prop · G80386 · 1984-12-31 00:00:00 — I fall som avses i första stycket c) skall länsstyrelsenpå framställning av företaget beslula om utbetalning av medel som svarar mothälften av den återförda fonden i den mån medlen inte har återgåtttill företaget. Sådant beslut får inle utan medgivande av taxeringsintendentfattas förrän laxeringen för det I fall som avses i första stycket c) skall länsstyrelsenpå framställning av företaget besluta om utbetalning av medel som svarar mot trefjärdedelar av den återförda fonden i den mån medlen inte har återgåtttill företaget. Sådant beslut får inte utan medgivande av taxeringsintendentfattas förrän taxeringen ' Senaste lydelse 1981:299. - Senaste lydelse 1981:299. 1984/85:86 10 beskattningsår,då återföringen har för det beskattningsår, då återfö- skett, har vunnit laga kraft. ringen har skett, har vunnit laga 1 fall sora avses i första stycket f) skalllänsstyrelsen på framstäUning av företaget besluta ora utbetalning av detöverskjutande beloppet. Dennalag träder i kraft . Därvid gäller följande. De nya bestämraelserna i 3 § tillämpas förstagången vid taxering. Äldre bestäramelser tillärapas dock vid dennataxering för företag vars räkenskapsår avslutas före den 31 deceraber 1984. Äldre bestämmelser i 8, 9 och14 8§ tillämpas om inbetalning av de ifrågavarande raedlen till konto förinvestering har gjorts enligt de äldre bestämmelserna i 3 8. Har avdrag vid 1985 årstaxering medgetts på gmndval av den äldre lydelsen av 3 8 skall länsstyrelsenvid behov underrätta om detta. skall vid underrättelseenligt 15 8 sista stycket ange om det utbetalade beloppet avser medel sominbetalats enligt de äldre eller de nya bestämmelserna i 3 §. 1984/85:86 11 Närvarande:statsrainistern , ordförande, och statsråden 1. , ,, , , , , , , , , , Propositionom förnyelsefonder, m. m. 1 propositionen om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. (prop. 1984/85:45) som överiämnades till den 24oktober 1984 anförde jag att det fanns skäl att överväga att införa ett obligatorisktfondsystera avseende vinster (fömyelsefonder). Fondema skulle ta siktepå att fräraja utbildning av de anställda i företagen samt forskning och utvecklingsarbete.1 propositionen uttalade jag vidare att det fanns anledning att höja inbetalningskvoteni samband med avsättning tUl allraän investeringsfond. Jag återkoraraer nutill dessa förslag. Först tar jag upp frågor rörande de aviseradeförnyelsefonderna. Därefter behandlar jag ändringen beträffande de allmännainvesteringsfondema. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Förnyelsefonder Det samlade kunnande som finns hos ett företag harunder senare tid fått ökad betydelse för företagets existens och utveckling.Välutbildade anställda höjer produktiviteten och förbättrar därraed företagetskonkurrenskraft. Den tekniska utvecklingen har inom många områden förändratoch skärpt kraven på personalens kompetens. leder en höjd utbildningsnivånormalt till intressantare arbetsuppgifter och större arbetstillfredsställelseför de anställda. Ävdet anförda följer att vär levnadsstandard i hög grad är beroende av 1984/85:86 12 atttUlräckliga resurser avsätts för att öka den tekniska och administrativakompetensen i företagen. Statsmakterna har en mycket viktig uppgift i dettasammanhang bl.a. genom sitt ansvar för utbildningsväsendet och stödet tillforskningen. Som framgår av det utvecklingsavtal som träffats meUanSAF, LO och PTK är det emeUertid också det enskilda företagets skyldighet attmedverka till att de anställda utbildas för de nya arbetsuppgifter som kanuppkomma genom teknisk utveckling och andra förändringar på arbetsplatsen.Utbildningen kan ta sikte på såväl tekniska som organisatoriska frågor. Här kanett särskih fondsystem - förnyelsefonder - få en betydelsefull funktion.Avsättningen till förnyelsefond innebär nämligen att en del av vinsten stannari företaget och reserveras för kommande utgifter för utbildning eller forskningoch utvecklingsarbete. Ett företags förnyelsefond bör i princip kunna användasendast om företagsledning och anställda är ense om detta. Därigenom kommersamtliga kategorier anställda in i beslutsprocessen och kan påverka hurfonderna bäst skall utnyttjas för de angivna ändamålen. F. n. pågår förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter om lönerna för . Jag fömtsätter att förnyelsefonderna beaktas vidberäkningen av tillgängligt löneutrymme. Förnyelsefonderna kan därigenommedverka tUl att löneökningen håUs på en samhäUsekonoraiskt försvarbar nivå. Mot den nu redovisade bakgmnden anser jag att detaviserade systemet raed förnyelsefonder bör genomföras. Avsättning tillförnyelsefond skall avse vinster. Bestämmelserna om fonderna bör tasin i en särskild lag om inbetalning på förnyelsekonto. Lagen bör tekniskt settutformas som lagen (1982: 1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto,vilken i sin tur bygger på lagen (1980:456) om insättning på tillfälligtvinstkonto. Utgångspunkten är således att vissa juridiska personer åläggs attbetala in ett belopp motsvarande viss del av företagets vinst till ett spärrat,räntelöst konto i . Det inbetalda beloppet blir avdragsgillt vidinkomsttaxeringen om företaget gör en motsvarande avsättning lill en förnyelsefondi sina räkenskaper. Inbetalningen på förnyelsekonto bör avse ett beloppmotsvarande av årsvinsten. bör inteobligatoriskt ligga till grund för inbetalning. Spärrtiden för medel som intekunnat disponeras för tillåtet ändamål bör bestämmas till . Fondema börsåledes vara ägnade att finansiera även långsiktiga projekt. De nuvarande investeringsfonderna syftar främsttill att stimulera investeringar i realkapital. Förnyelsefonderna tar däremotsikte på satsningar i kunnande. En lämplig utgångspunkt för användningen ärdärför enligt min mening de ändamål som anges i det nyssnämndautvecklingsavtalet. Jag övergår nu till att kommentera lagförslaget.Kommentaren avser frärast de delar där förslaget avviker från tidigarefondlagstiftning. I övrigt får jag hänvisa till förarbetena till lagstiftningenora tillfälliga vinstfonder och särskilda investeringsfonder. 1984/85:86 13 TUlämpningsområdel(1 8) I första stycket anges vilka företag sora skallbetala in medel på förnyelsekonto. Inbetalningsskyldigheten omfattar svenskaaktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, svenska sparbanker och svenskaömsesidiga skadeförsäkringsanstalter. Jämfört med de särskUda investeringsfondernahar kretsen av inbetalningsskyldiga företag utvidgats till att avse fömtoraförsäkringsaktiebolagen även de örasesidiga skadeförsäkringsanstaltema.Utvidgningen har gjorts raed hänsyn till önskeraål om konkurrensneutralitetinora försäkringsbranschen. Jag kan här erinra om att de ömsesidigaskadeförsäkringsanstalterna numera även har rätt att göra avsättning tillinvesteringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond. Enligt första stycket krävs vidare förinbetalningsskyldighet att företagets huvudsakliga verksarahet avser jordbmk,skogsbmk, fastighetsförvaltning eller rörelse. Investmentföretag och andraföretag som förvaltar värdepapper berörs alltså inte av fondsystemet. Av paragrafens sista stycke framgår attlivförsäkringsanstalter samt bostadsföreningar och andra bostadsföretag somschablontaxeras vid inkomstbeskattningen är undantagna från lagenstillärapningsområde. Dessa företag kan alltså inte betala in medel påförnyelsekonto. 1 förhållande tUl den särskilda investeringsfonden harundantagsregeln utökats med livförsäkringsbolagen. Ändringen kan ses som enanpassning tUl vad som i praktiken gällt. De särskilda reglerna för beräkningav dessa bolags inkomster har nämligen alltid ansetts utgöra gmnd förindividuella dispenser från den obligatoriska fondlagstiftningen. Omfatlningenav inbetalningsskyldigheten (2 8) I första siycket anges inbetalningsskyldighetensstorlek. 1 första meningen föreskrivs att inbetalning på förnyelsekonto skallgöras med ett belopp som motsvarar av företagets justerade årsvinst. Frågaskall vara om årsvinsten under det räkenskapsår för vilket taxering i förstainstans sker eller - om företaget på gmnd av föriängning avräkenskapsåret inte skall taxeras detta år - . Av andra meningen framgåratl inbetalningen inte är obligatorisk för företag vars justerade årsvinstunderstiger . Minsta obligatoriska inbetalning är alltså . Det är synneriigen svårt att uppskatta hur stora desararaanlagda inbetalningarna på förnyelsekontona blir. F.n. är jag inteberedd att uttala mig mer precist än att beloppet torde ligga mellan 5 och 10miljarder kr. Arbetstagarorganisationernasinflytande (6 8) Lagstiftningen om vinstfonder och allmänna och särskildainvesteringsfonder innehåller bestäraraelser om att berördaarbetstagarorganisationer skall beredas tillfälle att avge yttrande över enansökan om fondutnyltjande. Något formellt hinder mot att bifalla ansökningentrots att de anställda avstyrker den föreligger inte. De anställda har såledesinte någon 1984/85:86 14 vetorätt.1 de fåtal fall då en ansökan avstyrkts av en raajoritet av de anställda dock regelmässigt avslagits. Även i fråga om förnyelsefonderna börutgångspunkten vara att ett företag, som vill få ut medel från sittförnyelsekonto i innan spärrtiden gått till ända, skall göra enansökan hos statens industriverk (SIND). Enligt tredje stycket första meningenskall till ansökningen fogas yttranden från de lokala arbetstagarorganisationersom är bundna av kollektivavtal i förhållande till företaget. Med lokalarbetstagarorganisation avses i enlighet raed lagen (1976:580) oraraedbesläraraande i arbetslivet (MBL) sådan sararaanslutning av arbetstagaresora är part i lokala förhand-Ungar raed arbetsgivaren, t.ex. klubbar elleravdelningar. Förnyelsefondernas ändamål Uksom det förhållandet att de ingårsora ett led i löneför-handhngarna motiverar i detta fall att anställda soraomfattas av kollektivavtal tillerkänns ett starkare inflytande än vad soragäller vid utnyttjande av investeringsfonder. Sora huvudregel gäller därförenligt andra meningen att en ansökan skall avslås om arbetstagarorganisationersora avstyrker ansökningen företräder fler anställda hos företaget änorganisationer som godtar den. Denna raajoritetsregel bör gälla även oraföretaget har andra anställda än sådana som företräds av avtalsslutandeorganisationer. Majoritetsregeln innebär att en arbetstagarorganisationsora företräder obetydligt fler anställda än de andra organisationerna hosföretaget ensara kan utöva vetorätten. Detta kan teoretiskt sett gemajoritetsorganisationen ett omotiverat starkt inflytande i samband medutnyttjandet av förnyelsefonderna. För att minska risken för olämpligtillärapning av majoritetsregeln och för att understryka önskvärdheten avenighet har en kompletterande regel införts i tredje meningen. Dennakorapletteringsregel ger berörda centrala arbetstagarorganisationer möjlighetatt komma överens om att majoritetsregeln skall ersättas med exempelvis krav påkvalificerad majoritet eller enhällighet. Föreligger en sådan överenskommelseblir alltså innehållet i denna bindande vid tillståndsgivningen i stället förmajoritetsregeln. Samtliga centrala arbetstagarorganisationer som företräderanställda hos företaget skall ha biträtt överenskommelsen för att denna skallvara giltig. Med central arbetstagarorganisation avses förbund eller därmedjämföriig samraanslutning av arbetstagare (jfr 6 8 MBL). Det kan förekomma att ett företag med förnyelsefondinte har träffat kollektivavtal med någon arbetstagarorganisation. Önskar ettsådant företag utnyttja sin fond bör de anställda i företaget på lämpligt sättberedas tillfälle att yttra sig över ansökningen. En bestämmelse om detta finnsi fjärde stycket. Föreligger skilda uppfattningar raellan företagsledning ochde anställda bör den praxis som i liknande fall tillämpas i fråga om desärskilda investeringsfonderna vara vägledande. Frågor som gäller utnyttjande av förnyelsefonderkan beredas direkt raellan företagsledning och de fackliga organisationernaeller i särskilda saraarbetsorgan. Vilken ordning som är lämpligast får lösas idet enskilda 1984/85:86 15 fallet.1 de fall företagets ansökan föregås av priraär förhandling enligt 11 8 MBLtorde förhandlingsprotokollet kunna fogas sora yttrande tillfondansökningen. Förnyelsefondensändamål (7 8) De särskilda investeringsfonderna tar - liksora deallmänna investeringsfonderna - sikte på investeringar i realkapital. Frågakan vara om byggnadsarbeten, arbeten på olika slag av markanläggningar ochinköp av inventarier. Fonderna kan vidare - även om det inte är lika förmånligtfrån skattesynpunkt - finansiera kostnader för exerapelvis utbildning, forskningoch utvecklingsarbete samt marknadsföring utomlands. Som jag i det föregåendeframhållit är förnyelsefonderna inriktade på annat än realinves-teringar. En förnyelsefondsuppgift är att finansiera utgifter för utbildning av anställda hos företagetsamt forskning och utvecklingsarbete. Fondens användningsområde framgår avbestämraelsen i första stycket första meningen. Fondutnyttjande för utbildning bör - i enlighet medgrunderna i det tidigare nämnda utvecklingsavtalet - syfta till alt förbättrade anställdas raöjligheter att utföra arbetsuppgifter i företaget. på fondernas anknytning till avtalsförhandlingarna på arbetsmarknaden ärdet enligt min mening angeläget alt särskild hänsyn las till de grupper avanställda som fått liten del av utbildningsresurserna. Förnyrekry-lerad arbetskraft föreligger också normalt ett påtagligtutbildningsbehov. Jag vill även fästa uppmärksaraheten på det förhållandet attkvinnor ofta innehar befattningar som riskerar att bortrationaliseras vidinförandet av ny teknik i företagen. Utbildningen kan äga rum inom företageteller externt t. ex. hos studieförbund, genom anlitande av de resurser somfinns hos AMU-center eller hos det reguljära utbildningsväsendet. Erinras kanockså om den utbildning som bedrivs av för förelagsutveckling(SIFU). Enligl vad jag har erfarit avser chefen för utbildningsdepartementetall i annal sammanhang ålerkomma till frågor som rör principer föruppdragsverksamhet när statliga och kommunala utbildningsan-ordnare utnyttjastor den här akluella utbildningen. Det kan också finnas anledning att i delsammanhanget beröra konsekvenserna för det reguljära utbildningsväsendet av denförstärkning av de samlade utbildningsinsatserna i landet somförnyelsefonderna möjliggör. Som jag inledningsvis anfört är satsning päforskning och utveckling en viktig förutsättning för företagens existens ochexpansion. Delta gäller såväl den verksamhet som bedrivs inom företagen som denforskning som finansieras av samhället. I forskningspropositionen (prop. I98.V84: 107)underslröks att det såväl inom regeringen som industrin finns en starkmedvetenhet om grundforskningens betydelse för industrins långsiktigaförnyelse. Önskvärdheten av en utökad samverkan kring den grundläggandeforskningen betonades. 1984/85:86 16 Mot denna bakgmnd anser jag det angeläget attförnyelsefonderna även skall kunna finansiera forsknings- ochutveckUngsinsatser vid universitet och högskolor eller andra organ sora är avbetydelse för företagens långsiktiga UtveckUng. Det kan t.ex. gällafinansiering av vetenskaplig utmstning. Det bör betonas att användningsorarådet förfonderna - oavsett om det gäller intema eller externa insatser - inte ärbegränsat till åtgärder av teknisk eller naturvetenskaplig natur. Fonderna börkunna utnyttjas även för t.ex. ekonomiskt och administrativt inriktatforsknings- och utvecklingsarbete. Även raera raarknadsinriktadeutvecklingsprojekt bör kunna ingå i användningsorarådet. Jag vill i sararaanhanget understryka att avsiktenraed förnyelsefonderna är att de skall stiraulera till insatser sora annarsinte skulle koraraa till stånd. Användningen av fonderna skall således leda tUlökade insatser på de aktuella orarådena. Det kan vara ändaraålsenligt attföretagsledningen och organisationerna kommer överens ora riktlinjer för hur deresurser sora stäUs tUl förfogande skaU utnyttjas. 1 fråga om arten av utgifter för de aktueUaändaraålen vill jag framhålla att förnyelsefonden i första hand är avsedd förlöpande omkostnader, dvs. sådana kostnader som är direkt avdragsgilla vidtaxeringen. Vad gäller utbildning kan fråga vara om kostnader för hela kurser,ersättningar till lärare eller instmktörer eller hyra av utbildningsmaterial.Inget hindrar emeUertid att förnyelsefonden utnyttjas även för investeringar ibyggnader och utmstning i samband med utbildning, forskning eller utvecklingsarbete.Däremot bör anskaffning av tillgångar som över huvud taget inte är avdragsgillainte kunna finansieras med hjälp av förnyelsefond. Jag vill betona atl SlND:s prövning av ändamåletför ett fondutnyttjande normalt bör stanna vid ett konstaterande av att deformella villkoren är uppfyUda. SIND behöver således inte göra någon kvalitativbedömning av den tilltänkta utbildningen, forskningen eller utvecklingsarbetet.Motsvarande bör gälla även i de fall då prövningen ligger hos regeringen. Denfaktiska beslutanderätten bör med andra ord ligga hos företaget och deanställda. Detta torde i hög grad vara ägnat att rainska de administrativaproblemen. Enligt min uppfattning kan det vara lämpligt atl SIND i samråd medarbetsmarknadens parter utformar ansökningsblanketter m. ra. för attåstadkoraraa enklast raöjliga handläggningsrutiner. Det kan undantagsvis vara raotiverat att ettföretag får använda sin förnyelsefond för andra ändamål än utbildning ellerforskning och utvecklingsarbete. En sådan dispensregel vad gälleranvändningsområdet finns i första stycket andra meningen. För att dispensregelnskall få tillämpas bör krävas atl det föreligger synnerliga skäl. Regeln börsåledes användas mycket restriktivt. Beslutanderätten bör ligga hos regeringen ochalltså inte delegeras tUl SIND. Dispensregeln kan bli tillämplig om ett företag harinvesteringar i anläggningar eller utgifter för utlandssatsningar som är avavgörande betydelse 1984/85:86 17 förföretagets framtid och som kan genomföras endast under förutsättning attförnyelsefonden får användas. Elt annat fall som kan komraa i fråga är ora ettföretag raed angelägna investeringar har en förnyelsefond sora vida överstigerriraliga utgifter för utbildning, forskning eller utvecklingsarbete. Även ettföretag sora befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris kan tänkas falla inunder dispensregeln. Jag vill betona att de anställdas inställning har likastor betydelse när dispensregeln tillämpas sora vid den ordinarietillståndsgivningen. Av paragrafens andra stycke fraragår att ettbelopp, sora har avsatts till förnyelsefond, får tas i anspråk endast förarbete som utförs, inventarier som levereras och i övrigt kostnader som hänförsig till lid efter bokslutsdagen. Bestämraelsen överensstämmer med vad somgäller i annan fondlagstiftning. För ett företag med kalenderår somräkenskapsår innebär bestämmelsen att förnyelsefonden kan användas för utgifterför utbildning, forskning eller utvecklingsarbete fr. o. ra. den 1 januari1986. Utgifter som är hänförliga kan dock finansieras genomföretagets allmänna eller särskilda investeringsfond. Inget hindrar exerapelvisatt ett utbildningspaket sora har påbörjats finansieras medinvesteringsfonder och därefter med förnyelsefonden.Fondsysteraen kan alltså medverka till ökad utbildning, forskning eilerutvecklingsarbete redan fr. o. m. . Företagen skall betala in medel på förnyelsekontonsenast i samband med att självdeklaration avges, dvs. norraalt under våren1986. Inbetalningsskyldigheten måste fullgöras även om fonden får utnyttjasför utgifter fr.o.m. ingången av . Tidigaste dag för utbetalning är denI . För alt den tillståndsgivande myndigheten skall kunna ange en såtidig utbetalningsdag krävs i princip att utgifterna hänför sig tiU . Om ett fondmedgivande avser exempelvis ell utbildningsprogramsora sträcker sig över skall utbetalningarna från ske iomgångar . Spärrtid(9 8) Inbetalade medel är låsta räknat från dendag då inbetalningen har gjorts. får utbetalning frånförnyelsekonto göras endast om förelaget har fått tillstånd att utnyttjaförnyelsefonden. För ett företag som av någon anledning inte fält sådanttillstånd är medlen däremol spärrade . Bestämmelsenframgår av första stycket. 1 andra stycket finns - i likhei med tidigarefondsystem - en dispensregel intagen. 1984/85:86 18 Den första lagstiftningen ora investeringsfonderkora . Väsentliga ändringar i reglerna gjordes . Den senastestörre översynen av investeringsfondssysteraet skedde . 1 detsararaanhanget ersattes lagen (1955:256) om investeringsfonder förkonjunktumtjämning av lagen (1979:609) om aUraän investeringsfond (, ändradsenast 1983:1087). De allmänna investeringsfonderna är - till skillnadfrån de särskilda investeringsfondema och de föreslagna förnyelsefonderna - avfriviUig karaktär. Fondema kan användas av aktiebolag, ekonomiska föreningar,sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalter. En avsättning till allmän investeringsfondredovisas hos företaget som en bokslutsdisposition. Avsättningen minskar alltsåårets redovisade vinst. Avsättningen är avdragsgill vid beräkning av såvälbeskattningsbar inkomst som underlag för vinstdelningsskatt i den månavsättningen inte överstiger hälften av årets vinst (före skatt ochavsättningen). För avdrag krävs vidare att ett belopp motsvarande halvaavsättningsbeloppet betalas in på ett räntelöst konto i riksbanken.Inbetalningen skall i princip ske senast den dag då företaget skall läranasjälvdeklaration. De allraänna investeringsfonderna får utnyttjas förbl.a. investeringar i byggnader och maskiner, utbildning av anställda,forskning, utvecklingsarbete särat exportfrärajande åtgärder. Normalt krävstillstånd från SIND. Regeringen anger ramarna för tillståndsgivningen. Denuvarande reglerna på detta område framgår av förordningen (1980:846) omfrisläpp av investeringsfonder (ändrad senast 1984:800). En viss del av fonden(den s. k. fria sektorn) får utnyttjas utan särskilt tillstånd. har skattesatsen för aktiebolagöverstigit den del av avsättningsbeloppet som skall betalas in till (inbetalningskvolen). uppgår skattesatsen tUl . DärtUlkommer för vissa företag vinstdelningsskatt. Den låga inbetalningskvoten göratt det även för ett förelag som inte har några aktuella investeringsprojektkan te sig mer förmånligt att göra avsättning till investeringsfond än attbetala skatt. Som jag anförde i proposhionen omekonomisk-politiska åtgärder, m.m. finns det således skäl att höjainbetalningskvoten. Jag anser att den bör bestämmas till . Höjningen ledertypiskt sett till att mer likviditet dras in i högkonjunkturiägen och att enstörre del än av utgifterna för investeringar och andra åtgärder kanfinansieras av riksbanksmedlen. Höjningen av inbetalningskvoten är således välförenlig med investeringsfondssystemets allmänna uppbyggnad. Höjningen av inbetalningskvoten föranlederändringar i bl. 1 princip bör höjningen slå igenom redan vid 1985års taxering. Vid denna taxering bör dock undantag göras för företag som intehar kalenderår som räkenskapsår. Ett företag som exerapelvis har gjort enavsättning lill 1984/85:86 19 allmäninvesteringsfond i bokslut per bör således medges avdrag omett belopp motsvarande av avsättningsbeloppet betalas in till . I 8, 9 och 14 S§ finns bestämraelser omsambandet mellan den utbetalning sora görs från och den del avfonden som skall tas i anspråk. har gällt att ett belopp motsvarande100/50, dvs. två gånger det utbetalade beloppet skall tas i anspråk. 1fortsättningen blir relationen 100/75, dvs. Utbetalning från sker i första hand avde medel som stått inne längst. 1 fråga ora utbetalade medel som betalats in isamband med taxering måste känna till om medlen harbetalats in enligt de äldre eller de nya bestämmelserna. Detta fömtsätter enviss rapportering mellan och . 1 övergångsbestämmelsernahar därför angetts att vid behov skall underrätta omavdrag vid taxering har medgetts på gmndval av de äldreinbetalningsregleraa. I enlighet raed vad jag nu har anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1, lagom inbetalning på fömyelsekonto, 2, lagom ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond.