prop · G803209 · 1984-12-31 00:00:00 — per avdelning under förutsättningatt huvudmannen för verksamheten är en organisation eller annansammanslutning, alt verksamheten drivs utan vinstsyfte och att den faktiska kostnadenför anställd personal uppgår till minst detta belopp. Vidare avsätts 30 milj. kr. för utveckling ochförnyelse av barnomsorgen. Dessa medel fördelas av regeringen efter ansökan hossocialdepartementet. Del statsbidragssystem som infördes har givitkommunerna bättre möjligheter än tidigare all finna lokala lösningar som äranpassade efter den aktuella efterfrägesituationen, vilket i sin lur synes ledatill ett alltmer förbättrat resursutnyttjande utan att de sociala ochpedagogiska målen för verksamheten blir eftersatta. Bidragssystemet har ocksåfrämjat en fortsall utbyggnad av barnomsorgen i kommunerna. har genom en enkät till samtligakommuner sökt kartlägga vilka effekter det nya statsbidragssystemetkan förväntas ge upphov lill. Enkätresultatet visar bl.a. alt många kommuner vidtagiteller planerar att vidta åtgärder som en direkt följd av det nyabidragssystemet. Som exempel har barngrupperna utökats något för att förbättraresursutnyttjandet och intagningsreglerna anpassats till de nya timgränser somgäller för helt resp. halvt bidrag. Vidare har avgiftsreglerna förändrats imånga kommuner. Enkätsvaren visar att stalsbidragsulfallei för kommunernaär avhängigt fördelningen mellan olika omsorgsformer och fördelningen mellanhel- och deltidsbarn. Sålunda blir bidragsutfallet bättre ju högre andeldaghemsbarn och ju högre andel heltidsbarn kommunen har. Många kommuner anserdet svårt att alltför snabbt ändra fördelningen mellan daghem och familjedag- Prop.1984/85:209 21 1 vissa fall kanske del inte alls skulle varalämpligt med en omfördelning mellan dessa barnomsorgsformer l.ex. när det finnsstora glesbygdsområden inom kommunen. Vissa effekter av det nya statsbidragssystemet kompenserasi skalleutjäm-ningsbidraget fr.o.m, . För de kommuner som har ensärskilt utsatt ekonomisk situation kan hänsyn tas till omfördelningseffekterav de nya bidragssystemen för barnomsorg och äldreomsorg vid prövning av extra skalteutjämningsbidraghösten . Den ökning av antalet inskrivna barn i barnomsorgen somkan beräknas för visar att bidraget under det första bidragsårelinneburit ett förbättrat resursutnyttjande och en kraffig utbyggnad avverksamheten som helhet. Kommunernas barnomsorgsplaner visar också på enfortsatt utbyggnad av daghem och familjedaghem. Enligt min mening är de effekter av det nyastatsbidragssystemet som kan bedömas gynnsamma. Detta gäller inte minst denökade friheten för kommunerna att finna lokala lösningar. Mina förslag i detföljande bygger på dessa erfarenheter. Jag vill i detta sammanhang peka påvikten av att förändringar av antalet barn i grupperna inte bör göras utan attdetta föregåtts av noggranna undersökningar av varje daghems förutsättningarför detta. Jag förordar att de medel som kan ställas till förfogande för ökadebidrag till kommunerna för barnomsorgen disponeras så att de dels kompenserarför vissa obalanser i det nuvarande statsbidragssystemet, dels medverkar lillatt ytterligare stimulera lill en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen. Mitt förslag om att rätten till barnomsorg i vissa falläven skall omfatta rätt till dellagande i öppen förskola eller i deltidsgruppsverksamhethar inneburit att jag även sett över del nuvarande statsbidraget till den öppnaförskolan saml att jag övervägt frågan om statsbidrag till deltidsgrupper. Jaghar vidare gjort vissa överväganden om statsbidragen till föräldrakooperativabarnomsorgsformer m.fl. Jag vill mot denna bakgrund redovisa följande förslag tillförändringar av statsbidragssystemet. Mitt förslag: Det nuvarande tillfälliga anordningsbidragetlill daghem och fritidshem förlängs till alt gälla även /86. Skälen för mitt förslag: För att underlätta för kommunernaatt bygga ul barnomsorgen föreslår jag alt det nuvarande tillfälligaanordningsbidraget även får utgå under /86, Bidraget bör utgåmed . per avdelning, vid ombyggnad dock med högst av de faktiskakostnaderna. 1984/85:209 22 Jag föreslår att bidraget administreras av socialstyrelsen.Före igångsättningen av arbetena skall arbetsförmedlingen höras. Jag föreslåratt 100 milj. kr. avsätts för ändamålet. Jag avser att återkomma tillregeringen i samband med tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1985/86 med förslag om anslagsmedel. 2.6.4 Statsbidrag till öppen förskola, dehidsgrupp ochalternativa barnomsorgsformer Mitt förslag: För anställda i öppen förskola, deltidsgruppeller i enskilda daghem eller fritidshem skall utgå ett statsbidrag perårsarbetare enligt samma principer som gäller för kommunalt anställda i daghemoch fritidshem. Bidragsförändringarna skall gälla . Skälen för mitt förslag: Statsbidrag till den öppnaförskolan utgår f.n. med ett visst belopp för varje enhet som hålls öppen . Bidraget uppgår till . om enheten hållsöppen , till . om den hålls öppen fyra dagarper vecka och till . om enheten hålls öppen pervecka. Systemet med öppna förskolor har införts för alt ge hemarbetandeföräldrar och deras barn samt dagbarnvårdarna och deras barn möjlighet altträffas och tillsammans med personalen i den öppna förskolan utveckla enpedagogisk verksamhet. Den öppna förskolan har utvecklats successivt och bliviten allt viktigare resurs för de hemmavarande barnen och deras föräldrar liksomför dagbarnvårdarna och deras barn. fanns ett femtiotal öppna förskolor i landet.Därefter har utbyggnaden fortsatt och fanns totalt 573öppna förskolor i 180 kommuner. har verksamheten varit stalsbidragsberättigad.Intresset för verksamheten har ökat, vilket bl,a, visar sig i att 200 kommunersöker statsbidrag för för sammanlagt 637 öppna förskolor. Ett anlagandeom att varje öppen förskoleenhet besöks av ca 50 barn i genomsnitt per veckainnebär att ca 32 000 förskolebarn deltog i den öppna förskolans verksamhetunder . Till dellidsgrupper utgår inget statsbidrag. Kommunernaskall enligt 14 § socialtjänstlagen (1980:620) anvisa plats i förskola för barnfr.o.m. höstterminen det år då barnen fyller . För barn som fålluppskjuten skolgång skall kommunerna dessutom anvisa plats i förskola. Deltidsgrupperna bedrivs vanligen i form av en tretimmarsverksamhetvarje dag under höst- och vårterminer. Den riktar sig främst till sexåringarsom har hemarbetande föräldrar eller till barn som vistas i familjedaghem, Ivissa kommuner las även yngre barn emot i verksamheten. Förskolan kan delas upp i de fall barnen l.ex.har långa restider. I dessa fall skall förskolan omfatta minst ochplatsen skall anvisas Prop.1984/85:209 23 fr.o.m. höstterminen det år då barnen fyller . Vid slutet av var enhgt SCB (S 1984:16) ca 82800 barn inskrivna i deltidsgrupp. Därav dellog ca 76 000 barn i grupper somomfattade minst och ca 6 800 barn i grupper som omfattade10-14 timmar . Av det totala antalet inskrivna barn var sju åreller äldre, , och . Verksamheten med deltidsgrupper har inte hitfills varil stalsbidragsberättigad.Skälen till detta har bl.a. varit att det i första hand har gällt att genomföraen utbyggnad av verksamheten i daghem, fritidshem och familjedaghem. De mål somjag nu har angivit för barnomsorgen innebär att alla barn skall harrätt till någon form av förskoleverksamhet. Om deltidsgrupperna skall kunnasvara mot de förväntningar som jag har angivit vad gäller utbyggnaden fram tillår 1991 ser jag det som angeläget alt den nu kan bli stalsbidragsberättigadfrån . Kommunernas kostnader för verksamheten i dellidsgrupperliksom i öppna förskolor utgörs lill största delen av personalkostnader. Detkan dessutom ofta vara så att personalen som tjänstgör inom barnomsorgen harplacering inom flera olika delar av verksamheten. De kan l.ex. vara anställdaför all arbeta både i dellidsgrupp och fritidshem eller i deltidsgrupp ochdaghem. Statsbidraget till den öppna förskolan utgår som jag nämntmed ett visst belopp per enhet. 1 vissa kommuner har det visal sig svårt alt fåbarnunderlag till en enhet som kan hålla öppet så mycket att den kan bli stalsbidragsberättigad.Detta har inneburit att l.ex. barn i glesbygd måste resa långa sträckor för altdelta i den öppna förskolan. I andra fall har det inneburit att man intestartat någon verksamhet. Ett ärsarbetarbidrag skulle ge kommunerna möjlighet attsamordna sina personalinsatser inom barnomsorgen på ett bättre sätt äntidigare. Samfidigl skulle det även underlätta kommunernas adminislrafion av slatsbidragsan-sökningar.I dag krävs att personalkostnader för deltidsgruppernas och den öppnaförskolans personal räknas bort från kommunernas lönekostnader innan kommunensöker statsbidrag. Jag föreslår därför alt det nuvarande statsbidraget perårsarbetare i daghem och fritidshem utvidgas till att gälla även perårsarbetare i öppna förskolor och deltidsgrupper som är intagna i kommunens barnomsorgsplan.Det nya statsbidraget till öppen förskola ersätter således det nuvarandebidraget som utgått per enhet i öppen förskola. Det finns f.n. totalt i landet ca 200 avdelningar ienskilda daghem/ fritidshem, dvs. alternativa barnomsorgsformer som är statsbidragsberättigade.Statsbidrag utgår under förutsättning all dessa daghem resp. frifidshem finnsupptagna i kommunens barnomsorgsplan och att den som driver verksamheten är ensammanslutning av föräldrar som gemensamt lar ansvaret för sina egna barn ellerhar anknytning till en ideell organisation. Statsbidraget per barn utgår idessa fall med samma belopp och efter samma 1984/85:209 24 lidsregler som gäller för kommunala daghem och fritidshem.Del bidrag som utgår med . per helårsarbetare som är direkt sysselsatti barngrupp i kommunala daghem eller fritidshem utgår i stället i form av ettbidrag på . för en årsarbetare per avdelning. Bidragen till alternafiva barnomsorgsformer som ärberättigade till statsbidrag bör jämställas med bidrag som utgår tillkommunernas barnomsorg. Jag föreslår därför all del även lill alternativabarnomsorgsformer bör utgå ett statsbidrag med . för varje helårsarbelaresom är direkt sysselsatt i barngrupp i enskilt daghem eller fritidshem. Det nugällande avdelningsbidraget upphör därmed. De föreslagna bidragsförändringarna bör gälla fr.o.m. den1 . Mitt förslag: Statsbidraget för barn inskrivna 4-7 timmari daghem höjs med . per barn och år och statsbidragettill barn som är inskrivna i familjedaghem höjs med 1 500kr. per barn och år. Statsbidraget till barn med behov avsärskilt stöd höjs med . för vart 10:e barn i daghem ochfritidshem. Bidragshöjningarna skall gälla . Skälen för mitt förslag: Det nya statsbidraget förbarnomsorgen har inneburit alt kommunerna i vissa fall fält högre kostnadersärskilt för barn som är inskrivna på deltid i daghem samt för barn som ärinskrivna på helfid i familjedaghem. I vissa kommuner önskar en stor del av föräldrarna attderas barn skrivs in för sex limmars vistelse per dag i daghem. Kommunerna fårhalvt statsbidrag för dessa barn. Resultatet har blivit all barnen i ställeterbjuds att bli inskrivna i familjedaghem. För barn som har långa vislelsefider har kommunerna fållen sämre kostnadstäckning när barnen är inskrivna i familjedaghem än i daghem.Samtidigt finns del barn som har så långa eller så oregelbundna vistelsetidereller bor så långt från daghemmen all de lämpligen bör vara inskrivna ifamiljedaghem. Jag föreslår således all bidraget lill barn som är pådeltid (4-7 limmar) i daghem ökas med . till 12 500 kr.per barn och år. Statsbidraget för barn som är inskrivna ifamiljedaghem föreslår jag höjt med . till 16 500 kr.per barn och år. Kommunerna har enligl socialtjänstlagen ett särskiltansvar för barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt slödi sin utveckling. 1984/85:209 25 Många barn med behov av särskilt slöd kan placeras idaghems- eller frilidshemsgrupper. I statsbidraget lill daghem och fritidshemingår ett särskilt bidrag som är schablonmässigt beräknat för vart tiondeinskrivet barn i daghem och fritidshem. Bidragsbeloppet är f.n. . Jagförordar att delta bidrag höjs med , till . De föreslagna bidragshöjningarna bör gälla fr.o.m. den 1januari 1986. Statens kostnader för förändringarna avstatsbidragssystemet till barnomsorgen beräknas för uppgå till totaltca 300 milj. kr. Därav avser ca 60 milj. kr. höjning av statsbidraget till barnsom är inskrivna i daghem, ca 60 milj. kr. höjning av statsbidraget lillbarn som är inskrivna 7 limmar eller mer i familjedaghem, ca 40 milj. kr. höjningav statsbidraget för barn med behov av särskilt stöd saml ca 130 milj, kr. förinförande av ärsarbetarbidrag för anställd personal i deltidsgrupper.Förändringen av statsbidraget lill alternativa barnomsorgsformer innebär enytterligare kostnad för staten på ca 6 milj. kr. Härutöver beräknar jag vissakostnader för de årliga efterfrågeundersökningar som SCB får i uppdrag allgenomföra. Bidragsförändringen för den öppna förskolan beräknas inte medföranågra kostnadsförändringar. Till detta kommer ett anordningsbidrag /86på 100 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslär att 1. godkänna deriktlinjer som jag har angett för utbyggnad av och innehåll i barnomsorgen, 2. godkänna deriktlinjer som jag har angett för statsbidrag till öppen förskola, deltidsgruppoch alternativa barnomsorgsformer, 3. godkänna deriktlinjer som jag har angett för en höjning av statsbidragen till daghem,familjedaghem och fritidshem, 4. godkänna vadjag har anfört om riktlinjer för anordningsbidrag till daghem och fritidshemför /86. Vidare hemställer jag att regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om kommunernas riktlinjer förbarnomsorgens förskoleverksamhet. Prop,1984/85;209 26 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1984/85:209 27 Propositionens huvudsakliga innehåll ........................... ....... 1 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 18 maj1985 .. 2 1 Inledning.................................................................. ....... 2 2 Föredragandensöverväganden............................... 4 2.1 Allmännautgångspunkter................................ 4 2.2 Rätten för barnoch föräldrar........................... 5 2.3 Mål och innehålli barnomsorgen..................... 7 2.4 Riktlinjer förbarnomsorgen............................. 16 2.4.1 Organisationen av barnomsorgen...... ..... 16 2.5 Genomförande avutbyggnaden...................... ..... 17 2.6 Statsbidrag fillbarnomsorgen.......................... ..... 19 2.6.1 Nuvaranderegler.................................. ..... 19 2.6.2 Allmännautgångspunkter..................... ..... 20 2.6.3 Anordningsbidrag.................................. ..... 21 2.6.4 Statsbidragtill öppen förskola, dellidsgrupp och alternativa barnomsorgsformer 22 2.6.5 Övrigabidragshöjningar........................ 24 2.7 Kostnader........................................................ 25 3 Hemställan............................................................... ..... 25 4 Beslut ...................................................................... ..... 26 minmb/gotab 1985