prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 8,2 8,8 8,3 8,3 81,2 81,3 81,4 81,9 65,8 65,4 65,0 64,6 69,3 69,3 69,2 69,1 Förvärvsfrekvens: Den andel av befolkningen i åldrarna15-64 år som tillhör Av de prognoser som jag tidigare redovisal framgår, atl enfortsalt förbättring av arbetsmarknadslägel vänlas under återstoden av 1985. Ensysselsättningsökning förutses inom de flesta näringsgrenar. Del faktum, att sysselsättningsläget är och väntas varaforlsall gott, ulesluler inte atl det fortfarande finns problem. Arbetslöshetenför vissa grupper är trots minskningen av den toiala arbetslösheten fortfarandehög. Det är därför viktigt att det allmänt gynnsamma lägetutnyttjas för atl angripa de stmkturella obalanserna på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsstyrelsens nya, decentraliserade, och mer servicebetonadeinriktning på sin verksamhet bör därvidlag komma atl spela en viktig roll. En näringsgren som har problem är byggsektorn.Arbetslösheten är där regionall koncenlrerad till i första hand skogslänen, medanflera slörre byggprojekt finns i storstadsregionerna. För atl mildra problemenpå bygg-arbetsmarknaden kommer chefen för att presentera en rad åtgärder. Ytteriigare medel kommer att satsas på bl.a. beredskapsarbeten i skogslänen. Vidare kommer ytterligare åtgärder allvidtas för all underlätta den regionala och yrkesmässiga röriigheten påbyggarbetsmarknaden. Jag vill i sammanhanget också erinra om all en propositionsenare i vår kommer atl lagas fram rörande den fortsatta utbyggnaden avbarnomsorgen, varvid åtgärder som berör byggsysselsätt-ningen kommer all ingå. Den mest betydande förändring inom skattepolitiken somskett är den reform av inkomstbeskattningen för fysiska personersom genomfördes . De viktigaste inslagen i denna reformvar att sänka marginalskatterna, framför allt för heltidsarbelande, och atlminska det skattemässiga värdet av underskottsavdragen för höginkomsttagarna. Huvudsyftet med skattereformen har uppnåtts. beräknasendast av de heltidsarbelande ha en marginalskatt som överstiger , mot Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 22 ca85% 1982. Av samtliga inkomsttagare beräknas 198512,ha en marginalskatt somöverstiger och en marginalskatt som överstiger . 1982 varmotsvarande andelar 43 resp. . Även för högre inkomster harmarginalskatterna sänkts. Genom skattereformen har en mångårig utveckling medsuccessivt stigande marginalskatter bmtits och vänts i sin motsats. Attsänkningen varit betydande framgår av tabell 5. Även den totala inkomstskattenhar sänkts påtagligt genom reformen. Medskattereformen har flera väsentliga fördelar vunnits. Genom attmarginalskatterna har minskats - i breda inkomstskikt har denna minskningvarit belydande - blir skatten på en inkomstökning lägre . Det bliri fortsättningen möjligt att erhålla en åsyftad reallöneutveckling medväsenfiigt lägre nominella löneökningar än tidigare, vilket bör ha eninflalionsdämpande effekt. Genom att progressiviielen dämpats påverkas vidareskatteskalan mindre än tidigare av förändringar av penningvärdet. Sparandeuppmuntras genom att avkastningen på kapital efter skall förbättras. Samfidigtminskas den skattemässiga favoriseringen av lån -såväl genommarginalskattesänkningen som genom avdragsbegränsningen. Härigenom motverkaskonsumtion på kredil liksom möjligheterna atl bygga upp realiillgångar medhjälp av kraftiga skattesubventioner via ränteavdrag. Skattereformen harsålunda bidragit fill att hejda den inflationistiska ulveckling som rådde påsvensk fastighetsmarknad under främst 1970-taIet. Till följd av att hushållensräntekänslighet ökat underlättas också möjlighetema att föra en effektivkreditpolilik. Genomatt underskottsavdragens skattemässiga värde begränsats för höginkomsttagarnakan den skatteminskning som följer av etl underskottsavdrag bli högst 50%.Därmed har ökad fördelningspolitisk rättvisa skapats och missbmket av storaunderskottsavdrag stävjats. S. k. nolltaxering har i princip omöjliggjortsgenom skattereformen. Skattereformenhar också inneburit vissa förenklingar. Makebeskatl-ningen ochmarginalskattespärren har förenklats, försäkringsavdraget och avdraget förfrivilliga periodiska understöd har slopats och schablonavdraget under inkomstav tjänsl har höjts. 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 23 Reformenav inkomstbeskattningen syftar, liksom en del andra skallepolitiska åtgärdersom har vidtagits eller föreslagits, till att sänka skatten på arbete, sparandeoch andra produktiva insatser. I gengäld har skatten på konsumtion höjts. Dessaförändringar uttrycker en vilja att omfördela skattetrycket i en riktning somslår i samklang med strävandena atl stimulera ekonomin till ökad tillväxt ochsysselsättning, som ambitionerna att slå vakt om en rättvisfördelning vidmakthålls. Regeringenhar , i syfte all underlätta avtalsrörelsen, lagt ett förslag om ensärskild skattereduktion för alla som har en löneinkomst somöverstiger . Skatterabattens konstruktion är sådan att den trappas uppsuccessivi och uppgår till det maximala beloppet . vid löneinkomster på80000 kr. Regeringenhar också lagt fram elt förslag till förenklad självdeklaration, somföreslås gälla från . 1 förslagel ingår att schablonavdragethöjs från 1 000 lill . för samlliga löntagare. Vidare innebär förslagetatl resekostnader på nytt blir fullt avdragsgilla. Dessa förslag betyder förett myckel stort antal löntagare en skatteminskning med ca . Vidareföreslås sparavdraget bli höjt . Dennareform har setts som den mesl angelägna efter den slora marginalskattereformenunder . Förslaget till förenklad självdeklaration innebärbetydande skattesänkningar. I syfte atl begränsa kostnaderna för reformenföreslås ingen höjning av basenheten . bör däremotbasenheten ånyo kunna anpassas till löne- och prisutvecklingen, så attmarginalskatterna kan bibehållas på en rimlig nivå. Förslagettill skatleförenkling innebär atl ca 4 milj. inkomsttagare inte behöveruppräita en egen självdeklaration, utan endast behöver bekräfta att deuppgifter som skattemyndigheterna fått är riktiga. Därmed kommer granskningenav deklarationerna att underlättas påtagligt. I stället för alt ägna sig åt demindre frågorna kan kontrollen inriktas på frågor av mer väsentlig betydelse.Med en effektivare skattekontroll ökar också fömtsättningama för att målel omen rättvisare och mer likformig taxering skall kunna uppfyllas. Deåtgärder som föreslås för att något minska de kommunalautdebite-ringsskillnadema redovisas närmare i kapitel 6. Ävenföretagsbeskattningen har förändrats i linje med de intenfioner somgälll vid reformeringen av beskattningen av fysiska personer. Skattebasen harbreddats som skattesatsen har sänkts. Detta har skett genom atträtten till lagernedskrivningar har reducerats och genom att den staUigaskattesatsen har sänkts från 40 lill . Den totala skattesatsen har därmedsänkts från . Detta har inneburit att kapitalets röriighet har ökat.Därmed har också ett steg tagits i riktning mot målet om likformighet ibeskattningen av produktionsfaktorerna arbete och kapital. Somframgick av redovisningen i finansplanen budgetproposi- Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 24 tionhar även andra viktiga förändringar gjorts inom företagsbeskattningen. Delsärskilda investeringsavdraget liksom forskningsavdraget har slopats. Denökade lönsamheten gör det inle längre motiverat med generella stimulanser avdet slaget. Reglerna för utnyttjande av de allmänna investeringsfonderna harförändrals, så alt de återigen givits funktionen av konjunkturpolitiskastyrinstmment. Somett led i regeringens slrävan att stimulera utbildning, forskning ochutveckling har särskilda förnyelsefonder inrättats. av förelagens vinsterunder skall avsättas lill dessa fonder, som i samråd med de anställdaskall användas för sådana ändamål. Också den vidgade avdragsrätten förnyelablerade förelags utvecklingskostnader kommer enligt min mening att verkastimulerande för företagsamheten. Föratt förenkla hela taxeringsförfarandet inom förelagsbeskattningen har riksdagenbeslutat att den kommunala taxeringen av juridiska personer skall slopas fr. o.m. I samband därmed befrias företagen från den kommunalagarantibeskatlningen. Skattesatserna för skilda slag av juridiska personer blirnu endasl två -för aktiebolag och ekonomiska föreningar och förstiftelser m.fl. skattskyldiga. Denviktigaste fördelningspolitiska uppgiften nu är att föra en ekonomisk politiksom gör det möjligt atl nå full sysselsättning och ett stabilt penningvärde.Arbetslöshet skapar såväl ekonomiska som sociala klyftor i samhället.Inflationen omfördelar värden för åtskilliga miljarder kr. från spararetill låntagare. Inflationen innebär också ett hol mot den fullasysselsättningen genom atl den urholkar konkurrenskraften. Att den ekonomiskapolitiken förmått alt minska både arbetslösheten och inflationen ärdärför av allra största betydelse. Idet rådande statsfinansiella läget är utrymmel för reformer myckel begränsat.Det är då speciellt viktigt atl, vid sidan av stabiliseringspolili-ken, bedrivaen aktiv och medveten fördelningspolitik. Föratt möta de påfrestningar som krispolitiken innebär och för alt fördelabördorna så rättvist som möjligt, har en lång rad åtgärder vidlagits. Hösten1982 upphävdes de försämringar av det sociala trygghetssystemet som hadebeslutats av den tidigare riksdagsmajoriteten. Det gällde att slopakarensdagarna i sjukförsäkringen, alt återställa värdesäkringen av pensionerna,ersättningen inom arbetslöshetsförsäkringen och siatsbidragsnivån ibarnomsorgen. Arbetslöshetsersättningenhar höjts i flera omgångar och utgår fr. o. m. med maximall 315kr. Pensionärerna har fått kompensalion prisstegringar.Genomsnittligt ökar pensionerna med 7,1985. För handikappade har särskildainsatser gjorts. Den1 januari trädde en stor familjepolitisk reform i krafl. 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 25 per barn och år. Det är den kraftigastehöjningen . Även flerbarnstilläggen och studiebidragen har höjts.Vidare har bostadsbidragen stärkts genom ändrade hyres- och inkomst-gränser.Garantinivån i föräldraförsäkringen har höjts. Skattesystemethar förändrats, så att förmögenheter och aktier beskattas hårdare än lidigare.Arvs- och gåvoskatten har likaså höjts. Det skattemässiga värdet av underskottsavdragi form av räntor m. m. vid inkomstbeskattningen har begränsats, sommarginalskatterna har sänkts. Avdragsrätt har införts förfackföreningsavgifier. Som lidigare redovisats har förslag lagts om en särskildskattereduktion om . för löntagarna 1985 och om en höjning avschablonavdraget 1986. Dessa förslag har störstbetydelse för medel- och låginkomstlagarna. Genomallemanssparandel har det blivit möjligt atl minska skaltesub-venlionerna tillhöginkomsttagare, som sparstimulanserna numera går till en bredaregmpp av inkomsttagare. Ävenandra sparstimulanser har vidtagits som främst riktar sig mot småsparare.Sålunda kommer sparavdraget 1986 alt individualiseras och höjas till . Dennödvändiga vinstuppgången i näringslivel har skapat vissa fördel-ningspolifiskaspänningar. I syfte att mildra dessa har en rad ålgärder vidtagits för attsterilisera en del av likviditeten och för att styra vinsterna tillinvesteringar, forskning och utveckling samt utbildning. Hit bör bl. a.löntagarfonderna och förnyelsefonderna samt de åtgärder som föreslås för attdra in en del av likviditeten från näringslivel. Kredilmarknadenhar genomgått en betydande omvandUng. Nya upplåningsinstmmentsåsom statsskuldväxlar och riksobhga-tioner har introducerats somvissa regleringar, t.ex. likviditetskraven för bankerna, har avskaffats.Anbudsförfarande vid emission av statsskuldväxlar och riksobligationer samträntestyrning via öppna marknadsoperationer från sida är andravikliga inslag i denna pohtik. En livaktig penningmarknad har utvecklats ochfömtsättningar har skapats för att vitalisera obligationsmarknaden. Kredilpolilikenhar, och början av 1985, i hög grad präglats av dollarns utvecklingoch valutaflödena. Efter diskonto- och straffräntehöjningen vid halvårsskiftet1984 sjönk de inhemska penningmarknadsräntorna ungefär i takt med nedgången idoliarräntorna. Mot slutet av årel steg dollarns värde mot andra valutormarkanl trots fortsatt fallande dollarräntor. För del bromsadesnedgången i den inhemska räntenivån upp. En positiv räntemarginal på ca 2procentenheter i förhållande till det amerikanska ränteläget vidgades därmedytterligare under årets sista månader. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 26 FörSveriges vidkommande dämpades dollarns värdestegring gentemot kronan i viss mångenom en betydande utförsäljning av valuta. Valutaströmmen från bytesbalansoch privat och kapilalbalans, som fram t. o.m. oktober hade givit upphov till ett visst inflöde, resulterade under årelstvå sista månader i ett utflöde på drygl . När utflödetfortsatte ingrep med operationer på den öppnamarknaden, vilkel ledde till en ränteuppgång med . Trotsdetta fortsatte valulaulflödet under inflytande av en fortsatt dramatiskdollamppgång. Denna nådde sin kulmen fe-bmari/mars. Dennedåtriktade tendensen som därefter inträtt har karakteriserats av storakastningar som skapat osäkerhet på valutamarknaden. Det har medfört ettfortsall valutautflöde bortsett från en kortare tids inflöde i början av april.De stora kastningarna har också inneburit alt räntevapnet under vissa tidervarit mindre effekfivt. Dessa kortsiktiga svängningar i det privatavalutaflödet är oundvikliga, inte minst beroende på att de löpandebetalningarna med omvärlden uppvisar starka säsongmässiga variationer. Trotsatt likviditetsökningen dämpats, är den höga likviditeten i ekonominfortfarande ett problem. Likviditetsutvecklingen bestäms i hög grad avbudgetunderskottet och dess finansiering. Traditionellt är underskottetbetydligt större . förfaller dessutom en betydandevolym prioriterade obligationer till inlösen . frigörsmedel på olika konton i , vilket ytterligare bidrar till altlikvi-disera marknaden . Att dra in denna överiikvidiletenbart genom operationer på marknaden skulle innebära risk för en press uppåtpå räntorna. Motdenna bakgmnden föreslår jag, att en del av den mycket stora likviditet somidag finns uppbyggd i näringslivet och i kommunsektorn binds på konton iriksbanken. Förslaget innebär att etl belopp molsvarande av den del av 1984års lönesumma som överstiger 20 milj. kr. skall inbetalas på likviditetskonto iriksbanken. Inbetalningen föreslås beträffande företagen ske vid tvåtillfällen, och ijanuari 1986. För kommunemas del föreslåshela inbetalningen, , ske ijanuari 1986. Totalt beräknas ca 8,5 miljarder kr.på detla sätl dras in till , där medlen skall vara bundna t. o. m.mars 1988. (Se vidare avsnittet "särskilda frågor" och lagförslag ibilaga 1.9.) Enfortsatt tillväxt i statsskulden utgör en belastning på kreditmarknaden.Problemen med budgetunderskottets finansiering har ändålättat i takt med att underskottet i statsbudgeten nedbringats och tillväxten istatsskulden därmed avtagit. Det är i första hand utlandsupplåningen somminskat som en följd av den förbättrade externa balansen. I kalkylen förstatens upplåningsbehov beräknas inte någon slallig nettoupplåning utomlandsäga rum (tabell 6). 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 27 Tabell 6 SUtens lånebehov 1983-1985 Upplåning på den inhemska marknaden därav: prioriterade obligationer företags och kommuners insättningar Summa upplåning inom landet Summa lånebehov 77 63 53 Valutaförluster på statliga utlandslån 6 11 10 Redovisat budgetunderskott 83 74 63 låning på , som anges i tabellen, beräknasmotsvara de tidigare uppkomna kursförluster som realiseras, då äldre lånomsätts lill högre valutakurser. Fömtsättningarna för upplåning på den inhemska marknadenhar på ett avgörande sätt förändrats genom de nya och mer marknadsanpassadeupplåningsinstmment som introducerats. I tabell 6 har den inhemska statligaupplåningen utanför delats upp på olika upplåningsformer.Övrigposien i kalkylen motsvarar i princip behovet av netloupplåning i form avstatsskuldväxlar och riksobligalioner. När det gäller budgelunderskoltets finansiering är delvärt all notera all upplåningen från hushållssektorn beräknas täcka hela30% av del totala budgetunderskottet. Det är i första hand allemanssparandelsom möjliggjort detta. De nya reglerna för allemanssparandel - bl. a. har högstatillåtna månadsinsättning höjts . - har ökalupplå-ningspotenfialen och . beräknas kanaliseras fillstaten denna väg. Via premie- och sparobligationer beräknas ytterligare ca 10miljarder kr. kunna lånas upp från hushållen. Den nya utformningen av placeringsplikten förkapilalmarknadsinstituten, där brulloförvärv och inte innehav av priorileradestatspapper regleras, innebär att den statliga nettoupplåningen hos AP-fondenoch försäkringsbolagen blir beroende av de anpassningar ivärdepappersportföljen som insfituten väljer att göra. Placeringsplikleninnebär ett krav på bmitoförvärv av nyemitterade stalsobligafioner på ca 20miljarder kr. förfaller en betydande del av innehavet aväldre prioriterade obligationer till inlösen . Detla ökarkapitalmark-nadsinsfitutens utrymme för nettoköp av oprioriterade statspapper,dvs. statsskuldväxlar och riksobligationer. Statens nettoupplåning i företagssektorn kommer sannoliktatt begrän- 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 28 sastill uppskattningsvis ca . En betydande del av företagensöverlikviditet dras emellertid in till staten genom olika fondavsättningar iriksbanken. beräknas nettoinsättningarna inkl. ovan nämndaindragningar till . Jagvill avslutningsvis föra fram några ytterligare förslag till förändringarutöver nämnda indragning av medel från näringsliv och kommuner fill konton iriksbanken. Jagavser föreslå ändrade mtiner för utbetalning av kommunalskattemedel.Utbetalningen av kommunalskaltemedel, som f.n. sker den 18:e i gertillsammans med uppbörden av arbetsgivaravgifter och preliminärskatt upphovtill kraftiga kassasvängningar i banksystemet mellan den 19:e och 20:e i varjemånad. Dessasvängningar påverkar dagslånemarknaderna och ger upphov till betydandeinstabilitet i räntebildningen. För att molverka detta förslås en del,molsvarande kommunernas likviditetsbehov för inbetalning av ATP-avgifter ochpreliminärskalt, även fortsättningsvis utbetalas den 18:e. Återstoden föreslåsutbetalas den 20:e i . Jagvill i detta sammanhang också ta upp frågan om statens uUånings-verksamhet.Staten har byggt upp betydande lånefordringar på hushåll, företagoch kommuner om totalt . Detta har bidragit lill attstatsskulden ökat och medfört betydande extrakostnader för staten. Mot dennabakgmnd finns det enligt min mening anledning att undersöka vilka möjlighetersom föreligger till förtidsinlösen av vissa lån och försäljning av statligafordringar. Närdet gäller bostadslånen har frågan på regeringens uppdrag tagits upp i enrapport från . Ett område där åtgärder relativt snart kan bliaktuella är lomträtlslånen. Sådana lån utgår inle längre . Denutestående lånestocken uppgår till ca . Vad som närmast kan bliaktuellt är att förhandla med berörda kommuner i syfte att få dessa attförtidsinlösa nämnda lån. Ibudgetpropositionen ijanuari beräknades budgetunderskottet till 69,7 miljarderkr. för budgetårel 1984185. Nuvarande beräkning visar på ett underskott om 69,1miljarder kr. Som framgår av tabell 7 har inkomsterna räknats upp med 5,8miljarder kr. och utgifterna exkl. statsskuldräntor med 0,3 miljarder kr.jämfört med budgetpropositionen. Statsskuldräntorna beräknas bli 4,9 miljarderkr. De ökade inkomstema förklaras främst av förändringar i den allmännaekonomiska utvecklingen, bl. a. en högre lönesummelillväxt. Till detta l;ommerhöjda inleveranser från riks- 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell7 Budgetsaido för budgetåren 1984/85 och 1985/, löpandepriser -86,6 -77,1 -69,7 -69,1 -63,5 -60,8 bankenoch intäkten av försäljningen av statens aktieinnehav i Södra skogsägarna AB.För utgifterna exkl. slatsskuldräntor har ett flertal olika förändringar registreratsi såväl höjande som sänkande riktning. Statsskuldränlorna ökar främst tillföljd av högre dollarkurs. En betydande del av ökningen avser valutaförlustervid omsättning av utlandslån. Föratt ge en mer fullständig bild av budgetutvecklingen redovisas sedan några årfillbaka även den s. k. underliggande utvecklingen av statsbudgeten, däreffektema av bl.a. tillfälliga åtgärder och bokföringsmässiga förändringar harexkluderals. Det underiiggande budgetunderskottet beräknas nu lill ca 59,4miljarder kr. för innevarande budgetår. Miljarderkr., löpande priser 1982/83 Utfall 1983/84 Utfall Budgetsaido Budgetsaido som andel av BNP -81,4 -66,7 8, -61,7 -59,4 -60,6 6, -60,4 6, Förbudgetåret 1985186 är förändringarna något större i förhållande till vad somberäknades i budgetpropositionen. Budgetunderskottet beräknas nu till 60,8miljarder kr. att jämföra med . i den tidigare beräkningen.Inkomslerna har ökal med . jämfört med budgetpropositionen.Denna uppgång, som erhålls trots att förslaget om förenklad självdeklarationleder till lägre inkomster, beror främst på en starkare ekonomisk ulveckling iform av högre lönesumma. Dessutom har inleveranser räknats upp.Dämtöver har ett antal relativt sett Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 30 mindrejusteringar i beräkningarna gjorts. Utgifterna exkl. statsskuldränlor hardragits ned med , vilkel i första hand beror på förändringarunder posten Beräknal tillkommande utgiftsbehov, netlo. Statsskuldränlorna harräknats upp med . till följd av ändrade räntenivåer ochvalutakurser. Beräkningarnaav den underliggande budgelutveckiingen visar på etl underskott om 60,4miljarder kr. för nästa budgetår. /83 har budgetunderskottet minskal kraftigl. Beräkningarna avden underliggande utvecklingen ger samma resultat: en kraftig förbättring avsaldot /83 med i del närmaste en halvering av underskottetmätt i BNP-lermer. Den svaga ökningen av det underliggande saldot i nominellatermer mellan innevarande och nästa budgetår motsvarar likväl en fortsattminskning uttryckt som andel av BNP. Detunderliggande budgetsaldot har i årets budgetproposition och i nu presenteradeberäkningar definierats på ett delvis annorlunda sätt än i molsvarandepropositioner 1984. Jag lämnade en utförlig redogörelse för denna förändring ibudgetpropositionen. Där framhölls alt den ändrade definitionen, som bl.a.bältre ansluter sig till internationell praxis, främst påverkade nivån påbudgetsaldot, men endast i begränsad utsträckning utvecklingen över åren. Somframgår av tablån beräknas det underliggande budgetsaldot sjunka med 21miljarder kr. /83-1985/86. En beräkning enligt den tidigaredefinilionen ger en minskning med ca . Jagålerkommer i det följande med en närmare redovisning av beräkningarna av detaktuella budgetläget (avsnittet särskilda frågor). Syftetmed långtidsbudgeten (bilaga 1.3) är, som jag framhållit i det föregående, attkartlägga de statsfinansiella konsekvenserna sikl av redan fattadebeslut och gjorda åiaganden. I långtidsbudgeten görs inga bedömningar av vilkabudgelpoliliska ålgärder som bör genomföras. Avsikten med långtidsbudgeten är istället att redovisa vilken budgetul-veckling som blir följden om inle några nyautgiftsåtaganden görs och om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Iårets långtidsbudget presenteras två olika alternativ för den ekonomiskautvecklingen. Lågalternalivet - med låga nominella löneökningar, låg inflation,sjunkande ränta, god BNP- och reallönetillväxt saml sjunkande arbetslöshet -överensslämmer lill slor del med balansalternalivet i LU 84 och de s. k.treårskalkylerna. Högalternalivet med höga nominella löneökningar, höginflation och räntenivå samt slarkt ökande arbetslöshet och utebliven ekonomisktillväxt - är ell mer schablonmässigt alternativ. Det ansluter till denutveckling som kännetecknade svensk ekonomi under senare hälften av 1970-taleloch början av 1980-lalet. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Tabell8 Långtidsbudgeten för perioden /86-1989/90 a.Inkomsler och utgifter (löpande priser) Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1985/86-1989/90 Inkomster Utgifter exkl. statsskuldränlor Statsskuldräntor