prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — De olikaverksamhetsformer som utvecklats möjliggör en samverkan dem emellan, som ökargenomslagskraften av samarbetet med de berörda i enlighet medriktlinjerna för BITS verksamhel. Förinvesteringssludieravseende projekt som erhållit stöd inom det tekniska samarbetet följdes inågra fall upp med utfästelser om u-kredit för projektens genomförande. Inomramen för del tekniska samarbetet kombinerades konsultinsatser medinstitutionssamarbete i bl.a. och . 1 länder som erhöll finansielltstöd (och ) kopplades sådant stöd i normalfallettill pågående konsuli-eller utbildningsinsatser. Utbetalningarna förverksamheten har utvecklats enligt följande (milj.kr. Tekniskt samarbete U-krediter (gåvoelement) Utbetalningarna avseende tekniskt samarbeteökade med i genomsnitt per är. Vad gäller u-krediterna varutbetalningarna /84 låga. 1984/85:100 Bilaga 5 292 krediter var klara under budgelåret, men avtekniska skäl kommer utbetalningarna att belasta anslaget först /85. FörBITS lolala verksamhel ökade utbetalningarna med genomsnittligt närmare 100 %per år . Samarbete inleddes inommånga olika sektorer i en rad olika verksamhetsformer med framför alltEgypten, och , vilka också erbjudits u-krediter. Det tekniskasamarbetet med dessa länder men också med bl.a. , , DominikanskaRepubliken, Pakisian och har lagl grunden för en fortsatt expansionunder . När det gälleru-krediterna fortsätter uppbyggnaden av verksamheten. I januari1981 till tillstyrktes en u-kreditvolym på 1.200 milj.kr. /83 fillslyrktes en volym på 1.300 milj.kr. och /84tillstyrktes 1.500 milj.kr. U-kreditgivningen varunder 1983/84 föremål för översyn och utvärdering geom den s.k.u-kredilulredningen (Ds UD 1983:2) som följdes av beslut av regeringen ochriksdagen (prop. 1983/84:100, bil 5, UU 15, skr 334). Som en följd härav ändrasu-kreditsystemet i framför alll tvä avseenden. Krediternas biståndspolitiskamotivering förstärks. Huvudansvaret för kredilbeslulen läggs på BITS, vilkelföranleder vissa administraliva och tekniska förändringar. Det modifieradeu-kreditsystemel trädde i kraft Ijanuari 1985. Med de ytterligarepersonella resurser som ställts till beredningens förfogande föru-kreditgivningen kan BITS i störte utsträckning än skaffa sig kunskap om de enskilda projekten och denmiljö i vilken de skall fungera. BITS kan föra mer direkta diskussioner medsamarbetsländerna om u-kreditgivning än vad som lidigare var fallet. BITS har eller förberederfinansieringssamarbele med bl.a. , Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB), Arabfonden för ekonomisk och social utveckling, FN:sbarnfond () och Nordiska Investeringsbanken (NIB). Det tekniska samarbetetsyftar till att överföra kunnande från till samarbetsländerna. I dettainbegrips atl skapa kontakter, planera projekt och ge utbildning inom områdendär har god konipetens och kapacitet. BITS medverkan i det tekniskasamarbetet utgörs av bidrag till konsultinsatser, utbildning för enskilda länder,institutionssamarbete, finansiellt slöd, försöksutrusining, internationellakurser saml personutbyte och kultursamarbete. Det finns en övervikt förindustriområdet inom samarbetet som en följd av atl fiera av deinternationella kurserna berör detta område. Slödel till insatser inom områdenavatten och avlopp samt miljövård har ökat starkt , bl.a. som ett resultat av samarbetslåndernasefterfrågan på insatser inom dessa områden. Det tekniska samarbetet omfattar en rad olikaverksamhetsformer och Prop.1984/85:100 Bilaga 5 293 mänga små insatser. BITS avser att under innevarandebudgetår genomföra enstudie av de konkreta effekterna av denna verksamhel. Med utgångspunktfrån hittillsvarande erfarenheter förordar BITS i sin anslagsframställningökad tonvikt vid konsultinsatser, ulbildning för enskilda länder ochinternationella kurser under /86. Mol bakgrund av attflera av BITS samarbetsländer tvingats till ekonomisk åtstramning under senare är förordas ävenen ökning av omfattningen av det finansiellastödet. Vidare föreslås en ökning av verksamheten med försöksutmstning. Vad gällerutbildningsinsatser i anslutning till kommersiellt finansierade projekt i samarbete med svenska företag anmäler BITSatt viss efterfrågan på sådana från svenska förelag har förekommit. Iflera fall har del varil fräga om stora ochrelativt komplicerade investeringar där utbildningsbehovet vant stort. BITShävdar all det finns anledning att inte belasta den företagsekonomiska bedömningen av projekten medstora utbildningskostnader. Vissainternationella regler har överenskommits för att hindra användningen av tekniskt bistånd i kombination medenskilda kommersiellt finansierade investeringsprojekt. U-krediter ärstalsstödda krediter som med utnyttjande av biständsmedel kan lämnas påmjuka villkor till vissa för att finansiera svenska varor och tjänster i projekt som främjaru-ländernas ekonomiska och socialautveckling. I förra årets budgetproposition redovisades en utredning avdet system för u-krediter som introducerades , och vissa förslag på modifikationer av systemet framlades.Riksdagen beslöt om sädana modifieringar i u-kreditsystemet från ochmed . Dessa innebär all u-kredilernas karaktär avutvecklingspoliliskl in-slmment förstärks som hela kostnaden för deuppmjukade kreditvillkoren kommeratt belasta biståndsanslaget. Huvudansvaret för kreditbesluten läggs påBITS. Den totalakreditvolymen för sädana krediter som har lett lill kontrakt eller sädana som var under förhandling belöpte utgången av /85 drygt 2800 milj. kr. med ett totaltberäknat gävoelement på drygt 830 milj. kr. hade kontrakttecknats för 32 u-krediter omfattandeen total länevolym av ca 1500 milj.kr. och gåvoelement om totalt ca 400 milj. kr. Av de 32u-kreditfinansierade affärer som har lett till kontrakt har i 13 fallkrediterna helt eller nästan helt utbetalats dvs. prestationen frän det svenska företagets sida har i det närmastefullgjorts. U-kreditgivningen harnästan hell inriktats på programländerna för svenskl bislånd och de länder med vilka BITS bedrivertekniskt samarbete. De beviljade ochaktuella krediterna fördelar sig på 20 länder med en tyngdpunkt ikreditgivningen på , , , , och Tunisien.Av de länder som haraktualiserats för u-kredilgivning Prop.1984/85:100 Bilaga 5 294 tillhör samtliga ulom och låg-och lägre medelinkomstländer enligt klassificering. ärinte längre aktuellt för u-kredilgivning. I vissa av de länder som beviljatsu-krediter begränsas möjligheterna till nya krediter av en försämradkreditvärdighet. Kreditgivningen har främst inriktats pä projekt inomenergiförsörjning, transporter och kommunikationer samt industriell verksamhet. En kreditutfäslelse företl projekt i fömtsätter samfinansiering medInteramerikanska . I finansieringen av vattenkraftprojekt iKenya deltar flera olika biståndsgivare, bl.a. I tvåprojekt i förväntas Nordiska Investeringsbanken delta i finansieringen.Både ett eltransmissionsprojekt i och ett lelekommunikationsprojekt iAlgeriet anknyter till omfattande utvecklingsprogram som finansieras avVärldsbanken. U-kreditgivning i samverkan med internationellafinansieringsorgan som , regionala utvecklingsbanker ocharabfonder är också aktuella för ett antal andra projekt. Sådan samfinansieringhar möjliggjort u-kredilgivning till störte projekt. I vissa fall kansamfinansieringen ske i sådana former alt risken för skadefall kan ansesminska, vilket kan öppna möjligheter till viss kreditgivning i länder medbegränsad kreditvärdighet. I det fidigare gällandesystemet garanteras samtliga de u-krediter, som går till programländerna, motbiståndsanslagen. Om särskilda skäl föreligger kunde sädan s k biståndsgarantimedges också i samband rned u-kredil lill annat land. Regeringen beviljade påförslag från BITS /84 nio u-kredilutfästelser med risktäckning motbisiåndsanslagen. De totala utestående garantiförbindelserna molbiståndsanslagen uppgick per till 613 milj.kr. I detla beloppingår, utöver garantiengagemang för sex u-krediter, biständsgaranteradeengagemang för krediter till och Sri Länka () som ejavser u-krediter. samt en del av den kreditram lill Mogambique som garanterasmol biståndsanslagen. Den inom u-kreditsystemelinrättade säkerhetsreserv, som i första hand skall tas i anspråk i samband medskadeersättningar på krediter som omfattas av biståndsgarantier, uppgick perden till 72 milj. kr. vilket motsvarar av det uteståendegarantiengagemanget. Säkerhetsreserven har under det gångna budgetaret tagitsi anspråk för skadeersättningar på 10,5 milj. kr. "Blandade krediter" i internationellafora S. k. blandade krediteroch biståndskrediter utgör numera ofta konkurrensmedel på en radutlandsmarknader. Risken för kapplöpning med subventioner och utgröpning avbiståndets kvalitet har lett lill atl användningen av blandade krediter ägnatsslor uppmärksamhet i internationella fora. Diskussionerna resulterade 1983 bl.a. i en överenskommelse inom DAC om allmänna riktlinjer för utnyttjande av offentligtbistånd i kombination med statssiödd exportkreditgivning. 1984/85:100 Bilaga 5 295 Riktlinjerna syftar tillalt stärka bisländsinriktningen på de kombinerade krediterna, begränsadenna form av kreditgivning till fattigare samt höja gåvoelementei isädana krediter. Överenskommelsenhar föranlett en kartläggning i biståndskommittéDAC av de olika ländernas syslem för kombinerad kreditgivning. Den strävan som märktsfrän flera länder att skärpa reglerna att bl. a. höja den lägsta tillåtna gåvoelementgrånsen,har ej lett lill resultat,förutom en överenskommelse om utökade och mer preciserade former förömsesidiga konsultationer. Även om det svenskau-kreditsystemet inle är tekniskt utformat som en kombination av enseparat biständsdel och en exportkredit, har det från svensk sida deklareratsatl systemet är att betrakta som kombinerad kreditgivning och atl avser altfölja de överenskomna riktlinjerna i sin u-kredilgivning. Det svenska u-kreditsystemet torde ha enklarare bi-ständsinriktning än motsvarande system i flertalet andra DAC-länder. fortsattadiskussionerna i /DAC avser verka för att kraven pä disciplin, öppenhet, rapportering ochinsyn följs, och att formerna härvidlag ytterligare preciseras. tillkommol bakgrund av de u-landskrav pä stöd till industrialisering som återfanns bl.a.i den s. k. Lima-deklarationen enligt vilken mötet för i- och u-låndernas gemensamma ansträngningar skulle vara att öka andel av världensindustrikapacitet från dåvarande till . Mot bakgrund av u-låndemas önskemål om utvecklatindustriellt samarbete och med hänsyn till atl det bilaterala svenska biståndet delvis ändrat karaktär under1970-talet föreslog industribiståndsutredningbl. a. inrättandet av en fond för industriellt samarbete. Regering och riksdagbeslöt inrätta en fond som kunde medverka finansiellt i samägda fillverkande förelag tillsammans medu-landspartners och svenska företag. har senare avlägsnatavgränsningen till tillverkandeföretag. verksamhel skall främja industriell utveckling i u-ländema inom ramen föralla slags företag oavsett om dessasysslar med tillverkning eller någon form av tjänsteproduktion. Fondensuppgift är att genom en relativt begränsad insats med statliga medel stimulera svenska företag att gå in i eltsamarbete i och att satsaegna resurser häri. Sumulansen skall särskilt inriktas på de fattigare som tidigare endast i begränsadutsträckning försökt engagera svenska företag i industrisatsningar. är enligtsina stadgar en självständig slatlig stiftelse. De huvuduppgifter somålagts fonden är förmedling av kontakter, medverkan till ochfinansiering av investeringsstudier samt finansiell medverkan i långsiktigasamverkansprojekl genom aktiesatsningar saml genom lån och garantigivning. Fondens gmndkapitaluppgår lill 100 milj.kr. Därtill har fonden fått statsgaranlier för lån inom en ram motsvarande högsl tregånger det vid Prop.1984/85:100 Bilaga 5 296 varje tillfälle inbetalda beloppet i . Del totala utestående åtagandet för aktiesalsningar, län ochgarantigivning uppgick lill 131,1 milj.kr. Utbetalningarna uppgick till ca 57milj. Fondens löpande koslnader har hittillstäckts i huvudsak av avkastning från det egna grundkapitalet. Under verksamhetenstre första år erhölls dock administrativa bidrag frän statsbudgeten pätillsammans 9,2 milj. kr. har t.o.m.första kvartalet 1984 beslutat medverka i sammanlagt 31 projekt. Av dessabefann sig 23 under förhandling om genomförande, under uppbyggnad eller iproduktion. Det totala värdet avinvesteringarna i de 23 pågående projekten beräknas uppgå till ca 1 100milj.kr. totala finansiella åtagande i dessa projekt uppgår till131,1 milj.kr. fördelat på vardera aktiesalsning respektive långivningsamt i garantiåtaganden. Övriga finansiärer är projektens svenska ochlokala intressenter, nationella och regionala utvecklingsinslilulioner,exportkrediiorgan, affärsbanker m.fl. I genomsnitt uppgår insats till av projektens totala investeringskostnadermedan övriga intressenter och finansiärer bidrar med återståendegenomsnittliga . Av de 23 pågåendeprojekten ligger 16 i nuvarande eller tidigare programländer, medan deåterstående sju avser projekt i länder med vilka önskar utveckla ettbredare samarbete eller vars utvecklingspolifik i övrigl ligger i linje medkriterierna för länderval enligt de grundläggande kriterierna för verksamhet.Del faktum att ca 2/3 av projekten finns i programländer svarar väl motstatsmakternas prioritet för insatser i de fattigare länderna. Tendensen förden kommande femårsperioden pekar mot en fortsatt koncentration till de länderdär SIDA och BITS också är verksamma. Genomsnittsstorleken påSWEDFUND:s insats i varje projekt är i 4,7 milj. kr. och i 8,1milj. och de genomsnittliga totala investeringarna för projekten i derashelhet förhåller sig i liknande proportioner. Med hänsyn till den relativtringa storleken på projekten i och den allmänt sett mer begränsadeindustriella erfarenheten där, blir arbetsinsatsen från sidarelativt stor. De pågående projektenvänlas skapa 4 300 nya arbetstillfällen i värdländerna. Flertalet projektkommer atl producera för avsättning på internationella marknader och därmedbidra positivt till respektive lands valulaba-lans. Urvalet av projekt inriktasmol sådana som baserar sin tillverkning pä lokala råvaror och resurser. Ansträngningargörs för att utveckla projekt med en produktionsteknik som bedöms kunna fungerai länder med outvecklad infrastruktur och med liten tillgäng till service- och underhålls-tjänster. Samtidigtläggs vikt vid projekt som medför atl ny och någol mer avancerad teknik än vadsom tidigare funnits, introduceras i landel. Som svenska partners förekommer både stora ochsmå företag, statliga. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 297 kooperativa och privata. Den svenska exporten tillprojektens investeringsfas beräknasuppgå till ca 300 milj. kr. Desvenska företagens intresse äremellertid inte genomgående kopplat lill exporl från . Andra incitament gäller utnyttjandet av en befintligmateriell eller personell överkapacitet,marknadsföring av en ny intressant produkt saml ulveckling av ny teknik. 1984/85:100 Bilaga 5 298 BISTÅNDET FÖRDELAT PÅENSKILDA LÄNDER Den följande statistikenavser de utbetalningar som gjorts budgetårel 1983/84 av ,, , och . Utbetalningar som inte kunnat länderfördelas,har förts till de regionala posterna eller övrigposien. Så har också skett medbidragen till de länder som totalt erhållit mindre ån 1 milj. kr. Också visslforskningsbistånd och humanitärt bistånd redovisas på det sättet.Utbetalningarna för u-krediter avser avräkningar mol biståndsanslaget förgävoelement för kreditförbindelser som utfärdats /84. särredovisas eftersom de inle ulgör bistånd enligt vedertagnadefinitioner. Utgifterna för den cenirala bisländsadminisirationen fiar utelämnats.Med hänsyn till IMPOD:s arbetssätt ingår dock i dess utbetalningarlönekostnader för personal med undanlag av chefen för kontoret saml vissadministrativ personal. Det multilaterala biståndet (under anslaget Cl) ingårinte i statistiken emedan del inte visat sig möjligt att på ett rättvisandesätt fördela det biståndet på enskilda länder. Utbetalningar av SWEDFUND1983/84. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 c3 OJ r*"i r-i 0\ tx> */". oo rM Tj- r-i o r-so*". r*-, oorroO"' ri O o 00 TT r*-, oc ON - 00 « r- Tf o W?y"i r4 m - »o \0 r a\ Tj- »y-i »/-i i/-QO OO T)- oo vO - "O ! ?\ O O O rj r- c »c rt »r-, r-i i/ O nc rr \o o ON nD rr 0\ rr o «/~i o o » ON rr (0\ rr r-i o o o o o o »o r - -»r (M 'O rr m o o "O yD CT\ o o rv-1\C lO sO ON :co £ lä c/5 00 c .C OJ jO0_0fl t».i Ul 5 .: 3 ra Q. Q. t= ra >- 1- M o o E: 3 3 o 4> x: o o 3 >, u oo'« (Tt rn rn m rn rn Prop.1984/85:100 Bilaga 5 rrry:30"0 oommr- rrOQO/-. »'rrvnoNrJrrrr rrr-t»/-, C4mrOs -r 'ly-jU-ON r- m lOs r rr »/-I oo rrr-- ri .D m o On irO O oo m rr oo sO =>'-B t' i/i X3 r-(N oo o ON \o o oo r- rr oo oo PJ o s i-5 , S-° St: c3 c e r- 1:: t/i .2.2ra.2 3. x> j<: XI OOO ( b oo c r4 ON O rr m ca Slä iz) DO c OO rr rf \D O E §.E ca .c 3 OOO o" -a T3 c c c ra CO OJ 4J o >,u u. OO :::u. .S C 3 O. 1984/85:100 Bilaga 5 un tjl » fSj -M m 1 OO Tt r- o '»o O v-i r r*~\ ' \0 \o rj rt OO f rm m «-, ONr~orvifNvsOi »/"j »r ON r«-( rtONOO-rri/n r--Tr rrrrCT\r-~\o o r- OO ov rr -rr < \£i rn m rsi rr OO «J ra OJ H t/1 X) rJt/-i r~- r- rJ CT\ \D rJ OO\o m m t/-) rt OO o w ND r-J c CIO';: o ooo o o w-1 r- ' rj- rn On m C ri oo oo m (N r-- m o m »vn r-J O r- m Vi c oo r~- O O 'i/ oo o rr On 0\ sO »/n S -2 iS « ca " X X) ..ii lE 1.2 fe " oo ; 3 " ra 2»: S i 1.2 :ra S-M C/3 00 C rsj O 00 oo r »/n m 00 rr rr r4 o ON m ON rJ- r~- m 1/-1 a\ oo rr w~i oo ON rsi rsi - 5) »gSö - ra 3 .p Cu CL o. Cu o c -u o N .W (U ; >-' 1) - ._ ' 5 '-= ra.Jiou:33>.>,ait/2cntoc/:i/3(/3on[/3 .2 T3 c c c QJ c" i5 'ul N ra .~ .- c j= CO c cO CJ JZ 3 1984/85:100 Bilaga 5 rr r*-, \D QO 00 rt oo v, rt I/n ON OO 00 On Os Vi n O o r-J n c" .. . E ii 00 On rrON rr\o 'J2 <= S S,-2 Cfl C " C 3wo ti c/1 ,_,._- CO . X X> -id X> i"E ra b =M 215 rr oo un r-J un ON r-- un r-i r- ONrn r- r-J rr m r-~ rsi I .H -S - - ,u- '« Cd rt > © Prop.1984/85:100 Bilaga 5 303 De nordiskaländerna har sedan början av 1960-talel samarbetat på biståndsområdet. Isamarbetet ingår gemensamma biståndsprojekt, som administreras av något av denationella biståndsorganen. SIDA administrerar den nordiska insatsen för stöd tilljordbruket i Mogcambique. På sammasätt administrerar kooperativa projekt i och , och ett projekt i förutbildning på jordbruksområdet. Projektverksamheteninom del nordiska biståndssamarbetet har reglerats i en konvention mellansamtliga nordiska länder, vilken undertecknades . Enligt denna skall ärenden av principiellkaraktär, såsom utvidgning, förlängning ochrevision av insatserna, beslutas av det nordiska ministerrådet, som även fastställer ekonomiska ramar. Den löpandegranskningen av biståndsprojekten sker genom den inrättade ämbetsmannakommittén för bislåndsfrågor. Genomkonventionen upprättades även enrådgivande kommitté med lekmannarepresentalion. Förutom samarbetetpå projektområdet sker regelbundna överläggningar i ämbetsmannakommittén imultilaterala och bilaterala ärenden mellan tjänstemän i de nordiska ländernasbiståndsadministrationer och utrikesministerier. Det nordiskasamarbetet i biståndsärenden omfattar även informella överläggningar, l.ex.i anslutning till internationella möten, där de nordiskaländerna ofta uttrycker en gemensam hållning. De nordiska länderna har även en gemensam representation iVärldsbanken, de regionala utvecklingsbankernaoch den internationella jordbruksulvecklingsfonden (). Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Lutte contre la Sécher- för utveckling i Sahelom- FN:s center för transna- FN:s ekonomiska och soci- Food and Agricultural Or- Allmänna tull- och handels United Nations Center for 1984/85:100 Bilaga 5 /GATTs internationella handelscentrum ken Organisationen för ekono- miskt samarbete och ut- Organizagäo da Maulhfer Mozambicana search Co-operation with Developing Countries Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Southern African Transportand Communications Commission South-West AfricaPeo-ple's Organizalion for IndustrialCo-operation with Developing Countries United Nations Capital De- on Trade and Develop- iional, Scienlific and United Nations High Com- United Nations Children's Development Organiza lion para laIn- dependencia Total de /National Union forthe total Liberation of Fonden för industrielltsamarbete med för utbildning,vetenskap och kultur FN:s fond för kontroll avberoendeframkallande medel 1984/85:100 Bilaga 5 for Training and Re- United Nations Relief and tine Refugees in the Near FN:s särskilda organ för Sahelområdel och SudanFN:s volontärprogram ningsprogram för den intellektuella äganderättenInternationella sjöfartsuni-versiletel 1984/85:100 Bilaga 5 Iregistret upptas som, direkl eller indirekt, tar emol svenskt bistånd. 173, 276, 292-294. 45, 82, 199, 270, 273, 276, Argentina86, 272, 281,299 77, 82, 203, 279, 289, 86, 173,272,275,281,299 82, 207,270-271,276, 79, 173,291-292,299 173, 291-292,294,299 173,292,298-299 173, 291-293,298-299 272, 273 82, 87, 211, 275-276, 284, 289, 299 300 272-273 82,215, 277, 298, 300 82, 219, 279, 289, 293, 298, 173, 300 300 72, 280, 300 82, 87, 224,277, 300 77, 83, 227, 277, 285, 288, 293-294, 298, 300, 303 173,292-293, 298, 300 83, 231, 259, 300 45, 83, 234, 270-272, 277, Mogambique 45, 72. 83, 87, 237-241, 251-252,270-272, 278, 286, 289, 294, 300, 303 87, 270, 301 45, 83, 242-245, 273, 281,289,301 79, 173, 280, 292, 301 281, 301Portugal 294, 301 275, 278, 79, 278, 301 Sri Länka 84, 246-249, 280, 286, 288, 294, 298, 301 173, 275, 278, 298, 301 77, 79, 250-272, 270, 278, 286, 301 45, 84, 228, 253-257, 270-271, 274, 278, 287, 289, 294, 79,173, 292-293,298, 301 279, 301 86, 272 77, 79, 84, 232, 258-261, 280, 289, 302 84, 262-265, 270-271, 273-274, 279, 302 45, 84, 266-271, 279, 286, 298, 302 Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Förteckningöver lönade utlandsmyndigheter samt ackredi-teringar för destockholmsbaserade ambassadörerna per . I. Beskickningar (subsidiära ackrediteringsorter inomparentes) ) (, ) (, , Manarna) (, , ; * beskickningen föresläs av en t. f. chargé d'affaires Prop.1984/85:100 Bilaga 5 (, , ) (, Såna) (, Nuku alofa, ) ständiga representation vid Förentanationerna i ständiga delegation vid de internationellaorganisationerna i Ge- delegation vid Organisationen förekonomiskt samarbete och ulveckling () i delegation vid de Europeiskagemenskaperna (EG) i 1984/85:100 Bilaga 5 311 De fem sändebuden har följande ackredileringar: (),(), (Revolutionära ), (), Freelown (), (), () ochNouakchott (). (), (), (), Para-märibo (),(), () och (). (), (), (),(Maurilius), Anlananarivo () och (). (), Brazzaville (), (), (), () och (). Vaiikanslaten/HeligaStolen. 1984/85:100 Bilaga 5 312 Lag om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutrikesdepartementetsverksamhetsområde Härigenom föreskrivs följande. 1 § Stiftelsen prövar 1. frågor om statligastipendier för atl främja journalistulbyle, internationellt kulturutbyte, internationelltutbyte inom studier och forskning samt internationellt erfarenhetsutbyte, 2. frågoromstatsbidrag till internationellt kulturutbyte inklusive kulturutbyte med utvecklingsländer, svensk litteratur iullandet, internationellt utbyte inom studier och forskning samtinternationellt erfarenhetsutbyte. 2 § Institutet får, i fråga om vid institutet anställd personal, fatta sådana beslut som avsermyndighetsutövning i den mån inle annal är föreskrivet. 3 § Förvaltningsuppgifter som avses i denna lag utövas enligt föreskrifter som regeringen beslutar. Regeringen kan besluta om undanlag från föreskrifierna idenna lag. Denna lag Iräder i kraft den . 1984/85:100 Bilaga 5 Register A. Utrikesdepartementetm.m. A I. ,/ö«/«i«/7j/fl ............................... ......... 924495000 A 2.Ullandsljänslemännens representaiion, reserva tionsanslag ................................................................. 13 880000 Inköp, uppförandeoch iståndsättande av fastig heter för utrikesrepresenlationen, reservations anslag ........................................................................ 42000000 Inventarier för beskickningar,delegationer och