prop · G803163 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:163 ombarns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhåll; Regeringenföreslår att anta del förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås vissa särskilda regler om rättegångskostnader i mål omunderhåll tiU barn för fall då barnet förlorar målel. Om del finns särskildaskäl får sålunda domstolen förordna att vardera parten skall bära sinrättegångskostnad. Finns det inga särskilda skäl och har barnet företrätls aven förälder som varaktigt bor lillsammans med barnel, skall föräldern i ställetför barnet åläggas att ersätta motparten dennes rättegångskostnad.Bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1984/85:163 2 Härigenom föreskrivs atl i 7 kap. ' skallinföras en ny paragraf, 19 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 kap. 19 § I mål om underhåll till barn gäller följande avvikelserfrån 18 kap. , om barnet förlorar målel. Om del finns särskUda skäl, får förordnas atl varderaparlen skall bära sin rättegångskostnad. Finns del inte sådana skäl och harbarnet i rättegången företrätls av en förälder som varaktigt bor tiUsammansmed bamet, skall föräldern i slället för barnel åläggas alt ersälta motpartendennes rättegångskostnad. Denna lag träder i kraft . Äldre beslämmelser gäller alltjämt i fråga om mål, varitalan väckls före ikraftträdandet. Balken omtryckt 1983:485. Närvarande:slatsminislern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , R. Carisson,, , , Lagrådsremissom barns ansvar för rättegångskostnader i mål om underhållsbidrag till barn Imål vid domslol om underhållsbidrag lill bam anses barnel vara part. Är barnetunder ulförs barnels talan av en slällförelrädare, i allmänhel vårdnadshavaren.Enligt huvudregeln i 18 kap. 1 § rällegångsbalken (RB) gäller i dessa mål förlorande parten skall beiala den vinnandes rättegångskostnader. Förlorar barnelmålel, skall del alltså förpliktas alt ersätta motpartens rättegångskostnader.Hade motparten allmän rättshjälp, skall betalningsskyldigheten såvitt avsermotpartens rättshjälpskoslnader fullgöras lill staten. Riksdagenhar vid upprepade lillfällen lagit ställning lillmotionsyrkanden rörande barns ansvar för vinnande motparts rättegångskostnaderi mål om underhållsbidrag (se LU 1975/76:33, 1978/79:9, 1979/80:26, 1982/83:24och 1983/84:18). Frågan har på nytt behandlals av lagutskottet underinnevarande (LU 1984/85: ly) och har vidare aktualiserats i en molion(1984/85:835). I molionerna har framhållils att gäUande ordning kan få slölanderesullal. Del har sålunda hänt att exekuliva åtgärder vidlagils mol barnel eflermånga år när della börjar få egna inkomsler. I motionerna och lagutskottets betänkandeni ämnel har olika lösningar diskuterats, t. ex. alt ställföreträdaren i ställetför barnet skall svara för rättegångskostnaderna resp. att kostnaderna skall kvittas,dvs. vardera parten får stå för sina egna kosinader oavsett utgången av målel.Också möjligheterna all generelll efterge slalens fordran mot elt barn somålagts all återbetala motpartens rättshjälpskoslnader har uppmärksammals. 1984/85:163 4 Vid1978/79 ärs konstaterade lagutskottet (LU 1978/79:9) att gällande räiiegångskostnadsreglerpå detla omräde inle var hell tillfredsstäUande och alt beslämmelsema bordeses över. Vad utskottet anfört gav som sin mening regeringen tillkänna. skrivelse överlämnades sedermera lill rättegångsulredningen(Ju 1977:06). Rättegångsutredningendiskulerar den akluella frågan i sitt belänkande (SOU 1982:26) Översyn avrättegångsbalken 1. Ulredningen har emellerlid inle ansett sig kunna finnanågon helt godtagbar lösning pä problemet. Belänkandet, som remissbehandlatsoch vars förslag i vissa delar redan genomförts, bereds f.n. inom jusliliedepariemenielmed sikle på all ett förslag skall kunna remitteras till lagrådet mot slutet avår 1985. Riksdagsbehandling kan alliså äga rum lidigasl . Ensammanslällning av remissyttrandena över räiiegångsutredningens betänkandefinns lillgänglig i ärende dnr 1902-82. Fråganom rättegångskostnaderna i mål om underhållsbidrag har lagits upp också i enskrivelse från . Delär angelägel all frågan om barns ansvar för rättegångskostnader i underhållsmålsnarast löses. Jag avser därför all nu ta upp frågan lill separat behandling. 2Gällande ordning 2.1 Kostnadsansvaret Enligt7 kap. (FB) är föräldrarna underhällsskyldiga mol sina barn.Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Om barnet vid denna tidpunktgår i skolan eller återupptar sin grundutbildning före fyllda , ärföräldrarna underhällsskyldiga sä länge skolgången pågår, dock längst inlilldess barnel fyller . Den som inte har vårdnaden om barnel och inle hellervaraktigt bor tillsammans med delta skall fullgöra sin underhållsskyldighetgenom alt beiala underhållsbidrag till barnet (7 kap. 2 § första slyckel 1 FB).Står barnet under båda föräldrarnas vårdnad men bor barnel varaktigt hos endaslden ene av dem, är den andre bidragsskyldig (7 kap. 2 § försia slyckel 2 FB). Ifrågor om underhållsbidrag företräds etl barn som är av en slällförelrädare,oftast vårdnadshavaren. Som nämnls är del emellertid barnel som är part i enprocess angående underhållsbidrag. I mål om underhållsbidraggäller RB: s beslämmelser om rättegångskostnader. Enligt huvudregeln i 18 kap.1 § RB skall som nämnts en part som föriorar ell mål ersälla motparten dennesrättegångskostnader. Har den vinnande parten allmän rättshjälp enligt rättshjälpslagen(1972:429, omtryckt 1983:487) skall den förlorande parten i stället ersättastaten vad som utgått i rätlshjälpskoslnad. Frågorom underhåll kan behandlas inom ramen för t. ex. mål angående Prop.1984/85:163 5 1 mål om äktenskapsskillnad brukar domstolen förordna enligt 18kap, 2 S RB alt kosinaderna skall kvittas, 1 vårdnadsmål skall enligt 6 kap, 22§ FB kostnadema kvittas i normala fall. När underhållsfrågan prövas i mål avaktuellt slag kvittas i allmänhet även koslnadema för underhållsdelen av målet,om inte underhållsfrågan behandlas särskilt efter del att övriga frägor redanklarats av genom dom som vunnit laga kraft (jfr NJA 1982 s. 376), Möjlighetenall i rättegångskoslnadshänseende behandla frågan om underhållsbidrag på sammasäll som frågor om äktenskapsskillnad eller vårdnad medför att huvudregeln i18 kap, 1 § RB får praklisk belydelse i slort setl bara när lalan omunderhållsbidrag förts separal, dvs, främst i mål om jämkning av ettunderhällsbidrag som redan fastställts genom dom eller avtal. Enligt18 kap. 4 § RB kan domstolen även i vissa andra fall förordna om kvittning avkostnaderna eller jämka den enes kostnadsersättning, nämligen om parternaömsom vunnit och förlorat eller om ell yrkande endasl delvis bifallils (jfi NJA1973 s. 623). Vidare kan en part oavsett ulgången bli skyldig att ersättamotparten dennes rättegångskostnad om parten gjort sig skyldig lill illojaleller försumlig processföring (18 kap. 3 eller 6 §§ RB). Skall parlen ersättakostnaden, kan partens ställföreträdare, ombud eller biträde åläggas alltillsammans med parlen solidariskt svara för kostnaderna (18 kap. 7 §RB). Reglemaom rättegångskostnader kan således medföra, t. ex. i det fall en bidragsskyldigförälder fär bifall lill sin talan om jämkning av underhållsbidraget, all barnelförpliktas betala förälderns rättegångskostnader eller i förekommande fallersätta staten ulgifterna för förälderns rättshjälp. 2.2Eftergift av statens fordran m. m. Haren part ålagts att utge ersättning lill staten för motpartens rättshjälp ankommerdel på atl se lill all beslulel blir verkställt, dvs. alt parlenbelalar sin skuld lill siaten. Beträffande slalens fordringar för rättshjälpskoslnadergäller bestämmelserna i kungörelsen (1965:921) om bevakning och avskrivning avvissa slalens fordringar, m. m. (avskrivningskungörelsen). Enligt kungörelsenskall, när en fordran inte betalas i rält lid, gäldenären skyndsami uppmanasalt fullgöra sin betalningsskyldighet. Följer gäldenären inle uppmaningenskall lämpliga indrivningsålgärder vidtas. Därvid kan utmätning äga rum. 1vissa fall kan slalens fordran avskrivas. Sålunda kan avskrivaen fordran, vars kapitalbelopp är högsl , om ingen eller endast ringamöjlighet finns att få betalning för fordringen eller om indrivningen av denskulle orsaka mer arbete eller kostnad än som är skäligl och indrivningen inleär påkallad från allmän synpunkt. Att en fordran skrivs av medför inte all den belalningsskyldigeblir fri från sin skuld utan endast Prop.1984/85:163 6 att åtgärder för bevakning och indrivning som regel intelängre skall företas. Sådana åtgärder skall emellertid åter vidlas om deluppkommer anledning till antagande att betalning för en avskriven fordran kanerhållas utan mer arbete eller koslnad än som är skäligt eller om del ärpåkallat från allmän synpunki. Enligtavskrivningskungörelsen kan en fordran ocksä etterges helt eller delvis. Kammarkollegietär bevakningsmyndighel enligt avskrivningskungörelsen och har i den egenskapenatt ta ställning till om eftergift skall beviljas. Förutsättningarna för alt kollegielskall kunna medge eftergift är atl fordringens kapitalbelopp är högst 50 000kr. och att del på grund av gäldenärens sjukdom eller därmed jämföriig orsakeller av annan anledning måste anses uppenbart obilligl att kräva betalning.Regeringen har möjlighet att efterge en fordran oavsett belopp. Eftergiftinnebär alt sialen avstår från sill fordringsanspråk. Kammarkollegiethar haft som fast praxis att pa ansökan bevilja eftergift av slatensfordran mot elt barn som av domstol ålagts att ersätta staten för motpartensrättshjälp i mäl av aktuellt slag. 1 varje fall gäller detta för fall då barnetinte har egna tillgångar av betydenhet. 2.3 roll i underhållsmål Enligt lagen (1964: 143) om bidragsförskoll (omtryckt1976:277, ändrad senasl 1983:194) och lagen (1984:1095) om föriängtbidragsförskott för sluderande kan bidragsförskott ulgå för vad enunderhållsskyldig förälder skall betala i underhållsbidrag. Förskottets storlekbestäms med ledning av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Förskottet ulgär i princip med fulll belopp även om det fastställdaundeihällsbidraget är lägre. Bidragsförskotten administreras genomriksförsäkringsverkets försorg via de allmänna försäkringskassorna. När bidragsförskollutgår, skall den underhållsskyldige till betala detfastställda underhållsbidraget, dock högst med det belopp som motsvararförskottet. får kräva lillbaka utgivna förskott av denunderhållsskyldige intill underhållsbidragels slorlek. I de fallunderhållsbidraget är lägre än bidragsförskottet utgör mellanskillnaden ett renlbidrag från del allmänna som inte kan återkrävas. hardärigenom ell direkt inlresse av all underhållsbidrag inle genom avtal ellerdom faslslälls lill lägre belopp än vad den underhållsskyldige enligt reglernai FB bör betala. I 4 § Qärdeslycket lagen om bidragsförskoll finns spärregler som skall förhindra altbidragsförskott betalas ut med för högt belopp när elt fastställtunderhållsbidrag uppenbariigen understiger vad den underhållsskyldige börerlägga i bidrag. Bestämmelserna innebär atl i sådanl fall bidragsförskottinte får betalas ut med högre belopp än underhållsbidraget, dvs. med elt beloppsom kan återkrävas. Syftet är all förhindra atl föräldrarna 1984/85:163 7 genom avtal om elt för lågt underhållsbidrag vältrar överkostnaderna för barnets försörjning på det allmänna. Genom en hänvisning ärspärreglerna tillämpliga även när lagen om förlängt bidragsförskott förstuderande är lillämplig. Som jag tidigarenämnde har på grimd av sin åter-kravsräll mol denunderhållsskyldige intresse av att underhållsbidraget inte är för lågt. Kassanhar emellertid inte mtijiighet atl själv föra talan om faslslällande avunderhållsbidrag eller höjning av detta, ulan en sådan talan måste föras av barnel.Risken för alt bidragsförskott kommer all vägras eller belalas ul med reduceralbelopp kan medföra att vårdnadshavaren inle vågar Iräffa avtal omunderhållsbidragets storlek. Vårdnadshavaren måsle då låla underhållsfråganprövas av domstol. Irots alt föräldrarna kanske i och för sig är överens. På molsvarandesäll kan denna risk påverka yrkanden och medgivanden i rättegången, Samma förhållande gäller om den underhållsskyldigeföräldern för lalan om jämkning av etl underhållsbidrag som han eller hon anservara för högt. Med hänsyn lill risken all gå miste om ersäitning från kassankan vårdnadshavaren i sådana fall inte utan vidare medge jämkningsyrkandel.Detta gäller oberoende av vilken inställning han eller hon för egen del har lillyrkandets rimlighet, Rättegångsulredningen diskulerar - dock ulan all läggafram något eget förslag - i sill lidigare nämnda belänkande olika vägar atllösa problemet med barns ansvar för vinnande motparts rättegångskostnader. Närdet gäller möjlighelen alt ålägga vårdnadshavaren ell kostnadsansvar anser ulredningenall del inle bör ankomma på den att föreslå en reform av del slaget eftersomriksdagen vid upprepade tillfällen avvisat tanken på cn sådan lösning ochfrågan dessulom har en stark familjeräitslig anknytning. En annan lösning skulle enligt ulredningen kunna vara attlåta kostnaderna kvittas. Ulredningen anser emellerlid atl detta skullemedföra ökade kostnader för det allmänna. Dessutom löser man inle det vidareproblemet alt en vårdnadshavare i en process som inle rör underhållsbidragådrar barnel ell ansvar för rättegångskostnader. Vill man ha en sådan samlad lösningav frågan, ligger del närmast till hands alt ändra reglerna i avskrivningskungörelsen.Skulle en kvillningsregel införas, bör den enligt utredningen inle göras obligalorisk.Man bör här kunna göra undantag för del fallet alt barnel inle haft skäliganledning att processa. De remissinslanser som ytlral sig över betänkandet i dennadel vitsordar allmänt att nuvarande ordning inle är tillfredsställande. Elt parremissinslanser menar all en lösning efler kviltningsprincipen är atl föredramedan andra anser all man bör lösa frågan genom en generell befrielse frånansvar för motpartens rättshjälpskoslnader. Några remissinslanser pekar ocksåpå problemet med de av initierade processerna. Mittförslag: Jag föreslår att följande avvikelser från RB: s kostnads-regler skallgälla i mål om underhållsbidrag till barn för fall då barnel föriorar målel. Omdet finns särskilda skäl får domstolen förordna alt vardera parten skall bärasin rättegångskostnad. Finns det inga särskilda skäl och har barnet förelrällsav en förälder som varaktigt bor lillsammans med barnet, skall föräldern istället för barnet åläggas alt ersätta motparten dennes rättegångskoslnad. Skälenför mitt förslag: Som framgär av del lidigare anförda leder de nuvarandereglerna om ansvaret för rättegångskostnader i vissa fall till otillfredsställanderesultat när det gäller mål om underhållsbidrag. Eftersom sådana processerjuridiskt selt förs mellan barnel och den underhållsskyldige får barnel svaraför rättegångskostnaderna om det förlorar målet, trots alt det ju praktisktsett oftast är föräldrarna som tvistar. Den förälder som företrätt barnet irättegången har inte något ansvar för kosinaderna. Ipraktiken är naturiiglvis möjligheterna alt av barnet få ut ersättning för rättegångskostnadernainte så slora. Barnel har vanligen inte några inkomsler eller andra lillgångarsom kan las i anspråk för ändamålet. Förälderns fordran på ersättning för rällegångskoslnadernaanses inte kunna kvittas mot dennes skyldighel alt eriägga underhållsbidrag (jfrBeckman -, Svensk Familjerätlspraxis A V 2). Men om barnet t.ex. har etltillgodohavande på en bankbok, kan delta las i anspråk genom indrivning. Harbarnets motpart haft allmän rättshjälp kan barnet bli skyldigt att till siatenåterbetala kostnaden för motpartens rättshjälp. En sådan fordran drivs in av kronofogdemyndighelensom allmänt mål (se I kap. 6 § utsökningsbalken och I kap. 2 § 3 utsökningsförordningen.1981:981). Del är framför alll dessa fall som lett till resultat vilkauppfattas som slötande. Fordringen finns nämligen då registrerad hoskronofogdemyndigheten och kan aklualiseras om barnel skulle få lillgångar somkan tas i anspråk vid indrivning. Som framgår av vad som anfördes inledningsvisinträffar del alt exekuliva åtgärder vidlas mol barnel när detbörjar få egna inkomsler. Somjag tidigare nämnde är del så alt sialen brukar efterskänka sinafordringar avseende rättshjälpskoslnader som barn ålagts alt betala. Detla förulsällerdock särskild ansökan från barnel. Möjlighelen alt erhålla eftergift kan inleförutsättas vara allmänt bekant, vilkel leder lill rättsföriusier i prakliken. Eflersomi princip alla barn som söker eftergift också beviljas sådan, skulle kunnaövervägas om inle alla barn som förlorar ett underhällsmål borde slippa återbelalningsskyldighetgenlemol staten för rättshjälpskosl- Prop.1984/85:163 9 nåder.Härigenom skulle man dock inte komma till rätta med de fall då barnets motpartinte haft allmän rättshjälp. Vidare är att märka att barnel i rällshjälpsfallenkan bli ersätlningsskyldigt gentemoi motparten för dennes rättshjälpsavgift.Frågan bör därför lösas på annat sätt. Målom underhållsbidrag är principiellt sett av vad man bmkar kalla dispositivnatur, dvs, parterna disponerar i princip över hur stort underhållsbidragetskall vara och kan själva göra upp i saken. Beträffande disposiliva mål kangenerellt sägas gälla att parterna inte bör gå lill domstol förrän de gjort allvariigaförsök alt lösa tvisten på egen hand. 1 del sammanhanget har regeln om denförlorande partens ansvar för den vinnandes rättegångskostnader slor belydelse.Genom den regeln tvingas parlerna atl noga överväga sina möjligheter att vinnamålet och alt avstå från process när en ståndpunkt inle är väl underbyggd. Iindispositiva mål t.ex. mål om äktenskapsskillnad och vårdnad, ligger sakenofta annorlunda till. 1 många sådana mål måste saken under alla om.ständighelerprövas av domslol och del har därför ansetts rimligl ntt parlerna själva i slörreutsträckning än i dispositiva mål får slulligl svara för de kostnader de haftför rällegången. En regel om all kosinaderna skall kvittas framslår i sådanamål som naturiig. Del kan emellerlid diskulerasom mål om underhållsbidrag ftilll ul kan jämställas med andra disposiliva mål.För del allmänna är del i olika hänseenden av belydelse atl underhållsbidragen faslstiillspå elt korrekt säll enligt reglerna i FB. Alt etl barn som växer upp får medel lillsill underhåll är ju till en början givelvis ett allmänt intresse. Jag länker emellertidhär också på den betydelse underhållsbidragets slorlek har för försäkringskassansmöjligheter atl återkräva ulgivna bidragsförskott av den underhållsskyldige.Även i andra fall då samhällel lämnar slöd till enskilda kan bidragsbeloppets storiekha betydelse, l.ex. då slödel grundas på familjeekonomin. Genom de spärregleri lagen om bidragsförskoll som jag lidigare nämnde har i själva verkelparternas möjlighel atl fritl avtala om underhållsbidragels slorlek i en inte obelydligulslräckning begränsats i prakliken. Mot denna bakgrund kan del inle ansessärskilt anmärkningsvärt med en generell regel om att kostnaderna skall kvittasi mål om underhållsbidrag till barn. Engenerell kvillningsregel skulle emellertid sannolikl medföra ökade kosinaderför del allmänna, bl.a. med hänsyn lill all målanlalet kan antas öka om denspärr som ligger i regeln om den föriorande partens ansvar för motpartensrättegångskostnader faller bort. Detla påverkar i sin tur samhällels kosinaderför rättshjälp och för domstolarna. Till den negativa kostnadsbilden hör ocksåalt kvittning innebär all rättshjälpskoslnaderna inle kan återkrävas från enförlorande motpart. Staten får då slå för båda parternas rättshjälpskoslnader. 1984/85:163 10 Jaghar därför stannat för att inte föreslå en generell regel om kvittning av kosinadernai nu avsedda fall. Som jag ser del bör emellertid en begränsad möjlighel lillkvittning kunna införas. Jag återkommer strax till frågan. Kostnadsansvarför en förälder som företräder barnet Skallman kunna lösa den här akluella frågan utan all frångå de grundläggandeprinciperna om ansvarei för rättegångskostnaderna och ulan att åsamka statenökade kostnader måsle man som jag ser del lill en början göra avsleg från del hillillsvarandesynsättet och behandla den förälder som företräder barnet i underhållsmålel sompart såvitt gäller kostnadsansvaret. Eftersom underhällsfrågan i princip ocksäligger i den förälderns intresse, framslår del som rimligt all denne lar del i ansvareiför rättegångskostnaderna. Om den förälder som processar för barnel - oftast vårdnadshavaren- åläggs etl kostnadsansvar när barnel är lappande part i målet, blir parternadessutom mera jämspelta i enlighet med de principiella tankegångarna bakom detfulla kostnadsansvaret. Barnelbör emellertid med den skisserade lösningen vara den som är part i själva målel.Della innebär alt rättshjälp i förekommande fall beviljas barnel, vilket harbetydelse bl.a. när maximibeloppel för rättshjälpsavgif ten skall beslämmas. Omden förälder som förelräder barnel skall behandlas som part i fråga omrättegångskostnaderna på sätl som nämnts, bör som förutsättning gälla atlföräldern varaktigt bor lillsammans med barnel. Det kan ju då förutsättas atlföräldern och barnel har sammanflätad ekonomi. Genom en sådan begränsning börförutsättningarna vara goda för att endasl den som har ett direkl ekonomisklintresse i målel också berörs av ell kostnadsansvar. Detförljänar i sammanhanget nämnas att det i praxis har uppståti osäkerhel om vemsom skall föra barnels lalan i fråga om underhållsbidrag när föräldrarna hargemensam vårdnad om barnet. I underhållsmål får ju vårdnadshavaren föra barnelslalan (7 kap. 2 § Iredje stycket FB). Enligt en åsikl skall den förälder sombarnet bor hos anses behörig atl ensam förelräda barnet i nu avsedda fall. Fördenna ståndpunkt finns slöd i prop. 1978/79:12 s. 159. Enligt en annan åsiktkan dock del kollektiva förmynderskap som den gemensamma vårdnaden för med siginte brylas på detla sätt. I en angelägenhet där en av vårdnadshavarna har etl inlressestridande mol barnels kan därför den andra föräldern inte ensam vara barnets ställföreträdare.På grund härav måsle enligt denna ståndpunkt en god man utses för barnel som Iräderi båda föräldrarnas ställe. Frågan lorde komma all prövas av högsiadomstolen. Jag tar därför inte närmare upp den i detta sammanhang. Prop.1984/85:163 11 Kvittningav kostnaderna i vissa fall Enkomplikation som däremoi måsle belysas i della ärende kan uppslå i deunderhållsmål som föranleds av atl har ansett att underhållsbidragetbör jämkas. Del kan då framslå som obilligl om den förälder som för barnets lalanoch som kanske är överens med den underhällsskyldige om bidragets storlekeller i varje fall saknar inlresse av della skulle fä betala motpartensrättegångskostnader för det fall all barnet föriorar målet. Motsvarande gällerför fall då kassans ståndpunkt har varit avgörande för vårdnadshavarensinställning till ett yrkande om nedsältning av underhållsbidrag från denunderhållsskyldiges sida. belänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och derasbarn har föreslagtfs bl. a. en förändrad adminislralion och samordning av syslemenbeiräffande underhållsbidrag och bidragsförskott. Kommitténs förslag innebärall prövningen av frågor om underhållsbidrag förs över tillförsäkringskassorna. Tvister om underhållsbidragets storlek skall alltså inleprövas av allmän domstol utan av och, efter besvär, avförsäkringsdomstol. Syftet med förslagel är all man skall komma till rälla medde problem som nuvarande ordning kan föra med sig i vissa fall. Någonlagstiftning i enlighet med kommitténs förslag på den punkten är dock f n. inteaktuell. Både detta förslag och angränsande frågor, bl. a. frågan om en ordningmed s. k. förhandsbesked från kassan beträffande skäligheten av ett visstunderhållsbidrag, bereds vidare inom regeringskansliel. En lösning avrättegångskostnadsfrågan är emellerlid så angelägen all man inle bör avvaktaresultatet av detta arbele.