prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Från det principiella kravet på att ersättning skall hafastställts och betalats gäller det i 25 § andra stycket angivna undantaget förfall då koncessionshavaren ställt säkerhet för ersättningsskyldigheten. Densålunda avsedda innebörden torde komma till tydligare uttryck i lagtexten, omterminologin i beslämmelserna får ansluta till vad nu sagts. Även vissa andrajämkningar bör göras. Vidare bör bestämmelsen i 23 § fjärde stycket lämpligenbrytas ut till en särskild paragraf, vilken kan tas upp närmast efter 23 §. Iföljd härav förskjuts numreringen av de följande paragraferna. Enligtandra stycket i 25 § kan som nämnts koncessionshavare ställa säkerhet förersättningsskyldighet enligt 26 §. På motsvarande sätt som lagrådet föreslagiti fråga om 22 § andra stycket bör till andra stycket i 25 § föras bestämmelsesom svarar mot 42 § tredje stycket, dvs. att staten, kommun, landstingskommunoch kommunalförbund inte behöver ställa säkerhet. Pågrund av dd anförda bör de nu aktuella bestämmelserna betecknas 24 § och 26 §och förslagsvis ges följande lydelse; "24§ Koncessionshavaren får ej börja bearbetningen och därmed sammanhängandeverksamhet, såsom att uppföra byggnad eller anlägga väg, transportbana ellerledning eller att lägga upp torv eller avfallsprodukter, utan att markägare somberörs av åtgärderna har medgett det eller att mark för ändamålet har anvisaisenligt 26 § första stycket och marken får tillträ- 1984/85:120 374 dasenligt 26 § andra stycket eUer 32 § jämförd med 5 och 6 kap.expropria-Uonslagen (1972:719)." "26§ I den mån medgivande att börja bearbetningen och därmed sammanhängandeverksamhet inte lämnats av berörda markägare, skall anvisa som behövs. Harkoncessionshavaren hos ställt säkerhet för den ersättningsskyldighetsom avses i 27 §, får den anvisade marken genast tillträdas, om intelänsstyrelsen förordnar annat. Staten, kommun, landstingskommun ochkommunalförbund behöver inte ställa säkerhet." Paragrjifeninnehåller bestämmelser om tillsynen över sådan verksamhet som här är i fråga.Där anges i ett första stycke att utövar tillsyn överundersökning och bearbetning som utförs enligt lagen. I ett andra styckeföreskrivs bl.a. att den som uiövar verksamhet enligt lagen på begäran skalllämna de upplysningar och handlingar som behövs för tillsyneneller för planeringen av naturvården. Planeringen av naturvården har sålunda ilagförslaget angetts som en särskild uppgift för vid sidan avtillsynen över verksamhet enligt lagen. Attpå detta sätt göra skillnad mellan tillsynen och planeringen av naturvården äremellertid ägnat att skapa oklarhet om uppgifter enligt lagen.1 7 § föreskrivs att koncession avseende lorvfyndighet får meddelas endast omdet frän allmän synpunkt är lämpligt att verksamheten kommer till stånd och i12 § anges att en koncession skall förenas med de villkor som behövs för attskydda bl.a. naturmiljön eller andra allmänna intressen. Därav framgår klartatt vid prövningen av koncessionsfrågor enligt lagen har attbeakta nalurvårdsintressen och att tillsynsuppgiftema omfattar även sådant somavser naturvård. Orden "eller för planeringen av naturvården" bör därförutgå i andra stycket. Iförsta stycket av denna paragraf ges befogenhet att vid viteförelägga koncessionshavare att fullgöra vissa skyldigheter. Härtill fogasföreskriften att sådant föreläggande skall delges. Denna föreskrift är inte avden valören att den behöver upptas i lagen. Enligt lagrådets mening bör den istället meddelas i administrativ ordning som en föreskrift om verkställighet avlagen (jfr 1 § första stycket delgivningslagen); även andra bestämmelser avdenna art torde komma att behöva meddelas. Lagrådet förordar därför, attföreskriften utgår ur lagförslaget. Enligttredje stycket i denna paragraf behöver staten, kommun, landstingskommun ochkommunalförbund inte ställa säkerhet. Lagrådet har vid 22 och 25 §§ förordat,att föreskrift av detta innehåll införs i dessa båda paragrafer. Om så sker,bör tredje stycket i förevarande paragraf utgå. 1984/85:120 375 Förslagettill lag om ändring i naturvårdslagen 118 § första stycket i förevarande lag anges nu att läkt av sten, gms, sand,lera, jord, torv eller andra jordarter för annat ändamål än markinnehavarenshusbehov inte får ske utan tillstånd, varjämte görs ett parundantag som här saknar betydelse. Eftersom motsvarande prövning avses skolaske inom ramen för koncessionsprövningen enligt den föreslagna lagen om vissatorvfyndigheter, har i nyssnämnda stycke tillagts ett ytterligare undantag,avseende takt av torv vartill bearbetningskoncession meddelats enligt lagen omvissa torvfyndigheter. I övergångsbestämmelsernatill de föreslagna ändringarna i lagen om vissa mineralfyndigheter har tagitsupp bestämmelser bl. a. angående ansökan om koncession av nu ifrågavarandeslag, vilken gjorts före ikraftträdandet av ändringarna men då inte slutligtavgjorts. Sådan ansökan skall prövas enligt äldre bestämmelser. Koncession sombeviljas i sådant fall skall - liksom koncession som meddelats föreikraftträdandet anses som koncession enligt den nya lagen om vissatorvfyndigheter. Härav avses dock inte följa att sådan koncession skall ansesha meddelals enligt lagen om vissa torvfyndigheter i den mening som avses i detföreslagna tillägget till förevarande paragraf. I det nu aktuella fallet skallalltså takten prövas även enligt förevarande paragraf. Förslagettill lag om ändring i vattenlagen Beträffandeden föreslagna ändringen i 3 kap. 6 § vattenlagen kan hänvisas till vadlagrådet anfört i fråga om ändringen av 18 § naturvårdslagen. Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. 1984/85:120 376 Innehåll Propositionen ..................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... ..... I Lagförslag .......................................................... .... 4 Förslag till lag om vissatorvfyndigheter ................... .... 4 Förslag till lag omändring i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndig heter ............................................................. 11 Förslagtill lag om ändring i gmvlagen (1974; 342) ...... .. 15 FörslagUll lag om ändring i naturvårdslagen (1964; 822) 16 Förslagtill lag om ändring i vattenlagen (1983:291) . FörslagUll lag om ändring i lagen (1957: 262) om allmän energiskatt 18 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde den 14 febmari 1985 19 1 Inledning ........................................................ 19 2 Bakgmnd .................................... .............. 23 2.1 Den internationellautvecklingen .................. 23 2.2 Inlernationellt energisamarbele....................... 27 2.3 behandling avenergifrågorna .... 32 3 Energipolitik för förnyelse ochutveckling en strategi för oljeersättning och kärnkraftsavveckling ..................................................................... 35 4 Energibehovet i framliden ................................. .. 42 4.1 Utvecklingen fram lill ........................... 42 4.2 Energibehovet på kort ochmedellång sikl ....... 45 4.3 Energibehovet på ........................ .. 50 5 Energianvändning ........................................... 52 5.1 Inledning ................................................. 52 5.2 Industri ................................................... 58 5.3 Transporter ................................................ 67 5.4 Övrig energianvändning .............................. 75 5.4.1 Byggnadsuppvärmning ochtappvarmvallenberedning . 5.4.2 Hushållsel och driftel ilokaler ................. 96 5.4.3 Areella näringar .................................... 97 5.4.4 Övrig service ...................................... 99 5.4.5 Statliga myndigheter ............................. 100 6 Värmeförsörjning ............................................ 102 6.1 Inledning .................................................. 102 6.2 Fjärtvärme ............................................... 106 6.3 Blockcentraler ........................................... 116 6.4 Enskild uppvärmning ................................... 118 6.5 Solvärme, värmepumpar m.m.......................... 122 7 Elförsörjning .................................................. 127 7.1 Inledning ................................................. 127 7.2 Kärnkraft ................................................... 128 7.3 Vattenkraft .............................................. 129 7.3.1 Utgångspunkter ................................... 129 7.3.2 Överväganden och förslag ...................... 131 7.4 Mottryckskraft ........................................... 149 7.5 Vindkraft .................................................. 153 7.6 Ny elprodukUonsteknik ................................ 157 7.7 EldistribuUon, elsäkerhet m. m........................ 159 7.7.1 Distribution av elektriskström ................. 159 7.7.2 Beredskap mot störningar ielförsörjningen 164 7.7.3 Tillsyn över elektriskaanläggningar ......... 171 7.8 Exportoch imporl av el 172 Prop.1984/85:120 377 8 Bränsleförsörjning ....................................................... . 174 8.1 Inledning .............................................................. . 174 8.2 Olja ......................................................................... . 180 8.2.1 Den svenska oljemarknaden ........................ . 182 8.2.2 Oljepolitikens inriktning .................................. 183 8.3 Nalurgas ............................................................... 189 8.3.1 Naturgasprojekt i ............................. 189 8.3.2 Tendenser på den internationella naturgasmarknaden . 8.3.3 Naturgasens framtida roll iSverige .............. 193 8.4 Kol ........................................................................ 194 8.5 Kärnbränsle ......................................................... 196 8.6 Inhemska bränslen ................................................. 198 8.6.2 Trädbränslen, m.m........................................... . 203 8.6.3 Avfall ............................................................... 205 8.6.4 Gemensamma frågor för inhemskabränslen 207 8.7 Alternativa drivmedel ............................................ 210 9 Storstadsområdenas energiförsörjning ..................... 215 9.1 Inledning .............................................................. 215 9.2 Departementspromemorians förslag ...................... . 217 9.3 Inriktning av storstadsområdenasenergiförsörjning 219 10 Energipolitikför investeringar, sysselsättning och export ..................................................................................... 223 10.1 Inledning ............................................................ . 223 10.2 Den energitekniska industrinsutvecklingsmöjligheter 225 10.2.1 Sammanfattande översikt överenergiutrustningsindustrin 225 10.2.2 Utredningens förslag lill åtgärder ................. 227 10.3 Export av energiteknik ........................................ . 228 10.4 EnergiupphandlingsdelegaUonen ...................... 229 10.5 Överväganden och förslag .................................. 235 11.1 Reaktorsäkerhet .................................................. . 238 11.2 Kärnavfallshantering ............................................. 240 11.2.1 Avfallshanteringens säkerhets- ochstrålskyddsfrågor 240 11.2.2 Utvecklings- ochfinansieringsfrågor i anslutning till hanteringen av använt kärnbränsle ..................................................................... 241 11.3.............................................................................. Exportkontrollm.m 245 12 Upprättadelagförslag ................................................. 247 13 Hemställan ................................................................. 248 14 Anslagsfrågorför budgetårel 1985/86 ...................... 249 15 Beslut ......................................................................... 317 Bilaga 1 Lagrådsremiss med förslag lag om vissatorvfyndig heter, m. m......................................................... 319 Bilaga 2 Lagrådets yttrande över lagrådsremissen ..... 369 (Bilagorna 3-24 finns i särskild bilagedel) Regeringens proposition 1984/85:120 Bilagedel (Bilaga 3-24) 1984/85:120 1 I Stället för kärnkraft (SOU 1984:61) Sammanfattning av betänkandet och remissyttrandendäröver 1 Sammanfattningav betänkandet ...................... ... 2 1.1 Kommitténsuppgifter och utgångspunkter .... 2 1.2 Omväriden .............................................. ... 3 1.3 Energibehovet ......................... ... 4 1.4 Värmeförsörjningen ................................... ... 6 1.5 Bränsleförsörjningen ................................. ... 7 1.6 Energi - miljö ............................................. ... 9 1.7 Ersättning av kärnkraften .......................... .. 10 1.8 Åtgärdsplan ............................................ 18 2 Remissyttranden ............................................ .. 19 2.1 Remissinslanserna .................................... 19 2.2 Allmänt .................................................... .. 20 2.3 Energibehovens utveckling ........................... .. 24 2.4 Hushållning ocheffeklivisering ..................... 28 2.5 Oljereduktion .......................................... .. 31 2.6 Elproduktion ............................................ 32 2.7 Värmeproduktion ....................................... .. 37 2.8 Bränslen ................................................. .. 39 2.9 Forskning och ulveckling, nyleknik ................ .. 45 2.10 Kommentarer till förslagen ibetänkandet om ytterligare utredningar m. m 47 1984/85:120 2 1 Sammanfattning av betänkandet 1.1 Kommitténs uppgifter och utgångspunkter Densvenska energiförsörjningen genomgår en genomgripandeomslällning. Den toiala energiförbrukningen minskar. Under de senasle åren harförbrukningen av eldningsolja minskal till hälften, delvis som en följd av atlolja ersätts med elenergi. Omslällningen är främst resultatet av de kraftigaoljeprisökningarna . Förändringarna kommer att fortgå under fleraår framåi och pågår också i andra industriländer, om än kanske inte i sammasnabba takt som i . Näslastora omställning av den svenska energiförsörjningen kommer iroligen attinträffa i samband med alt kärnkraften skall avvecklas. Kärnkraften, som snartkommer att svara för nära hälften av den toiala elproduktionen, skall varaavvecklad om och i mån av behov ersatt med annan kraftproduktion. Kommitténshuvuduppgifter gäller dessa två omställningar. Hur skall oljeberoendet minskasytterligare? Vilka åtgärder krävs för att kärnkraften skall kunna avvecklas? Engrundläggande utgångspunkt för kommitténs bedömningar är attenergiförsöijningen skall ske till så låga samhällskostnader som möjligt medbeaktande av målet om en god miljö. Bästa möjliga hushållning och effektivanvändning av energi bör eftersträvas inom ramen för en allmänt god hushållningmed begränsade resurser. Det innebär att man skall spara energi, men att detinte får ske till priset av slöseri med andra resurser, t. ex. råvaror, naturoch arbetskraft. Enviktig fömtsättning för en gynnsam utveckling på energiområdet är att samhälletsnabbt kan anpassa sig till ändrade priser på olja och annan energi. De problemsom uppstått i samband med de tidigare oljeprisökningarna beror i storutsträckning på att anpassningen inte skett tillräckligt snabbt. Kommitténpekar på fördelarna med vårt relativt decentraliserade ekonomiska system somgör att samhällets olika delar snabbt kan genomföra de nödvändigaomställningarna. Karaktärenav kommitténs bedömningar och förslag Pågrund av osäkerheten om utvecklingen på energiområdet och det mycket längatidsperspektivet har kommittén avstått från att göra regel- 1984/85:120 3 rällaprognoser över utvecklingen när det gäller t.ex. energipriser ochenergianvändning. 1 ställd redovisas mer översiktliga bedömningar som främslsyfiar till atl belysa de problem som statsmakterna kan ställas inför iframtiden. Bedömningarna anges som regel i form av undre och övre gränser. Oftaär det fråga om stora intervall. Kommitténhar också av liknande skäl avslåll från alt sätta upp kvantitativa mål förenergiförbrukningen och användningen av olika energislag. Även här harkommittén pekal på att det på lång sikt är samhällets flexibililel ochanpassningsförmåga som är avgörande för hur gynnsam utvecklingen blir. Deförslag till ålgärder som redovisas syfiar i första hand till all ökahandlingsberedskapen inför eventuella slora förändringar av energipriserna iframliden och inför kärnkrafisavvecklingen. Huvuddelen av förslagen gällerdärför fortsatta utredningsinsatser och åtgärder som kan ge bättre kunskap. Fömlsättningarnaför omställningen från olja och kärnkrafi kommer i hög grad atl bero påutvecklingen i omvärlden när del gäller ekonomi, teknik och priserna på oljaeller annan energi. Dekommer också atl bero på den ekonomiska utvecklingen i . Kommittén hargjort en översiktlig beskrivning av dessa faktorer som underlag för sinabedömningar. Bedömningarnahar utgått från fortsatt ekonomisk tillväxt i väriden, dock kanske inte i sammahöga takt som . En allt slörre del avväridsproduktionen kommer atl säljas på de inlemationella marknaderna. De nyaindustriländerna, en del av de nuvarande och de oljeproducerandeländerna kommer troligen att svara för en ökande del av den råvambaseradeproduktionen - , metaller, kemiska basprodukter och oljeprodukter.Produktionen i de nuvarande induslriländerna, inklusive , kommer i högregrad atl inriktas på mer förädlade produkter. beroende av omvärldenkommer atl öka bäde när del gäller ekonomi och teknik. Trolsalt oljepriserna på den internalionellla marknaden i fasl penningvärde räknalhar minskat anser kommittén att energipolitiken ävenfortsättningsvis bör utgå från all oljepriset kommer att öka på lång sikt. 1984/85:120 4 Förkol och nalurgas fömtses en långsammare ökning av priserna än för olja. Elproduktioneni omvärlden byggs till allra största delen ut med kol- och kärnkraft. Som enföljd av tidigare fattade beslut pågår en omfatlande utbyggnad av kärnkraft sominnebär atl världens kärnkraftsproduktion ungefär fördubblas till år 1990.Utbyggnadsplanerna har emellertid trappats ned . Detframlida energibehovet kommer bl.a. alt bero av den ekonomiska utvecklingen iSverige. i etl myckel långt historiskt perspektiv har samladeproduklion (BNP) ökat med . Kommittén har utgått frånalt tillväxten blir lägre , i genomsnitt . Enfortsatt förskjutning i produktionen från varor till Uänster förutses. Förindustrin ökar produktionen inom verkstadsindustrin och lätl induslri snabbareän i den råvarubaserade industrin som är den mest energikrävande. Del innebäratt tillväxten främst sker i de branscher som kräver förhållandevis lite avbåde bränslen och elektricitet för sin produktion. Förändringarna i bebyggelsenförutses i högre grad än under ske genom moderniseringav del befintliga byggnadsbeståndet och endast till mindre del genomnybyggnad. Eleflerfrågankan lill allra största delen täckas med vattenkraft ochkärnkraft med låga driftskostnader. Kommittén har utgått från att dennasituation kommer att bestå framåt på grund av att de två sistakärnkraftverken snart tas i drift. Fört eller senare kommer emellertid dyrarekraftproduktion att behöva tas i anspråk, t.ex. olje- eller kolkraft. Kommitténhar därför antagit att elpriserna successivt har stigit till en högre nivå imitten eller senare delen av . Nivån kommer med stor sannolikhet attnås senast i samband med kärnkraftsavvecklingen. Denna högre prisnivå svarardå ungefär mot koslnaderna för all producera elkraft i kolkondensverk.Bedömningen av elförbrukningen har gjorts med utgångspunkt ielenergins konkurrenskraft med dessa högre elpriser. Bedömningenav det framtida energibehovel särskilt på så lång sikt som blir mednödvändighet mycket osäker. För det första är del 1984/85:120 5 osäkerthur priserna på olja och andra bränslen på de internationella marknadernautvecklas. För det andra är utvecklingen i industrin och övriga delar av densvenska ekonomin osäker på lång sikt. För det tredje genomgår den svenskaenergiförsörjningen, som nämnts inledningsvis, en snabbomställning, som gör det svårt att förutse situationen redan på några få årssikt. Medhänsyn till de kraftiga prisökningarna och den tekniska utvecklingen fömlsesenergin användas alltmer effektivt. Särskilt betydelsefull är övergången tillenergisnålare processer i industrin och i uppvärmningen, bl.a. genom attelektronik och datateknik alltmer kommer att utnyttjas i framliden. Det kommeratt behövas allt mindre energi för att producera en viss mängd varor. Förindustrins del beror utvecklingen av energibehovet i stor utsträckning påtillväxten och på stmkturförändringarna. De mest energiintensiva branschema,massa- och pappers-, järn- och stål- och en del av den kemiska industrin,väntas växa långsammare än industrin i sin helhet. Det leder att det totalaenergibehovet inte kommer att öka lika snabbt som produktionen. Industrinsoljeförbmkning har under loppet av minskat med ca 50 procent.På lång sikt förväntas den på sin höjd öka bara långsamt, även med en snabbtillväxt i industriproduktionen. Hurstor industrins elförbrukning blir i vårt tidsperspektiv beror mycket på hur denämnda energiintensiva branscherna utvecklas. svarar de för drygt 60procent av industrins totala elbehov. Fömtsättningarna för dessa branscher ärgoda även på lång sikt, möjligen med undantag för handelsstålverken. Det ärdärför troligt all elbehovet i industrin kommer att öka, dock inte i samma taktsom och i långsammare takt än industriproduktionen.Någon omfattande användning av kol i industrin fömtses inte. Påtransportområdet räknar kommittén med långsiktiga ökningar för både varu- ochpersontransporter. Ökningstakten blir dock lägre än lidigare. Bensin ochdieselolja antas ännu i början av nästa sekel vara de helt dominerandefordonsbränslena. Fordonen väntas bli allt bränslesnålare. Totalt sett förutserkommillén alt oljeförbrukningen för transporter under de närmaste decenniernakommer atl öka eller möjligen ligga kvar på ungefär samma nivå som . Dettaär den enda sektor där inle kraftiga minskningar av oljeanvändningen förutses.Del är möjligt att transportsektorn då kommer att svara för större delen avoljeförbrukningen i landel. Störredelen av energin i sekiorn bostäder-service används för uppvärmning. Kommitténutgår ifrån atl värmebehovet kommer all minska trols all bostads-och lokalbeståndet ökar. Användningav elektricitet i sektorn bostäder-service kommer troligen att öka även iframtiden, men långsammare . Totaltsett har kommittén räknal med att energianvändningen kommer attutvecklas enligt följande, räknat i TWh och exklusive förluster. Tabell l.l Kommitténs bedömning av energianvändningensutveckling , (TWh) Industri Samfärdsel Bostäder - service 200 70 100 3 150 80 Värmeförsörjningenställs om i snabb takt. Fjärrvärmen byggs ut. Nya anläggningarför eldning med kol, torv och ved ersätter de gamla oljeeldade. Storavärmepumpar installeras och s. k. avkopplingsbara elpannor används i ökandegrad. 1 småhusbebyggelsen som blir alltmer energieffektiv sker sedan flera åren omfattande övergång till elvärme och till eldning med ved. Det här innebäratt värmeförsörjningen kommer att vara väsentligt annorlunda än denvar . Den kommer också att vara betydligt mervarierad och mindre känslig för störningar. Oljeförbmkningen kommer att varaavsevärt lägre. Närdel gäller Qärrvärmen kan ett på lång sikt kraftigt minskat totalt värmebehovmedföra att den nu pågående expansionen avstannar. Fjärtvärmen kommer tillstörre delen att baseras på fasta bränslen. 1984/85:120 7 Storavärmepumpar och avkoppiingsbara pannor Anlalelslora värmepumpar i fjärrvärmen ökar nu snabbi och innebär en viss ökadelanvändning. Del är ännu för lidigl alt ange hur slor del av fjärrvärmen somkommer all produceras med värmepumpar. Den nuvarande utbyggnaden kommeremellertid att medföra ett bestående elbehov eflersom del från ekonomisksynpunkl kommer all vara fördelakligl all använda värmepumpar även med avsevärthögre elpriser .