prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Kost- och näringsfrågor bör såsom LMK föreslagil få en ökadplats i undervisningen. Skolan har ocksä möjlighel att genom skolmåltidernapåverka elevernas koslintresse och -kunskaper. 5.2.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: delarLMKs uppfattning att information och utbildning är deviktigaste styrmedlen för en näringsriktig kosthållning. KD vill särskiliframhäva skolans stora betydelse, inle bara med avseende på undervisningenutan också på skolmåltiderna. De senare bör ha en kvalitet och inrikining somkan lägga grunden till goda kostvanor. Ett slort ansvar vilar här på kommunerna.Det är angeläget att den ekonomiska åtstramningen inte får negativa konsekvenserpå detla område. 5.2.27 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: uppfattning bör information och utbildning samt produktutvecklinginom livsmedelsindustrin utgöra de främsta vägarna för atl uppnå en förändringav vill betona alt även forsknings- ochutvecklingsarbele inom primärprodukiionen har slor betydelse frånhälsosynpunkt. Så bör det l.ex. finnas möjligheter att med hjälp av avel och lämpligutfodring förändra djurens fellansättning och minska animaliernas feltinnehåll.Del bör också finnas möjligheter alt med växtförädling och odlingstekniskaålgärder väsenlligt förbättra en rad olika vegetabiliers kvalitet på ett sådantsäll att det även sell från hälsosynpunki är acceptabelt atl konsumtionen ökar. Prop.1984/85:166 47 5.2.42 i : villsärskili framhålla bely delsen av skolmaten som en möjlighet att hos eleverna inskärpa värdel av goda kostvanor. Det är bl, a. av detla skäl olyckligl all pågående bespa ringar riklar sig mot skolmåltiderna. 5.2.52 Cenlralorganisalionen /SR: Konsumenterna skallha valfrihet bland marknadens livsmedel - enligt direktiven för LMK. /SRanser all elt val som skapar efterfrågan på mat som är värd sill pris,förutsätter att konsumenterna har kunskaper om del egna behovel av mal, avenergi och näring. Del är angelägel all på olika sätt slimulera lill ökadkonsumtion av baslivsmedlen. En förulsällning för del är att konsumenterna harkunskap om hur man kan öka sin egen omsättning genom motion, val av fibertikalivsmedel, att man äter tillräckligt många mållider och all dessa är allsidigtsammansatta. Kunskaper behövs också om vilka livsmedel som svarar mot behovelav näring och volym som ger mättnad och hur maten lillagas. Rådgivningen från dieiisler verksamma inom primärvårdenoch upplys-ningsverksamhel via den kommunala konsumenlrådgivningen bör kunna utvecklas ytterligare för informalion pm mat. har endasl elt fålal konsumentvägledare kompetens förrådgivning i kosl-och näringsfrågor. 5.2.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi delarhelt kommitténs uppfatlning, att information och utbildning är de mesteffektiva sätten atl på sikl åsladkomma varaktiga förändringar ilivsmedelskonsumtionen och malvanorna. Vi anser, att kostfrågorna borde få en betydligt merframträdande plals i skolundervisningen, liksom också att skolmåltiderna ärviktiga när det gäller att grundlägga elevernas matvanor. Del är från dennauigångspunkt olyckligt, om kommunerna drar ner på anslagen till dessa - en ökadsatsning vore mer motiverad. 5.2.59 : Utredarna har uttalatatt utbildning i kostfrågor inom skolan och hälso- och sjukvården är av storbetydelse. ISR delar denna uppfallning, men vill peka på storhushållensmöjligheter all nå andra mycket stora grupper av konsumenter.- drygt varannan svensk äter ett mål mal uianför hemmet. gerstorhushållen lillfälle alt genom lämpliga förändringar i matsedlar och receptservera näringsriktiga måltider enligt avgivna rekommendationer och därigenompåverka kostvanorna hos dessa konsumenler. Möjlighelen alt i anslutning lilldessa mållider dessutom ge lämplig information om kost och kostvanor är mycketgoda och bör tillvaratas. Prop.1984/85:166 48 Ulbildning av personal i storhushållen i har undermånga år varil eftersatt. En viss förbättring kan konstaleras ,men yllerligare kraftfulla åtgärder erfordras. Möjligheten atl fortbilda nu yrkesverksam personal börbeaktas , organisationer arbeiarintensivt med sådan ulbildning, främsl genom framtagning av utbildningsmaterial, men ytterli gare resurser borde avdelas för uppgiflen. ----- en utökning av FoU-insatser förordas. ISR inslämmer i delta och vill betona alt forskning ochutveckling behövs såväl inom livsmedelsområdet som belräffande utrustning,lillag-ningsmetoder och förvaringsleknik m.m. inom storhushållsområdet. 5.2.61-------------------------------------------------------------------- : Det är enligt KFs mening betydligt viktigare [än ändrade märkningsbestämmelser] att man bedriver en genomtänkl Utbildning och information om näringsfrågor lill alla konsumenler alltifrån och gymnasiet lill arbetsliv och hem, storhushåll elc. KF vill fäsla uppmärksamheten på alt denkonsumenlkooperaiiva livsmedelsindustrin beaklar näringsaspekier vilket bl. a,framgår av alla de relativt magra, sockerfria och andra nya produkter somframkommil . 5.2.62-------------------------------------- Landsorganisationeni : delar kommitténs uppfatlning all informalion och utbildning saml produktutveckling inomlivsmedelsindustrin bör ulgöra de främsla vägarna för alt uppnå en förändringav kosten. 5.2.63 : Beträffande hälso- ochsjukvårdens roll i kosl- och hälsofrågor understryker kommittén bl.a. viklen av kunskaper hos sjukvårdens personal om koslens betydelse för hälsa och tillfrisknande. Styrelsen konstaterar för sin del alt del pågår en kompetensuppbyggnad i det här avseendet inom landstingen. Detta sker parallellt med att funktioner ulvecklas för information i enhghet med landstingens vidgade ansvar för befolkningens hälsa. 5.2.64------------------------------------ : delar kommitténs uppfattning atl målgruppsanpassad information och utbildning samtproduktutveckling inom livsmedelsindustrin är de främsta medlen alt uppnå vissakoständringar. 5.2,67 : En bällreinformation i skolorna och till allmänheten om värdet av rätl kost anserförbundet mycket viklig. är information i kostfrågor alltförmyckel betingad av mer eller mindre seriösa forskares eget tyckande. Prop.1984/85:166 49 5.2,70 : Vi anser-------- det befogatalt rekommendera omedelbara klarläggande undersökningar avsockerkonsumlionens verkliga nivå för att konfirmera [rekommendationerna],samt atl sänkning bör ske som ett resultat av nära samarbeie mellanmyndigheler, forskare och induslri, inriktat på utbildning, informalion, forskning och produktutveckling.-- Hellre än atl ersällasötnings- effeklen från socker med sötningsmedel borde man i så fallinformationsvägen försöka påverka konsumenterna att välja mindre sötaprodukter. 5.2.72 Svenska sockerfabriks AB:- drar------- liksomkommittén, slutsatsen all information och utbildning samlproduktutveckling bör utgöra de främsla vägarna om man vill uppnå enförändring av kosten. I 5.2.77 : - -, stöder förslagel alt teoretisk koslkunskapborde kunna vara obligatorisk på alla gymnasielinjer. Praktisk koslkunskapskulle kunna vara tillval. De specialutbildade hushållslärarna bör kunna användas islörre utsträckning i undervisningen. Fortbildning av lärare och produkter avlämpliga läromedel har också stor betydelse. LMK trycker på skolmåltidernas betydelse för grundläggandeav goda kostvanor. Vi tror alt man skall ulvidga detta lill atl gälla också för mållider inom den offenlliga sekiorn i övrigl. Av LMKsskrivning kan man få intrycket att utveckling av nya produkter är nödvändigför att nå de kostmål som angivits. Inom dagligvaruhandeln finns i stort sellredan nu hela det sortiment av livsmedel som LMK önskar i detla hänseende. Manfår inle heller glömma bort all vid produktutveckling av t.ex. etllätlsortiment, den nya produkten i kulinariskt hänseende måste vara lika brasom förebilden. Vad som behövs är information som kan behöva vara mer konkretän dagens mera allmänt hållna. 5.2.79 : TCO har inlesamma tilltro som LMK till att livsiViedelsnäringens olika led i tillräcklig grad beaklar kost- och kvalitetsaspekterna når dessa kommer i konflikt med de kom mersiella hänsynen. Det år viktigt att den mal storhushållen serverar är god,vällagad och näringsriktigt sammansatt. På den punkten finns av allt att dömamånga brisler. Inte minst brukar krilik rikias mol den mal som serveras i mångaskolmatsalar. Storhushållen är vikliga när del gäller att påverkamänniskors smak och matvanor. Det är också jämförelsevis lätl att nåstorhushållen med närings-information. TCO delar LMKs uppfattning alt det ärvikligt att kost- och näringsfrågor får ökad plats i utbildningen avstorhushållspersonal. 4 1984/85. Prop.1984/85:166 50 5.2.80 : instämmer iönskemålen om mer forskning inom kost- och hälsoomrädet och att mandå också speciellt beaklar irädgårdsprodukternas roll i sammanhanget. 5.3.2 :-- finner del angelägel alt man iSverige i görligaste mån undviker all införa nya nationellamärkningskrav som avviker från internationella rekommendationer och/ellermotsvarande regelsystem i l. ex. eller i övrigt. 5.3.5 :-- delar------ kommitlénsuppfatlning att livs medelslagstiflningen bör ulnyttjas för att i möjligaste mån främja kostre kommendalionerna. Möjligheterna atl fastställa livsmedelsstandards bör då i första hand användas.--- Styrelsen tillstyrker------ att(det föreslagna nya märkningssystemel] prövas av livsmedelsverket. 5.3.10 : Varje åtgärd för atl förbättra ochförenkla den produktanknuina informalionen, t.ex. om varans kvalitet och sammansättning,är utomordentligt viklig. ser myckel posilivt på förslaget attlivsmedelslagstiflningen t.ex. genom all faslslälla livsme-delssiandard elleralt införa en förenklad märkning med L, M och H utnyttjas för att i möjligastemån främja kostrekommendationerna. 5.3.14 : De nuvarande principernaför såväl innehålls- som näringsdeklarationer följer de förslag som arbetatsfram inom och som redan lillämpas inom många länder.LMH-märkningen avviker däremol från internationella regler och kan - om deninförs obligatoriskt - medföra handelshinder. kommer att ta upp hela frågan omförenkling av innehålls- och näringsdeklarationerna för alt försöka att göra dessa mer lättförståeliga för konsumenterna. Därvid kommer verket också alt disku tera LMH-märkningen.--- Verket ställer sig positivt lill förslaget alt användalivsmedelsstandarder som etl redskap att minska feltintaget hos konsumenterna.Standarderna för smör och margarin, glassvaror, namnskyddade charkvaror ochgrädd-produkler kan vara lämpliga för della syfte. 5.3.52 Centralorganisationen /SR: kan intefinna att [LMH- systemet] underlättar för konsumenterna att kunna väljabra mat. Det är inte ytterligare detaljkunskaper om enslaka livsmedelssärskilda egenskaper konsumenterna behöver utan övertygelsen om alt mat hargrundläggande betydelse för hälsa, humör och allmän trivsel. Prop.1984/85:166 51 5.3.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: LMKföreslår att ett nytt märkningssystem för livsmedel skulle övervägas . är angeläget med en enkel och informativ märkning kännervi en viss tveksamhet till all ytterligare bygga ul livsmedelsinformalionenulöver den som redan finns. Dessulom skulle ell system av ovan angivna innebördmedföra en mängd definitions- och avgränsningsproblem. Vi tror,atl det är bällre att satsa mer på den information som redan finns - bl, a.innehålls- och näringsdeklarationer - och göra den mer lättillgänglig ochbegriplig, 5.3.61 : Kommittén anser attlivsmedelsverket skall undersöka möjlighelen alt pröva [LMH-systemel] för någoneller några lämpliga varugrupper. KFmotsäller sig inle alt livsmedelsverket gör en sådan undersökning, men villframhålla atl man härvid även beaklar andra märkningsförslag som har kommitfram under del så att man inte får flera märkningssyslem påpaketerade livsmedel. KF anser alt den vikligasle informationen på förpackadelivsmedel i dessa hänseenden är innehålls-och näringsdeklarationer som gerkonsumenlerna behövliga basfakta. KF ifrågasätter starkt om en L, M, H-märkningsom är så relativ lill sin karakiär överhuvud laget kan få något förnuftigtinnehåll. 5.3.64 : ser såväl vissaprincipiella som praktiska problem med [LMH-sysiemet] och tillstyrkerdärför atl slatens livsmedelsverk närmare utreder förutsättningarna. 5.3.67 : Kommillén föreslårockså genomförande av ell märkningssyslem som anger halten av t.ex. fett igraderna Låg (L), Medel (M) eller Hög (H) i förhållande till normal nivå.Förbundel ställer sig iveksaml till värdet av detta, då det säkeriigen kommerall vara svårl alt få en riktig definition och jämförbarhet av vad som ärnormalt för varje vara. Del kan läll leda till en felaklig sammansättning avkosten, då konsumenten kan föriedas alt överdriva inköp av livsmedel som ärL-märkla. 5,3.77 :----------- anser,all [LMH-märk ning] leder lill oklarheter och missuppfattningar ibland t.o.m, är vilsele dande för konsumenten, eftersom den skulle bygga på konsumenlens förväntan på socker- och fetthalt i den enskilda produkten. Det nuvarande vedertagna systemet för näringsdeklaration med angivande av protein, fett, kolhydrat och energi måste på lång sikt vara det system som ger den mest kortekla och bästa informalionen lill konsumenten. En mer konse kvenl användning av detta märkningssyslem - som dessutom överens slämmer med internationell praxis - kombinerad med en ökad utbildning är att föredra framför den föreslagna LMH-märkningen. Prop.1984/85:166 52 LMK föreslår också att livsmedelslagstiftningen bör ändrasså all mini-mihalten fell i smör och margarin sänks från nuvarande till75%. Förändringen---- innebär en höjning av vattenhalten med30%. höjning försämrar de användningslekniska egenskaperna bådevid matlagning och vid bakning. Man bör komma ihåg all vid matlagning användsca av matfettet och alt det då inle är mängden matfett utan mängden fellsom är avgörande. Vidare skulle avvika från den norm som CodexAlimentarius fastlagt och som följts. SLIM vill erinra om atl konsumenternaredan i dag kan välja mellan olika matfetialternativ med lägre feithalier -både och -, vilka är resullat av företagens produktutveckling. 5.3.79 : Ett välgenomtänkt och enkelt utformat system för obligatorisk produktinformation ärangelägel för att upprätthålla en god kvalitetsnivå på produkterna. TCOtillstyrker därför förslagel att livsmedelsverket ges i uppdrag all undersökamöjligheterna au pröva elt nytt märkningssyslem som visar lill exempel fett-och sockerhalten i produkterna, 5.4.5 :-- instämmer i kommitlénsuppfattning alt pris- politiken är ett trubbigt vapen för all genomföra koslförändringar. hushållen är olika känsliga för prisförändringar. Man vetdock inte hur inköpsvanorna och koslkvalitelen i enskilda hushåll påverkas avgenerella prisförändringar. Dessa förhållanden bör utredas närmare.Socialstyrelsen delar dock kommitténs uppfattning alt man inte bör användaprispolitiska ålgärder som motverkar koslförändringar i gynnsam riktning. 5.4,14 Slatens livsmedelsverk: Enligt livsmedelsverkelsmening lorde prissättningen vara ett av de mest effektiva medlen att ändrakostvanorna och bör som en följd av de nya livsmedelspolitiska signalerna -kunna användas i betydligt ökad utsträckning. 5.4.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: Ävenom jordbruksprisregleringen inle kan få slor betydelse i dessa sammanhang ärdel dock givel att näringsfysiologiska aspekter i görligaste mån bör beaktasvid Av [omtanke om barnfamiljernas ekonomi] kan KD inletillstyrka LMKs förslag atl den 3%-iga mjölken skulle fördyras pånäringsfysiologiska grunder. En i sig önskvärd reducering av feltintaget kanbättre åvägabringas genom minskad förbrukning av i andra avseenden mindrenyttiga produkter. Prop.1984/85:166 53 5,4.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi haren generellt tveksam inslällning lill all använda livsmedelspriserna somslyrmedel för konsumtionen.--- Konsumenterna måste---- ha rält all väljai utbudet, utan alt behöva drabbas av prismässiga pekpinnarfrån samhället. 5.4.61 : KF har ofla konstaterat attprispoliliken är ett myckel ofullständigt instrument för att styra människors matvanor över till en mera näringsriktig sammansättning. KF anserdock att där del är möjligl och lill nytta för konsumenten bör manfrämja kostförändringar i gynnsam riktning genom prissättningen. Däremot anser KF det olämpligl att följa LMKsrekommendaiion att man vid jordbruksprisöverläggningarna skulle göra den 3-procentiga mjöl ken avsevärt dyrare än den 0,5-procenliga lättmjölken enbart i syfte atl minska den toiala feltkonsumtionen. En sådan politik blir diskriminerande för barnfamiljer--- . 5.4.62-------------------------- i Sverige:I belänkandet förs också en diskus sion huruvida man med hjälp av prissättningar och prispoliliken kan ge nomföra koslförändringar.- Lö vill------- varna för all användajordbruksprisregleringen i dessa Därtill anser LO det helt fel att följa LMKsrekommendaiion alt man vid jordbruksprisöverläggningarna skulle påverkaprisrelationema mellan mjölk av olika fetthalt. 5.4.64 : Förbundet vänder sig moltan ken all använda prisel som slyrinsirumenl. Detta gäller i särskilt hög grad om man som LMK väljer ul en enda produktgrupp - mjölk - och i denna en egenskap - mjölkens fetthalt - lill en s. k. näringsfysiologisk prissätt ning. Enligt LRFs bedömning måste prisskillnaderna mellanvarianterna vara mycket stora för alt man skulle kunna uppnå dekonsumiionsändringar som eftersträvas. De prishöjningar som därvid kommer påstandardmjölk kan uppfattas som orättvisa mol vissa konsumentgrupper.Prishöjningarna kan också få till följd att konsumtionen av slandardmjölk hosskolbarn och kroppsarbetande blir lägre än vad som ur kost- och näringssynpunklrekommenderas. 5.4.66 : Den föreslagnasärskilda prishöjningen på 3-procentig mjölk i förhållande lill 0,5-procenligmjölk skulle ytterligare öka överproduktionen av smör. En ur hälsosynpunkiönskvärd minskad fettkonsumtion bör i stället uppnås genom elt totalt minskatfettiniag. Prop.1984/85:166 54 5.4.68 : slällersig tveksamt lill om prisdifferentiering på mjölk efter fetthalt är etteffektivt medel för au sänka feltkonsumtionen. 5.4.72 Svenska sockerfabriks AB: Det kan inte anses belagtatl ålgärder som påverkar konsumentpriset på socker och sockerrika produkterhar någon effekt på på konsumtionen. 5.4.77 : delarkommitténs upp fattning alt prisel är etl trubbigt vapen för atl genomföra koslförändringar. ----- område där aktiva prispoliliska åtgärder, enligtkommiltén, bör användas är alt få till stånd vissa prisrelationer mellanmjölk och olika fetthalt----- , SLIM vill ifrågasätta om detla resonemangfrån-- kommitténs sida är tillämpligl för alt styrafeltkonsumtionen via mjölken. Den feta standardmjölken bör i första handkonsumeras av barn, som på grund av sin aktivitet, gör av med fettet.Lätlmjölken bör konsumeras av vuxna om de över huvud tagel skall konsumeramjölk. Genom all standardmjölken skulle vara dyrare enligt kommitténs förslagblir barnfamiljerna ekonomiskt lidande, medan hushåll bestående av vuxna somdricker lältmjölk skall premieras. 5.4.80 : Under allaförhållanden bör del inle ske en prismässig favorisering av andra produkter ände som man ur folkhälsosynpunkt anser skall ha en ökad konsumlion. Grönsaker,frukt och bär är därvidlag i lika stor ulslräckning baslivsmedel som de jordbruksregleradelivsmedlen. 5.5 Samordnad information och fortsatt utveckling 5.5.5 : En förändring av opinioner ochnormer är nödvändig om bra kostvanor skall kunna grundläggas i störtedelar av befolkningen. Detla är etl arbete på lång sikl som kräver medverkan avmånga intressenter. Del är också ett område för tvärvetenskaplig forskning ochutveckling för vilket det enligt uppfallning krävs ökadeinsalser. instämmer med kommittén all del ärangelägel med samordning av berörda myndighelers informalionsverksamhel i kostfrågor.Viss samordning men i synnerhet samverkan förekommer redan Samordningen och samarbetet kan naluriiglvis blieffekiivare. kan också finnas skäl atl utöka samarbelel , och livsmedelsverket har sedan en liddiskuterat möjlighelen all gemensaml tillsätta en medicinsk expertgrupp förkost och hälsofrågor. Gruppen skulle förslagsvis följa kunskapsutvecklingen påområden Prop.1984/85:166 55 som har samband med kost-hälsa; uiarbeta och vid behovrevidera kost-och näringsrekommendationer; påtala eventuella behov av åtgärder.Genom en sådan grupp skulle kontakter med universitet och forskningsinstitutioner,vetenskapsakademi elc. Ledamöterna skulle också kunna svaraför viss bevakning av den internationella utvecklingen, 1 fråga om det samlade ansvaret för åtgärder för atlförändra kost vanorna vill påminna om all hälso- och sjukvården ge nom hälso- och sjukvårdslagen har fått ell delvis nyll ansvar för folkhäl san. Med tanke på att det skett etl långvarigt och omfatlandeuppbyggnadsarbete, att verksamheter på olika nivåer har förankrats och synsexpandera, saml att under alla förhållanden kommer att bedrivakost-upplysning som ett huvudområde inom hälsoupplysningen, anser styrelsen attden som bör ha del samordnande ansvaret för upplysnings- ochinformationsarbetet. vill också erinra om förslagel från HS 90om all hälso- och sjukvårdsberedningen fär funklionen av nationellt hälsopolitiskt råd. Rådet skulle följa utvecklingen av sektorövergripande hälsopolitiska frå gor, i enlighet med rekommendationer av WHO. Detta arbete skulle givel vis i tillämpliga delar samordnas med livsmedelsberedningen. vill underslryka vad kommiltén anför ombehovel av ytterligare forskning inom kost och hälsoomrädet och särskiltbehovel av kontinuerliga kostvaneundersökningar. 5.5.10 Konsumentverket:- delar kommitléns uppfallning alldel be hövs en samordning av de ålgärder som vidias i syfte all förbällra kost vanor. Samordningsansvaret bör kunna ges lill Livsmedelsverkel eller . Dessulom behövs elt statligt vetenskapligt organ för alt ta fram sakunderlag för samhällels kostupplysning. Dess uppgifl skulle vara alt sammanställa forskningsresultat på området samt atl initiera forskning. 5.5.13--------------------------- Lantbruksstyrelsen: delarkommitténs uppfallning att det är myckel angeläget all en samordning sker av berördamyndighelers informationsverksamhet inom livsmedelsområdet. Lantbruksslyrelsenvill särskilt framhålla behovel av relevanl och välgrundad information lillallmänheten om bl.a. olika kvalitetsfrågor inom livsmedelsområdet och sambandelmellan kvalitet och produktionsmetoder inom jordbruket och trädgårdsnäringen, 5.5.14 : Genom del initiativ somregeringen lagil ----- och som innebär alt livsmedelsfrågorna ses i eltsamlal perspektiv har elt centralt ansvar lagts inom regeringskansliel påjordbruksdeparte mentet. En följd härav blir atl detla departements myndigheter får molsva rande ansvar på verksnivå-- , Livsmedelsverkel blir därigenom det Prop.1984/85:166 56 sammanhållande organ på [kost- och näringsområdei] som LMKefterly ser. Alt livsmedelsverket får dessa uppgifter ler signaturiigl. Verket spelar redan nu en central roll i dessa frågor. Verket ger ut kostrekommenda iioner och del har en vid erfarenhel av kostundersökningar. Verkel har skaffat sig ett särskilt datasystem på området med en omfattande data bank. Verkel dellar också i del nordiska och del övriga internationella samarbetet. På verket finns också ett kvalificerat livsmedelslaboralorium samt basresurser inom informalion och administration. Till livsmedelsverket tillsammans med börknytas ell råd för kosl- och hälsofrågor med uppdrag att initiera, slimuleraoch följa de många slag av ålgärder som behövs på del nutrilionspoliliskaområdel. Som tidigare nämnls har livsmedelsverket enbasorganisation lämplig för atl la emot uppgifier inom kost- ochnäringspolitiken. Omfaltningen av de åligganden som läggs på verket får avgörade förstärkningar och omfördelningar av slatliga och andra resurser som kanbli nödvändiga. 5.5.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KDvill här begagna tillfället att upprepa sitt i andra sammanhang ofla framfördaönskemål om mer frekvenla men enklare hushållsbudgelundersökningar.