prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslagel förutsätter ändring i 4§ lagen (1959:551) omberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. 4.1.1 Allmänna begränsningar i deklarationsskyldighetenKoslliadsersältn ingar Mitt förslag: Möjligheterna alt slippa redovisaresekoslnadsersättning i deklarationer och kontrolluppgifter utvidgas.Beträffande traktamentsersättning behålls de nuvarande reglerna t. v. Kommitténs förslag: Traktamenisbeskaitningssakkunnigasförslag om att traktamenten och avdrag normall skall hanleras påkällskallesladiet genomförs och detta förfarande skall omfaUa ävenreseersäUningar i enskild tjänst. Remissinstanserna: Flertalet har inle hafl något atlerinra mot den grundläggande uppfattningen alt kostnadsersättningar inte skallbehöva redovisas utan i stället hanteras av arbetsgivaren. Skälen för mitt förslag: Ersättningar för ijänsteresoreller representation som ej översiiger . behöver enligt 37 § 1 mom. 1 gtaxeringslagen (1956:623), TL, inte tas upp i kontrolluppgift. Delsamma gällertraktamentsersättning, som sammanlagt ej överstiger . eller inte avsermer än för är räknat, om det anmärks i kontrolluppgiften atl traktamentsersättningutgått. Ersättningar som omfattas av stadgandet behöver enligt 25 § förstastycket 3 TL inte redovisas i deklarationen. Som jagtidigare framhållit bör principen vara all kontrollen av de intäkter somtillkommer löntagare m.fl. i sä stor utsträckning som möjligt flyttas fråndessa lill arbetsgivare och andra som belalar ut ersättningarna. Härav följeratt mollagaren av en ersättning i princip inle skall behöva redovisaersättningen i sin deklaration, är ocksä den bärande tanken i systemelmed förenklad självdeklaralion. Den angivna ordningen med konlrollen förlagdhos arbetsgivarna bör enligt min mening kunna tillämpas i högre grad än f, n, ifräga om kostnadsersättningar, I de fall där ersättningen är lika stor som denanslälldes kostnader består redovisningen i den anställdes deklaralion endastav en öppel redovisad kvittning. En sädan redovisning framstår i många fall somonödig och bör således kunna 6 1984/85. Prop.1984/85:180 82 Att fulll ut genomföra en sådan ordning skulleemellerlid kunna inbjuda lill alt maskera en del av lönen somkostnadsersättning, Möjlighelen att underlåta redovisning hos den anställdebör därför i princip begränsas lill att avse ersättningar där avdragsrättenför den motstående koslnaden är läll all bedöma och koslnaden läll atlverifiera. När det gäller trakiamenlsersällningar bör som jagtidigare nämnt frågan om ett förenklat redovisningsförfarande tas upp i sambandmed behandlingen av traktamentsbeskaltningssakkunnigas förslag, 1 delsammanhanget bör också behandlas andra kostnadsersättningar såsom rese-ochrepresenlationsersätlningar. Jag tar därför här bara upp en del avproblematiken rörande resekoslnadsersällningar och börjar då med sådanaersällningar för resa i ijänslen inom riket med allmänna kommunikationsmedelsom motsvarar gjorda ullägg. De kostnader som svarar mot sådana ersättningar ärulan vidare avdragsgilla enligt beslämmelserna i KL och är lätta alt verifiera.Detsamma gäller koslnader för taxiresor därvid inbegripet s, k.limousineservice. Enligt min mening behöver sådana ersättningar inle las upp ikontrolluppgift och därmed inle heller i moltagarens deklaration. När det gäller koslnadsersäuningar för tjänsteresa medegen bil kan dessa utgå efter många olika beräkningsgrunder. En öppenredovisning i den anställdes deklaration av erhållen ersättning och havdakostnader bör därför i princip alltjämt ske. Redovisning bör dock kunnaunderiåtas då den sammanlagda ersättningen uppgår lill endasl mindrebelopp. Jag föreslår därför en regel med innebörd att resekostnadsersättningsom uppgår till högst . inte behöver las upp i deklarationen. Dennaregel föreslås så utformad aU den omfaltar all kostnadsersättning för resor itjänsten som inte avser allmänna kommunikationsmedel eller laxi, t, ex,ersättning för egen bil och leasingbil, I de nu nämnda situationerna får delanses tillräckligt att del i kontrolluppgiften markeras atlresekoslnadsersättning utgått. Den lättnad i skyldigheten all redovisaresekostnadsersättningar som jag här förordat innebär förenklingar för såvälarbetsgivare som löntagare. Den innebär ocksä atl ett större antalskattskyldiga kan begagna sig av den förenklade deklarationsblanketten. Däremotpåverkas inte möjligheterna att utnyttja schablonavdragel, eflersom kostnaderför Ijänsteresor ligger helt utanför delta. Förslaget förutsätter ändring i 37§ 1 mom. TL. Mitt förslag: Redovisning av aktieförsäljningar fårunderlåtas om försäljningssumman uppgår lill högst . för aklier sominnehafts mindre än och högst . för äldre aklier. 1984/85:180 83 Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitl bortsett frånatl gränsen för redovisning av försäljning av äldre aklier bestäms lill 7000kr, Remissinslanserna: Praktiskt taget samlliga tillstyrkerförslagel eller lämnar det ulan erinran. Skälen för mitt förslag: Jag har föreslagil all detskall införas ell avdrag på . som får utnyttjas vid försäljning avkorttidsaktier och atl del nuvarande avdraget på . vid försäljning aväldre aktier skall individualiseras och bestämmas lill . Syftei meddessa förslag är att göra det möjligt för personer med mindre aklievinsler allanvända den förenklade deklarationen. För atl uppnå detta behövs emellertidockså bestämmelser som gör alt smärre aktieförsäljningar inle behöver redovisasi den förenklade deklarationen. Enligt min mening är det lämpligt allbeslämmelserna görs lillämpliga generelll, dvs. också på den vanliga deklarationen.Beslämmelserna bör innebära atl redovisning av aktieförsäljningar fårunderlåtas om bruttoförsäljningssumman undersliger visst belopp. Förkorttidsaktier bör redovisningsgränsen sättas lika med det skattefriabeloppet. För äldre aktier bör redovisningskravet avvägas sä alt detungefärligen svarar mot den summa som den skatlskyldige skattefritt kan säljaäldre aktier för om man lar hänsyn till det särskilda avdraget och den s. k.schablonmetoden. Denna innebär alt anskaffningskostnaden beräknas till avaktiens försäljningspris. Med dagens regler innebär det alt vinster påförsäljningar . Gränsen för redovisning börlämpligen bestämmas lill . Vad jag nu har anförl föresläs komma till utlryck i en nyparagraf, 25 d§ TL. 4.1.2 Förutsällningar för att få avge en jörenkladsjälvdeklaration Inkomst av tjänsl Mitt förslag: Alla kontanta intäkter i inkomstslagettjänst ulom ullands-inkomster kan omfattas av den förenklade deklarationen. Ifråga om avdrag fär bara schablonavdraget pä . Kommitténs förslag: undantag för utlandsinkomsleller naturaförmåner. Vad gäller naturaförmåner bygger kommitléns förslag päalt värdel av dessa anges i kontrolluppgifter. 1 fråga om avdrag överensstämmerförslaget med mitt. Remissinstanserna: Flertalet lämnar förslagel ulanerinran. Nägra anser atl endast inkomster som framgår av kontrolluppgifterskall omfattas. En del vill alt det skall vara möjligt att lämna uppgift omavdrag för resor till och frän arbetet. Prop.1984/85:180 84 Skälen för mitt förslag: Det klart dominerandeinläktsslagel under förvärvskällan inkomst av tjänst är anställnings- ochuppdragsförmåner för vilka konlrolluppgiftsskyldighel enligt 37 § TLföreligger. Har denna skyldighel fullgjorts och den skallskyldige inle haftandra tjänsleinkomsier bör del kunna vara tillräckligt att han intygar ideklarationen att hans inkomster av tjänst stämmer överens med dekontrolluppgifter han fält. När del gäller de fall dä konlrolluppgiftsskyldighel inteföreligger eller föreligger men inte har fullgjorls är frågan om denskaltskyldige skall ges möjlighel atl lämna tilläggsuppgifi om erhållnainkomsler. De fall där någon skyldighel att lämna kontrolluppgiftinle föreligger avser främsl inkomster i form av periodiskl understöd. Dengrupp som erhåller sådant skattepliktigt understöd är ganska liten. Enligtberäkningar av RSV rörde det sig om ca 13000 personer vid taxering. Av större intresse är de fall där den skattskyldige intefått föreskriven kontrolluppgift. Även om dessa fall torde vara relativtovanliga lalar principiella skäl för att del bör finnas ett ulrymme all lämnatilläggsuppgifter. Men det finns elt särskilt problem med detla. Jag tänker påsädana fall där skaltemyndighelerna men inle den skaltskyldige fältkontrolluppgift, vilkel kan inträffa l.ex. i samband med flyttning, och falldär den skallskyldige inte kan återfinna kontrolluppgifterna viddeklaralionstillfällel. Om han då lämnar uppgifl om inkomsten på den förenkladeblanketten finns en påtaglig risk att inkomslen blir beskattad två gånger.Normall kommer ju laxeringen maskinellt att grundas pä säväl kontrolluppgiftensom lilläggsupp-giflen. Enligt vad jag inhämtat från RSV bör det emellertid varamöjligl att ordna en särskild kontrollrutin som i det närmaste eliminerarriskerna för dubbelbeskattning. Med hänsyn härtill förordar jag alt del skallvara möjligl att lämna tilläggsuppgifler om tjänsteintäkter som inte finns medpå konlrolluppgiflerna. Den som erhåller inkomst frän utlandet mäste deklarerafullsländigl. I fråga om tjänsl bör delta gälla alla som haft inkomsl avanslällning ulomlands. Skälet härtill är att inkomslen kan beskallas ocksä iullandet och därför föranleda tillämpning av ett dubbelbeskattningsavtal ellerav våra interna regler om avräkning för utländsk skall. Kommittén har förordal alt arbetsgivarna ikonlrolluppgifter i förekommande fall skall ange inte bara förekomsten avvissa naturaförmåner (kost, bostad och bil), vilket görs , ulan ocksävärdel av dessa. De skattskyldiga skulle då inle behöva lämna nägon särskilduppgift i den förenklade självdeklarationen om sådana icke kontanla förmåner.Som jag tidigare nämnt övervägs emellertid beskatiningsfrågan av förmåner f, n.inom förmånsbeskattningskommittén och RSV. Jag anser därför inte all man i delhär sammanhanget bör företa någon ändring i den gällande ordningen. Mot denbakgrunden och då de nuvarande reglerna om förmånsvärderingen i många fall ärkomplicerade bör de som uppbär förmåner i annat än pengar enligt min mening t.v. inte fä använda den förenklade blanketten. Prop.1984/85:180 85 Vad gäller avdragen i förvärvskällan innebär förslagel omell schablonavdrag på . alt flertalet skattskyldiga inte kommer atl haavdragsgilla koslnader ulöver vad som täcks av schablonavdraget. Om avdragyrkas med högre belopp bör en fullsländig deklaralion lämnas. Fick denskatlskyldige lämna tilläggsuppgifler om detta i den förenklade deklarationenskulle förenklingseffekterna för skattemyndigheterna i slor utsträckning kommaalt utebli. Den granskningen skulle då inle kunna hållas nere på denlåga nivå som syslemet annars möjliggör. De här angivna förutsättningarna bör liksom de som jag idet följande tar upp i del här avsnittet regleras i en ny 24 § i TL och därutgöra etl andra och ett tredje momeni. Inkomsl av annan faslighel Mitt förslag: Innehav av högst två schablonbeskattadefastigheter fär redovisas i den förenklade deklarationen om de innehafts helabeskaltningsårel. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt med endasl denskillnaden alt bara en fastighet får förekomma. Remissinstanserna: Ett par av dem som yttrat sig i dennafråga anser atl två fastigheter bör få redovisas. Skälen för mitt förslag: I den förenklade redovisningenbör endasl schablonbeskattade fasligheler ingå. Konventionellt beskattad annanfastighet får alltså inte redovisas i denna. Dessutom bör gälla atl denskattskyldige innehaft fastigheten under hela beskattningsåret. Har fastighetensålts under årel skall den skatlskyldige lämna en särskild redovisning om realisationsvinsten,vilket kräver att en fullständig deklaralion lämnas. En begränsad innehavstid,oavsett om den beror på köp eller försäljning, innebär vidare atlschablonintäkten, det exlra avdraget och garanlibeloppet för fasligheten skalljusteras med hänsyn till innehavstiden vilket omöjliggör en maskinell beräkningav den skattepliktiga inkomsten av fastigheten. Anledningen till detta är altskattemyndigheterna bl.a. pä grund av en eftersläpning med lagfartsuppgifternasaknar lillgång till säkra uppgifier om fasiighetsinnehavel. Kommiltén har föreslagit atl den skattskyldiges innehavskall avse endasl en schablonbeskattad fastighet. Med en sädan ordning skulleemellerlid skattskyldiga med t.ex. en villafaslighet och en frilidsfaslighetinte kunna inordnas. Som några remissinstanser framhållit bör därför den förenkladedeklarationen utformas så att två fastigheter kan redovisas i den. Rälten till avdrag för omkostnader i förvärvskällan börinle påverka möjligheten all använda den förenklade deklarationen. Det börsåledes vara möjligt att göra avdrag för t. ex. räntor i denna. Prop.1984/85:180 86 Mitt förslag: Den som inom inkomstslaget kapital baraskall redovisa intäkter i form av ränta på bankmedel, obligationer o. d. ellerutdelning på svenska aklier eller på andelar i svenska aktiefonder ellerekonomiska föreningar eller, för medlem i bostadsförening, inläkt i form avvärde av bostad - under förutsätining atl den inle har avyttrats under beskattningsåret- får lämna en förenklad självdeklaralion. Kostnadsavdrag fär göras endast förskuldränta. Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitl ulomsåtillvida alt intäkten i form av boslad skall avse hela beskatlningsäret. Remissinstanserna: Förslaget lämnas uian erinran. Skälen för mitt förslag: Inom inkomstslaget kapital ärränta på medel innestående pä bankkonton och liknande den dominerandeintäktsposten. Skattskyldiga med intäkter av sädan ränla liksom av ränla päobligationer eller andra värdepapper bör omfattas av den förenkladeredovisningen. Delta bör också gälla i fråga om de mycket vanliga intäkter somutgörs av Uldelning på aktier och andelar i aktiefonder eller ekonomiskaföreningar. Till inkomsl av kapilal räknas även den beskattning som ivissa fall träffar bl.a medlemmar i bostadsrättsföreningar på grund av deras bostadsinnehav.I likhel med vad som gäller för inkomst av annan fastighet är det bara deenklare beskatiningssiiuationerna, som dock samlidigt utgör flertalel, sompassar i del förenklade syslemel. Har lägenheten avyttrats bör inkomstenredovisas i en fullständig deklaration. Om bosladen ägts under endasl en del avåret på grund av att den då förvärvats, blir emellerlid inkomstberäkningen intemer komplicerad än att den - till skillnad frän vad som bör gälla i fråga omannan faslighel - bör kunna redovisas i en förenklad deklaralion. Däremol bören fullsländig deklaralion lämnas när lägenheten hyrts ut i sådan omfattningalt vederlaget skall las upp som intäkl för medlemmen i bostadsrättsföreningen.En förenklad deklaration bör därmed få avges av bosladsrättsinnehavare varsbostadsinnehav inte föranleder annan inkomstbeskattning än schablonbeskattningav bostads-värdel enligt punkt 2 andra slycket av anvisningarna till 38 § KL.Bostads-rätlen får dock inte ha avyttrats under beskattningsåret. Har den skatlskyldige haft andra intäkter av kapital änsom nu nämnts bör han deklarera fullständigt, l.ex. om han haft intäkl avfastighet i utlandet eller av ulomlands självsiändigi bedriven rörelse. 1 det förenklade syslemet bör den skaltskyldige få yrkaavdrag endasl för skuldränta. När del gäller avdrag för förvaltningskostnader medförmitl framförda förslag om alt avdrag skall medges för koslnader bara lillden del de Prop.1984/85:180 87 alt endast en mindre gruppskattskyldiga kommer atl beröras av avdragsrällen. Vidare lorde sådanaavdragsyrkanden mänga gånger ge anledning lill särskilda granskningsåtgärder. Exlra avdraget (sparavdraget) i förvärvskällan börtillgodoföras ulan atl den skattskyldige yrkar del. Inkomsl av rörelse m. m. Mitt förslag: Förenklad självdeklaration fär inte lämnasav den som skall redovisa inkomsl av jordbruksfastighet, konventionelltbeskallad annan faslighel, rörelse eller lillfällig förvärvsverksamhet eller avden som yrkar föriustavdrag. Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitt. Remissinstanserna: Förslagel godtas. Skälen för mitt förslag: Det förenkladedeklarationssyslemet bör i första hand omfalla de för löntagare och pensionärervanligaste inkomstslagen, inkomst av tjänsl, kapital och annan fastighet såvittgäller s. k. schablonvillor. 1 det nya systemet passar inte inkomstslag som iallmänhel är svårkontrollerade. Detla gäller främst inkomstslag som är lypiskaför näringsidkare. Skattskyldiga som skall redovisa inkomst av rörelse,jordbruksfastighet eller konventionellt beskallad annan faslighet eller somyrkar förlustavdrag bör därför ocksä i fortsältningen lämna fullsländig självdeklaralion. Äveninkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhel bör lämnas utanför systemel. Del ärvisserligen inle ovanligl alt skattskyldiga med i övrigl tämligen enklainkomslförhållanden måsle redovisa inkomsl av lillfällig förvärvsverksamhel pågrund av avyttring av fastighet, bostadsrätt, aklier m. m. Beskattningen vidsädana avytlringar bygger emellertid på ell ganska komplicerat regelverk somsläller krav pä en utförlig redovisning i deklarationen. Detta gäller inteminsl vid avyttring av faslighel där omfatlande realisationsvinstberäkningarmåste göras. Vad gäller realisationsvinst på grund av avytlring av aktier ochliknande värdepapper vill jag erinra om alt jag föreslagit ändringar sominnebär att avytlringar där försäljningsvärdet uppgår till mindre beloppundantas frän redovisningsskyldighet. Allmänna avdrag m. in. Mitt förslag: I den förenklade självdeklarationen fär.utöver de avdrag som hänför sig lill visst inkomstslag, bara tas upp vissaallmänna avdrag, nämligen avdrag för underskott i förvärvskälla, för underhållav icke hemmavarande barn och för a vgift för pensionsförsäkring. Dessulom fårtas upp extra avdrag för nedsatt skalleförmåga för folkpensionärer och försjukdomskoslnader. Prop.1984/85:180 88 Kommitténs förslag: Överensstämmer i alll väsentligt medmitt utom sä till vida alt avdragsrällen slopas för underhåll av ickehemmavarande barn och för exlra avdrag för sjukdomskostnader. Remissinstanserna: Förslaget godias allmänt. Skälen för mitt förslag. För del förenklade syslemelinnebär del normalt inga olägenheter om underskott skulle uppkomma vidberäkningen av inkomsten av annan fastighet eller av kapital. Om däremotunderskottet inte hell kan avräknas enligt 46§ 1 mom. KL eller 4S 1 mom. SILoch bristen - lill följd av all den skatlskyldige samlaxeras - skall avräknasfrän den andra makens inkomsl uppstår beräkningssvärigheler som bör hindra atlen förenklad deklaration lämnas. Med utgångspunkt i att den förenklade redovisningen intebör avse företeelser som är mindre vanliga eller som inbjuder lill särskildagransk-ningsinsalser bör avdragsmöjligheten i fråga om allmänna avdrag i övrigtbegränsas till tvä fall. Det gäller avdrag för underhållsbidrag till ickehemmavarande barn och för för pensionsförsäkring. Beträffande avdragetför underhållsbidrag vill jag erinra om atl jag föreslagil att detnuvarande intygskravet rörande utgivet belopp slopas. Avdraget för nedsatt skatleförmåga för folkpensionärerenligt 50 § 2 mom. fjärde styckel KL kan beaklas också i ett förenklal syslem.Någol yrkande därom behöver den skaltskyldige inte framställa. Däremol kanskaltemyndigheterna inte utan atl den skatlskyldige yrkar det medge avdrag förnedsatt skatteförmåga med lillämpning av reglerna om sjukdomskostnader ellerom existensminimum. Som jag tidigare framhållit bör extra avdrag försjukdomskoslnader t. v. kunna hanteras inom del förenklade systemel. Däremotbör den som yrkar avdrag på grund av existensminimum lämna en fullständigdeklaration. Bosättning, samlaxering, förmögenhel m.m. Mitt förslag: För atl fä lämna en förenkladsjälvdeklaralion måste både den skattskyldige och, om samtaxering skall ske,maken ha varil bosatta här hela beskattningsåret. Den som underbeskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt eller haft inkomslerfrån ullandet eller där innehaft förmögenhet får inte lämna en förenkladsjälvdeklaration. Del får inte heller den göra som är företagsledare ellerdelägare i fåmansföreiag eller är närslående till sädan företagsledare ellermake lill näringsidkare. Den som skall redovisa ränlelillägg för räntefria lånundantas också. Att förmögenhetsskatt skall påföras hindrar inte att enförenklad självdeklaration används. Denna får ocksä innehålla uppgift enligtlagen (1982: I006)om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar (AUL) samt kompletlerande upplysningar i övrigt. Prop.1984/85:180 89 Kommitténs förslag: Makens bosältningsförhållanden saknarbetydelse för den skallskyldiges rätt all använda en förenklad deklaralion.Räntetillägg får redovisas, varvid förutsätts all värdet av tillägget harangetts i kontrolluppgift. Den som skall påföras förmögenhetsskatt får intelämna förenklad deklaralion. Denna får inte innehålla uppgift enligt AUL ellerupplysningar ulöver vad deklaralionsformuläret föranleder. I övrigtöverensslämmer förslaget med mitl. Remissinstanserna: Förslagel lämnas i stort utan erinran.Några anser atl uppgift enligt AUL bör få lämnas. Skälen för mitt förslag: Tillämpningsområdet för denförenklade deklarationen bör begränsas ytterligare någol för atl inte få medbl.a. vissa uppgifter som förutsätter särskilda granskningsruliner. Elt krav bör vara alt både den skattskyldige själv och, omhan samtaxeras, hans make har varit bosalta här under hela årel. En korlarebosättning föranleder bl. a. bedömning av antalel månader som den skattskyldigeskall medges grundavdrag för. Makens bosältningsförhållanden har betydelse förden skattskyldiges räll atl erhålla skattereduktion enligt 2§ 4 mom. UBL. Ett annat krav bör vara att den skaltskyldige inle varilskyldig att erlägga sjömansskait. För den som skall belala sjömansskait gällernämligen särskilda regler i fräga om beräkningen av bl. a. grundavdrag. Som jag lidigare nämnt kan näringsidkare inte inordnas i etlsyslem med förenklad deklarationsredovisning. Av kontrollskäl bör detsammagälla näringsidkarens make eller annan som skall taxeras tillsammans med honomenligt för gift skaltskyldig gällande bestämmelser. För all del skall varamöjligl att göra en tillfredsställande bedömning av rikligheten i näringsidkarensegen redovisning krävs del nämligen inte sällan s. k. kontanl-beräkning, vilketförutsätter tillgäng lill fullständiga deklarationsuppgifter även beträffandehans make. Förenklad deklaration bör inte heller få lämnas av företagsledareeller delägare i fåmansföreiag som drivs i akliebolagsform. Ikonlrollhänseende belraktas dessa som näringsidkare vilkel medför att denormalt samgranskas med bolagel och övriga delägare. På sä sätt är det lättareall följa och bedöma de skatiemässiga konsekvenserna av transaktioner mellandessa personer och bolagen. Denna granskning, som ocksä förutsätter fullsländigredovisning i deklarationerna, bör bibehållas. Vad gäller ränlelillägg för räntefria lån föreslår jag idet följande (avsnitt 4.2.4) alt nuvarande regler om kontrolluppgiftsskyldighett. v. skall behällas. I likhel med vad jag föreslagil i fråga omnaturaförmåner bör den som skall redovisa ränlelillägg inle fä använda enförenklad självdeklaralion. Till skillnad från kommiltén anserjag att skyldighelenenligt AUL att i självdeklaraiionen lämna uppgifter om vissa utbetalningar börfä fullgöras Prop.1984/85:180 90 även i den förenklade deklarationen. All sädana uppgifierhar lämnals i en förenklad självdeklaralion torde nämligen inte nämnvärtförsvara den genomgängen eller laxeringsarbelel i övrigl belräffandeden deklarafionen, eftersom de kontrollåtgärder som kan komma all vidias intei första hand riktar sig mot den som lämnat uppgiflerna. Del kan vidare med fogantas all sädana uppgifier lämnas i en inte obelydlig omfattning. Kommittén har föreslagil en rege! som innebär alt denförenklade självdeklarationen fär uppla bara förhållanden som är särskiltmarkerade på blankellen. Den som avser atl lämna kompletterande upplysningarskulle därför hänvisas till den fullsländiga deklarationsblanketten. skulle ha vissa praktiska fördelar.