.2.4 Min bedömning av lagringsbehovet De riktlinjer som skall ligga till grund för regeringensbedömning av lagringsbehovet ingår i försörjningsplanen. Försörjningsplanen börsålunda vara utgångspunkt för regeringens bedömning av beredskapslagringen avolja och dess sammansättning. Jag redogör nu för min samlade bedömning av oljelagretsstorlek lagringsären 1985/86 och 1986/87, fördelningen på olika produkislagsamt mellan tvångslagring och statlig lagring. Jag vill erinra om att lagren för fredskris, avspärrningoch krig i planeringshänseende numera betraktas som en enda beredskapsreservbenämnd försörjningsberedskapsreserv. Särskilda regler gäller emellertid förhur den del som avser krigsfallen skall vara lagrad och lanspråktagande avlagren får ske endast när den situation inträder för vilken resp. del av lagrethar beräknats. Med utgångspunkt i en beräknad oljeförbrukning är 1986 omtotalt 16,7 miljoner m' bedömer jag att lagerbehovet lagringsårel 1985/86uppgår till ca 14,5 miljoner m För lagringsårel 1986/87 har lagerbehovetbedömts till ca 14,0 miljoner m' utifrån en beräknad oljeförbrukning är 1987 om16,2 miljoner m\ Vid bedömningen har jag utgått frän dels de av riksdagenfastslagna förutsättningarna för beredskapsplaneringen, dels storleken på 1984/85:53 27 de kommersiella lagren vid inledningen av en kris (1,45resp. 1,38 miljoner m' lagringsåren 1985/87 och 1986/87) och dels ulrymmel föroljeersällning med ved och el i kris (1,63 miljoner m-*). I lagringsvolymen ingår en post för oåtkomliga kvantiteteri form av bottensats i lagringsutrymmen saml eventuellt spill viddistributionen. Denna har i likhet med tidigare beräknats till föravspärrnings- och krigsfallen och til) för fredskrisfallet. Det av mig bedömda beredskapslagringsbehovet av olja kansammanfattas i följande punkter: - lolalalagringsmål för lagringsåren 1985/86 och 1986/87 om ca 14,5 resp. ca 14,0miljoner m-*. - ell statligtråoljelager på 1,6 miljoner m /87, - elt statligtproduktlager lagringsårel 1986/87 på ca 1,2 miljoner m\ - entvångslagringsvolym lagringsären 1985/86 och 1986/87 på ca 9,3 resp. ca 9,4miljoner m. Den angivna ivångslagringsvolymen medför följandeförändringar i tvångslagren av olja i förhållande lill vad som finns i lagervid utgången av /85, totalt och fördelade på lagringsåren1985/86 och 1986/ 87: 1 000 m' (gasol 1 000 lon) Beträffande statens lagring av olja villjag anföraföljande. 1983/84:110 anfördes all som riktlinje för statenslager av råolja /87 borde gälla en volym på 2,7 miljoner m',vilkel innebar en minskning med 1,2 miljoner m varav 600000 m skulleutförsäljas under /85. Jag har gjort den bedömningen all ytterligare 1 100000miljoner m-* av statens lager av råolja kan säljas ut. I stället bör statenhälla en större andel produkter i lager, främst motorbensin och gasol. Dettager, med hänsyn till oljekonsumtionens utveckling, en god balans mellan råoljaoch produkter i beredskapsreserven. Den ökade produkllagringen innebär också enökad försörjningstrygghet i kris. För den slalliga lagringen av råolja och produkterföreslår jag, totalt och fördelat på lagringsären 1985/86 och 1986/87, följandeförändringar i förhållande till vad som finns i lager vid utgången /85: Prop.1984/85:53 28 Varuslag Totalt 1985/86 1986/87 1 000 m' (gasol 1000 lon) -600 -1100 - 243 + 16 Den omstrukturering av statens lager som jag har redovisathär beräknas medföra en budgetförstärkning av engångsnatur om ca I 175 milj.kr., inkl. mina förslag på kolomrädel (avsnitt 2.3.4). Om oljekonsumtionensutveckling ger anledning att sänka lagringsvolymerna skall delta i första handske genom utförsäljning av statliga lager. Den föreslagna lagerökningen av motorbensin, gasol ochfiygdrivmedel kommer alt ställa krav pä lagringsutrymmen, som är anpassade förprodukterna. Sådana utrymmen måste iordningställas. Hänsyn måste härvid lastill bl. a. de senaste årens erfarenheler beträffande bakteriell lillväxl vidbergmmslagring samt till de successivt ökande nalurmiljökraven i samband medoljelagringen - krav som kan beräknas accentueras ytterligare. Medel för anläggningsbehoven kommer att anvisas ÖEF.Utrymmena bör vidare ordnas sä att de återkommande kostnaderna för lagringenminimeras. Jag tänker dä på alt de aktuella produkterna, enligl vad jag harerfaril, bedöms behöva omsättas väsentligt oftare än lagrade varor.Främsl gäller detta molorbensin. Del har övervägts alt för produktlagring utnyttjabefintliga eller friställda bergrum, bl.a. ett i . Del äremellertid iveksaml om detta är lämpligt bl.a. mol bakgrund av vad jag harsagt om bakteriell tillväxt och omsättning. Nybyggnad av utrymme för gasolresp. nybyggnad, förhyrning eller konvertering av slålcisterner för molorbensinoch flygdrivmedel måste därför förutses. Det är inle möjligt att nu närmare precisera kostnaderna,men ÖEF kommer att anmodas inkomma med förslag till anordnande av lagringsutrymmen,liksom lidplan härför. Behov av medel kan förutses redan innevarande budgetår. Jag vill slutligen redogöra för min bedömning av lämpliglagringsproceni för resp. produktslag lagringsårel 1985/86. Regeringen fastställer i början av varje är genomregeringsbeslut lagringsprocenterna för närmast följande lagringsår. Beslutetfattas pä basis av uppställda tvängslagringsmål för lagringsåret och bedömdkonsumtion under basåret. Med beaktande av befintliga prognoser över oljekonsumtionenär 1984 har jag bedömt, att procentsatserna lagringsårel 1985/86 förmolorbensin blir , för fotogen ca 520 procenl, fördieselbränn-olja/tunn eldningsolja , för tjock eldningsolja ca 61procenl 1984/85:53 29 samt för gasol . Jag vill framhålla all minredovisning här är preliminär i avvaktan pä kommande regeringsbeslut. Vad gäller fotogen beror det höga procenttalet pä altframför allt försvarsmaktens behov vid mobilisering och krig, bl.a. genomnödvändig inblandning av fotogen i motorbrännolja vid låga temperaturer och förbelysnings- och uppvärmningsändamäl, väsentligt överstiger den fredstidaförbrukningen. Jag avser alt med chefen för försvarsdepartementet ta upp fråganom lagringsskyldighel för fotogen i slörre omfallning kan åläggas det militäraförsvaret i stället för det ekonomiska försvaret. Jag vill slutligen också erinra om att enligt 24 § i mittlagförslag kan regeringen eller, efter regeringens bestämmande, ÖEF helt ellerdelvis befria från lagringsskyldigheten i visst fall, om synneriiga skälföranleder att beredskapsåliggandet inte bör uppfyllas vare sig genom egenlagring eller genom lagring hos någon annan, s. k. inlagring. Jag vill härockså erinra om vad som anfördes i prop. 1983/84:110 s. 69 att skäl för dispensockså kan vara när t. ex. industri- eller regionalpolitiskt angelägen produktionoch/eller sysselsältning skulle hotas vid tillämpning av reglerna. Medgivandeom reducering av lagringsskyldighelen måsle lämnas med stor restriktivitet. 2.3 Beredskapslagring av kol Nägon skyldighel att lagra kol finns f. n. inle. Frågan om beredskapslagring av kol behandlades av 1980 årsoijelag-ringskommitté (OLK 80) i betänkandet (Ds H 1981:2) Kol, uran och gasför krislid. Där föreslogs all säljare och förbrukare skulle åläggas att hållatvångslager enligt samma grundprincip som på oljeområdet. Något särskiltfredskrislager ansågs inte behövas. Regeringen anmälde i prop. 1981/ 82: 102 omsäkerhets- och försvarspolitiken saml totalförsvarets fortsatta utveckling anslöt sig lill principerna i OLK 80:s förslag och alt den avsåg att senareåterkomma lill med förslag lill lagstiftning efter viss ytterligareberedning av frågan. Sedan detla skett genom de i inledningen nämnda särskildautredarna, föreligger nu ell förslag till lagstiftning som gäller även kol.Lagringsskyldighel föreslås inlräda fr. o. m. lagringsårel 1985/86. Slenkol kan på grundval av användningsområdet indelas itvå huvudgrupper, nämligen ångkol för energiomvandling, exempelvis genom förbränningi pannor, och kokskol för framställning av koks och masugnsgas. Olika sortersångkol skiljer sig starkt vad gäller bl.a. värmevärde, askhalt ochförbränningsegenskaper. Förbränningsanläggningarna byggs därför med tanke påvilka sorters ångkol man avser att använda och kan då vara olämpliga för andrakvaliteter. Den inhemska kolproduktionen är och kan väntas förbli obetydlig.Det är lagring av ångkol som har direkt betydelse När jag i fortsättningen talar omkol avses därmed ångkol. Förbrukningen av kol ökar. förbmkades drygt 400000ton ångkol varav inom industrin. uppgick förbrukningen tillnärmare . Därav utnyttjades i kraflvärmeverk ochvärmeverk saml inom industrin. Kolförbmkningen väntas ävenfortsättningsvis öka, framför alll genom ersättning av tjock eldningsolja.Statens energiverk har för K 83 gjort följande bedömning av kolanvändningenför energiändamål . Bostäder, service m. m. Enligt gällande riktlinjer för introduktion av kol bedömskolanvändningen begränsas till . K 83 har i sitt slutbetänkande (Ds I 1984: 13)Energiberedskap för krislid som lagringsmål för beredskapslagringen av ångkolför avspärrning och krig förordat I /86 och 1212miljoner ton / 87. Till grund för beräkningen av behoven av ångkol ikris ligger samma förutsättningar som gäller för oljelagringsprogrammet i frågaom längden av avspärrnings- och krigsperioderna samt möjlig import under dessa.Vidare anlas att kriskonsumtionen inom uppvärmnings- och industrisektorernadels sjunker genom bl. a. minskad industriproduktion, dels begränsas genomransoneringar m. m. i samma utsträckning som på oljeområdet. 2.3.2 Förslag till riktlinjer för heredskapslagring av kol Mitt förslag: Som riktlinjer för beredskapslagring av kolskall följande gälla. En försörjningsberedskapsreserv skall finnas för krig ochavspärrning. Försörjningsberedskapsreservens storiek planeras medutgångspunkt i landets totala beredskapsbehov av kol. - beräknatkolbehov vid normala förhällanden som lagringen skall ske - gällandeplaneringsförutsättningar för krig och avspärrning med avseende påförsörjningsstandard och försöijningsuthällighel samt de antaganden som därvidgörs i fråga om förutsättningar för import av olja. omfattning avindustriproduktion och utrikeshandel saml ransoneringssystem 1984/85:53 31 - möjligheten att ersätta kol med inhemska bränslen ellerel. Försörjningsberedskapsreserven kan bestå av lager hosstaten och enskilda. De lager av kol som ingär i försörjningsberedskapsreservenär dels s.k. kommersiella lager hos enskilda som beräknas vara tillgängligavid inledningen av en försöijningskris, dels tvångslager enligt den lag omberedskapslagring av olja och kol som föreslås i kap. 3. Enligt den föreslagna lagen uppkommer lagringsskyldighetför importörer, återförsäljare och förbrukare vid försäljning ellerförbrukning av viss omfattning under etl kalenderår (basåret). För varjelagringsskyldig bestäms en basmängd som grundval för den mängd kol han skullelagra under det lagringsår som börjar året efter basåret. Regeringenbestämmer med utgångspunkt i beredskapsbehovel för lagringsårel denprocentuella andel av basmängderna som skall lagras. ÖEF fastställer för varjelagringsskyldig storleken av beredskapslagret. Beredskapslager av kol enligt denna ordning skall hållasfr. o. m. /86. K 83: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Svenska Sienkolimportörers Föreningframhåller att beräkningar av såväl kolanvändning som kolbehov i kris måslebetraktas som ytterst osäkra då hela kolanvändningen i landet befinner sig iett uppbyggnadsskede. Föreningen anser också all inhemska bränslen bör kunnaersätta kol i slörre omfattning. Skälen för mitt förslag: Samma riktlinjer som för olja börenligt min mening gälla vid beräkningen av beredskapslagringsbehovet inför avspärrningoch krig av kol. Min åsikt överensstämmer med vad OLK 80 och K 83 harföreslagit. Jag har redogjort närmare för dessa förulsällningar i avsnitt 2.2.2vad avser olja och hänvisar till della vad avser kol. Lagringsskyldighet för kol bör - som K 83 föreslår införas fr.o.m. /86. Nägra riksdagsbeslut förberedskapsplaneringen eller riktlinjer för beredskapslagringen finns inte vadavser kol. Samma förutsättningar bör gälla för kol som för olja, med undanlagför alt elt särskilt fredskrislager av kol f. n. inte behöver byggas upp.