prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommuner och landstingskommuner bör erläggaen särskild skalleutjämningsavgift som tas ut på det totala skalleunderlaget.Avgiften bör dels finansiera uppräkningen av det ordinarie skatteutjämningsbidragetför , dels möjliggöra en ökad tilldelning av extraskatteutjämningsbidraget utan att försämra statsbudgetens saldo. Avgiften bör beräknas på kommuners och landsfingskommunersegna skatteunderlag och det genom skatteutjämningssystemet tillskjutna skatteunderlagetenligt beslut vid taxering lill inkomstskatt år 1985.Skatteutjämningsavgiften bör betalas med en tolftedel under år 1986genom avräkning mot utbetalningen av kommunalskattemedel. Avgiften bör tas ut med /skr. på kommunernas resp.landstingskommunernas totala skatteunderlag. De ekonomiska effekterna för kommunsektorn samlavgiftens bidrag till finansieringen av skatteutjämningsbidraget framgår iföljande uppställning. Kommuner Landstings- Totalt kommuner Avgift0,/skr. -(-451 Det extra skatteutjämningsbidraget bör också ges en vissförstärkning genom den angivna avgiften och användas dels lill slöd förkommuner som av olika skäl kommil i ekonomiska svårigheter, dels för att minskaspännvidden i de kommunala skattesatserna. Jag återkommer i det följande fillytterligare frågor om det extra skatteutjämningsbidraget för . Jag vill återigen understryka att de ålgärder jag härföreslår endast avser i avvaktan påförslag frånskatteutjämningskommittén. Spännvidden mellan de kommuner som har högsl resp. lägstsammanlagd kommunalskatt har ökal på ell sätt som inte kanförklaras av skillnader i ambitionsnivåer eller effektivitet. En väsentligförklaring finns däremot i de kraftiga, och tendens till ökande, skillnaderna iskatteunderlag mellan de kommuner som har den allra högsta egna skattekraftenoch övriga kommuner. Detta har naturligtvis en myckel stor betydelse förmöjlighetema både att ha en låg utdebitering och att sänka Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 42 dennaytteriigare i dessa kommuner. Det är därför befogat att åtgärda de mest extremaskillnaderna. Skillnaden i den toiala utdebiteringen ökar med 87 öre till 8:28kr./skr. och skillnaden i utdebitering med 70 öre till 9:90kr./skr. Lägst total och utdebitering finns i , 25:00 resp.9:70 kr./skr., och högst i , 33:28 resp. /skr. Skillnaderna iutdebitering behöver emellertid inte återspegla skillnaderna i utgifter perinvånare. En kommun med höga ulgifter per invånare kan myckel väl ha en lågutdebitering, om den egna skattekraften är mycket hög. Likaväl kan del omvändaförhållandet gälla. Iföljande tablå framgår hur kommunerna fördelar sig inom de olikaskattesatsintervallen samt högsta och lägsta total skattesats. Av tablånframgår även hur spännvidden i den kommunala utdebiteringen ökal under perioden1979-1985. Andelenkommuner som har en total skattesals mellan 29:00 och /skr. uppgår år1985 till . Bortsett från de mesl ulpräglade låg- ochhögskattekommunema har inte spännvidden i skattesatserna ökat. Del är därförmest angelägel alt inrikta åtgärdema för att minska skillnaderna mellankommuner med särskilt höga och särskilt låga skattesatser. Denstörsta spännvidden i skattesatser finns i kommunerna. Ar 1979 var skillnadenmellan högsta och lägsta skattesals /skr. och är den 9:90kr./skr., en ökning med /skr. Inom landstingskommunerna är spännviddeni skattesatser betydligt mindre, /skr. Skattesats (kr./skr.) 25:00-26:99 27:00-28:99 29:00-30:99 31:00-32:99 33:00-34:99 4 40 169 63 Syftetmed skatteutjämningssystemet är att ge kommuner och landstingskommuner ekonomiskafömtsättningar för atl kunna bedriva en likartad verksamhet.Skatteutjämningssyslemet är därmed också ett av de viktigaste instrumenten föratt utjämna variationerna i skattesatser. Trots att bidragets omfattning ökatväsentligt reform har skillnaden i skattesatser ökat. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan försökafinna metoder för att rättvisare kunna fördela bidragen inom kommunsektorn ochdärmed kunna bidra till att utjämna skillnaden i skattesatser. Somjag tidigare nämnt beräknas kommittén ej vara klar med sitt arbete förtän /86. Ändringar i systemet baserade på de förslag kommitténlägger fram kan då tidigast tillämpas . Detproblem jag här har nämnt anser jag vara så betydande att det är nödvändigt attvidta ålgärder även på kort sikt. Destora skillnaderna i kommunalt skatteuttag ses som orättvisa av många enskildaskattebetalare och kan även medföra problem för vissa kommuner i de regionerdär skillnaderna i kommunalskall är lydliga, då kommunalskatten kan varastyrande vid val av bostadsort m. m. Sålunda finns det tendenser i sådanaregioner atl hushåll med god ekonomisk situation väljer att flytta frånhögskallekommuner till lågskallekommuner. Detta förstärker naturligtvisproblemen i högskattekommunema, medan lågskaltekommunema får allt bättrefömtsättningar. Detta har inte någol att göra med att kommunema har olikaambitionsgrader i fråga om verksamhetens omfattning m.m. Sådana skillnadermåste naturiigtvis få slå igenom i skillnader i skattesatser. Iföljande uppställning framgår vilka kommuner som har den högsla resp. lägstaskattesatsen saml den egna och den i skalteutjämningssystemetgaranterade skattekraften i förhållande lill medelskatlekraften. sats kr./skr. kr./skr. sats kr./skr. "1 de fall en kommun omfattar flera församlingar med skilda skattesatserredovisas i den totala skattesatsen det vägda medelvärdet av församlingamasskattesatser. " Procent av medelskattekraften. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 44 Skillnadernai skattesatser mellan kommunema kan hänföras fill olika faktorer. De ekonomiskafömtsättningama inom kommunsektorn skiljer sig avsevärt vad gällerinkomstunderlag, befolkningsstmktur, kostnadsläge m. m. Dengaranterade skattekraften är baserad på faktorer, som syftar till att utjämnade ekonomiska fömtsättningarna mellan kommunerna. Som framgår av tablån harvissa av lågskattekommunerna, t.ex. och , en egen skattekraftsom väsentligt överstiger den skattekraft som garanteras i systemet. Jaghar föreslagit att alla kommuner och landstingskommuner skallerlägga en avgift för att finansiera ökningen av skatteutjämningsbidraget.Utöver denna avgift bör för en särskild avgift erläggas för att utjämnade mest extrema skillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan kommunerna.Denna avgifl bör tas ut på den del av skatteunderlaget som överstiger avmedelskattekraften och göras progressiv. Denna gräns har valts därför att denmoisvarar den högsta grundgarantin i skatteutjämningssyslemet. Progressiviieleni avgiften bör utformas enligt följande uppställning: Skattekraft i % Avgift per skatte- av medelskattekraften krona i intervallet >135%«140% 5 >140%:SI50% 6 Åtgärdenberör, om man ser till utfallet av taxering, endasl tre kommuner,nämligen , och . Denna avgift beräknas ge inkomster om ca50 milj. kr. Avgiftenbör liksom den tidigare förslagna skatteutjämningsavgiften beräknas påskatteunderlaget enligt taxering. Föratt komma tillrätta med de mest extrema skillnaderna i utdebitering bör denåtgärd jag föreslagit kombineras med ett riktal stöd till kommuner som har en hög utdebitering för att möjliggöra för dessa kommuner att sänkaskattesatsen för . Bidraget bör finansieras med de medel som frigörs viaden progressiva avgiften. Det riktade stödet bör efter beslut av regeringenutbetalas som extra skatteutjämningsbidrag. Bidraget bör utgå till kommuner somår 1985 har en utdebitering som överstiger /skr. och beslutarsänka den egna skattesatsen för ned till denna nivå. Bidraget börmotsvara det inkomstbortfall som uppstår om kommunema beslutar sänkasin skattesats ned fill /skr. Åtgärden ger en ekonomisk effekt på omkring50 milj. kr. om alla berörda 13 kommuner sänker skattesatserna ned till . Följandekommuner är enligt de kriterier jag nämnt berättigade att söka bidrag. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 45 Ävende kommuner som har en utdebitering som moisvarar /skr.eller dämnder men som har en hög total skattesats bör enligt min mening kunnakomma ifråga för ett särskilt riktal stöd inom ramen för det extraskatteutjämningsbidraget, om skattesatssänkningar beslutas för . Medelfrån den tidigare föreslagna generella avgiften bör kunna användas för dettaändamål. Ansökanom extra skatteutjämningsbidrag för nämnda ändamål bör inges fill regeringensenast . Bidragenbör utgå för i avvaktan på hur dessa frågor skall kunna lösas inomramen för ett mer rättvisande skatteutjämningssystem. Resultatet avskatteutjämningskommitténs arbete kommer tidigast att kunna Ulllämpas fr. o.m. 6.4Övriga åtgärder rörande bidrag tiJI kommuner av tidigare i vår godkända finansplanen angavs att det nuvarandefinansiella läget inte medger någon ökning av de slatliga transfereringarnatill kommunsektorn. uttalade med anledning härav följande. "Delförfaller rimligt, framför allt mot bakgrund av den statsfinansiellasituationen, att de totala transfereringarna till kommunema inte tillåts ökafrån nuvarande nominella nivå. Detta utesluter inte att vissa ändringar ochomfördelningar kan göras av bidragen. Det är angeläget att kommuner ochlandsting tar till vara möjlighetema att effektivisera och ompröva olikaverksamheter. Detta kan i sin tur underlättas om statsbidragen i mindreutsträckning kopplas till vissa detaljerade regler och i stället utgår enligtmer generella och schabloniserade regler." Gjordakalkyler visar på en ökning av de totala statsbidragen till kommunerna år 1986även sedan hänsyn tagits till den i det föregående föreslagna åtgärden attfinansiera ökningen av skatteutjämningsbidragen. Det finns därför anledning atlvidta vissa ytteriigare åtgärder för att begränsa ökning- 1984/85:150 Bilagal Reviderad finansplan 46 Det bör vara möjligt att göra detta ulan att det får oönskadeeffekter för service och sysselsättning. Härvid bör också beaklas attdel kommer att föreslås en förstärkning av statsbidragen tillbarnomsorgen fr. o. m. . Moldenna bakgmnd föreslår jag atl bidraget till kommunema med anledning av avskaffandetav den kommunala företagsbeskattningen fr. o. m. reduceras med 30 kr.per invånare eller med sammanlaget 250 milj. kr. Jag återkommer i det följandefill berört anslag för /86. Jaghar i det föregående aktualiserat frågan om en ändring avutbetal-ningstidpunktema för kommunalskatt och vill nu ta upp de konkretaförslagen härvidlag. Idagfinns en bristande synkronisering i betalningsströmmarna till och från staten.Det gäller främst inbetalning av ATP-avgifter och preliminärskalt ochutbetalning av kommunernas skattemedel. ATP-avgifteroch preliminärskatt betalas enligt nuvarande regel in den 18 ochinflyter till staten . Under denna lid är medlen placerade i PK-banken.Kommunalskaliemedlen betalas ut den 18 och når kreditmarknaden den19 . Den nuvarande koordineringen mellan betalningsströmmarna medfören kraftig likvidise-ring av kapitalmarknaden den 19 och 20 . Underdenna period pressas dagslåneränlan ned för att sedan gå upp igen när marknadenstramas åt den 21. För att minska den likviditetsanhopning som sker ibanksystemet bör utbetalningsmfiner-na ändras.Hälften av kommunalskattemedlen bör utbetalas den 18 för atl kunnabalansera kommunernas likviditetsbehov i samband med inbetalningen avATP-avgifter och preliminärskalt och återstoden den 20 . De ändradeutbetalningsmUnema bör genomföras den Ijuli 1985. Jagvill också ta upp en fråga som aktualiserats av bl.a. beslutet atl avskaffa denkommunala beskattningen av juridiska personer. RRVhar i en revisionsrapport (Dnr 1984:227) redovisal en metod som medföradministrativa förenklingar i avräkningsförfarandet om taxeringsändringarnaför inte beaktas vid utbetalning av kommunalskatt. Vidavräkningen av kommunalskatt skall hänsyn tas till de taxeringsändringar somavser men som beslutats under redovisningsåret. Den skattefordranpå staten som räknas fram för resp. kommun per skall såledesinnehålla fömlom förskott och slutavräkningsmedel 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 47 ävenkorrigering av skatt på gmnd av under redovisningsåret gjorda taxeringsändringarför äldre år. Skatteutbetalningaraa till kommunema korrigeras således iefterhand. Det bör observeras all taxeringsändringar som lett tillkorrigeringar under ett redovisningsår kan avse flera tidigare taxeringsår.Taxeringsändringar som lett lill korrigeringar under redovisningsår 1983 kanexempelvis avse såväl . Nettotav korrigeringarna av skatten på gmnd av ändringar av taxering harför en enskild kommun kunnat vara såväl positivt som negativt och har varieratfrån någol lusental kr. till några miljoner kr. Räknat för samtligaprimär- och landstingskommuner har korrigeringarna av skatten på grund avändringar av taxering under uppgått fillnetlo - 9 milj. kr. För redovisningsåren 1976 till 1982 är motsvarandenettobelopp -12, -31, -72, -101, -65, +16 resp. -1-13 milj. kr. Merparten avändringarna är hänföriig fill juridiska personer. Genom att den kommunalabeskattningen av juridiska personer upphör kommer endast de taxeringsändringarsom sker för fysiska personer att påverka avräkningen av skalt.Eflersom dessa finansiellt är av liten betydelse föreslår jag atttaxeringsändringama inte längre bör beaktas vid avräkningen av skattför kommuner, landstingskommuner och församlingar. Förslagel innebär att denadministrativa hanteringen kan förenklas. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . Genomskalteutjämningssystemet erhåller kommunerna och landstingskommunernatillskott av skatteunderlag med skillnaden mellan resp. kommuns ochlandstingskommuns tillförsäkrade skatleunderiag och del egna skatteunderlaget.Den uppgift om skatteunderlaget som används vid beräkning avskatteutjämningsbidrag motsvarar antalet skattekronor och skatteören enligttaxeringsnämnds beslut rörande taxering till inkomstskatt året förebidragsårel. Skatteutjämningsbidraget fastställs slutgiltigt på delta underlag.I motsats till vad som gäller för kommunalskatten korrigeras således inteskatteutjämningsbidraget i efterhand lill följd av taxeringsändringar. Dekyrkliga kommunerna ingår i ell särskilt kyrkligt utjämningssystem. Delta ärdock i här relevanta delar uppbyggt efter samma principer somskatteutjämningssystemet för kommuner och landstingskommuner. Nyssnämndaförhållanden gäller därför även för kyrkliga kommuner. Genomatt inte korrigera kommunalskatten i efterhand med ändringar i taxeringen föräldre år skulle således kommunerna och landstingskommu-nema inom och utomskatteutjämningen erhålla skatt och i förekommande fall bidrag för ellskatteunderlag som motsvarar det först beräknade tillförsäkradeskatteunderlaget. De kommuner, där slora negativa avvikelser uppkommer tillföljd av denna förändring avseende taxeringsändringar , börenligt min mening kunna ansöka om extra skatteutjämningsbidrag. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 48 6.7Anslagsfrågor för /86 E.Bidrag och ersättningar till kommunerna Skatteutjämningsbidrag tiil kommunerna m. m. 1983/84Utgift 10846500000 1984/85 Anslag 11166000000 1985/86 Förslag 11 567 500 000 1984/85:100 (bil. 9 s. 92) har regeringen föreslagil alt, iavvaklan på särskild proposition i ämnel lill Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. beräkna ett förslagsanslag av 11 166 milj. kr. Jag tar nu uppdenna fråga. Skatteutjämningsbidragutgår till kommuner och landstingskommuner. I finns dämtöver ettinomregionalt skalteutjämningssystem. Genom en särskild lag ges länslandstingskommun befogenhet att lämna bidrag och lån till kommuner inomlandstingsområdet, i den mån det behövs för att främja skatteutjämning mellankommunerna. Förde kyrkliga kommunema finns etl inomkyrkligi utjämningssystem som finansierasgenom en allmän kyrkoavgift. Våren1983 utfärdades direktiv till en parlamentarisk ulredning med uppdrag att seöver skatteutjämningssystemet. Översynen skall utgå från att ramen förskatteutjämningsbidragen inte kan göras större. Dämtöver skall utredningenbl.a. ta upp hur automatiken i bidragen skall kunna begränsas. Utredningenberäknas bli färdig /86. Utöverordinarie bidrag har beviljats extra skatteutjämningsbidrag. Exlraskatteutjämningsbidrag utgår främst lill kommuner som av olika skäl hamnat iekonomiska svårigheter. har anvisais 200 milj. kr. Vid beviljande av bidrag för har för de kommuner som har enutsatt situation också beaklas effekterna av den inbetalning pålikvidiielskonlo som gjorts ijanuari 1985. Somjag anfört i del föregående bör elt särskilt stöd inom ramen för extraskatteutjämningsbidrag, ges för lill kommuner med en primärkommunalskattesats högre än /skr. Stödet bör utgå till de kommuner som sänkerskatten till /skr. Syftet är alt minska spännvidden i kommunalskattermellan kommunema. Detta stöd kommer att motsvara mellanskillnaden iskatteinkomster och skatteutjämningsbidrag mellan den egna skattesatsen och nedfill lägst en skattesals för kommunerna om /skr. Dämtöver bör de kommunersom har en lägre primärkommunal skattesats men en hög total skattesats gesmöjlighel atl söka exlra skatteutjämningsbidrag för att sänka skatten. Jagvill här betona atl del riktade slödel för Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 49 skattesatssänkningarär en engångsåtgärd för och att frågan om hur skillnadema iskattesatser mellan kommmunerna åren därefter skall kunna minska får behandlasav skatteutjämningskommittén. Sammantaget beräknar jag behovet av extraskatteutjämningsbidrag fill 250 milj. kr. Jagövergår nu till beräkningen av anslagel för /86. Medelsbehovetunder detta budgetår avser bidrag som utbetalas under andra hälften av år 1985och första hälften av . Ordinarieskatteutjämningsbidrag uppgår lill sammanlagt 10844 milj. kr. Bidragenunder är beroende av den fortsatta utvecklingen av skalteunderiaget ochav de kommunala skattesatserna . Skatteutjämningsbidraget för år1986 är vidare avhängigl av de skalle-kraftsgarantier för kommuner ochlandstingskommuner som framkommer vid omräkning avåldersstmkturfaktorerna. Kostnadema kan därför inte beräknas med säkerhel. Medutgångspunkt skattesatser och en viss antagen höjning avskatteunderlaget samt att åldersstmkturen är densamma som för bedömsdet ordinarie bidraget uppgå till 11841 milj. kr. Som jag lidigareanfört kommer ökningen av det ordinarie skatteutjämningsbidraget mellan år 1985och 1986 och utökningen av ramen för extra skatleutjämningbidragel all motsvarasav intäkter på statsbudgetens inkomstsida till följd av en avgifl påskatteunderlaget för både kommuner och landstingskommuner. Jaghar föreslagit att ramen för det extra skatteutjämningsbidraget bör uppgåtill 250 milj. kr. Hälftenav beloppen för resp. kalenderår 1985 och 1986, 11567,5 milj. kr. utbetalasunder /86. Jag förordar alt anslagel förs upp med detta belopp. Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunalaföretagsbeskattningen 1984/85Anslag 900000000 1985/86Förslag 1694000000 1984/85:100 (bil. 9 s. 92) har regeringen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposition i ämnet till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen beräkna ettförslagsanslag om 900 milj. kr. I samband med att den kommunala beskattningsrättenav juridiska personer upphörde ges ett bidrag lill kommunema som kompensationför det intäktsbortfall som uppstår. Första bidragsår är . Bidraget harfastställts i enlighet med de principer som angavs i prop. 1983/84:133.Bidraget lilldelas utan ansökan. Det sammanlagda bidrag som utbetalas tillkommunema uppgår efler det atl regeringen fastställt de definitiva beloppentill 1819 milj. kr. Jag har i det föregående föreslagit attkompensationen reduceras med 30 4 1984/85. 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 50 kr./inv.eller sammantaget med 250 milj. kr. Bidragel kommer därför altdetta år uppgå till 1 569 milj. kr. Hälften av beloppen för resp. kalenderår1985 och 1986, 1694 milj. kr. utbelalas under /86. Jag förordaratt anslaget förs upp med detta belopp. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om skalteutjämningsavgift, 2. lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., Bestämmelsemaom skatteuljämningsavgift har tagils in i en särskild lag. / § innehåller degmndläggande bestämmelserna om skyldigheten att betala skalteutjämningsavgift. \2 §definieras underlaget för beräkning av avgiften. Underlaget utgörs av dels detegna skatteunderlaget från fysiska personer och andra progressivt beskattadeenligt taxeringsnämndens beslut vid taxering dels det skatteunderlagsom tillskjuts för . Bestämmelserom beräkning av avgiften finns i 3 §. De innebär att avgiften är progressivenligt följande skala där underlaget ställts i relalion fill medelskattekraften. Uppl.o.m.135% av medelskattekraften (mskk) /skr. Över135 men inte av mskk /skr. Över140 men inte av mskk /skr. 150%och dämtöver av mskk /skr. Avbestämmelsen i andra stycket framgår att avgiften inle utgår med mer än 14 öreper skattekrona på den del av skatteunderlaget som inte överstiger dentillförsäkrade skattekraften. Om en kommun har etl eget skatteunderlagmotsvarande av medelskattekraften och en garanterad skattekraft motsvarande140% och således får elt tillskott motsvarande av medelskatlekraften fården ett avgiftsunderlag molsvarande av medelskattekraften men betalaravgift med per skattekrona på hela underlaget. Om en kommun med engaranterad skattekraft molsvarande av medelskatlekraften har elt egetskalleunderlag motsvarande därav så har kommunen elt avgiftsunderlagmotsvarande av medelskattekraften och betalar per skattekrona påden del som inte överstiger av medelskattekraften och . I4 § definieras medelskatlekraften genom en hänvisning till lagen (1979:362) omskatteutjämningsbidrag och angivande av år, medan 5 och 6 §§ innehållermotsvarande bestämmelser som den nämnda lagen i frågan Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan omberäkningen vid indelningsändring saml om fastställande och undertättelse omavgiften. Sättetför betalning regleras i 7 §. Den sker genom avräkning vid utbetalning avkommunalskatt. På likartal sätt som i fråga om denna skatl ochskatteutjämningsbidrag får beräknade belopp användas ijanuari och februari,varvid justering sker . Lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighelsutdebitering av skatt, m.m. Förslageninnebär att den avräkning som sker på grundval av taxeringsnämndens beslut ärdefinitiv och att således senare ändringar av taxeringen inte skall föranledanågon avräkning. skall gälla års taxering, då den kommunalabeskattningen av juridiska personer har upphört. Beträffande tidigaretaxeringar skall avräkning ske även i fortsättningen. Medhänsyn till del administrativa merarbete som är förbundet med beaktande avtaxeringsändringar och den ringa ekonomiska betydelse som mindretaxeringsändringar har för kommunerna skall efter en viss övergångstid barasådana beslut beaktas som innebär slörre ändringar. Beslut om ändrad taxeringsom meddelas efter utgången av avseende 1985 och tidigare årstaxeringar skall beaktas vid avräkningen bara om den kommunalt bekattningsbarainkomsten ändras med mer än . Beloppsgränsen gäller varje beslut omtaxering fill inkomstskatt i en viss kommun. Om flera års taxeringarprövas genom samma dom skall vaije år bedömas för sig liksom när det är frågaom två makar eller taxering i flera kommuner. Detta innebär att ändringarrörande fysiska personer kommer alt beaktas endasl i undanlagsfall såsom när enpersons hela taxering flyttas från en kommun till en annan. Förslagelom ändrad utbetalningsdag för kommunalskaltemedel föranleder också ändring ilagen. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 53 1 Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Regeringenhar av bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget kräver del, förbudgetåret 1983184 besluta om utgifter intill ett sammanlagl belopp av 2 500milj. 1982/83:150 bil. 1, FiU 50, rskr 392). 1983/84:150(bil. I) redovisades de åtgärder som under /84 t.o.m. den 31mars 1984 hade beslutats med stöd av finansfullmaklen. Genom beslut den 12april 1984 utnyttjades finansfullmakten för sysselsättningsskapande åtgärderinom byggarbetsmarknaden.