prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Pendling i olika avståndsklasser åren 1970och 1980 Antal pendlare i olika avståndsklasser 33600 49200 15600 146 Ensambearbetning av folk- och bostadsräkningama visar all av depersoner som pendlade var det som pendlade . Av de 75%som slutat pendla hade lämnat arbetsmarknaden. Av de som fortfarandevärn arbete och som hade slutat pendla hade slutat pendla genom att manbytt arbetsplatskommun. hade bytl bostadskommun. Denslutsats som kan dras av de minskade flyttningama och den ökande pendlingen -ca 650000 nya pendlare tillkom meUan 1975 och 1980 -pekar närmast på all vi fören slor del av arbetskraften, , har en beredskap all sökasig arbete, uttryckt i den fakiiska pendlingen inom relativt långa avstånd frånbostadsorten. Denna lendens tycks öka. Det fortsatta småhusbyggnadettyder på att vi får förstärkta lendenser lill skiUnader mellan boende ocbarbete. Det kan vidare ses en tendens all boendet får större betydelse änlidigare för valet av arbetsplatsort. Enfaktor som tiUsammans med en ogynnsam åldersstmklur bidrar till en försvagadbefolkningsutveckling i glesbygdsområden är den skeva könsfördelningen. Norrainlandet har i många kommuner bara ca 90 kvinnor per 100 män. Omvänl finns istorstadsområdena ett kvinnoöverskolt. Om man jämför andelama för kvinnomasbarnafödande åldrar blir obalansen ännu större. TabeU II visar de kommuner somhar de största obalanserna. Kommuner med skev könsfördelning för åldrama2044 år Relationemaär mycket skeva för flera av inlandskommunema. Som en följd av attarbetsmarknaden i glesbygdskommunema inte kunnal erbjuda arbete åt kvinnor itilhäckhg omfattning har det skett en kraftig utflyttning särskilt bland yngrekvinnor. Omvänt har de regioner som haft en ökad efterfrågan på arbetskraft föryrkesområden med stor andel kvinnor fått en kraftig inflyttning av kvinnligarbetskraft. 2 Arbetsmarknadsförhållanden m. m. TUlgångenlill arbete över hela landet är den kanske mest cenirala regionalpolitiskamålvariabeln. företer sysselsättningsgraden, dvs. andelenförvärvsarbetande i de arbetsföra åldrarna (), slora regionala skillnader.Tabell 12 visar sysselsättningsgraden för kvinnor resp. män förlänen. 1984/85:115 201 Sysselsättningsgraden , 1982 och 1990 förbåda könen En viss utjämning har skett mellan "bästa" och"sämsta" län. är dock skillnadema regionalt mycketstora. TabeU 13 understryker denna slutsats. Sysselsättningsgrad 19751990 i kommungrupper Medelstora/mindre regio- ner i Syd- och Mellan- 1984/85:115 202 Entydlig utjämningstendens kan spåras. Man har haft en viss sysselsättningstillväxti Norra inlandet, men denna har inte på långt när varil tillräcklig för allsuga upp tryckel på arbeismarknaden till följd av etl ökalarbetskraftsdeltagande bland kvinnoma. Som resultat härav har man fått dels enkraftig utflyttning vUkel medfört bl. a. en skev ålders- och könsfördelningvUket i sin lur förvärrar befolkningsutvecklingen i dessa områden -dels en hög arbetslöshet. Sysselsättningsgradema har ökat men de är fortfarandeväsentligl lägre i Norra inlandet än i landel i övrigt. Förslödjepunklema i norr är bilden den omvända. Där har en kraftigsysselsättningsexpansion ägt mm, som har skapat en stark efterfrågan påarbetskraft, dels genom lokal rekrytering, vilket har höjt sysselsättningsgradernasärskUl bland kvinnoma i dessa regioner, dels genom en inflyttning under hela1970-talet, vilket har föryngrat befolkningen och skapat en bättre åldersstmklur.Dessutom har dessa områden fått en kraftigt ökad inpendling. Följande tabeUervisar vilka kommuner som 1982 har de högsta resp. lägstasysselsättningsgraderna för kvinnor resp. totalt. Delta framgår även avkartorna 9 och 10. De högsta värdena för kvinnorna har slorstads-kommunema samlnågra smålandskommuner. har del högsia värdet i . 26 av de 30kommuner som har de lägsta värdena ligger i skogslänen. SkiUnaden mellan högstaoch lägsta värdet uppgår lill . För männen har ett anlalkommuner i Syd- och MeUansverige de högsia värdena. Ingen av kommunerna iNorrland finns med bland de 30 bäsla. 27 av de 30 kommuner som har de lägstavärdena finns i skogslänen. Starki oroande är att och ingår idenna gmpp. Även bland männen är spännvidden mellan högsta och lägsta värde 29procentenheter. KartaII visar var förändringen i sysselsättningsgradenvarit starkast. Som framgår av kartan har ökningama visserligen varit störst ide områden som har de lägsla sysselsättningsgradema . I denna mening kanregionalpolitiken sägas ha hafl viss framgång också i det skede när näringslivettotalt setl har haft en slagnation. Vv-grader, kvinnor , sorterat eftervärdet Yv-grader, män , sorterat eflervärdet Yv-grader, män och kvinnor , sorterat 1982 Aga vxro igo-bx', VÄRD Ce5--ia: , HÖGA VACia (-IO--14ti EXTREMVÄRDEN (TSl l MKT lAca värd (Sf-el td LAtjA VÄRD (ss-eat , I_ I MEOELH . VÄRD ("lO-IBi; tu HDCiA ÄRO C "IS 4 ». UneA .0(a9K(3LEREa I ONS OATORCENTnAl_ Förändring av sysselsättningsgraden Absolutatal. (Riket = ) T Illbakagang mer an 1 I 1_ I T I LLBAKAGANG MA.X 1 1 I_ I FÖRÄNDRING 5 I ttj VISS OKNING(S-GIi KRAFTIG ÖKNING (SI i-i MOSSKOt-EREG I UNS OA rOACENTR AL. 1984/85:115 209 Uppgifterom arbetslösheten och personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder kananvändas som komplemenl lill data om sysselsättningsgraden. Här visas på karta12 summan av anlalel arbelslösa, personer i utbildning (AMU) och i beredskapsarbete.Uppgiftema avser månadsge-nomsnill perioden 1983 och antalet sett irelation tiU antalet invånare i åldem . Därmed är siffrorna direktjämförbara med uppgifter om sysselsältningsgraden. Istor utsträckning utgör sysselsällningsgraden och arbetslösheten varandrasspegelbilder. Hög sysselsättningsgrad innebär i regel en relativt lågarbetslöshet. Detta framgår också av kartoma. finns vissa undanlag.Hög arbetslöshet förekommer l.ex. tiUsammans med hög sysselsättningsgrad iregioner med strukturproblem, t.ex. vid en industriell omstmkturering. Exempletvisas i t. ex. Bergslagen och . Också det omvända förhållandetförekommer i vissa fall. Där kan orsakema vara t. ex. en mycket högförtidspensionering, vilkel drar ner både arbetslöshetstalen ochsysselsättningsgraden. Detta fenomen har iakttagits bl. a. förglesbygdskommunema i . TabeU17 visar för länen arbetslöshetstalen för nämnda period, saml förändringen iarbetslöshet m. m. mellan 1979, som var elt år av relativt gollarbetsmarknadsläge och 1983 då vi började få en tillbakagång av den högaarbetslösheten. Krafiiga ökningar kan ses för , ochKopparbergs län. Förändringarna är relativt små för , ochUppsala län. Också för Norrbollen är ökningarna relativt måttliga; della ärdock från en nivå 1979 som var den högsta i landet. 2\0 KARTA 12 2, O''- .»,-6- Arbetslöshetstalen för länen 1981-1983 samt ökning 1979-1983 lösa, personer i Förändringamapå kommunnivå 1979-1983 visas på karta 13. Ökningen av arbetslösheten, räknal iprocentenheter, har varit särskilt stor i bl.a. Bergslagens krisområden. Detbör observeras att delar av Norra inlandet har fått en minskning avarbetslöshetstalen 1979 till 1983. överensstämmer delvis med bUden avkraftigl ökade sysselsättningsgrader för flera inlandskommuner. arbetsliisheten 1979 tiH 1983 Förändringar»v »rne»»--» Ahsolutatal. (Riket =+!,«*'«) § M1NSKN;NO Q ÖKNING .' Q QVCN.NS O.-' .3' [B OKN.NG2.U-2.3' ffi ÖKNING 3.O-S.9. ÖKNING 1. ti-- -" TabeU18 visar de kommuner som har den högsia resp. lägsla arbetslösheten . Av de 25 kommuner som har den högsta arbetslösheten ligger23 i skogslänen och därav 18 i norra inlandet. Av de kommuner som har de bästasiffroma finns ingen i skogslänen. Kommuner med högsta resp. lägsta arbetslöshet Kommuner med höga tal Kommuner med låga tal Denspontana ulvecklingen i skilda näringsgrenar bildar en av fömtsättningama förregionalpolitikens handlingsmöjligheter. Den befintliga näringsstrukturenulgör härvid en bas på vilken det regionala utvecklingsarbetet kan arbela. TabeU19 visar näringsstmkluren i länen. Som underlag har använls enspecialbearbetning av administrativa regisler som ulförts inom SCB. Uppgifternaför areella näringarna kan vara någol underskattade, beroende på effekter avohka kombinalionsaklivileter m. m., vilka är särskilt vanliga inom jordbruket.I molsvarande grad kan finnas en viss överskallning för andra näringsgrenar. Sysselsättning i näringsaggregat för Näringsgrenamas procenluella fördelning framgår av tabeU20. TabeU21 visar näringsstmkluren i kommungmppema. Här framstår de regionalaskillnaderna i strukturen ännu tydligare än i tabellema 19 och 20. Sysselsättningsstmktur i kommungrupperna år1982 regioner i Syd- och Denprocenluella fördelningen på näringsaggregat framgår av tabeU 22. Privata Offent, tjänster tjänster regioner i Syd- och Deareella näringarna är särskilt stora i Norra inlandet. , påGolland saml i mindre kommuner i . Industrin har särskilt storaandelar i Bergslagen, , samt i de mindre ortemabåde i söder och i norr. Den är påfallande liten i Stock- 1984/85:115 216 holmsregionenoch på Golland. Varuhandeln är överrepresenterad i storstadsområdena saml iSjuhäradsbygden. Samfärdselsektorn avviker markant i"storlek iStockholms- och Göteborgsregionerna. Tjänstesektorn är starkt företrädd på denprivata sidan i . har den lägsta andelen. Detkan noleras atl har nästan lika hög andel som sydvästra . Deltahar sin gmnd i turismens roll som en basnäring i länet. Den offentligatjänstesektorn har en relativt jämn spridning. Slödjepunklema, ochNorra inlandet har de högsta andelama av sysselsättningen i sådan verksamhet.Bergslagen har den lägsta andelen. Påkarta 14 visas jordbmkets och skogsbmkets regionala fördelning . Karta15 visar indusirins regionala betydelse. I båda fallen mäts antaletarbetstillfällen relativt befolkningen i åldrarna . Detta mått ger enmer neutral beskrivning än t. ex. andel av den totala sysselsättningen,eftersom sysselsättningen totall i hög grad varierar regionalt. Förjord- och skogsbmkel (karta 14) kan konstaleras att vissa kommuner fortfarandehar en sysselsättningsnivå som ligger på av befolkningen ,vilket grovt innebär av den totala sysselsättningen. Denfortsatta minskningen inom jordbmket kan i stor utsträckning väntas ske i dessaregioner. Industrinslänsvisa utveckling sammanfattas i tabell 23, som visarlotalsysselsältningen enligt industristatistiken , samt itabeU24, som visar sysselsättningen inom verkstadsindustrin för samma period.Det bör observeras atl industristatistiken avgränsas atl omfatta arbetsställenmed minst fem anställda. Ytterligareetl par kartor visar någol av industrins regionala obalanser. Karta 16 visarsåledes andelen sysselsatta av industrisysselsättningen i basindustrierna, dvs.gmvor, skogsindustri, jord- och , jäm- och stål-samt varven. Som framgårav kartan är basindustrin av myckel slor betydelse i flera kommuner iskogslänen. Karta17 visar verkstadsindustrin exkl. varven samt inkl. den kemiska industrin. Härligger tyngdpunkten längre södemt i landel. Ettfenomen som uppmärksammals alllmer är de problem som är förenademed ensidighet på lokala arbeismarknader. Karta 18 belyser situationen år 1982avseende industriell ensidighet. Kommunerbetecknas här som ensidiga i de fall de har - en induslrisysselsällning påminsl av befolkningen ; - den största branschen inominduslrin svarar för av industrisysselsätlningen totalt. Kartanvisar all del i dagslägel finns etl 50-lal kommuner som enligt dennaavgränsning kan betecknas som ensidiga. I många fall utgör ett enda förelag denhell dominerande arbelsgivaren i sådana orter. Bälten av sådana branschensidigaområden kan urskiljas bl. a. i Bergslagen, och i . Industrins utveckling länsvis 1972-1982 890434 906023 929206 940322 938564 905422 874230 873167 866480 838572 800882 Verkstadsindustrin i länen perioden 1972- 392507 402118 422099 436587 435576 420557 405066 403748 398610 391367 377247 1984/85:115 218 Tjänstesektornsregionala fördelning framgår av karta 19. Där har antalet sysselsatta inomvaruhandel, samfärdsel, privata och offentliga tjänsler summerats ochrelaterats till befolkningen . Tjänstesektorn övertog omkring 1965rollen som den sysselsältningsmässigt dominerande på arbeismarknaden. Sektornsbundenhet till befolkningsunderlag m. m. gör att den är starkare företrädd istörre kommuner än i mindre. Skillnadema märks än mer på ortsnivå. På karta 19syns också tydligt dessa lendenser. Seklorn har en stark represenlalion islorsladsregionema, särskilt i kärnområdet i , saml istödjepunkterna. kommun utgör här att extremfaU med väsenlligl flerarbetstiUfällen i denna seklor än antalet invånare . Ingen annan kommunhar en på långt när så stor sysselsättning i tjänstesektorn. TUlväxteni tjänstesektorn har varit mycket stor. På karta 20 visastillväxtens regionala fördelning, mätt i absoluta tal. Även om del skett enicke obetydlig ökning också i mindre kommuner så är del i de större kommunemasom huvuddelen av tillväxten ägl mm. Antal sysselsatta i procent av bef. (Riket =3,) .-laasKOLEREC] I aiM5 DATORCENTRAL Industriandelår 1982 Andel av bef. MELLAN 5 OCH «Ol I I RIKET +-SI((0-20I1 tu MELLAN 20 O 2SI ES mellan 25 O BO t H MER XN MOaVKOLKRKO I OMS OATOnCKNTMAL Dominans av basindustrier Andel av industrintotalt UMCA HOsaHCOLKRSa I ONS OATCSnCENTRAL Dominansav verkstadsindustri Andel av industrin totalt MELLAN Io OCH 20S MELLAN 20 O BO> ni (SO-SOl ) TIEFt Ä-V -lOt (jnEA ..lOSSKOLensa \ ONB OATOnCCNTRAL Störstabransch av antalet invånare 1664 år IND UNOEB <0: . SS ENSIOLGHET HDCs ENSIDIGHET MYCKET not. ENSIDIGHET EXTREMT HDC ENS(IGHET MOL»SKCr_e«EtS ; oms da r(J«c;ENTnA-_ Antal sysselsatta relativt befolkningen . (Riket =47,3' UPP TILL 2/5 AV RIKET UPP TILL RIKETS ANDEL UPP TILL4/SIKET MYCKET HDtjA NDeLAR -H03SKUEREC] : UNS DA rURCENTW a_ Tjänstesektorns ökning 1970-1982 Absoluta tal. (Riket =704165) 15 1984/85. I- 1 ÖKNING lOOO SVSS I- 1 DKNI NO fOOO-2S99 SY5S 3 ÖKNING SOOO-.1999 SYSS Hl UKNINO tOOOO-SSOOO SYSS MOCSSKOLEREG i CJrJS DATORCENTRAL Befolknings-och sysselsättningsutveckling m. m. inom de regionalpolitiska stödområdena*. Årlig relativ förändring (%) ' I de fall där endasl vissa delar av en kommun tillhörelt visst stödområde har hela kommunen i tabellerna 1-5 räknats till det områdedär merparten av invånarna i kommunen finns. Åriig relativ förändring (%) m\rrmo¥'<* ' Kommunen har delats , vilket medföratt statistiska uppgifter saknas och perioder (gäller äventabellerna 2-5). Avser kommuner som endast temporärt inplacerats i stödområde(i och i kommunhar dock utelämnats). Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Åriig relativ förändring (%) ' förändring (%) ' Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. Avser kommuner som endast temporärt inplacerals istödområde. "* Inkl. kommun. Källor: FoB för , enspecialbearbetning av uppgifter i vissa administrativa register avseende år1982 (SCB) samt länsstyrelseprognoser. Sysselsättningsgrader, (%) Sysselsättningsgrader, 16-64 i ir (%) ' Avser kommuner som endast temporärt inplacerats istödområde. Källor: En specialbearbetning av inkomststatstik(SCB) samt länsstyrelseprognoser (avser samtliga förvärvsarbetande). Prognoser över befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen . Förändring (index 19 1984' 1990 ' Preliminära uppgifter (SCB). Avser , , ,, , och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. ' Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. Avser , , , ,, och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Sysselsättningen inom jord- och skogsbruk åren19801990 satta (%) ' Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. Avser , , , ,, och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- ochtillverkningsindustri m. m. åren 19801990 ' totala antalet syssel- satta (%) ' Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. Avser , , , ,, och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Sysselsättningen inom byggnadsverksamhet åren19801990 salta (%) ' Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. Avser , , , ,, och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Sysselsättningsutvecklingen inomservicenäringar' åren 19801990 satta (%) ' Avser sysselsättningen inom varahandel, samfärdsel,post- och televerk, privata tjänster och offenllig förvaltning och tjänster enligt länsplaneringensindelning. Avser såväl hel- som deltidssysselsalta. ' Avser , , ,Västemorrlands, Jämllands, och Källa: Länsplaneringens databas (), 1984 årslänsstyrelseprognoser. Regionalavgränsning av regionalpolitiska utredningens landsdelar/ kommungrupper 3 iNoAM I oenAorr I I ItMAR CJ B ihoAr i omAoCT I_ I iNOAn CJ =...-. ÖRNShoLDS\'IK 1 I lIXGAn CJ B IIVOA* I OADET WEPELSTORA/KINDHE REGIOMER N.:/RA 'i,NG KfiMa 1 ,.« 3 INaAn I orvtAac 512 YORE 821 HöfiSFV 686 EKEJd 86D HLITSFRED 760 3 inOAr i ar«.A9ET (norra delen) ' Jämfört med riks- 1983/84:157, AU 23, rskr 352) har IHOAf* 1 OrWAOCT acVMsaxM* o*Twc»«'-- wx-Tmtt/MIF" .VT.TnKTO.I..!10RR onD/*C 0 Of-rariG»'-"* iaTO»> C ««"«*' 1984/85:115 249 Sammanfattning av och reniissyttranden över regionalpolitiskautredningens betänkande (SOU 1984:74) Regional utveckling och mellanregionalutjämning 1. Inledning ...................................................... 250 Allmänna synpunkter påbeiänkandei ................ 251 Regionalpolilikens mål .................................... 252 Geografiska priorileringar ................................ 253 4.1 Landsdelar, stödjepunkter ......................... 253 4.2 Stödområdesindelningen ........................... 255 5.1 Ansvarsfördelningen ................................. 255 5.2 Kommunernas och landstingensroll ............... 256 6.1 Sektorspåverkan ochsektorssamordning ........ 257 6.2 Projektmedlen .......................................... 259 6.3 Decentralisering av funktioneroch enheter ..... 260 6.4 Uppdrag lill ERU och EFA ........................... . 261 Utbildning,forskning, teknikspridning ................ 263 7.1 Allmänna synpunkter................................... . 263 7.2 Samverkan regionalahögskolor-näringslivet .... . 264 7.3 Bioteknik i ...................................... 265 7.4 Datateknik i .................................... 266 7.5 Teknikstiftelser i ochLuleå ................ 266 7.6 Rekrytering till kvalificeradetjänster ............ 267 7.7 Datanälsuppbyggnaden ............................. 268 7.8 Lokalisering av superdator tillUmeå högskoleregion 269 7.9 lUC-filial i ................................. 270 7.10 SIND:s branschprogram förträbearbetande induslri 270 Åtgärderför företagsutveckling ...................... 271 8.1 Allmänna synpunkter .................................. 271 8.2 Utvecklingskapital ................................... 274 8.3 Nyföreiagande ochföretagsservice .............. 275 8.4 Siödberätligad verksamhet ......................... 276 8.5 Lokaliseringsstöd ...................................... 278 8.6 Investeringsbidrag ................................... 279 8.7 Offertslöd ................................................ 280 8.8 Sysselsättningsstöd ................................. 280 8.9 Sänkning av socialavgifter ........................ 281 8.10 Industricentra ......................................... 282 8.11 Lokaliseringssamråd ................................. 283 8.12 Kommunala industrilokaler ......................... 283 9.1 Persontransportslöd .................................. 284 9.2 Landtransporter till hamnar ........................ 288 10.................................................................... Regionalpoliliskforskning, ERU 289 11.................................................................... Besparingsförslag 290 12.................................................................... Remissinstansernasegna förslag 290 Prop.1984/85:115 250 Betänkandet(SOU 1984:74) Regional ulveckhng och mellanregional uljämning avgivet av denregionalpolitiska ulredningen (I 1982:05) har remissbehandlats under hösten1984. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av kommerskollegium,överbefålhavaren (), överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF),riksförsäkringsverkel (RFV), socialslyrelsen, , (), , , transportrådel (TPR), luftfartsverket,, universiteis- och högskoleämbetet (UHÄ), forskningsrådsnämnden(FRN), regionstyrelserna i , , , Lunds, Göteborgsoch högskoleregioner, , i högskoleregion (CERUM), i , högskolan iLuleå, lanlbruksstyrelsen (LBS), , turistråd,(), delegationen för arbelsmarknadspolitiskforskning (EFA), statens planverk, statens industriverk (SIND), styrelsen förteknisk utveckling (STU), expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU), delegationen för glesbygdsfrågor, statskontoret, (), samtliga länsslyrelser. Stiftelsen Industricentra, ,, (),i (LO), (),. (), hantverks-och induslriorganisalion - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), , , , , landslingen i , , ,, , , , ,och , utvecklingsfonderna i Gollands, ,, , , , , ,och , kommunema , , ,, , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , Kirunaoch , , . Dessutomhar yllranden inkommii från AB Aerotransport, hamn, , (), ,, . Statens vallenfallsverk.Lunds universitet och en regionalpolitisk arbetsgrupp för de norrländskahandelskamrama. Remissammanställningenhar i möjligaste mån strukturerats efter den regionalpolitiska propositionensdisposiiion. Varje avsnitt inleds med en kortfatlad beskrivning av ulredningensförslag. 1984/85:115 251 2 Allmänna synpunkter på betänkandet Etlslort antal remissinstanser menar alt utredningeris analyser är bra. Mångaremissinstanser, bl. a. länsstyrelserna i , , ,och , LO, , CERUM och kommunanser dock att utredningen fått alltför snäva direktiv atl arbeta efter, vilkethämmat nytänkande och kreativitet. Utvecklingsfonden iGävleborgs län, i och läns landstinganser alt delar av utredningens förslag har svag förankring i den analysutredningen gjort. i anser alt utredningensbetänkande är omfångsrikt och svåröverskådligt. Utredningen ger enligtlänsstyrelsen motstridiga besked, genom atl man säger sig vilja verka för enviss utveckling, men lämnar förslag som går i en annan riktning. Det är vidaresvårt atl kunna utläsa vilka effekter de olika förslagen får för länet. SAF,och anför följande isitt gemensamma remissvar: "Kommitténsegen analys av förutsättningarna för regionalpoliliken i relaliontill de mål som kommittén betecknar som visionära, bidrar starki tilluppfattningen all det nu är dags alt sammanfatta erfarenheter avregionalpolitik och skapa ell enkelt och överskådligt system som är baserat påen realistisk syn på mål och möjligheter. Organisationernaföreslår därför atl det nuvarande stödsystemet förlängs oförändrai och att enny parlamentarisk utredning tillsätts med vidare direktiv. Ensådan ulredning bör kunna hanlera frågan i etl brett perspekliv och bör intevara låst vid de budgetposter som under industridepartementet kallasregionalpolilik. De främsla regionalpoliliska insatserna har åstadkommits aven ambitiös sektorspolitik som har verkat för att nå ul lill de enskildamänniskorna. Den genomgång som gjordes av statskontoret sedanvisade atl regionalpoliliken i snäv budgelmening endasl svarar för en bråkdelav de överföringar som görs till olika delar av landet. Del är enligtorganisationemas mening självklarl alt detta måsle beaklas i enregionalpoliliskt översyn". SINDstödjer den satsning på del befintliga näringslivet som föreslås, "men föratt regionalpolitiken skall få full effekt och även med hänsyn lill denbegränsade lotala tillväxten menar verket att möjligheterna till mellanregionalpåverkan av den industriella ulbyggnad som faktiskt sker inle är prövad fulllul". SIND saknar vidare etl samhällsekonomiskt perspektiv på ulvecklingenav det befintliga näringslivet samt på insatserna för regionalpoliliskpåverkan på omlokalisering och nyetablering. Socialstyrelsenanser att utredningen borde belyst socialsektorns roll i den regionalpolitiskautvecklingen då den pågående omslruklureringen inom hälso- och sjukvårdenkommer all få ulbildningsmässiga, sysselsätt- 1984/85:115 252 ningsmässigaoch andra konsekvenser inle bara på näringspolitiken utan även påregionalpolitiken i stort.