prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — exempel pä piojekl, som skulle varalänkliani objekl ibr en iei;nikupphandling företrädesvis i samverkan mediniressentei' utom Rii-svaret. Dessa exempei ligger inom om.råden sonidaiasäkerhei, systemui-vecklingsiijälpmedel, Ada-teknologi, beslutsslödssysiem.kommunika-tionsarkilektur m. iii. Förulsällningarna för att genom omföideluing ochsaiVifinansiering med andra iniressenler genomföra sådan teknikupphandling inom<-\DB-omrä-del, som inle finns mediagen i föreliggande planer, kandiskuleras i del fortsatta arbelel rned ati ulforma cu naiionelli IT-program. Behov av ytterligare ålgärder på det nationella planetenlig: överbefälhavaren Del är enligi överbefälhavaren nödvändigt all myndigheteroch induslri samarbetar i syfle all skapa långsiktiga och strategiskautvecklingsprogram för IT-områdel. Sådana strategiska program bör grundas pä bedömningarav den internaflonella teknologiska och industriella utvecklingens inverkan påframför alll konkurrensförhållandena inför 90-talel men även pä de önskemål somstatsmakterna har beiräflande nationellt oberoende, exempelvis i försvars- ochindusiripoliflska avseenden. Möjlighelema lill att åstadkomma gemensammaprogramsatsningar underlättas av att civila och militära tillämpningar i vissutsträckning bygger på samma lekniskl-vetenskapliga utveckling. De strategiska programmen bör enligt överbefälhavareninnehålla förslag, som på ell effekiivt säll kombinerar specifik svenskkompelens i leknik- och produklulveklande projekt, vilka har utsikt all uppnåinternalionell konkurrenskraft. Styrande för sådanl programarbete bör enligtöverbefälhavarens mening vara målel att säkerställa all den svenska indusirinskunnande och konkurrenskraft inom IT-området och att försvarets tekniskaoberoende bevaras eller stärks jämfört med dagsläget. För atl kunna deltaga ietl dylikl programarbete krävs enligt överbefälhavaren atl myndighetema harerforderlig kompetens alt bedöma den tekniska ulvecklingen och dess konsekvenser. I alla vapensystem ingär datorkraft på något säll. Storavinsler kan göras genom standardisering av daiorer och programspråk. Regeringengav därför försvarels malerielverk i uppdrag alt beställafunktionsutveckling av standarddatorsystem 80 (SDS 80) till högniväspräket (SDS 80/A) inom en koslnadsram av högsl 16,1 milj. kr. i prisläge febr. 1984/85:220 59 !9S3, Denna uiveckling kommer ävcu au resuliera i c!Tekiiva! 'e iijälpmcdei Ibrulibrniiiini: ;iv daiorsysieiri lor skilda liilämpninga:'. 2.4 'divwkling uv nyti stri{isiedn! !i;;s;-:ystein förnygsIridskralH-rnn Eu nytt stridsledniiigssystem ! 'ör flygslridskraflernakonimer au ansk;if-uis under sluiet av 1980-ialei. IDelia innebal bi. a.upphandling av ny leknik inom ADB-omrädei för mer än I miljard kr. F. n. pågårofi'enfört'rågningar för vissa delar av sysiemel. 3 Införande av en ny datakraft.struktur Regeringen gav försvarets raiionaliseringsinslilul(FRI) i uppdrag all genomföra en översyn av den längsikliga inrikining somgäller för ulvecklingen av försvarets daiorbaserade informationssystem.Översynen skulle bl.a. ge underlag till överbefälhavaren ochcivilförsvarsstyrelsen i planeringen års försvarsbeslut. Resullatet av ulredningen har dokumenlerats i rapporten"Siruklur 90. långsiklig inriktning av försvarelsadministrativa databehand-Ung". (FRI rapport nr 4.80-8402). Ulredningenhar belyst den förvänlade allmänna utvecklingen på ADB-områdel och desskonsekvenser för försvaret i ell femtonårsperspektiv med tyngdpunkten föriagdtill . För den fortsatta systemulvecklingen inom administrativdalabehandling såväl i krig som fred föreslog FRI följande inrikining. - ADB-systemenoch datorerna distribueras eller decentraliseras flll användama. Därvid bör säenkla datordriftsförhållanden eftersträvas atl användama själva kan skötadatorerna. - När befintligaADB-syslem modifieras bör den regionala och lokala nivåns datorstöd förbättras. - Dalakommunikationeninom försvarei bör effekliviseras. Därvid bör ökad samordning mellan militäraoch civila kommunikationer eftersträvas. - Förbättrademetoder för systemutveckling, underhåll och drifl av informationssystem i bmk i syfte att effeklivisera ADB-verksamheten och sänka kostnadema. - Kunskapema omADB-teknikens möjligheter bör ökas. FRI konslalerade i ulredningen all det råder allmän brislpå personal med god ADB-kompelens. Denna brist väntades bestå under lång lid.Del var därför nödvändigl att vidta kraftfulla ålgärder för atl förbättrapersonalläget. Institutet föreslog att regeringen skulle vidta ålgärder i syfteatt öka utbildningsväsendets kapacitet vad gäller ADB-utbildningen inomgymnasieskolan och högskolan. Prop.19S4/8.v:22ö 60 Regeringen beslöl !9K2 alt FHä:s rapporl skulleutgöia grunden när det gäller utveckling av r.ya informalionssyslem ochmodernisering av äidi-e syslem, Dsiia besliil innebiir ati den forlsaila uivecklingen ;vv'den administrativa daiabehandiingen i säviii krig som !>ed skali inriklasmoi lokala daiorer och datasyslem. Från de senare sysie.Tien kan hämiasinformalion även för c£nli'a!a nivåner. Driften och underhållet av de lokaladatorsystemen skal! kunna skötas av användama själva. lokala nivåns behovav daioistöd skal! Metoderna och hjälnmedlen för syslemulveckling,underhål! och drifl av informalionssyslem sami utbildning av den anslälldapersonalen pä dessa nivåer skall törbiiliras. Kommuiiikalionsmöjiighe-leina fördatasystemen skall ocksä förbältras och standardiseras. Överbefälhavaren har i projektform drivit arbeiei med atileda försvarets övergång lill den nya dalakraftstrukturen. Samiidigi härmed haröverbefälhavarens samordnande roll vad gäller dalasystemulveckling förslärklsoch en gemensam beredningsgmpp för datafrågor har skapats. Inom projeklels ram har arbelel :ned att specificerastandards m.m. driviis så långl atl cn försia upphandling av datorutrusiningenligt de preliminära kraven har kunnal genomföras under höslen 1984. Slalskontorethar därför för försvarets räkning tecknat etl s. k. avropsavtal avseendeulrustning och vissa programvaror. Den utbildning inom ADB-omrädei som bedrivs i del allmännaskolväsendet, inom studieförbund samt inlernl inom förelag påverkar försvarelsbehov av uibildning av vämplikiiga och fast anställda. Överbefälhavaren har i seplember 1983 på regeringensuppdrag redovisal en översyn av försvarsmaktens ulbildningen inom ADB-området. Överbefälhavaren har begränsai översynen till denutbildning som erfordras för utveckling och användning av ADB-teknik fördatorstöd i administrativ verksamhel. Därmed avses bl.a. datorstöd för operativoch taktisk ledning, planering och budgetering, redovisning av personal, förnödenheteroch anläggningar. Utbildning för användning av ADB-teknik itekniskt/vetenskapliga beräkningar, stridslednings- och vapensystem,processtyrning och liknande omfattas inle av översynen men berörs peri-fiert.Överbefälhavaren här i sina direkliv angivii all översynen skall omfattaADB-ulbildning för all personal som berörs av ADB i administrativ verksamhet.Specialiserad ADB-fackleknisk utbildning vid myndigheter som har generellt attsiödja ADB-verksamheten (FMV, FRI och FDC) och utbildning knuten till speciflkutmstning och leverantörsbunden programvara berörs endast i undanlagsfall. Utbildningen inom ADB-områdel bedrivs nu i enlighet medöverbefälhavarens redovisade förslag. Prop.I984/S5:220 61 5 Databehandling mnicr beredskap och i tirig '>.i Siaiskonlorels uirednjag omd:iia.systcin(irii\ under SKrecskap och i i:rig Regeringen har genom ett beslui 1974 föreskrivii au deniyndigheier, som skall fortsätta sin verksamhet i krig. vid utveckling av.ADB-sysiern nå eu lidigl sladium av uiveckiirigsarbeiei skali beak.la desiirskilda problem som kan uppkomma för verksamheten i krig. '-eJseii för ekonomiskt försvar (öEF) fåll so.m uppgift alt samordnaoch ge anvisning ar för beredskapsplaneringen inom lolalförsvarel av sådaninibrmalionsbe-handling som kräver datorstöd med undanlag för samordningen avplaneringen mellan försvarsmaktens myndigheter. Besluiei innebär vidare attslalskonlorel och FRI skall lämna myndigheiema råd i syslem- och dala-lekniskafi'ågor. ÖEF har med anledning av regeringens beslul utfärdat dels anvisningarför planläggning av informationsbehandling i Img dels anvisningar förADB-kalastrofplanering. ÖEF har anmält för regeringen atl man av resursskälönskar bli befriad frän sin uppgifl för lolalförsvarel inom ADB-området. Regeringen gav slalskonlorel i uppdrag alli samarbete med FRI belysa tillämpningen dels av regeringens föreskrifter frånseptember 1974 beträffande slatliga myndigheters planläggning av informationsbehandlingi krig i sådana fall då automatisk dalabehandling används i fred och kanifrågakomma i krig, dels av de anvisningar som ÖEF ulgetl med anledning avregeringens föreskrifier. Slatskonlorel flck vidare i uppdrag all i samarbetemed FRI lämna förslag lill elt eventuellt fortsatt arbele med principer förlolalförsvarets planläggning i fred för informationsbehandling under beredskapoch i krig. Arbelel skulle bedrivas i nära konlakl med ÖB, ochsärbarhetsberedningen (SÅRB). Stalskontorei har i en rapport (1984:29) Datasystemdriftunder beredskap och krig redovisat uppdraget och anmält atl ulredningen visarali många myndigheler saknar eller har en brislfällig planläggning av sinADB-systemdrift under beredskap och krig. En huvudorsak härtill bedöms vara attmånga myndigheler inle har klart för sig vilka uppgifier som åvilar dem underberedskap och krig. Slalskonlorel anger all man är beredd att lillsammans medförsvarels ralionaliseringsinslilut bilräda överstyrelsen för ekonomisktförsvar vid en översyn av de nu gällande anvisningarna under föruisättning alttotalförsvarsmyndighelernas uppgifler under beredskap och krig äröversedda. Statskontoret anger alt tänkbara myndigheter för alt fortsättningsvisansvara för anvisningarna är ÖEF, FRI och Slalskonlorel. 5.2 Sårbarhetsberedningen Regeringen bemyndigade i april1977 chefen för försvarsdepartemenlel prop.1984/85:220 62 all tillkalla en koir.miué för aU uii'eda !i'ågan omdavasystemens säfbarhct ocli föreslå ålgiirder i syfte att minska denna. lillkailiidc med stod av della b-;iT\yiidig;.iide ir.iaj svimiivii åv e;i kommii-lé som anlog namnel sårbarheisko.mmiuéii(S.-\i S.AfvK liimnade lägesrapporten (Ds Fö I97S:4)"ADB ocb sainiiililels sårbarhet". Rapporien redovisar er. försiakarikiggiiing av sär-bariieisp! 'oblefi;en ocli en korl siiiumeiing av SÄRK:sslutsatser. S.-\1K överiämnade sill slutbetänkande(SOU 1979: 93) "ADB och samhällels särbarliet - överväganden ochförslag". Betänkande' innehåller en koinplcUeiande karlläggning somhuvudsakligen bygger pä vad som framkom vid remissbehandlingen av lägesrapporten.1 slulbeiänkandet framlades också förslag till åtgärder för all minskasamhällels sårbarhet til! följd av ADB-användningen. I .slutbelänkandet konstaterar SÅRK bl.a. all den ulfördakarlläggningen leder fram till "den allmänna slutsatsen atl sårbarhetenär oacceptabelt hög i dagens gcnomdaioriserade samhälle. Den fortgåendeutvecklingen leder en alll högre sårbarhet om inte motåtgärder vidtas.Olika händelser och angrepp kan ge omfattande slömingar och skador även viddjupaste fred". Sårbarheten kan dock minskas genom informalion ochrådgivning på området. Dessa åtgärder är emellertid inte enligt SÅRK:s meningtillfyllest. SÅRK föreslog därför en särskild lag och etl speciellllillslåndsförfa-rande för sådan datoranvändning som är särskilt belydelsefullfrän sårbarhelssynpunkl. En sammanslällning av remissvaren pä SÅRK:s betänkandevisar alt de allra flesla av remissinstanserna inslämmer i SÄRK:s allmännaslutsats om det datoriserade samhällets sårbarhet. Däremot är meningama omSÅRK:s lagförslag mycket varierande. 1 flertalel yttranden understrykes dockvikten av information och rådgivning. Regeringen fann inte skäl ati föreslå en lag omsärskilt till-ständförfarande men som en ålgärd för all minska samhälletssårbarhet på datområdet tillsatte regeringen i augusti 1981särbarhetsberedningen (SÅRB). Del framgår av de urspmngliga direkfiven (Dir 1981:48) altSÅRB:s uppgifl var alt dels uireda frågor om säkerhel och sårbarhet på dataområdet,dels vara etl aklivt organ när det gäller informalion och rådgivning påomrädet. Några av de delfrågor som beredningen bör utreda har regeringen angellsärskilt i direktiven. I direkliven sägs också att myndigheter bör samråda medberedningen i frågor inom dataområdet som rör sårbarhet. 1 direkliven föreskrev regeringen alt SÅRB före årsskiftet1981/82 skulle precisera vilka sårbarheisfakiorer och särbarhelsproblem som kräversärskild uppmärksamhet från samhällels sida. SÅRB:s arbete skulle enligi direktiven bedrivas så att delkunde vara avslutat och utvärderat senasl . SÅRB har i enlighet med sina urspmngliga direktivutarbetat en hand- Prop.1984/85:220 63 som överiämnats lil! regeringen (Ds Fö 1981:17). Iiirvid haren genomgång gjorts av de såi'barhelsfaklorer som SARKbehandlade. Av haiidiingspiauen framgår ali förändringarna efter . :sbelänkande har vanl fä ocli .111 säibarhcien loiaii sel! knappast har minskai. Beredningen har i samarbele med bl.a. Riksdataförbundei.ett flertal slalliga myndigheter, näringsliv och organisaiioner utarbetat enspeciell metod för sårbarhetsanalys av dalorisei-ade infor.mationssysieni, dens.k. En presentation av SBA-metoden har sänts ui lill elt stonantal förelag, kommuner, landslingskommuner och myndigheter. Delta ingär i denplan som beredningen arbetar efter för au ulväidera och vid behov förändrameloden. 1 tilläggsdirektiv till särbarhetsberedningen den 20 juni1984 (Dir 1984; 29) fick S.ÅRB i uppgifl all inventera hittillsvarande arbeteinom omrädet ADB-säkerhet, analysera användbarheten av della material samt alli sainverkan med främsl slalskonlorel föreslä förbättringar och komplelleringari del fall beredningen anser del vara moiiveral. S.ARBis arbete med information, rådgivning ochremissverksamhet skulle främsl inriklas mol de myndigheler och företag som harslörsl belydelse för den civila delen av totalförsvaret. SÅRB fick också i uppdrag all redovisa sitt arbeie medSBA-metoden och redovisa erfarenhetema av sitl arbete som ellunderlag som regeringen släller lill försvarskommilléns förfogande. Beredningen skall i sin planering utgå ifrån atl dessarbete skall avslulas underår 1985. Beredningen har överiämnat betänkandet (DsFö 1983:8) Undanförsel och förstöring av ADB-register, i december 1985Sårbarhets-analysmetoden och rapporterna Praklisk katastrofplanering - val avre-servdriftalternativ, Läckande datorer - en information om RÖS, Aktuellaprojekt i SARB och Uppringda datorer, rapporten ,ADB och försvarssekreless samt rapporten i kris och krig.Beiänkandei och rapportema bereds f. n. i regeringskansliel. I proposition 1984/85:225 om statsförvaltningensanvändning av .ADB m.m. föreslås all del prakliska arbetet med atl föra ulmetoder m.m. för reducera sårbarheten inom ADB-områdel för slalsförvaliningenskall åläggas statskontoret. iag anser att den inriktning av försvarets administrativadalabehandling som regeringen har beslutat även i fortsättningen är enlämplig utgångspunkt för utvecklingen inom dataområdet för försvaret. Prop.1984/85:220 04 niska ulvecklingen inom ADB-omrädet ii;' docir. sa snabbarl iilngsilcisin-riktningen måste ses över åriigen i samband medprogramplaneringen. övei'gäneen och anpassningen iili en mer distribuerad oci)decenlraliserad syslein- och duiaitraflstruklur skall ske undei' tr, period dädel militära försvarei genomför slora fredsorgani.satoriska förändringar ociidii civiiföt-svarei genornilir genomgripande förändringar vad gftllci'orgi-misaiion. ma-terieianskaffning, utbildning m.m. En effekliv utveckling kandiirför endasl äsladkommas genom en övergripande slyrning och en härd priorileringbland de olika korl- och längsikliga måien. De resurser som erfordras för alt lillgodosein;''ormalioi"!sbehoven inom olika funklioner och inom olika nivåer iorganisationen mäsie sliillas mot den nytta som blir resultatet. Ifredsverksamhelen skall lönsamhci. :krile-rier vara vägledande för omfallningoeh lokalisering m. m. av daiorslödei. Förhållandena i krig släller emellertidi mänga avseenden andra och speciella krav pä datorstödet. Frånutbildningssynpunkt och med hänsyn iil! kravet all ulan stora skillnader iansvarsförhållanden, arbeismeiodik m. m. kunna övergå från fredsdrifl tillkrigsorganisalion kan hanleringen av dala i fred i vissa fall behöva anpassaslill krigsorganisationens krav. Fredslida lönsamhel kan alltså inle helt styradatorstödets ulformning i fred. 1 den mån avsteg måste göras från etl fredstidadatorstöd uppbyggt pä grundval av lönsamhelskriterier bör mellanskillnaden ikosinader betraklas som beredskapskostnader och avvägas i förhållande lillandra kosinader för beredskap eller insalser i krigsorganisationen. Den formella gmnden för planering, styming och uppföljninginom försvarsmakten är försvarels planerings- och ekonomisystem, del s.k.FPE-systemet. En ny syslem- och dalakraflsimklur kan endast växa framsuccessivt och inom ramen för övrig planering. För all styra en sådan successivutveckling krävs att mälen klargörs, lämpliga metoder anvisas och resursernafördelas m.h.l. både korl- och långsiktiga mäl. Utvecklingen av system förfreds- och krigsbruk mäste samordnas. En mängd datakraft kommer i framfidenliksom nu att uigöra gemensamma resurser för flera myndigheter. Uppbyggnad avden framtida datakraften mäste därför samordnas. Respekflve myndighet fårsedan inom angivna ramar och rikllinjer planera innehållet i sin egenADB-utveckling efler egna behov och möjligheter. Den övergripande ledningen och samordningen vid utvecklingav datorstyrda informationssystem inom det militära försvarei, civilförsvareloch det ekonomiska försvarei ankommer på överbefälhavaren, civilförsvarsstyrelsenoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar. För resp. sektor bör den långsikligaverksamhetsplaneringen utgöra gmnden för ledning, samordning och planering avADB-verksamheten. Planema bör innehålla en Prop.1984/85: 220 65 grundsyn för hur .ALB-verksamheien bör bedrivas(uppgi!'ier. ansvar) invesieringsslraregi, rikllinjer Ibr anskaiTningoch uiveckling av informationssystem, mål för planeringsperioden sami planerför gciiomfö-randet. iVlyndieheiernas handläggning av frågor rörande utvecklingoch modernisering av .-\DB-sysiem bör ske i enlietiiga processer. Av denna bör framgåvilkci ansvar i bilhörande frägor som åvilar regeringen, de ceniralaraiionaliseringsorganen och övriga berörda myndigheler. Förordningen (1981:266) om investeringar i slatligaADB-syslem gäller myndigheter inom den civila delen av stalsförvailningen medundanlag av aft ars verken. Hos de myndigheter som hör lill försvarsdepartemenlel harhandläggningen av frägor om invesleringar i ADB-syslem sedan läng tid i stortskell enligi de rikllinjer som anges i förordningen. Slalskonlorel har ijanuari 1985 på regeringens uppdraginkommii med förslag lill ny handläggnings- och beslutsordning för statligaADB-investeringar, Syflel med en särskild handlingsordning försysieminvesteringar mäste ses mol bakgrund av de svårigheter som flnns atlanpassa de naturiiga beslutspunkterna i projektarbetet de regler som gällerför perspektiv-och programplaneringen och för de åriigaanslagsframställningama. Den hittillsvarande handläggningsordningen inom dencivila delen av statsförvaltningen har inneburit en förskjutning avstatsmakternas prövning av enskilda systeminvesteringar från tidpunkten föranslagsframställning till de naturiiga projekletappema, I proposition 1984/85:225 om slatsförvallningensanvändning av ADB m.m. föreslås nya rikllinjer för handläggnings- ochbeslutsordningen när del gäller anskaffning av ADB-system för den civilastatsförvaltningen utom affärsverken. Ulgångspunklen är att man strävar efter en gemensamverksamhels- och ADB-planering. Vidare föreslås alt investeringsbesluten iframliden skall vara treåriga. Det är angelägel atl anskaffning av ADB-system förstatsförvaltningen så långt möjligt följer gemensamma gmndregler. Överbefälhavarens informalionssyslem- och datakraflplanuigören sammanställning och prioritering av de datasystemprojekl som ärplanerade för den kommande femårsperioden. Tillkomsten av en mer samlad granskning avADB-investeringarna kommer enligt min mening att ge en förbättrad planeringoch samordning av ADB-verksamheten. Vidare bör sambandet mellan t. ex. datoranskaffning ochövrig materielanskaffning klariäggas. '85:220 5(, En inhemsk dalaindustri kan förbällra möjligheterna alldriva .ADB-sys-feiii under kriser ocfi i krig. Den planerade ulvecklingen inomförsvars-oiakien innebiii under den kommande floårsperiooen en omfattande moderniseringeller utveciding av slridsledniugssystem oeh andra datorstödda ledningssystem.Jag avser all i samråd med chefen för induslridepariemenlei pröva om de ålgärdersom han ioresliu- för ;iii främja forskning och leluiikupphandUng m. m. kankombineras med de långsiktiga investeringsprogram som: finns inom del mililäraförsvaret. Den leknikuiveckling som kommer all las fram inom försvarei i deltasammanhang bör enligt min mening senare kunna finna lillämpiiingar även inomsamhället i övrigl. En gmndläggande förutsättning för all kunna föra uldatakraften till användama är atl det finns bra kommunikationsmöjligheler itelenätet. För atl förenkla kommunikationen bör det finnas cn enhetligstandard. För egen del kan jag konstatera atl behovel av standardsinom olika ADB-områden växer i den takt ADB-verksamheten breddas. Viss eftersläpningkan iaktlas. Det är angeläget alt identifiera problemområden, och atl klarläggaoch prioritera behov av normer m. m. bör samhällets allmänna utbildning i ADBtillgodogöras försvaret. Försvarets utbildning i informalionssystemfrågor bördå kunna inriktas på de speciella system och förhållanden som råder inomförsvarei. bör försvarsmaktens utbildning inom ADB-områdetinriktas mol att även täcka de brister i allmänna ADB-kunskaper som kan finnasi freds- och krigsorganisationerna. Den slatliga .ADB-personalen måste kunna anställas ochbehållas i den Ulslräckning som är nödvändig för att säkerställa rationaliteteni den slalliga dalabehandlingen. Datakraft utnyttjas i ökande utsträckning även i systemsom är väsentliga i kriser och krig. SÅRB har särskilt sluderal sårbarhetenoch bl.a. genom information och rådgivning riktad mol de myndigheler ochföretag som har störst betydelse för totalförsvaret verkat för att minskasårbarheten och förbättra säkerheten. SÅRBis arbete avslutas . Det blir då naturiigtatl de uppgifter som har ålegat SÅRB på en övergripande nivå överförs tillstatsrädsgmp-pen i statsrådsberedningen medan del praktiska arbelel all föra ulmetoder m.m. för att reducera sårbarheten inom ADB-området tas om hand av andraorgan. Prop.1984,'85:220 67 proposiflon 1984/85:225 om statsförvaltningensanvändning av .ADB m. m. har chefen för lillkännagett sinavsikl au föreslä ref.erincen au su-ilskonioret skall åläggas au sva.-a fördelpiakiiska arbeiei med all föra ul meloder m.m. för alt reducera sårbarheieninom ADB-områdei för stalsförvaltningeri i fred. De mcioder som utvecklas för ati minska sårbarheten inom.daiaområdei för staisföi'valtningen bör även kunna lillämpas inom samhiillei iövrigl. .Ansvaret för della i vad rör normal fiedsverksamhel åligger deenskilda företagen m. fl. En slor del av de enskilda förelagen ochslalsförvaliningen ingår i lolalförsvarel. Del måsle slällas särskilda krav pädalasäkerhelen lör lolalförsvarel. Denna säkerhel måsle byggas upp redan underfredsförhållanden och bör samordnas med de säkerhetskrav som behöver uppfyllasredan i den normala fredsdrifien. Delta är en omfattande och komplicerad fräga. allbörja med måsle nivän på datasäkerheten för lolalförsvarel i förhållande lillden fredsmäs-siiia säkerhetsnivån beslämmas. Härvid har nalurliglviskostnadsaspekten stor betydelse. Därefter mäste regleras vilket ansvar somåvilar olika inblandade parter för aii den eftersträvade datasäkerheten skallkunna uppnäs. Inom försvarssektom är många system nu i hög gradleverantörs- och därmed ullandsberoende.