prop · G803121 · 1984-12-31 00:00:00 — Därvid framhålls ihuvudsak alt staten bör ensam svara för finansieringen av forskningen viduniversitet och högskolor. Dock kan överläggningar länkas rörande avgränsningarför statens ansvar resp. näringslivets engagemang för FoU-verksamhel inomsektorn. För egen del vill jag anföra följande. Hårda kravpå rationaliseringar gäller för hela den statliga sektorn. I sig angelägnareformer måsle finansieras genom omfördelning av befintliga resurser. Insatserför FoU-verk-samhet har ingått som central del av regeringens politik atl ökaproduktiviteten och stimulera den ekonomiska tillväxten. Resursförstärkningaräven inom högt prioriterade forskningsområden måsle dock ske i första handgenom omfördelning av befintliga resurser. Del uttalades i anslutning lill förra åretsproposition om forskning alt bl. a. livsmedelsforskning skulle prioriteras. Enförstärkning av kompetensen och en fördjupning av den långsiktigakunskapsuppbyggnaden måste emellertid i stor utsträckning finansieras genom enfortgående omprövning och omfördelning av befintliga resurser. 1 detla syftehar jag i min anmälan till budgetpropositionen 1985 förordat en omfördelninginom ramen för SLU:s verksamhel. För alt möjliggöra angelägenkunskapsuppbyggnad och stöd till livsmedelsforskningen bör dock ytleriigaremedel anvisas till Prop.1984/85:121 1 i SJFR.Jag är medveten om att alla angelägna behov inte kan fillgodoses genom detillskott som jag nu föreslår. Det innebär atl stora krav ställs både på SJFRsom fördelar dessa resurser och på de forskare som förväntas göra belydandeinsatser inom livsmedelsforskningen. Denlivsmedelsforskning som ryms inom STU: s ramprogram om cerealier är som jaglidigare antytt av sådant slag all den enligt de riktlinjer som jag harförordat i fortsättningen kommer att ingå i : s ansvarsområde. Regeringenstidigare nämnda beslut innebär atl stöd för forskningen inom programmet utgårför budgetåren 1984/85-1987/88 med 3, 3,1, 3,2 resp. 3,3 milj. kr. Enligt minmening saknas anledning alt nu flytta över ansvaret för stödet lillramprogrammet till . Frågan får aktualiseras i anslutning lillbudgetpropositionen . Jag förutsätter atl under programtidenuppkommande samordningsfrågor kan lösas i samförstånd mellan och . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört föreslårjag alt anslaget till förstärks med 6 milj. kr. utöver vad jag harföreslagit i budgetpropositionen 1985, varav 3 milj. kr. Jag har därvid räknat medel för arbelel med att ta fram etllångsiktigt program för livsmedelsforskning. Vidare har jag räknat medel förmellanQänsler. Yllerligare insatser inom området får ske genom omfördelning avbefintliga resurser. 1 enlighet med ulredningens förslag haröverläggningar hållits med företrädare för livsmedelsindustrin och förproducent- och konsumentkooperationen. Ifrågavarande industri har en mycketheterogen sammansättning. Jag bedömer därför möjligheterna som små alt inom ellsammanhållel program bedriva en av staten och industrin gemensamt finansieradforskning. Jag är emeilerlid övertygad om att det finns ämnesområden, l.ex.avseende närings- och kvalitetsfrågor, där industrin kan vara intresserad av engemensamt finansierad forskning. Branschforskningsinstilulen har möjlighel altbedriva uppdragsforskning genom s. k. delkollekliv vid sidan av denprogrambundna verksamheten. Villkoren för delkollektiven innebär som regel attstaten och elt eller flera intresserade förelag delar lika på kostnaden för mertillämpad kunskapsuppbyggande verksamhet. En viss vetenskaplig prövning sker idel sammanhanget men andra aspekter har väl så slor belydelse, t. ex. möjligheterlill teknisk och industriell förnyelse och bedömningar om marknaden i fråga förprocessen eller produkten. Motsvarande möjligheter skulle enligt min meningkunna erbjudas olika intressenter i livsmedelskedjan inom ramen för samhälletsökade insatser för forsknings- och utvecklingsarbete via . En del avresurstillskottet till bör mot denna bakgrund avsättas för gemensammainsatser med intresserade delar av näringslivet i form av mer tillämpad menäven långsiktig kompetensuppbyggnad, i första hand vid högskoleinstitutioner.Jag vill här erinra om de förnyelsefonder som beslutat om.Det bör ankomma på att avgöra hur stor del av resurstillskottet som skallavsättas för ändamålet. Prop.1984/85:121 12 Jag vill i delta sammanhang också ta upp en frågarörande vallenbruk. 1983/84: 107 om forskning förordades en uppbyggnadav forsknings-och utvecklingsverksamheten rörande odling av fisk, skaldjur m.m. Särskilda medel anvisades för ändamålet, bl. a. lill SLU. Vidare bemyndigadesregeringen alt inrätta en Qänsl vid SLU som professor, personlig för Hans Ackefors.Denne.har anmäll all han inte har möjlighet alt åta sig professuren. Styrelsenför SLU har utarbetat etl förslag till ämnesinnehåll på professuren sommotsvarar kraven på den avsedda uppbyggnaden av vatlenbruksområdet. Jagföreslär all professuren inrällas i. vattenbruk, särskilt fiskodlingens biologioch teknik. En utgångspunkt är atl innehavaren av Qänslen också skall ansvaraför samordningen av verksamhet på ifrågavarande område mellan SLU och SVA. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag all regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen alt ändrabenämningen av Qänster som professor (24/26) i enlighel med vad jag harförordat, 2. bemyndiga regeringen attinrätta en Qänst som professor (24/26) i enlighel med vad jag har förordat, 3. atl till Skogs- och Jordbruketsforskningsråd för /86 utöver i prop. 1984/85: 100 bil. 11föreslaget reservationsanslag anvisa ytteriigare . Vidare hemställer jag atl regeringen berederriksdagen tillfälle all la del av vad jag har anfört om livsmedelsforskningensinriktning och organisation. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar all genom proposition förelägga vad föredragandenhar anfört för de åtgärder och del ändamål som han har hemslällt om. Prop.1984/85:121 13 Sammanställning av remissyttrandena över utredningens omsvensk livsmedelsforslning betänkande (SOU 1983:69) Livsmedelsforskning I Efter remiss har yllranden över betänkandet avgetlsav försvarels forskningsanstalt, , statens pris- ochkartellnämnd, , universitets- och högskoleämbetet, lanlbmksslyrelsen,, statens jordbruksnämnd, statens industriverk, styrelsenför teknisk utveckling, statskontoret, , forskningsrådsnämnden,medicinska forskningsrådet, , skogs- och jordbruketsforskningsråd, livsmedelskommitié. Lantbrukarnas riksförbund.Kooperativa förbundet. Handelnssamarbelsorgan i jordbruksfrågor. , Insiitutetför storhushållens rationalisering. Svenska förpackningsforskningsinstitutel,. ,Stiftelsen , i ,. Centralorganisationen /SR och . Universitets- och högskoleämbetet har bifogatyttranden från i , , Uppsalauniversitet, som inhämtat yttranden från medicinska fakultelsnämnden barnavårdslärare, ekonomiföreståndare,hushålls- och lexlillärare, i , som inhämtat yttrande frånmedicinska fakultelsnämnden och , högskolan i ,i , som inhämtal yttranden från fakultelsnämnden vidmatemalisk-nalurvetenskapliga fakulteten samt och näringsekonomi, lekniska högskola och i i har bifogat yttrande från Svenska Livsme-delsarbetareförbundel. Yttranden har dessutom inkommit från Institutet förinternationell ekonomi vid . Livsmedelskollegiet,Ingenjörsvelen-skapsakademien och samt ell yttrande från Alfa-LavalFood & , , och AB . 2.1Socialstyrelsen: i olika sammanhang påtalat behovet av ökade insatserför forskning och utveckling inom kost- och livsmedelsområdel, inie minsl ifråga om human näringsforskning. delar hell utredningensuppfattning att de nuvarande låga insatserna på området är 1984/85:121 14 oförsvarligamed hänsyn till livsmedlens belydelse för hälsa och välbefin nande. -- utredningen (behandlar) endast de led i livsmedelssyslemet somföljer efter primärproduktionen. Av flera skäl hade det varil önskvärt atl hela systemet kunnal belysas. utredningen berör knappasl frå gan om en omfördelning av FoU-resurserna inom livsmedelssektorn till förmån för de senare leden i kedjan. 2.2------------------------------------------- : Utredningen har förtjänstfullt beskrivit produktionssystemen för livsmedel och redogjort för livsmedelsforskning ens nuvarande omfattning, inriktning och organisation. aliva resonemangen ibetänkandet lill stora delar har fått ersätla en genomgripande analys av behovoch krav på livsmedelsforskningen. Alt forskningsinsatserna inomlivsmedelssektorn - satt i relation till förädlingsvärdet - är lägre än inomtillverkningsindustrin behöver inte innebära alt den är för liten.--- Utredningenger begreppet livsmedelsforskning en så vid definition att detäven inrymmer viss utredningsverksamhet. Frågan är om inte flerinstanser än de som redovisats i betänkandet ägnar sig åt verksamhet som inryms i utredningens definition av forskning. - Det är därför möjliglalt de samlade medlen för livsmedelsforskning i själva verkel är större än de belopp som redovisas i betänkandet. 2.3 ser positivt på atl livsmedelsforskningen i sin helhetkartläggs och analyseras och all förslag lämnas för alt effektivisera ochmodernisera forskningen på området. 2.4 Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ): UHÄ finner atl rapporten ger en god överblick överlivsmedelsforskningens nuvarande inriktning och organisation och lillslyrker istort de framlagda förslagen. 2.4.1------------------- Uppsalauniversitet: etl delbetänkande, som ger en värdefull lägesbeskrivningoch väl underbyggda förslag till förstärkningar. 2.4.2-------------------------------------------------- Uppsalauniversitet, medicinska fakultetsnämnden: Utredningen-------------------------------------------- - äröversiktligt och klart skriven och ger en värdefull faktainformation. 2.4.3 ,barnavårdslärare, ekonomiföreståndare,hushålls- och textillärare: ger en översiktlig och värdefullinformation om vilka forskningsinsatser som görs inom livsmedelsområdet.------ 2.4.4 ,fakultetsnämnden vid matematisk-naturveten-skapliga fakulteten: Den framlagdarapporten ger på etl lill stora delar lättillgängligt sätt en god överblick avlivsmedelsforskningens nuvarande inriktning och organisation. 1984/85:121 15 2.4.5--------- , linjenämnden förutbildning i kost och närings ekonomi: --- delar------- utredningens uppfattning all resurserna för livsmedelsforskning bör förslärkas.- forskningen börbyggas ut och breddas som en viss samordning av resursernasker. 2.4.6 Tekniska Högskola:Utredningen är mycket välskriven och genomarbetad. Vi tycker all utredningen istort är mycket bra. 2.4.7 : Ulredningenbehandlar elt område av stort intresse för och för den norraregionen. 2.5 Lantbruksstyrelsen: tillstyrkerulredningens förslag vad avser åtgärder för all åsladkomma en helhelssyn och samordninginom den samlade livsmedelsforskningen. 2.6 : instämmer i ulredningens påpekande att svensklivsmedelsforskning är av hög kvalitet och alt resurser i form av lokaler ochutrustning också har en god standard vid en internationell jämförelse. Deinternationella kontakterna inom såväl näringslära som de livsmedelsvetenskapliga ämnena i vid mening är välutvecklade. ----- svaghet i betänkandet är atl utredningen intekartlagt de enskilda forskningsrådens och andra viktigareforskningsmedelsbeviljande organi sationers (--- ) ansvarsområden och finansiering av livsmedelsforsk ning.------ av inlresse all se hur och i vilken omfallning exempelvis medicinska forskningsrådet (MFR) finansieratnäringsforskning. verksamhet omnämns endasl kortfattat ibetänkandet. Utredningen synes ha glömt bort den omfattande undersökningsverksam het på livsmedelsområdet som bedrivs vid verket och som i stor utsträck ning berör livsmedelssäkerhet.- inom livsmedelsverket har byggts upp en särskild koslseklion under ledning av en professor. beträffande livsmedelsloxikologi förbiseslivsmedelsverkels insatser och undersökningsresurser. Vid verkel finns landetsenda professur i livsmedelsloxikologi saml en laboralur i samma ämne. 2.7 (): finner del rimligl alt en viss omfördelning av forskningsresurserna från råvaruledettill övriga led i livsmedelskedjan görs. I övrigl lillslyrker JN betänkandetsförslag om ökade resurser till livsmedelsforskningen (leden efter råvaruledet). 2.8 Styrelsen för teknisk utveckling (STU):Ulredningen belyser den oba lans som f n. råder mellan FoU-insalser i anslutning lill olika delar av livsmedelskedjan.--- Några motiveringar utöver obalansenlill varför livsmedelsforskningen skall ökas ges inte, l.ex.konsumeniaspekier, folkhälsoskäl, jordbruks- eller induslripoliliska skäl. STUanser det viktigt all 1984/85:121 16 motivenredovisas efiersom del bör bli styrande för inriktning och avvägning på detlaområde . 2.9 Statskontoret:Statskontoret delar ulredningens uppfattning alt ökade resurser bör allokeras till problemområden i livsmedelskedjans senare delar. 2.10------------------------- (): RRV konstaterar all ulredningen avseralt redovisa resultaten av sina fortsatta överväganden . Då beräknas även livsmedelskommitié lägga fram sitt slutbe tänkande. Enligt RRVs uppfattning bör ett beslut om den framtida livsme delsforskningens lämpliga dimensionering, inriktning och organisation an slå i avvaktan på det mer fullständiga beslutsunderlag som då torde förelig ga. --- RRV kan instämma i ulredningens uppfattning all del kan vara befogalall livsmedelsforskningen i framliden ägnar ökad uppmärksamhet ål de senareleden i livsmedelskedjan. RRV anser dock inte alt del på grundval av deresonemang som' förs i betänkandet går att avgöra vilken omfattningoch inriktning denna forskning bör ha.-------- förutsätter engenomlysning av vilka intressen och krav som bör utgöra utgångspunkt för ochstyra såväl primärproduktionsforskningen som forskningen i livsmedelskedjanssenare led. Genom atl utredningen i sina överväganden inte närmarediskuterat den rena jordbruksforskningen försvåras en bedömningav vilka möjligheter som finns att genom omprioriteringar inom ramen förnuvarande resurser tillgodose behovel av föreslagna ökade medel för forskning ilivsmedelskedjans senare led. 2.11--------------------------------------------------- Forskningsrådsnämnden:Nämnden anser att ulredningen innehåller en utomordentlig beskrivning av den svenska livsmedelsforskningen av . vill vi kanske någol beklaga den avgränsning av ämnesom rådet som gjorts i och med atl man bl. a. uteslutit primärproduklionen. 2.12 lantbruksuniversitet:Ulredningen är som helhet välgjord och utredaren har på ett syslemaliskl sällkartlagl svensk livsmedelsforskning och lämnal konstruktiva förslag påverksamhetens framlida organisation och finansiering. 2.13 Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Betänkandet är en värdefull karlläggning avlivsmedelsforskningen i .--------------------------------- Livsmedelsforskningenbör inte längre vara produktionsinriktad utan en helhelssyn måsle läggas påforskningen. 2.14--------------------------- 1983års livsmedelskommitté: Kommittén tillstyrker del nu remitteradebetänkandets förslag.om ökade resurser till forskning som berörlivsmedelskedjans senare led. Prop.1984/85:121 17 2.15 (): LRF konstaterar atl ulredningen lämnat en god redovisning avförhållandena i livsmedelskedjan så långt delta varil möjligt. Relevanta dataom ekonomiska förhållanden i kedjans senare led saknas dock. 2.16 (): KFfår- uttrycka sin posiliva uppskattning av dengedigna och omfattande enmansulredningen om livs medelsforskningen i , KF (delar) inte ulredningens påslåen de alt "nuvarande låga insatser på området är oförsvarliga". 2.17 vill inledningsvis med tillfredsställelse notera utredningensuttalande alt forskning på livsmedelsområdel bör utgå från en helhetssyn pålivsmedelskedjan och organiseras med hänsyn härtill. 2.18 (): I belänkandet har ---- påetl myckel förQänstfulll och belysande sätt behandlats den första delenav livsmedelskedjan, medan distribution och storhushåll fått en mycketblygsam behandling.- I utredningsdirektiven finns även nämnt,all uppmärksamhet bör ägnas ål forskningens betydelse för förädlings- ochutrustningsinduslrin. Den senare delen borde enligt SLIMs uppfattningha behandlats utförligare i utredningen. finns--- ingenanalys av exportindustrins eventuella specialbehov. 2.19 Grossistförbund:Inledningsvis vill vi uttrycka vår tillfredsslällelse över utredarensuppfattning av livsmedelsforskningen efter pri-märproduktionsledet framgent böromfaltas av utvidgade insatser och all resurser härför lillskapas. 2.20 Handelns samarbetsorgan ijordbruksfrågor: Vi delar ulredningens uppfattning om värdet av utvidgatforsknings- och utvecklingsarbete inom den totala livsmedelskedjan. 2.21 (): Särskill vill vi belöna ulredningens påpekande"atl forskning på livsmedelsområdet bör utgå från en helhetssyn pålivsmedelskedjan och organiseras med hänsyn till detta behov". 2.22------------ (): I ulredningen påslås "att brutto produktionen i fiskerinäringen väntas förbli oförändrad under 1980-lalet". SFR vill här påstå alt har en slor möjlighel alt öka sin bruttopro duktion av fisk. 2 1984/85. 1984/85:121 18 2.23 Stiftelsen : Stiftelsen hälsar med tillfredsställelse att en översyn avlivsmedelsforskningen kommit till stånd. Det är en välgörande helhelssyn sompräglar hela utredningen. 2.24 i (LO):------ LO, (vill) framhålla detvärdefulla i att livsmedelsforskningens problem preciserats. 2.24.1Svenska : Utredningen presenterar första samlade översynen av livsmedelsforskningen efter primärproduk tionen som gjorts i . En sådan samlad översyn är av utomordentligt stort värde inom ett område där organisation och finansiering är så splitt rat. 2.25------------------------------------- (): TCO anser attlivsmedelsforskningen får en tvärvetenskaplig inriktning, all samordning avforskningsinsatserna från staten resp. näringslivet sker, atl samrådsorganinrättas för att skapa broar mellan olika institutioner och forskningsområden,att resurser tillförs för alt skapa rutiner för samordning av forskningsrönmellan olika discipliner. 2.26 Centralorganisationen /SR:Utredarna har gjort en värdefull kartläggning av de nuvarandeforskningsinsatserna inom livsmedelsområdet. /SR kan slälla sigbakom förslagen om alt forskningsinsatserna bör öka inom livsmedelsområdel. 2.27 : Del hade varil värdefullt omulredningen vinnlagt sig om en motivering till varför just livsmedel skallinta en särställning inom offentligt finansierad forskning. ärinte alls klarlagt i utredningen vid vilka beslulslillfällen bristen på helhetssyn(- ) har medfört problem för svensk forskning. hadenaturligtvis varit värdefullt alt få någol sådanl mycket ulföriigt re dovisat i utredningen.- svårt alt se alt Livsmedelsforskning I kan ulgörabeslutsunderlag för en ökning och omfördelning av statliga anslag. 2.28 Livsmedelskollegiet:Livsmedelskollegiet vill inledningsvis betona Kollegiets tillfredsställelse med huvuddragen i utredningens belänkande. 2.29--------------- (): IVA anser alt ulredningen Livs medelsforskning I (- ) på ell utmärkt sätt beskriver produktion och konsumlionav livsmedel i och den ger en god översikt över ämnesområdet.-- Förslagetall forskningen på området bättre skall svaramot livsmedelskedjans olika länkar är bra. Enligt IVAs upp fattning har utredningen undervärderat de industriella och induslripoliliska aspekterna av livsmedelsforskningen. Prop.1984/85:121 19 2.30Alfa m.fl.: Vi anser atl utredningen på eU förQänstfulll sätlhar belyst och beskrivit situationen på livsmedelsområdel i . 3 Kunskapsbehov inom olika verksamhetsområden 3.1-------------------------------- Försvaretsforskningsanstalt: Det är angelägel all det sker en samordning mellanföreliggande delbetänkande, fortsall arbete och den pågående särskilda utredning som behandlar livsmedelsförsöGningens sår barhet. 3.2--------------- : Utredningenoch dess förslag inriktas i hög grad på produktions- ochproduktivitetsfrågor, något som i och för sig utgör förutsättningar förmåluppfyllelse på andra områden. Mot bakgrund av en allt mer övertygandekunskap om sambanden mellan kost och hälsa och livsmedelskonsumtionens beroendeav flera olika faklorer, hade del dock varitnaturiigl med en starkare betoning av dessa problemområden. Socialstyrelsenhar också ell intryckav att forskning om betydelsen-för livsmedlens egenskaper av processer eller metoder för beredning och förädling, främst från hälsosynpunkt, varil mindre intressant för utre daren. Mot bakgmnd av den snabba utvecklingen, bioteknologiskt eller i andra avseenden, borde en sådan forskningsinriktning vara en av de priori terade på området. vill också framhålla behovet av attprocesstekniker och mätmetoder utvecklas för atl minska energiberoendet,liksom metoder som förhindrar eller minskar utsläpp till mark och vattenav organiskt material och miljöpåverkande kemikalier. sidanav de medicinska och biologiska aspekterna på livsmedelsforskning en vill också framhålla de samhälls- och beteende veten skapliga. -- Enligt mening borde livsmedelskonsum- lionen ha fått en merframträdande plats i utredningen, . 3.3------------------ :-------------- livsmedelsproduktionenbör utgå från konsu menternas behov. Som underlag för framtida forskning och som styrmedel för produktutveckling, distribution och informationsinsatser på livsme delsområdet är del därför av största vikt all statistiken rörande livsmedel, mal och malvanor ulvecklas. Med ledning av akluell konsumtionsslatislik torde det vara möjligt att styra produktion, förädling och distribution av livsmedel på sådant sätt alt överskoltsproduklion kan undvikas. 3.4.1Uppsala universitet, rektorsämbetet: instämmer i ulredningens slutsals all stort behovföreligger av insatser både inom grundforskning och tillämpningsinriktadforskning utefter hela livsmedelskedjan. Hälsotillståndelssamband med kosten är uppenbart för de allra flesta och därför måste viöka vårt vetande på området. Prop.1984/85:121 20 nomiskaoch sysselsältningspoliliska sidan av livsmedelsproduktionen har ulredningenklart visat ha en betydande omfallning och bör därför yllerligare klariäggasgenom ökade forskningsinsatser. 3.4.2------------------------------------------ Uppsalauniversitet, medicinska fakultetsnämnden: En direkt kopplingmellan livsmedelsproduktionsled och medicinsk-epidemiologisk och preventiv verksamhelär ytterst önskvärd. INUunika möjligheter för livsmedelsforskningen vid SLU atl samarbeta med primärvårdens akademiska företrädare 3.4.3----------------------- Umeåuniversitet: Kopplingen mellan näringsforskning/livsmedels forskning och den industriella produktionen av livsmedel är väsentlig och styr i slor utslräckning framlidens produktutveckling på området. Utveck lingen av nya produkter och marknadsidéer samt användningen av nya råvaror, är i stor utsträckning förknippade med produktion och sysselsätt ning inom livsmedelsindustrin.- del är angeläget att via produktutr. vecklinghitta nya produkter som är väl anpassade till vårt nuvarande och framtidens minskade energibehov, men som täcker vårt behov av essentiella näringsämnen. Utredaren kommenterar atl konsu menterna kommer att få etl allt slörre inflytande på livsmedelsproduk tionen i framliden men alt deras preferenser är svåra all bedöma. Vi delar inte denna uppfattning. Konsumenterna kommer atl kräva livsme del som förenar tre faklorer: God smak, näringsrikiighet och acceptabelt pris. 3.5 Lantbruksstyrelsen:Styrelsens uppfattning är atl fortfarande kan forsk ningen inom primärproduktionens områden bidra med stora samhällseko nomiska vinster genom all anvisa ytterligare produktivitets- och kvalitets- höjande produktionsmetoder. Liksom behövs särskilda åtgärder, bl a rådgivning, för all ny kunskap snabbt skall kunna integreras i förelags utveckling och praktiskt tillämpad produktionsteknik. 3.6 : vill betona viklen av alt forskningbehövs inom alla delar av livsmedelskedjan. allökade resurser tillförs forskning om livsmedelsförädling, -beredning,-förpackning och -distribution saml tillagning av livsmedel i hem ochstorhushåll. Härvid måste problem rörande livsmedelssäkerhet särskilt beaktas.-- medhänsyn till livsmedlens och kostens betydelse för vår