prop · G80382 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:82 Regeringens proposition omökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, m. m.; Regeringen föreslår all anla det förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen lämnas förslag om inrättande av enrådgivande . Därutöver redovisas åtgärderför alt ge en mer öppen offentlig redovisning av den svenskakrigsmateridexporten. Riksdagen1984/85. 1984/85:82 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och sialsräden I. Carlsson.Feldt, , , , Hjelm-Wullén. , ,R. , , Thunborg. Propositionom ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, m. m. I råder ett generellt förbud mot export avkrigsmateriel. Dispens från förbudet kan beslutas av regeringen i enlighet medav fastlagda riktlinjer (prop. 1971:146, UU 21, rskr 34. och prop.1981/82: 196, UU 26, rskr .345). Beslut i ärenden rörande utförsel i mindreomfattning eller där dispensfrågan eljest inte är av större vikt avgörs dock avdet statsråd som har lill uppgifi alt föredra ärenden som gäller utrikeshandelsfrågor.Beredningen av ärendena sker inom krigsmaterielinspck-tionen. Dispensprövningen innebär en grannlaga uppgift.Särskill svart ar det ibland att bedöma olika länders stabilitet pä någotlängre sikt. Det är ogörligt att med målsättningen att möjliggöra en vissreglerad e.\pori utforma reglerna för dispens så att varje tveksamhet itillämpningen undanröjs. Mot denna bakgrund har det i skilda sammanhangifrägasalts om man inte borde inrätta en parlamentarisk nämnd med beslutandeeller rådgivande funktion vid dispensprövning i krigsmaterielexportärenden.Därtill har understrukils önskvärdheten av att åsladkomma vidgad informationoch öppenhet rörande den svenska exporten av krigsmateriel. En särskild arbetsgrapp inom utrikesdepartementetshandelsavdelning har haft i uppdrag att undersöka förutsättningarna för olikamodeller för parlamentarisk insyn och samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport. 1 gruppens uppdrag ingick också att pröva om vägledningkunde erhållas av vad sora gäller i hithörande frågor i vissa andra länder.Dessutom hade arbetsgrappen att utreda och redovisa förslag till en mer öppenoffentlig redovisning av den svenska krigsmaterielexporten. Arbetsgruppen avlämnadei sin promeraoria "PM angående pariamentarisk insyn och samrådra. i frågor som rör krigsmaterielexport". 1984/85:82 3 2.1Handläggning av utförselärenden samt kontroll Som tidigare nämnis handharkrigsmalerielinspektionen inora utrikesdepartementels handelsavdelningberedningen av ulförsdärendena. Ärenden som inte avser utförsel till denordiska länderna eller lill de neutrala europeiska länderna beredsregelm.ässigt geraensarat med politiska avdelning och ivissa fall med andra departeraent såsom försvars- och industridepartementen. Regeringen har i förordningen (1982:1062) oraförbud mot utförsel av krigsmateriel, ra. meddelat föreskrifterom vad somavses med krigsmateriel. Klassificeringen av materiel i enskilda fallankomraer på krigsmate-ridinspeklionen. Mot bakgrund av de svårigheter sora kanuppkoraraa vid gränsdragningen mellan civU och militär materiel använder sigkrigsmate-ridinspektionen av möjligheten att inhämta synpunkter frånteknisk-vetenskaplig expertis på skilda områden. Fr.o.m. hardenna ordning fått en fastare förra genora att regeringen har utsett sexfristående experter med erfarenhet av skilda lekniska oraråden. Dessa experterstår lill krigsraalerielinspektörens förfogande vid bedömningen av de avgränsningsproblemsom kan uppstå vid klassificeringen av materiel. Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skallregeringen i alla utrikes-ärenden av större vikt överlägga med utrikesnämndenföre avgörandet, ora det kan ske. Vissa utförselärenden är av sådan vikt attdenna bestäramelse är tUlämplig. 1 enlighet med vad som anförts i denproposition som ligger till grund för den nu gällande lagen (1982:513) om förbudmot utförsel av krigsmateriel, m.ra. 1981/82; 196) gäller somhandlingsmönster att regeringen fortlöpande skall inhämta utrikesnärandens rådi frågor ora länderval, samarbetsavtal med andra länder avseende gemensamutveckling och produktion av krigsmateriel samt även i övrigt i ärenden avprincipiell innebörd, dit även räknas frågor som rör export i större omfattning. kontroll över handläggningen avutförselärendena utövas framför alll genom . Riksdagenhar också andra kontrollmöjligheter. En kontroll och insyn i vidaste meningsker vid behandlingen i av regeringens propositioner ra. och isamband med frågor och interpellationer. Också genom utrikesutskottetsbehandling av vapenexportfrågor bl. a. på grundval av motioner i ämnet utövaskontroll och insyn. 2.2Offentlig insyn i krigsmaterielexporten Ärenden om utförsel av krigsmateriel liksoraupplåtelse eller överlåtelse av licensrättigheler kringgärdas av sekretess.Sekretessen raotiveras framför allt av utrikespolitiska skäl. 1 vissa fall kandet också vara fråga om att Prop.1984/85:82 4 skyddauppgifter som, om de skulle röjas, skulle kunna skada landets försvar eller påannat sätt vålla skada för rikets säkerhei. Ärenden om krigsmaterielexport kanockså innehålla uppgifter som är skyddade av hänsyn till enskildas ekonomiskaförhållanden. Sålunda gäller enligt 2 kap. I S törsta stycketsekretesslagen (1980; 100) sekretess hos regeringen för uppgifter som angårSveriges förbindelser med andra stater eller i övrigt rör bl.a. andra stater,myndigheter eller juridiska personer, om det inte står klart alt uppgifiernakan röjas utan alt detta stör mellanfolkliga förbindelser eller päannal sätt skadar landet. Försvarssekretessen behandlas i 2 kap. 2 §sekretesslagen. Enligt denna bestämmelse gäller sekretess för uppgifter somangår verksamhei för alt försvara landet eller planläggning eller annanförberedelse av sådan verksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret, om detkan antas atl det skadar landels försvar eller på annat sätt vållar tära förrikets säkerhet om uppgifterna röjs. Sekretess med hänsyn lill skyddet förenskildas ekonomiska förhållanden gäller enligt 8 kap. 6 § sekretesslagen, iden utsträckning regeringen föreskriver det, i verksamhet som bestar i bl.a.tillståndsgivning för uppgifter om enskildas affärs- och driftförhållanden, omdet kan antas alt den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Med stöd avnämnda bemyndigande har regeringen i sekretessförordningen (1980:657) såvitthär är i fråga förordnat om sekretess hos regeringen för uppgifter iverksamhet som består i tillståndsgivning enligl lagen (1982:513) om förbud molutförsel av krigsmiateriel, m. m. Sekretessinlresset gör sig mer gällande i fråga omenskilda ärenden än i fråga om uppgifter som innefattar redovisning av exporteni stora drag i förhållande till . Mot bakgrund av den ordning som gäller förkrigsmaterieltillverkares och försäljares redovisning av tillverkning och/ellerförsäljning av krigsmateriel sammanställer krigsmalerielinspektionen päårsbasis en total redovisning av tillverkning och försäljning av svenskkrigsmateriel. Insamlingen, bearbetningen och sammanställningen av uppgiftemabrukar vara klar fyra lill efter kalenderårels slut. Det fullständiga material som då föreliggerredovisas i olika kommenterade tabeller av krigsmaterielinspektören i enårsberättelse. Uppgifterna omfattas lill stor del av sekretess. Offentligt redovisas dels den sammantagnakrigsmaterielexportens värde per kalenderår och dess förhållande till värdetav den totala svenska exporten, dels krigsmaterielexportens relativa fördelningpå varuslag efter sex huvudområden av vUka del största är "Vapen ochamraunition för raililärt bruk". publicerar exportstatistikpå krigsmaterielområ-det inom ramen för utrikeshandelsstatistiken. På grund avolika redovisningsprinciper, vissa begränsningar och olikheter raellankrigsmaterielför- 1984/85:82 5 teckningens'och den s.k. SlTC-nomenklaturens (summeringar av olika statistiska nummer)definitioner är värdena enligt krigsmaterielinspektio-nens statistik ochstatistiska centralbyråns inte alltid desamma. Detta gäller också för rubriken(SITC 95), som avcentralbyrån redovisas med värdeuppgifter och med fördelning påländer. 3 Frågornas tidigare behandling Som jag nämnde inledningsvis ligger det i sakensnatur alt export av krigsmateriel ständigt aktualiserar problem av principiellkaraktär och att tillståndsprövningen ofta är en grannlaga uppgift. Ettåterkommande problem är svårigheten att värdera olika länders stabilitet pånågot . Det är mot denna bakgrund ogörligt atl utforma regler förtillståndsprövningen på ett sådant sätt att de skulle undanröja allatveksamheter i tillämpningen. Det är därför som prövningen av enskilda ärendenmåste tillmätas särskild betydelse. Tanken på att förankra prövningen av störreoch/eller känsligare krigsmaterielexportärenden i ett bredare forum änregeringen har därför tid efter annan varit föremål för överväganden. Fråga hardärvid i första hand varit huruvida en parlamentarisk nämnd med rådgivandefunktion borde inrättas. Också frågan om inrättandet av en beslutande nämnd harvarit föremål för diskussion. För att underlätta den aUmänna insynen i densvenska krigsmaterielexporten har - som också tidigare nämnts - önskemålframställts om en mera öppen statistisk redovisning av den svenskakrigsmaterielexporten. 3.2 Förslagom inrättande av en parlamentarisk nämnd Förslag om atl inrätta en pariamentarisk rådgivandenämnd framfördes av krigsmaterielexportutredning(SOU 1970:63). I betänkandet framhålls att den allmänna debatten om enskildakrigsmaterielexportärenden kan bli ofullständig och missvisande till följd avatt krigsmaterielexportärendena ofta innehåller uppgifter och beslutsgrundersom inte kan offentliggöras. Utredningen menade bl.a. att det är av stor viktatt besluten blir föremål för fortlöpande kontroll och insyn samt atl denkontroll som sker genom granskning inte från allasynpunkter är tillräcklig främst därför att den sker i efterhand. 'Förteckning över vad som avses med krigsmateriel enligl lagen (1982: .S13) omförtiud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. intagen som bilaga i förordningen(1982; 1062) om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. 1984/85:82 6 Förslaget avvisades i den efterföljandepropositionen (prop. 1971: 146). Föredraganden åberopade därvid bl.a.konstitutionella skäl och menade att utrikesnämnden enligl hans mening var rättforum för samråd i enskilda krigsmaterielexportärenden. hade inga erinringar mot dessauttalanden. fömtsatte atl viktiga frågor av utrikespolitisknatur som aktualiseras i samband med ärenden rörande svensk krigsmaterielexportblir föremål för samråd raed utrikesnämnden (UU 1971:21, rskr 343). Den krigsmaterielexportkommitté som påbegäran av fick i uppdrag alt se riktlinjer för svenskexport av krigsmateriel berörde också frågan om pariaraentariskt samråd i sittbetänkande Svensk krigsmaterielexport (SOU 1981:39). Koramittén pekade på den grannlaga uppgift somtillståndsprövningen ofta innebär samt erinrade om att i samband medsin hemställan om en översyn av riktlinjer slagit fast altutrikesnämnden borde kunna fylla funktionen av samiådsorgan i vapenexportfrågorav mera betydande utrikespolitisk räckvidd. Det fanns för kommittén ingen anledningatt ifrågasätta denna ståndpunkt. Kommittén kunde konstatera atl regeringenunder åren hört utrikesnämnden i vissa vapenexportärenden. Kommittén föreslogemellertid att regeringen fortlöpande skulle inhämta utrikesnärandens råd ifrågor om länderval, saraarbetsavtal avseende geraensam utveckling ochproduktion av krigsraateriel samt även i övrigl i slörre ärenden av principiellinnebörd. Kommitténs förslag mötte inga invändningar frånremissinstanserna. Dock ville LO för sin del förorda att en särskild rådgivandenämnd inrättas med motiveringen att en sådan skulle ha bättre förutsättningarän utrikesnämnden att grundligt följa tillämpningen av föreskrifterna förkrigsmaterielexporten och medverka till att dessa preciseras när behov avdetta uppstår. Detta skulle dock inte hindra atl även utrikesnämnden kunderådfrågas i spörsmål av stor utrikespolitisk räckvidd. 1 den tidigare näranda propositionen (prop.1981/82: 196) med förslag till nu gällande lag om förbud mot utförsel avkrigsmateriel, m.ra. åberopade föredraganden de skäl av konstitutionell art somlidigare hade anförts mot inrättandet av en nämnd av det slag som föreslogs av1969 års utredning och som LO refererat till. Föredraganden ansåg i likhei medkommittén att utrikesnämnden fyller funktionen som samrådsorgan samt förklaradesig ense med kommittén om att regeringen fortlöpande borde inhämta nämndensråd i frågor om länderval, samarbetsavtal avseende gemensam utveckling ochproduktion av krigsmateriel samt även i övrigt i ärenden av principiellinnebörd, dit han också räknade frågor om export i större omfattning. I en socialdemokratisk motion (1981/82:2490) ianslutning till propositionen framhölls att det genom den nya utformningen avlagstiftningen om vapenexportärenden skulle komma att bli fler ärenden somskall prövas av Prop.1984/85:82 7 Motionärerna ifrågasatte mot denna bakgrund omutrikesnämnden med sin alldeles specielhi ställning - att vara ettsamrådsforum i viktiga utrikespolitiska spörsmål - skall åläggas uppgifter somi vissa avseenden liknar styrelsens för en statlig myndighet. Elt annat skältill tveksamhet angavs vara nämndens särskilda sammansättning. Enligl motionärernas mening bordeman i stället låta en lekmannanämnd under regeringen anförtros de uppgifter somenligt propositionen skulle ombesörjas av utrikesnämnden. Motionärerna ansågdet på grundval av del föreliggande materialet inte möjligt att lägga fram eltalternativt förslag ulan förordade ett förnyat utredningsarbete med angiveninriktning. framhöll i sittbetänkande (UU 1981/82:26) att det är angeläget att regeringen i den oftaömtåliga prövningen av krigsmaterielexport till enskilda länder har tillg;mptill ett samrådsforum med bred politisk förankring. harsjälvfallet i första hand andra och från krigsmaterielexporten artskildauppgifter. Eftersom nämnden redan vid olika tillfällen utnyttjats för detangivna syftet och en avslutad utredning inte ansett sig vilja föreslånågon annan lösning, fann utskottet det rimligt att regeringen gavs möjlighetatt på ett mer regelbundet sätt än dittills inhämta nämndens mening ikrigsmaterielexportärenden av större vikt. När detta förfarande prövats en tidborde - enligl utskottet - en utvärdering av erfarenheterna kunna ske. 3.3 Offentlig insyn i krigsmaterielexporten Också när det gäller offentliginsyn i krigsmaterielexporten har - som sagts - önskemål framförts omen mera öppen och detaljerad redovisning. I sitt remissyttrande över dettidigare nämnda betänkandet av krigsmaterielexportkommitté (SOU1981:39) ansåg att allmänheten i större utsträckningän f. n. bör få statistisk information om den svenska krigsmaterielexportensomfattning och fördelning. föreslogockså att krigsmaterielinspeklionen skall undersöka möjligheterna attstatistiskt belysa omfattningen av licens-givning för tillverkning i utlandetoch annan tjänsteexport som kan förekomma samt möjligheterna att inhämtainformation om eventuell vidareexport av iicenstillverkad materiel. 1 den proposition som följde (prop.1981/82; 196) framhöll föredraganden att det självfallet är önskvärt attinformationen om krigsmaterielexportens omfattning och fördelning gesoffentlighet så långt det är möjligt med hänsyn till utrikespolitiska ochkommersiella sekretesskäl. Vid behandling avpropositionen framfördes i motioner såväl från socialdemokraterna (mot.1981/82:2490) som kommunisterna (mot. 1981/82; 2445) starkaönskemål om en mera öppen redovisning av export av krigsmateriel. 1984/85:82 8 Också utrikesutskottet ansåg det angeläget alt densvenska vapenexporten så långl gällande sekretessregler medger redovisasoffentligt (UU 1981/82:26). Mot bakgrund av givna direktiv har arbetsgruppenundersökt förutsättningarna för olika modeller för samråd i frågor som rörkrigsmaterielexport. I sin studie har gruppen redovisat vad som gäller ihithörande frågor i andra jämförbara industriländer. Av studien framgår attringa vägledning kan hämtas från dem. Något samrådsforum i egentlig meningförekommer inle i något av dessa länder. Gruppen konstaterar atl antalet ärenden som varitföremål för överiäggning med utrikesnämnden har ökat sedan den ,då ordningen med ett mer regelbundet inhämtande av utrikesnämndens mening ikrigsmaterielexportärenden tog form. Gruppen framhåller att den grupp av ärenden somenligt nu etablerad praxis skall göras lill föremål för överläggningar mednämnden, kan bedömas vara något större än vad regeringsformen kräver. Dock ärvissa krigsmaterielexportärenden ändå av den naturen att överiäggningar mednämnden skall ske innan regeringen fattar beslut. Arbetsgruppen slår fast attdenna skyldighet, som för övrigt inte kan förändras utan grandlagsänd-ring,inte bör ändras. En ny nämnd kan således inte ersätta utrikesnämnden. Arbetsgruppen konstaterar vidare att det mednuvarande konstitution inte är möjligt alt åsladkomma pariamentarisk beslutanderätti fråga om enskilda exportärenden. En sådan ordning skulle strida molregeringsformens beslämmelser om vilka uppgifter som är lagda på ochdess föreskrifter i 11 kap. 8 § som förbjuderatt rättskipnings- ellerförvaltningsuppgifter fullgörs av i vidare mån än vad som följer avgrundlag eller riksdagsordningen. Sistnämnda bestämmelse innefattar etlprincipielll förbud mol att bemyndigar sig själv att handhaförvaltningsuppgift, t. ex. att besluta om tillstånd i enskilda ärenden. När det gäller frågan om inrättande av enparlamentarisk rådgivande och insyn i krigsmaterielfrågorskiljer arbet.sgruppen på ett av utsett organ, där ledamöterna somspråkrör för utövar kontroll av och lämnar rådgivning i enskildaärenden och en från fristående av regeringen på parlamentarisk grundtillsatt nämnd med rådgivande funktion. Definitionsmässigt - menar gruppen -kan det sägas att en nämnd av sistnämnda slag skiljer sig från en lekmannanämnddärigenom att del i fråga om en pariamentarisk nämnd garanteras alt ledamöternautses på.pariamentarisk grund, vilket inte behöver vara fallet i fråga om enlekmannanämnd. 1984/85:82 9 Enligl arbetsgmppens raening skulle ettparlamentariskt organ av det först angivna slaget strida mot vår konstitutiondärigenom att denna klart anger i vilken form kontroll skaU ske,nämligen - i detta sararaanhang - frärast genora den kontroll sora utövas avkonstitutionsut-skottet. Mot en närand av de senare slagen möter enligtgmppens mening inte några konstitutionella betänkligheter. Arbetsgmppenpåpekar att nämnder av järaförbart slag förekoraraer i vissutsträckning. Ett exerapel härpå är den inrättade försvaretsunderrättelsenärand, sora har till uppgift att följa underrättelsetjänsten inomförsvarsmakten på central och högre regional nivå. För att vidga insynen och åstadkomma ökat samråd ifrågor som rör krigsmaterielexport föreslår arbetsgrappen att en rådgivandenämnd inrättas där ledamöterna utses på parlaraentarisk gmnd. Med hänsyn till att vissa ärenden - även ora enrådgivande närand inrätlas - måsle bli föremål för överläggningar raedutrikesnäranden, föreslår grappen en viss koppling till utrikesnäranden sorabör komma till uttryck därigenora att ledaraötema utses efter förslag av departier som är företrädda i utrikesnäranden. För atl bredda den allraänna debatten ochsaratidigt förse med en samlad information föreslår arbetsgruppen attregeringen lämnar en skriftlig redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten. Slutligen föreslår gmppen att vissa uppgifter urkrigsmaterielinspeklö-rens årsberättelse till regeringen vilka hittUls intevarit tillgängliga publiceras offentligt. 5.1Vidgad insyn och samråd Den grannlaga uppgift som dispensprövningen oftainnebär samraanta-gen raed den strikta sekretess som kringgärdarkrigsmaterielexporten talar enligt min mening för atl man nu på pytt böröverväga frågan ora en särskild form av samråd och insyn i dessa ärenden. Den ordning med etl raera regelbundet inhämtande avutrikesnämndens mening i krigsmaterielexportärenden sora tog förra efter den 1januari 1983 har gällt . har - soraarbetsgmppen också framhållit - flera ärenden än lidigare varit föremål föröverläggningar med nämnden. främsta uppgift är atl vara ellsamrådsforum i viktiga utrikespolitiska spörsmål. I sådana har regeringenenligt grundlagen att överiägga med nämnden före beslut, om så kan ske. Vissakrigsmaterielexportärenden är av den karaktären atl samråd med nämnden bör skeinnan regeringen fattar beslut. Detta gäller sådana ställningstaganden tillvapen- 1984/85:82 10 exportsom är av större utrikespolitisk vikt. Att söka åstadkomma någon ändring idetta förhållande har aldrig varil avsikten. Däremot är det min uppfattning att en del av deärenden som görs till föremål för överläggningar med utrikesnämnden utan attgrandlagen kräver della lämpar sig mindre väl för samråd i detta forum. Detlamot bakgrund bl. a. av att den hårda arbetsbelastning som råder i utrikesnämndenkan komma i konflikt med behovet att kunna ägna tillräcklig tid åt vaijeexportärende, där bl. a. kravet på lämnande av en fyllig bakgrund äroeftergivligt. Enligt min mening är det mera ändamålsenligt attåstadkomma ett särskilt samrådsfomm för behandling av enskilda exportärenden.Ett sådant samrådsfomm kan enligt min mening tillskapas genom inrättandet av enrådgivande . Jag förordar därför att ensådan nämnd inrättas. Tillskapandet av en rådgivande nämnd fårsjälvfallet inte medföra att etl nytt organ inrätlas vid sidan avutrikesnämnden med samma funktion som denna såvitt avserkrigsmateriel..-xportärenden. I stället bör enligl min mening tillkomsten av enrådgivande nämnd kunna innebära dels att omfattningen av ärenden som bör görastill föremål för ökat samråd breddas, dels att utrikesnämnden i förhållandetill vad som gäller kan avlastas vissa ärenden. I enlighet med vad somtidigare har sagts råder f. n. den praxis att regeringen inhämtar utrikesnämndensråd i frågor om länderval, saraarbetsavtal med andra länder avseende gemensamutveckling och produktion av krigsmateriel samt även i övrigt i ärenden avprincipiell innebörd, inbegripet frågor som rör export i större omfattning.Vissa av dessa frågor kan vara av den arten att de inte innehåller sådanautrikespolitiska implikationer att gmndlagen kräver överläggningar med nämnden. Av det sagda framgår att det i vissa särskiltviktiga ärenden kan krävas dels samråd med en rådgivande nämnd, delsöveriäggningar med utrikesnämnden. Diskussioner i en rådgivande nämnd kansåledes i vissa ärenden vara att betrakta som förberedande samråd införöverläggningar med utrikesnämnden. Med hänsyn till atl nämnden enligt minmening bör vara oförhindrad att föreslå alt ärenden görs till föremål föröverläggningar med utrikesnämnden kan diskussioner i en rådgivandenämnd föranleda att frågor som eljesl inte hade kommit att tas upp iutrikesnämnden anmäls där. Den rådgivande nämndens uppgift bör vara att lämnade råd i enskilda ärenden som nämnden kan finna påkallade. Härigenom kansynpunkter tillföras den ordinarie beredningsprocessen och underlaget införregeringens beslut breddas. I den rådgivande funktionen ligger självfallet attregeringen inle är bunden av nämndens mening. Genom att enskilda ärenden pådetta sätt görs till föremål för samråd med nämnden, ges denna fortlöpandeinsyn i regeringens handläggning av krigsmaterielexportärendena. För alt kunna utföra sin uppgift på etl meningsfuUtsätt måsle ledamöterna - sora arbetsgrappen också har understrukit - besittaerforderlig sakkunskap på det speciella oraråde det här är fråga om. Ärendensom avser vapenexport fordrar ställningstaganden som i hög grad rör Sverigesutrikespolitik, frärast den säkerhetspolitiska delen, där skälen som talar föratt en viss export tillåts måste vägas mot de utrikespolitiska skäl i övrigtsom kan tala eraot. Kunskap i dessa ämnen finns företrädd framför allt iutrikes- och försvarsutskotten inom . a. raot denna bakgrundförordar jag en på pariamentarisk grund tillsatt närand. Något krav på attvarje ledamot också har uppdrag som riksdagsledamot bör dock inte ställas upp.