prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — ensstämmelse med etl av SAV tidigare framlagtförslag till kollektivavtal. Till grund för avialsförslagel ligger en översynav syslemel som utförts av en arbetsgrupp med företrädare för . Vad gäller del kyrkligaförfattningsområdei har kyrkoförfaliningsulred-ningen (Kn 1982:06) i etldelbetänkande (Ds C 1983: 18) Kyrkoförfattningar 1 föreslagil att ett stortantal förfaltningar skall upphävas. Efler en proposition (prop. 1984/85:63) pägrundval av belänkandel har genom lag upphävt närmare 30 kyrkligaförfaltningar som får anses sakna betydelse (KrU 8, rskr 89). Jag kommer attföreslå regeringen alt för sin del upphäva yllerligare ett antal sådanaförfaltningar. Regeringen gav våren 1984etl tjugotal statliga myndigheter med huvudkontor i eller iuppdrag alt tillsammans med slalskontorel undersöka möjlighelerna allytterligare decentralisera sin verksamhet. Syftet är all myndighelerna idecentraliseringsplaner skall föreslå decentraliseringar som innebär att minsl10% av årsarbetena vid modermyndigheterna i Slockholm-/Solnaområdel skallkunna flyttas till existerande eller nya statliga organ ute i landet.Myndighelerna skall därvid särskilt pröva hur den moderna kommunikations- ochdatatekniken skall kunna utnyttjas för all decentralisera funktioner ellerverksamheter. Arbetet följs av civildepartementels arbetsgrupp fördecentralisering av statlig verksamhet och kommer all slutföras under våren1985. Min avsikt är atl resultatetav detta arbete liksom arbetsgruppens motsvarande arbele belräffandeaffärsverken skall redovisas i del av mig tidigare aviserade programmet om denoffentliga sektorns utveckling och förnyelse. 5 Den olTentliga sektorns styrning ochorganisation Såväl staten somkommunerna och landstingskommunerna måste verka för etl effektivareresursutnyttjande, en bättre samhällsservice och en ökad medborgarmedverkan iden offentliga sektorn som helhet. Ett viktigt inslag i detta arbele ärstat-kommunberedningens (C 1983:02) utredningsarbete. Beredningens uppgift äratt föreslå åtgärder som leder till ökad samverkan och förenklingar av regler irelationerna mellan stat och kommun. Beredningen har nyligenpublicerat rapporten 1984/85-60 miljarder till kommuneroch landstingskommuner. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 12 attredovisningen skall ingå i underiagel för en förenkling av de författningsbestämmelser som detaljreglerar användningenav statsbidragen. Beredningen harockså kartlagt och analyserat gällande rätt om kommunala avgifier samlbelyst deras kommunalekonomiska betydelse. Beredningen avser atl inom korl publiceraen rapport om de kommunala avgifis-frågorna. I samarbete medriksrevisionsverket gör beredningen en utvärdering och samlad bedömning av deslatliga myndigheternas relationer lill kommuner och landstingskommuner. Frågor somdärvid kommer atl uppmärksammas gäller bl.a. föreskrifters ekonomiskaoch administrativa konsekvenser, denslalliga tillsynens betydelse samt förfarandet när normerutarbetas. En siudie pågår också om ramlagstiftningenskonsekvenser för den kommunalasjälvstyrelsen. Avsikten är att de delar av stat-kommunberedningensutredningsarbete som ännu inte rapporterats skall kunna redovisas under våren1985. (Kn 1981:01) och kommunalförelagskommittén (Kn 1978:01) har utrett frågor ominterkommunalt samarbete och kommunala företag. De förslag som har lagts fram harremissbehandlats. Stal-kommunberedningen har i enlighet med sina direktiv gjort en samlad bedömning avdessa frågor och redovisal förslag till lagstiftningsåtgärder. En avstat-kommunberedningens uppgifter är att behandla kommunernas ochlandstingskommunernas roll i närings- och sysselsättningspolitiken.Beredningen skall analysera erfarenheterna av de kommunala näringslivsinsatsernaoch belysa konsekvenserna av olika gränser för kommunernas kompetens inomnäringslivsområdet. Beredningen skall vidare pröva formerna för ökad samverkanpå detta område mellan kommunerna, landstingskommunerna och olika statliga organ samtföretag och fackliga organisationer.Ytterligare en uppgift för beredningen är att överväga frågor om kommunalrepresentation i styrelsen för slörre företag. För att della i detta utredningsarbete har en särskild parlamentarikergrupptillsatts med representanter från samtliga riksdagspartier. Beredningenbedriver sitt arbete på detta område i samarbete med industridepartementet ochstatens industriverk. De principer för sambandet stat-kommunsom på detta sätt utvecklas inom beredningen kommer att behandlas i detaviserade programmet för den offentliga sektorn. 5.2 Försöksverksamhet med ökad självstyrelse beslutom försöksverksamhet med ökad självstyrelse (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr368) innebär att sådan verksamhet skall genomföras i högsl nio kommuner och trelandstingskommuner. Regeringenhar utsett , , , , , Prop.1984/85:100 Bilaga 15 13 Ale, , och kommuner samtGöteborgs och , och läns landstingskommuner all della iförsöksverksamheten. Försöket är avsell all pågå . Eflerutvärdering skall del ligga lill grund för mera generella överväganden. Lagen (1984:382) omförsöksverksamhel med en friare nämndorganisation i kraft 1juli 1984. Lagen ger försökskommunerna en betydande frihet att efter lokalaförhållanden ordna sin nämndorganisation. Försökskommunerna skallockså ges möjlighet atl göra avsleg från statlig reglering och därigenom kunnapröva nya vägar i den kommunala verksamheten. Enligt riksdagsbeslutet fårregeringen möjlighel atl besluta om avsteg från vad har bestämt isamband med anvisande av anslag, godkännande av riktlinjer för en vissverksamhel eller annan liknande åtgärd. Det skall vidare vara möjligl atlpröva en närmare samverkan mellan en kommun och en landstingskommun samtmellan den statliga länsförvaltningen och kommunala organ. I varje försökskommunpågår f. n. ell omfattande inventeringsarbete som skall resultera i förslaglill förändringar av den statliga regleringen. Regeringen har itilläggsdirektiv lill stal-kommunberedningenbestämt att beredningen skall yttra sig över och bereda försökskommunernas framställningar.Detta måste givetvis ske i nära samråd med berörda fackdepartement. Avsiktenär alt regeringen skall fatta beslut om dispenser från slalliga bestämmelserunder . 5.3 Styrning av den statliga förvaltningen Regering och riksdag börägna ökad uppmärksamhet ål uppföljning och ulvärdering av förvaltningensverksamhel. Angivande av mål, förväntade resultat, prioriteringar m. m. bör iökad utsträckning utnyttjas för att styra inriktningen av verksamheten. Ensådan utveckling ställer krav på en ökad långsiktighet i arbetet parallellt medatl budgetdialogen mellan och myndigheterna ulvecklas ochfördjupas. I gengäld bör myndigheterna befrias från detaljreglering i det inrearbetet. Verksledningskommitlén (C1983:04) behandlar fiera centrala frågor om ledning och styrning avmyndighelerna (Dir 1983:48). Kommillén arbetar med två huvudfrågor, nämligendels hur ledningen för myndigheterna bör ulformas, dels hur förhållandet mellanregeringen och myndigheterna bör vara. Kommittén skall strävaefter all åsladkomma en ledningsfunktion på myndigheterna som med störstamöjliga effektivitet kan svara för och styra genomförandet av de uppgifter somregeringen lägger på myndigheten. I direktiven betonas också angelägenheten avatt ledningsfunktionen ges en sådan utformning att det skapas godaförutsättningar för atl tillgodose aktuella medborgarintressen ochsamhällsintressen i övrigl. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 14 skall vidare komma med förslag till hurstyrelserna kan engageras i arbelel med alt förbällra myndigheternas serviceoch alt förenkla regelsystemet i samhället. Verksledningskommitténskall enligt direktiven presentera sina resultat . Jag räknarmed att delta material kommer att kunna utnyttjas i arbetet med programmel förulveckling och omvandling av den offenlliga sektorn. Del omfattande programför utbildning av högre chefer som har pågått avslutas underbudgetårel 1985/86 med de återstående myndighetsinterna kurserna. Etlväsenlligt inslag i chefsutvecklingen är också de verkschefskonferenser somgenomförs. Vid dessa ges verkscheferna tillfälle att bl. a. föra diskussionermed representanter för regeringen. Del program för ulveckling av den offenlligasektorn som jag lidigare har nämnl skall innehålla förslag till ålgärder om hurstatsförvaltningen kan effektiveras genom en bältre chefsförsörjning och fortsattchefsutveckling. En arbetsgrupp inomcivildepartementet har arbetat med frågor som rör organisationen inomlänsstyrelsernas planeringsavdelningar. Arbetsgruppen har i silt arbete utgåttfrån uppfattningen att myndigheterna själva skall få bestämma sin organisafionpå alla nivåer upp till den närmast under verksledningen. Enligt arbetsgruppenbör således länsstyrelserna i princip få organisera indelningen avplaneringsavdelningen på valfritt sätt. Arbetsgruppens förslag skallremissbehandlas och därefter behandlas i del lidigare omtalade programmet förden offenlliga sekiorn. 5.4 Insyn i statliga aktiebolag och stiftelser har förordalall formerna för revisorers insyn i de statliga aktiebolagen ochstiftelserna utreds (FiU 1983/84: 10, rskr 3). Översynen bör enligt riksdagenäven innefatta riksrevisionsverkels befogenheter. En ulredning (C 1984:02)har tillsatts för atl utföra det utredningsarbete som har föreslagit(Dir 1984: 21). 5.5 Minskad sektorisering och andra strukturfrågor för en samordnadlänsförvaltning, m. m. gavregeringen statskontoret i uppdrag atl med utgångspunkt i en studie iNorrbottens län utforma ett förslag till samordnad länsförvaltning och en frånlänsstyrelsen fristående skatteförvaltning. Uppdraget tillstatskontoret gällde tre områden. Ett avsåg organisationen för uppgifter somrör länels utveckling och framlid, ett annat frågor om administrativ samverkanmellan statliga organ i . Det tredje området avsåg vissa spörsmål inomskatteadministrationen. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 15 kommer att redovisas . Min avsikt ärall förslagen skall behandlas i del aviserade programmet om den offenlliga sektorn. En utredning (C 1984:03)har tillsatts för atl göra en översyn av statsförvaltningens lokalförsörjning(Dir 1984:32). Utredaren skall lägga fram förslag om principer och former förden slalliga byggnads- och anläggningsverksamheten samtfastighetsförvaltningen. LJlredningsarbetel skallses mot bakgrund av alt nybyggnadsverksamheten nu minskar someffekterna av de omfatlande byggnadsinvesteringarna under 1960- och 70-lalenhar medföri ökade driftskostnader och ökat behov av fastighetsunderhåll. Dettaresulterar i krav på effektivare fastighetsförvaltning och underhåll. Den slatligapersonalpolitiken spelar en nyckelroll i arbetet med atl omvandla och utveckladen statliga delen av den offentliga sektorn. Personalpolitiken skall bidratill en effektiv statsförvaltning, medverka till samhällsekonomisk balans ochfrämja etl demokratiskt arbetsliv. Regeringen strävar mol en långsiktig ocheffektiv planering av den framtida personalförsörjningen inom den statligasektorn. Ulvecklingsarbele för atl nå dessa mål pågår inom en rad områden. På grundval av förslagfrån meritutredningen log jag i propositionen (prop. 1983/84: 107) om forskningupp frågan om meritvärdet av forskarutbildning. Ulredningens övriga förslagövervägs f. n. i som en del i programmel för den offenlligasektorns utveckling. anmälan av vissafrågor under trelionde huvudlileln i förra årels budgetproposition (prop.1983/84: 100 bil. 15, s. 17) anförde jag bl.a. att försök med nya system förlöner och andra anställningsvillkor bör genomföras vid vissa myndigheter.Lönesystem som innehåller stimulanser till ökad produktivitet bör kunna leda lill varaktiga förbättringar i effektiviteteninom ramen för en god arbetsmiljö för de anställda. Parterna på den statligaarbetsmarknaden har i avtalet om löner 1984-85 för statstjänstemän m. fl. (ALS1984/85) kommil överens om försöksverksamhel med särskilda ålgärder för altöka produktivitet, kvalitet och service. a. skall meloder utvecklas förmätning av produktiviteten och de anställdas insatser för alt uppnå avseddkvalitet och service. I anslutning härtill skall nya former för de anställdasmedinflytande prövas. Del förutsätts i avtalet all lokala avtal träffas vidett antal myndigheter om att starta sådan försöksverksamhet. Som ett första steg harSAV, enligt vad jag har inhämtat, fört diskussioner med ett antal myndigheter,bl. a. , postverket, arbetsmarknadsverket, affärsverket FFV,DAFA och centrala studiestödsnämn- 1984/85:100 Bilaga 15 16 Därefier har motsvarande diskussioner förtsmed de statsanställdas huvudorganisationer. I några fall har partsgemensamma,konkrela projekl salts igång . Parterna har i ALS1984-85 vidare kommil överens om all fortsätta arbelel med frågan om ellfördjupat inflytande för de anställda vid utveckling, upphandling ochinförande av ny leknik. Parterna har lillsatl en gemensam arbetsgrupp för dellaändamål. Enligt SAV:s bedömning bör arbetsgruppen kunna slutföra sill arbeteunder innevarande budgetår. Trygghetsfrågor i statliganställning m. m. behandlades i prop. 1983/84:42 (AU 10, rskr 103). Riksdagenbeslöt bl.a. all godkänna de grunder för finansiering av trygghetsavtal somföreslogs. Delta innebär bl. a. att kommunerna får ersättning för demerkostnader som föranleds av åiaganden för skolledare och lärare. Statsbidraghärför lämnas ur driflsanslagen lill respektive skolform. Parterna på detstatliga områdel har träffat trygghetsavtal för lärare vid statsunderstöddafolkhögskolor och för lärare vid privatskolor och riksinlernatskolor. Enligtmin mening bör kostnaderna för avtalen på dessa områden i princip finansieraspå samma sätt som trygghetsavtalet inom det allmänna skolväsendet, utom vadavser kostnaderna för s.k. reservlärartermin och omskolning. Åtgärder för alt stimulera rörlighelen istatsförvaltningen Olika åtgärder vidtas föratl stimulera personalrörligheten. Syftet med detla är i första hand altutveckla kompetensen hos den befinlliga personalen och effektiveraverksamheten, men också att underlätta för myndigheter som skall minska ellerpå annal sätt förändra sin organisation. Olika instrument för ökadpersonalrörlighet utvecklas f. n. Regeringen har sålundaden uppdragit åt slatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) bl. a. atlutveckla modeller och ange handlingsalternativ för hur statliga myndigheterskall kunna stimulera och underlätta den interna och externa röriigheten, bl.a. för atl förebygga övertalighet. SAMN skall vidare lämna förslag till en modell för systematiska, långsiktigaförutsägelser av förändringar i statsförvaltningens arbetskraftsbehov lillföljd av rationaliseringar, resursomfördelningar, teknikomvandlingar ocharbetsmarknadspolitiska mål. Modellen skall kunna ge underlag för beslut omolika omslällningsålgärder, bl. a. planer för personalrörlighet ochomställningsutbildning. Förslagen som redovisatsför regeringen bereds f. n. inom . Jag vill i sammanhangetockså peka på alt parterna på den statliga arbetsmarknaden i 198485 ävenkommit överens om att gemensamt kartlägga myndigheternaspersonalförsörj-ningssiluation. En enkät- och intervjuundersökning inom elturval myndigheler har planerats av parterna och beräknas enligt SAV:sbedömning Prop.1984/85:100 Bilaga 15 17 a. avsesfrågan om eventuella problem för rekryteringen inom särskilda yrkeskategorierall belysas. För att stimulera lillökad rörlighet inom och mellan myndigheler har regeringen vidare den II uppdragit åtSIPU bl. a. alt utveckla alternativa modeller för individuell systematiskpersonalplanering baserad på återkommande personalutbildning i kombinafion medplanerad rörlighet. Modellerna skall vara så utformade atl de kan användas iprakliska försök. SIPU skall också lämna förslag till verksamhetsområden där försöken kan genomföras. Även dessa förslag harredovisats för regeringen och bereds f. n. inom regeringskansliel. Personalulbildning ochannan personalutveckling är av strategisk betydelse i strävandena att förnyaoch effektivisera statsförvaltningen. Med den personalinlensiva verksamhet somstatsförvaltningen representerar utgör personalutveckling och förändring avkunskaper och attityder en fundamental del i själva utvecklingsarbetet. Förslagföreläggs om fortsatta satsningar under budgetårel 1985/86 pä centralpersonalulbildning inom områden som är särskilt angelägna från bl. a.effektivitets- och servicesynpunkt. För har behovet av ökadrörlighet uppmärksammats. 1965 årsdepartementsreform förutsatte en genomströmning av handläggande tjänstemän iregeringskansliet. En sådan genomströmning har emellertid, vilket riksdagenäven påtalat, av olika skäl inte skett i önskvärd utsträckning. I syfte att ökarörligheten har styrelsen för underhösten 1984 presenterat förslag lill ålgärder. I korthet går de ut påförstärkta utbildningsinsatser, förbättrade möjligheter till tillfälligtjänstgöring vid myndigheter saml träffande av kollektivavtal om tidsbegränsadeanställningar för vissa handläggare och chefstjänstemän. Förslagen behandlasnu inom . Ytterligare en åtgärd,som visseriigen har andra utgångspunkter men som även torde verka gynnsamt påröriighetsfrågan, är att underiätta för departementstjänstemän att fåtidsbegränsade anställningar inom näringslivet. I (I1969:A) som är knutet till industridepartementet har sålunda överenskommitsatt vissa större industriföretag av ett till skall anställadepartementstjänstemän, som därvid beviljas tjänstledighet. Under hösten 1984har några tjänstemän inom knutits till näringslivet enligtnämnda överenskommelse. 1975/76:173 omkvinnor i statlig tjänst (InU 173, rskr 342) presenterades inriktningen av ettplanmässigt och målinriktat utvecklingsarbete med jämställdhetsfrågor för denärmaste åren. Arbetet har därefter vid olika tillfällen, senast i prop.1981/82:100, bil. 3, (s. 9-11), redovisats för . Prop.1984/85:100 Bilaga 15 18 De fiesta formellahindren är nu rivna, men mycket återstår fortfarande atl göra inomjämställdhelsområdei. Enligt min mening bör en ny kraftsamling göras. Detjämställdhetsavial som parterna på den statliga arbetsmarknaden träffade den25 kan bidra till detla. Med utgångspunkt i erfarenheterna från bl.a.projekt och försök, l.ex. de s.k. BRYT-försö-ken, som SAMN bedriver och somavslulas , bör regeringen ange mål och inriktning för defortsatta insaiserna. Jag avser all senare återkomma lill regeringen medförslag även i dessa frågor. Parterna på den statligaarbetsmarknaden har på olika sätt ökat insatserna för att förbättraarbetsmiljön vid de slatliga arbetsplatserna. En strävan är att bättre samordnaarbetsmiljöinsalserna med den egentliga verksamhelen. () har tagit initiativ till förbättringar av särskilt utsatta arbetsmiljöer t.ex. vid transporter. har även ökalinsatserna för att hindra ulslagning p.g.a. alkoholmissbruk. StiftelsenStatshälsan genomför f. n. ett brett upplagt serviceprojekt som bl. a. syftarlill all företagshälsovårdens resurser yllerligare skall tillvaratas för atlförbättra arbetsmiljön. Personalföreträdare inom den kommunala sektorn Jag vill i dettasammanhang även nämna att en fråga om personalinflytandel inom ochlandstingskommunal verksamhet övervägs inom . Det gällerfrågan om närvarorätt för personalföreträdare vid kommunala ochlandstingskommunala nämnders sammanträden. Den bereds f. n. på grundval avbelänkandet (SOU 1982: 56) och medbestämmanderätt, vilkethar remissbehandlats. Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram ettförslag om en permanent lagstiftning i ämnet. 5.7 användning av ADB Informationsbehandlingenhar de senasle två decennierna genomgått en snabb förändring som inte visarnågra tecken till avtagande. Deninformationsteknologiska utvecklingen kommer att på ell genomgripande sättpåverka vår tillvaro både i och utanför vårt arbete. Mikroelektroniken öppnarhelt nya möjligheter att bedriva olika typer av verksamhet genom att den medgeren effektivare och mer ändamålsenlig informationshantering. Detta faktumkommer att bli av slor betydelse för den siafiiga förvaltningen där justbehandling av information i alla former utgör kärnan i verksamheten. Dagens i stora delarpappershanterande förvaltning kommer sannolikt att ersättas av ettnätverk av terminaler och mindre datorer som medger snabb och systematisktillgång lill information. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 19 påverka en slor del av arbetsplatserna inomförvaltningen. En förutseende planering är nödvändig så att en användaranpassadleknik kan ulvecklas. Ytteriigare s. k. informalionsdatabaser kommer sannoliktall behöva byggas upp, programvaror måsle ulvecklas och den tekniskautvecklingen styras i sådana spår all koslnaderna kan hällas nere. Vidare måslesamarbelel kring datafrågorna underlättas inom den statliga förvaltningen. Därtillkrävs goda lösningar på de sekretess- och iniegrilelsproblem som skapas vid etlvidgat användande av för statsförvaltningen gemensamma dalabaser. Vidare krävsuppmärksamhet på de personalpolitiska frågor som aktualiseras genomdatoriseringen. Den beskrivna tekniskautvecklingen kommer i förening med en ulveckling av organisations- ocharbetsformer att ge förulsättningar för en bättre service lill medborgarna.Detla kan åstadkommas genom all myndigheterna blir effektivare och genom atlinformationen hos myndigheterna kan utnyttjas även av allmänhel, förelag ochorganisationer. Del pågår eltutvecklingsarbete för alt statsförvaltningen på bästa säll skall kunnatillgodogöra sig den informalionsteknologiska utvecklingen. Jag avser attsenare föreslå regeringen atl återkomma till ifråga omstatsförvaltningens fortsatta användning av ADB. Bland pågåendeaktiviteter märks särskilt statskontorets utredning tillsammans med ett antal referensmyndigheterom en ny ordning för statsmakternas beslut om investeringar inom ADB-området.En viktig delfråga är all skapa sådana finansierings- och beslutsformer allADB-invesleringar av raiionaliseringskarakiär stimuleras och en delegering avbeslutsfattandet möjliggörs utan atl önskvärda samordningsmöjligheter gårförlorade. 1 en särskild utredning(C 1984:04) behandlas associationsformen för en av statens störredatabehandlande myndigheter, nämligen datamaskincenlralen för administrativdatabehandling (DAFA). I samband med behandlingen av utredningens förslagunder planeras en genomgång av organisationen av den slatligadatabehandlingen och de statliga organ som ägnar sig åt databehandlinguianför enbart den egna verksamheten. I detla sammanhang bör också förhållandenvid kriser och krig beaktas. Syftet med denna genomgång skall vara alt belysavilka överlappningar som finns och hur en effektiv rollfördelning kanetableras. När del gäller de mertekniska frågorna pågår ulredningar om vidareutveckling av vissa störrecentrala system inom främsl det ekonomiadminis-iraliva ochpersonaladminislrativa området. Det pågår även upphandling av en typdator, s.k.basdator, för mindre administrativa lillämpningar inom statsförvaltningen samlöverväganden om elt s.k. programvaruhus för slatliga ADB-tillämpningar. 1984/85:100 Bilaga 15 20 Flera viktiga reformerbeträffande genomfördes . a. infördes enny organisation på riksplanet. Del nya kyrkomötet ochdess beredande och verkställande organ, , harnu funnit sina arbetsformer. Vissa oklarheter om innebörden avkyrkomötesreformen kvarslår dock och har krävt klargöranden och kompletteringarpå några punkter. Sådana har lagts fram i en promemoria (Ds C 1984:4) som harutarbetats av en arbetsgrupp inom regeringskansliel. Pä grundval av denna harregeringen förelagt lagförslag om ändringar i övergångsbestämmelsernatill regeringsformen (prop. 1984/85:36). Sedan yttrande har inhämtats fränkyrkomötet avserjag all föreslå regeringen atl skallföreläggas en proposition om ändringar också i lagen (1983:942) om och lagen (1982:943) om kyrkomötet. En översyn av reglerna omval lill kyrkomötet har gjorls av en arbetsgrupp inom , somhar redovisal sina förslag i en promemoria (Ds C 1984: 9) ijuni 1984.Arbetsgruppens förslag om ändrade regler för kyrkomötesvalen övervägs f. n.inom regeringskansliel. Vid kyrkomötefattades beslut om en ny organisation för frivilligaverksamhet på riksplanet.