prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Del finns ocksåstora svårigheter när det gäller att göra erfarenhelsmässiga bedömningar avdet verkliga värdet av de finansiella tillgångarna. Sålunda är förlustriskernai fordringarna i den statliga utlåningsverksamheten mycket svåra attprognosticera. Metodikenbakom balansräkningen är dock sådan att resultatet i stor Utsträckning ärjämförbart med kapilalsammandraget i den rikshuvudbok som upphörde i sambandmed budgetmoderniseringen 1980. En sådan jämförelse visar, att den posiiivanettoförmögenhet som kunde redovisas förbylles ien negativ nettoförmögenhet /77 för atl därefter falla i snabbtakt fram t. o. m. /84, som den nu aktuella balansräkningenavser. Som framgår av långtidsbudgeten motsvaras den negativa förmögenhetentill övervägande del av de ackumulerade underskotten på statsbudgeten, dvs. avden växande statsskulden. som den på detta sätt redovisade statligaförmögenheten urholkals, har det skett en motsvarande uppbyggnad avförmögenheten i andra sektorer. Enligtmin mening bör man i övrigt vara försiktig med att dra mer preciseradeslutsatser av balansräkningen. bör dock årliga balansräkningar förstaten kunna bidra lill förståelsen och analysen av statsfinansernasutveckling, särskilt när enskilda poster i balansräkningen kan följas under enlängre tidsperiod. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 63 5 Inbetalning på likviditetskonto Somjag har nämnt i del föregående (avsnittet om kreditpolitiken) bör en allmänlikviditetsindragning från företag, landsfingskommuner och kommuner ske undernästa budgetår. Delta bör ske genom att elt belopp motsvarande av den del avlönesumman som översiiger 20 milj.kr. betalas in på likviditetskonto hosriksbanken. Av detta belopp bör företagen betala in senasl den 30 augusfi1985 och återstoden senasl . Landstingskommuner och kommunerskall betala in hela beloppet . Påmedel som står inne på likviditetskonto bör löpa årlig ränta ochinbetalda medel jämte ränta återbetalas . Omdet finns synnerliga skäl bör regeringen få möjlighet att befria frånskyldighel alt belala in medel på likvidiielskonlo. Regeringen bör också hamöjlighel all föreskriva eller i särskilt fall besluta all inbetalda medelskall återbetalas . Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag filllag om inbetalning på likvidiielskonlo under /86. Denföreslagna lagen överensstämmer i väsenlliga delar med lagen (1984:501, ändrad1984:1114) om inbetalning på likvidiielskonlo. I fråga om motiveringen till desärskilda lagmmmen hänvisar jag därför till vad som anfördes i dellagstiftningsärendet (prop. 1983/84:200 s. 12 ff., FiU 45, rskr 421). Lagen(1984:501) om inbetalning på likvidiielskonlo har granskats av lagrådet.Lagrådets hörande över det nu upprättade lagförslaget skulle därför saknabetydelse. 6 Beskattningen av Statens bostadsfinansieringsaktiebolag Riksdagenfattade beslut om ett nytt syslem för finansiering av bostadslån m. m.(prop. 1983/84:90, BoU 28, rskr 303). Beslutet innefattade bildandet av ett avstaten helägt kreditaktiebolag. Bolagets uppgifl skulle vara att på denpriorilerade kredilmarknaden låna upp de medel som krävs för den statligabostadslånegivningen. Del nya bolaget - Statens bostadsfinansieringsakfiebolag- börjar sin verksamhel . Bolagetsverksamhet kommer att ha en liknande karaktär som den verksamhet som bedrivs avKonungariket siadshypotekskassa och allmänna hypoleksbank. F.n. kan dessa institutioner bygga upp obeskattade reserver genom avdragsgillaavsättningar till reservfond. Avdragsrätten för dessa avsättningar regleras i 2§ 8 mom. lagen (1947:376) om statlig inkomstskatt (SIL). Avdrag får ske sålänge fonden inte överstiger av skulderna. Enligtmin mening bör Statens bostadsfinansieringsaktiebolag ges sådan Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 64 rätttill avdrag för avsättning till reservfond som lillkommer stads-hypotekskassanoch hypoteksbanken. En avsättning bör alltså vara avdragsgill så länge fondeninte överstiger av bolagets skulder. Avdraget får anses ersätta den rälltill skattemässig nedskrivning på fordringar som i annat fall kunnat komma ifråga. Jag vill tillägga atl avdraget inle är av sådant slag att det skallåterföras vid beräkning av vinstdelningsunderlag enligt 3 § lagen (1983:1086)om vinstdelningsskatt. Mittförslag föranleder en ändring i 2 § 8 mom. vidaretas in en föreskrift om alt ett avdrag för avsättning till reservfond ellersäkerhetsfond skall återföras till beskattning i den mån fonden - t. ex. isamband med förlusttäckning - har satts ned. Avsättning till reservfondaktualiseras för bolagets del första gången vid Avdragsrätten bör därför gälla fr.o. Bestämmelsen om ålerföring av medgivna avdrag bör Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslagtill lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Lagförslagetär av så enkel beskaffenhet att lagrådels hörande skulle sakna Somjag redovisat tidigare rensas vid beräkning av det s. k. underliggandebudgetsaldot bort sådana effekter på budgeten som är av redovisningstekniskeller tillfällig art. Det gäller såväl inkomsl- som utgiftssidorna. Deberäkningar av det underliggande budgetsaldot som presenterades i budgetpropositionenbör på en del punkter revideras. /85 har reviderade prognoser för utförsäljningen av statlig,beredskapslagrad olja lett till en ökning av de beräknade särskildabudgeteffekterna. Riksdagenhar godkänt riktlinjer för beredskapslagring av bl.a. olja t. o. /87 (prop. 1983/84:110, NU 43, rskr 391 och prop. 1984/85:53,FöU 6, rskr 94). I enlighet härmed skall Ivångslagren av motorbensin öka med905000 m' samt vissa utförsäljningar av ske underlagringsåren 1984/85-1986/87. 1984/85:53 anmäldes också att frågan omde raffinerande oljebolagens kommersiella lager av råolja skulle beredasvidare. Enligt gällande regler får den del av raffinaderiernas totalakommersiella lager av råolja som överstiger 450000 m' tillgodoräknas somtvångslager. Resterande lager räknas f.n. inte in i beredskapslagren. Eftersamråd med statsrådet vill jag nu anmäla regeringens fortsattahandläggning av frågan. Detbeslutade nya lagringsprogrammet ställer krav på ny- och ombyggnad avlagringsutrymmen av betydande omfattning. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan föravsikt att tills vidare, dock längst t. o. m. , låla deraffinerande oljebolagen få räkna sig tillgodo de råoljelager som finns vidraffinaderierna vid beräkningen av de beredskapslager som skall hållas. Senaslden avses de totala tvångslagren höjas med motsvarande 450000m' råolja. Vid samma tillfälle slopas regeln om 450000 m' råolja enligt 22 §förordningen (1984:1050) om beredskapslagring av olja och kol. Statensråoljelager kan då minskas i motsvarande omfattning vilket medför enbudgetförstärkning om ca 700 milj. kr. Blandde särskilda budgeteffekter avseende budgetårel 1985/86 som fillkommit sedanbudgetpropositionen kan nämnas en extra inleverans från statens vattenfallsverkoch den tillfälliga minskningen av preliminärskalteuttagel för . Deändrade finansieringsfömtsällningarna för slatens järnvägar och luftfartsverketmedför också särskilda effekter på statsbudgeten. Vidare har hänsyn tagitstill atl del i posten Beräknal tillkommande Ulgiflsbehov, netto har inräknatsvissa ålgärder som kan hänföras till särskilda budgeteffekter. Föratt erhålla det underliggande saldot räknas valutaförlusterna bort frånbudgetsaldot. Förändringama på denna post beror främst på kursutvecklingen förden amerikanska dollarn. Minanya beräkningar av det underliggande budgetsaldot för budgetåren 1984/85 och1985/86 framgår av tabell 3. Tabell 3.Underliggande budgetsaido för budgetåren 1984/85-1985/86 Särskilda budgeteffekterValutaförluster Underliggande budgetsaido -69,7 -69,1 -63,5 -60,8 -61,7 -59,4 -60,6 -60,4 8 Statsbudgeten budgetåren 1984/85 och 1985/86 8.1 Beräkningsförutsättningar, m.m. Viden beräkning av statsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs ominkomslutvecklingen i samhället av stor betydelse. Riksrevisionsverketsberäkningar gmndas på anlagandel atl lönesumman ökademed 9,. antas lönesumman öka med 6,. För år 1986har RRV schablonmässigt räknat med en lönesummeökning på 5,. Riksrevisionsverketräknar med en ökning av utgifterna i löpande priser för privat konsumtion meddrygl saml med mellan åren 1985 och1986. Antagandenapåverkar även RRV:s beräkning av statsutgiftema för /85. ' 5 1984/85.1 saml. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 66 RRV:s beräkningsförutsättningar stämmer i stort sett överens med den löne- ochprisutveckling som jag redogjort för i detföregående. har inte gjort några prognoser avutvecklingen av lönesumma och priser. Jag utgår därför kalkylmässigt från deav verket använda antagandena. beräkningar avseende budgelåren 1984/85 (statsbudgetensinkomster och ulgifter) och 1985/86 (statsbudgetens inkomster) har verkel lagithänsyn till beslut som fattat före . RRV har ävenbeaktat förslag från regeringen . Jag har för egen del beaktatäven de riksdagsbeslut som fattats under återstoden av mars samt förslag frånregeringen som lagls fram . I några fall har jag även beaktatförslag som lagts fram efter , vilket jag angivit i varje enskiltfall. Det får ankomma på finansutskott att göra justeringar försådana förändringar som ej kunnat beaktas. 8.2Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende /85 IRRV: s reviderade beräkning över utfallet av statsbudgeten för budgetåret1984/85 (bilaga 1.5) har verkel beräknat inkomsterna till 256816 milj.kr. RRVberäknar inkomstema av statens aktier till 256 milj. kr. I denna beräkning harinte hänsyn tagits till förslag till de aktieutdelningar som styrelserna iLKAB, , Cementa, och ämnar förelägga respektive bolagsstämma. Deföreslagna utdelningarna är för statens del 20 milj.kr. för , 17,5 milj.kr.för , 28,1 milj.kr. för , 6,7 milj.kr. för Cementa och 3,1 milj.kr. Jag beräknar därför inkomsterna under inkomsttiteln av statensaktier till 331,8 milj. kr., dvs. 75,9 milj. kr. mer än vad RRV beräknar. Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet . . RRV:s beräkningar föranleder i övrigt inle någon erinran från min sida. Sammantagetmedför mina justeringar av RRV:s beräkningar för /85 enberäknad ökning av inkomsterna med 75,9 milj. kr. Åndringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåret 1 OOO-tal kr. rev.beräk- enligt före ning draganden 2411Inkomsler av statens aktier 256000 -1-75900 Förändringenligt föredraganden +75 900 Summainkomster 256 815 887 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 67 RRVhar i sin beräkning av budgetutfallel för /85 beräknat delotala utgifterna till 323 958 milj. kr. Verkethar beaktat förslag till anslag på tilläggsbudget om sammanlagt 2570 milj. kr.RRV beräknar därmed utgiftsanslagen exkl. statsskuldränlor fill 240952 milj.kr. och merbelaslningen på förslagsanslag exkl. slatsskuldräntor till 5640milj. Sammantaget innebär detta att RRV beräknar utgiftsanslagen exkl.statsskuldräntor fill 246592 milj. kr. Finansfullmaktenför budgetårel 1984/85, som under budgetårel inte använts, föreslåssenare denna dag tas i anspråk för bl.a. vissa byggprojekt. Jag räknar dockinle med någon kassamässig belastning av finansfullmaktsutnyttjandet förinnevarande budgelår. Tillföljd av att påtagit sig betalningsansvarför visst garantiengagemang i ökar belastningen på anslagelFörlusttäckning IiU följd av stadiga garantier IiU svensk varvsindustri ochbeställare av fartyg med 1 100 milj. kr. Merbelaslningenpå förslagsanslag beräknas därmed uppgå till 6740 milj. kr. Jag beräknarsåledes utgiftsanslagen exkl. statsskuldränlor fill 247692 milj.kr. RRVhar beräknat utgifterna för statsskuldräntorna ull 73600 milj. kr. Enligt uppgifier under hand från beräknasutgiftema för stalsskuldräntoma komma att bli ca 4900 milj. kr. högre än vadsom togs upp i budgetpropositionen. Delta beror bl. a. på höjda räntenivåer försåväl vissa inhemska som vissa utländska upplåningsformer. Dämtöver beräknasnu ränteutgifter och valutaförluster för lån tagna i amerikanska dollar utifrånen högre dollarkurs än vid beräkningarna lill budgetproposifionen. Dettainnebär att utgiftema för statsskuldränlor för /85 nu avriksgäldskonlorel beräknas till 75500 milj. kr. enligt vad som framgår avtabell 5. 1984/85 Budgetpropositionen Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valulaföriuster -1-2,9 -0,1 +2,1 EnligtRRV kommer de lolala anslagsbehållningarna under innevarande budgelår atlminska med 2973 milj. kr. för att uppgå till 23431 milj. kr. vid ingången avbudgetårel 1985/86. Med hänsyn lill atl bl. a. den kassamässiga belastningen avtilläggsbudget 111 till statsbudgeten för innevarande bud- Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 68 getårkan förväntas bli avsevärt mindre än vad RRV bedömt beräknar jag att de toialaanslagsbehållningarna kommer alt minska med endast 2700 milj. kr. Utvecklingenav anslagsbehållningarna mellan budgetåren 1981/82 och 1984/85 framgår avtabell 6. Redovisningen koncentreras till de huvudtitlar däranslagsbehållningarna spelar en särskilt stor roll. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1981/82-1984/85 EnligtRRV kommer utnyttjandet av rörliga krediter att minska med 1207 milj. kr.,bl.a. till följd av att televerkel i samband med ändradefinansieringsförutsättningar för verket betalat tillbaka 1600 milj. kr. avtidigare unyltjad rörlig kredit. Mot bakgrund av att den rörliga kredit som stårtill förfogande för föreslås bli höjd från 500 milj. kr. till800 milj. kr. 1984/85:125) beräknar jag att den totala belastningen pårörliga krediter blir 300 milj. kr. högre än vad RRV anger. Jag beräknarsålunda atl utnyttjandet av rörliga krediler kommer att minska med 907 milj.kr. under innevarande budgetår. FörBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto tar RRV upp 2000 milj. kr. Motbakgmnd av att bl.a. utgifterna för infriandet av fartygskreditgarantier tillZenit lagts in under utgiftsanslagen beräknar jag postentillkommande utgiftsbehov, nello fill 1000 milj. kr. Iövrigt har jag inga invändningar mot RRV: s beräkning. Sammanlaget beräknar jagsålunda utgifterna /85 till 325985 milj. kr., vilkel framgår avtabell 7. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 69 Statsutgifterna /85 Milj. kr. Beräknad merbelastning på förslagsanslag Ändrad disposition av rörliga krediter Jagålerkommer till statsbudgetens saldo för /85 under avsnitt 7.4 idel följande. 8.3Statsbudgetens inkomster och utgifter avseende /86 RRVberäknar statsbudgetens totala inkomster under /86 till 261790milj. Idet reviderade förslagel till statsbudget för näsla budgetår ingår vissaförslag som påverkar statsbudgetens inkomster. Jag redogör i del följande förde justeringar av RRV: s beräkningar som jag finner nödvändiga. Regeringenhar i prop. 1984/85:162 om särskild skattereduktion föreslagit ennedsättning av preliminärskatten ijuni 1985 för flertalet löntagare.Uppbördsmässigt påverkar detta i sin helhel /86. Med anledninghärav beräknar jag att inkomstema på inkomsttiteln skatl påinkomst, realisationsvinst och rörelse blir 2200 milj. kr. lägre än vad verketberäknat. Regeringenhar beslutat att vattenfallsverket skall inleverera 600 milj. kr. av verketsvinstmedel som är hänföriiga till /84 eller som balanserats tilldetta budgetår saml viss del av den s.k. torrårsreserven. Mot bakgmnd härav,och efter samråd med statsrådet , räknar jag upp inkomslerna underinkomsttiteln inlevererade överskoll med 600 milj. kr. Medanledning av det förslag om skatteutjämningsavgift som jag redogjort för iavsniltel om komunernas ekonomi beräknar jag inkomsler till följd av avgifterfrån kommuner med 567,5 milj. kr. För ändamålet upprättas en ny inkomsttitelbenämnd Skaiieuljämningsavgifi. Jag räknar således upp inkomsterna iförhållande till RRV:s beräkning med 567,5 milj. kr. RRV:s beräkningar i övrigt föranleder inle någon erinran från min eller andraberörda statsråds sida. Totalt innebär de av oss förordade avvikel- 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan sernafrån verkets beräkningar en nedräkning av inkomsterna för /86med 1032,5 milj. kr. Jag beräknar sålunda statsbudgetens inkomsler /86 fill 260757,3 milj. kr. En fullständig redovisning avstatsbudgetens inkomster bör fogas till protokollet i detta ärende (bil. 1.6).Åndringarna i förhållande till RRV: s beräkning framgår av tabell 8. Ändringar i RRV» beräkningar av statsbudgetens inkomster /86 RRV: s beräk- ning (rev. 1111 Fysiska personers skatt på Avslutningsvisvill jag redovisa en förändring i indelningen av statsbudgetens inkomslsida idet reviderade statsbudgelförslaget för budgetårel 1985/86 (tabell 9). Förslag tillförändring i uppställningen av statsbudgetens inkomster /86 Iårets budgelproposilion upptogs de totala utgifterna för /86till 320325 milj. kr. Av detta belopp svarade minskade anslagsbehållningar,ökad disposition av rörliga krediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto för 5000 milj. kr. Utgiftsanslagen uppgick sålunda till 315 325 milj. kr.för /86. Sedanriksdagen förelades budgetpropositionen har fram till dels ettantal propositioner innebärande anslagsförändringar förelagts , delsriksdagen beslutat om etl antal anslag som föreslogs i budgetproposifionen. Omriksdagen bifaller förslagen i propositionerna ökar utgiftsanslagen med ca 674milj. Beloppet inkluderar även de anslagsförändringar iförhållande lill budgetpropositionen som beslutats av men inle deökade utgifter för statsskuldräntor som jag strax återkommer till. Prop.1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 71 Isamband med min beräkning av anslagskonsekvenserna har jag låtit upprätta enspecifikation över föreslagna och i förekommande fall beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande till budgetpropositionen.Denna specifikafion (bil. 1.7) täcker i princip perioden t. o. m. mars månad1985. AnslagetRäntor på statsskulden m. m. upptogs i budgetpropositionen för budgetåret1985/86 med 71 200 milj. kr. Belastningen på detta anslag är beroende avräntenivån inom och utom landel och av bokföringsmässiga valutaförluster pågrund av ändrade växelkurser vid omsättning av lån, samt av den ackumuleradestatsskulden under det budgetår för vilket anslagel anvisas. En förnyadberäkning av ger vid handen alt utgifterna för räntor påstatsskulden torde bli ca 2600 milj.kr. högre än vad som togs upp ibudgetpropositionen. De inhemska räntorna har räknats upp med 1 800 milj. kr.Denna justering är föranlåten av en rad faktorer. Beräkningarna grundar sig nupå alt en större del av upplåningen kommer alt vara kort, dvs. Detta medför, alll annat lika, ökad belastning påstatsbudgeten på kort sikt eflersom ränlan på dessa låneformer bokförs videmissionstillfället och inte i efterskott som fallet är med bl.a. obligationer.Härtill kommer att emittering nu åter upptagits av 540- och 720-dagarsväxlar.Räntan för en upplåning resp. kommer därigenomatl belasta året för emissionen. Dessutom antas nu högre räntenivåer förslalsskuldväxlar än vid beräk-ningama till budgetpropositionen. För atl minskaberäkningamas känslighet för tillfälliga ränle- och valulakursförändringar harriksgäldskontoret, till skillnad från tidigare beräkningar, använt sig avgenomsnitt under tidigare period för räntenivåer och valutakurser. Till vissdel motverkas dock dessa faktorer av att budgetunderskottet och därmed upplåningsbehovetför /86 nu antas vara lägre än vid beräkningarna tillbudgetpropositionen. Valutaförlustemaför /86 beräknas nu bli ca . högre än vad somantogs som underiag för förslaget i budgetpropositionen. Som tidigare påtalatsav RRV och kan den nuvarande metoden för bokföring avvalutaförluster diskuteras utifrån redovisningsprincipiella utgångspunkter.Även finansutskotlet (FiU 1984/85:10) har påtalat att frågan om redovisning avvalutaförluster bör utredas . Enligt vad jag erfarit serriksgäldskontoret, i samråd med andra berörda myndigheter, över dessa frågor. Räntomapå statsskulden beräknar jag således fill 73800 milj. kr. enligt vad somframgår av tabell 10. Sammantaget innebär detta all jag beräknarulgiftsanslagen för /86 fill 318599 milj. kr. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 1985/86 Budget proposition 1985/86 Nuv. Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valulaföriuster + 1,8 +0,2 +0,6 Detjag nu anfört om utgifterna kan sammanfattas enligt följande. Anslagssökningarenligt specifikation i bilaga 1.7 exkl. statsskuldräntor Isyfte att få en så långt möjligt rättvisande bild av den totala belastningenpå statsbudgeten beräknas, utöver ulgiflsanslagen, på statsbudgetensutgiftssida även medel för förändringar i anslagsbehållningar, ändrad dispositionav rörliga krediler och Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Ibudgetpropositionen beräknades förbmkningen av anslagsbehållningarna komma attuppgå lill 1 500 milj. kr. netto, /86. De propositionerinnebärande anslagsförändringar som därefter förelagts motiverar enviss neddragning av förbrukningen av anslagsbehållningarna. Tilläggsbudget IIIoch utnyttjandet av finansfullmakten för innevarande budgetår kommer dock attmedföra ökad kassamässig belaslning under /86. Sammantaget serjag därför ingen anledning att frångå den beräkning av förbmkningen avanslagsbehållningarna som gjordes i budgetproposifionen. Jag räknar såledesäven nu med en minskning av anslagsbehållningarna med 1 500 milj. kr. Budgetutfallet,och därmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar iutnyttjandet av rörliga krediter hos . Sådana krediter harenligt beslut ställts till förfogande för vissa affärsverk, myndigheteroch bolag. Jag föreslår, efter samråd med statsrådet , att den kredit somstår till förfogande för höjs med 600 milj. kr. lillföljd av att omläggning av räkenskapsår genomförs och all inleverans av vissavinstmedel lämnas. utnyttjande av röriig kredit över helabudgetåret beräknas dock inte öka i motsvarande grad. Statens järn vägar ochluftfartsverket beräknas i samband med ändrade finansieringsfömtsättningar förverken betala tillbaka utestående rörlig 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 73 kreditom sammanlagt 840 milj. kr. Med hänsyn till en viss schablonmässig ökning avutnyttjandet av röriig kredit i övrigt räknar jag sammantaget, liksom ibudgetpropositionen, med en ökning av utnyttjandet av rörliga krediter mellanbudgetåren 1984/85 och 1985/86 med 500 milj. kr. I syfte att förslaget tillstatsbudget så långt som möjligt skall visa den totala budgetbelastningen förspå budgetens utgiftssida upp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto.Vid beräkningen av denna post görs en uppskattning av sannolikaanslagsbelastningar och inkomsteffekter som inte kommer till uttryck på annatsätt. Beräkningen avser en kassamässig belastning. I budgetpropositioneningick i denna post budgeteffekterna till följd av särpropositioner avseendebl. a. kommunalekonomiska åtgärder och åtgärder inom industridepartementetsverksamhetsområde. Då dessa förslag förelagts har medel nu iställetberäknats under berörda anslag och resp. inkomsttitlar. 1 föreliggandeberäkning beaktas däremot, till skillnad från i budgetpropositionen, effekternaav vissa fondupplösningar, bl.a. av sjukförsäkringsfonden, i tillkommandeutgiftsbehov. Förslag i dessa frågor kommer att föreläggas underhösten 1985. Motbakgmnd av vad jag nu anfört har jag beräknat posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto till 1000 milj. kr. för /86. Sammantagetinnebär mina beräkningar att statsutgifterna för /86 kommer attuppgå till 321 599 milj. kr. vilket är 1274 milj. kr. mer än vad jag beräknadei budgetpropositionen. Förändringar i anslagsbehållningar 1500 1500 Ändrad disposition av rörliga krediter 500 500 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto 3 000 1000 Summa statsutgifter 320325 321599 8.4Statsbudgetens saldo för budgetåren 1984/85 och 1985/86 Förändringarnaav inkomsterna och utgifterna i förslagel lill statsbudget för budgetåret1985/86 sedan budgetpropositionen har jag även låtit sammanställa i enspecifikation (bil. 1.8), som bör fogas till regeringsprotokollet. Medhänvisning till min redovisning i det föregående beräknar jag utfallet avstatsbudgetens inkomster och utgifter för innevarande budgetår och förslagettill statsbudget 1985/86 påsatt som framgår av tabell 12.