prop · G803189 · 1984-12-31 00:00:00 — om patientjournallag m.m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagils upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. 1 propositionen läggs fram förslag till enpatientjournallag, I lagen har samlats de grundläggande bestämmelserna ompatientjournaler inom hälso-och sjukvården. Krav ställs på journalernasutformning, innehåll och hantering. Skyldighet att föra journal åläggs de yrkesgrupper förvilka gäller föreskrifter om legitimation, nämligen barnmorskor,glasögonoptiker, logopeder, läkare, psykologer, psykoterapeuier, sjukgymnaster,sjuksköterskor och tandläkare. Sådan skyldighet skall gälla även för debarnmorskor, läkare och tandläkare som med stöd av särskilt förordnande ärbehöriga att utöva yrket. Skyldig att föra journal är vidare den som. utan attvara legitimerad, är verksam som logoped, psykolog eller psykoterapeut inomallmän hälso- och sjukvård eller inom enskild hälso- och sjukvård som biträdeåt legitimerad yrkesutövare. Därjämte är arbetsterapeut, kurator ochsjukhusfysiker som är verksam inom den allmänna hälso- och sjukvården skyldigatt föra journal. Med skyldigheten att föra journal föreslås följa enskyldighet att på patientens begäran utfärda intyg om vården, undersökningeneller behandlingen. 1 lagen föreslås vidare föreskrifter om en minstabevarandetid för journaler. Bestämmelserna i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. - tillsynslagen - om förstöring av journaler harenligt förslaget förts över till den nya lagen och fått ett vidgat tillämpningsområde.Även föreskrifterna om sekretess i tillsynslagen förslås bli överförda tillpatientjournallagen. Genom ändring i tillsynslagen ges hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd möjlighet att överlämna vissa ärenden till sjukvårdshuvudmännen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1986. 1 1984/85. Lagförslagen i denna proposition har granskats avlagrådet. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar:lagrådsremissen (s. 8), lagrådets yttrande (s. 54) och föredragande statsrådetsanmälan av lagrådets yttrande (s. 55), Den som vill ta del av samtliga skäl för lagförslagenmåste därför läsa alla tre delarna. 1 Förslag till Patientjournallag Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid vård av patienter inom hälso- ochsjukvården skall iöfA patientjour nal. Patientjournal skall föras för varje patient och får inte vara gemensam för flera patienter. Med vård avses i denna lag även uiidersökning ochbehandling. 2 S Med patientjournal avses i denna lag deanteckningar som görs och de handlingar som upprättas eller inkommer i samband med värden och som innehåller uppgifter om patientens hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden och om vårdåtgärder (journalltand/iiigar). Som journalhandling anses framställning i skrift ellerbild saml upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattasendast med tekniskt hjälpmedel. Innehåll, utformning och hantering 3 § En patientjournal skall innehålla deuppgifter som behövs för en god och säker vård av patienten. Uppgifterna skall föras in i journalen sä snart detkan ske. Om uppgifterna föreligger, skall en patientjournal alltidinnehålla L uppgift om patientens identitet. 2. väsentligauppgifter om bakgrunden till vården, 3. uppgift om ställddiagnos och anledning till mera betydande åtgärder, 4. väsentligauppgifter om vidtagna och planerade åtgärder. skall vidareinnehålla uppgift om vem som har gjort en viss anteckning i journalen och när anteckningen gjordes. 4 § Varje uppgift i enjournalhandling som upprättas inom hälso- och sjukvården skall utformas så, attpatientens integritet respekteras. 5 § De journalhandiingar somupprättas inom hälso- och sjukvården skall vara skrivna på svenska språket,vara tydligt utformade och så långt möjligt förståeliga för patienten, 6 § Uppgifter i en journalhandlingfår inte utplånas eller göras oläsliga i andra fall än som avses i 13 7 S Varje journalhandling skallhanteras och förvaras så, att obehöriga inte får tillgäng till den. 1984/85:189 4 Om en journalhandling eller en avskrift eller kopia avhandlingen har lämnats ut till någon, skall det antecknas i patientjournalenvem som har fått handlingen, avskriften eller kopian och när denna har lämnatsut. 8 S En journalhandling skall bevaras minst tre årefter det den sista uppgiften fördes in i handlingen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att vissa slags journalhandlingar skall bevaras . Om arkivvård av patientjournaler i det allmännasverksamhet finns det särskilda bestämmelser. Skyldighet att föra patientjournal 9 § Skyldig att föra patientjournal är 1, den som enligt lagen (1984:542) om behörighet attutöva yrke inom hälso- och sjukvården m,m. har legitimation eller särskilt förordnande att utöva visst yrke, 2, den som, utanatt ha legitimation för yrket, är verksam som logoped, psykolog eller psykoterapeutinom den allmänna hälso- och sjukvården eller inom den enskilda hälso- ochsjukvården som biträde åt legitimerad yrkesutövare, 3, den som ärverksam som arbetsterapeut, kurator eller sjukhusfysiker i den allmänna hälso-och sjukvården. Var och en som för patientjournal svarar för sinauppgifter i journalen. Skyldighet att utfärda intyg om vården 10 § Den som enligt 9 § är skyldig att förapatientjournal skall på begäran av patienten utfärda intyg om vården. Offentlighet och sekretess m.m. 11 § Om rätten att ta del avjournalhandlingar inom den allmänna hälso- och sjukvården finns bestämmelser itryckfrihetsförordningen och sekretesslagen (1980:100). 12 § En journalhandling inom enskild hälso-och sjukvård skall på begäran av patienten tillhandahållashonom för läsning eller avskrivning på stället eller i avskrift eller kopia, ominte annat följer av 6 § andra stycket eller 6 a § första stycket lagen(1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl. Frågor om utlämnande av en journalhandling enligt förstastycket prövas av den som är ansvarig för patientjournalen. Anser denne att journalhand- 1984/85:189 5 lingen eller någon del av den inte bör lämnas ut, skallhan genast med eget yttrande överlämna frågan till förprövning. I fråga om överklagande av beslut enligtandra stycket gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 15 kap. 7 §sekretesslagen (1980:100). 13 § På ansökan av patienten eller någon annan somomnämns i en patientjournal får förordna att journalen helt eller delvisskall förstöras. Förutsättning för detta är dels att godtagbara skäl anförs för ansökan, dels att patientjournalen eller den del därav som skall förstöras uppenbariigen inte behövs för patientens vård och dels att det från allmän synpunkt uppenbarligen inte finns skäl att bevara journalen. Innan ansökan slutligt prövas, skall den som ansvarar förpatientjournalen beredas tillfälle att yttra sig. Om har avslagit en ansökan om förstöringav en patientjournal, får beslutet överklagas hos kammarrätten genom besvär.Om beslut innebär bifall till en sådan ansökan, får beslutetinte överklagas. 14 § Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från bestämmelseni 5 § att en journalhandling som upprättas inom hälso- och sjukvården skallvara skriven på svenska språket. 15 § Regeringen får meddelaytterligare föreskrifter i de frågor som avses i denna lag. Regeringen får överlåta åt den myndighet som regeringenbestämmer att meddela föreskrifter om en journalhandlings innehåll, utformningoch hantering. Patientjournaler i krig m.m. 16 § Regeringen får meddela särskilda föreskrifterom patientjournaler i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att riket har befunnit sig i krig eller krigsfara. Denna lag träder i kraft den 1januari 1986. Bestämmelserna i 12 § förstastycket gäller inte journalanteckningar som har tillkommit före den 1 juli1980. Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om överklagande av socialstyrelsensbeslut angående förstöring av patientjournal när beslutet har meddelats föreden . Förekommer ilag eller annan författning hänvisning till en föreskrift som har ersatts genomen bestämmelse i denna lag tilllämpas i stället den nya bestämmelsen. 1984/85:189 6 Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.' dels att 8-11 §§ och punkt 1 övergångsbestämmelserna tilllagen skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 8 § skall utgå, dels att 13, 38 och 43 §S skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har åtgärder vidtagits för att åtala den som tillhör hälso-och sjukvårdspersonalen, får disciplinärt förfarande enligt denna lag ejinledas eller fortsättas i fråga om den förseelse som avses med åtgärden.Underrättelse enligt 29 § får dock ske. Anmälan till åtal skall ske, om den mot vilkendisciplinpåföljd ifrågasätts är skäligen misstänkt för att i yrkesutövningen habegått brott, för vilket fängelse är föreskrivet. Anmälan till åtal skall göras av Anmälan till åtal skall göras av om annat inte följer omannat inte följer av 38 S andra stycket, av 38 § tredje stycket. 38 § Disciplinärende beträffande arbetstagare fåröverlämnas av till arbetsgivaren för den åtgärd som kan ankommapå honom, om det är uppenbart att ärendets behandling i nämnden inte ärpåkallad från allmän synpunkt eller för att tillvarata patientens rätt. Innehåller en anmälan till klagomål överbrister i kontakten mellan en patient och hälso- och sjukvårdspersonalen hos enlandstingskommun eller över något annat hknande förhållande och är det uppenbartatt anmälan inte kan föranleda disciplinansvar enligt denna lag, får nämndenöverlämna anmälan i den delen till landstingskommunen för åtgärd. Vad som sägsom lai\dstingskommmun gäller också kommun som inte ingår i enlandstingskommun. i ett där anhängigt ärende attförutsättningarna enligt 13 § andra stycket för anmälan till åtal föreligger,skall nämnden fullgöra anmälningsskyldigheten. 1 Senaste lydelse av 9 § 1980:989. 2 Senaste lydelse 1984:543. 1984/85:189 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse / fråga om talan mot beslut enligt 10 §gäller i tillämpliga delar 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100). Om har avslagit en ansökan om förstöringav en journal, får beslutet överklagas hos regeringen genom besvär. Om beslut innebär bifall till en sådanansökan får beslutet inte överklagas. beslut att förelägga vite enligt 7 § fåröverklagas hos kammarrätten genom besvär. Denna lag träder i kraft . -Senaste lydelse 1981:1246. 1984/85:189 8 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, , , , , , ,, , , , , R. . Lagrådsremiss med förslag till patientjournallag m.m. tillsattes för attse över gällande råd om gallring av den allmänna hälso- och sjukvårdensmedicinska arkiv och avgav delbetänkandet (Ds S 1982:5) Bevarande avjournaler m.m. Till utredningen hade lämnats i tilläggsuppdrag att göra enöversyn av utformningen av den grundläggande patientdokumentationen inom hälso-ochsjukvården med hänsyn såväl till patienternas intresse av god och säker vårdsom till deras integritets- och rättssäkerhetsintressen (Dir. 1980:76). Iseptember 1982 tillkallades en särskild utredare' för detta uppdrag. Densärskilde utredaren avlämnade journalutredningenshuvudbetänkande (SOU 1984:73) . I denna lagrådsremiss behandlasendast sistnämnda betänkande. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i dettaärende bör fogas dels utredningens sammanfattning av betänkandet som bilaga 1,dels de lagförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga 2, dels enförteckning över remissinstanserna och en inom gjordsammanställning över remissyttrandena som bilaga 3. Beträffande nuvarande reglering av patientjournaler m.m.samt utredningens närmare överväganden hänvisas till betänkandet. En särskild arbetsgrupp inom harutvärderat verksamheten med förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården.Arbetsgruppen har redovisat sina förslag i rapporten (Ds S 1984:16)Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. Rapporten har remissbehandlats.Arbetsgruppen har bl.a. föreslagit att hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ' Professor , , 1984/85:189 9 () ges möjligheter att överlämna vissa ärenden tillsjukvårdshuvudmännen, I det följande behandlar jag rapporten i denna del. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas en inom gjordsammanställning av remissyttrandena över arbetsgruppens förslag i denna del sombilaga 4. har på regeringens uppdrag gjort en allmänöversyn av de bestämmelser som gäller läkares skyldighet att på den enskildesbegäran utfärda läkarintyg. Uppdraget har redovisats i enpromemoria som har remissbehandlats. Även denna fråga tar jag nu upp. senare hälft och i början av 1980-talethar bedrivits ett intensivt reformarbete på vårdområdet, som inte endastomfattat den allmänna hälso- och sjukvården utan även ,tandvården, företagshälsovården, omsorgerna om utvecklingsstörda ochhälsoskyddet. Patientens situation i den moderna hälso- och sjukvårdenhar i detta arbete rönt ökad uppmärksamhet. genomfördesreformer med syftet att i högre grad än tidigare tillvarata patientens rätt ochintressen i vården. Exempel på detta är hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL)och lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.(tillsynslagen). Det har i dessa sammanhang ofta framhållits att dagenstekniskt avancerade sjukvård medför risk för att det personliga omhändertagandetblir lidande. Vårdresultatet beror inte som förr på insatser av endast en ellerett par läkare och deras nära medarbetare, utan också på det arbete som utförsav tekniker och andra specialister som patienten sällan kommer i närmarekontakt med. Patienter som uppsöker hälso- och sjukvården harförväntningar på personalens beteende och man brukar tala om olika roller ivårdkontakten. Patientrollen har tidigare inte sällan kännetecknats avpassivitet och särskilt läkarrollen av auktoritet. Många patienter är numeravana från arbetslivet och andra områden att själva ta ansvar och utövainflytande. De ser sig inte som endast föremål för andras omvårdnad, utanifrågasätter och ställer krav. Ett av målen i den nu gällande utbildningsplanenför läkare är att öva upp förmågan till god kontakt och samarbete medpatienten. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården går således mot en merjämbördig rollfördelning mellan patienterna och personalen. Många anser dockatt förändringsprocessen går alltför långsamt. Reglerna om personalens vårdansvar är viktiga förallmänhetens förtroende för hälso- och sjukvården. Att fel och försummelse ivården kan påtalas och beivras innebär i sig ett inskärpande av att patientenskall behandlas omsorgsfullt och korrekt. Huvudlinjerna i ansvarssystemet finnsi tillsynslagen. Denna lag innehåller vissa centrala regler om patientensrättsställning. Prop.1984/85:189 10 Allmänna åligganden för hälso- och sjukvårdspersonalen äratt behandla patienten med aktning och förståelse, att om möjligt utforma ochgenomföra vålden i samråd med honom samt att informera honom om hans hälsotillståndoch den behandling som slår till buds. med tillsynslagen utfärdades en lag omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården (1980:12). Denna lag, som gällerför en femårig försöksperiod, avser att komplettera ansvarsreglerna med andrainsatser från det allmännas sida för att ge patienterna hjälp och stöd i deraskontakter med halso-och sjukvården. Lagen om förtroendenämnder skall ses motbakgrund av att personalen av olika anledningar - tidsnöd, missförstånd etc. -inte alltid lyckats tillgodose kontakt- och informationsbehovet. Av central betydelse för hälso- och sjukvården är HSL somträdde i kraft . Denna lag innehåller, utöver enmålbestämmelse för all hälso- och sjukvård, bestämmelser om ansvar ochuppgifter för landstingens hälso-och sjukvård. HSL riktar sig alltså tillsjukvårdshuvudmännen, inedan tillsynslagen riktar sig till främst hälso- ochsjukvårdspersonalen. De båda lagarna kompletterar varandra och samverkar närdet gäller målet för verksamheten. Enligt 3 § HSL skall landstingen erbjuda engod hälso- och sjukvård. Härmed avses bl.a. att vården skall genomföras i enatmosfär av samförstånd och samverkan mellan vårdpersonalen och patienten. Regeringen har denna dag beslutat att lägga fram förslagtill vissa ändringar i HSL i en hälso- och sjukvårdspolitisk proposition. Ocksåi denna behandlas patientens roll i vården. Hälso- och sjukvården har under de senaste årtiondenagenomgått en snabb utveckling. Organisatoriskt har genomförts ett i principenhetligt huvudmannaskap med landstingskommunerna och de kommuner som inteingår i någon landstingskommun, d.v.s, , och kommuner,som ansvariga för hela den offentliga hälso- och sjukvården inom sina respektiveområden. Även om staten inte längre deltar i själva driften avvården så har staten självklart ett övergripande ansvar för vården, vilketfullgörs på olika sätt, bl.a. genom särskilda statsbidrag och viasjukförsäkringen. medverkar i planeringen på central nivå ochutövar tillsynen inom området. Kommuner och landstingskommuner har vidsträcktabefogenheter att själva ombesörja sina angelägenheter. Det finns en klarsträvan att ytterligare förstärka denna handlingsfrihet. Många utredningar hargenomförts eller pågår med syfte att begränsa den statliga detaljregleringenav den kommunala verksamheten och att decentralisera arbetsuppgifter frånstaten till kommuner och landstingskommuner. Statsmakternas syn på frågan om samspelet mellan staten, ådenena sidan, samt kommunerna och landstingen, å den andra, har redovisats i flerapropositioner. På hälso- och sjukvårdens område har frågan behandlats ipropositionen om hälso- och sjukvårdslag, m.m. och i samband med 1984/85:189 11 översynen av uppgifter och organisation m.m.Den nya hälso- och sjukvårdslagen ger stort utrymme för landstingen att utformavården efter lokala och regionala behov och förutsättningar, I propositionentill lagen uttalas bl,a. att den statliga tillsynen bör avse främst allmännariktlinjer, erfarenhetsutbyte och rådgivning till huvudmännen. Samtidigtpåpekas att hälso- och sjukvårdens insatser ofta är särskilt ingripande i denenskilda människans tillvaro. Vården skall dessutom på lika villkor varatillgänglig för hela befolkningen och tillgodose människors behov av trygghetoch säkerhet i medicinskt och rättsligt hänseende. När det gäller dessauppgifter är och statliga förvaltningsmyndigheter. Enviktig del av tillsyn är att fortlöpande följa i vilkenutsträckning de av riksdag och regering fastlagda målen för hälso- ochsjukvården förverkligas. För delta krävs statliga regler och en statligtillsyn. har haft i uppdrag att göra en översynav utformningen av den grundläggande patientdokumentationen inom hälso- ochsjukvården med hänsyn såväl till patienternas intresse av en god och säker vårdsom till deras rättssäkerhets- och integritetsintressen. har utfört sitt arbete i godöverensstämmelse med det reformarbete som bedrivits och bedrivs inomvårdområdet. Utredningen föreslåren gemensam lag om patientjournaler för all hälso-och sjukvård. Jag anser att utredningens förslag är väl ägnat att ligga tillgrund för lagstiftning. De förslag som jag lägger fram i det följande bygger ihuvudsak på utredningens förslag. I sitt betänkande redovisar utredningen ingående dekomplicerade frågor som hänger samman med integritet och sekretess inom hälso-och sjukvården och förordar bl.a. en klargörande tolkning av vad begreppetsjälvständig verksamhetsgren i sekretesslagen (1980:100) innebär för hälso- ochsjukvården. Utredningen uppmärksammar även de särskilda integritets- ochsekretessfrågor som uppkommer vid dataregistrering av personuppgifter inom hälso-och sjukvården. Jag anser att utredningens överväganden i dessa delar ärvärdefulla och att de bör ligga till grund för ytterligare analyser i ämnet.Sådana analyser kan lämpligen göras inom data- och offentlighetskommittén (Ju1984:06) (DOK). Jag har i denna fråga samrått med chefen förjustitiedepartementet. De förslag som jag i det följande lägger fram på grundvalav utredningens betänkande kan genomföras inom ramen för oförändrade resursereller finansieras genom rationaliseringar av pågående verksamhet. 1984/85:189 12 2.2 Den nya lagens tillämpningsområde m.m. Mitt förslag: En ny lag - patientjournallagen - införs,Lagen innehåller de grundläggande föreskrifterna om journalföringen inom hälso-och sjukvärden, Lagen gäller all individinriklad vård av patienter inom hälso-och sjukvården. Patientjournal skall föras för varje patient och får inte varagemensam för flera patienter. Med paiienijournat avses den samling av handlingar somupprättas eller kommer in i samband med vården av en patient. Varje enskildhandling benämns journalhandling. Lagen är teknikneutral. Den gäller oberoende av omuppgifterna om en patient förts in i en pappershandling, registrerats på data,tagits upp på band eller filmats. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mittförslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till attde grundläggande bestämmelserna om journalföringen tas in i en lag ochtillstyrker i huvudsak utredningens lagförslag, (Se bilaga 3 avsnitt I,) Skälen för mitt förslag: Inom hälso- och sjukvården förs patientjournaler i stor omfattning, I en journal antecknas ochdokumenteras på annat satt en stor mängd uppgifter som rör undersökning, vårdoch behandling av patienten. Detta gör det möjligt för t.ex. en läkare attfölja utvecklingen för de egna patienterna och att snabbt inhämta nödvändigakunskaper om en ny patient. Journalen skall i första hand kunna användas av hälso-och sjukvårdspersonalen som ett arbetsinstrument för planering, genomförandeoch uppföljning av vården. Journalföringen ger också samhället möjlighet att utövatillsyn över hälso-och sjukvärden. Ett förstahandsintresse för patienterna äratt få en god och säker vård och då avses även olika behov av inflytande på denegna situationen, önskemål beträffande det personliga bemötandet och omvårdnadeni övrigt. Om vården brister i något avseende måste patienten garanteras enmöjlighet att få saken utredd så att eventuella fel och försummelser klarläggsoch beivras. Journalföringen har därvid stor betydelse. Det är i själva verketså att journalhandlingar normalt är de viktigaste bevismedlen i ärenden hos hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd. tillsynsverksamhet grundasockså till stor del på upplysningar i enskilda fall. Huvudsyftet medanmälningsskyldigheten enligt förordningen (1982:772) om skyldighet förlandstingskommuner att anmäla till vissa skador och sjukdomarsom inträffat i hälso- och sjukvården (den s.k. ) är att få till stånden objektiv utredning om anledningen till det inträffade - t.ex, tekniskt felpä apparatur, den mänskliga faktorn eller 1984/85:189 13 vårdslöshet eller försummelse frän någon bland personalen.Det är av stor betydelse för såväl personalen som patienten ellerhans anhöriga att från sakkunnig instans få klarhet i varför skadan ellersjukdomen uppstått. Viktigast är dock att en anmälan kan leda till attsocialstyrelsen meddelar föreskrifter eller på annat sätt ingriper för attförebygga alt liknande händelser inträffar . För att detta arbeteöverhuvud taget skall kunna fullgöras krävs vissa uppgifter och därvid ansesjournalmaterial vara grundläggande. har även forskningens intresse av journalmalerialetkommit i förgrunden bl.a, för alt förebygga sjukdomar och skador inom t.ex, denyrkesmedicinska verksamheten och inom företagshälsovården. Patienten harsamtidigt ett starkt intresse av all personliga uppgifter om honom inte sprids obehörigen.Användningen av nya dokumentationsmetoder såsom band- och videoupptagningar,fotokopiering, datateknik och mikrofilmning inom den moderna hälso- ochsjukvården försvårar kontrollen över hur uppgifterna sprids. Patienternasintegritetsintressen motiverar en kritisk granskning av behovet av dokumentationom personliga förhållanden. De bestämmelser som finns om journalföring harbeslutats av , regeringen och olika förvaltningsmyndigheter, främstsocialstyrelsen.