prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Skulle ha ett skatteavial enligt OECD-modellen medlandel i fräga är personen emellertid enligi avtalet inle skattskyldig - mantorde kunna förutsätta alt det svenska företaget inte har fast driftställe - idetta land förrän han vistats där av beskaltningsårel.Länsstyrelsen ulgår från att del här måste vara fråga om faktisk vistelse ilandel. har genom 183-dagarsregeln i avlalel tillförts en beskattningsrättsom man enligt intern rätl inte kan ulnyttja. Den skallskyldige får därför fullskallebefrielse. har många skalieavial där den s. k. 183-dagarsregelnfinns inskriven och sluier alll fler sådana avtal. Enligt övervägandena ipromemorian bör regeln inte ulformas så att den leder till fullständigskallebefrielse. Den bör därför ulformas på annal säll än som föreslagils ipromemorian. Ettårsregeln är utformad så att den skall tillämpas ävenom ullandsvislelsen på grund av vissa oförulsedda händelser blivii kortare änell år irots att det från början kunnal antas alt den skulle omfatta minst ellår. På denna punkl är den föreslagna nya lydelsen av regeln väl fiskalisk.Enligt länsslyrelsens uppfattning bör ettårsregeln få lillämpas även ifortsättningen i de fall då vistelsen i utlandet ("del landet")varit avsedd atl vara minsl ell år men avbrulils på gmnd av särskilda händelsersom krig, sjukdom etc. Enligt promemorian sid. 45 innebär förslagel om antalel"hembesöksdagar" alt besök / för semesler, konsullalioner,avrapporiering o.d. bör tillåtas under sammanlagl . Enligt den föreslagna beslämmelsen i 54 § h) kommunalskalielagenkrävs atl den skallskyldige inle vislas "uianför det landel" mer än36 dagar. innebär atl semesler uianför del landel men i annal land änSverige inte skulle vara tillåten. ulgår från all det är lagtexien somåterspeglar promemo-rieförfatiarens intentioner. vill ocksåpåpeka all möjlighelerna atl kontrollera i vilken utsträckning en personvislas i eller i annal tredje land är mycket små. i avstyrker förslagel ochanför; Ur rekryieringsaspekten är del vikligi all en regel skapassom ur individens synvinkel uppfattas som rättvis. Med de effekter denföreslagna regeln får kan den dock verka hämmande. Här nedan lämnas några exempel på vilka skalleeffeklernablir vid olika perioders ullandstjänstgöring såväl enligt intern rätt somenligt dubbelbeskallningsavlal dels beräknas under arbeisslaiensbeskaiiningsår och dels om träffade avtal i stället räknar de ilöpande tid. Exempel på tillämpning av den föreslagna regeln I 54 § h)kommunalskut-lelagen Arbeisslaiens beskattningsår förulsalls vara kalenderårBs = Beskailning i Us = Undanlag från beskailning i Ba = BeskaUning i arbelssialen Ua = Undantag från beskattning iarbelsstalen 1, 1/1-30/6() 2, 1/7-31/12 () 3, 2/7-31/12 () 4, som exem pel 2 men med kortare besök i i aug 1/10-31/3() 1/3-31/8 () Dubbelbeskattningsavtal tillämpligt i vissa fall 7, 15/7-20/6(341 dgri Såsom exemplen ovan visar får arbetsperiodens förläggningi tiden slor betydelse för skallefrågan och därmed också för rekryleringsfrågan.Den som arbeiar ulomlands kan uppnå fullständig skallebefrielse.Åven för ijänslgöring med korlare besök i uppstårfullsländig skallebefrielse. Vid en jämförelse som olika individer med lika lång ullandsijänslgöringkan göra mellan sig blir uppenbart samma lidsperiod olika behandlad. Omexemplel ovan ulökas med förutsättningen atl en person vislas utomlands i fleraländer kan beskattning i ske såsom påpekais i promemorian irols ennästan årslång utlandstjänstgöring. Exemplen visar också attdubbelbeskallningsavlal kan komma all bli lillämpliga i vissa fall. Prop.1984/85:175 84 Avbrott vid vistelse i utlandet Regeln all kvalifikalionsliden ska avse fakiisk vislelseoavsell anledningen lill avbrottet försvårar för individen möjlighelen lillbedömning i förväg och kan komma all upplevas som slelbenl och hård. Vidavbrott på grund av t ex naturkatastrof eller krig bör det finnas möjlighet atlmodifiera kvalifikationstiden. delar uppfattningen all - för all lönenhärför ej skall beskattas i - utlandsarbete skall pågå så lång lid allskattskyldighet normalt inlräder i den slal där arbetet utförs och allutlandsansiällning-en alllid skall pågå en viss minimiiid. Den föreslagnasexmånadersregeln har dock en ulformning som iroligen gör all den kommer allulnylljas på ell icke avsett sätt. Härvid borlses från sådana fall som orsakasav all arbetslandei enligt sin inlerna lagsliflning inte beskatiar exempelvislöner. De flesla länder lorde enligi sin lagsliflning beskallapersoner som är bosalta där, om personen vislals i landel cirka . Omdubbelbeskallningsavlal finns, gäller i allmänhel au från ulsändapersoner ej beskallas i arbelsstalen om vislelsen där uppgår lill högsl 183dagar under beskaltningsårel (monlörregeln). Eftersom kvalifikationstiden innefattar ävenden lid som tillbringas i eller tredje land, kan den lid som faktiskttillbringas i arbelsstalen nedbringas (181-36) under dessbeskaiiningsår. Därvid torde beskattning av från ulsända inle kunnaske i arbelssialen oavsell om denna är avialsland eller ej. I blirinkomslen skaltefri enligt sexmånadersregeln. Om del är så svårt all lockaanslällda lill ullandsijänslgöring, som det sägs i promemorian, kommer uilandsljänslgöringeninle att pågå längre än som krävs för skallefrihei i , för hela ellerslörre delen av inkomslen, särskilt som den myckel väl kan förläggas så attskattskyldighet inle inlräder i arbelsstalen. delar inte den i promemorian (s 52)framförda uppfattningen att total skattefrihet kan bli följden i vissa uddafall beträffande avtalsländer, utan förutser all del blir den normala följdenoavsell om arbelet utförs i avtalsland eller icke-avialsland. Beskattningsåretsförläggning i arbelsstalen torde härvid inte ha någon slörre betydelse,eftersom konlraktslidens längd kommer all avpassas efler de svenska reglerna påsamma sätt som är fallet med ettårsregeln. I vilken utsträckning möjlighelen lill full skallefriheiför från ulsända personer elimineras genom all arbetsgivaren har fasldrifisiälle eller dylikl i arbelssialen, undandrar sig länsslyrelsensbedömning. Den av förutsedda skattefriheten kan i deflesta fall elimineras genom all vistelsen utanför arbelsstalen inle inräknasi kvalifikationstiden eller att sexmånadersregeln kompletterasmed krav på att inkomsten beskattas i arbelsstalen enligt dess lagstiftning. I promemorian föreslås vidare atl lön för arbele i övriganordiska länder alltid beskattas i oavsett den tid arbelel varar. Fören sådan regel lalar svårighelen atl kontrollera vislelsen i underutlandstjänslgöringen. Inom länel bor elt stort antal personer som arbetar ellerhar arbetat i framför allt och . Av dessa har erfarits atl det förden enskilde anställde är myckel besväriigt och krångligt all behöva deklarera Prop.1984/85:175 85 och belala skatl i både arbeisslal och hemvistslat Oflaframförs all del är etl byråkratiskt system. Atl då tvinga alla som inte gårunder monlörregeln alt hamna i delta "byråkratiska system", kan inlevara i linje med de förenklingar inom skallesystemel som i övrigl eftersträvas.Dessulom släller sig tveksam till alt skall diskrimineraarbele i de övriga nordiska länderna, innan övriga nordiska länder genomför sammaprincip. Den nu gällande eiiårsregeln synes i RR;s praxis ha fållen alliför generös lillämpning. Enligt länsslyrelsens uppfatlning borde inleeiiårsregeln gälla vid frivilliga avbrott iförtid. Enligt RR:sdomi mål nr1477-1982 har semesterersättning som intjänats under period då eiiårsregelngälll men ulbelalats senare, undantagits från beskattning. Enligt 54 h) § kommunalskalielagen,såväl i dess nuvarande lydelse som enligt förslagel lill sexmånadersregeln,skall lönen ha ålnjutits under ullandsvistelse. Därmed lorde i vanligl språkmenas atl lönen varil lillgänglig under den lidsperiod då undanlag frånskallskyldighel gäller. Ett förtydligande på denna punkt synes vara påkallal. all den nuvarande eiiårsregeln är all föredra framför denföreslagna sexmånadersregeln och avslyrker förslagel. Länsrätten i Slockholm: I gällande rätt las hänsyn lill en förfärande mängdsärskilda omsländigheler när det gäller alt beräkna vislelseliden ulomlandsoch lill olika legitima avbrott i utlandsvistelsen. Länsrätten finner detmyckel välkommel all detla virrvarr ersätts av fasla regler. Åven om del ienskilda fall kan framslå som obilligi all olika regler gäller förbredvidliggande antal dagar -idioiregler möler inte sällan invändningar - ärdet enligt länsrällens uppfallning angelägel atl det nu läggs fasl etl visstantal dagar som sedan blir ulan appell. Jämföri med nuläget är del ändåmalerielll sell en pålaglig förbättring för de skattskyldiga. På s. 45 i belänkandel pekas på de svårigheter somförulses vad gäller bevis- och konlrollfrägor. Länsrätten ulgår från all maninte avsett au göra någol undanlag från de generella bevisbörderegler somlillämpas i skalleprocessen. Hur man från del allmännas sida skall kunnapresiera någon bevisning för all personen i fråga varil i mer än denlillålna tiden framsiår som gålfullt Länsrätten förulsäller all denna iprakliken myckel generösa reglering lagils med öppna ögon. Den ligger ju ilinje med den myckel liberala rältslillämpningen vad gäller skallefrihei för isvenska förelag anslällda med tjänsigöring ulomlands. I eu färski rällsfall (RÅ 83 1:58) har regeringsrällenslagil fasl au semesierersältning som ulgäll på grund av sådan anslällningutomlands varpå eiiårsregeln varil lillämplig skall vara skaltefri trols atlden utbetalats sedan vederbörande återvänt lill . Hilinlills har sådanersättning enligt fasl praxis ej gått fri. Man har då stött sig påordalydelsen i 53 § kommunalskalielagen all skattefriheten gäller för fysiskperson som under vistelse ulomlands åtnjutit avlöning eller annan därmedjämförlig förmån på grund av anslällning där. Detta synsätt har kommil lillullryck bl. a, i ell publiceral rättsfall (K 76 1:12) av kammarrällen iSlockholm, Länsrällen skulle gärna se att lagstiftaren antingenanpassade laglexlen lill regeringsrällsavgörandel eller genom en ändring avlagtexien gav lydligi utlryck för en molsatl uppfattning. Prop.1984/85:175 86 Regeln atl utlandsvistelsen anges kan ivissl läge medföra all inkomslen inle beskattas i någol land. Exempelvis gällerden nya regeln den som tjänstgör utomlands under liden 1/2 lill 1/8. Viförutsätter all arbetslandels beskaltningsår är kalenderår. Då kan ejarbetslandei beskatta arbetsinkomsten eftersom den går fri där enligtmontörregeln. Varför inle anknyta till avtalens regelsystem och stadga auvislelseliden ulomlands skall vara ? All räkna på fingrarna ärinle så svårt all den nya regeln därigenom blir nämnvärt krångligare. En annanlösning kunde vara all för skallefrihei i föreskriva au inkomslenbeskaiiades i vislelselandel. De i departementspromemorian föreslagna ändringarna får iallt väsentligt anses väl tillgodose kraven på en generös och samtidigtlältillämpbar regel. Föreslagna ändringar framstår i dessa avseenden somvälmotiverade och länsrällen har i och för sig inle någol alt invända mol enlagstiftning i enlighel med intentionerna i promemorian. Inte minsl urrällvisesynpunkl är del emellertid vikligt att en ändring i görligaste mån inteleder till en total skallebefrielse. I promemorian anförs all de föreslagnaändringarna kan leda lill lolal skallebefrielse i vissa fall. Del hävdas atldessa fall får antas bli ovanliga i prakliken och atl de inte gärna kanplaneras i förväg i skaiteundandragande syfte. Länsrällen har en hell annanuppfattning. Sexmånadersregeln med den ulformning den ges i lagförslagel iförening med den 183-dagarsregel, som finns i flertalet avdubbelbeskattningsavtalen, medför iveklösl möjlighet för arbelslagare och arbelsgivareall planera ullandsvislelser på elt sådani säll atl lolal skattebefrielseerhålles. Sannolikheten för atl utlandsvistelser planeras på sådant sätl ärpåtaglig. Kravet atl undvika total skattebefrielse måste bedömas som såangeläget att länsrällen inle kan lillsiyrka den föreslagna lagändringen i dessnuvarande ulformning. Lokala skattemyndigheten i fögderi: Myndighelen instämmer i atl del är väsenlligt för såvälarbetsgivare som anslällda alt kunna bedöma skattekonsekvenserna av en ullandstjänstgöring. I likhet med vad som framhålles i promemorian ansermyndigheten atl del är vikligi all bestämmelserna är enkla all lillämpa samlatl dessa inte bör leda till att utlandsinkomsl helt undantages frånbeskatlning. I den nu föreslagna ändringen av den svenska ettårsregelnlill sexmånadersregel föreslås tjänstgöringstiden omfatta iett och samma land under förutsättning atl denna infaller under ell avtjänstgö-ringslandets beskattningsår. Bestämmelserna om atl regeln endasl kanavse tjänsigöring i etl land kan innebära en skärpning av nuvarande regler,eflersom del inle är ovanligl med tjänsigöring i flera länder under en ochsamma ullandsvistelse. Förslaget all inte förse sexmånadersregeln med s. k.progressionsförbehåll synes både praktiskt och rättvist 1 promemorian föreslås atl anlalel hembesöksdagar skall fåuppgå lill högst 36 . Anlalet hembesöksdagar förhelår föreslås lill 72. Detla innebär en uppmjukning av nuvarande praxis, som 1984/85:175 87 Enligimyndighelens uppfallning bör en halvering av tjänstgöringstiden (från tolv ) inle medföra en så ullalad ökning av det relaliva lillålna antalelhembesöksdagar. En ökning per sexmånadersperiod bedömsfulll fillräcklig. Myndighelen lillslyrker sammanfattningsvis införandet aven sexmånadersregel med de reservalioner som ovan liämnis. Avslulningsvis vill myndighelen dock visa på en allernälivlösning, vars uigångspunkl framför alll är atl ullandsinkomst i princip inteskall kunna komma all hell undanlas från beskattning. Myndighelen föreslår alten förulsällning för undantagande från beskattning i skall vara att denskattskyldige kan förete intyg eller motsvarande om alt inkomslen harbeskallats i del land där arbelel utförts. Om så inte kan ske, bör beskatlningske i hemortskommunen, men efler en reducerad utdebitering, förslagsvis 10 ä15 kr. I de fall utlandsinkomsl inljänals från flera länder,skall den föreslagna reducerade beskallningen endasl avse sådan inkomsl, därinlyg om beskatlning i arbetslandei inte förelelts. En alternativ lösning avdetla slag medför främst två fördelar: alt all utlandsinkomsl i princip blirföremål för beskattning samt all begränsning lill endasl ett inljänandelandinle erfordras, Detla allernäliv skulle i stort överenssiämma med de nugällande norska lagreglerna. Lokala skallemyndighelen i fögderi påpekar alt denkortare kvalifikalionsliden innebär ökade risker för missbruk och fortsäller:P.g.a. del höga relaliva skalteullagel i finns belydandeskalteför-måner au uppnå genom att t. ex. förlägga tjgaistgöring till utlandetutan atl behov verkligen föreligger. Enligt nuvarande bestämmelser undanlas från beskattning iSverige -under förutsättning all utlandsvistelsen ursprungligen varil avseddalt pågå minsl ell år - inkomsl från ullandstjänstgöring även om vislelsenavbrulils i förlid av orsak som den skaltskyldige inte kunnal råda över. Omlagändring sker i enlighel med redovisal förslag kommer i dessa fallinkomslerna alt beskallas i . De ekonomiska konsekvenserna kan blimyckel allvarliga för den skallskyldige om han planeral sin personliga ekonomimed uigångspunkl i lokala skattemyndighetens jämkningsbeslut I synnerhetgäller della om ijänslgöringen påbörjats i början av andra hälften avIjänslgöringslandets beskaiiningsår och inle avbrulils förrän korl lid föreijänslgöringen pågåll ell år. Med hänsyn till de bakomliggande skälen har myndighelensammanfattningsvis inget alt erinra mol i promemorian redovisal förslag. Dockvill myndigheten betona att del är mycket väsentligt atl berörda skattskyldigages fullgod informalion om den nya lagstiftningen och i synnerhet om konsekvensernaav ell förlida avbroll i ullandsijänslgöring. Vidare föruisäuer myndighetenall nödvändiga resurser slälls lill lokala skaltemyndig-helernas förfogande. Lokala skallemyndighelen i fögderi: I promemorian redovisas utförligt såväl motiveringar tillförändring av ettårsregeln som exempel på risker för den fullständigaskallebefrielse som Prop.1984/85:175 88 trots allt kan uppkomma. LSMG inslämmer i slort med vadsom sålunda redovisals och begränsar därför yttrandet till följande synpunkler. Undvikande av fullständig skallebefrielse Under denna rubrik vill LSMG peka på den risk som ändåfinns för planering av lolal skatlebefrielse på grund av all 183-dagarsregeln idubbelbeskallningsavlalen - i molsals till den föreslagna sexmånadersregeln -inlealltid innefattar hembesök. LSMG delar alliså inle hell uppfattningen atl sådanskaUebefrielse blir begränsad till endast udda fall (s. 52). Begränsning av sexmånadersregeln lill vissa länder Enligi förslagel skall regeln inte tillämpas vid arbeie iannal nordiskl land. Det framgår emellertid inte om häri inbegripes ,, , etc. LSMG ulgår ifrån atl så inte är falleleflersom dessa inle omfattas av dubbelbeskaltningsavialei mellan de nordiskaländerna (SFS 1983:913, artikel 3.1 a). Etl förlydligande bör övervägas. I promemorian (s. 45) anges all den föreslagna regelnbl.a. kräver viss bevisning från den skattskyldiges sida. En form av bevisning- som enligt LSMGs uppfatlning också bör övervägas - kan vara all denskatlskyldige får visa alt han är "skatteregistrerad" i arbelsstalen. Föriydliganden som bör övervägas Enligt LSMGs uppfattning bör klart anges atl regeln skallgälla inkomster som inljänals och uppburits under anställningen i arbelssialen. Lagen föreslås träda ikrafl en viss lid efter all denutkommil från iryckel i och tillämpas påullandsvislelser som påbörjas den Ijanuari 1985. Enligt LSMGs uppfatlning börockså närmare anges hur regeln skall lillämpas på ullandsvislelser som påbörjasföre den och som räknal från denna lidpunkl uppfyller tidskravelpå (ex. vis augusii 1985), I huvudsak synes förslagel innebära förbällringar.Tveksamhet inställer sig dock på vissa punkter. Alt den skatlebefriande tjänstgöringen i annat land skallgälla i ell och samma land och att tiden förkortas kan i och för sigtillstyrkas. Emellertid synes del vara en onödig komplikalion all perioden skall avse elt och samma beskaltningsår. För atl inle alliförmycket diskriminera dem som bötjal sin utiandstjänstgöring under senare delenav beskattningsåret har man måsl komplellera sexmånadersregeln med enellårsregel, som är oberoende av när tiden infaller i förhållande tillbeskattningsåret. En enhetlig sexmånadersperiod är enligt bankinspektionensmening all föredraga. Vidare måste betänkligheter hysas mol all undanlaijänslgöring i övriga nordiska länder och hänvisa lill del gemensamma nordiskadubbelbeskaliningsavialet. Åven om del maleriella resullalel lill slul blirdetsamma, är del både för de skattskyldiga och taxeringsnämnderna betydligtenklare all direkl lillämpa en intern svensk regel än atl arbela med ellsvårtillgäng- Prop.1984/85:175 89 ligl och svåråikomligl dubbelbeskattningsavtal. Förslageli den delen av-slyrkes besläml. I förslagel har man bortiagii den nuvarande beslämmelsenall med etlårig ijänslgöring ulomlands skall likslällas alt ansiällningen ochvislelsen i utlandei enligt anställningsavtal eller på annan grund kan anlagaskomma all vara . Inspektionen har förståelse för au beslämmelsen ifrågan kan ha varil svår all tillämpa. Olägenhelerna av au la bort beslämmelsenblir också mindre, om ellårsliden begränsas lill . Emellertid kanoskäliga resulial uppkomma, om exempelvis ansiällningen efler några månadermåsle avbrytas på grund av sjukdom, arbelsgivarens konkurs eller politiskaomvälvningar i arbelsstalen. Beslämmelsen bör därför bibehållas, möjligen medden skärpningen all avbrollel i Ijänslgöringen beror pä omsländigheler sommedför all del inle skäligen kan begäras av den skatlskyldige all han skallfortsätta tjänstgöringen under hela den avsedda liden. () tillstyrker förslaget allkvalifikalionsliden för skallebefrielse (i ) vid ullandstjänstgöringförkortas från lill 6 månader, om de 6 månaderna infaller underijänslgöringslandets beskaltningsår. Vi anser del också angeläget att del specificeras hur långtid som får tillbringas i hemlandet under utlandstjänslgöringen, utan attskallebefrielsen ävenlyras. har beretts tillfälle atlytlra sig över rubricerade promemoria och vill därvid framhålla all föreslagenändring i kommunalskalielagen (1928:370) såvitt angår kvalifikationstidenslängd vore en tillfredsställande förbättring av tidigare gällande motsvaranderegel och av väsentlig betydelse för många medlemmars intressen. En ändring enligt förslagel borde medföra alt Sverigeskonkurrenssituation ulomlands med avseende bl. a. pä försäljning,konsulttjänster, byggnation och montage skulle undergå en nödvändigförbäliring och principiellt bli relativt likartad flertalel konkurrentländers. Avseende de anförda motiven för en begränsning avsexmånadersregelns lillämplighel i rummel till de utomnordiska länderna kännerförbundel viss Iveksamhel men noterar all definiliv slällning ej tagits idenna del. Vidare förefaller del ej hell klart huruvida antalet fallsom "oegenlligl" ålnjulil fullsländig skallebefrielse för inkomslenär sådant atl kravel på kvalifikationstidens fullgörande i ell och samma landmoliveras därav. 1 vissa sammanhang kan en med hänsyn lill arbetets artvälmotiverad rörlighet hos arbelslagaren bli missgynnad beskatlningsmässigl.Regeln skulle kunna ulformas i likhel med vad ansåg i remissbehandlingen av dubbelbeskallningssakkunnigas förslagavseende ettårsregeln (SOU 1962; 59), dvs. det skulle vara tillräckligt omkvalifikationstiden lill övervägande del fullgjordes i ell land. Avslulningsvis borde övervägas om ej merparten skäl lalarför en be-skallningsmässig likabehandling av de slalligl och kommunallullands-ijänstgörande. Prop.1984/85:175 90 En förkortning av kvalifikationstiden lill ärönskvärd. Särskilt förelag, som bedriver entreprenad-, montage- och konsultverksamhet,har ofla behov av alt sända ut personal på ullandsuppdrag, som är kortare änell år eller t. o. m. korlare än . Tjänsleexportuired-ningen har förövrigt i sitt avlämnade belänkande "Handla med tjänster" (SOU1984:33) behandlat hithörande frågor under avsnill 15.2.2. Förslagel altutlandsvistelsen rent fakliskl måsle uppgå lill är emellertidoacceptabelt. Det är både av rättssäkerhetsskäl och av praktisktekonomiska skäl nödvändigl all - i enlighel med vad som gäller enligieiiårsregeln - laga hänsyn lill avsiklen med utlandstjänslgöringen. Iförarbelena lill eiiårsregeln framhölls ocksä viklen av förulsebarhei. Den skaltskyldige måsle på förhand kunna bedömaskallekonsekvenserna av en ullandsanställning. Förulsebarheten har också enpraklisk beiydelse för möjlighelen till jämkning av den preliminära skallen. Del är inle heller rimligt att en anställd, som på grundav exempelvis krig, sjukdom, nalurkalaslrof eller annan force majeure-händelsetvingas avbryia sin ullandstjänstgöring före sexmånadersperiodens ulgång, skall"siraffas" genom alt bli skattskyldig i för hela sinutlandsinkomst. Förulsebarheten är också av väsentlig betydelse förföretagen. Vid utlandstjänst sälls lönen för de anslällda bl.a. med hänsyn lillskattesituationen. Om denna inle kan förulses, uppstår svårigheter allkalkylera lönekoslnaderna och risk för kompensalionskrav från anslällda, som ärosäkra om utlandsinkomsten kommer atl beskallas i . Den brislandeförulsebarheten skulle med slor sannolikhet även leda lill yllerligare problemmed atl rekrytera svensk personal för ijänslgöring ulomlands. Ovan angivna nackdelar med en regel baserad på fakiiskvislelse måste tillmätas störte vikl än eventuella fördelar med en sådan regelför de rätlstillämpande myndighelerna. Del föreslagna lillåtna antalet hembesöksdagar ärvälavvägi och tillfyllesl för de flesta fall. Förslaget innebär dock enavsevärd försämring i de fall där rällspraxis enligt ettårsregeln godtagit atlden anställde vistas i , exempelvis på grund av sjukdomeller militärtjänst eller på grund av att klimatet i tjänslgöringslandetomöjliggör arbete där . För sådana fall bör längre vistelse iSverige kunna godtagas.