prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Erfarenheter visaratt flickors förmåga att tillgodogöra sig kunskaper inom dettekniskl-nalurvetenskapliga områdel ökar om undervisning sker i grupper med enbart flickor. SÖ föreslår därföratl särskilda medel anvisas för teknikkurser för filekor under sommarenmellan årskurs 8 och 9. För all varie kommun skall kunna genomföra igenomsnill en sommarkurs beräknar SÖ medelsbehovel lill 2,7milj. Bidragtill fristående skolor. SÖföreslår all bidrag ulgår med 2034000kr. lill de estniska skolorna, med . till Krislofferskolan och med 1 905000kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 145 Med hänsyn till atlHillelskolan successivi ulökals från ire till sex klasser på lågstadietföreslär SÖ, all skolan - som en följd därav - fär räkna in det ökadeelevantalel pä mellansladiei i bidragsunderlaget. Vidare föreslär SÖ allregeringen föreskriver atl vid full ulbyggnad högsl kan påräknabidrag för 330 ärselevplalser (150 elevplaiser på lågsla-diet och 180elevplatser på mellanstadiet). SÖ föreslär slutligen alt7 § förordningen (SÖ-FS 1983:61) om slalsbidrag lill Krislofferskolan,och de eslniska skolorna förtydligas i vad avser beräkningen avslalsbidrag när elevanlalel förändras (ökar/ minskar) i förhällande lillanlalel elever per sladium . SÖ beräknar för bidraglill övriga frisiäende skolorhudgeiårel 198.5/86 ell anslagsbehov av 10646000kr. SÖberäknar för bidrag lill lokal skolulveckling medelsbehovel lill 187,8 milj. kr. under hudgeiårel 1985/86,varav 138,8 milj. kr. ulgör förskoll för redovisningsårel 1985/86 och 49,0milj.kr. ulgör slutreglering för /85. SÖberäknar för bidrag för lokalt ulvecklingsarbele pålägsladielefter pris- och löneomräkning etl medelsbehov av . budgetårel1985/86. SÖ föreslår all ävenspecialskolan, särskolan och sameskolan kan få del av de medel som anvisas förlokall ulvecklingsarbete på lägsladiel. SÖ beräknar bidrag lill datorutrustning och program vara för dalaundervisning på högsladium efter prisomräkning lill 21 milj. kr. hudgeiårel 1985/86. SÖ föreslår atl ävenspecialskolan och sameskolan kan fä del av de medel som anvisas fördatorutrustning m. m. SÖ föreslår all iulvecklingsarbele med språk- och kulturfrågor fä pröva timplanejämkningar omtvä veckolimmar mellan mellan- och högstadierna i syfte att göraundervisningen i svenska effektivare. SÖ föreslärförsöksverksamhet med lokala tillvalskurser med inriktning bl.a. pä kurser somstöder elevernas språkliga utveckling i vid mening, som stimulerarkonslnärligt skapande arbete eller som utgör delar av skolans arbele med dekullurpoliiiska uppgiflerna. Ulöver kurser med della syfte föreslär SÖ bl. a.all få medge alt tillvalskurser är betygsfria. SÖ hemställer all lillBidrag lill drifien av grundskolor m.m. för /86 anvisas ell förslagsanslag av . ()har tidigare i höslas redovisal elt uppdrag att se över sialsbidragssysiemetför . Ulgängspunklen för SÖ har därvid varil all undersöka om del ärmöjligl alt hilla ett system som 10 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 146 innebär ytterligare förenklingar ochschabloniseringar. SÖ har därvid analyserat olika aliernaiiva syslem förtilldelning av statsbidrag. SÖ har även redovisat överväganden och förslagrörande förstärkningsresursen, statsbidraget till särskild undervisning ochgemensamt tal för beräkning av basresurserna på låg- och mellanstadierna samtpersonalkonsekvenser av alternativa förändringar och förslag. SÖ:s övervägandenoch förslag remissbehandlas f n. Jag avser all låta bereda SÖ:s förslag medsikle på förändringar lidigasl fr. o. m. budgetårel 1986/87. Jag har i inledningen(avsnill 6.4) redovisat min principiella syn på SÖ:s förslag till ell nyllsyslem för slalsbidrag lill kommunernas lönekoslnader för skolledare i bl. Jag kommer senare under delta anslag atl närmare behandla förslagpä detta område. Jag ansluter mig tillSÖ:s bedömning rörande antalet elever i samt antalet limmar i bas-och försiärkningsresurser. Den totala kostnaden för bas- och försiärkningsresurser beräknar jag lill 8246,4 milj. kr. för /85. Mina beräkningar grundar sig pålöneläget ijuli 1984 med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kanförväntas under redovisningsårel. 1 enlighet med riksdagensbeslut med anledning av budgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 10s.267, UbU 20, rskr253) har jag vid mina beräkningar av basresurser förhögstadiet för redovisningsårel 1984/85 minskat veckotimpriset molsvarandebortfallet av lärartimmar under de perioder eleverna har praktiskarbelslivsorienlering. 1 enlighet med sammariksdagsbeslut har jag vid beräkningar av kostnaden för förstärkningsresurserför redovisningsårel 1984/85 lagit hänsyn till att en resurs avsatts för lärareeller annan personal som besöker elever under den praktiskaarbetslivsorienteringen. Jag har ocksä vid minaberäkningar av kostnaden för förstärkningsresurser för redovisningsåret1984/85 i enlighet med beslut med anledning av propositionen omvissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. 1983/84:40 bil.6, UbU7, rskr91) tagit hänsyn till att etl särskilt veckofimpris införts för den ickeundervisningsbundna delen av förstärkningsresursen. Jag har tidigare iinledningen (avsnitt 3) föreslagit en ulökning av limli-den i ämnet svenska på högstadiet. Denna utökning har jag föreslagit skallske genom att tiden för fria aktiviteter minskas från fem till tresladieveckolimmar. För alt finansiera enutökning av timlalel i basresurserna pä högsladiel bör förstärkningsresursensicke undervisningsbundna del minskas med 0,0108 veckolimmar per elev fr.o.m.redovisningsårel 1985/86. Förslärk-ningsresursen blir härigenom 0,6334 veckotimmarper elev, varav 0,5194 i den undervisningsbundna delen och 0.1140 i den ickeundervisningsbundna. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Utbildniiigsdepartementet 147 Eftersom utökningen avtimtiden för ämnet svenska görs inom ramen för stadielimplanen för högsladielinriebär del i prakfiken en ireärig övergångsperiod där varje skola självavgör när och i vilken årskurs utökningen skall läggas ul. Eflersom ulökningendärigenom skall vara fulll genomförd försl /88 bör det ankomma päregeringen all utfärda övergångsbestämmelser om all de Ivå sladieveckotimmarnainom basresurserna på högsladiel övergångsvis får användas för friaaktiviteter. Tilläggsbidraget ulgår med viss procentav bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har förredovisningsårel 1983/84 fasl-slälll procenlsalsen lill 9,3 (SÖ-FS 1984: 134).Till grund för detta beslut har legal dels en beräkning av kommunernasslalsbidragsberätiigade vika-riekoslnader för lärare och skolledare, somutförts av SÖ pä grundval av uppgifter från , dels en beräkningav kommunernas koslnader för uppdragslillägg och nedsällningar av lärarnasundervisnings-skyldighel pä grundval av uppgifier frän statistiska cenlralbyrån(SCB). Elt molsvarande underlag kommer all presenteras förfastställande av definitiv procentsats för lilläggsbidraget för redovisningsåret1984/85. Jag beräknar atllilläggsbidragel för redovisningsårel 1984/85 skall ulgå av bidragellill bas- och förstärkningsresurser. moisvarar ell bidragsunderlag på643,2milj. Jag har vid mina beräkningar för innevarande läsår reducerallilläggsbidragel i enlighet med beslut med anledning avpropositionen om vissa ekonomisk-politiska ålgärder m.m. (prop. 1983/84:40bil.6, UbU7, rskr9l). Jag har tidigare iinledningen (avsnill 6.1) föreslagil atl ell resurslillskoll om 80milj.kr.tillförs tilläggsbidragel för vikarieinsatser i fr.o.m. läsärei1985/86. Vid i övrigl oförändrade förhållanden räknar jag med atl procentsaisenför lilläggsbidragel därigenom blir 8,8 för redovisningsårel 1985/86. Jag har tidigare iinledningen (avsnitt 15) behandlat språk- och kulturarvsulredningensbetänkande och därmed sammanhängande frågor. För stödundervisning i svenska ochför hemspråksundervisning beräknar jag sammanlagl473,3 milj. kr. för redovisningsårel 1984/85. Jag har därvid beaktat atl eltsärskilt veckolimpris skall beräknas för hemspråksundervisning, vilkel baseraspå kommunernas lönekoslnad för enbart de lärare som bedriverhemspråksundervisning. Som jag har redovisat iinledningen (avsnill 15.6.3) avserjag all senare föreslå regeringen all uppdraål SÖ atl närmare utreda förulsällningarna för pedagogisk ulvecklingsverksamhetför undervisning av finskspråkiga elever i nägra kommuner. Jag föreslår all 2milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 148 1985/86 för denna verksamhel saml för övrigakoslnader för särskilda insatser för finskspräkiga elever inom skolväsendet.Dessa medel bör beräknas under anslagsposten Bidrag lill kommuner och organisafioner för vissa verksamheler. Mina förslag i delföregående, inledningen (avsnill 15.4.2), om fillämpningen av reglerna omvilka elever som bör ha rätl all della i hemspräksundervisning fär ingaeffekler pä statsbudgeten förrän /87. Bidrag ulgår lillkoslnader för särskild undervisn i n g för elever som pä grund avhandikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar iHI upprepad kortarefrånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete. För redovisningsårel 1984/85beräknar jag kostnaden för särskild undervisning m.m. lill 62,8 milj. kr. För bidrag lill kostnaderför kallorlslillägg och finskspråklillägg beräknar jag 27,4 milj.kr. SÖ:s förslag lill ellnyll stalsbidragssyslem innebär för del en förslärkning av deminsta kommunernas skolledning. Nägra kommuner med en grundskolepoäng pä över60 men under 216 får någon minskning, vilkel dock till viss del kompenseras aven förstärkning av skolledarresur-serna i komvux enligt de beräkningar SÖgjort. Sammanlagt 26 kommuner har yttrat sig över SÖ:s förslag. Atl döma avremissutfallet innebär inle SÖ:s förslag några dramatiska förändringar avskolledningens omfattning i jämförelse med nuläget. Del är givelvis ocksä såall en övergång från elt delaljsiyri syslem med exakla gränser lill en mera schabloniserad ordning inomramen för oförändrade kostnader oundvikligen leder till någol förändradeförulsällningar lokalt. Den föreslagna ordningenökar möjlighelerna atl anpassa skolledningen och skolorganisationen lill delokala förutsättningarna. En ytteriigare fördel med den föreslagna ordningenär självfallet ocksä all man avlägsnar den nuvarande iröskeleffekien, dvs. atltvä skolledarljänsler försvinner när omfattning minskar undervissa gränser. Jag menar all övervägandeskäl talar för atl i huvudsak följa SÖ:s förslag vad avser . Jagövergår nu till atl mera i detalj redovisa mina ställningstaganden fill detta. Bidragel skall lämnas iform av skolledningsresurser. Resurserna kan omvandlas pä följande säll: 0,856 resurs ger en hel skolledarljänsl (delojämna talet beror pä att undervisningsskyldigheten tagits bort - den skallsåledes belalas ur bas-och förslärkningsresurserna), 0,0266 resurs ger en veckotimmes nedsättning avundervisningsskyldighe-len för tillsynslärare, 0,0239 resurs ger en veckoiimmes nedsällning avundervisningsskyldigheten för specialfunkfioner på låg- och mellansladiei och 1984/85:100 Bilaga 10 149 0,0293 resurs ger en veckotimmes nedsällning förspecialfunkfioner pä högstadiet. Skolledningsresursernabör således kunna omvandlas lill fiänsier och nedsällningar. Omvandling lillarvode för tillsynslärare bör ske genom all resursen därvidlag omvandlas lilluppdragstillägg inklusive semeslerlöne-lillägg. De nämnda talen är genomsnill.Exempelvis drar en siudiereklor en lägre resurs än en reklor. Del bör ankommapå regeringen atl meddela bestämmelser om vilka omvandlingar som skall gälla. SÖ föreslår att iskolledningsresursen för inordnas - förutom nuvarande bidrag lillkoslnader för rektorer och sludiereklorer - de delar av lilläggsbidragel som äravsedda alt läcka kommunernas koslnader för dels uppdragstillägg lilllillsynslärare, dels för nedsällning av undervis-ningsskyldighelen förlillsynslärare och lärare med specialfunktioner. Jag ansluler mig lill SÖ:sförslag. Fr. o. m. budgetårel 1986/87 kommer således delar av nuvarandelilläggsbidrag atl ingå i skolledningsresursen för . Enligt SÖ:s förslag börvatje kommun fä en bas bestående av 2,568 skolledningsresurser vilkel moisvarartre hela skolledarljänsler exklusive undervisningsskyldighel. Jag ansluter miglill principen i SÖ:s förslag men menar atl basen bör vara något slörre. Dellaför all väga upp den resursförlust kommunerna sammanlagel annars skulle fägenom alt den nuvarande "frysningen" av antalet skolledare upphör. Demedel som avsatts för frysningen bör fördelas jämnt pä kommunerna. Basen blirdå i slället 2,662 för varje kommun. I överensstämmelse med SÖ:s förslagföreslär jag atl kommunen fär ell lillskoli för varje skolpoäng i grundskolanmed 0,018 resurser t.o.m. 50 poäng och med 0.053 resurser för varie poäng därulöver. Regeringen bör åriigenfaslslälla det belopp en skolledningsresurs skall molsvara i kronor. börgrundas på den genomsniltliga kostnaden för en heltidsanställd skolledare igrundskolan. Det nya systemel medskolledningsresurser bör införas fr.o.m. redovisningsårel 1986/87. Jag övergår nu lill allredovisa mina slällningslaganden lill andra SÖ-förslag i sammanhanget SÖ föreslår attkommunerna skall fä poängtillskott för rektorsområden med sex skolenheter ellerflera. Bakgrunden är all sådana rektorsområden ger en minskadundervisningsskyldighet för skolledningen. SÖ har därvid föreslagit enpoänglilldelning lill kommuner medhögst 50 poäng och en annan för dem med högre poäng. Med den nya ordningen fårkommunerna, som jag nämnt lidigare, ell slörre inflyiande över den lokalaskolor-ganisalionen. De kommer bl.a. all kunna inräila fiera reklorsområden . Jag biträder därför inte SÖ:s förslag på denna punkt. Etl slopande av ensärreglering på denna punkl förenklar dessulom slatsbidragshanle-ringen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 150 SÖ föreslår också enpå likarlat sätt differentierad poängtilldelning för integreradesärskolklasser. Enligt min uppfattning bör emellertid poängtilldelningen försådana klasser vara oförändrad, dvs. densamma oavsett grundskolansomfallning i kommunen. Även detta ger en enklare slalsbi-dragshaniering. SÖ förordar alt detskall finnas en heltidstjänst som reklor i vaije rektorsområde och atlrektorsområde skall definieras som "fastslällt geografisktarbetsområde för reklor vid omfattande en eller flera skolenheter".Detta skulle kunna tolkas som att kommunerna i fortsättningen inte fär ha vad som brukar kallascentralt placerade rektorer. Därmed kanexempelvis inle längre en rektor ges ansvarel för invandrarundervisningeneller specialundervisningen i en kommun. Flera remissinslanser har vänt sigmot del förslaget. En sådan ordning motverkar enligt min mening kommunernasmöjligheter att organisera skolväsendel och skolledningen på del sällkommunen bedömer mesl raiionelli. Jag avstyrker därför förslagel. Del finns förövrigl inget som tyder pä atl kommunerna harmissbrukat möjligheten atl ha centrala rektorer genom att på så sätt övervältra kostnader för den kommunalaskoladministrationen på slalen. Skulledel visa sig atl så sker, finns det anledning att älerkomma lill denna fråga.Jag utgår från att kommunerna inte kommer alt använda sig av denna möjlighet att kompensera sig för slopandetav slalsbidrag till bl. a. bilrädande skoldirektörstjänsler som jagsenare kommer all föreslå. SÖ föreslår att denuvarande tillsynslärarna avskaffas och ersätts med arvoderade studierektorer.Förutom arvode skulle dessa ha nedsättning i undervisningsskyldigheten. Som jag ser förslagel innebär delknappast något annat än etl titelbyle. Jagbiträder därför inte SÖ:s förslag. Tillsyns-lärartjänsterna bör sålundafinnas kvar i . SÖ föreslär attantalet heltidsanställda skolledare (rektorer och sludiereklorer) maximi-och minimiregleras i procent av skolledningsresursen. Syftet är altgarantera en minsta skolledarorganisation med fasta ijänsler, att tillförsäkra skolan en viss delspecialfunktioner och all inte öka de statligapensionskostnaderna. I likhet med SÖ anser jag det vara belydelse-fulltatt skolan tillförsäkras en viss minsta organisation för den pedagogiska ledning, service och de andra uppgifter somryms inom de nuvarande specialfunktionerna.Därför bör en nivå anges för vad som minsl skall användas för dessa ändamål. Skolledningen mäste vara sä utformad attden tillgodoser behovet av överblickoch har kompetens all driva skolans utveckling.Av dessa skäl måste skolan enligt min mening ha en viss minsta organisationmed fasta skolledarljänster. Jag förordar därför atl en nivå anges för den del av skolledningsresursen somminst måsle användas för sådanaijänsler. Del bör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att fastställa nivåerna fördella och för den minsla andelen specialfunkfioner. Till skillnad från SÖ anserjag del dock inle nödvändigl allcentralt bestämma all varie arbetsenhet skall ha del av resurserna lillspecialfunktioner. 1984/85:100 Bilaga 10 151 Somliga kommuner kan haen sådan struktur all ganska stora arbetsområden för rektorerna(rektorsområden) är del lämpligaste. 1 sä fall blir antalet rektorer relativtlitel medan andelen bilrädande skolledare (studierektorer och tillsynslärare)blir relativt stort. Andra kan finna del lämpli-gast med mänga smårektorsområden, varvid förhållandet blir del motsal-la. rekiorsomräde medmänga små skolenheier kan vara mera beijänl av många tillsynslärare än av enstudiereklor. Stora rektorsområden med fä men stora skolenheter har kanske ettstörre behov av studierektorer än av lillsynslärare. Jag anser därför att manlokalt bör fä bestämma hur slor andel av resurserna som skall läggas pärektorstjänster, sludierektorstjäns-ter resp. lillsynslärarijänsler inom degränser jag berört. Därav följer all det blir en uppgift för skolslyrelsenatl beslula om inrättande och indragande av ijänsler som reklor ochsiudiereklor. SÖ föreslär atlbiträdande skolledartjänsler vid vikande underlag skall få behållas i två är.Del nya systemel skapar sådan flexibilitet för kommunerna i användandet avskolledningsresurserna atl en sådan regel enligt min mening inle är nödvändig. Enligi min uppfattning ärdet viktigt atl kommunerna får god tid på sig för atl planera övergången lilldet nya syslemet. Jag anser därför atl ändringarna bör genomföras den 1 juli1986. För alt undvika en minskning av antalet skolledare den I juli 1985förordar jag atl de nuvarande reglerna om bibehållande ("frysning")av antalet skolledare och biträdande skolledare vid sjunkande poängtal somupphör att gälla förlängs alt gälla t. o. m. uigången avjuni 1986. De ytterligare kostnaderna härför har jag beräknal lill 1,6milj. kr.Delta finansieras genom omprioriteringar. SÖ föreslär att kommunermed mindre än 250 poäng fär behälla det antal skolledare ochbiträdande skolledare de har vid genom-förandetillfällel. Jag delar SÖ:suppfatlning. Något statsbidrag för detla bör emellertid inte lämnas. För redovisningsårel1984/85 beräknar jag kostnaden för rektoreroch studierektorer lill 457,7milj.kr. Indragning av de statligt regleradeskolchefstjänsterna Jag har inledningsvisnämnt att jag avser föreslå att den statliga regleringen avskolchefsljänsterna och statsbidragen för de tjänsterna skall upphöra. Jag tarnu upp den saken. Som jag sagt harde kommunala skolcheferna, ulom de i Slockholm, och , statligtreglerade anställningar och kommunerna har statsbidrag lill koslnaderna fördem. Slalsbidragsläckningen för skoldirektörer och bilrädande skoldirektörer ärdock mindre än för lärare och skolledare. 1 de allra minslakommunerna är tjänstetypen rektor tillikaskolchef är i sädana kommuner vars grundskola endasl omfaliar ellrektorsområde. 1984/85:100 Bilaga 10 152 Något slörre kommuner har försle rektor som skolchef. Enav rektorerna i kommunen är alltså i sädana fall också skolchef I dessa två fall ärskol-chefsijänstenen arvodesljänsl som förenas med rektorsijänslen. Slörre kommuner har enskoldireklör och många av dem därlill en eller flera biträdande skoldirektörer.För de slag av ijänsler jag nu nämnl används samlingsbegreppel skolchefer. Skolchefensuppgifter är bl.a. atl vara den administrative chefen för skolverksamheten i kommunen, följa och främjaskolväsendets allmänna utveckling,främja planeringen, sörja för pedagogiska försök och skolpersonalens fortbildning och verka för samarbetemellan hem och skola. Skolchefenarbeiar också med långsikfig verksamhelsplanering för skolväsendel i kommunen,förser skolslyrelsen med ulredningsmalerial, samverkar med kommunala och andra samhällsorgan,näringsliv m.m. Del ex-lernasamverkansarbeiei i kommunen har ulvidgats bl.a. som följd av de utbildnings-och arbelsmarknadspoliliska beslut som fattats om ungdomslag och ungdomsplaiser. Skolchefen har ocksåvissa tillsynsfunktioner. Som jag varit innepå har de senaste årens intensiva reformar-bele inneburit endecentralisering av beslut om undervisningens organisation och användning avanvisade resurser. Skolstyrelsen har i slörre ulslräckning givits möjlighel allpåverka skolans verksamhel. Riksdags- och regeringsbeslut är inriktade mol målslyrning i slälleiför siyrning genom regler. Denna förändring släller ökade krav på denkommunala skolorgani-salionen all la ansvar för och välja de meloder, denskolorganisalion och den användning av resurser som bäst leder tillmåluppfyllelse. Målen för skolanskall vara ulgängspunklen för den konkrela utformningen av skolverksamheten. Decentraliseringenav skolväsendel innebär bl.a. all skolstyrelsen fält ett utökat ansvar för attidentifiera och analysera problem, pröva olika lösningar och utvecklaskolverksamheien i samarbeie med personal, elever och föräldrar. Fränslalsmaklernas sida belönas slarkare än förul skolansgrundläggande mål. Skolsiyrelsens uppgift är atl utifrån skiftande lokalaförulsällningar falla sädana beslui all de av siaismakterna fastställda målenuppnäs och de givna riktlinjerna följs. Utvecklingen mot etl ökat lokaltansvarstagande och ökade befogenheter förskolslyrelsen har också lett till ändrade förutsättningar för skolchefernasarbele. Skolcheferna har, tillskillnad från skolledarna, inte heller någonsjälvständig beslutanderätt som grundar sig direkt på författningsreglering.De beslut, som skolchefen fattar, fallas pä skolstyrelsens vägnar. Skolcheferna är dessutom de endaprimärkommunala förvall-ningschefsljänsler som är statligt reglerade.Sammantaget talar delta enligt minmening för atl den statliga regleringen av skolchefsljänsterna bör upphöra. Som jag berörtredan inledningsvis föreslår jag mol denna bakgrund all den statligaregleringen av skolchefsljänsterna skall upphöra med utgången 1984/85:100 Bilaga 10 Utbildningsidepartementet 153 av eller den senare tidpunkt som avövergångsskäl kan behövas. Jag föreslår därför även atl bidragen till koslnaderna för skolchefer upphör förliden fr. o. m. den . Slalsbidrag bör givelvis inle heller lämnasför koslnader som föranleds av minskningen av undervisningsskyldigheien förskolledningen i de kommuner som har en arvodesljänsl som skolchef 1985/86 kommer anslagel atl belaslas med slulreglering avbidragel lill koslnader för skolchefsijänsier för redovisningsårel 1984/85. Forisällningsvis behövsenligi min mening endasl en regel om all del skall finnas en skolchef i variekommun med uppgift alt under skolslyrelsen ansvara för skolväsendel ikommunen. Sådana föreskrifier finns f. n. i skollagen. Vidare bör uppdraget allvara skolchef kunna läggas på en reklor i de kommuner som hillills inte behövtha någon skoldireklör. Jag ulgår frän atlkommuner och skolstyrelser för över innehavarna av de nuvarandeskolchefsljänsterna till molsvarandekommunala ijänsler. Den långsiktigabesparingseffekten av mitt förslag är ca 55 milj. kr. För redovisningsåret1985/86 innebär mina förslag, som jag lidigare nämnl, all endast slutregleringav bidragel för redovisningsårel 1984/85 skall ulgå. Bidraget /85 och slulreglering för detta redovis-ningsår beräknarjag lill 42,1 milj.kr. resp. 5,7 milj. kr. Totalt beräknar jagstatsbidraget för /85 till ändamål under anslagsposten Itill 9954,5 milj. kr. Som jag har redovisat i del föregående omfattas dennaanslagspost av ell förskotls- och slutregleringsförfarande. Under budgetåret1985/86 utbetalas lill kommunerna dels för-skotl baseral på del faslslälldabidragel för /85.