prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — 4 Förslagen till 4.1 Övergripande frågor Genomriksdagens beslut i anledning av propositionen 1974:28 om den slalligakulturpolitiken fastställdes kullurpoliiiska mål (KrU 1974: 15, rskr 248). Derikllinjer för åtgärder på kullurområdel som därmed antogs avser den statligakulturpolitiken. Enpolitik för litteratur och läsning liksom bibliotekspolitiken berörverksamheter som i huvudsak ligger utanför den slatliga sektorn. Litteraturenskapas av självständigt verksamma upphovsmän. Den ges ut, marknadsförs ochsäljs på kommersiella villkor genom företrädesvis enskild företagsamhet. Detkommunala folkbiblioleksväsendet är samhällets största insats på litteraturensområde. Uppgiflen att tillhandahålla böcker och främja läsning ingår ifolkbibliotekens vidare roll som lokal kullurinslitu-lion. I1974 års kullurpoliiiska beslut faslslälldes också ansvarsfördelningen påkulturområdet mellan stat, landsting och kommun. Det konstaterades atluppgifterna på kulturområdet endast i ringa omfattning reglerats genomsärskilda lagar. Staten skulle inrikta sina insalser på alt slimulera kulturverksamheteni landet och inte på atl reglera den. Slalen förutsattes ta elt allmänl ansvarför frågor av gemensamt intresse för de organ som verkar inom kulturområdet. 1propositionen angavs vidare riktlinjer för de slalliga kullurpoliiiska åtgärderna.Dessa skulle ses som etl instrument för att skapa elt samhälle som präglas avjämlikhet och som ger människor möjligheter till elt rikare hv. Litteratur-och folkbiblioteksområdena behandlades utifrån dessa riktlinjer utförligt iden andra kulturproposilionen (prop. Då infördes del statligalitteraturstödet och statsbidragen lill folkbiblioteken gavs den utformning dei alll väsentligt har . En försöksperiod med statligt slöd till bokhandelnbötjade och särskilda bidrag till regional biblioteksverksamhetinfördes . Destatliga bidragen lill bokbranschen och folkbiblioleksverksamhéten ärmarginella i jämförelse med de lolala kostnaderna för verksamhelen. De uppgårtill av vardera den totala försäljningen av allmänlilteralur ochkommunernas totala driftskostnader för folkbiblioleksverksamhéten. Likväl ärde statliga stödinsatserna betydelsefulla för förverkligandet av dekullurpoliiiska ambitionerna. Jagvill någol belysa de olika statliga insatserna och deras betydelse för dem somverkar på bok- och folkbiblioteksområdena. Förfaiiarnasoch översättarnas villkor bestäms av den ersällning de får från sina bokföriag.En stor betydelse har också den ersättning som upphovsmännen får förbiblioteksutlåningen. Denna ersättning finansieras av 1984/85:141 13 statenoch fördelas av styrelsen för i vilken en majoritet avledamöterna företräder författarna. Fonden fördelar viss del av medlen efter enkullurpolilisk profil. Yngre författare och översättare, liksom upphovsmän lills. k. smal litteratur, dvs. svårsåld men värdefull litteratur, gynnas. Slatenpåverkar upphovsmännens villkor också genom de skatteregler som gäller förderas inkomsler. Regeringen har överlämnat elt förslag lill idenna fråga (prop. 1984/85:93). Utgivningenbedrivs näslan helt i privat regi. Statliga institutioner är dock betydandeköpare av litteratur. Ännu större betydelse hårde kommunala inköpen lillskolan och folkbiblioteken. Slalenger ell direkl ekonomiskl stöd till bokutgivning i syfte atlgaranlera en mera mångsidig och kvalificerad utgivning än vad som skulle blifallet på renl kommersiella villkor. Indirekt främjar slödel förekomsten av småoch medelstora bokförlag. Statliga kreditgarantier kan beviljas för all slödjamindre förlag och möjliggöra etablering av nya föriag. Ävenden kommersiella bokdistributionen ligger näslan uteslutande på privataförelag. Inköp från slal och kommun är också här av betydelse. Utvecklingenhar präglats slarkt av bokklubbarnas expansion, medan bokhandelnförioral marknadsandelar. Bokklubbarna har under denna lid femdubblal sinförsäljning. har dock bokhandeln åler ökal sin andelnågol. Slatligtslöd lill bokhandeln infördes , i försia hand i form av slatligakrediler till mindre bokhandlars behov av invesleringar. Slaten har anseti delvikligt all siärka bokhandeln på mindre och medelstora orler där kundunderlagetär lilel och lönsamhelen ofta låg. Ambitionen är atl så långt möjligl bevaradel nuvarande bokhandelsnätet. Statenslöder fackbokhandlars inköp av elt brett sortiment avkvalitelslilleratur. Delta slöd förulsäller vissa kullurpoliiiska åiaganden somförläggare och bokhandlare förbinder sig lill i del s.k. fackbokhandelsavtalei. Sammanfattningsvisinnebär det slatliga stödel till bokbranschen ökade möjligheter i första handför mindre förlag, för mindre bokhandlar uianför de stora tätorterna och förden värdefulla litteraturen med lilen försäljning. Gemensaml för stöden ärsyflel atl tillförsäkra allmänhelen elt rikt och varierat utbud av goda böcker. Näslanall biblioteksverksamhet bedrivs i offenllig regi. Staten svarar förfinansieringen av de vetenskapliga biblioteken, medan kommunerna har ansvar förskol- och folkbibliotek. De kommunala biblioteken är slarkl beroende av eltsamspel med bibliotek och institutioner under annal huvudmannaskap och av deinsalser som stat och landsting gör på biblioteksområdet. Genom lånesamarbeietinom hela del svenska biblioteksväsendet kan den enskilde oavsett var han borfå tillgång till de samlade medie- och 1984/85:141 14 kunskapsresurserna.Därigenom skapas en ökad jämlikhet i tillgången till biblioteksservice. Avbetydelse för hela bibliolekssektorn är den övervägande statligt finansieradebibliografiska verksamheten och del utvecklingsarbele som sker inominformationsförsötjningen. Staten ansvararock-så för den gemensammautbildningen av bibliotekarier. Förde frågor som behandlas i denna proposition är de kommunala biblioteken avinlresse och då i synrterfteX folkbiblioteken. Slatenhade fram lUl är 1965 ett större ekonomiskt ansvar för folkbiblioteken genomett system med generella statsbidrag. Dessa bidrag fogades in i de slatligaskatteutjämningsbidragen. De är avsedda att ge kommunerna likvärdigaförulsättningar atl fullgöra sina uppgifter. Bidragen har också inneburit enpåtaglig utjämning av standarden kommunerna emellan. Denna standardutjämninghar även kommit folkbiblioteken lill del. Vid sidan av skatteutjämningsbidrageninfördes särskilda punktbidrag till folkbibliotek för all ytterligare utjämnastandarden mellan olika kommuner, stödja biblioteksservice till särskildagrupper samt stimulera experiment och utveckling av nya verksamhetsformer. Slatenstöder även länsbibliotekens regionala verksamhel som i huvudsak finansierasav landstingen. Länsbiblioteken och de statligt finansierade lånecentralerna ärviktiga länkar i Qärrlånesamarbetet. Staten slöder också regional informalion,rådgivning och fortbildning. Slatenskulturråds insatser vad gäller bidragsfördelning, information, rådgivning ochutveckling är exempel på cenirala statliga insatser till stöd för de kommunalabiblioteken. Attfrämja intresset för litteratur och läsning är en naturlig gemensam uppgifl förförfattarna, bokbranschen och biblioteken. Även tidningar och lidskrifter samtradio och TV är betydelsefulla förmedlare av bokinformation ochläsupplevelser. En viktig roll spelar naturligtvis också folkbildningsorganisationer. Statenhar tagit på sig etl ansvar för en mångsidig läsfrämjande verksamhet. Delviktigaste fältet för statliga insatser är skolan. Staten kan påverka skolansarbete genom läroplaner och lärarutbildning. I årels budgetproposition har jagingående behandlat vilka krav som kan ställas på skolan vad gäller etlsystematiskt arbete med litteratur och läsning i undervisningen. Skolan harförutsättningar all uppfylla dessa krav. För att ylleriigare stimulerainlressel och ansträngningarna atl levandegöra litteraturen och andrakulturyttringar i skolans arbete har jag föreslagil särskilda medel för etlmångsidigt ulvecklingsarbete på lokal nivå. Den särskilda kampanjverksamhetenkring kullur i skolan kommer atl följas och samordnas av en särskildledningsgrupp som jag enligt vad jag förutskickade i budgetpropositionenkommer att föreslå regeringen atl tillsätta. Ettfortlöpande ansvar atl följa och samordna den statligt finansieradeläsfrämjande verksamheten har . Exempel på varaktigaläsfrämjande insatser som finansieras av slaten är de som bedrivs inom verksamheten En bok för alla och . Staten har ålagit sig etl ansvar för eftersatta grupperslitieraturförsörj-ning. Slalligl slöd utgår för utgivning av lättlästa böckerför grupper med outvecklad läsförståelse. Staten svarar för den alllövervägande delen av lalboksulgivningen. Punklskriflsböcker framställs nästanuteslutande i slatlig regi. Slatligl slöd ges till produklion av böcker fördöva, dvs. videogram på teckenspråk. Litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk ges ut och sprids med slalligl slöd. De statliga insaiserna kompletterar och slimulerarbokbranschens och folkbibliotekens verksamhel utifrån en allmän kullurpoliliskhelhetssyn. förutsätter alt stödinsatserna anpassas lill en föränderligkommersiell marknad och en lokall uiformad biblioteksverksamhet. Detta kräverall de slalliga stödinsatserna är flexibla och snabbi kan anpassas till nya situationeroch behov. De nuvarande stödformerna på litteratur- ochfolkbiblioleksområdet har varil i funklion i snarl lio års lid. Närstödåtgärderna infördes hade behoven inom de olika områdena analyserals i etlomfatlande utredningsarbete. Åtgärdernas lämpliga inriktning, omfallning ochulformning behandlades ingående under beredningen i regering och riksdag.Därefier har stödprogrammet genomförts efler mycket detaljerade regler ochanvisningar från regeringens och sida. Förvallningsanvarel lades ihuvudsak på , i fråga om slödel lill bokhandeln även påBokbranschens finansieringsinstitut (). Frågor rörande översyner av denpågående verksamhelen och överväganden om evenluella förändringar har uppdragitsåt särskilda utredare eller slalliga kommittéer. Ett flertal utredningsförslagpå områdel har överlämnats under de gångna lio åren. Dessa har i regel lelltill endasl mindre jusleringar i de akluella stödformerna. Jag kommer i del följande alt föreslå en något ändradansvarsfördelning vad gäller den närmare ulformningen av de slatligastödåtgärderna på litteratur- och folkbiblioleksområdena. Den omfallandedetaljstyrningen av siödregler och stödbelopp genom beslut av regering ochriksdag är enligt min mening inle längre befogad. I slället bör statenskulturråd och BFI kunna la ell större ansvar för en flexibel anpassning avstödinsatserna lill de akluella behoven på resp. område. En sådan löpandeanpassning bör självfallel ske inom ramen för grunderna för stödåtgärderna. Delbör även i fortsältningen vara förbehållet regeringen och alt beslulaom mer principiella förändringar av stödinsatsernas inriktning. Jag kommer i det följande (avsnitten 4.2.2, 4.3.6 och4.6.1) atl närmare utveckla mina inlenlioner i della avseende. 4.1.2 Fasta eller fria priser beslöt dåvarande näringsfrihelsrådel all upphävabokbranschens dispens från bruttoprisförbudet. Till följd av delta beslutinfördes fria priser för böcker. 1984/85:141 16 Utvecklingenpå bokmarknaden har som helhet varil mycket gynnsam sedan 1970-talels bötjan.Bokförsäljningen ökade totalt med mätt i fastkonsumenlvärde. debatt som föregick avskaffandet av de fasla priserna uppmärksammadesframför alll problem som väntades uppstå på utgivningssidan; kritikerna menadeall den svårsålda och kvalificerade litteraturen och de små förlagen skulle fåproblem alt hävda sig när fria priser infördes. Sådanaproblem har inte märkts. Utgivning av s.k.smal litteratur har varit tillfredsställande.En viktig förklaring lill detta är del slatliga utgivningsstöd som infördes år1975. Delta stöd gjorde del också möjligt för mindre förlag att konkurrera medde större. Statliga kreditgarantier har ytterligare förstärkl de mindre förlagenskonkurrensmöjligheter. Problemenkom i stället att uppstå på bokdistributionens område. Förbokhandeln har de fria bokpriserna medfört en ovan konkurrenssituation med ensnabbt växande direktförsäljning från förlagen, framför alll genom bokklubbarnasom expanderade kraftigt mot slulet av 1970-talel. Därtill har en polariseringskett inom bokhandelsbranschen mellan stora företag i storstäderna ochbutikskedjor å ena sidan och små fristående bokhandlar på mindre och medelsloraorter å andra sidan. Del statliga stöd till bokhandeln som infördes , iförsta hand kredilstödel, har visserligen bidragit till alt rädda kvarnedläggningshotade mindre bokhandlar, men medelsulrymmet har endast möjliggjortpunktinsatser. Denmindre bokhandelns utsatta ekonomiska läge, dess svårigheier all föra ut ochlagerhålla den förhållandevis rika utgivningen samt en därmed försämradtillgång till aktuell kvaliielslitteratur i slora delar av landet kom sedanböljan av 1980-lalet alllmer i fokus för den litleraturpoliliska debatten. 1debatten höjdes röster för att återinföra etl system med fasla bokpriser, oflamed hänvisning lill där en lag om fasta bokpriser infördes i augusti1981. a. denna bakgrund tillkallades bokutredningen med huvudsaklig uppgift attförutsättningslöst belysa utvecklingen inom bokdistributionen saml analyseradess orsaker. Kommillén skulle enligt direktiven (Dir, 1981:76) ägnauppmärksamhet åt vilka effekler som gällande konkurrens-rättslig lagstiftningoch dess tillämpning - framför allt i fråga om bruttoprisförbudet - kan hahaft för utvecklingen av den nuvarande slrukluren inom bokdistributionen. Bokulredningenpresenterar en ingående analys av framför allt bokhandelns utveckling sedanfasiprissyslemel avskaffades. Utredningenhar anlitat statens pris- och kartellnämnd (SPK) för all klariägga destrukturella förändringarna i bokdistributionen . SPK har i sinundersökning (SPK:s utredningsserie : 14) Handeln med böcker bl. a.inriktat sig på atl studera de effekter som bruttoprisförbudet kan ha haft förfackbokhandeln samt möjlighelerna all marknadsföra kultu- 1984/85:141 17 SPK bedömer utvecklingen som övervägande positiv för denstora allmänheten med hänvisning lill dels efterfrågeökningen i stort, delsallmänhetens ökade möjlighet all köpa litteratur av god kvalilet till lågapriser. skall ställas mol de från andra häll redovisade problemen medfackbokhandelns försämrade lönsamhet och den smala litteraturens svårighet atthävda sig på marknaden. SPK konstaterar vidare all del mot bakgrund avutvecklingen inte finns några skäl som talar för atl del skullevara positivt för bokmarknaden eller konsumenterna att återinförakonkurrensbegränsande ålgärder i form av exempelvis fasta priser ellerbruttopriser på böcker. Bokutredningenpekar för egen del på alt friprissyslemet i detaljhandelsledet visseriigenmedverkat lill alt konsumenterna gynnas genom att de olikaförsäljningskanalerna kan priskonkurrera med varandra. Detta har emellertidenligt ulredningen - såsom det förutsågs 1965 -lett till atlvissa kanaler, t.ex. varuhus och lågprisbokhandlar, koncentrerat sig pålättsålda titlar. Fackbokhandeln har därigenom förlorat en del av det ekonomiskaunderlag som kunde molivera lagerhållning av elt brett sortiment, inklusive desmala titlarna. När priset blir ett framträdande konkurrensmedel draskonsumenien genom prisaktivileter och massexponering till ett fåtal titlar. Desmalare titlarna kommer vid en prisjämförelse i en oförmånlig situationsamtidigt som fackbokhandeln förvänlas ta ansvar för försäljning av hela detutgivna sortimentet. Utredningennämner ytterligare två faktorer som har bidragit till en försvagning avfackbokhandelsnälet. För det första har del skapats bokhandelskedjor ochmångfilialföretag som en anpassning till bl.a. priskonkurrensen frånbokklubbarnas sida. Därigenom har prisklyftorna ökat än mer då de nyastorkunderna kunnat åtnjuta mängdrabatter. För del andra har de kommunalabokinköpen lill skola och bibliotek till stor del kommit att ske genomupphandling resp. genom samköpsorganisationer direkt hos förlagen. Den lokalabokhandeln har på detla sätt berövats några av sina viktiga och säkra kunder. Bokutredningenframhåller i sin bedömning det kullurpoliiiska intresset av all det finns enfungerande bokhandel med elt rikt kvalilelsutbud pä många plalser i landel samtalt den smala kvalitetslitteraturen når ut till sina läsare. I SPK: s analysslår däremol den lolala bokförsäljningen och den breda allmänhetens möjlighetatl köpa böcker till låga priser i förgrunden. Trolsdessa skilda infallsvinklar vid bedömningen av utvecklingen och nuläget påbokmarknaden drar bokutredningen och SPK samma slutsats i fråga om ell evenluelllinförande av fasla bokpriser. Ulredningens huvudargument mol etl system medfasla priser är alt elt sådant inte skulle fa avsedda kulturpolitiska effekter. Ulredningenanser all fasla priser skulle medföra en allmänt högre prisnivå för böcker,vilket skulle leda till en total försäljningsminskning. 2 1984/85. Prop.1984/85:141 18 Det är enligt utredningen vidare inte givet att ökadebokhandelsmarginaler på mer efterfrågad litteratur skulle förbättra den smalalitteraturens ställning, avsevärt ändra lagerhållningen eller garantera enbättre lönsamhet förde mindre enheterna. Utvecklingen mot en ökadlageromsättningshas-lighet samt slörre och färre försäljningsställen är ocksåungefär densamma i länder med fasta bokpriser. Till detla kommer att enreglering mot branschens önskemål enligt ulredningen skulle skapa svåratillämpningsproblem och bli lätt att kringgå. Mot denna bakgrund är utredningen inte beredd att föreslånägon ändring i den näringsrättsliga regleringen av bokbranschen. De syften som en kulturpolitiskt moliverad återgång tillfasta bokpriser skulle främja, tillgodoses enligt utredningens uppfattning iväsentlig utsträckning av ett ulvecklat fackbokhandelsavtal och genom statligtengagemang i ett program för slöd till bokhandeln. En majoritet av remissinstanserna, däriblandmarknadsdomslolen, näringsfrihelsombudsmannen, statens pris- och kartellnämnd.Svenska bokförläggareföreningen. Bok-, samtnågra kommuner, ansluter sig till ulredningens uppfattning att fasta bokpriserinle bör införas. , , förtätlartor-bund,och uttalar sigi princip för ett fastprissyslem. anser emellerlid all branschensnegativa inslällning till fasta priser i praktiken har avgjort frågan även omfasla priser vore alt föredra. Förtätiartorbundet vill inte binda sig för enkonkrel utformning av etl syslem med fasta priser. I remissopinionen ålerspeglas samma skildavärderingsgrunder i fräga om bokmarknadens ulveckling som skiljerbokutredningens och SPK:s analyser. Ulredningens bedömningar kritiseras å enasidan av som alltför negativa med lanke på bokensökade tillgänglighet genom t. ex. bokklubbar. Å andra sidan finner deinslanser som inle vill anslula sig lill ulredningens slutsatser altutvecklingen medfört allvarligare negativa konsekvenser än vad utredningenhävdar. Några instanser, däribland Tjänsiemännens centralorganisation.Landsorganisationen och , föreslår atl frågan omfaslpris blir föremål för ytterligare ulredning. För egen del ansluler jag mig till bokulredningens ochflertalet remissinstansers uppfatlning att den näringsrätlsliga lagsliftningeninte bör ändras för bokbranschens del. Jag konstaterar vidare all de bådadominerande branschorganisationerna. och Bok-,, avvisar olika former av konkurrensbegränsning.Jag utgår således från atl det från branschens sida f. n. inle föreligger någolintresse alt söka dispens från bruttoprisförbudet enligt konkun-enslagen(1982:729). ställningslagande i denna fråga grundas på denbedömningen all i och för sig eftersträvade kulturpolitiska syften svårligenkan uppnås ge- 1984/85:141 19 nomett system med fasta bokpriser. Återinförandet av fasta bokpriser skulle i vartfall inte kunna återställa den branschstruktur som rådde . Snarareskulle bruttopriser för böcker kunna medföra oönskade effekter som står i stridmed litteraturpolitiska och konsumentpoliliska strävanden. Dessa hänför sig i första hand till dels bokhandelns brislandelönsamhei i de små enheterna, framför alll på små och medelstora orter, delsden smala kvalitetslitleraturens, särskilt någol äldre verks, svaga ställningpå marknaden. Någrainstanser förordar med hänvisning lill detta en förnyad prövning avbrulloprisfrågan och att detta skall ske efter en grundligare analys än den sombokutredningen företagit. Föregen del finner jag del berättigat all förknippa vissa av de nämnda bristernamed del rådande friprissyslemet. Enligt min mening kan emellertid frågan omfasla eller fria priser inte i försia hand avgöras på principiella grundergenom ytteriigare analyser och utredningar. Jag anser att del är fråga om enpolilisk bedömning om branschen kan anses ta elt tillräckligt kulturpolitisktansvar vid tillämpningen av ett system med fria priser. Skulle de nämndabristerna vad gäller kvalitetslitteraturens spridning över landet bliväsentligt allvariigare bör statsmakterna enligt min mening kunna ta upp delilteralurpolitiska styrmedlen, inkl. frågan om fasta priser, lill ny prövning. Jaganser för egen del atl bristerna i bokdistributionen i dagslägel kan avhjälpasmer verkningsfullt genom ett kulturpolitiskt ansvar från branschens sida samlgenom statliga stödinsatser till den del av bokhandeln som har problem. Underberedningen av mina förslag har jag varil i kontakt med de båda partema på denkommersiella bokmarknaden, företrädare för förläggare och bokhandlare. Bådaparter har förklaral sig beredda till ekonomiska åiaganden i syfte att bidratill en mer kulturpolitiskt inriktad bokdistribution. Båda har vid dessatillfällen liksom i sina ställningstaganden i samband med bokulredningensförslag hävdat att dessa åtaganden förutsätter etl visst ökal ekonomisktåiagande också från statens sida. Framför alll med hänsyn lill de mindreenheterna bland förlag och bokhandlar anser de också atl statliga stödinsatserär nödvändiga för atl bibehålla nuvarande struktur i branschen. Jagkommer i del följande all föreslå en relativt sett mycket kraftig ökning av destatliga insatserna på bokdistributionens område. De föreslagna åtgärderna ärägnade att förbättra förutsättningarna för främst den mindre bokhandeln samlalt öka efterfrågan och tillgängligheten av kvalitetslitteratur. Mina förslagi det avseendet förutsätter de nya åiaganden som branschen har kommilöverens om i ett nyll fackbokhandelsavtal. Jag återkommer i det följande(avsnitt 4.3) till avtalets innebörd och den närmare utformningen av de frånmin sida föreslagna stödåtgärderna. Prop.1984/85:141 20 De gemensamma ansträngningar som staten och bokbranschennu bör göra kan enligt min mening bidra till alt motverka de brister som detnuvarande syslemet med fri priskonkurrens medför som fördelarna meddel också fortsällningsvis utnyttjas. Regeringen bör bereda tilllälle att ta del avvad jag har anfört om den näringsrätlsliga lagstiftningen för bokbranschensdel. Frågan om en lagstiftning på folkbiblioleksområdet hardiskuterats under i stort sett . ställningstagandeni lagfrågan kan sammanfallas i statsutskottets uttalande , somde generella statsbidragen lill kommunala bibliotek avlöstes av skatteutjämningsbidragen.Utskottet yttrade att biblioteksväsendel kunde anses vara så slarkl förankrat iden kommunala verksamheten att det fanns anledning räkna med alt kommunernauppfyllde sina skyldigheter på detla område utan atl obligalorielagsiifininglillgreps. Lilteraluruiredningen (U 1969:49) bedömde i siltbetänkande (SOU 1974:5) Boken att man hade anledning all anla alt delengagemang som kommunerna visat i fråga om biblioteksverksamheten skulle kommaatl fortsätta ulan några statliga påtryckningar. Å andra sidan ansåg ulredningendet angeläget alt statsmakterna fastställde vad som var folkbiblioteksverksamhetensmål och vem som bar ansvarel för verksamhetens utformning på olika nivåer. Vidpreciseringen av syflel med biblioteksverksamheten skulle vidare kunnafastslås att fria boklän och samverkan biblioteken emellan var grundläggandedrag.