prop · G80370 · 1984-12-31 00:00:00 — Kvitlningsmöjlighet kommer inle alt föreligga för fysisk person. Vifär dä ytterligare ett exempel pä situationer där skattelagstiftningen styrfömtsättningarna för verksamhelen pä elt sätt som inte bör vara fallet. 1984/85:70 202 Förbundelanser alt möjligheten till underskottsavdrag bör vara densamma oavseltägarform. Kravet på konkurrensneutralitet måste upprälthäUas även här. Förbundethar noterat att företagsskatlekommiltés förslag till s.k.staketmodell, SOU 1984:70 skulle medge en sådan kvittningsrätl. Utan att nu laställning till detta förslag i övrigt kan förbundet konstatera all genomförandeav förslagel, i vart fall i denna del, i princip skulle skapa likaförutsättningar avseende rätten till underskollsavdrag oberoende av ägarform. 5 Garantibeskattningen och skogsvårdsavgiften m. m. Ipromemorian föreslås att garantibeskatlningen av juridiska personersfaslighetsinnehav slopas helt. Flertalet remissinstanser är positiva till förslagel. Ipromemorian föreslås vidare all stat och kommun befrias inle bara fråninkomstskatt utan även frän skogsvårdsavgift. Endast ett fåtal remissinstanserhar kommenlerat förslagel rörande skogsvårdsavgiften. ochlantbruksstyrelsen tillstyrker med hänvisning till de administrativafördelarna medan avstyrker förslagel. Ipromemorian läggs inte något förslag om hur inkomstbortfallet för kommunernatill följd av den slopade garantibeskattningen skall kompenseras. En höjningav skattesatsen för den statiiga inkomstskatten avvisas med hänsyn till att denskuHe slå ojämnt. Länsrätten delar denna uppfattning. I promemorian sägs istället att denna fråga bör beaklas vid utformningen av renodladefastighetsskatter - exempelvis den aviserade fastig-helsskallen - eller iränlebidragssystemet. Det ler sig naturligt all kommunerna tillförsäkrasintäkter som står i viss relation till faslighetsbeståndet inom kommunen. Omdel skulle visa sig svårt att konstmera ett enkelt och rättvist syslem inomramen för en fastighetsskatt eller i ränlebidragssystemet, vill länsrättenpeka på möjligheten alt i någon form behålla garantibeskaltningen inom ramenför den statliga taxeringen. Det lorde vara tekniskt möjligt att utan allt förkomplicerade regler fördela den statliga inkomstskatten i denna del på dekommuner som är berörda. Om någon form av garantibeskattning behålls undgår manockså den effeklen all slopandet av garanlibelopp i sig kan påverka valet avföretagsform. Etlslopande av den kommunala taxeringen av juridiska personer hindrar i och försig inle att garantibeskattningen behålls i någon form. Skatterätten finneremellertid garantibeskatlningen vara så sammankopplad med den kommunalabeskattningen att slopandet av denna även bör medföra slopande avgarantibeskatlningen. Slopande av garantibeskattningen och därmed följandeminskal skatteuttag bör inte kompenseras med justering av den statligaskattesatsen. I likhet med vad som anförs i promemorian finner skatterätten atthöjning av skattesatsen ensidigt skulle träffa företag Prop,1984/85:70 203 utan fastighetsinnehav saml företag med vinsteröverstigande garantibeloppet. I och med all garantibeskaltningen tas bort för juridiskapersoner kan skälen för all fastställa taxeringsvärden för exempelvisindustrifastigheter komma att minska i styrka. RSV avser att återkomma tilldenna fråga i sitl yttrande överfastighetstaxeringskommitléns belänkande"Rullande faslig-hetstaxering m. (SOU 1984:37-38). Nämndens markreserv omfattar ca 1600 ha åker och 22000 haskogsmark fördelade på över 300 HJW-titlar. Markerna är koncentrerade lilllänels storskiflesbygd med dess ofta kaotiska ägar- och ägoförhällanden.Förvaltningen kräver i förhållande till fastigheternas arealer ibland orimligtslora arbetsinsatser. Däremot är de i bokföringen direkt synliga kostnadernaej så höga. Intäkterna är låga då arrendeavgifter ofta ej förekommer ochinkomstbringande skogsavverkningar utöver samverkansavverkningar ej är såvanliga. Nettointäkterna av jordbruksfastighet blir därför förnämndens del lägre än det s.k. procentavdraget, varför 1981och 1982 betalat kommunalskatt i länels samtliga femton kommuner beräknad pågarantibeloppen vartill kommer skogsvårdsavgifler. lorde till inkomstskall taxeradinkomst i två kommuner överstiga garantibeloppen, beroende på samverkansavverkningar.Totala laxerade inkomsten för nämnden beräknas lill ., varavgaranlibelopp . och skattepliktig inkomst av jordbruksfastighet 0,20mkr. Kommunalskatten torde uppgå liU minsl . På samma faslighctsunderlag blir skogsvårdsavgiflen för är1984 . Någon fördel i konkurrenshänseende pä grund av att statenbefrias frän skogsvärdsavgift torde inte vara aktuellt för nämndens del. Uppskattningsvis tar förberedelser och upprättandet avinkomsldeklara-lion sammantaget ca tvä månaders arbete. Enligt nu gällande regler skall skogsvårdsavgift eriäggasför jordbruks-faslighet som vid fastighetstaxeringen åsatls delvärdetskogsbmksvärde. Avgiftsmedlen skall enligt principer som är godkända avriksdagen, användas för sådana ändamål som är till nytta för skogsbruket somsådant eller på ell sätt som innebär att alla skogsbmkare kan få ta del av dem.Som exempel på användningsområden har angetts (prop. 1978/79:110) forsknings-och utvecklingsarbete, information, utredningsarbete, översiktligaskogsinventeringar, bidrag som är tillgängliga för alla skogsägare m.m. Även omdet inle görs någon formell avräkning mot avgiftsmedlen har flera olika bidragunder senare år direkt angetts vara finansierade av skogsvårdsavgiftsmedel l.ex.vissa särskilda skogsvårdsbidrag i inland, s. k. klenvirkesbidragoch stöd till avveckling av glesa skogar. 1983/84:40 motiveras densenaste höjningen av skogsvårdsavgiften med att Prop.1984/85:70 204 vissa delar av de slalliga bidragen till skogsbruketforlfarande inte finansieras med skogsvärdsavgiflsmedel. Höjningen av avgiftenmed av skogsbruksvärdet, motsvarande brutto knappt 170 milj. kr.,angavs i propositionen svara mot ungefär den del av bidragen till skogsbruketsom inte var avgiftsfinansierade. Om de i promemorian föreslagna lagändringarna rörandeskogsvårdsavgiflen genomförs skuUe delta innebära att den som är befriad fränskyldighet all erlägga statlig inkomstskatt också är befriad från skyldighelall eriägga skogsvårdsavgift. Enligt förslagel om ändring i lagen om statliginkomstskatt skulle slalen, landstingen, kommunerna och andra menig-heter samthushållningssällskapen frikallas frän statlig inkomstskatt. Därav följer altde inte heller skulle behöva eriägga skogsvärdsavgift. Enligl skogsstyrelsensberäkningar innebär nuvarande skogsvårdsavgifl om ett avgiftsuttagom ca 51 milj. kr. för skogar som ägs av slalen och ca 10 milj. kr. för skogarsom ägs av kommunerna. Anledningen till den föreslagna ändringen av reglerna förskogsvärdsavgift framgår inte av promemorian. Huruvida överväganden har gjortsbeträffande sambandet mellan skogsvårdsavgiflen och det slatliga stödet tillskogsbruket eller andra konsekvenser av förslaget framgår inte heller.Förslaget kommenteras överhuvudtagel inte. Del ligger dock nära till hands atttro att förslaget har lagts både i en allmän strävan efter att förenkla ochdärför att den som är befriad frän skatt inle kan göra avdrag för avgiften. Iprincip kompenseras dock den mistade möjligheten lill avdrag genom att erhållnabidrag inte kommer all beskattas. Del kan därför hävdas alt förslaget stridermot en av de allmänna utgångspunkterna i promemorian att avsikten inte är attskattebelastningen på de juridiska personerna skall ändras inbördes eller iförhållande till andra skattskyldiga. vill med hänvisning till vad som ovan sagtserinra om att det med hänsyn lill såväl fattade beslul som debatten i fråganunder senare år finns skäl att göra en stark koppling mellan skyldigheten atteriägga skogsvärdsavgift och möjligheten alt erhålla bidrag till skogsvärd. Delingår ocksä som en del i del skogspoliliska beslutet att allaskogsägarekalegorier skall behandlas lika när det gäller möjlighetema alt fåbidrag. Beslutet fattades i överensstämmelse med skogsutredningens förslag,vilket framfördes med hänvisning lill bidragens positiva effekler förproduktion och sysselsättning. anser att ett slopande avskogsvårdsavgiften för vissa ägarkalegorier bör kombineras med motsvarandeändringar av reglerna för det statliga stödet. Enligl mening ärdock en sådan lösning ytterst olämplig. Detta främsl med hänsyn lill denpositiva effekt pä skogsvården som stödet utan tvekan har -oavsettägarkategori. Bidragen till domänverket för skogsvård på statens skogar ulgårdessulom lill mycket stor del inom stödområdet där bidragen är av särskill storbetydelse av regionalpoliliska skäl. Att slopa skogsvårdsavgiften för staten och kommunerna m.fl. utan alt ändra bidragsreglerna skulle innebära en fördel ikonkurrenshänseende för dessa skogsägarkategorier jämfört med det privataskogsbruket. Det är också skäligt att alla skogsägare bidrar till vissa förskogsbruket gemensamma kostnader. Prop.1984/85:70 205 Styrelsen får dock framhålla att eventuellakompensationsåtgärder (promemorian s. 24 O för det skattebortfall som ettslopande av den kommunala garantibeskattningen skulle innebära för bl.a.bostadsrättsföreningar i första hand bör ifrågakomma inom ramen för renodladefaslighelsskatler. Ytterligare ingrepp i t.ex. ränlebidragssystemet somövervägts i promemorian bör undvikas av främst administrativa skäl. Vidareträffar ändringar i räntebidragssystemet endast ägare av fastigheter medslalliga ny- eller ombyggnadslån där räntebidrag fortfarande utgår. Vad avserandra fastighetsförvaltande företag än bostadsrättsföreningar torde det förövrigi vara mycket svårt alt åstadkomma en från kostnadssynpunkt rättvis differentieringinom ramen för ränlebidragssystemet. Den föreslagna reformen har förutom taxeringstekniskafördelar även uppenbara regionalekonomiska förtjänster. I elt - ganska väsentligt - hänseende har emellertid länsstyrelsenannan mening än den i förslaget framförda. Det gäller avskaffandet av garantibeskaltningenför juridiska personer, utan motsvarande höjning av skatteskalorna men medhänvisning lill synbariigen generellt verkande ålgärder vid utformningen av bestämmelsernaför fastighetsskatt eller räntebidrag. Garantibeskatlningen har betydelse endast underförutsättning att den är effektiv, dvs. om garanlibeloppet överstigernettointäkten i förvärvskällan. Som angivits i departementspromemorian är deneffektiva garantibeskatlningen mycket ojämnt fördelad bland de juridiskapersonerna. Enligl mening skulle etl avskaffande avgarantibeskattningen - ulan andra än generella korrigeringar - avsevärt ändrade juridiska personernas skattebelastning inbördes. Vidare skulle - och del är naturligtvis del viktigaste -ett avskaffande av garantibeskattningen för de juridiska personerna utansamtidigt avskaffande av garantibeskatlningen för de fysiska personerna ändrade juridiska personernas skattebelastning gentemot andra skattskyldiga. Det kanförvänlas att ett sådani beslul skulle medföra etl slort antal"konstruktioner" genom vilka fysiska personer försöker undvikaeffektiv garanlibeskaltning. En sädan särskild komplikation är del förhållandet att aktiebolagofta är komplementär i kommanditbolag medan fysiska personer är kommanditdelägare. anser således att det inle är tillrådligtatt helt avskaffa garantibeskaltningen för juridiska personer, i vart fall ominte garantibeskatlningen även avskaffas för de fysiska personerna. Även om det skulle medföra visst administrativt merarbeteär det vidare, enligt mening, fullt möjligt att lill denstatliga skatten för juridiska personer lägga förslagsvis av den effektivagarantibeskattningen. 1 promemorian föresläs alt garantibeskatlningen för dejuridiska personerna slopas. Någon motsvarande höjning av skatteskalornaföresläs däremot inle. Detla innebär etl avsteg frän en av grundtankarna iförslaget 1984/85:70 206 nämligenatt skallebelastningen pä de juridiska personerna varken skall ändras inbördeseller i förhållande lill andra skattskyldiga. De som träffas hårdast avgarantibeskatlningen kommer, såsom framhålles i promemorian, att gynnas i höggrad. I ställel förulsätts alt den uppkomna skatlelindringen skall beaktas i enfrån inkomstbeskattningen fristående skatteform - den aviseradefastighetsskallen. För fysiska personer skall garantibeskattningen även i fortsättningenske pä hittillsvarande säll. Detta innebär att garantibeskatlningen förfysiska personer liksom hitliUs kommer alt ske inom den kommunalainkomstbeskattningens ram medan motsvarande beskattning för juridiska personersker utanför som en särskild slatlig inkomstskatt. Fastighetsskatten skulle ien sädan utformning behöva differentieras beroende på ägarförhållandena vilkelfår anses vara en komplicerande faktor. ser inga fördelar med ensådan utformning av garantibeskatlningen och fastighetsbeskattningen. Eltslopande av garantibeskattningen för juridiska personer kommer enligtlänsstyrelsens bedömning alt påverka valet av företagsform. En rörelsedrivandefysisk person träffas av garantibeskattning på sin rörelsefastighet. Genom attövergå till aktiebolagsform kan han undgå denna garantibeskattning. Genomall handelsbolag och gmvbolag lämnas utanför reformen kan delägare i sådanabolag även i fortsättningen träffas av garantibeskattning. I princip skerbeskattningen i förhållande till andelsinnehavet. Ettsärskilt problem uppkommer när del gäller kommanditbolag. Det är myckel vanligtatt fastighet ägs av kommanditbolag i vilkel ett aktiebolag är komplementär,medan fysiska personer är kommanditdelägare. En följd av reformen blir allkomplementären/aktiebolaget inle garantibeskaltas för sin andel. Detta kommergivetvis att innebära att kommanditdelägaren vUl lägga beskatlningen hosaktiebolaget. Några fasta regler för fördelningen av inkomst och garantibeloppmellan komplemeniären och övriga delägare finns inte. Denkommunala garanlibeskaltningens syfte har varit att lillförsäkra kommunerna eltsäkert skatteunderlag. Enligt mening bör även i framlidenkommunerna tillförsäkras skatt från juridiska personers fastighetsinnehav. Attha kvar garantibeskaltningen i sin nuvarande form skulle emellertid medföra attde fördelar som ur taxeringsteknisk synpunkt kan vinnas med en slopad kommunalbeskattning av juridiska personer till stor del går foriorade. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är del fullt möjligt införa garantibeskattning inomramen för den slatliga taxeringen och att låta den skatt denna inbringar gåtill respektive kommun. Ett sådant syslem skulle medföra att varje kommuntillföres den skatt som belöper på i kommunen befintliga fastigheter utan allfördelarna med en slopad beskattning går förlorade. Ideellaföreningar och stiftelser skall enligt förslaget inte garantibeskaltas. Dettakan medföra att skattskyldiga fysiska personer försöker undgå garantibeskattninggenom att låta exempelvis ideella föreningar ta över den privata villan ellersommarstugan. Genom det av skisserade systemet medgarantibeskattning inom ramen för den slatliga laxeringen elimineras dennafara. Delhar likaledes ansetts angeläget alt finansieringen av den avskaffadegarantibeskattningen sker på etl sådant sätt alt fördelarna med slopad 1984/85:70 207 kommunaltaxering inte förtas. Så kan befaras bli fallet om nellovinstbe-skaltningenkombineras med en garantibeskattning (faslighetstillägg). För alt kompenseraden skattelindring som för vissa juridiska personer blir resultatet av slopadgarantibeskattning synes ändringar i ränlebidragssystemet vara del mesttilltalande alternativet. Visserligen är del länkbart all avskaffadgarantibeskattning av juridiska personer skulle kunna medföra att fysiskapersoner som bedriver rörelse vari ingår rörelsefastighet för över sin rörelsetill aktiebolag för att undgå skatt pä garantibelopp, men detta torde bli enmarginell företeelse. Då den föreslagna reformen även omfattar ideellaföreningar och stiftelser kan av samma skäl fastigheter komma all överförastill sådana personer. Eventuellt finns behov av lagstiftning mol dessa ochandra former av missbruk. har dock inte tagit ställning tillulformningen av sädan lag. Ipromemorian diskuteras (s. 24) hur den slopade garantibeskatlningen lämpligastbör kompenseras. En generell höjning av skattesatsen avfärdas av det skälet alten sådan omläggning av skatteuttaget skulle slå mycket ojämnt. De skattesubjektsom f n. Iräffas hårdast av garantibeskatlningen skulle gynnas och vice versa.Det anses därför mera ändamålsenligt att beakta skatlelindringen vidutformningen av renodlade fastighetsskatter -exempelvis den aviseradefastighetsskatten - eller i ränlebidragssystemet. KF delar dessa synpunkler passa på alt framhålla alt fastighetsskatten, som är tänkt att varaavdragsgill, fär olika effekl beroende på förelagets resultat. Kan avdragetinte utnyttjas blir fastighetsskatten i sin helhet en extra koslnad. Effeklernablir alltså här, jämfört med del försl diskuterade alternativet, de motsatta.Del är angelägel alt delta fullt ut beaktas vid en eventuell kompensation viafastighelsskatten. Med detla påpekande av mera leknisk art har KF inte ställtsig bakom en höjning av fastighetsskatten på den grund som anges i promemorian.Fastighetsskatten bör enligt KF:s mening inle leda till större skatteuttag ändet garantibeskattningen nu medför. Utredningensslutsats alt ett slopande av garantibeskatlningen innebär skattelindring ärnågot missvisande. Som utredningen själv konstaterar på sid. 22 saknargarantibeskaltningen betydelse i de fall nettointäkten vid den statiigalaxeringen överstiger procenlavdragel. Eftersom även procentavdragetförsvinner i det nya regelsystemet innebär slopandet av garantibeskatlningeninte någon skattelindring för många konventionellt beskattade fastighetsägare.För schablontaxerade fastighetsägare, t.ex. allmännyttiga bostadsföretag, somregelmässigt uppvisar underskott vid den slalliga laxeringen, kommer däremotslopandet av garantibeskaltningen att leda till minskad skattebelastning. Omett slopande av garantibeskattningen skall beaklas i ränlebidragssystemeteller vid ulformningen av en fastighetsskatt kan detla enligt SBEF:s meninginte ske med den utgångspunkt som utredningen synes ha haft. Snarare måste idetta hänseende skillnaden mellan konventionellt beskattade och schablonbeskaltadefastighetsägare beaktas eftersom det är för den senare kategorin den slopadegarantibeskattningen generellt kan sägas innebära en skattelindring. Prop.1984/85:70 208 SBEF anser för övrigt alt det finns anledning i detlasammanhang att överväga ell slopande av garantibeskaltningen för samlligaskattskyldiga. Handelsbolag omfattas inte av den krelsjuridiska personerför vilka den kommunala taxeringen föreslås slopad. SBEF har som tidigare saglsi principielll hänseende inget att invända mol förslaget i denna del. SBEF villdäremot peka pä vissa frågor som uppkommer då handelsbolag ägs gemensamt avfysisk person och juridisk person. 1 ett sådani fall skall -såvitt SBEF kanförslå - den juridiska personen endast beskattas vid den statliga taxeringenför inkomst som härrör från handelsbolaget medan den fysiska personen skallbeskattas både statligt och kommunalt. Om handelsbolaget äger en faslighettorde garanlibeskaltning bli aktuell endast för den fysiska personen.Procenlavdragel lorde på molsvarande sätt få ulnylQas endast av den fysiskapersonen. Dessa frågor har inle alls berörts i promemorian. SBEFanser att det vore önskvärt med etl förtydligande av hur reglerna skalltillämpas när etl handelsbolag ägs gemensamt av fysisk och juridisk person. vänder sig även mot den i förslagetredovisade ambitionen att ersätta garantibeskaltningen av fastigheter med enrenodlad fastighetsskatt. En sädan förändring skulle leda till en väsentlighöjning av skatten för försäkringsbolagen, vilket också strider mot dengmndläggande principen att den aktuella omläggningen inte skall medföra ökadtotal skattebelastning. Svenska revisorsamfundet SRS anför: Etl bortlagande av garantibeskaltningen för de juridiskapersonerna innebär en särställning för dessa i förhållande till företag sombedriver verksamheten i annan företagsform. Samfundet föreslår därför all delav neulralitelsskäl överväges att slopa garantibeskaltningen för företag oavsetti vilken förelagsform en viss verksamhet bedrivs. ifrågasätter om det är möjligt attinom ramen för den planerade lagstiftningen om fastighelsskatt lösa de problem,som sammanhänger med att garantibeskaltningen avskaffas. anser inle alt förslageltillgodoser det krav på konkurrensneutralitet mellan kommunala bostadsföretagoch privata fastighetsägare som är en förutsätining för alt vårthyressättningssystem skall fungera. har en lågbeskattning. Den skattemässiga intäkten är endasl av taxeringsvärdet. Efteravdrag för erlagd ränta och tomlrätlsavgäld redovisar dessa förelag så gott somundantagslöst etl underskott i inkomstslaget annan faslighet. Underskottet kansedan kvittas mol l.ex. kapitalinkomster som härrör frän företagelsfinansförvaltning. De kommunala bostadsföretagen betalar därför i princip Prop.1984/85:70 209 endast den inkomstskatt som ulgår enligl den kommunalagarantibeskatlningen. Detta förhållande framgår av t. ex. Sabos rapport nr 24som avser förhållandena . betalade della år ca4,/m" i skatt. Som jämförelse kan nämnas all taxeringsvärdet per mvar , vilkel ger en garantibeskattning om (. x x 30%=) /m. Privata fastighetsbolag, som beskattas enligtkonventionell metod redovisar ofta ett överskott vid beskattningen. För dessabolag är alllsä inte garantibeskattning "effektiv" på samma sätt somför de kommunala bostadsföretagen. En slopad garantibeskattning kommer i ochför sig att medföra en viss skattelindring för de privata fastighetsbolagen,men skattelättnaden blir inle alls lika stor som för de kommunalabostadsföretagen. En slopad garantibeskattning ger alltså till resultat all dekommunala bostadsföretagen reducerar sina kostnader med ca /m. Eftersomhyressättningen för dessa förelag bygger pä självkostnadskalkyler får dennalägre kostnad etl direkt genomslag på hyressättningen. Genombruks-värdesystemel påverkas även de privatägda fastigheterna härav. Hyran idessa fastigheter faststäUs utifrån hyresnivån hos de kommunala bostadsföretagen.De senare förelagen får en lägre kostnad och kan därför tåla en lägrehyresintäkt. De privata fastighetsbolagen får inle på samma sätt en lägrekostnad men tvingas ändå acceptera en lägre intäkt. Delta förhållande gäller i än högre grad i de fall därfastighetsförvaltning bedrivs i direklägd form eller genom etl handelsbolag.Dessa ägarformer berörs överhuvudtagel inte av förslagel. Garantibeskattningenbehålls för dessa typer av fastighetsförvaltningar. Dessa ofta myckel småförvaltningar lever i en mycket pressad ekonomisk situation. Avkastningenär i regel mycket låg och i många fall redovisas en ren förlust på mindreförvaltningsenheter. Som en följd av den låga avkaslningen drabbas dessa mindreförvaltningsenheter i förhållandevis många fall av den kommunalagarantibeskattningen. 1 en rapport av , och , R 139:1983, , har mindre förvaltningsenheters ekonomianalyserats. Av rapporten framgår att den reala direktavkastningen på dessaförvaltningsenheter var9,. Belalningsnettot-likviditelstillskottet före skatt - var i genomsnitt 10kr./m* mätt penningvärde. Rapporten visar också att belalningsnettotminskade . Mot bakgrund av de låga hyreshöjningar somgenomförts de senasle åren är det mycket sannolikl alt denna lendensförstärkts. Belalningsnettot bör därför vara lägre . Fömtom att förslageluppenbart strider mol kravet på konkurrensneutralitet kan ocksä konstaterasatt de mindre förvaltningsenheter som i första hand skulle drabbas av förslagelsaknar ekonomiska förutsättningar att tåla lägre intäkter. I betänkandet anges att avsikten med förslaget inle är attskattebelastningen på de juridiska personerna skaU ändras inbördes eUer iförhållande lill andra skattskyldiga.