prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Styrelsen för teknisk ulveckling:Teknisk forskning och utveckling. Samiidigi föreslås alt villkoren för medlenanpassas till de villkor som gäller för medel inom anslaget Fl. Innan frågan omupphandling av utrustning för högskole- och kulturområdena samt förarbetsmarknadsutbildningen är färdigberedd inom är jag inleberedd all föreslå någon förändring av anslagskonstmktionen. För budgetårel 1985/86beräknar jag totalt 17,9 milj. kr. under detla anslag för anskaffning av merkostnadskrävande utrustning. STU bör i likhel med lidigare budgelår hamöjlighel att göra ekonomiska åtaganden under en treårig planeringsperiod.Eflersom innevarande treärsprogram för verksamhelen under delta anslag sträckersig t.o.m. budgetårel 1986/ 87 erfordras inget bemyndigande för budgetåren1985/86 och 1986/87. Jag förordar därför an regeringen inhämtar riksdagensbemyndigande all under /86 få fatta beslut om beställning avutrustning, som innebär åtaganden om högsl 4,9 milj. kr. under budgelåret1987/88. Jag hemsläller alt regeringen föreslär riksdagenalt 1. bemyndigaregeringen atl under /86 falla beslut om beställning avutrustning för högst . under /88, 2. tillStyrelsen för teknisk utveckling: Utrustning för /86 anvisa etlreservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1983/84 Utgift 133310000 1984/85 Anslag 144750000 1985/86 Förslag 135423000 Statsmakterna beslöt år 1979om en ökad satsning på svensk rymdverksamhet (prop. 1978/79: 142, NU 36, rskr292). Slatens delegation förrymdverksamhet (DFR) är enligt sin instruktion (1977: 1066, omlryckt 1982:1068) central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller den svenska rymd- ochfjärranalysverksamheten. Delegationen är även kontaktorgan med internationellaorganisationer, särskilt del europeiska rymdorganet (). och utländskainstitutioner inom silt verksamhetsområde. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Delegationen har ältaledamöter, varav en heltidsanställd ordförande, tillika chef för delegationen. Under delegationen hartre kommittéer inrättats med uppgift atl bereda ärenden rörande rymdforskning,(järranalys samt rymdinduslriell policy och utveckling. Del statsägda SvenskaRymdaktiebolaget (Rymdbolaget) svarar för verkställande funktioner inom svenskrymdverksamhet, säsom all tekniskt genomföra de nationella rymdforsknings- ochfjärranalysprogrammen, driva försöksfältet och en moltagningsstaiionför bilder från (järrana-lyssatelliter samt främja marknadsföring av svenskindustriell kompelens inom rymdområdel. Bolagels verksamhet finansieras lillstor del genom uppdrag från rymddelegationen. Delegationens verksamhet är uppdelad på följandeprogram: Från anslaget Europeisktrymdsamarbete m. m. finansieras verksamhelen inom programmetMyndighetsuppgifter samt delvis programmen Nationell rymdverksamhet och Europeisktrymdsamarbete. Återstående delar av de båda senare programmen finansieras delsfrån anslagen F I. Styrelsenför teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling och F5. Bidrag tillTele-X-projektel, dels från anslagen under åttonde huvudtitelnNaturvetenskapliga forskningsrådet m. m. och Europeiskt samarbeie inomrymdforskningen. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av verksamheten inom anslagel Europeisktrymdsamarbete m.m. (kr., prisnivå om inte annat anges). 198.3/84 Utfall 1984/85 Anslag 1985/86 Beräknar Myndighetsuppgifter Nationell rymdverksamhet/ industriutveckling Europeiskt rymdsamarbete 17 627 111 754 32 150 108 558 35 365' 112830 '1986 ärs prisnivå. Statens delegation för rymdverksamhet ProgramMyndighetsuppgifter Inom programMyndighetsuppgifter sker den planering och det övriga administrativa arbete somerfordras för delegationens verksamhel. En stor del av detta arbete avserbevakning av de svenska intressena i . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 95 bevakning sker främsl genom alt ärrepresenterat i den . Den internationellaverksamheten omfattar även uppföljning och bevakning av olika ärenden isamband med bilateralt rymdsamarbete med rymdorganisationer i andra länder. 1programmet ingår även informationstjänst innebärande service lill allmänhel,nyhetsmedia, myndigheter, institutioner och induslriförelag. Arbelet inom programmelutförs av såväl delegationens personal som av Rymdbolaget i form av uppdragfrån delegationen. Delegationen hade vid utgången av /84 nioanställda. under programmet för budgetårel 1985/86. Programmel Nationellrymdverksamhet omfattar projekl inom områdena rymdforskning, fjärranalys ochindustriutveckling. Programmel omfattar även Tele-X-projektel och driften avEsrange (). Från detta anslag finansieras delprogrammen Fjärranalys ochIndustriulveckling. Fjärranalysverksamhet ären sammanfattande benämning på sådan verksamhet som innebär all man skaffar siginformation om jorden och dess atmosfär genom registrering från bl. a. flygplanoch satelliter. I fjärr-analysverksamhelen ingår även bearbetning avmätresultaten, vilkel innebär dalabehandling, lolkning och presentation. DelegationensQärranalysverksamhet har /80 koncentrerats motutvecklingsprojekt rörande överföring, bearbetning och tolkning av satellitdatainom mark- och vegetationsområdel. Utrymme för detta har skapats dels genom enminskning av insaiserna pä havs- och atmosfärssidan, där en ökadanvändarfinansiering har uppnåtts, dels genom atl resursökningen näslan helllagits i anspråk för denna profilering. Anledningen lill denna omprioriteringär det stora samhälleliga behovet av landskapsinformation. Genom den sammanhållnasatsningen pä fjärranalysomrädet i har svensk industri fått en starkställning på marknaden för produkter och tjänster inom fjärranalysomrädet. Teknikutvecklingen inomsalellitbildsområdel bör även i fortsättningen inriktas på utveckling av systemför bearbetning av satellitdata till lällan-vända standardprodukter. Data frånfjärranalyssatelliterna SPÖT och Landsat vänlas vara av fortsalt dominerandebetydelse i detta sammanhang. DelprogrammetIndustriulveckling har till mål atl bygga upp tekniskt kunnande och erfarenhetmed sikte på att skapa en lönsam rymdseklor hos svensk industri påhemmamarknaden och väridsmarknaden, alt bygga industriell kompetens inom etlområde som berör vitala nationella intres- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 96 sen och alt främja konkurrenskraften hos svensktnäringsliv genom att tillföra det avancerad leknik. Speciellt skall svenskindustris förmåga all utveckla och tillverka produkter saml tillhandahållatjänster med rymdlek-nisk anknytning stimuleras. Beträffande pågående projekl framhåller DFRföljande: Alla slörreindustriarbeten pä VlKING-salellilen har avslutats under /84.Uppsändningen av tillsammans med Qärr-analyssatellilen SPÖT har på grundav förseningar inom SPOT-projeklel senarelagls ca 1 1/2 är i förhällande till den ursprungliga planen. medförvissa exlra koslnader för VIKING-projeklet. Den toiala kostnaden förVIKING-projeklet beräknas av Rymdbolaget till 114 milj. kr. i prisnivå 3:ekvartalet 1979. Jämfört med den ursprungliga ramen på 106 milj. kr. innebärdetta en ökning med 6,. I jämförelse med liknande projekt, genomförda av ESAoch andra rymdorganisationer, är lolalkoslnaden även för denna ökning mycketlåg. DFR anser det rimligt atl Rymdbolaget får svara för en del avkostnadsökningen, dock bör därvid undantas sådana kostnader som beror päändrade fömtsättningar utanför Rymdbolagets kontroll, t.ex. den senarelagdauppsändningen. All Rymdbolaget föreslås svara för en del av kostnadsökningenberor på att man debilerar direkta projektkostnader inkl. elt administrativtpålägg som till en del är avsett atl täcka oförutsedda kostnader.Kostnadsökningarna utanför Rymdbolagels kontroll beräknas uppgå tolall lill 2milj. Resterande kostnadsökningar, 6milj. kr., föresläs bli delade lika mellan Rymdbolaget och DFR. Återstående betalningarför delegationen i prisnivå 3:e kvartalet 1979 beräknas i enlighet med ovanangiven princip till , vilket fördelas på budgetären 1984/85 och1985/86. För /85 beräknas betalningen uppgä lill 3055000 milj.kr. i prisnivå 1984. DFR föreslår dessulom att1 milj. kr. avsätts för sädana ytterligare kostnader som kan uppslå innanprojektet avslutats. Den toiala koslnaden förVIKING-projeklet som belastar DFR beräknas därför till 110,6 milj. kr. iprisnivå 3:e kvartalet 1979, exkl. reserv om 1,0 milj. kr. Följande sammanslällningger en översikt över planerade projekl inom programmet Nationellrymdverksamhet: - 16,7milj. för en förstudie av en liten telekommunikationssatellit, - 2,0milj. för studier av möjligheterna alt sända upp mindre polära satelliterfrån , - 2,0milj. för industriell ulveckling på områdel malerialteknik i tyngdlöshet, - 1,0milj. för start av utveckling av en omborddator för 5, - 1,0milj. för start av ulveckling av elt styrsystem för 3-slegs sondraketer. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 97 Totalt räknardelegationen med att den del av kostnaderna för programmel Nationellrymdverksamhet som budgelärel 1985/86 skall belasta della anslag, kommer all uppgå lill 35 365 000kr. ProgrammelEuropeiskt rymdsamarbete omfaliar dellagande i det europeiskarymdorganet ;s verksamhet saml bilaterala europeiska samarbetsprojektinom rymdområdel. Programmet innehåller såväl vetenskapliga projekl som tillämpningsprojekt. deltar iESA:s grundprogram (obligatoriskt), ESA:s vetenskapliga program(obligatoriskt) och ESA:s tillämpningsprogram. Grundprogrammet omfattarallmänna studier, teknisk forskning, drift av markstationer (bl.a.Esrange/Landsal), inköp och underhåll av lekniska basresurser. Under grundprogrammet redovisas även driftav satelliluppsänd-ningsplalsenKourou i . ESA:s vetenskapliga program innehåller egna vetenskapliga salellilprojekt ochsamarbelsprojekt med andraorganisationer, t.ex. . innehåller experimentella och preoperativa salellilprojektför telekommunikation och jordobservationsaml utvecklingen av rymdtransporlfaciliieler. Dessulom ingår program för system- och teknikutvecklingsaml förstudier av framtida projekt.Varje medlemsland väljer vilka tillämpningsprogram det vill delta i. Den ekonomiska insatsen står i regel idirekl proportion till varje lands andel av industrikontraklen i projektet. Ikostnaden för ESA:s grundprogram harinkluderats en föreslagen allmän höjning av programmel fr. o. m. 1985innebärande en kostnadshöjning om 1,4 milj. kr. FörutomESA-samarbetel deltar i följande europeiska samarbelsprojekt: - SPÖTtillsammans med och . Projektet avser ulveckling, uppsändning(planerad ) och drift av en fjärranalyssaiellit,SPÖT I. utvecklar ombordda-torn, vilken senare i modifierad form kommer altingå även i 4-rakelen. Inom projeklel är en markstation underuppbyggnad vid i . Samarbelelomfattar ytterligare en satellit SPÖT 2, med planerad uppsändning 1987. Delegationen bedömer del som sannolikt atl samarbete kring ytterligare en satellitaktualiseras . Detberäknas dock inte uppstå nägra koslnader för under budgelåret1985/86 för delta ändamål. - SAR-antenntillsammans med . Projektet, som är i sin slutfas, avser teknisk ulveckling hos och Dor-nier av kolfiberantenner till salellitradar med syntetisk apertur. /Dornier har som en följd av projektet utvalts att levereraSAR-antenn till . - /TDFltillsammans med och . 7 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 98 antenner och inom eleklronik förantenninriklningsme- kanism, omborddator och databehandlingssyslemför denna lunga saiel- lilplaltform, som ärgrundstomme i Tele-X. HM 60 tillsammans med och Västtyskland.Projeklel avser utveckling av en s.k. kryogenisk motor för nästageneration Ariane-ra- 1 följande labell angesde mest aktuella nya projekten inom med planerat svenskt deltagande (1984ärs prisnivå, växelkurser). ERS- 1, fas E (fjärranalysprogram) ASTP-3(4år) fas 2() Rymdstation, fas B Microgravity, fas 2 1984/85 (milj. Inom pågår arbete medatl uiarbeta en längtidsplan för det europeiska rymdsamarbetet. I detlasammanhang kommer även frågan om europeiskt ställningstagande till en inbjudanfrän Förenta Stater om att delta i ett rymdstationsprojekl attbehandlas. Vidare kommer ett franskt förslag atl vidareutveckla bärraketenAriane (5) all behandlas. För alt lägga fastriktlinjerna för framtida verksamhel inom avses ett rådsmöte påministernivå att arrangeras . Preliminärt föreslårdelegationen att deltar i ESA:s program under /86 med istort samma bidragsandel som . 1 budgetförslaget ingår de tidigarenämnda förslagen om utökningarna av ESA:s grund- och velenskapsprogram. Totalt beräknar DFR112830000 kr. under programmet för budgetårel 1985/86. DFR har hösten 1984överiämnat en långtidsplan med förslag till riktlinjer för svenskrymdverksamhet . Vid utarbetandet av den nationella långtidsplanenhar ESA:s arbete med längtidsplan för det europeiska rymdsamarbetet beaktats. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 99 Den av siaismakterna är1979 beslutade satsningen på svensk rymdverksamhet (prop. 1978/79: 142, NU 36,rskr 292) håller nu på all genomföras. Goda resulial av de hittillsvarandestatliga insatserna kan noteras inom samtliga av rymdverksamheten berördaområden. Bland uppnådda resultat inomfjärranalysomrädet kan jag särskilt nämna de syslem för miljöövervakning somutvecklats. I samarbeie med generallullslyrelsen har ett avancerat system förhavsövervakning varit i bruk under fiera år. Systemet har uppnått betydandeexportframgängar. I samarbeie med och universiteten har etlmobilt system för kartläggning av luftföroreningar med laserteknik utvecklats.Meloder har även ulvecklals för ett rutinmässigt utnyttjande av satellitdata,bl.a. för sambearbetning av satellitdata och kartdata, vilket möjliggör att korrigeringarav den topografiska kartan kan göras snabbare och enklare. Ulnylljande avsatellilbilddata vid konsultuppdrag i utlandet har fäll slor betydelse försvenska företag. T. ex. har , VIAK Scandiakonsull, SGAB, LKABProspeklering, Swedeforesl. Swedesurvey, Inlerforesl, Rymdbolaget, SatellitbildAB m.fi. utnylljal satellitdata som en informationskälla i inlegreradekarterings-, inventerings-, projekterings- och prospekteringsprojekl.Härigenom har även en potential för framlida uppdrag byggts upp. Genom statens ochRymdbolagels satsningar i Kirunaområdet står nu väl rustat atttillgodogöra sig de kommersiella möjligheter som öppnas. Inom ramen förESA-samarbetel har deltagit i utvecklingen av ARIANE-raketen, och dennaär nu operativ i sina första versioner. Flera framgångsrika kommersiellauppskjutningar har ägt rum. Flygmotor utvecklar och tillverkarbrännkammare och munstycken för motorerna i rakelens första och andra sleg,totalt fem motorer per raket. utvecklar och tillverkar raketensdator. Utvecklingsarbetet vad gäller datorn till ARIANE-versionerna 1-3 harfinansierats av , medan datorutvecklingen för 4 lill en del finansierats av och lill endel finansierats direkt av inom ramen för del svensk-franskaSPOT-samarbetel. Datorn i 4 bygger nämligen pä det utvecklingsarbetesom utfört för att kunna leverera datorn till SPOT-satelliten.Sverige dellar vidare i förberedelserna för den version av ARIANE-raketen somavses tas i bruk vid mitten av 1990-talei. har startat ett program förspecifikation av en ny motor, benämnd HM60, som skall kunna användas i denplanerade raketen. Jag anser att Arianepro-grammet i sin helhet innebär en storstimulans för svensk induslri bäde genom den kompetenshöjning somutvecklingsarbetet ger och genom den kommersiella framgången. Den svenska vetenskapligasatelliten avses sändas upp . Jag kan konstatera allsatsningen på delta projekl genom ulveck- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 100 lingsarbetel medföri gynnsamma effekler såvälför som för de dellagande forskargrupperna. Jag beräknar medelför projeklel i enlighet med DFR:s förslag. DFR har redovisat eltförslag till verksamhet för del kommande budgelåret. Jag förordar alt medelför programmel Myndighetsuppgifter beräknas enligt etl ellårigl huvudförslagmed en reduklion om . Innebörden avriksdagsbesluiei om satsningen på svensk rymdverksamhet var alt deindustripoliliskt motiverade insaiserna skulle öka successivi så all de i stortsett irefaldigades jämföri med den dåvarande nivån. Vidare borde sialensinsalser minska fr.o.m. /86, när svensk industri förutsatteskunna nyttiggöra gjorda insalser på kommersiella grunder. Jag anser därför allmedel för program Europeiskt rymdsamarbete och program Nationell rymdverksamhetbör minskas i förhållande till vad DFR begärl. Delta bör ske genom vissbegränsning av deltagandet i de av DFR föreslagna projeklen. Vid min avvägningav anslaget har jag av detla skäl inte beräknal medel för svenskl deltagande iESA-projekten jordobservalion och Teknikdemonstration. Inomprogrammet Nationell rymdverksamhet bör fortsatta sludier påtele-salellitområdel begränsas i förhållande lill DFR:s förslag. Jag har dockberäknal medel för en ulökning av ESA:s grundprogram i enlighel med DFR:sförslag. Sammanlagl beräknar jagunder förevarande anslag etl medelsbehov av . För alt klarlägga hur desvenska industriföretag som verkar på rymdområdel skall la ettstörre ansvar för de kommande insatserna, har regeringen tillsatt enförhandlingsman. Förhandlingsresultatet avses bli redovisal senasl september1985. 1983/84: 100(bil. 14 s. 160) uttalade jag all en översyn borde göras av hur insaiserna inomindustrideparlemenlets område avseende dels rymdområdel, dels STU:s tekniskaforskning och ulveckling bällre skall kunna samordnas. Denna fråga kommer attbehandlas i anslulning till beredningen av den långtidsplan förrymdverksamheten som utarbetats av DFR. Enligt besluthar regeringen bemyndigats alt ikläda staten ekonomiska förpliktelser föråtaganden inom rymd- och fjärranalysområdet med betalningar under kommandebudgetår. Jag beräknar atl regeringen vid utgången av /85 inomramen för tidigare bemyndiganden kommer atl ha fattal beslut om projekl isädan omfattning atl bemyndigandeskulden vid budgetårets utgång uppgår till 335milj. Uttrycket bemyndigandeskuld används för all ange vilka framlidabetal-ningsålaganden från sida som föreligger vid en viss tidpunkt.Vid utgången av budgetårel 1985/86 beräknar jag all den utgående bemyndigandeskuldenkommer att uppgå till 223,5 milj. kr.Under budgetåret 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 101 1985/86 kan nya projekt aktualiseras medbetalningar under kommande budgelår inom en ram av 142 milj. kr. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen att under budgelärel 1985/86 ikläda slaten nya förpliktelser inomrymd- och fjärranalysomrädet om högst , 2. lill Europeisktrymdsamarbete m. m. för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av135423000 kr. 1983/84 Utfall 574 301000 1984/85 Anslag 477 300000 1985/86 Förslag 218 200000 De nu gällanderiktlinjerna för Tele-X-projektel lades fasl genom beslut av statsmakterna år1983 (prop. 1982/83: 168, NU 53, rskr 390). Medel för bidrag lillTele-X-projektet anvisas fr.o.m. /84 över delta anslag. 1 avtal med benämntÖverenskommelse mellan om samarbete på telesatellitområdetoch avtal med benämnt Överenskommelse mellan republiken och vid genomförande avTelesatellitprojektel Tele-X har gjort vissa betalningsälaganden. Jagberäknar med ledning av de betalningsälaganden som gjorls i nämnda avtal ellmedelsbehov för /86 av 218,2 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Bidrag lillTele-X-projeklet för /86 anvisa ett förslagsanslag av 218200000kr. Patent- ochregistreringsverket (PRV) handlägger ärenden angående patent, varumärken,mönster, utgivningsbevis för periodisk skrift, namn, kommunala vapen ochaktiebolag. leds av en styrelse. Chef för PRV är engeneraldirektör. Inom PRV finns en patentavdelning, en varumärkesbyrå, en mönsterseklion,en namnsekiion, en bolagsbyrå saml en administrativ byrå. Patenlbesvärsrälten, somär en förvaltningsdomstol, har sin kansli i PRV. Patenlbesvärsrälten upptarbesvär mol beslut av PRV angående patent, varumärken, namn och utgivningsbevis.Domslolsorganisationen, bäde när det gäller patentmål och överprövning avpalentverkets beslut, är 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 102 hari sitt betänkande "Pa-lenlprocessen och sanktionssystemei inompatenträtten" (SOU 1983:35) föreslagil att det inrällas en särskildpalenldomslol, som handlägger både patentmålen, som f.n. ankommer pä deallmänna domstolarna, och be-svärsmälen. Detta förslag om en specialdomstol harmött stark kritik vid remissbehandlingen av betänkandet, men samtidigtframhålls del i åtskilliga remissvar atl kraftfulla åtgärder behövs för altkomma lillrätla med problemen i patentprocessen. Vilka åtgärder som skallvidtas - processuellt och organisatoriskt - övervägs f.n. i . Personalstyrkan vid PRVomräknat lill helårsarbetskrafter var602 den . varav 19 helärsarbetskrafter vid patenlbesvärsrälten. Vid PRV tillämpasprogrambudgelering. Verksamheten har uppdelats i följande huvudprogram. Kostnaderna för PRV:sverksamhel täcks av de avgifter dess kunder erlägger. Ersättning för utfördauppdrag under programmet Uppdragsverksamhel utgår enligt de priser som verketfastställer, medan avgifter för myndighetsuppgifter under övriga programfastställs av regeringen. Medel för verksamhetenanvisas under förslagsanslaget . ProgrammetUppdragsverksamhet redovisas förslagsvis över en anslagspost med ett formelltbelopp pä . Under denna post redovisas kostnader och intäkter för PRV:suppdragsverksamhet. får inle belastas. För atl lösa tillfälligaeller säsongmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för atttillgodose behov av rörelsekapital disponerar PRV en rörlig kredit iriksgäldskontoret pä lOOOOOkr. Inkomster - utöverintäkterna av uppdragsverksamheten - redovisas på statsbudgetens inkomstsidaunder inkomsttiteln 2529 Avgifter vid patent- och registreringsverket. 1983/84 Utgift 114730526 1984/85 Anslag 97437000 1985/86 Förslag 100980000 Under detla anslagredovisas utgifter och inkomster för verksamheten vid patent- ochregistreringsverket. Följande sammanställning ger en ekonomisk översikt avverksamheten vid patentverket. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 1983/84 Ulfall 1984/85 Beräknar Program 2 Varumärkes- och mönsierärenden Program 15 Summa inkomster Summa utgifter Resultat 37,2 -1- 2,0 Program 1-6 Summa inkomster Summa utgifter Den myndighetsutövandeverksamheten vid PRV är ingående reglerad i lagstiftning och denna har undersenare år varit föremål för omfatlande reformer, vilka medfört nyaarbetsuppgifter. PRV föreslår i sin anslagsframslällning bl. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 104 Pris-och löneomräkning m. m. 1syfte atl snabbare kunna anpassa resurserna efter variationer i efterfrågan ochdärmed tillgodose kundernas krav pä effektiv service, för vilken de betalarkosinadsläckande avgifter, föreslås atl hela verksamheten med undantag avpatenlbesvärsrälten fr. o. m. /86 överförs fill ett s. k. PRV föreslår därulöver an patenlbesvärsrälten även i fortsättningenanvisas etl förslagsanslag som moisvarar rättens lolala kostnader, vilka /86 beräknas uppgå lill . Ökning av personalstyrkanmed nio helårsljänsler under budgelärel 1985/86 bl.a. för alt verkel skallkunna handlägga den ökande tillströmningen av nya varumärkesansökningar ochkunna nedarbeia balansen av oavgjorda nationella paientansökningar. Avsättning av 5 000000kr. av det förväntade överskollel för /86 för att täckakostnaderna för utbyggnad av verkels lokaler vid . Kostnader för utökatADB-stöd (-. Regeringen har den 4oklober 1984 givit PRV i uppdrag atl göra en Översyn av verkels organisationoch ledning saml av behovet av teknikstöd. Syftet är all effektiviseraverksamheten. Målet för översynen är ell effektivt svenskl patentverk. Uppdragetskall redovisas till regeringen senasiden Ijuli 1985. Översynen bör genomförasmed sikte på alt den nya organisationen kan börja verka fr. o. m. den I juli1986. I avvaktan på resultatetav pågående översyn är jag inle beredd att nu föreslå någon ändring av formernaför att anvisa medel till patent- och registreringsverket och lillpatenlbesvärsrälten.