prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — 2.1.10 Konsumentverket:Tyngdpunkten i utredningen ligger på primärpro duktionen inom jordbruket, dvs. del som innefattas av jordbrukspolitiken. ---- Bl.a.saknas hell en hushållsekonomisk ansals som visar hur den föreslagnajordbrukspolitiken återverkar på olika hushållslypers ekonomi. ---- Belänkandet har-- inle givit etl tillfredsställande bedömnings underlag för en samlad livsmedelspolitik. Prop.1984/85:166 17 2.1.13 Lantbruksstyrelsen:-- anser del----- angelägelatt sambanden mellan jordbruks- och regionalpolitik vad gäller mål och medelpreciseras. 2.1.14 Slatens livsmedelsverk:- Det ärdärför etl sleg i rält riktning när livsmedelsutredningen (LMK) fått i uppdrag atl sätta injordbrukspoli tiken i elt vidare sammanhang och se den i ett livsmedelspoliliskt perspek tiv som siräcker sig ända fram lill konsumenlerna. 2.1.17 Statens jordbruksnämndskonsumentdelegation: Produktionen syftar till konsumlion - del är ensjälvklarhel, som man dock ibland lenderar att glömma bort i jordbrukspoliiiskasammanhang. Det är tillfredsställande att den nu avslutade utredningen haft somdirektiv att sätta in jordbrukspolitiken i elt vidare, livsmedelspolilisktperspektiv och därmed föra in konsumenternas inlressen i centrum. 2.1.18 Statens naturvårdsverk:- finner detangeläget att ell jord- brukspolitiskt beslut även innehåller etl miljömål. Dellabör i princip innehålla: - bevarande avgenetisk variation i odlingslandskapet - hushållning medresurserna mark, vatien och växtnäring - användning avmiljövänliga odlingsmetoder och -tekniker - bevarande avvärdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet - bevarande av värdefull landskapsbild ochvärdefulla natur- och kultur miljöer för att bl. a. främja friluftsliv och rekreation. 2.1.23 Statskontoret: Enligtstatskontorets mening har utvecklingen inom del jordbrukspoliiiska områdetunder den senasle tioårsperioden medfört ökade inslag av offentligrättsligsiyrning och regleringar. Statskontoret anser alt LMKs arbele har förbättratförutsättningarna för en mer allsidig offentlig debatt om livsmedelspolitikensinrikining, även om det hade varit värdefullt om ett mer radikaltförändringsalternativ till nuvarande regleringsekonomi kunnat presenteras. 2.1.24 : Enligt RRVsmening borde LMK- ha försökt att förutsättningslöst analysera existeranderegelsystem för prisreglering och rationalisering av jordbruket. En sådananalys kunde sedan ha legat till grund för vidare överväganden om hurregelsystemen skall kunna förenklas och de offentliga insatserna skall kunnaminskas. 2.1,26 : finner det särskiltanmärk ningsvärt att utredningen inte redovisar en samlad modell över det syslem man avser att analysera. Av en sådan modell bör framgå systemets del komponenter, deras inbördes beroende, avgränsningar mot andra system, 2 1984/85. Prop.1984/85:166 18 systemets mål, dess problem, hur del kan styras ochslulligen hur förslagen från ulredningens alla arbetsgrupper kan inpassas föralt förbättra systemets funklion. Utan ett sådani försök tillsystembeskrivning är det inte möjligl att analysera förändringar ilivsmedelssystemel på ett effektivt sätt eller geförslag lill en samlad livsmedélspolitik. ----- mol bakgrund av del dynamiska skede somlivsmedelssektorn befinner sig i liksom svårigheterna all överblickaframlida utveckling, ifrågasätter vi om det nu är möjligt all på grundval avulredningens betänkande ulforma en ralionell och mera beslående livsmedelspolitik. 2.1.33 i : Med hänvisning lill väsent liga områden som inte alls eller endast knapphändigt blivit belysta anser atl livsmedelskommitiéns utredning inte kan läggas lill grund för en framtida jordbrukspolitik. 2.1.37 i län:Trädgårdsnäringen har endasl berörts i lilen utsträckning av kommittén. Enligtlänsstyrelsens uppfattning borde näringen getts störte utrymme eflersom delarav trädgårdsnäringen t. ex. fältmässig köksväxlodling i län oftaulgör en inlegrerad del av lantbruksföretagen. 2.1.38 i : Enlångsiktig målsättning bör vara all minimera antalet regleringar ochstyrinstrument inom livsmedelssektorn. 2.1.53 : Faktum är alt delkvarstår många frågetecken alt räta ul, varför denna utredning inte kan Hggatill grund för elt politiskl beslut - åtminstone inle i nuvarande form - omutformningen av jordbrukels struktur och den framtida jordbrukspolitiken. 2.1.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor:------- vill fram hålla angelägenheten av atl den framlida jordbruks- och livsmedelspoli tiken i ökad grad utformas efler marknadsekonomiska värderingar med konkurtensneulralitel och effektivitet som givna ulgångsförulsäll- Vi vill också understryka det angelägna i atl denomfattande byråkrati som successivt ulformais inom jordbruksområdet medvetetoch konsekvent begränsas och all regleringar och styrinstrument av alla deslag så långt möjligl reduceras. 2.1.63 :--------- vill underslrykavikten av ell hälsopolitiskt synsätt och anser all hälsopolitiskaaspekter bör ulgöra en grund för bestämningen av livsmedlens kvalitet ochprissättning. 1984/85:166 19 2.1.64 : LMK har inle inventeratmöjlighelerna och aktivt sökt se på jordbruket som en utvecklingsbar resurs isamhället. LMK har enligt LRFs uppfatlning inte tagit frambeslutsunderlag som kan läggas lill grund för en samlad livsmedelspolitik. ----- det är enligt LRFs uppfatlning motiverat alt somlidigare ulforma en sammanhållen politik för den areella produktionen medinrikining på rationella familjeföretag inom jord- och skogsbruket. 2.1.66-------------- Svenska fabriksarbetareförbundet:Marknadskrafterna måsle därför i ökande grad ersätta olika slatliga regleringar och liknande för atl uppnå balans mellan produktion och marknad vad gäller jordbruks- och livsme delsprodukler. De särskilda mål som samhällel kan ha liksom de evenluellastödåtgärder dessa kan motivera bör därför behandlas inom ramen förmolsvarande mål och stödverksamheter inom andra delar av samhällel. 2.1.67 : Föralt del rådande syslemet inle skall förhindra eller försvåra en sund ulvecklingav jordbruksnäringen, är del angeläget alt förenklingen i regleringsmekanismenkan genomföras. måste omfatta alla offentliga sly råtgärder som berörsektorn, inklusive livsmedelssubvenlioner. Vidare måsle livsmedelspolitiken vara långsiktig samlinriklas på atl balansera sekiorn och inte förstärka svängningarna i marknaden. 2.1.70 Svenska livsmedelsinslitulet: Del förefaller som omlivsmedelssektorn, irols sin sloriek ändå är för snäv. Den hade vunnil på atlbehandlas i ell större agro-aqua-sammanhang. En sådan behandling hade gettyllerligare någon frihetsgrad genom atl livsmedelsproduktionen kunde ingå i enjämvikt med annan produktion, baserad på samma råvaror eller alternativaråvaror från areal av samma art, 2.1,75 : Vi har redan i lidigaresammanhang påpe kat att vår jordbrukspolitik i sig inrymmer förhållanden och värderingar, som egentligen bort beaklas separal och därmed kanske också värderats annorlunda.---- ----- bör en förändring i delta hänseendegenomföras sålunda, att ovan nämnda företeelser blir föremål för separatavärderingar och inle som ofta får en avgörande betydelse för jordbrukspolitiska beslut och åtgärder - inte alla gånger rationella, ----- vi vill peka på det angelägna i att ökade inslag avmarknadsekono- miskl tänkande och en successiv avveckling av den nusynnerligen komplicerade regleringsapparaten blir bärande utgångspunkter fören ny jord- Prop.1984/85:166 20 bruks- och livsmedelspolitik. Såväl vårt effeklivajordbruksom konsumenterna skulle vinna på en sådan ordning. 2.1.76 : Förbundel anser alt följande grundläggande krav måsle ställas på jordbruks- ochlivsmedelspoliliken: Konkurrensneutralitet bör råda mellan olika förelag ochprodukter. Produktionen i alla led skall ske så effektivt och till sålåga kostnader som möjligt.---- En breddning av jordbrukspolitiken får inte innebära fleraregleringar och styrinstrument och ökad byråkrali. Tvärtom måste strävan varaatl inskränka regleringsekonomin lill elt minimum och låla marknadsekonominfungera i största möjliga utsträckning i avvaktan på atl en fullständigavreglering skall bli möjlig. 2.1.80 : Ensamlad livsmedélspolitik enligt riksdagsbeslut kan rimligen inlegenomföras utan alt trädgårdsnäringen innefattas. 2.1.81 allmänna hypoleksbank: Pågrund av de brisler, som måsle anses vara förknippade med kommitléns förslag,finner banken del svårt alt ta en definiliv ställning till förslaget. Detla kandärför inte utan ytterligare och omfatlande omarbetning läggas till grund fören proposition till . 2.2 Vissa speciella synpunkter 2.2.11 Universitets- och högskoleämbetet: vill särskiltframhålla vik len av ökad samordning av forskningen utmed hela kedjan från primärpro duktion lill konsumlion. 2.2.21 : Då många regleringsfrågor istor utsträckning direkl berör den privala induslrin bör även denna enligtindustriverkets mening vara representerad i jordbruksnämndens styrelse. 2.2.58 : Om man nuverkligen vill hjälpa konsumenterna till atl få pengar över lill mal avhögvärdig kvalilet, skall vi då här i landel ha en mervärdeskall påbaslivsmedel som vida översiiger vad man har i flertalet jämförbara länder? 2.2,64 : vill erinra om allSverige jämfört med andra länder har en mycket hög moms på livsmedel.Detta skapar en dålig grund för alt uppnå den vällovliga ambitionen all få framlivsmedel lill ""rimliga priser". 1984/85:166 21 2.2.67 Svenska lantarbetareförbundei:----------------- efterlyser eltgenomarbelal förslag lill forskning som griper genom alla led, frånprimärproduktion och förädling till distribution och handel för all verkligenfå en reell bedömning av de olika ledens roll fram lill den färdiga produklensåväl i kvalitelsavseende som beträffande prissättning. 2.2.68 : Ur Livs perspektiv är det nalurligl attbefinlliga livsmedelssubvenlioner belraktas som ett livsmedelspoliliskt medelav försia rang, likväl behandlas det ej inom ramen för LMK. Ur Svenska Livsmedelsarbelareförbundets perspektiv är detcentralt all forskning kring framlida produktion och konsumtion av mat ökas.Livs syfte är att uppnå bättre varor i en mer småskalig produklion under formersom bättre tillvaratar och utvecklar livsmedelsarbetarnas yrkeskunskaper. En viklig förutsättning för ökat konsumentinflyiande ochbällre livsme-delskvalité är fristående resurser för forskning och ulvecklingmed della som mål. förordar också att ettsärskilt utvecklings bolag bildas med representation från samhällel, de anställda och livsme delsindustrin. Utvecklingsbolagets inriktning bör vara att underiätta infö rande av ny teknik med den inrikning som angivits kring forskning. 2.2.76 : Förbundetvill upprepa det lillbaka framförda önskemålet atlden enskilda industrin får en egen representant i jordbruksnämndens slyrelse. 2.2.77 livsmedelsindustriförbund:SLIM anser alt enskild industri skall vara representerad i Jordbruksnämndensstyrelse, där viktiga och betydelsefulla frågor för livsmedelsindustrinsekonomi och konkurrensförhållanden beslutas. 2.2.79 : Enligt TCOsmening bör konsumentintresset i jordbruksnämndens styrelse förstärkas. 3.1.2 : Svensk jordbrukspolitik bör enligtkollegiets uppfatlning så vitt möjligl ulformas i överensslämmelse med den principi elll frihandelsvänliga inslällning som generellt hävdas från svensk sida. Om internationellt vill verka för en liberalisering synes det också vara angelägel att man kan visa på svenska liberaliseringsålgärder. Del kan noteras att del svenska jordbruket - om samma förulsällningar gäller - är konkurtenskrafligt vid en inlernationell jämförelse, framförallt vad gäller brödsäd. Prop.1984/85:166 22 LMK föreslår------ att möjligheterna till reglering avimporten av kött av åsna,buffel och get prövas. Kollegiet har inget atl invända mot att ensådan prövning företas. Härvid får en utvärdering av importulveck- ling och konkurtensförhållanden utvisa om behov föreligger av eventuella ålgärder och om den handelspolitiska koslnaden för en evenluell sådan åigärd - bl.a. i form av kompensalionserbjudanden som i första hand lorde få sökas inom jordbrukssektorn - är motiverad med hänsyn lill marknadssituationen.-- Om det bedöms som angeläget alt begränsa användningen avfiskmjöl kunde man bl.a. med hänsyn till EFTA-åtagandena överväga att sökabegränsa användningen genom ålgärder som inie enbart riklar sig mol importen. 3.1.8 : kan tillstyrka allSverige bör verka förålgärder i liberaliserande riktning. NO kan också - liksom i sitt tidigareyttrande - instämma i uppfattningen att det är angelägel atl upprätthålla enimport av jordbruksråvaror och livsmedel för att uppfylla bl.a. handels-,bistånds- och konsumenlpoliliska mål. Däremol kan NO inle anslula sig till LMKsmening när man ulan närmare motivering anser att möjligheten att regleraimporten av vissa produkter som saknar gränsskydd (fiskmjöl, kött av åsna,buffel och get) bör prövas. 3.1.14 : kommillén noterar attSverige hell saknar gränsskydd för bl.a. kött av åsna, buffel och get.Det nuvarande systemel medför problem ur redlighelssynpunkl. Livsmedelsverkettillstyrker därför att möjligheterna till en reglering av denna import undersöks.Della bör genomföras snabbi. 3.1.58 : Enligt kommitlénsmening är en ensidig avveckling av skyddet för det svenska jordbruket intemöjlig utan allvarliga konsekvenser för näringen och landelsförsörjningsberedskap. Förbundetdelar självfallet denna uppfattning, särskilt som detta skydd ofla ärväsentligt sämre utvecklat här i landet än i många andra jämförbaraindustriländer. Över huvud tagel måsle man ifrågasätta, varför man inle också iSverige kan slå vakt om en inhemsk jordbruksproduktion på det betydligt merbetryggande sätl som i exempelvis övriga nordiska länder. 3.1.61 :-- tillstyrkeratl även internationellt försöker arbeta i liberaliserande riktningockså inom jordbruks-och livsmedelsområdet. 3.1.62 i : Löinstämmer i LMKs rekommendation alt i möjligaste mån liksom hillillsinternationellt försöker atl arbela i liberaliserande riklning även inomjordbruks- och livsmedelsområdet. 1984/85:166 23 3.1.64 : LMK anser alt Sverigebör ver ka för att åtgärder i liberaliserande riktning vidias som omfattar alla länder, dock med hänsyn tagen till de grundläggande målen om försörjningstrygg hel. uttrycker LMK att inget talar för att en sådan avveckling skulle komma till stånd under överskådlig lid. LRF inslämmer i detta och vill också betona att förhållandena på den internationella marknaden inte kan få bli avgörande för den inhemska jordbruksproduktionens omfattning och inriktning. 3,1,66 : Rent principielltborde även fiskmjölsfoder inrymmas i del regleringssystem som finns förlivsmedelsförsörjningen. Enligt förbundels uppfattning bör det allvarligtprövas att åsladkomma delta. 3.1.76 :------- instämmerhelhjärtat i kommitténs åsikt alt bör verka för atl ålgärder iliberaliserande riklning vad gäller handeln med livsmedel vidtas, omfattandealla länder och med hänsyn lagen lill del grundläggande målel omförsöijningslrygghel. Härigenom skulle ulöver gränsskyddel även övriganalionella regleringar kunna minskas. 3.1.80 : Belräffande dehandelspolitiska bindningarna enligt bl.a. GATT-avialet, har gjort betydligt fler åtaganden än våra grannländer. och har kvantitativa im portbegränsningar. EG har för flera produkter högre lullar än . Dessulom tillämpar man exportsubvenlioner på en så viktig produki som tomater. Tyvärr är alltså inle nuvarande GATT-överenskommelserömsesidiga och därför kan inte ett fritt varuutbyte ske. 3.1.81---------------------------------------- Sverigesallmänna hypoleksbank: delar kommitténs uppfall ning, all bör verka för att åtgärder vidias i liberaliserande riklningi alla länder och med hänsyn tagen till del grundläggande målet om försörj ningstrygghel. 3.2.37 i län: villkraftigt underslryka atl exportmöjligheierna las tillvara både för all ökalivsmedelsindustrins expansionsmöjligheter och för atl öka jordbrukelsavsätining lill livsmedelsindustrin samt alt högförädling och exportstimuleras. 3.2.62 i : I likhel medkommittén vill också LO understryka vikten av att alla möjligheter tillvaratasför all främja en lönsam export av jordbruksråvaror och all ålgärderhärför övervägs. Prop.1984/85:166 24 3.2.64 : enligt LRFs mening harexport frågorna inte fåtl den allsidiga och förutsättningslösa behandling, som de förtjänar. Livsmedelsexportens betydelse och möjligheterna att förbällra dess villkor är en viklig byggslen i en jordbruks- och livsmedelspolitik. Enligt LRFs uppfallning måste del svenska jordbrukets heltdomineran de uppgift även framöver vara att förse den inhemska marknaden med de livsmedel som efterfrågas. Detta kan synas självklart, men efterden senas le lidens diskussioner om frihandelsjordbruk, jämförelser med m.m,, så måsle noleras all livsmedelssektorn inte kan specialiseras och ingå i del internationella varuutbytet på del säll som vårt övriga näringshv har gjort.----- Detla utesluter inle alt det förekommer enganska omfallande export av jordbruksråvaror och livsmedel. Enligt LRF är en sådan angelä gen, men del gäller alt ha proportionerna klara för sig. LRF ser huvuddelen av jordbruksöverskolten och därmedockså huvud delen av vår livsmedelsexport som en följd av vår jordbrukspolitik, särskilt då försötjningskravet. Exporten ger samiidigi samhällel en rad fördelar. Enligt LRFs uppfallning motiverar detta statens medverkan. Omfattning en och finansieringen härav bör prövas i särskild ordning. Med hänsyn till alt överskotts- och exportproduklionen moliveras med bl.a. beredskaps skäl, regionalpolitik och sysselsättning, synes det rimligt atl vissa delar las över budgeten och inle över livsmedelspriserna. Livsmedelsexporten har ofla kommil i skymundan i dehandelspolitiska sammanhangen och i några fall t.o.m. hamnat i strykklass. Ettfastare agerande till förmån för livsmedelsexporten är nödvändigl framöver. 3.2.68 : Exporten harpå vissa håll i den livsmedelspolitiska debatten setts som lösningen på överskoltsproble- men. Delta är en orealistisk syn som måsle tillbakavisas. Däremot kan ökad export ha stor betydelse för utvecklingen av många livsmedelsindu- slriföretag med inriktning på högförädlade produkter. De flesta svenska livsmedelsföretagen är för små för attetablera sig själva på mer än någon enstaka utländsk marknad. En väg atl lösa problemet är all ell gemensaml exportbolagbildas. Delta skulle då vara gemensaml för flera svenska företag som tillverkarhögförädlade livsmedel. Dessa förelag borde ingå som delägare tillsammans medslalen. Elt sådani företag skulle kunna få en så stor volym atl det borde kunnavara representerat på de flesta marknader som är intressanta ur svensksynpunkt. De tillverkande företagens utvecklingsmöjligheter i svensk ägo skulledå tryggas. Cenlrall är att della bolag dels arbetar på kommersiella villkordels inle får la ansvar för olönsam överskottsexport av råvaror. Prop.1984/85:166 25 3.2.76 : vill särskiltunderstryka angelägen heten av ett ökat statligt engagemang vad gäller handelspolitiska åtgärder med syfte alt minska olika former av handelshinder - såväl lariffära som icke lariffära. 3.2.80 :------ det ärviktigt atl också irädgårdsråvarorna innefattas i de exportålgärder somvidtas. 3.3.1 Styrelsen för Internationell utveckling: Styrelsenfinner del inte orimligt att räkna med elt ökande utnyttjande av svenskalivsmedel, främst vete och vegetabilisk olja, för kataslrofändamål. Någonkraftig ökning av livsmedelsbiståndet torde dock inle kunna bli aktuell pågrund av del ökande behovel av andra biståndsformer finansierade frånkatastrofanslaget. 3.3.21 Statens industriverk:- förordar atl frågan om slödlill svensk spannmålsexport till analogt med del stöd somutgår till svensk induslriexport lill utreds. 3.3.41-------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : vill peka på den obalans som fmns mellan världens länder när del gällertillgången på mat. Så länge har ett produktionsöverskott på livsmedelbör det övervägas om inte svenska jordbruksprodukter i störte omfattning än nuborde användas för internationella hjälpinsatser. 3.3.42 i : Enligtlänsslyrelsens uppfattning finns det anledning atl ytterligare höja beredskapen när del gäller bislånd med livsmedel i samband med kalaslrofsiiuationer. En angelägen forsk ningsuppgift borde vara atl framslälla en "kalastrofhjälpkost" igranulerad form. 3.3.58 : Allt talar föratl del krävs fortsatta och betydligt störte insalser i form avlivsmedelsbistånd från de rikare länderna, till vilka också vårl land hör.Förbundel anser därför, alt vi skall utnyttja våra produktionsresurser till ettökal sådant bistånd. 3,3.62 i : Kommitléns slutsals,vilken LO helt delar, är att världens svältproblem endast marginellt kanpåverkas genom biståndsinsatser av traditionellt slag. Vad som krävs ärmångdubblade insatser för uppbyggnad av infrastrukturer i de fattiga länderna,som ökar deras ekonomiska styrka och ger störte möjligheter till egenvaruproduktion och ökad andel i del internationella handelsutbytet. Prop.1984/85:166 26 3.3.64 : Den på bästalösningen på livsmedelsproblemet i är, enligt såväl internationellasom svenska biståndsorgan, att söka bygga upp ländernas egen förmåga atl LRF delar helt denna uppfallning,-------- LRFser emellertid ingen motsättning mellan dessa ansträngningaroch ett utökat Enligt LRFs uppfallning bör därför spela en aktivroll i biståndsverksamheten. 3.3.67 : Vad gäller denglobala livsmedelsförsörjningen slår visserligen kommillén fast atl delsvenska biståndet till utvecklingsländerna även i fortsättningen bör varainriktal på slöd till utvecklingen pä landsbygden. Det hade emellertid varitvärdefullt om kommiltén på etl mer eftertryckligt sätt slagit fast att densvenska överskottsprodukiionen av livsmedel inle kan vara enacceptabel form för svenskt bistånd lill de fattiga länderna. Från många hållanförs atl bör odla all för all skänka livsmedel lillutvecklingsländerna för avhjälpande av svällsiluationen i dessa länder.Förbundet anser detla vara en felaktig metod, som i grunden endasl skullebidraga lill att konservera eller renl av försämra den redan dåligaslandarden. Däremol borde insatser i form av katastrofhjälp i störteutsträckning ske med i producerade livsmedel i stället för all göraupphandlingar på världsmarknaden. 3.3.81 allmänna hypoleksbank: Hypoteksbankenfinner del självklart all jordbruksprodukter, som inte vinner användning förinhemsk konsumlion eller export inom ramen för reguljära internationellahandelsförbindelser, i störte utsträckning bör utnyttjas som en belydande delav det svenska U-landsbiståndet. 4 Konsumentfrågor och livsmedlens kvalitet 4.1 Livsmedlens kvalitet allmänt 4.1.7 : Omfattningen av den idirektiven anförda oron för hälsorisker är på del hela taget okänd och kan islort sell endasl bli föremål för spekulation. Till sin karaktär är deniroligen delvis irrationell och delvis rationell. Oavsett vilkel, innebär dengivelvis i sig förlusl i välfärd. Är den irrationell och därtill leder till altallmänheten antingen undviker delar av ulbudel av livsmedel till förmån föralternativ som är onödigt dyra att producera eller väljer en sammansättning avkosten som ur näringsfysiologisk synpunkt är mindre välavvägd, adderasytterligare välfärdsföriuster. Till dessa får slutligen adderas de förluster ivälfärd som eventuella faktiska giflskador skapar. Prop.1984/85:166 27 Om man inle anser det tillfyllest att söka begränsasislnämnda lyp av välfärdsförluster, måste man tydligen införskaffa direklinformalion från allmänheten via exempelvis intervjuundersökningar angåendeattityderna lill livsmedelsulbudet. Endast med sådana som grund blir detmöjligt att effektivt styra samhällets insatser i form av forskning, upplysningsverksamhetoch livsmedelskontroll så atl irtalionell oro och därmed sammanhängandesnedvridande och således slandardsänkande konsumtionsmönster elimineras. 4,1.10 : anser atllivsmedelssystemet uppvisar flera från konsumentsynpunkt allvarliga brisler medavseende på utbudets kvalitet och pris. Klagomål från konsumenter visar ocksåall varuutbudet är dåligt målgruppsanpassai.