prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Därmed skulleinvesteringarna i allmänhet kunna ta fart, vilkel dock leder tillpåfrestningar på externbalansen. Frånregeringens sida har utlovats en slandardökning . Mot bakgmnd avdenna utfästelse och av att valen till nationalförsamlingen hålls ,kan under mitten eller slutet av året olika former av efter-frågesfimulansertänkas. Del "tvångslån" som upptogs 1983 skall återbetalas senast1/6 1986. Det är inte omöjligt att detta belopp, , kansläppas loss . Del kan också länkas att regeringen ånyo höjerminimilönerna inom industrin för att ge en måttlig och fördelningspolitisktattraktiv stimulans till konsumtionen. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 36 Förändring i volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Fasta bruttoinvesteringar ' Utrikesbalans' -2,1 -0,9 0,5 1,1 -1,7 0,6 0,8 1 1/2 3/4 1/4 1/2 1 1/2 ' Förändring i procent av föregående års BNP. ' Preliminärt utfall. I steg totalproduktionen 1984 med 21/2%trots alt kolkonfliklen, med över 100000 gmvarbetare i strejk, hämmadeaktiviteten under störte delen av året. BNP-bortfallet till följd av strejkenberäknas till . Investeringama ökade myckel kraftigt , menföll sedan lillbaka efter det att kraftiga räntehöjningar vidtagits . Den privata konsumtionen fortsatte atl öka, både tillföljd av stigande realinkomster och ett något fallande sparande.Ulrikesbalansen försämrades emellertid så att bytesbalansen bara gav ettöverskott på 1/1984 jämfört med 41/1983.Härtill bidrog både kolkonflikten och de omedelbara effekterna av denfortlöpande pundförsvagningen. Ett karaktäristiskt drag hos den brittiska ekonomin ärsvårigheterna att öka exporten i tillräcklig grad. Trots attväxelkursutvecklingen mer än väl kompenserat för de relativtsett höga årliga lönekostnadsökningarna, på ca 71/för industriarbetare,har exporten ulvecklats långsamt. har lappat marknadsandelar.Till viss del har detta uppvägts av en ökande oljeexport. beräknas dockoljeproduktionen nå sitt maximum. Den brittiska regeringen följer enmedelfristig ekonomisk-politisk strategi. Penningpolitiken inriktas på attpenningmängden skall öka inom fastställda invervall i syfte all begränsainflationen. För 1984-85 är intervallet för del vidarepenningmängdsmåtlet M3. låg penningmängdens utveckling kring denövre gränsen av intervallet. Den brittiska ekonomin är känslig för den internationellakonjunkturen och svängningarna på valutamarknaderna. Det brittiska pundet harpåverkats kraftigt av förväntningar om oljeprisutvecklingen och av denbrittiska industrins konkurtenskraft. Pundet beräknas handels vägt ha tappat ca10% i värde fram lill millen av mars . Denna relativtdramatiska utveckling har tvingat den brittiska regeringen atl interveneragenom en aktiv räntepolitik. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 37 kom pundet under kraftig press bl. a. lill följd avosäkerheten om oljeprisutvecklingen. tvingades höja ränlan med2 1/2 procenl. Efler sommaren kunde räntan successivt sänkas. Ijanuari 1985 kom pundet åler under alll kraftigare press lill följd av bådeosäkerhel om oljeprisutvecklingen, den alll slarkare dollarn, den fortsatta kolstrejkenoch kontrollen över penningmängdsulvecklingen. Efter viss tveksamhet valde denbrittiska regeringen atl försvara pundels värde genom en räntehöjning i tresleg om totalt 41/. Basräntan låg härefter på , vilket - meden inflationstakt på - ger en realränta på , dvs. långt högre än i Förentastaterna. Efter presentationen av budgeten stärktes pundetkraftigt och del blev möjligt alt åler sänka räntan till . Bakominriklningen i den ekonomiska politiken på alt få ner inflationstakten liggerbl.a. förhoppningar om alt detla skall stimulera den reala ekonomin och därmedresultera i höjd sysselsättning. Inflationstakten har visseriigen fallit frånöver lill ca 4 1/1984, medan antalet sysselsatta minskatmed . Den brittiska regeringen har förklarat alt denvill ha ned inflationstakten ytterligare. Stigande importpriscr fill följd avden fortgående punddeprecieringen, höga löneökningar och del höga räntelägetmedför dock atl inflationstakten troligen ökar till kring . Arbetslösheteni har trots den nu mer än treåriga kon-junktumppgången fortsattatt öka och uppgick till 3,3 milj. personer, motsvarande ca13% av arbetskraften. av dessa har varit arbetslösa . diskussion som förs om hur man skall få bukt med den ökande arbetslöshetenhåller regeringen fasl vid sin medelfrisliga strategi byggd påinflationsbekämpning och stmkturella åtgärder för att få olika marknader attfungera bättre genom mikro-ekonomiska ingrepp. Budgeten för det nu påbörjadebudgetårel präglas av en fortsatt åtstramning. Dock föreslås etlsysselsättningspaket med utökade beredskapsarbelen och fler platser iungdomsutbildning. Vidare föreslås sänkningar av skatter och socialförsäkringsavgifteri syfte att sänka arbetskraftskostnaderna för lågavlönade. Däremot saknas ibudgeten en satsning på offentliga investeringsprojekt i syfte atl förbättrasysselsättningsläget. Det höjda ränteläget medför högre kostnader förstatsskulden. Påinkomstsidan förstärks budgeten av ökande oljeintäkter och utförsäljning avstatliga bolag och affärsverk. De begränsade skattesänkningar som föreslåsfinansieras av punktskattehöjningar. Detoffentliga upplåningsbehovel fömtsätts under innevarande budgelår kunnareduceras till , motsvarande 2 1/av BNP. Samma mål hadesatts upp även de tre närmast föregående budgetåren, men överskridils med någramiljarder. Förra budgetåret beräknas utfallet ha blivit drygt 10 miljarderpund. torde dock ha orsakat större 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 38 Lägre oljeinläkter omräknat lill pund, arbetsmarknadslägetoch svårigheterna att begränsa kommunernas ulgifter kan medföra att också årelsbudget kan komma atl bli högre än upplåningsmålet. Under1985 beräknas den ekonomiska aktiviteten öka något genom att arbetet ikolgmvorna åler kommil igång . Del höga ränteläget och en stigande inflationstakttorde beränsa utrymmel för en konsumtionsökning till . Både offentligainvesteringar och bostadsbyggandet vänlas minska någol. Åven företagensinvesteringsvilja fömtses bli svagare jämfört med fidigare prognoser. Under1984 drogs bl.a. lagren av kol ned kraftigt. En viss åtemppbyggnad under 1985ger ett lageromslag som beräknas motsvara 3/av BNP. Utrikeshandelnvänlas ge etl positivt bidrag på 3/till BNP-tillväxten.Oljeexporten väntas öka något och den fidigare deprecieringen av pundetsfimulerar exporten av övriga varor. Tolall vänlas exporten öka med drygt 8%.Importen beräknas öka något långsammare och bidrar härigenom till en begränsadförbättring i bytesbalansen. Totalt beräknas bruttonationalprodukten öka med 31/1985. Den underiiggande ökningstakten med effeklerna av kolkonfliklenborträknade blir knappi 21/. Förändringi volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Fasta bruttoinvesteringar ' Utrikesbalans' -1,1 -0,6 -0,4 2 1/2 3 3/4 3/4 3 1/4 'Förändring i procent av föregående års BNP. 'Preliminärt utfall. *Bruttonationalprodukten till marknadspris, mätt från användningssidan. Denekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna har under såväl 1983 som 1984varil förhållandevis gynnsam och fillväxttakten har legal över genomsnittet förVästeuropa. uppgick den genomsnittliga tillväxten i de nordiskaländema till 31/. Det är främst ökningen i exporten som har verkatfillväxibefrämjande, men även näringslivets investeringar har tidigare än iövriga bidragit till återhämtningens styrka. Ökningen avarbetslösheten har kunnat hejdas och den öppna arbetslösheten har även kunnatpressas tillbaka något. Prisökningstakten har avtagit men ligger fortfarandeklart högre än i de nordiska ländernas viktigaste konkurtentländer. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 39 Denekonomiska politiken har i flertalet länder inriktats på alt stärka denkonkurrensutsatta sektom, främst på bekostnad av den offenfiiga sekiorn. Det ärdärför till stor del inom det privata näringslivet som produktionstillväxt ochsysselsättningstillväxt har skett. Som ett resultat av den förda politiken harstatsfinansema i vissa fall förbättrats markant och likaledes harbytesbalanserna förstärkts med undantag för . förutses enekonomisk tillväxt i de nordiska länderna som tycks bli mer i nivå med övrigavästeuropeiska länder. bedöms få en något starkare tillväxt än 1984,medan för och del tillväxten bedöms bli under genomsnittetför . Genomgående för de nordiska ländema beräknas en förskjutningske från utländsk till inhemsk efterfrågestimulans. Den lägreexportefterfrågan bedöms bero på såväl lägre marknadstillväxt som på förlusteri marknadsandelar till följd av försämrad konkurrenskraft. En god lönsamhetöverlag i näringslivet kan antas kunna stimulera till fortsatta högainvesteringar i näringslivet. Åven den privata konsumtionen bedöms kunna bidratill den förslärkta inhemska efterfrågan då sparandet alltjämt ligger på en lågnivå och köpkraften förstärks. Finanspolitikenär genomgående fortsatt slram med undantag för . Vissa åtstramningar ipenningpolitiken kan förväntas mot bakgrund av hög likviditet i ekonomiema ochett bestående starkt kostnadstryck. Denekonomiska utvecklingen i har präglats av en slarkkonjunktumppgång. Tillväxten beräknas ha uppgått till 41/. Karakteristisktför utvecklingen är atl den ökade ekonomiska aktiviteten har skett i denprivata sektorn under det all den offentliga sektorns tillväxt i stort settavstannat. Exporten sleg med 31/fill följd av stigande utländskefterfrågan och förbättrad konkurtenskraft genom dämpad kostnadsutveckling.Arbetskraftskostnaden per producerad enhet beräknas ha stigit med 13/,vilket är den klart lägsta takten bland de nordiska länderna. Ökningen av deninhemska efterfrågan var den högsta i med 41/. De fastabmttoinvesleringama sleg med med bidrag från främstbostadsbyggande, maskin- och transportinvesteringar. Ökningen av den privatakonsumtionen var den högsta i , trots atl reallönerna sjönk.Den kraffiga ökningen i den privata konsumfionen kan hänföras fill en ökadsysselsättning och fallande sparkvot. Bytesbalansen somförbättrades markant , genomgick en försämring under förta året. Tillföljd av den kraftiga inhemska efterfrågan steg importen med 5 1/ochunderskottet i bytesbalansen till att jämföramed underskott på IImiljarder kr. Utsikternaför 1985 tyder på en fortsall god utveckling av exporten, som bedöms kunna ökamed , medan importökningen bör kunna stanna vid 41/genom den något lägreökningstakten i den inhemska efterfrågan. En smärre förbäliring av underskotteti bytesbalansen kan förvänlas. 1984/85:150 Bilagal.l Reviderad nationalbudget 40 Endämpning av de senaste årens kraftiga ökning av den privata konsumtionen kanförväntas. Genom lagstiftning begränsas löneökningarna till 1985 och 1 1/2%1986. Under fömtsättning att sparkvoten fortsätter att ligga på en låg nivå ochatt sysselsättningen stiger bör den privata konsumtionen kunna öka med omkring11/. Den offentliga efterfrågan förväntas öka obetydligt. Tillväxten ibmttonationalprodukten beräknas bli . Inflationensom uppgick till bör kunna nedbringas till cirka 41/2%under fömtsättning att lönekostnaderna inte stiger med . Mellan1982 och 1984 steg utbudet på arbetsmarknaden mycket kraftigt men antaletarbetslösa sleg förhållandevis måttligt. minskade arbetslöshetennågot, till . väntas en fortsalt minskning av arbetslösheten tilldrygt . Regeringensmål är att underskotten i statsbudget och bytesbalans skall vara elimineradesenasl 1990, vilket skall ske genom en stram finanspolitik och internkostnadsanpassning. Budgetunderskottet har minskat kraftigl ochuppgick till . Budgetunderskottetsandel av BNP har därmed sjunkit från 111/1982 till 71/1984. Under 1985vänlas underskottet sjunka lill . Huvudproblemet förden danska regeringen är den negafiva utvecklingen av bytesbalansen. Om balansi utrikesaffärema skall kunna nås , torde det varanödvändigt atl den danska ekonomins konkurrenskraft förbättras ytterligare.Regeringen har förklarat alt de uppställda målen endast kan nås omlöneökningarna begränsas lill högsl . Behovet att fåned inflationstakten torde också kräva åtgärder för att komma till rätta medden kraftiga ökningen i penningmängden och kreditexpansionen. Finlandnådde 1984 en ekonomisk tillväxt på för tredje året i följd. Utvecklingenunder 1984 präglades av en mycket kraftig ökning av exporten till väst med 17%.En tillbakagång i exporten fill öst drog dock ned den lotala exportökningentill . Importökningen stannade vid en procent. Handelsbalansen gav härigenomett överskott på 71/2 miljarder finska mark och bytesbalansen kom ungefär ijämvikt. Både privat och offentlig konsumlion ökade med . De fastabmttoinvesleringama minskade med 11/, trots att lönsamheten i industrin vargod och kapacitets-utnyttjandet högl. Troligen hade den höga realräntan endämpande inverkan på näringslivets invesleringar och bostadsbyggandet. Utsikternaför 1985 pekar på en högre tillväxttakt såväl i jämförelse med övrigaVästeuropa som i jämförelse med föregående år. En bidragande orsak härtill äratl den inhemska efterfrågan väntas öka snabbare. Osäkerheten är emellertidstor vad gäller investeringarna. Regeringens prognos är att dessa bör kunna ökamed cirka 4 1/till följd av en lägre räntenivå och en viss ökning av deoffentliga investeringama. Dessutom är lönsamhelen i industrin fortfarande godoch kapacitelsutnyttjandet stiger. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 41 privatakonsumtionen beräknas även kunna öka med eftersom köpkraftenförslärks. Det jämförelsevis goda statsfinansiella läget medger en mindre slramfinanspolitik än i vissa andra nordiska länder, varför den offentligakonsumtionen förväntas fortsätta att öka om än i något lägre takt än under deföregående åren. Ökningstakten i toialexporten väntas minska något till följdav lägre marknadstillväxt i väst och troliga föriuster i marknadsandelar som enföljd av försämrad konkurrenskraft. Exporten lill öst bör dock kunna återhämtasig någol efter all ha minskal i följd. Importökningen fömlses blicirka lill följd av den högre inhemska efterfrågan. Bytesbalansen tordetrols delta nå jämvikt även . Arbetslösheten,som visade en smärre ökning, väntas sjunka från nuvarande dryga6% lill 5 1/. Sysselsättningen ökar främsl inom servicenäringarna ochindustrin. Inflationstakten sjönk från förra årel.Ökningstakten i konsumentpriserna väntas under loppet av 1985 gå ned till 51/. Ellcentralt problem i den finska ekonomin är de i jämförelse med omvärlden alltförhöga pris- och kostnadsökningarna. Regeringen har deklarerat atlinflationsbekämpningen är dess främsta ekonomisk-politiska uppgift. Molbakgrund av risken atl konjunkturen kommar att mattas mol slulet av året harregeringen vidare aviserat alt lättnader i finanspolitiken kan komma atlföretas. Ålgärderna lorde i så fall främsl avse investe-ringsslimulanser. Inflationenavtog mycket drastiskt i som en följd av de inkomst-polifiskaingrepp som initierades . hadeinflationstakten sjunkit lill knappi jämfört . Somårsgenomsnitt beräknas inflationen 1984 ha uppgåll till . Under 1984kompletterades de inkomstpoliliska ålgärderna med en åtstramning av finans- ochpenningpolitiken. Trots detta ökade BNP med 23/, vilkel var betydligt mer änvad som hade förväntats. Efter en reallöneminskning på och en lolalminskning av den privata konsumtionen på ökade den privata konsumtionenmed 1984. Fiskfångsterna kunde mol slulet av förra årel öka efler flera dåligaår. Utsikternaför 1985 tyder på fortsatt tillväxt men i betydligt lägre takt, eller ca 3/4%.Läget på arbetsmarknaden är emellertid myckel labilt efter del attlöneförhandlingarna kom igång när lönestoppet upphörde . Efler enstorstrejk bland de offentliganställda devalverades den isländska kronan med12% . De avtal om löneökningar på som ingåttsför 1985 är inle förenliga med en fortsall dämpad prisutveckling. Inflationentorde därför hamna slrax , vilkel är samma nivå som förra årel men åandra sidan en rejäl minskning jämfört med böljan av åttiotalet. Denekonomiska utvecklingen i karakteriserades av en starkexportledd tillväxt. BNP-ökningen blev 4 1/. Den förhållande vis höga tillväxtenkan främst tillskrivas oljeexporten och exporten av 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 42 Överskottet i utrikeshandeln uppgick fill 28 1/, eller 61/av bmttonationalprodukten. Åven den inhemskaefterfrågan stärktes och ökade för helåret med 2 1/. BNPför Fasllandsnorge, dvs. exklusive olje- och gasproduk-fion samt sjöfart, stegmed drygt 21/. 1984 blev också det första årel som reallönernasteg. Genomsnittliga löneökningar på i kombination med skattesänkningar ochen ökad sysselsättning stärkte hushållens disponibla inkomster med närmare 9%.Konsumentpriserna ökade med 61/. Alt den privata konsumtionsökningen stannadevid 11/berodde främst på en höjning av sparkvoten. Till de mer expansivainslagen i den inhemska efterfrågan hörde den offenlliga konsumtionen som ökademed drygt 21/och bmltoinvesteringarna som steg . Den öppnaarbetslösheten minskade något i jämförelse med det föregående året och utgjordei genomsnill . Under1985 väntas den inhemska efterfrågan la över som drivkraft i ekonomin. Deninhemska efterfrågan beräknas öka med 41/. Såväl den privata som denoffentliga konsumtionen bedöms öka . Det traditionella näringslivetsinvesteringar beräknas fortsätta atl öka medan övriga investeringar sjunker.Bruttonationalprodukten skulle härigenom öka . Exklusive oljan ochsjöfarten kan BNP-ökningen komma atl bli . Överskotteti den konsoliderade offenfiiga sektorn uppgick i Qol till , eller 41/av BNP. Exklusive oljesektorn skulle ett underskottpå ett drygt lika slort belopp ha uppstått. fömtses en kraftigreduktion av budgetöverskottet. De goda statsfinanserna medger en expansivfinanspolitik på såväl budgelens intäkts- som dess utgiftssida. Under desenaste åren har dock märkts en förskjutning från selektiva stöd till mergenerella åtgärder på främsl ekonomins utbuds-sida. Inkomstskallen har sänktsför såväl hushåll som företag i syfte att dels stärka efterfrågan och delspåverka lönebildningen. I innevarande budgei har ökningarna av statsutgifternai större ulslräckning riklats mot utsatta gmpper såsom arbetslösa, sjuka,barnfamiljer och äldre. Den expansiva finanspolitiken har emellertid ocksåhaft negativa effekter på likvi-diletsökningen i ekonomin. Åtgärder för attstrama åt likviditeten är att vänta . Regeringen har salt upp som målatt minska ökningen i penningmängden från förta året till . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 43 Försörjningsbalans för , , och Förändring i volym, procent 1984' 1985' 1984' 1985' Privat konsumtion 3 11/2 2 3/4 2 3/4 3 1 11/2 2 3/4 Offentlig konsumtion O 1/4 3 1/4 2 1/2 O 1 2 3/4 3 Fasta bruttoinvesteringar 12 9 -1 1/2 4 1/2 7 2 5 -6 ' 1 -1/2 -1/2 3/4 3 1/2-1 O 3 1/2 Utrikesbalans' -1/2 1 11/2 -3/4 -4 1/4 2 1/4 -2 BNP 4 1/4 3 3 3 1/2 2 3/4 3/4 4 1/4 2 ' Förändring i procent av föregående års BNP. ' Preliminärt utfall. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 44 Sverigestotala varuexport sleg 1984 med drygt 7 1/i volym -frånräknas den kraftigtminskade fartygsexporten uppgick ökningen till 9 1/. Ökningen av exportenexkl. fartyg var i sin helhet hänföriig andra halvåretskedde en viss nedgång av exportleveranserna. svaraderåvaruexporien för den starkaste tillväxten. Tillväxten i exporten avbearbetade varor började öka under vinterhalvåret 1983-1984. Under försia delenav 1984 mattades råvamexportens ökningstakt ytterligare något och mellanhalvåren 1984 föll råvamexporten tillbaka. Därmed kom råvamexporten att stigamed endast i volym mellan helåren 1983 och 1984. Härvid stegemellertid järnmalmsexporten med i volym och massaexporten med 61/. Trävaruexporten minskade liksom exporten av jordbruksprodukter ochpetroleumprodukter. Det var således främstexporten av bearbetade varor som 1984 bar upp exporttillväxten. De svenskaexportörerna av bearbetade varor gynnades 1984 av en mycket stark marknadsfillväxtinom OECD-områdel. Högkonjunkturen i i förening med denstarka dollarn medförde alt Förenta statemas import av bearbetade varor stegmed i volym. Konjunktumppsvingel i och medförde likasåmycket slarka import volymökningar av bearbetade varor - i storleksordningen20%. Åven i ökade den ekonomiska aktiviteten påtagligt och marknadstillväxtenmätt i form av importökning av bearbetade varor uppgick i genomsnitt för devästeuropeiska länderna till . Efter en uppgång på drygl 1983 stegmarknadstillväxten sammantaget inom OECD-området - med drygt 13 1/1984 medden starkaste tillväxten . Densvenska exporten till har mer än fördubblals mellan 1982 och1984 räknat i löpande priser. Samfidigt sleg dollam mot kronan med 25 %sammantaget . Bilexporten, som svarar för över hälften avexporten av bearbetade varor till Förenta statema fördubblades likasåvärdemässigt medan ökningen mätt i antal exporterade bilar stannade vid 28%från 1982 till 1984. Den totala bilexporten lill världen i övrigt ökade undersamma period i antal och i värde. Exportenav bearbetade varor till OECD-området steg med 13 1/i volym såväl 1983 som1984. Efter atl marknadsandelama sålunda ökat 1983 skedde under loppelav 1984 en viss nedgång jämfört med toppnivån (se diagram3:1). Mellan helåren 1983 och 1984 förblev marknadsandelarna oförändrade. 'Kapitlet är utarbetat inom . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till 1974-1985 125 120 115 110 105 100 95 90 B5 1212121212121212121212121974 1975 1976 1977 197B 1979 1980 1981 1982 1983 1984 19S5 121212121212121212121212 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1965 Xä//a: Se tabell 3:1. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 46 Denförhållandevis snabba ökningen av relativpriser alltsedandevalveringen 1982 har av allt att döma verkat återhållande på den svenskaexportens andelsulveckhng i . Devalveringen av kronan ioktober 1982 medförde att den svenska exportens relativpris för bearbetadevaror sänktes med från tredje till fjärde kvartalet 1982. Fram t.o.m.Qärde kvartalet 1984 beräknas därefter de svenska förelagen ha höjt sina priserpå exportmarknaderna med sammanlagt ca 151/, som konkurtenternaspriser uttryckt i svenska kronor endast har ökat med . Denna utvecklinghade sin grund i dels att de svenska producenterna genomväxelkursförändringarna fick vidkännas betydligt större prisökningar påinsatsvaror än sina utländska konkurtenter, dels att devalveringen gav desvenska företagen en möjlighel att öka sina vinstmarginaler snabbare än iomvärlden. Främst på gmnd av en internationellt sett myckel snabbproduktiviielslillväxt sleg dock lönekostnaden per producerad enhet i Sverigelångsammare än i konkurrentländerna uttryckt i nationell valuta.Kalkylema visar emellertid på alt dessa koslnader i återskulle ha ökat snabbare än i omvärlden, främst beroende på en högre ökning avtimlönekostnaderna inom industrin. Beräknat i gemensam valuta har de svenskalönekostnadema per producerad enhet sänkts med iförhållande till övriga industriländer. Vidare synes de svenska företagenskostnader för insalsvaror till produkfionen även 1984 ha ökat avsevärt snabbareän i utlandet genom att prisutvecklingen på hemmaproducerade insalsvaror varitförhållandevis snabb. Däremot torde exportföretagens vinstmarginaler inte haökat jämfört med . I genomsnitt beräknas ökningen av exportpriserför bearbetade varor till 1983-1984, som ökningen av konkurtenternaspriser beräknats till omkring 5 1/i nationella valutor och uttryckt isvenska kronor fill 3 1/. Därmed ökade de svenska relativprisema med 2 1/2%1984. Avsättningsmöjligheternatill OPEC-länderna har minskat avsevärt de två senasle åren i samband med derasfallande intäkter från oljeexporlen. Den svenska exporten till med i volym 1983 medan nedgången i exportleveranserna 1984stannade vid . Exportutvecklingen innebar sannolikt att betydandemarknadsandels vinster gjordes. Förövriga utvecklingsländer har tendensen för såväl marknadstillväxt som försvensk export varit inbördes myckel olikartad.