prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:100 Bilaga 7 16 Föredragande: statsrådet , såvitt avserfrågor under littera A-D, F, G och 1; statsrådet såvitt avser frågorunder littera E och H. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser verksamhetsområde Propositionen har enändrad disposition jämfört med prop. 1983/84:100 (bil. Förändringarnaframgår av redovisningen i bilagorna 7.1 och 7.2. 1983/84 Utgift 18088 619 1984/85 Anslag 19752 000 1985/86 Förslag 20757 000 1984/85 Beräknad ändring Personal 98 - 2 Anslag Förvaltningskostnader 19 752 000 -f 1005 000 (därav lönekostnader) (18139000) (-1- 810000) Summa 19752 000 -I-1 005 000 Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill 20 757 000 kr.Jag har därvid beräknat medel för en handläggare Prop.1984/85:100 Bilaga 7 17 för samordning av narkotikafrågor i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1984/85:44, SoU:8, rskr 104). I övrigt har anslagetberäknats enligt huvudförslaget i enlighet med den princip som lillämpasgenerelll för departementen i årets budgetförslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSocialdepartementet för /86 anvisa etl förslagsanslag av . För den utredningsverksamhet m.m. som bekostasfrån della anslag beräknar jag ett anslagsbehov av 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m. för /86anvisa ett reservationsanslag av . Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet 1983/84 Utgift 26607 402 Reservation 10 046 360 1984/85 Anslag 27 417 000 1985/86 Förslag 33 390 000 Från delta anslag ulgårbidrag till forsknings- och utvecklingsarbete, FoU, samt försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Som beredningsorgan lillregeringen då det gäller att ge bidrag från delta anslag finns delegationen försocial forskning (DSF). Delegafionen har också till uppgift att initiera ochstimulera FoU inom socialsektorn. I den av riksdagenantagna propositionen om forskning (1983/84:107, Ubu28, rskr. 401) las ut entreårig forskningsram. tillfördes 5 milj. kr. för forskningom viktiga problem inom social- och hälsovårdsområdet. Den prioritering somgjordes i föregående forskningspo-lifiska beslut (prop. 1981:82:106, UbU 37,rskr 397) ligger fast. Det innebär att forskning som avser social- ochhälsovårdsområdet skall prioriteras med utgångspunkt i elt samhälls- ochbeleendevetenskapligl perspektiv. I 1984 årsbudgetproposition redovisades utförligt den forskning som bedrivs med stöd frånanslaget samt för den iniliativverksamhet DSF bedriver. Under /84tillfördes anslaget 1,2 milj. kr. för atl främja den långsiktigakunskapsuppbyggnaden bl.a. inom ämnet socialt arbete, den barn- ochfamiljepolitiska forskningen, invandringsforskning med socialpoli- Prop.1984/85:100 Bilaga 7 tisk inriktning, hälso- och sjukvårdsforskning i ett hälsopolitiskt och samhällsvetenskapligtperspektiv samt epidemiologisk forskning. Delegationen utlyste under /84elt antal forskarstipendier inom de prioriterade områdena. Syftet är att beredaforskare på nivån efler doktorsexamen, möjlighet att under högst odelatfå ägna sig åt forskningsarbete inom några av de områden som är väsentliga förden långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Under /85 avsattes 3,5milj. för att inrätta 20 stipendier. Fördelningen av stipendierna påforskningsområden och universitet framgår av nedanstående tabell. Socialpolitik 5 stipendier varav 3 vid 1 " Göteborgsuniversitet Socialt arbete 5stipendier varav Barnomsorg och 5 stipendier varavfamiljepolitik Med hänsyn till betydelsen av att stärka denlångsiktiga, riktade kunskapsuppbyggnaden har DSF föreslagit att avanslaget i fortsättningen skall avsättas för sådana ändamål inom högskolan. Detgäller bl.a. det nya ämnet socialt arbete inom socionomutbildningen. Härtillkommer behov av stipendier för forskare inom den generella socialpolitiken ochdet sociala trygghetssystemet, inom det barn- och familjepolitiska området samtinom hälso- och sjukvårdsforskning med samhällsvetenskaplig inriktning. Fortsatt stöd har givitstill de projekt som redovisades i föregående års budgetproposition. Bland nyaprojekt som fått medel kan följande nämnas. Inomsocialförsäkringsområdet skall ett projekt starta om strategier inomSocialförsäkring och socialpolitik. Huvudfrågan gäller vilka strategiska Prop.1984/85:100 Bilaga 7 19 beslut som mejslat fram den nuvarande svenskasocialpolitiska modellen. 1 ett annat projekt skall inkomsten och dessfördelning i och studeras. Jämförelsen är intressant eftersom detvå länderna representerar helt skilda system då det gäller samhälletsinflytande på inkomstbildningen. Bidrag har getts till ensvensk delstudie i etl samnordiskt projekt om invandrares möte medinvandringslandet. Syftet är att dels få kunskaper om finländska och turkiskainvandrares situation när familjen befinner sig i kris, dels utveckla metoder isocialt arbete för problemlösning bland olika invandrargrupper. Ett projekt tar uppviktiga frågor om regelsystem och rättstillämpning när det gäller fördelningenav platser i den kommunala barnomsorgen. Del omfattar dels en analys av regleroch rättspraxis från rättssäkerhetssynpunkt. dels en karlläggning och analys avkommunala regler för fördelning av barnomsorgsplatser i relation fillarbetsförhållanden samt behov och efterfrågan på barnomsorg bland föräldrarna ikommunen. En studie syftar bl.a.lill att belysa vilka problem och möjligheter som ett kvinnoperspektiv innebärvid behandling av missbrukare. Stöd har getts till ettforskningsprogram vid rörande åldrande, minne och demens. Enomfattande epidemiologisk studie förväntas leda lill en större förståelse avmedicinska, psykologiska och sociala aspekter på åldrande och senil demens. Begreppet "Jämställdmed sinnessjukdom" - dess teoretiska bakgrund och praktiska tillämpning isvensk rättspsykiatri skall studeras vid Tema Hälso- och sjukvården i samhälletvid i . Studien kommer att utföras i samverkan mellansamhällsvetare, humanister, jurister och medicinare. har, påförslag av DSF, stöd givits till den utvärdering som gjorts av behandlingen avschizofrena vid Säters sjukhus. Denna utvärdering avses fortsätta till år 1988.Utvärderingen är förankrad vid forskningskliniken vid . m. ges också stöd till en försöksverksamhet med samma inriktning vidUlleråkers sjukhus. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har i en skrivelse hemställt attregeringen dels fattar etl principbeslut om att föreslåriksdagen alt en försöksutbildning i psykoterapevtisk behandling vidschizofreni skall anordnas fr.o.m. /86 i länslandstingskommun dels föreslå att anvisa medel härför ibudgetpropositionen för nämnda budgetår. Det förstautbildningsåret kommer enligt planerna alt avslutas . Den totalakostnaden härför beräknas till . Regeringen har i beslut den 29november 1984 beviljat . för detta ändamål för tiden - 30juni 1986 att utgå från femte huvudtitelns anslag A 3. Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet och jag anser att medel fortsättningsvisbör beviljas för ytterligare två budgetår. 1984/85:100 Bilaga 7 20 läns landstingskommun skall efter den förstautbildningsomgången redovisa de vunna erfarenheterna. Jag föreslår all 5 milj. kr. ur forskningsramentillförs anslaget under nästa budgetår. Anslaget bör föras upp med 33 390 000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet för /86 anvisa ettreservationsanslag av . 1983/84 Utgift I 523 767 Reservation 690 238 1984/85 Anslag 1 640 000 1985/86 Förslag 1 682 000 Från anslaget utgår bl.a. bidrag till vissa pensionärsorganisationer. Förnästa budgetår bör anslaget räknas upp med . för detta ändamål. Jagberäknar anslagsbehovet för nästa budgetår till . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Extra utgifterför /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 7 21 B.Administration av socialförsäkring m.m. Riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna svarar för administrationen av huvuddelen avsamhällets ekonomiska trygghetssystem. Försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen ulgörbesvärsorgan i socialförsäkringsärendenm.m. Den ekonomiskaomfattningen av det trygghetssystem som handhas av denna administrationframgår av följande sammanställning. (milj.kr.) Vårdbidrag för handikappade barn Bidragsförskott (brutto) Barnpensioner, inkl. ATP Allmän tilläggspension (ATP) Kontant arbetsmarknadsstöd, utbildnings- Vuxenstudiestöd, dagpenning till De olikastödformerna redovisas under C- och D-avsnitten. De ersättningsformer somingår i de två sista punkterna redovisas under arbetsmarknads-, utbildnings- ochförsvarsdepartementen. De här nämndaekonomiska trygghetssystemens utveckling och relativa andel av samhällsekonominframgår av följande sammanställning. försäkring m.m. till hushållen' Transfereringar i % av ' brutto före skatt, år 1980-1983 netto efterskatt 1984/85:100 Bilaga 7 22 De ersättningar som efterskatteavdrag utgår från socialförsäkringen m.m. motsvarar av dentotala konsumtionen ilandet och har således slor betydelse för hushållensekonomi. Det ekonomiska trygghetssystemet omfattar hela befolkningen och är till större delen samordnat i lagen omallmän försäkring, som omfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring ochföräldraförsäkring), folkpensionering och ATP. Handläggningen aversätlningsärenden m.m. på lokal nivå sköts av de allmänna försäkringskassorna.Det finns en försäkringskassa i varje landstingskommun och kommun som inteingår i landstingskommun. Lokalkontor finns i varje kommun.Riksförsäkringsverket är central förvaltningsmyndighet för verksamhetsområdetoch utövar den centrala ledningen och tillsynen över försäkringskassornasverksamhet. Socialförsäkringsförmånerna betalas i huvudsak ut genom verketsförsorg. harockså hand om debitering och uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare . Fr.o.m. samordnas uppbörden avarbetsgivaravgifterna med skatteuppbörden och administrationen ankommer påskattemyndigheterna. Omläggningen innebär atl medverkanvid uppbörden av arbetsgivaravgifterna successivtupphör. Avgifter som betalas av staten skall dock även hanteras avriksförsäkringsverket. I anslagsframställningenför /86 har framhållit att man påsocialförsäkringsområdet bl.a. avser atl öka decentraliseringen och förbättraservicen till de försäkrade. Vidare pågår ett intensivt arbete för attförbättra insatserna i fråga om rehabilitering. Härigenom uppnår man dels attden försäkrades sociala situation förbättras, dels att behovet avförsäkringsersättningar minskar. kommerriksförsäkringsverket atl i enlighet med vad som anfördes i förra åretsbudgetproposition sända ut särskilda pensionsförsäkringsbesked till allaförsäkrade i åldern . Beskeden skall ge information om intjänadepensionspoäng och hur stor vars och ens pension kan beräknas bli. En förutsättning för atldet omfattande ekonomiska ersättningssystemet skall kunna administreras säkertoch med rimliga resursinsatser är att modern används.Riksförsäkringsverket förfogar över en slor datoranläggning som är placerad iSundsvall. Försäkringskassorna är genom ett omfattande terminalnät anslutna till denna ADB-anläggning. F.n. byts deäldsta delarna av ADB-systemet ut. Del nya systemet byggs upp så att det skallklara volymmässiga förändringar och rationaliseringar som kan bli aktuellaunder . För atl få underlag förell ställningstagande i fråga om den långsiktiga inriktningen avADB-verksamheten på socialförsäkringsområdet har f.n. iuppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra elt utrednings- och utvecklingsarbete samtpraktisk försöksverksamhet avseende ADB-verksamheten. 1984/85:100 Bilaga 7 23 Utrednings- och utvecklingsarbetet skall bl.a.belysa olika alternativ med spridning av register och datorresurser på regionaloch lokal nivå. Härvid skall redovisas för- och nackdelar mellan de olikaalternativen och ett bibehållande av nuvarande ADB-struktur. I enlighel med riksdagensbeslut med anledning av prop. 1982/83:127 (SfU 24, rskr 342) om vissaadministrativa frågor inom den allmänna försäkringen m.m. skall lednings- ochtillsynsfunktionerna ges en ökad tyngd i verksamhet föratl säkerställa en likformig och rättvis lagtill-lämpning över hela landet.Verket skall också ge de utvärderande inslagen i verksamheten ökad prioritet.Vidare bör ta lill vara alla möjligheter att flytta överarbetsuppgifter från verket till försäkringskassorna. I anslagsframställningenför budgetårel 1985/86 har verket framhållit att en sådan utveckling pågår.Samtidigt prövas möjligheterna all deceniralisera arbetsuppgifter fråncentralkontoren till lokalkontoren i avsikt att förbättra servicen fill deförsäkrade. framhåller därför i sin anslagsframställningvikten av atl inte ytterligare inskränka lokalkontorsnätet. Hos försäkringskassornapågår f.n. en viss projektverksamhetmed syfte atl få en effektivare försäkringshandläggning. Projektverksamheten,som finansieras med särskilt avsatta medel under anslaget B 4., avser att geförsäkringskassorna möjlighet till etl utvecklingsarbete som kan ge nya ochbättre arbetsmetoder eller som kan innebära samhällsekonomiskabesparingar. En särskild utredning hartillkallats för att se över möjligheterna till ökad medverkan avförtroendevalda vid beslut i försäkringsärenden hos försäkringskassorna. föröverprövning av försäkringskassornas beslut i socialförsäkringsärenden m.m.består av tre regionala försäkringsrätter och - som högsta instans försäkringsöverdomstolen. För bevakning av rättspraxis inom ifrågavarandeområde finns en särskild ombudsenhel vid som kan gå insom part hos försäkringsdomstolarna. Försäkringsöverdomstolenoch försäkringsrätterna har haft stora ärendebalanser. Sedan ettnytt omprövningsförfarande hos försäkringskassorna genomförts har balanssiluationenförbättrats avsevärt i försäkringsrätterna medan problemen i stor utsträckningkvarstår i överdomstolen. Försäkringskassornas omprövning av sina beslut harlett till en påtaglig minskning av måltillströmningen hos försäkringsrätterna.Del innebär att ärendebalanserna nu minskar successivt. Den minskadeärende-fillströmningen till försäkringsrätterna kommer sannolikt efter någontid atl leda fill en minskning även hos försäkringsöverdomstolen. Jag har vidmedelsberäkningen tagit hänsyn till balanssituationen hos överdomstolen. Påsocialförsäkringsområdet finns inte någon allmänt spridd rättsfallspublikationmed domar av prejudikatintresse. Enligt min mening är det angeläget att enårspublikation av referat från försäkringdomstolarna ges ul. 1984/85:100 Bilaga 7 Genom vissa besparingar på verksamheten vidförsäkringsdomslolarna kan en sådan rältsfallssamling finansieras. Somframhölls i nyssnämnda prop. 1982/83:127 bör efter samrådmed försäkringsdomstolarna också se till att information om rättspraxis pålämpligt sätt snabbt når ut fill försäkringskassorna och andra som har behov avsådan information. Försäkringsöverdomstolenär högsta prövningsinstans för socialförsäkringen . Domstolen har att prövasådana mål som fullföljs från försäkringsrätt och från arbetsmarknadsstyrelseneller som styrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har f.n. tiolagfarna och nio andra ledamöter. ; 1985/86 -(- 847 000 -1- 724 000 (därav lönekostn.) (7 072 000) (-F 614 000) (- 603 000) -t- 185 000 -H 909 000 Domstolen har redovisaten resultatanalys för /84. Av denna framgår att domstolensmåltillströmning, som ökat kraftigt , alltjämt låg påen mycket hög nivå . har tillförseln av nya målavtagit något. 2 832mål och för räknar försäkringsöverdomstolen med atl ca 2 300 nya målskall komma in. Antalet avgjorda mål uppgick fill 2 251 och beräknastill ungefär samma antal . Avverkningen understiger såledestillströmningen varför balanssituationen försämrats. 3 241ej avgjorda mål hos försäkringsöverdomstolen och 3 291 mål. Domstolen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Huvudförslaget (- .) bör begränsas fill - . avseende besparing i samband medminskat lokalbehov. En anslagsminskning härulöver skulle enligt domstolenmedföra minskad målawerkning och ännu större målbalans än f.n. 1984/85:100 Bilaga 7 25 Pris- och löneomräkning-)- . Med hänsyn tillmåltillslrömning och målbalans behövs personalförstårkning med tvåföredragande (-F . För bl.a. rese- ochtraktamentskostnader för alt domstolen skall kunna rekrytera föredragandeutanför behövs en förstärkning med . För ytterligarekopieringsutrustning behövs . Balanssiluationen iförsäkringsöverdomstolen är f.n. bekymmersam. harmållillströmningen minskal och kan väntas avta ytterligare. beräknasdärför arbetsläget komma att förbättras. Av samma skäl som domstolen anför ärdet enligt min mening inte möjligt alt för nästa budgetår - utöver visslokalbesparing - tillämpa huvudförslaget på anslaget lillförsäkringsöverdomstolen. För att målbalansensnabbare skall kunna arbetas av beräknar jag vidare medel för ytterligare tvåföredragande. Jag beräknar därutöver . för ökade kopieringskostnaderm.m. Påsocialförsäkringsområdet finns f.n.inte någon allmänt spridd rättsfallspublikation. I ett betänkande (Ds S1982:10) Försäkringsdomstolarna föreslog försäkringsdomstolskommiltén bl.a.att en årlig rättsfallspublikation skulle ges ut med referat frånförsäkringsdomslolarna. Jag finner det angeläget med en sådanrältsfallssamling. Då har hand om utgivningen avrättsfallsreferal från andra domstolar och har väl inarbetade rutiner finnerjag efter samråd med chefen för att tillsvidare bör anlitas även när det gäller försäkringsdom-siolarnasrättsfallspublikation. Jag avser att återkomma till regeringen härom. Dekostnader som uppstår hos täcks av de lokalbesparingar som kangöras vid försäkringsdomstolarna. För atl finansiera detreducerade huvudförslaget, ovannämnda resursförstärkningar samträttsfallspublikafionen räknar jag med en utgiftsbesparing vidförsäkringsrätterna som är större än huvudförslaget. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillFörsäkringsöverdomstolen för /86 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Försäkringsrätterna ärförsta besvärsinstans för främsl socialförsäkringsärenden m.m. som handläggsav de allmänna försäkringskassorna. Det finns treförsäkringsrätter, nämligen en för (fem avdelningar), en förSödra (fem avdelningar) och en för (två avdelningar). Beräknad ändring 1985/86 -1- 914 000 (därav lönekostn.) (30 045 500) (-H 782 000) (-(- 491 000) Försäkringsrätterna harredovisat en resultatanalys för / 84. Av denna framgår attmålbalanserna minskat till följd av minskad tillströmning av besvärsärenden.Den 1 juli 1984 fanns ca 16 000 ej avgjorda mål hos försäkringsrätterna. Underinnevarande budgelår räknar domstolarna med atl 8 000 nya mål skall komma inoch alt man skall kunna avgöra 10 500 mål. Försäkringsrätterna föreslår i sinaanslagsframställningar bl.a. följande. Huvudförslaget ( .) innebär personalminskning och därmed minskad målavverkning. Pris- och löneomräkning-i- . i princip endast två ordinarie domare per avdelning, nämligen avdelningensordförande och vice ordförande. Fr.o.m. innevarande budgetår har vid deavdelningar där rätternas chefer är ordförande en tjänst som ordinarieförsäkringsrältsråd inrättats i utbyte mot en assessorstjänst.Försäkringsrätterna anser att ett utbyte bör genomföras även vid rätternasövriga ordinarie avdelningar. Organisationsförändringen bör kunna rymmas inomhuvudförslaget. Det är tillfredsställandeatl arbetsbalanserna minskar hos försäkringsrätterna. Väntetiderna för besluti besvärsärenden är alltjämt långa men kan beräknas vara nere i normal nivå omnågot eller . Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till alt bl.a. två av försäkringsrätterna rationaliserat sittlokalutnyttjande finner jag det möjligt alt vid beräkningen av medel förförsäkringsrätternas verksamhet under nästa budgetår räkna Prop.1984/85:100 Bilaga 7 27 med en större besparing än enligt rätternashuvudförslag. Som jag anfört under anslaget B 1. Försäkringsöverdomstolen harjag beräknat medel för en årlig rällsfallspublikalion med referat frånförsäkringsdomstolarna. Det är enligt min meningangeläget att öka antalet ordinarie domare vid försäkringsrätterna. Fr.o.m.innevarande budgetår har på en av avdelningarna vid var och en av försäkringsrätternaen assessorsljänst bytts ut mot ordinarie tjänst som försäkringsrältsråd. Jagfinner att motsvarande ulbyte av tjänster bör genomföras vid rätternas övrigaavdelningar. Utbytena bör göras ulan tillskott av särskilda medel härför. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår atl lillFörsäkringsrätier för /86 anvisa etl för slagsanslag av . 1983/84 Utgift 302 402 474' 1984/85 Anslag 310115 000 1985/86 Förslag 317514 000 1 I beloppet ingår anslagenErsättning lill postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m. och Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar. 2 I beloppet ingår anslaget Ersättningtill postverket för utbetalning avallmänna barnbidrag, pensioner mm. ärcentral förvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmännaförsäkringen dvs. sjukförsäkring inkl. föräldraförsäkring ochtandvårdsförsäkring, folkpensionering, tilläggspensionering samtdelpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott samt för ärenden som rör utbetalning av studiestöd vidvuxenutbildning, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning och dagpenningtill vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingårbl.a. att utöva ledning och tillsyn över de allmänna försäkringskassorna, somär lokala organ för den allmänna försäkringen m.m. svararför utbetalningen av huvuddelen av förmånerna genom sin ADB-central iSundsvall. Verket handlägger också ärenden enligt lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring m.fl. äldre författningar inom motsvarande område. Iverket handläggs även ärenden angående debitering och uppbörd av arbetsgivaravgiftersom avser tid . För bevakning av rättspraxis inomsocialförsäkringsområdet finns en ombudsenhet som fullgör verkels uppgift atlinträda som part i försäkringsdomstolarna. Verket är vidareredovisningscentral och har elt revisionskontor för ett antal myndigheler ochde allmänna försäkringskassorna. utgörs av en generaldirektör och en 1984/85:100 Bilaga 7 överdirektör samt fem särskilt förordnadeledamöter jämte två personalföreträdare. Verket är organiserat på enadministrativ avdelning, en tillsynsavdelning, en utvärderingsavdelning och enombudsenhet. Därjämte finns tre fristående byråer, avgiftsbyrån,yrkesskadebyrån och ADB-centralen. Inom avdelningarna finns byråer ochfristående sektioner. ADB-centralen är placerad i . Beräknad ändring 1985/86 -h 11 804 000 (därav lönekostnader) (141 134 000) (- 125 000) + 2 202 000 Kostnader för drift av -1- 6 831000 - 3 150 000 163 790 000' -1- 17 230 000 -1- 173 000 -h 35 090 000 Ersättning från de allmänna -1- 3 090 000 -1- 1 445 000 -1- 120 000 + 30 716 000 -1- 6 300 000 ' Inkl. anslagetErsättning till pensionerm.m. postverketför utbetalning av allmänna barnbidrag. 1984/85:100 Bilaga 7 29 föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande. Huvudförslaget innebär enmedelsminskning med . Med hänsyn till de personaladminislrativam.fl. problem som den ändrade administrationen av arbetsgivaravgifterna medför(jämför punkl 3) kan endast klara en besparing med . Pris- och löneomräkning-I- . Fr.o.m. den 1 januari1985 samordnas uppbörden av arbetsgivaravgifterna med skatleuppbörden ochadministrationen ankommer på skattemyndigheterna. skalldock svara för debitering och uppbörd av avgifier som avser utgiftsår före1985. I samband med omläggningen beräknas ca 60 av avgiftsbyråns f .n. 170tjänster kunna dras in. Härefter kan byrån successivt avvecklas i takt med atlarbetsuppgifterna försvinner. Stora krav på bl.a. personaladministrativaålgärder kommer härvid att ställas på verket. Avvecklingen av avgiftshanteringeninnebär att verkels resurser för /86 kan minskas med ca 12,5milj. kr., varav 2 milj. kr. avser ADB-verksamhet och 1,5 milj. kr.portokostnader. Till följd av utbyte avviss datorutrustning ökar kostnaderna för ADB-driften med .