prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — NU 12, rskr 87). Totalt sett har genominvesteringsprogrammen salsals I 650 milj. kr. Investeringsprogrammenhar, inkl. de insalser som gjorls genom den s. k.energiiipphandlingsdelegaiionen (1 1983; 7), som regeringen bemyndigade migatt tillkalla , främjat invesleringar för att ersätta olja, framför allti kommunerna. För delegationens verksamhet har disponerats 700 milj. kr. urramen för investeringsprogrammen. Genom dessa insatser i form av lån, garantierm. m. lill investeringar har skett en snabb ulveckling och introduktion avfastbränsleeldade anläggningar saml en tidigareläggning av investeringar ifjärtvärmesystem. Vidare har insaiserna haft betydelse för landets tekniskaoch industriella ulveckling, för miljön saml för sysselsättning och export. Regeringenhar också tagit initiativ till en rad åtgärder för atl effekliviseraenergianvändningen inom bostadssektorn. Är infördes ettkon-junkturanpassat stöd till värmeisolering i bosladshus (prop. 1982/83:50bil. 5, CU 8, rskr 112). Vidare har omfattande insatser skett inom ramen förbostadsförbättringsprogrammet (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11 och 12, rskr 63och 95). 1984/85:120 35 Förall främja export inom energi-och byggnadsssekiorn fattade under våren1984 beslut om alt inom ramen för Exportråds verksamhel inrätta Svenskbygg- och energiexport (Swebex). Särskilda medel anvisades för della ändamål(prop. 1983/84:168, NU 40, rskr 382). Riksdagenbeslutade under höslen 1983 om riktlinjer för den framtidaenergiskattepolitiken (prop. 1983/84:28, SkU 9, rskr 96). En grundläggandeprincip skall vara att främja de energiinvesteringar för oljeersättning ochenergihushållning som bör genomföras . Hänsyn skall också tastill olika energikällors effekter på miljön, bytesbalansen, försörjningstryggheten,sysselsättningen och den industriella utvecklingen. 3 Energipolitik för förnyelse och utveckling en strategi för oljeersättningoch kärnkraftsavveckling Energipolitikenskall ulformas så au den medverkar till att nå de välfärdsmål vi har satt uppför samhället. Den skall bidra till en fortsatt ekonomisk och industriellutveckling, en hög sysselsättning samt till social och ekonomisk uUämning.Energipolitiken måsle formas med uigångspunkl i en ansvarsfull hushållning medvåra nalurresurser och en ständig hänsyn till miljön. I elt internationelltperspektiv är energiförsörjningen av stor betydelse för världens utveckling.Det handlar vidare om all hushålla med jordens tillgångar och om atl styra dentekniska utvecklingen för att nå en tryggare och rättvisare värld. Merpreciseral innebär våra nu gällande energipolitiska mål att samhällets ochindustrins behov av en billig och säker energiförsörjning skall tryggas genometl energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat på varaktiga,helst förnybara och inhemska, energikällor. En effektiv energianvändning och enintensifierad energihushållning skall främjas inom ramen för en allmänt godhushållning med begränsade resurser. Stränga krav skall ställas på säkerhetoch omsorg om miljön vid användning och utveckling av all energiteknik.Förutsättningar skall skapas för en avveckling av kärnkraften i enlighet medriksdagens beslut. skall den sista reaktorn tas ur drift.Byggande av kärnvär-mereaktorer och bridreaktorer skall inte förekomma iSverige. Dessaenergipolitiska mål bör stå fast. Ett förverkligande av de fastställda målenförutsätter en långsiktig och konsekvent genomförd energipolitik. Förulsällningarnaför de beslut som vi måste fatta påverkas av utvecklingen i vår omvärld.Bedömningar av denna utveckling präglas av stor osäkerhel. Det gäller t.ex.priset på olika energiråvaror, särskilt olja. 1970-talets oljekriser visade hurkänsligt vårt samhälle är för förändringar i prisel och tillgängligheten påenergi. I1975 års energipolitiska beslut angavs att vi allvarligt bör pröva att från Prop.1984/85:120 36 omkring hålla användningen av energi på oförändradnivå. Dd bör enligt min mening vara en uttrycklig strävan alt hållaenergianvändningen på högsl denna nivå, särskilt som jag bedömer alt det finnsmyckel goda utsikter all uppnå delta mål och samiidigi nå välfärdsvinster. Denminskade energianvändningen har hillills medföri all försörjningslågd harförbätlrals samiidigi som beiydelsefulla resultat nåtts på miljöområdet. Enövergång lill ny, energisnål leknik har i många full ökal företagenskonkurrenskraft och minskat energianvändarnas kostnader. Minskningen av energianvändningen har i huvudsak kommilUll uttryck i minskad användning av olja. Oljan är emellerlid fortfarande ochförväntas även för lång lid framöver bli del slörsla enskilda energislagel.Trols all vi har lyckais all pålagligl minska vår oljeanvändning kommer därförSveriges ekonomi under överskådlig lid att påverkas av utvecklingen på oljemarknaden. För mindre än etl decennium sedan hade vi ell energisystemsom var ensidigl och sårbart, samiidigi som del uigjorde en avsevärd belaslningpå miljön. har vi i vårl land bl.a. genom energipolitiken skapat en merrobust energiförsörjning än i många andra länder. Vi har f. n., och kommerunder avsevärd lid alt ha, en förhållandevis gynnsam situalion med god tillgängpä el och inhemska bränslen och vi har på många områden uppnåll en elTeklivenergianvändning. Vi har dessulom minskat svaveldioxidulsläppen med ca tvåtredjedelar lill slor del beroende av deenergipoliliska ålgärderna. är emellerlid beroendei av olja alliför slort.Oljeberoendei ulgör både en ekonomisk belaslning för samhällel och ell hol molmiljön. Fortsaita insatser för atl minska oljeberoendei är därtör nödvändiga.Dd stöd som samhället har lämnal lill forskning och ulveckling, lill leknik föratl ersätta olja och till energihushållning har i förening med de senasle årensinvesteringsprogram gjort en radikal minskning av oljeanvändningen möjlig. Tillövervägande del har de salsningar som har gjorts gett myckel goda resultat.Därigenom har också sysselsättning och industriell ulveckling kunnal främjasoch förulsällningar skapats för framgångar på exportmarknaderna. Den tekniksom har utvecklats i dessa syften kommer också att ha betydelse förkärnkraftsavvecklingen. Vid en jämförelse med linje 2:s avvecklingsplan (detallernäliv som erhöll flesi röster vid folkomröstningen) ligger vi nu ivikliga avseenden före de mål som där sattes upp. På flera områden pågårsåledes arbelel med all fullfölja uppgifter som där talades om som uppgifterför 1990-lalel. Del innebär atl vi redan har lagl grunden förkämkraftsavvecklingen. Vi skall nu sleg för sleg fullfölja arbetet med attavveckla kärnkraften i enlighel med beslui och samUdigt fortsättaatt minska oljeberoendet. De erfarenheter och kunskaper som har vunnits under senareår gör alt vi har tillgång till energiteknik som på många områden nu har nåtteller slår inför ett tekniskt och kommersiellt genombrott. Detla har kunnat skeinte Prop.1984/85:120 37 minsllack vare ell mer omfattande utvecklingsstöd än . Insatsernaomfattar hela utvecklingskedjan, från grundforskning över teknisktulvecklingsarbele och tillämpad forskning till prototyp- och demonslrationsanläggningaroch marknadsintroduktion. Genom dessa insatser har vi lyckais åsladkomma en delav den omställning av cncrgisystcmcl som energipolitiken syftar till. Slrävanskall vara alt i ökande utsträckning verka för all nyulvecklad leknik klararsig på egna meriter och på marknadens villkor och för all de olika aklörernainom energiområdet tar ett ökande ansvar. Den omställning avenergisyslemel som pågår har skapal en grund även för förnyelse och ulvecklinginom den utmstningstillverkandc industrin. Detta gör all vi nu närmar oss ensituation då vi i mindre iitslriickning iin tidigare behöver lämna slalliglekonomiskl stöd lill energiområdd. Stödet kan koncenlreras på insatser som ärstrategiska, särskilt för forlsall oljeersällning och för avveckling avkärnkraften. En sådan utveckling kräver att den statliga energipolitikenbedrivs målinriktat och konsekvent och grundas på väl avvägdaställningstaganden. Statens handlande, bl. genom informalionsinsalser.ulformning av skatteregler och andra regelsyslem och olika former av slöd.måsle dock fortlöpande följas upp och anpassas den lekniska uivecklingen. Deframgångar som vi hillills har uppnåll i omställningen av energisyslemel äretl resultat av ett utvecklat samspel mellan staten, kommunerna, företagen ochde enskilda. Huvuddelen av investeringarna har kommil lill slånd genom beslutav kommuner, förelag och enskilda. Men också slalen har. särskilt inomelproduktions- och eldislribulionsområdel. vidtagit omfallande ålgärder. Del är naturligtallkommunerna ges ell huvudansvar för energisystemets ulformning på lokalnivå. En utveckling i denna riklning har påbörjais. Denna ulveckling börforlsalta och förstärkas. Det vidgade kommunala ansvarel och de kunskaper ocherfarenheler som vinns i kommunerna kommer också atl bilda en värdefulluigångspunkt för framtida energipolitiska beslut. En grundläggandeutgångspunkt är alltså att energipolitiken mäste ulgå från ell slarklinflyiande och ansvar på den lokala nivån, som utövas i samverkan med deboende, näringslivel och andra. Jag har lagil initiativ tillöverläggningar med bl. a. företrädare för kommunerna och bostadsföretagen isyfte all pröva olika vägar all vidga och fördjupa det kommunala ansvarel inomenergiområdd. Energipolitikenhar en i huvudsak långsiktig inrikining. Samiidigi finns en belydande osäkerhelinom flera vikliga områden. Del gäller inte minst i fråga om vilka nya ochbättre lösningar som forskning och teknikutveckling kan erbjuda längre fram.Energipolitiken bör därför utformas så all Ullräcklig handlingsfrihel ochhandlingsberedskap kan behållas. Invesleringar inom energiområdet kännetecknasofla av långa planerings- och konsiruklionstider och belydande livslängd.Osäkerheten och de långa Prop.1984/85:120 38 genomförandetiderna gör alt energisyslemel måste utformasså att det är möjligl atl anpassa det lill ändrade förhållanden. Denenergipoliliska planeringen mäste löpande följas upp och besluten fattas slegför sleg. Detta skall ske inom ramen för en energipolitik som präglas avuthållighet och konsekvens så alt klara spelregler råder för dem som medverkar iomställningen av energisystemet. Under resten av 1980-talel bör huvuduppgiften förenergipolitiken vara all fullfölja omställningen av energisyslemel från oljalill förnybara och inhemska energikällor, samUdigt som förutsällningar sleg försleg läggs fasl för att avveckla kärnkraften. Som ell led i denna omställningskapas etl energisystem som är mindre känsligt för inlernaiionellaUllförselslör-ningar och som ger en förbättrad försörjningstrygghel. De konkreta åtgärder som vidias för alt snabbt minskaoljeberoendet och lägga grunden för en ersällning av kärnkraften i form avenergihushållning, fjärrvärmeutbyggnad, införande av ny teknik och nyaenergikällor saml forskning och utveckling ulgör de första leden i en strategiför att avveckla kärnkraften. När det gäller det någol längre tidsperspektivet delar jagden uppfatlning som energikommitté (EK 81) har uttalat ommöjligheterna att avveckla kärnkraften i enlighet med beslut. Jaganser alltså all del inle finns några avgörande hinder för alt avvecklakärnkraften. Erfarenheterna säger oss att utvecklingen av del nyaenergisyslemel, som ersäller olja och kärnkraft, kan ske med betydande vinsterför miljö, ekonomi och sysselsättning. bör de rikllinjer läggas fast som skall gälla till imitten av 1990-lalet. Nästa precisering av de energipolitiska rikllinjerna börske omkring . Fram till dess skall en rad åtgärder genomföras ochbeslutsunderiag tas fram. För detla krävs även ekonomiska insalser inom skildaområden. Jag kommer i det följande under anslaget E22. Vissa ålgärder föromställning av energisyslemel atl beräkna särskilda medel för detta ändamål. Förutom fortsatta insatser på de områden som jag harnämnl bör i strategin för kärnkraftens avveckling ingå en ändamålsenligelanvänd-ningspoliiik. Utgångspunkten härför är att vi f. n. och sannolikt ettantal år in kommer att ha en god tillgång på el till tåg kostnad.I framtiden kommer tillgången att bli mera begränsad. El bör då reserveras föri första hand de områden där den är svår eller omöjlig att ersätta. Jag tänkerhär på industrins behov, på spårbunden trafik, vård, service, belysning och påhushållsel. Genom målmedvetna insalser för en effektivare elanvändning kan vi ibetydande utsträckning minska behovet av ersättande elproduktion närkärnkraften skall avvecklas. bör den goda tillgången på elutnyttjas för att ersälla olja och kol, främsl för uppvärmningsändamål. Den elsom övergångsvis utnyttjas på detla sätt skall i ett längre perspektiv ersättasgenom sparande, övergång till inhemska bränslen, naturgas, sol och annan nyteknik för uppvärmning. 1984/85:120 39 uppvärmning får alliså i alll väsentligt endast användas iomställbara, flexibla och utvecklingsbara system eller i kombination medexircml energisnål leknik. När ddgäller frågor om hur kärnkraftverken skall las ur drift vill jag anföraföljande. Enligt beslui (prop. 1979/80: 170. NU 70. rskr 410) skallden sista reaktorn i stängas senasl . Säkerhetsaspekter skallvara avgörande för i vilken ordning kärnkraftverken las ur drift. ärutgångspunkten för del prakliska arbelel. Den lid som har gåtl sedan en vissanläggning logs i bruk bör således inle vara avgörande för när den las urdrift. Del kan myckel väl visa sig vara så all något av de lidigl uppfördaverken är bällre från säkerhels-, strålskydds- och tillpång-lighelssynpunkt ännågol av dem som har byggls . Del är alliså enligi min mening inle möjligl all nu mednågon slörre precision ange den exakla lidpunkien för när ulfasningen avkärnkraften bör påbörjas. Del gör också alt man inle kan ange vilka nyaproduk-lionsanläggningar som kommer att behövas och exakt när. Som jag haranfört måste energipolitiken skapa handlingsberedskap och handlingsfrihetgenom en planering som successivt följs upp och revideras som grund för debeslut som behöver fattas. Detla innebär att ny teknik, ny kunskap och nyafakta kan tillföras beslutsunderlaget och göra del miijligl all fatta välavvägda beslui. Slralegin för all avveckla kärnkraften består i all sleg försleg lägga fast konkrela handlingsplaner för de narmasle åren. Därigenom skapasen god grund för de beslui som behöver fallas framöver. På detta sätl kan vi ocksåanvända bästa möjliga leknik med hänsyn lill bl.a. miljön. Strategin för atl avveckla kärnkraften innebär vidare atlvi måsle pröva alla möjligheter lill atl hushålla med energi och nå en allleffekiivare användning av denna. Inför kärnkraftens avveckling är del vikligtmed insalser för en allt effektivare elanvändning och för ersättning av el medinhemska bränslen, sol, nalurgas m.m. där så är tekniskt möjligl och ekonomisklrimligt. Vi skall också la vara på möjlighelerna att utnytUa mottryckskraft iindustrin och inom kommunerna. Vi bör också ingående pröva alla de möjlighetersom slår lill buds med ny leknik för elproduktion, såsom vindenergi ellersolceller. Även om enslor del av elbehovet kan ersättas eller tillgodoses genom hushållning,ersällning av el med inhemska bränslen, nalurgas, sol m.m. samt mollryck och nyleknik måsle vi planera för all det kan komma all återstå belydande behov av elvid kämkraftsavvecklingen som endast kan fyllas med känd leknik, dvs. medvattenkraft eller med fastbränsleeldade kraftverk. För all garanlera ellfullföljande av beslutet atl avveckla kärnkraften måste vi därför upprätthållaen beredskap för atl ulnyttja sådana allernäliv. Redan nu måsle ålgärder vidtasför atl vidmaklhålla och vidareutveckla kompelens och för all ulröna vilkamöjligheter tekniken har Prop.1984/85:120 40 Lösningar som begränsar miljöpåverkan börsärskili beaktas. Vi bör också genom olika slag av sludier mer preciseralstudera länkbara lokaliseringar och klargöra vilka konsekvenser en ulbyggnad avkraftverk för all ersätta kärnkraften får för miljö, sysselsättning ochekonomi. Härigenom skapas förulsättningar för att i demokratisk ordning och påsakliga grunder fatta de beslut som är nödvändiga, samiidigi som planeringsli-dernaför konkreta projekt kan förkortas. Del är angeläget att konlinueriigt följa drifien vidkärnkraftsblocken med hänsyn till säkerhet och slrålskydd. Denna uppgiftfullgörs av slatliga myndigheter, närmasl statens kärnkraftinspeklion ochstatens strålskyddsinslilul. Nya slutsatser måste dras kontinuerligt av devidgade erfarenheter om drifien vid kärnkrafiverken i både och andraländer, som successivt kommer fram. Vad jag nu har anfört innebär atl de riksdagsbeslut somhar fallals med anledning av resultatet av folkomröstningen skall fullföljas.Om della rådde politisk enighet vid behandlingen av folkomröslningsresultaiet iriksdagen. Kärnkraftens avveckling förulsäller en långsiktig och konsekvenlgenomförd energipolitik. Del är vikligt all nå en så bred samling som möjligtför att bl. a. undvika ryckighel i energipolitiken. Det finns ett gemensaml inlresse av och ansvar för altriksdagsbesluten med anledning av folkomröslningsresultaiet fullföljs. Jagavser därför inom korl att hemställa all regeringen bemyndigar mig alltillkalla ell råd för långsiktiga elanvändnings- och clprodukllon.sfrägor. 1rådel bör finnas föreirädare för bl.a. de politiska partierna, induslrin,miljörörelsen, kommunerna, forskningen, berörda myndigheler. användarsidan ochde fackliga organisationerna. Jag avser att själv leda rådels arbete. Rådet bör beredas möjlighet atl fortlöpande erhållainformation om och diskulera de åtgärder som har vidtagits eller avses vidiasför all förbereda och möjliggöra kärnkraftens avveckling inom ramen för denstrategi jag nu har redovisat. Det gäller elanvändningspolitikens ulformningoch hushåll-ningsålgärdernas omfattning och inrikining. Det gäller också l.ex.vindkraftens, motlryckets, nalurgasens, vattenkraftens och kolels roll ienergisyslemel. Del gäller vidare miljöaspekter vid förbränning av avfall ochfasla bränslen samt ulveckling och utvärdering av ny elproduktions-teknik.Därutöver gäller del frågor om kärnkraftreaklorernas livslängd ochsäkerhetsaspekter vid driften. I ett senare skede bör också frågor som ärförknippade med att kärnkraftverken tas ur drift och uppförande av anläggningarför ersättande elproduktion behandlas av rådd. Som jag har nämnl bör slralegin för kärnkraftensavveckling utformas så alt den möjliggör atl de åtgärder som vidtas ärgrundade på ett så aktuellt beslutsunderlag som möjligt. De energipolitiskamålen bör förverkligas stegvis och vid regelbundet återkommande avstämningarbör med uigångspunkt i aktuellt beslutsunderlag lägga fast alll merpreciserade riktlinjer för kärnkraftens avveckling. 1 dessa sammanhang kommerdet räd jag nu har föreslagil atl ha en viktig uppgift. 1984/85:120 41 På både kort och lång sikl har frågan om hänsyn till hälsaoch miljö en cenlral plats i energipolitiken. Alla energislag som kan ge någramer belydande bidrag till vår energiförsörjning medför problem från hälso- ochmiljösynpunkl. Dd kan gälla problem vid ingrepp i naturen för utvinning avenergiråvaror eller för uppförande av anläggningar. Del gäller bl.a. samernasinlressen. Del kan också gälla risker i arbetsmiljön och risker för olyckor avskilda slag. Frågan om försurning och luftföroreningar är ett av våraallvarligaste problem såväl globalt som inom landet. Regeringen har målmedvetdarbeial för en minskning av svaveldioxidutsläppen. var dessa nere i entredjedel av nivå. Den minskade energianvändningen, minskningen avoljeanvändningen, de slränga krav som ställs vid förbränning och den lekniskaulveckling som har skell för all uppfylla dessa krav har gjort all vi nukraftigt har begränsat de försurande utsläppen från förbränningsanläggningar.Däremol har vi inle lyckais bemästra de allvarliga miljöproblemen lill följd avvägtrafiken. Jag kommer i del följande att föreslå ytterligare åtgärderför införande av miljövänlig förbränningsteknik (avsnitt 8.1). Chefen för kommer attredovisa ytterligare åtgärder för all minska försurningen. Han kommer ocksåalt ta upp frågan om införande av blyfri bensin och skärpta krav päavgasrening. Till följd av de föreslagna åtgärderna kommer utsläppen av svavel-och kväveoxider saml bly, kvicksilver och andra tungmetaller att ytterligareminska i omfallning. Jag har i det föregående (avsnitt 2) redovisat huvuddrageni den inlernaiionella utvecklingen på energiområdet. Jag vill i detlasammanhang särskilt belöna sambandel mellan den energipolilik som vi för ochden inlernaiionella solidariteten. Del behövs en global hushållning medresurser. Alla länder har etl ansvar för all resurserna tas lill vara ochutnyttjas på bästa säll. Vi måsle la hänsyn lill andra länders behov när viutformar vår energipolilik. En akliv politik för energihushållning ocholjeersällning gör det möjligl för oss atl la i anspråk en mindre del avjordens samlade oljelillgångar och alt minska vår andel av påverkan av miljön. Omställningen av vårl energisystem har medföri alt nyteknik har utvecklats. Vi bör aktivt verka för all denna teknik slälls tillu-ländernas förfogande. kan bidra lill all energiresurserna fördelas merrällvisl samlidig! som miljöproblemen begränsas. Kampen om inflyiande över energiråvarorna, och knapphdenpå energiråvaror i många falliga länder, medför risker för inlernaiionella konflikler.En uppgifl för vårl land måste vara atl medverka lill lösningar av sådanasiluationer som kan skapa konflikler mellan rika och falliga länder samt mellanoljeproducenter och oljekonsumenter. Vi måste finna vägar lill all ökaförslåelsen och lill all nå en konslrukliv samverkan. vikligi led i dellaär atl genom akliva insalser verka för en dialog mellan oljeproducerande ocholjekonsumerande länder om hur en säker, slabil och förulsebar tillförsel ochanvändning av energi kan uppnås. 1984/85:120 42 Jagförordar all regeringen föreslår alt godkänna de rikllinjer för denlångsiktiga energipolitiken som jag nu har redogjort för. Jagtar i del följande upp den närmare innebörden av mina förslag när del gällerinriktningen av energipolitiken. Jag behandlar först frågan om energianvändningensutveckling (avsniU 4). Särskild uppmärksamhet ägnas därvid elanvändningensutveckling. Därefter tar jag upp utvecklingen av energibehovet inom de olikaanvändningssektorerna (avsnitt 5) och möjligheterna till hushållning ocheffektiviseringar. Därefter behandlar jag värmeförsörjning (avsnitt 6) ochelförsörjning (avsnitt 7). Tyngdpunkten ligger här på fortsatt oljeersällningoch förberedelser för ersättande elproduk-lion. När del gäller bränslefrågorna(avsnitt 8) tar jag upp åtgärder för framför allt de inhemska bränslena ocholika åtgärder för atl begränsa miljöpåverkan. Energiförsörjningen istorstadsområdena behandlas med särskild tonvikt på oljeersällning ochmöjligheter lill elproduktion (avsnitt 9). Jag tar därefter upp frågan omenergipolitikens betydelse för industriutveckling, sysselsättning och exporl(avsnitt 10). Inomkärnsäkerhetsområdet (avsnitt 11)lägger jag bl. a. fram förslag omändring i organisaiionen vad gäller haniering av kärnavfall. Avslulningsvisbehandlar jag mina anslagsäskanden (avsnitt 14). 4 Energibehovet 4.1 Utvecklingen fram till Denlolala slulliga användningen av energi (dvs. den energi som levereras lill deslutliga förbrukarna) i uppgick till ca . Härav svaradeinduslrin för . samfärdseln för och bosläder, service m. m. för ca43 %. Underefterkrigsliden har användningen av energi ökat snabbi. Mellan och år1975 ökade således användningen av energi med , dvs. en tolalökning med . Orsaker lill detla var bl.a. induslriproduktionens snabbaökning, inriktningen på energikrävande branscher såsom träförädlingsindustrioch järn- och stålindustri, den ökade förädlingsgraden bl.a. lill följd av ökadmekanisering och automatisering, den kraftigt höjda bostadsstandarden, denslarka ökningen av anläggningar för offentlig och enskild service saml en snabbökning av iransportarbeld.