prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Nivån på detta sparandemåste vara så stort att det ger utrymme för ett vissl permanent bylesbalansöverskolt,varigenom utlandsskulden successivt kan återbetalas och den ekonomisk-politiskahandlingsfriheten kan vidgas. måste det inhemska sparandel räcka tillför att finansiera den fortsatta ökning av investeringarna som är nödvändig föratt säkerslälla full sysselsättning och en god ekonomisk tillväxt. Alternativettill att öka det offentliga finansiella sparandet skulle vara att åter öka vårutlandsupplåning för att finansiera våra investeringar eller att stimulera framen mycket kraftfull ökning av den privata sektoms sparande. Den förra vägen ärinle i längden förenlig med målet alt vidmakthålla en fasl växelkurs ochstabilisera penningvärdet. Alt å andra sidan ensidigt förlita sig på en kraftigökning av det privata sparandet skulle medföra en kraftig press uppåt påränienivån, som skulle motverka den nödvändiga investeringsuppgängen. Även omdet under alla förhållanden är önskvärt att hushållssparandel ökar, inte minstav samhällsekonomiska skäl, så är det inte möjligt att hushållssektom ensamskulle kunna bära upp hela den erforderliga ökningen av sparandet i den svenskaekonomin. Definansiella perspektiven och kraven på budgetpolitiken under de kommande årenbelyses även av årets långfidsbudget. Långtidsbudgeten, som omfaltar perioden1985/86-1989/90, är ingen plan eller prognos ulan en ren framskrivning avutgifter och inkomster under antaganden om oförändrade regler för de statligautgifterna och oförändrade skattesatser samt vissa antaganden om kostnadsutvecklingen.I ett gynnsamt scenario, med antaganden om låga nominella lönekostnadsökningar,låga prisökningar och en positiv reallöneutveckling, går det att hållabudgetutvecklingen under kontroll. Vid en snabbare inflation skullebudgetunderskottet åter öka på ett sätl som skulle omöjliggöra atlsamhällsekonomisk balans uppnås under överskådlig fid. Kalkylernavisar vidare att även begränsade avvikelser i utgiftshöjande riktning frånlångtidsbudgetens sedvanliga antagande om oförändrade regler för ulgifter ochinkomster, skulle medföra en betydande försämring av saldoulvecklingen. Långtidsbudgetenbaseras, som tidigare nämnts, på vissa antaganden Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 11 tillväxt och pris- och löneutveckling. Någon analys av beräkningsresultatens- budgetsaldonas -förenlighet med antagandena om exempelvis inflationstakt m.m. görs därvid inle. Inom ramen för de trearskalkyler, som presenteras, hardäremot bedömningar gjorts om vilka krav den finansiella utvecklingen, inkl.budgetsaldot, måste uppfylla för atl den nödvändiga dämpningen av inflationenskall bli möjlig. Detkan konstateras att de mål för budgetpolitiken som framkommer urtreårskalkylerna i stort ansluter sig till statsmakternas ställningstagandentill tidigare nämnda proposition . Därvid betonades vikten av attbudgetunderskottet fortlöpande reduceras med sikte påatt jämvikt skall kunna nås i den offentliga sektorns finansiella sparande1990. Regeringoch riksdag har slagit fast att full sysselsättningendast kan uppnås och bibehållas om inflationen dämpas och resurserna i ökadutsträckning styrs in mot investeringar och en förstärkning av ulrikesbalansen.Detta i sin tur kräver att den nuvarande restriktiva budgetpolitiken drivsvidare med slor konsekvens och fasthet. Utvecklingen visar atl deninriktning som budgetpolitiken haft, uppfyller de krav som härvid ställs. Detstora underskottet i statsbudgeten möjliggör inte nägon sänkning av det samladeskattetrycket . Detta utesluter inte all förändringar avolika skatter kan och bör ske inom ramen för ett oförändrat skattetryck. Utgiftspolitikenbör även i fortsältningen drivas efter följande rikllinjer: o Endast de allramest angelägna reformerna bör genomföras. Omfattningen av sådanautgiftsökningar måste hållas nere, som de finansieras genom attandra utgifter minskas. o Utgiftsbegräsningar måste åstadkommas på vissaområden. o Arbetet med att begränsa utgiflsaulomatiken måste fortsätta. oÅtgärder måsle vidtas för atl effektivisera den offentliga verksamhelen och ivissa fall förändra dess organisations- och finansieringsformer. Utvecklingenför världsekonomin blev i viktiga avseenden mer gynnsam än väntat.Produktion och efterfrågan i industriländerna visade en relafivt starktillväxt. I hela OECD-området steg fillväxten . Uppgången var särskiltstark i , där totalproduktionen ökade med igenomsnitt , och i , där tillväxten uppgick till närmare 6%.Samtidigt bromsades inflationen in ytterligare. 1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 12 Expansioneni verkade stimulerande på övriga delar av världsekonomin.Världshandeln ökade kraftigt, med en volymtillväxt på . Denekonomiska återhämtningen kom successivt alltfler till del. Exportenför som gmpp ökade och en väsenllig förbättringkunde genomsnitfiigi noteras för dessa länder i fråga om tillväxt och externbalans. Tillväxten var dock fortfarande låg i många länder i ochLatinamerika. ÄvenVästeuropa drog nytta av den starka expansionen i , men ävenom tillväxten blev ca 21/var den likväl otillräcklig för att hejda enfortsatt uppgång i arbetslösheten. Närmare 19 miljoner människor går f. n.arbetslösa i . Inflationenhar fortsatt att sjunka också i men detta har skett till priset aven svag utveckling av den interna efterfrågan och en stigande arbetslöshet. Dentillväxt som kommit till stånd har i stor utsträckning byggt på bidrag frånulrikesbalansen, medan i den inhemska efterfrågan ökalsnabbare än produktionen. Dessa skillnader har förstärkts av den ekonomiskapolitik som förts på ömse sidor om . Den utpräglat expansivafinanspolitiken i har bidragit till en hög inlem efterfrågan iden amerikanska ekonomin, medan den starkt restriktiva finanspolitik som förtsi utgjort en kraftig broms på tillväxten där. Denfortsatt ojämna fördelningen av tillväxten i industriländerna har lett till attbetalningsobalanserna mellan och omvärlden ytterligareförstärkts. Underskottet i den amerikanska bytesbalansen har under det senasteåret ökat från till . ochvissa europeiska länder å andra sidan har byggt upp stora, och växande, bytesbalansöverskott.Dessa obalanser mellan olika gmpper av länder har inte, som man skulle kunnavänta sig, resulterat i en anpassning av växelkurserna mellan vikligarevalutor, i första hand genom en försvagning av dollarn gentemot övrigavalutor. Tvärtom har dollarn och i årfortsatt att förstärkas. Därefter har en viss försvagning inträtt, varsvaraktighet dock är osäker. Mångabedömare finner det allt svårare att förklara denna utveckling. Somliga pekarpå den amerikanska ekonomins dynamiska utveckling, den höga avkastningen påinvesterat kapital i och bristen på alternativa placeringarsom faktorer bakom dollarns slyrka. Den gmndläggande förklaringen tilldollarns utveckling torde dock stå alt finna i de stora finansiella obalanser iden amerikanska ekonomin, som framkallats inte minst genom det växandeunderskottet i den federala budgeten. Det inhemska privata sparandet ärotillräckligt för att finansiera denna försämring av den offentliga sektornssparande och den investeringsökning som äger mm. Mellanskillnaden måstetäckas genom ett mycket betydande inflöde av kortfristigt kapital frånomvärlden, vilket har kunnat attraheras genom en mycket hög räntenivå. Prop.1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 13 Bedömningenav den ekonomiska utvecklingen är starkt beroende avmöjlighetema att åstadkomma en smidig växelkursanpassning och en successivreduktion av betalningsobalanserna. En snabb och drastisk anpassning av växelkursernakan inte uteslutas och en sådan utveckling skulle allvarligt kunna hota denrelativt stabila tillväxt i industriländerna som ändock förefallersannolik. Enanpassning nedåt av dollarns kurs skulle naturiigen ha skett om den expansivafinanspolitiken hade kombinerats med en snabb likviditetsutveckling menpenningpolitiken har tvärtom varit genomgående restriktiv. Myckettalar för att en fillväxt i industriländerna på ca 3 1/kan realiseras.Världshandeln väntas öka med såväl 1985 som 1986. Aktiviteten i Förentastaterna tycks förbli hög en god del av året och i har utsikternabåde för exporten och investeringsutvecklingen förbättrats något de senastemånaderna. I väntas nuvarande tillväxttakt om 21/i stort settkunna bibehållas både och . I fömtses fillväxten dämpasfill för molsvarande period. För såväl som gäller dockalt denna tillväxt till betydande del skulle komma från nettoexporten, dvs. attden inhemska efterfrågan skulle utvecklas klart svagare änbruttonationalprodukten. Blickarman längre fram ter sig däremot riskema belydande för all den dämpning avtillväxten som förutses i inte i tillräcklig grad kompenserasgenom ökad tillväxt i övriga delar av världsekonomin. I stället kan ennedåtgående process inledas med svagare tillväxt och handel, ökandeproiektionism och förnyade finansiella störningar i en negativ växelverkan. Samordnadeinternationella insatser krävs för att hindra en sådan ulveckling. En viktiguppgift för den ekonomiska politiken i länder utanför måstevara atl säkra en snabb och varakiig tillväxt. En starkare expansion iVästeuropa är i sig önskvärd för att arbetslösheten skall kunna reduceras. sådan skulle också verksamt bidra lill att reducera nuvarandebetalningsobalanser. Den skulle dessulom bidra till att upprätthållaefterfrågan på export, så att förnyade skuldproblem kan undvikas.Del viktigaste medlet åtminstone på kortare sikt för att åstadkomma en merdynamisk utveckling i torde vara en mindre restriktiv finanspolitiki de länder som har en slark betalningsbalansställning och fåttinflation och statsfinanser under rimlig kontroll. Även i torde utrymmefinnas för en annorlunda avvägning mellan finans- och penningpolitik i syfteatl slimulera den interna efterfrågan. Somett exempel på ett försök att bygga under och säkerställa en stabil tillväxtframöver kan nämnas den handlingsplan för ekonomisk ulveckling och fullsysselsättning som de nordiska länderna enats om att genomföra. Planeninnehåller bl.a. investeringsprojekt för att förbättra transporterna mellan deolika länderna'. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 14 Möjligheternaatt få till stånd en starkare tillväxt i och skulle ocksåväsenlligt förbättras om den amerikanska administrationen nådde framgångar isina ansträngningar att reducera underskottet i den federala budgeten. Ennedskärning av underskottet skulle med stor sannolikhet ge utslag i en lägreräntenivå i Förenta statema, vilket i sin tur skulle möjliggöra för andraländer att föra en mindre restriktiv penningpolitik. Detta skulle verkastimulerande på den interna efterfrågan i dessa länder och bidra till enförstärkt investeringsuppgång. Enstarkare tillväxt utanför Förenta statema, en reduktion av nu rådandebetalningsobalanser och en anpassning av växelkurserna skulle också bidra tillatt dämpa de starka tendenser till protektionism som fortsatt att göra siggällande, trols den ekonomiska återhämtningen. Fortsatt hög arbetslöshet imånga länder och en starkt övervärderad dollar har varil viktiga bidragandeorsaker lill denna utveckling. Särskilt oroande är de långtgående krav på importskyddfrån den amerikanska industrin som f.n. diskuteras i kongressen.Protektionistiska åtgärder av den räckvidd som där aktualiserats skulletroligen utlösa motåtgärder från andra länder och därmed få ytterst allvarligaverkningar för det internationella handelssystemet och världsekonomin. Enfortsatt avveckling av handelshinder bör i stället eftersträvas i syfte altmotverka en protekfionistisk utveckling. Detta kan bl. a. ske genom attplanerna realiseras på en ny sammanhållen förhandlingsmnda i om enfortsatt liberalisering av världshandeln. Densvenska ekonomins tillväxt väntas fortsätta . Bmttonationalproduktenförutses öka med ca 21/. Den förändring avresursanvändningen mot mer export och investeringar som inleddes 1982fortsätter. Export och investeringar fömtses öka med 61/medan konsumfionenväntas öka med (tabell 1). Ijämförelse med finansplanen är det sammantaget en mer positiv bild avproduktions- och sysselsättningsutvecklingen , som framträder. Industrinförutses fortsätta sin expansion 1985. Efter en produklionsökning på 1983och 1984 beräknas tillväxten till 1985. Indusirins planer såsom de kommer fill uttryck bl. a. i senasle barometer -lyder på fortsatt stigande produklion och ökande leveranser på såväl export-som hemmamarknaderna. tyder på en myckel kraftig ökning avinvesteringarna, i volym. Sysselsättningen i induslrin beräknas fortsättaatt öka. Särskilt expansiv är utvecklingen i verkstadsindustrin. Prop.1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 15 Import, varor och ijänster -1,7 -3,5 -1,0 -5,4 -0,2 -5,4 -1,7 -2,1 -2,4 -0,4 Export, varor och Ijänster -0,8 -0,7 'Förändring i lagerinvestering i procent av föregående års BNP. Bruttoinvesteringarnaväntas öka med 31/1985. Induslrin bidrar slarkt till denna positivautveckling, men även inom näringslivet i övrigt ökar investeringarna. 1984ökade bostadsinvesteringarna - främst till följd av en kraftigt ökad ombyggnadsverksamhet - och förutses en fortsatt hög nivå påombyggnadsverksamheten, men en viss minskning av antalet påbörjade lägenheter.Reparations- och underhållsverksamhelen beräknas fortsätta att öka i snabbtakt. Investeringamai statliga myndigheter och affärsverk beräknas öka med drygl . De kommunalainvesteringarna minskar dock något, vilkel innebär atl de offentligainvesteringarna sammantagna väntas ligga på en oförändrad nivå jämfört med förraåret. Anslagen till underhåll inom ansvarsområde ökarkraftigl /86. Meddenna bild av investeringsutveckUngen lorde situationen i byggnadsverksamhetenkomma alt förbättras 1985. En viss ökning av den totala produktionen och enfortsatt nedgång av byggarbetslösheten kan förväntas. Priser,löner och konsumlion Delöneavtal som slutits läcker större delen av arbetsmarknadenoch håller sig i huvudsak inom den ram på en 5-procentig 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 16 ökningmellan 1984 och 1985, om vilken enighet uppnåtts mellan regeringen ocharbetsmarknadens parter. 1985 ser mot denna bakgmnd ut att kunna bli del år dåpris- och löneökningarna bryter tidigare mönster och kommer in på en lugnarebana. Detfinns därmed goda fömtsättningar för att regeringens mål att prisökningarnabegränsas till nivån under loppet av 1985 skall kunna uppnås. Enreservation måste emellertid göras för att dollarkursen och importpriserna kanulvecklas på ett sådant sätt att målet inte hell kan nås. Generellt sett måsleemellertid utsikterna atl nu varaktigt pressa ner inflationen bedömas som goda.Fömtom låga lönekostnadsökningar väntas en lugn internationell prisutveckling.Vidare förutses inga höjningar av indirekta skatter och arbetsgivaravgifter.Offentliga taxor och avgifter ökar mycket måttligt. Prissloppet och deföreslagna likviditetsindragningama bör också verksamt kunna bidra till atthålla nere prisökningarna. Även konjunkturinslilutet räknar i sin bedömningtill nationalbudgelen med en kraftig dämpning av inflationen, till 3,underloppet av 1985. Hushållensdisponibla inkomster beräknas öka med 1985. En viss ökning avsparandet fömtses, varför den privata konsumtionen väntas öka någotlångsammare, eller med ca 1 1/1985. Reallönesumman efter skatt beräknas ökamed ca 11/1985, varav en del beror på ökad sysselsättning och en del på ökadreal timlön. Även ökade reallönerna i ungefar samma omfattning.Pensionärernas disponibla inkomster förstärks genom att pensionerna nu åter ärvärdesäkrade. För barnfamiljerna förbättras inkomstutvecklingen avkraftigt höjda barnbidrag. Denoffentliga sektorn förutses fortsätta att expandera något 1985, docklångsammare än . Den offentliga konsumtionen beräknas öka medca I %. Densvenska industrins konkurtenskraft kan mätas på flera olika sätt. De svenskaföretagens relativa exportpriser beräknas ligga lägre än 1981 och derelativa lönekostnaderna per producerad enhet lägre. Lönsamheten i densvenska industrin har vidare ökal mer än i andra OECD-ländersindustrier. Sammantaget kan man konstatera att huvuddelen av denkonkurrenskraftsförstärkning som devalveringen innebar kvarstår.Genom de kraftiga valutakursrörel-serna och kronans bindningtill valutakorgen har konkurrenskraften stärkts mer gentemot exempelvisFörenta staterna än gentemot . Bytesbalansenvisade ett mindre överskott 1984. Den relativt snabba ökningen av den totalaefterfrågan, efterfrågans sammansättning och det ökade kapacitetsutnyttjandet iden svenska ekonomin drar emellertid med sig en kraftig importökning . Samiidigidämpas exportökningen, bl.a. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 17 tillföljd av att de svenska relativpriserna ökade något 1984 och en svagaretillväxt av världshandeln . 1 stort sett förutses de svenska företagenemellertid kunna behålla sina marknadsandelar 1985. Exporten av bearbetadevaror beräknas öka med och den toiala exporten av varor och tjänslerberäknas öka med . Utvecklingen innebär ändå att bytesbalansenförsämras någol . Bytesbalansen beräknas uppvisa etl underskott på 3miljarder kr. 1985 (labell 2). Försämringenav bytesbalansen beror också på ökade räntebetalningar till utlandet till följdav den höga dollarkursen. Dessutom ökar nettoimporten av råolja ochpetroleumprodukter. Vidare spelar lagerinvesteringarnas utveckling en stor rollför utvecklingen av externbalansen. 1984 minskade lagren, medan enlagemppbyggnad fömlses 1985. Denna förändring i lagerinvesteringarna bidrartill importökningen för varor och Ijänsler 1985 med . Minbedömning av bytesbalansens ulveckling 1985 skiljer sig någol från den prognossom redovisar i den reviderade nationalbudgelen.Institutet förutser etl underskott på 6 1/. Enligt min meningfinns det anledning alt räkna med en någol mindre lagemppbyggnad än vadinstitutet anger och därmed även en mindre import. Vidare torde nettoimportenav råolja och petroleumprodukter i svenska kronor bli lägre än vad instituteträknar med. Delpreliminära utfallet för handelsbalansen visar etlöverskott på endast , vilket är ell betydligt lägre överskottän . Exporten har minskat jämfört den i och försig mycket höga nivån och importen har ökal starkt.Importökningen beror främst på ökade investeringar i maskiner och lager, menäven på att den privata konsumtionen har expanderat. Den senastekonjunkturbarometem tyder emellertid på stigande export volym under resten avårel. Jagvill understryka osäkerheten i prognoser av bytesbalansen. I prognosen för1985 har kalkylmässigt förulsalls en dollarkurs på . för återstoden avåret (motsvarande genomsnittet för febmari 1985). En 10-procentig sänkning avdollarkursen kan på någol års sikl beräknas förbättra bytesbalansen med ca 5miljarder kr. Tabell2 Bytesbalans , löpande priser Exporl av varor Import av varor -18,9 -23,2 -27,5 -30,6 -22,8: -. -3,1 Prop.1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 18 Sysselsättningslägetförbättrades kraftigl under loppel av 1984. Mellan ochförsta kvartalet ökade antalet sysselsalla med över 50000 personer (labell3). Den underliggande sysselsättningsökningen var ännu kraftigare, ca 70000personer, eftersom de arbetsmarknadspolitiska insatsema i form avberedskapsarbeten m.m. minskade i omfattning . Sammanlagt harsysselsättningen till första kvartalet1985 ökat med ca 80000 personer, varav drygt 50000 personer i induslri ochprivata tjänster. Flera tecken tyder på altarbetsmarknadsläget fortsätter att förbällras . Antalet ledigaplatser har ökat kraftigt , särskilt i industrin ochbyggnadsverksamheten, och antalet vid arbetsförmedlingarna kvarslåendearbetssökande har minskal betydligt. Den senaste konjunkturbarometem tyder påen fortsatt sysselsättningsökning i industrin. Den beräknas till ca 15000personer 1985. Sysselsättningen i de privata och offentliga tjänstesektorernaberäknas öka med ca 30000 personer. Sammanlagt beräknas sysselsättningen ökamed 40000 personer 1985. Trols en väntad ökning av arbetskraftsutbudel bör deldärför vara möjligt atl ytterligare reducera arbetslösheten . Tabell3 Sysselsättning 1 kv. 1kv 1984-1 kv 1985 Beredskapsarbeten,ungdomslag och 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 19 4 Den ekonomiskapolitikens inriktning på olika områden Fullsysselsättning är den ekonomiska politikens viktigaste mål. Sedan regeringsskiftethösten har därför kampen mol arbetslösheten stått i politikens centmm. Isamband med att den ekonomiska politiken lades om, var del nödvändigt atl göraen kraftig salsning på arbetsmarknadspolifiska åtgärder. Arbetslösheten höllpå atl stiga kraftigt och kapacitelsutnyttjandet var lågt. Det kunde därförförväntas ta viss fid innan de positiva resultaten av politikomläggningenskulle slå igenom på sysselsättningen. Detvar till en början främsl beredskapsarbetena och arbetsmarknadsutbildningen sombyggdes ul. sattes omfattande invesleringsprogram igång. Under 1984har dessa åtgärder följls upp och fåtl en delvis annan inriktning. Exempel pådylika åtgärder är rekryteringsstöd och arbete i s.k. ungdomslag. Därigenom harantalet sysselsatta i beredskapsarbeten kunnal minskas kraftigt. Delidigare mycket omfatlande subventionerna till olönsamma företag och branscherhar i huvudsak avvecklats. I stället har industripolifiken lagts om för attslimulera utveckling och förnyelse i mera framtidsinriktade branscher.Särskilda insatser har gjorts i samband med företagsnedläggningar och isärskilt utsatta regioner för att skapa nya arbetstillfällen och för atlslimulera till omskolning och vidareutbildning. Enrad insatser har gjorts för atl särskilt stimulera småföretagen. Genomtillkomsten av den s.k. OTC-listan på börsen har möjHgheterna till enlångsikfig finansiering av små och medelstora förelag förbättrats. Särskildainsatser har genomförts av SIND, STU, utvecklingsfonderna och investeringsbankenför alt slödja småföretagen. Nyföretagandet har ökat markant under senare år.1983 startade ca 20000 nya företag och 1984 ca 25000. Arbelsmarknadspohtikenhar inriktats på att stödja en expansion i näringslivet. Särskilda insalserhar gjorts för att mildra ungdoms- och långtidsarbetslösheten. Vidare har enrad ålgärder har vidtagits för att effekliviseraarbetsförmedlingens verksamhel. Resultaten av detta arbete kan nu skönjas. ex. har vakanstiderna vid tillsättning av lediga platser inom industrinminskat. De är nu avsevärt kortare än under föregående konjunktumppgångar. Undersenare år har brislen på kvalificerade tekniker varit påtaglig. Det är eneffekt dels av att behovet av tekniker allmänt synes ha underskattats, dels aven förskjutning mot större krav på kunskaper i näringslivet. För att möta detlakrav har intagningen lill gymnasieskolan hållils på en hög nivå. Anlalelutbildningsplatser vid de lekniska högskolorna har byggts ul. har förstärkts och därmed medverkai till att företagen har kunnatökat sin interna vidareutbildning. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan samhetkan väntas öka kraftigt, när medel från förnyelsefonderna kan tas i bruk nästaår. Chefen för lägger fram förslag omytterligare förstärkning av leknikerutbildningen inom ramen förarbetsmarknadsutbildning i företag. Vidare har chefen för utbildningsdepartementettidigare tillsatt en särskild arbetsgmpp som närmare skall utarbeta förslagtill åtgärder för all förbättra lärarsituationen vid de tekniska högskolorna.Sammantaget lorde således tillgången på utbildad personal komma atl successivtöka . Därmed underlättas en fortsatt expansion inäringslivet. Dennedgång i den lotala sysselsättningen som ägde mm i böijan av 1980-lalet harbrutits. Arbetskraftsutbudel har ökat. Samfidigt har sysselsättningen ökalännu kraftigare . Härigenom har det varit möjligt allminska arbetslösheten (diagram 3). Viden internationell jämförelse framgår den mycket gynnsamma sysselsältningssitualioneni klart, del gäller såväl arbetslösheten som förvärvsfrekvensen (labell4). Som exempel kan nämnas, all den högre förvärvsfrekvensen i jämförimed genomsnittet för motsvarar drygt 700000 sysselsatta i . 1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 21 Förvärvsfrekvens och arbetslöshet i 1982 1983 1984 1985 3,1 3,5 3,1 2,9 9,2 10,1 10,7 11,0