prop · G80399 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:99 om ändring i lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Övergångstidenenligt punkten 4 övergångsbestämmelserna till lag om handelsbolag ochenkla bolag förlängs med . Ändringen innebär att frågan om ett bolag sombildats enligt äldre lag är att betrakta som ett handelsbolag eller ett enkeltbolag, inrill utgången av skall bedömas enligt lag omhandelsbolag och enkla bolag. I 1984/85. Lagom ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivsatt punkt 4 övergångsbestämmelserna till lagen (1980:1102) om handelsbolag ochenkla bolag skall ha nedan angivna lydelse. 4.Fråga huruvida handelsbolag eller enkelt bolag föreligger skall intill utgångenav bedömas enligt äldre lag. Enkelt bolag, som från och med den 1januari 1986 blir handelsbolag, skall ansöka om registrering före nämnda dag. 4.Fråga huruvida handelsbolag eller enkelt bolag föreligger skall intill utgångenav bedömas enligt äldre lag. Enkelt bolag, som från och med den 1januari 1988 blir handelsbolag, skall ansöka om registrering före nämnda dag. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i . Prop.1984/85:99 3 Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , R. Carisson, , , , Propositionom ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (HBL) trädde i kraft den 1 juli1981. Genom den upphävdes lagen (1895:64 s. 1) om handelsbolag och enkla bolag.I princip gäller den nya lagen även för bolag som har bildals enligt äldrerätt. Dennya lagen innehåller en ändrad gränsdragning mellan handelsbolagen och deenkla bolagen. Ändringen innebär att användningsområdet för enkla bolag harminskat jämfört med vad som gällde tidigare. Beträffande bolag som har bildatsenligt äldre rätt gäller emellertid att frågan om ett handelsbolag eller ettenkelt bolag föreligger skall intill utgången av bedömas enligt denäldre lagen (se punkten 4 övergångsbestämmelserna till den nya lagen). 1980års företagsskattekommitié (B 1979: 13) har bl. a. i uppdrag att se överskattereglerna för handelsbolag. På grund av mellankommande arbetsuppgifterhar kommittén först kunnat påbörja översynen. Detta haraktualiserat frågan om en förlängning av den nämnda övergångstiden. har i en skrivelse till mig begärt attyrkesfiskarna ges möjlighet att driva fiskeverksamhet som- enkelt bolag.Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Mittförslag: Övergångstiden enligt punkten 4 övergångsbestämmelserna fill lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (HBL) förlängs med två år.Ändringen innebär att frågan om ett bolag som bildats enligt lagen (1895:64 s.1) om handelsbolag och enkla bolag är att betrakta som ett handelsbolag ellerett enkelt bolag, intill utgången av skall bedömas enligt lag. Bakgrundtill mitt förslag: Handelsbolaget utmärks av att det är en juridisk person,vilket bl. a. innebär att borgenärerna har företräde till bolagsförmögenhetenframför bolagsmännens privata borgenärer. Bolagsmännen ansvarar solidariskt förde förbindelser som ingås på bolagels vägnar. iDet enkla bolaget däremotär inte någon juridisk person. I del enkla bolaget svarar en bolagsman iprincip endast för förpliktelser på grund av avtal som han själv har deltagiti. Enligt lagförelåg ett handelsbolag, om bolaget hade gemensam firma ochbokföringsskyldighet skulle ha förelegal beträffande verksamheten enligt 1929års bokföringslag. Enligt huvudregeln i Ikap. 1 § första stycket HBL föreligger ett handelsbolag, om tvä eller flerahar avtalat att gemensamt utöva näringsverksamhet i bolag. Något krav på gemensamfirma uppställs alltså inte längre för att ett handelsbolag skall ansesföreligga. Slopandet av detta krav torde emellertid inte ha någon nämnvärdbetydelse för gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag. Den nämndahandelsbolagsdefinitionen i HBL innebär vidare att ett handelsbolag föreliggerså snart den verksamhet som bolagsmännen har avtalat att utöva gemensamt är atthänföra till. Det behöver således inte längre vara fråga omnågot av de slag av näringsverksamhet som räknas upp bokföringslag.Delta betyder en i förhållande till lag avsevärd utvidgning av användningsområdetför handelsbolagen och en motsvarande inskränkning för de enkla bolagen. anförde isitt av godkända betänkande LU 1980/ 81:4 (s. 6) att det, med hänsyn tillatt insynen och kontrollen liksom även borgenärsskyddet är väsentligt bättre iett handelsbolag än i ett enkelt bolag, är angeläget att näringsverksamhet iannat bolag än aktiebolag bedrivs som handelsbolag. Den nyssnämnda huvudregelnom vad som är handelsbolag gäller emellertid inte i fråga om verksamhet sommedför skyldighet alt föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141),(se 1 kap. I § andra stycket HBL). Detta innebär alt om två eller flera fysiskapersoner eller Prop.1984/85:99 5 dödsbonhar avtalat att i bolag utöva näringsverksamhet inom jord- eller skogsbruk såföreligger inte ett handelsbolag utan ett enkelt bolag (se 1 kap, 3 § HBL).Särbehandlingen av jord- och skogsbruk i förhållande till annan näring berorbl. a. på att den verksamhet som bedrivs pä jordbruksfastighet i allmänhet ärav mindre omfattning (se prop. 1979/80:143 s. 40). EftersomHBL även gäller för bolag som har bildats enligt äldre rätt, innebär HBL:sbestämning av begreppet handelsbolag att vissa verksamheter som hardrivits som enkelt bolag omvandlas till handelsbolag. Enligtförarbetena till HBL (prop. 1979/80:143 s. 38) kan vissa olägenheterövergångsvis uppkomma i enskilda fall, om en verksamhet som har anpassats efterde skatteregler som gäller för ett enkelt bolag i fortsättningen skall ansesutövad i handelsbolag. Lagstiftaren har därför funnit det skäligt att delägarnai ett näringsdrivande enkelt bolag ges en viss övergångstid för att inrättasig efter den nya ordningen. Enligt punkten 4 övergångsbestämmelserna till HBLskall således den nya gränsdragningen mellan handelsbolag och enkla bolag förstefter utgången av gälla för bolag som har bildats före den nya lagtstiftningensikraftträdande . Skälenför mitt förslag: Grunden för punkten 4 övergångsbestämmelserna till HBL äralltså att vissa skattemässiga olägenheter kan uppkomma i enskilda fall, om enverksamhet som har anpassats efter de skatteregler som gäller för ett enkeltbolag i fortsättningen skall anses utövad i handelsbolag. Enskattemässig skillnad mellan handelsbolaget och det enkla bolaget är att endasthandelsbolaget träffas av de särskilda regler som enligt 35 § 1 a mom. kommunalskatlelagen(1928:370) gäller för fåmansbolag. Enannan skattemässig skillnad gäller avskrivningar och nedskrivningar. Handelsbolagettaxeras visserligen inte särskilt ulan inkomsten delas upp på delägarna. Trotsdetta behandlas dock handelsbolaget i viss mån som en skallerättslig enhet,vilket visar sig bl. a. däri att dess bruttointäkter och kostnader redovisasför sig och alt endast nettointäkterna överförs på bolagsmännen. En följd avdetta är att avskrivningar och nedskrivningar skall ske hos handelsbolaget ochinte hos dess delägare. Bolagskonstruktionen har däremot i princip inte någonskatterättslig betydelse då det gäller enkla bolag. Man har därför för dessasdel i praxis accepterat att delägarna använder skilda avskrivnings- ochnedskrivningsmetoder. (Beträffande de skattemässiga skillnaderna mellanhandelsbolag och enkla bolag se närmare prop. 1979/80: 143 s. Vidtillkomsten av HBL förutsattes att företagsskallekommitté (B 1979:13)skulle se över skattereglerna för handelsbolag (se nämnda prop. s. 38). Ipropositionen underströks att målsättningen för företagsskattekommittén är altbeskattningsreglerna för handelsbolag skall få en Prop.1984/85:99 6 sådanutformning att denna företagsform kan användas på ett ändamålsenligt sätt avframför allt mindre och medelstora företag. Mot den bakgrunden ansågs inte dei propositionen berörda skillnaderna i skattehänseende mellan handelsbolagenoch de enkla bolagen utgöra ett tillräckligt skäl för att avstå från en sådangränsdragning mellan handelsbolag och enkla bolag som av andra skäl varönskvärd. Sominledningsvis nämnts har företagsskattekommittén först påböijatöversynen av skattereglerna för handelsbolag. Översynen beräknas kräva ungefärett års arbete från kommitténs sida. Medhänsyn till vad jag nu har anfört anser jag det skäligt att övergångs-fidenförlängs med när det gäller gränsdragningen mellan sådana handelsbolagoch enkla bolag som har bildats enligt äldre rätt. Genomden föreslagna förlängningen av övergångstiden tillgodoses i viss mänönskemålen från (se bilaga). Däremot är jag inteberedd att nu föreslå någon ändring av reglerna i sak i HBL om gränsdragningenmellan handelsbolag och enkla bolag. Den frågan kan det emellertid finnasanledning att återkomma till i ett senare sammanhang. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsett förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enklabolag. Förslagethar upprättats i samråd med chefen för . Medhänsyn till att den föreslagna lagändringen inskränker sig till en förlängningav övergångstiden finns det enligt min mening inte något behov av att inhämtalagrådets yttrande över förslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta del förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1984/85:99 7 Nyaregler för enkla bolag Regeringenföreslog i proposition 1979/80: 143 en ny lagstiftning om handelsbolag m.m.Lagen trädde i kraft den 1/7 1981 och övergångstiden gäller till utgången av1985. "Blandnyheterna märks en ändrad gränsdragning mellan handelsbolagen och de enklabolagen, som i princip innebär att ett handelsbolag skall anses föreligga såsnart en näringsverksamhet utövas i bolagsform. Utrymmet för de enkla bolagenminskas alltså." Urlagtexten (SFS 1980: 1102) kan läsas i 1 kap. 1 § att "Enhandelsbolag föreligger, om två eller flera har avtalat att gemensamt utövanäringsverksamhet i bolag. Första stycket gäller inte i fråga om verksamhet sommedför skyldighet att föra räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141)." Alltsåkan fysiska personer som avtalat all i bolag driva jordbruk eller skogsbruk,fortfarande ha enkelt bolag. Fiskeriverksamhelkan f. n. bedrivas i följande företagsformer: Enskild firma driver viss verksamhet. skyldighetföreligger om det hade förelegat bokföringsskyldighet enl. 1929 årsbokföringslag. Enkeltbolag eller flera har avtalat att utöva verksamhet i bolagutan att handelsbolag föreligger. Näringsverksamhet får inte drivas av enkeltbolag enl. ny lag om handelsbolag. Partrederi bolag men regleras av bestämmelser- Handelsbolag flera har avtalat att gemensamt utöva nä- Bolagsmännen är gemensamt ansvariga för handelsbolagets skulder. Kommanditbolag med begränsat ansvar för någon av Fiskeverksamhet drivs i normalfallet av två bolag, dels ett enkelt bolag {fiskelaget)som driver fisket och dels ett partrederi (båtlaget) som äger och tillhandahållerfiskebåten. Tvåfiskelag kan gå samman i ett flyltrålslag eller vadlag. Ett vadlag kan t. ex.av den gemensamma inkomsten hänföra till manslotten, till en fiskebål,till den andra fiskebåten. till lysbåt och till vaden. Partrederiföreligger enligt Sjölagen § 40 om flera överenskommit att under deladansvarighet gemensamt driva sjöfart med eget fartyg. Med sjöfart avses ävenfiske. Det måste även finnas ett avtal om partrederi som registreras påfartyget. Endast delägarna i båten kan ingå i partrederiet. Partrederi ärundantagna från de nya reglerna och får alltså finnas kvar även efter 1985. 1984/85:99 8 Det kan finnas fall där fiskare har registrerats som ägaretill fartyget, men där partrederiavlal saknas. Där föreligger alltså inte företagsformen"partrederi". De torde utgöra enkelt bolag. Om ett sådant enkeltbolag registrerar ett partrederiavtal uppstår ett partrederi. Men det innebärockså ändring av företagsform. Huruvida båtlaget verkligen har utgjort ettparirederi har tidigare inte funnits anledning att undersöka, då skattereglernahar varit desamma för partrederi och enkelt bolag. Den nya lagstiftningen medför dels övergångsproblem ochdels mer långsikliga problem. Nuvarande enkla bolag skall enligt den nya lagstiftningenupplösas och omvandlas till handelsbolag. Vid byte av företagsform ansesnormalt ny förvärvskälla uppkommen. Enligt lagom allmän investeringsreserv § 11d. skall investeringsreserver återföras till beskattning om förvärvskällan haröverlåtils eller verksamheten har upphört. Om investeringsreserven återförstill beskattning enligt S 11 tillkommer ett särskilt tillägg på av detåterförda beloppet (vissa undanlag finns för yrkesfiskare). om synnerliga skäl föreligger, medge befrielse från det särskildatillägget. Det föreligger alltså stor risk att yrkesfiskare tvingasåterföra investeringsreserven, som finns kvar vid utgången av 1985, tillbeskattning med ett tillägg på . Det enkla bolaget har varit synneriigen väl lämpat förfiskeverksamheten genom det s. k. lottsystemet, som ger båtägare och manskap enfördelning av fångslresultatet efter varje fiskeresa och som fördelar riskernainom hela bål- och fiskelaget. Vid en övergång till handelsbolag uppkommer fleraolägenheter. //)- och utträde ur fiskelaget Ett fiskelag kan bestå av 2-14 personer. I många fallutgörs fiskelagen av samma personer . Ersättare måste dockanskaffas vid sjukdom och annan frånvaro. 1 andra fall sker även normalt storomsättning av personer i fiskelaget. För viss typ av fiske t. ex. skarpsillfiske, bildas bolagför enstaka säsonger. Mellan fiskesäsongerna bedrivs annat fiske. Nytillträdande medlemmar i fiskelaget måste, om del drivssom handelsbolag, gå in som delägare i handelsbolaget eller bli anställda ihandelsbolaget. Vid delägarskap krävs en värdering av handelsbolaget, som ären juridisk person med egna tillgångar och skulder samt registrering av nydelägare. Vid anställningsförhållande uppslår en för fisket ny kategori somdeltar i fiskeverksamheten på andra villkor än delägarna i fiskelaget. Det måste mycket eftertryckligt framhållas att det närmastär en förutsättning för fiskeverksamhel alt alla deltar på samma villkor ochär villiga att gemensamt dela de risker som föreligger vid fiskeverksamhel. I ett enkelt bolag göres avsättning tillinvesteringsreserv för den enskilde fiskaren. Den enskilde fiskaren kan användasin investeringsreserv till t. ex. anskaffning av fartyg eller del i fartyg. Prop.1984/85:99 9 Iett handelsbolag sker avsättningen i bolaget. Fiskare blir delägare ihandelsbolag som då eventuellt kan ha investeringsreserver. Den enskilde fiskarenkan inte utnyttja handelsbolagets investeringsreserv för inköp av fiskebåt.Handelsbolaget kan utnyttja sin eventuella investeringsreserv endast eftersamtycke av samtliga delägare. Konsekvensentorde bli att ett fiskelag som drivs som handelsbolag inte har någon anledningatt göra avsättning till investeririgsreserv och att den framtida rekryteringenav nya båtägare avsevärt försvåras. Den möjlighet som nuföreligger för enskild fiskare att utnyttja investeringsreserven i inkomstutjämnandesyfte kommer att bortfalla när fisket bedrivs i handelsbolag. Delägarei handelsbolag blir gemensamt ansvariga för bolagels skulder. Försäljningav andel i handelsbolag beskattas enligt realisationsvinstreglerna. På andel ihandelsbolag får avdragsgilla avskrivningar inte göras. Somframgår av ovanstående kommer de nya bestämmelserna att innebära stora problemför yrkesfisket. Vi har en företagsstruktur som mer än jordbrukels är anpassadatt drivas i enkelt bolag. Det finns därför starka skäl till att fisketsutövare får samma undantagsmöjlighet som jordbrukarna. Styrelsenför har därför beslutat begära att yrkesfiskareerhåller samma undantag som jordbrukare från den nya lagstiftningen och därmedges möjlighet att driva fiskeverksamhet som enkelt bolag.