prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Sysseisäiinings-effeklemaav rationaliseringen är framför alll avhängiga om de genomförs i enlillväxtekonomi eller i en suignerande ekonomi. .Au avslå irän au ulnyujalillgängliga raiionaliscringsinslmmeni skulle utgöra del verkliga holel mo! Sysscisätlningskonsckvenserna blir beroende av i vilkenulslräckning och hur snabbi den lillgängliga lekniken fakliskl kommer allulnylljas inom olika områden. Förulsällningarna varierar för prival ochoffenllig ijänsle-produklion jämfört med förhållandena i induslrin. Del kanmedföra att arbetsbesparande teknik införs i längsam.mare lakl i ijänsieseklornän i induslrin. Vidare kan sysselsättningseffekten av produktiviieisvinsiemaneutraliseras i större eller mindre grad genom produktionsökningar. Den nyalekniken har och kommer i många fal! framför alll att användas till atl höjakvaliteten pä ijänstema. Dessutom finns inom tjänstesektorn betydande delarsom inte i nägon högre grad kan tillämpa arbetsbesparande teknik, såsom värdoch social service. Behoven inom dessa verksamheter växer stadigt. Jag vill isammanhanget påpeka att slalisflken rörande daiaområdei är bristfällig. Dalatekniken kommer atl förändra arbelsuppgiftemas arl ochyrkesstrukturen på mänga arbetsplatser. Här flnns två motstridiga tendenser.Bland de nytillkommande arbetena flnns många mtinbetonade arbetsuppgifter, mendalaleknologin kräver också bättre utbildad arbelskraft. Mycket lalar för attdet senare kravet kommer att dominera. De fortsatta rationaliseringsmöjlighetersom datatekniken, industrirobotar, numeriskt styrda maskiner och andra slagsstyrsystem för tillverkning och materialflöden innebär, kommer sannolikl atl isamma omfattning som under 1970-lalet medföra atl andelen yrkesarbetare ökar.Bortfallet av sysselsättningstillfällen drabbar således främsl mindrekvalificerade arbelsuppgifter. Det innebär all de som har dåligulbildningsbakgmnd och en svag ställning på arbetsmarknaden slälls inför destörsta kraven på omställningar och all de nytillträdandes problem päarbetsmarknaden förstärks. Vi kan inte avskärma oss från användningen av ny teknikutan bör höra de ledande. Men människorna mäste styra lekniken och intetvärt om. Vidare är del viktigt att alla i arbetskraften känner atl de är medoch påverkar och får utbildning för nya arbelsuppgifler. Jag avser all äierkommatill frågor kring arbetsorganisation och arbetsmiljö i del följande. I är fömtsättningama för alt klara deomställningskrav som den nya tekniken medför bättre än i många av våra konkurrentländer.Vi har ocksä genomfört omfattande strukturförändring- Prep.1984/85; 220 88 ar inom niiringsiivel son; våra konicurrcnler har iramiörsig. Del gälier bl. a. jirn-, siäi-. "uv-, varvs- ocii inte minsi storadsiar av verksladsindusirin. Den allmii:::';!! ulbiidningsnivan lio arbetskraften liariiöiis dramatiskt Uiider de seiiasie 20 äreii ocli grunden har d-iinncd tactsför ali göra människor sLisladc för omsiäihiiiigslcraven. Hii.nili kommer ait der. svensk-i -arbeismarknadspoiitikenär den mest utvecklade i väriden. Genom den kraftiuliaariieistnarknadspoliliken har eti iryggiielssysiem skapals för den enskilde,Deit som möter krav på nya kunskaper kan genom arbels.marknadsuibildningen iany elier komplei-te.-ad iitbiidning för alt klara de nya krav som slälls. Densom behöver söka sig en ny ai-beisort kaii fä ekonomiskl slöd för :iU klara depåfresiningar delta innebär. Också för förelagen ger arbelsmarknadspoliiiken ett slöd iomställningsprocessen. Via arbeismarknadsutbiidningen kan förelagen få hjälpatt vidareutveckla sina anställda, likväl som möjlighelen au frän arbetsmarknadsutbildningenrekrylera kunniga nya medarbeiare. 1 budgetpropositionen (prop. 1984/85: 100 bil. 12) harjagtidigare redovisal regeringens behandling av dataeffektutredningens (A1978:05) slutbetänkande (SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändring.Utredningen betonar atl en effektiv dataanvändning fömlsälter en användning somförbättrar arbetsmiljön, utvecklar och vidgar arbetsinnehållet och leder tillmer engagerade yrkesroller. Det behövs en bred kunskapsuppbyggnad som ger denenskilde arbetstagaren möjlighel all efler sin egen förmåga närma sigdalatekniken och ulvecklas med denna i sin yrkesroll. Denna kunskapsuppbyggnadunderlättas om den får en lokal förankring med ansvarstagande av regionala ochkommunala organ saml lokall näringsliv. En regional spridning av den nyalekniken och ålgärder som gör den lillgänglig för smä- och medelslora företagbedöms som angelägna. Vidare betonar utredningen vikten av all maskinvara ochframförallt programvara till datasyslem ulvecklas inom landet liksom altålgärder inom utbildnings-och forskningsområdet genomförs..Särskilda insatsertill förmån för gmpper som kan komma atl direkl påverkas av denstrukturförändring i samhället som datoriseringen innebär anses också somangelägna. För att åstadkomma en regional spridning av datateknikenföresliir dataeffektutredningen att regionala utvecklingsprogram initieras pådataområdet för informationsspridning, rådgivning, erfarenhetsutbyte, ulbildningsinsaiseroch samordning av resurser. Inom programmens ram föreslås att utåtriktadedatamiljöer ("dalatjänst") byggs upp dil småföretagare och andrayrkesutövare kan komma och fä en leveranlörsneutral rådgivning ochdemonstration av datateknik saml en användarorienterad utbild- Prop.1984/!. : 22(1 89 Programmen bör samordnas på .-egionai basis avlänsslyrelserna. Eu centrum for adminislraiiv dalaulvcckling föreslåsin.-ätlal med målsållningen alt skapa en hög kvalilel på de datatjänsier ochdataprodukier som erbjuds de mindre förelagen. Cenlrel skall uivecklaprogramvara, slandarder oeh meloder scm lillfredsställer hogl ställda krav isvenskl arbetsliv samt sprida och indusirielll anpassa fo! Vidare föreslår ulredningen eit pi'ogram. för slimulans avsvensk syslemulveckling. Programmei bör oinfalla framtagning av brasysiemulveck-lingsmodeller med en tvärvetenskaplig profil som baserar sig päforsk-ningsresuhai från såväl de lekniska. samhällsinriktade som de humanistiskavetenskaperna saml försöksverksamhel i prakliska miljöer. Dessulom föreslåsprogrammet fä medel all flnansiellt stödja systemutveckling i srnä ochmedelslora förelag. Chefen för induslrideparlementel kommer allredogöra för hur förslagen om regionala utvecklingsprogram, centrum föradministrativ dalautveckling och program, för slimulans av svensksystemutveckling har behandlats av regeringen. Vad gäller arbetsmarknads- och personalulbildning föreslärutredningen att det inom ramen för arbelsmarknadsulbildningen avsätts särskildamedel för utbildning av personal som slår inför omfallande slruklurella förändringartill följd av bl.a. ny teknik (stmkturomvandlingsutbildning). Avsikten är allgenom utbildningsinsatser dels förebygga arbetslöshet, dels underlättainförande av ny leknik för alt svenskt näringsliv skall kunna öka sinprodukliviiel och konkurrenskrafi. Vidare föreslås all daiaulbildningen iarbetsmarknadsulbildningen byggs ut och atl arbelsmarknadsslyrelscn (.AMS) gesi uppdrag atl la iniliativ litl en branschvis utveckling av riktlinjer förpersonalulbildning för yrkeskategorier som berörs av datoriseringen.Dataeffektutredningen föreslär också atl en särskild ulredning tillsätts föratl utreda finansieringen av personalutbildningen. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildning i företag kanföretagen utbilda anställda som genom den tekniska utvecklingen ochstrukturella förändringar riskerar atl drabbas av arbetslöshet. Dennamöjlighel som under budgetårel 1985/86 beräknas för ca 15000 anslällda läckerväl in de syften som flnns i dataeffektutredningens förslag omstrukluromvandlingsutbild-ning. Beträffande uiökad yrkesutbildning inomdataområdet i arbetsmarknadsutbildningen har AMS utarbetat ett s.k.informaflonsieknologipro-gram som genomfört kommer att innebära en väsenfligtutökad yrkesutbildning inom området. Jag återkommer sirax till denna. Vad gäller en branschvis utveckling av riktlinjer förpersonalutbildning sker fortlöpande en anpassning till olika branschers behovinom arbetsmarknadsutbildningen. Denna sker i nära samarbete med parterna ochkan således nyttjas även i rent intern företagsutbildning. När del gällerflnansiering av personalulbildning anser jag denna i väsenlliga delar harlösls i och med all de nya reglerna för arbetsmarknadsutbildning (AMU) iförelag saml genom fömyelsefondema. Pröp.1984/85: 22G "O Daiacflekiuiredningen ibieslär ouksä cu åigärdsprogram fövkvinnoi' i samband med daiO!'isering. Staisiidei Gradiii kommer i del följaadeali redogöi-a tbr hur RJrsliigei har betiandiats hv regeringen. Vidare föreslås insatser för aU fc)rbaU! 'sarheislivssiiuaiionen för handikappade .med hjiilp av dalaiekniken. J;ig vill i sammanhangei ciinra om daiacffeklulredningensförsöksverk-samliei med regionala uiveek!ingspri>gi"am i ochM'a!möhus län. Försöksvei-ksainhelcn i Viirmlands liin avser dels euhandlingsprogiain inom eWkiror.ik- ocVi daiaomrädet, oi;T dels utviirdering oeheffekimJiining av den utveckling som kan förulses inom eleklronik- ochdaiaonii'äaet i länel. Projekiel i iMalmöhus liin innebär studier avseende - datoranvändninginom ekonomi- och produkiionsfiinklioncrna - datoranvändninginom konslrukfion och liliverkningsförberedelse - eleklronik-och datoranvändning i produkler och produklionsulrustning Genom dessa salsningar i tvä län har erfarenheteruppniitts som bör kunna utnyttjas i de fortsatta regionala satsningarna inomdataleknologiområdet. En erfarenhei som härvid är viklig är au sialen,kommunernas och näringslivels resurser bör kunna samordnas i slörreulslräckning än f. n. Detta gäller såväl utbildning som invesleringar ochdrifl. För budgetåren 1983/84 anvisade (prop.1982/83:150, AU 30, rskr 394) 100 milj. kr. för atl främja rekrytering tiilindustrin m.m. Av dessa medel medgav regeringen alt AMS flck disponera 50 milj.kr. för all genomföra regionala aktiviteter för indusirins rekrylering avpersonal. Övriga medel avsattes till bl.a. stöd lill särskilda ungdomsprojekl,Jäm-siälldhetsprojekt (som statsrådet senare kommer att behandla),facklig studieförbundsverksamhel för arbetslösa ungdomar, stimulans avnyföretagsamhet, kartläggning av indusirins rekryterings- och utbildningsbehovoch kooperaliva ungdomsprojekl. De regionala satsningar sorn dataeffektutredningengenomförde i och har kunnat genomföras bl. a. genom demedel som ingick i den s. k. induslrikampanjen. Somjag redovisade ikompletteringspropositionen (prop. 1984,/85:150) kommer en utvärdering alt skeav kampanjen. De preliminära erfarenheterna av att fördela en slor del avresursema regionall är dock enligt min mening synneriigen positiva. Som jagnyss framhållit har bl.a. erfarenhetema av datasatsningarna givit ökad kunskapom vilka samverkansmöjligheler som flnns mellan samhälle och näringsliv. Jagutgår från atl de regionala myndigheterna liksom kommunerna och näringsliveltar del av erfarenhelerna och söker utnyttja tillgängliga resurser på elteffeklivl säll. Eu annat inslag i industrikamnanjen har varii lokala ellerliinsvisa sals-ninsar iä dalainiroduklion ock. kurser ftir säväi arbetslösa somicke arbetslösa. P;i mänga häll har s.k. datastugor drivits. Vissa .medinriktiiiug pä specialgrupper som t.e;;. kvinnor eller ungdomar. Pä mänga hål!drivs dessa vcrksamiieler nu vidare antingen som arbetsmarknadsutbilduiiigeller i andra formc!'. Såväl ungdomar som liie iildre arbeissökande får pädeii; siitl möjlighe! att näimii sig dalatekniken. 1.3 lUbildning i(nl dataoinrädef Inföiandet av ny leknik kommer all medföra ökade krav päkunskaper och därmed pä uibildning. Den lakl varmed kunnandet pådaiaieknikomrä-det kan byggas upp kommer sannolikl au bli besiämmande för näroch hur eleklroniken förs in i olika seklorer pä arbeismarknaden..Arbetslagarnas kunnande kommer dessutom alt påverka deras aitiiyder lil! dennya lekniken, deras möjligheter att påverka formerna för införandel och bidralill utveckling. Kvalilelen i ulbildningen på alla nivåer fär således storbelydelse. Detla gäller i hög grad också den viktiga fort- ochvidareutbildning som sker på arbetsplatserna och i arbelsmarknadsulbildningen. Kraven pä teoretisk förslåelse och förmåga till överblickökar för många grupper. Tempoarbelen och andra mtinmässiga uppgifter fårsamiidigi minskad omfattning i bäde i.ndustrin och kontorsarbetet. Ävenspecialister som ulvecklar och för in datatekniska hjälpmedel behöverfortlöpande bygga upp sin kompetens och bredda sina kunskaper inom andra ämnesområdenför att bäitre kunna förslå teknikens funkiion i en ofta kompliceradarbetsorganisation. Det är således angeläget att de redan anslällda i sinfortbildning inte endast ges en leknisk påbyggnad utan även garanteras bredarekunskaper om bl. a. datoriseringens effekler på arbetsorganisation ocharbetsmiljö. Inlressel för datautbildning är också slort. Enligi en avslafistiska cenlralbyrån genomförd undersökning anser drygl tvåmiljoner personer att de behöver kompletlera eller fä utbildning inomdataområdet. Hälfien av dessa svarade all de även var villiga alt della i endalakurs . Enligt min mening bör del primära ansvarei förutformningen av riktlinjer och mallar för den förelagsinlerna fort- ochvidareutbildningen ligga hos parterna på arbetsmarknaden. Ansvaret förutbildning av redan yrkesverksamma som berörs av omställningar mäste rimligenocksä i första hand ligga pä resp. arbetsgivare. Men även insalser från olikaulbildningsmyndigheter är angelägna. Jag vill i sammanhanget erinra omregeringens satsning på särskild utbildning inom dalaområdet under innevarandebudgetår. Utbildningen är avsedd för kortutbildade och beräknades urspmng-hgenomfatta ca 5000 personer. För delta har totalt 32 milj. kr. anslagits underinnevarande budgelår, varav hälften har fördelats til! länsarbetsnämndema iÖstergöflands, , och IVo!5.1984/85: 22Ö 92 Den andni hälften disponeras av .AiVlS, föriVjidciiiing efier regeringens beslut oca avser utbiidningssälsningar i helalandel. Ulbildningen iir upplagd i ivå sieg. Keia gruppen erbjuds eu kortaieiniroduklionsuibildning i gmndläggande datalära.! dei anui'a slegel ges enmindre grupp orn ca ! 000 personer cn mer yiicesinriktad uibildtiinc med siklepi"i arheisuppgiiicr där ny leknik används. Syflel med satsningen på kortutbildade är att motverkatendensen all redan välutbildade får avsevärt mycket mera daiauibikining änkortutbildade. Salsningen medför en jämnare spridning över alla anslällda avuibildning på dataområdet. En utvärdering av utbildningen har lämnats lil!arbetsmarknadsdepane-meniel . Den visar all utbildningen kommer allomfalta nära 8000 personer i slället för beräknade 5000. Två tredjedelar avdellagaina är kvinnor. Utbildningen har genomgående mollagils posilivi ochmånga har upplevt atl deras tidigare rädsla för daiorer har försvunnil,Ålskilliga menar all även om de inte har omedelbar nytta av utbildning påarbetsplatsen kommer de atl få del på längre sikl, I komplelleringspropositionen (prop, 1984/85: 150) har jagföreslagil att 16 milj, kr, skall avsättas lill en uividgning avframför alll del nämnda andra stegel under näsia budgetår. Jag vill ocksåerinra om förnyelsefonderna. Efter kan dessa användas föratl finansiera utbildning av anställda saml forskning och utvecklingsarbete.Här bör datautbildning kunna utgöra en väsenllig del. ändrades och förenklades somjag lidigareredovisade reglerna för utbildning av anslällda, AMU i företag. Del har visalsig att framför alll den s. k. flaskhalsutbildningen har haft en posiliv effeklvad gäller atl tillgodose indusirins behov av yrkesutbildad arbetskraft. /86 har 120 milj. kr. avsatts för AMU i föielag, vilkelmotsvarar 15000 deltagare. Beiräffande inlern fort- och vidareulbildning ochutbildning till följd av omställningar visar erfarenhetema att större företag,liksom offenlliga arbelsgivare, bar förutsättningar all ordna sådan utbildningpä etl lillfredsställande sätt. För mindre och medelstora förelag är detsvårare all flnna lämpliga utbildningsformer och samiidigi också svårare atlavvara personal eller anslälla ersättare under utbildningsliden. Del kandärför inte heller uteslutas att mindre förelag har så bristfälliga kunskapereller resurser för utbildning att en annars möjlig produkliviietsökning intekommer flll stånd. Det nära samarbete mellan arbetsmarknadsutbildningen ochföretag som har inletts genom bl.a, flaskhalsuibildningen bördock kunna undanröja många av dessa problem. Möjligheterna att utnyttja arbetsmarknadsutbildningen föratt motverka flaskhalsproblem i företag som följd av all rekryteringsbehovet avutbildad arbetskraft inte kan tillgodoses släller slora krav på flexibilitet ikursutbudet. Kursernas innehåll måste fortlöpande anpassas till datateknikenoch annan teknisk utveckling. 1 samarbele med parterna piigåreu omfaUande Ulvecklingsarbeie i denna riklning. ?å flera, yrkesomrädep.uutrbeias mo-dulutbildningar \iikel innebäi' au för den enskilde nödvändiga"uibildningsklotsar" kan väijas ut. inOiTi AMS görs vidare en omfördelning av i-esurserna inomarbeismark-nadsutbikiniugen ibr au följa utvecklingen moi mer ;-ad leknikinom olika yrkesomniden. Eleklronik och daialeknik fär eu ökande uU'ymiTie iulbiidningariia. har 20000 elever beräknats genomgå arbetsmarknadsutbildningmed större eiler mindre inslag av informaiionslekno-logi. Inom rameri ior de!s.k. informationsicknologiprogrammel föreslår AMS all korta orienieringskurseri dala successivi införs för a!la deltagare i yrkeskurser. Det skulle i ful!skala ge närmare 40000 kursdellagare en orientering om den nya lekniken.AMS räknar vidare med ali kunna ge dalaorientering lill ca 10000 anslällda perär genom AMU i företag. AMS avser dessutom all successivi införa nya avsnitt omdatateknik i sådana yrkeskurser som redan ges, vilkel innebär att allt flerkommer atl få en yrkesuibildning med inslag av informalionsleknologi. Sluiligenavser AMS all öka specialisiutbildningen inom speciellainformalionsleknologiska yrken. Delta skulle möjliggöra en specialutbildningåt drygl 1000 personer . Jag anser den ulvecklingen som AMS skisserar ligger ilinje med regeringens strävanden. Insatserna som AMS föreslår bör kunna skemed beflnlliga resurser. Om styrelsen bedömer all särskilda bemyndiganden börges ulgår jag frän atl AMS i sin anslagsframslällning för /87presenterar sädana förslag. Arbelsmarknadspoliiiken ulgör en integrerad del av denekonomiska politikens slrävanden att främja näringslivels tillväxt. Del är moldenna bakgrund den omfallande salsningen pä utbildning-av-säväl anslällda somarbelslösa skall ses. En utbildning som syftar till all deis lösa flaskhalsproblem,dels la vara på den nya lekniken. De salsningar som görs inom datautbildningenär ett väsenlligl inslag i denna sirategi. Hela förmedlingens arbetssätt med kontaktpersoner förföretagen hos förmedlingarna syflar också lill bättre, fortlöpande kontakt medförelagens behov. Härigenom kan såväl förelagen som de arbeissökande få enbälire service. För de arbeissökande görs i allmänhel upp individuellahandlingsplaner där utbildning ulgör ell viktigt inslag. För ungdomar iungdomslag måsle en handlingsplan upprällas om ungdomarna varil i ungdomslag . Jag utgär från att en sädan planering bör kunna erbjudasflertalel arbetssökande. Prop.1984/85:220 94 2 .\rbetsmi!jö, arbetsorganisiJlion och medinfiytandevid användande av ny teknik in. Den snabba ulvecklingen av dalaiekniken och annan nyteknik har p:'iverkai säväl arbetsmiljö som arbeisoi-ganisation liksomsamhällets och arbelsmarknadspariernas sätt all arbela med dessa och andra,näraliggande frågor. Del griller t,e:i. medhest.-immande i arbelslivei, frägorom anslällningslrygghel och arbelslidens förläggning. Dalaiekniken har använls i större omfallning under ettpar decennier. är dei robollälasle landel i världen mätt som antalindustrirobotar per industriansiiiild ocli ligger också i övriglinternaiionelll setl långl framme när del gälier användningen av ny teknik. Vihar också fält en sior datorläthel och eli daiorkunnande i offenlligijänsieproduklion. Införandel av daialeknik pä arbelsplatsema skiljer siginle principielll frän andra större leknologiska förändringar. Jämfört medlidigare innebär dock dalaiekniken mer radikalt förändrade krav påyrkeskvaliflkalioner och möjligheter att påverka arbelssituationen. När del gäller resultat och erfarenheler av införandet avny teknik har arbelslivscenlmm framhållil all man kan urskilja första, andraoch tredje ordningens konsekvenser. Direkt vid införandel av ell datasyslemeller efler en kortare lids användning uppmärksammas i första ordningen problemav teknisk natur. Andra ordningens konsekvenser omfaltar problem somuppmärksammas efler ett halvt lill ell och etl halvt ärs användning. Problemenär av psykosocial arbelsmiljökaraklär och berör l.ex. stress och ögontrötthet.Tredje ordningens konsekvenser omfattar problem som uppmärksammas efter ca fyralill fem ärs datoranvändning. De är relaterade till förändringar i yrkeskompetensvid användning av den nya tekniken. All förändringar i yrkeskompetensen visarsig först på bhr enligt arbelslivscenlmm ell avgörande metodproblemvid utvärdering av etl datorsystems konsekvenser. Datatekniken känner inle några nationella gränser ellerindustriella traditioner. Den industriella traditionens betydelse är också påväg atl suddas Ul. Inte heller känner den nya lekniken gränser för olikayrkeskompetenser. En anställd i en högleknologiinduslri kan i vissa fall delsvara skicklig yrkesman, dvs. kunna reparera sina maskiner, dels vara tekniker/programmeraremed förmåga att kunna ändra programvaran etc. Gårdagens bagare i ettstorbageri kallas fortfarande bagare men övervakar processen frånelektroniska styrbord. 1 princip skiljer sig denne arbetstagares arbetsmiljöinte från en anställd som i elt konirollmm sköter en massainduslri, ettstålverk eller en kämkraftsindustri. Dessa förhållanden får bl.a. konsekvenserför de fackliga organisalionerna och kan medföra atl konfliktytor uppkommer dememellan. IVop.1984/85: 22« 95 .När dei sjiiller den fysiska arbetsmiljön har inängariskfyllda, hälsokirliga elier fysisk! lunga inslag försvunnii genom införandeiiv robotaioch dator-utriisining. bar del lillkommii nyaarbelsmiijöprobiem, l.ex. crgtiiiomiska problem i sambaud med leiniiualarbelesami ögoniiöuiiei ocfi suess vid b!ldskä! \'idare har diskussioner förts om bildskiirmsarbeieiseventuella foster-skadande effekler. För ali fä detta pioblemomräde närmarebelysi anordnade arbetsmarknadsdepartemeniei en hearing ombildskärmsarbete med ell anlal inbjudna forskare. referat från hearingcn-Fo.f-skningen om fosterskador vid bildskärmsarbete - har därefter tryckts upp. Vid denna hearing framgick att det veleuskapiigaunderlaget på omrädet forlfarande är otillräckligt. 1 de sludier som hargenomförts i och i andra länder har man inle kunnal påvisa alt delföreligger etl orsakssamband mellan bildskärmsarbete under gravidilel ochmissfall eller missbildningar hos de födda barnen. Som flera forskare framhöllbetyder detla eniellertid inte atl ett sådant samband kan uteslutas. Del ärdärför ytterst angelägel atl forskningen kring effeklerna på gravidiletsutfalletav daia-skärmsarbete och den därtill knutna arbetssilualionen intensifieras.Säväl arbelarskyddsstyrelsen som socialslyrelsen planerar all gå vidare ochfölja upp de undersökningar som har gjorls. Även i andra länder, I, ex, i ,finns långtgående planer på omfattande sludier om reproduklionsiisker vidbildskärmsarbete, I detta sammanhang vill jag ocksä informera om atlsocialstyrelsen f. n. håller på atl bearbeta resultaten från en registerstudieöver gravidiletsutfallet under åren 1980- 1983 bland samtliga kvinnor anslälldavid landets försäkringskassor. Resultatet av sludien beräknas kunna publicerasinom korl. Jag har slor förståelse för och respekterar den oro sommånga gravida kvinnor känner, som arbelar framför bildskärm. Att vi harotillräckliga kunskaper pä områdel är en klen irösi för dessa kvinnor.