prop · G80335 · 1984-12-31 00:00:00 — Arbetsuppgifternainnefattar då utöver sedvanliga ordförandeuppgifter ofta policyfrågor avstörre vikt, internationella förhandlingar och styrelseuppdrag o. dyl. 1 demindre affärsbankerna däremol är styrelseordförandens arbete i regel närmareknutet till bankens löpande verksamhei. I promemorian berörs inle närmare vad del i praktikenanses innebära all en styrelseordförande kan förvänlas verka för alt inle barabankens utan också samhällets intressen beaklas i verksamhelen. Även om sammaoklarhet gäller i fråga om offentlig styrelseledamots uppgift är del molbakgrund av vad ovan anlylls om slyrdseordförandens speciella och ansvarsfullauppgifter särskilt känsligt för en ordförande att behöva göra en sådanavvägning mellan olika lojaliteter. Som tidigare antytts innebär 1984/85:35 34 stadgandeten markering av samhällsansvaret. Del åvilar samtliga ledamöter men särskillde offenlligt utsedda och, enligl promemorieförslaget, ordföranden. De fall därdirekta intressekonflikter mellan bankens och samhällets inlressen kanförekomma är enligl inspeklionens erfarenhel sällsynta. All en av regeringengodkänd eller utsedd styrelseordförande inte skall följa politiska direktiv ärsjälvklart. I etl fall där samhällels inlresse kan vara t.ex. alt undvikaarbetslöshet och driva etl olönsamt företag vidare i avvaktan på alternativsysselsättning eller annan lösning kan åtminstone teoretiskt en sådan konfliktuppkomma. Det bör då understrykas, att samhällsansvaret inte får leda därhän,att banklagens regler överträdes. Dessa innebär både för bolagsstämman och ännumer för styrelsen starka begränsningar i befogenheten all av andra än affärsmässigaskäl göra avkall från bankens rätt gentemot olönsamma företag och att stödjadem med nya krediter. Molden formella utformningen av lagändringarna har bankinspektionen inget allerinra. 2 Fullmäktige i riksbank Fullmäktigeanser sig inle ha anledning att mer i detalj granska de frågor om enbankordförandes ställning och uppgifter som berörs i promemorian. Från kreditpoliliskautgångspunkter, som fullmäktige främst har all beakta, möter nämligenförslaget inte några invändningar. Den kreditpoliliskastyrningen av bankernas verksamhei sker med inriktning på aggregeradestorheter och inle på villkoren för enskilda affärer. De bankinriktadeinstrumenten härför är t.ex. riktlinjer för ullåningstak-ten, kassakrav och genomsniiisräntorför utlåningsslocken. Tillämpningen av dessa instrument är likformig föraffärsbankerna som grupp och är inle föremål för diskussioner med deindividuella bankerna. De löpande överläggningar som äger rum mellanriksbanken och bankerna gäller övergripande frågor och den aktuellautvecklingen på kredit- och valutamarknaderna. Överläggningarna sker medbankernas verkslällande ledningar och involverar sällan styrelseordförandena. Fullmäktigehar sålunda inle några invändningar mol det framlagda förslaget och finner altdet från synpunkt inle lorde innebära någon förändring i relationenlill bankerna. Enminoritet i fullmäktige har anfört följande: Bankernaär redan i exceplioneUl hög grad föremål för insyn och tillsyn av del allmänna bl.a.genom bankinspektionen, , , näringsfrihelsombudsmannen,dalainspektionen samt offenlliga styrelseledamöter. Som förutsättning för all oktrojskall meddelas stadgar banklagen alt bankens rörelse skall vara "nyttigför det allmänna". Till detta kommer att bankinspeklionen som ell led itillsynsverksamheten redan ges tillfälle att lägga fram sina synpunkter påförslag till ordförande. 1984/85:35 35 Varken ur de kreditpoliliska utgångspunkter sombankofullmäktige har att beakta eller eljest av hänsyn lill det allmänna finns någolmotiv för ytterligare statlig inblandning i bankernas verksamhei. Behovet av ytterligare .samhällsinflytande iaffärsbankerna Till förmån för samhället, "del allmänna" (och lillförmån för de anställda) har i banklagen gjorts avsteg från de grundläggandebolagsrättsliga principen att det är bolagsstämman som råder över styrelsenssammansättning. Det nu aktuella förslaget bygger pä uppfattningen attnuvarande system med offentliga styrelseledamöter "knappast gett delallmänna den insyn och det inflytande som är befogat med hänsyn tillaffärsbankernas dominerande och strategiska ställning i samhället"(sid. 21). Tiden sägs därför nu vara mogen för all ta ytterligare steg för atttillförsäkra det allmänna ell "rimligt" mått av insyn och inflytande. konstaterar all det i promemorian inteframläggs något underlag för uppfattningen att nuvarande möjligheter lill insynoch inflylande för det allmänna inte skulle vara rimliga - i meningentillräckliga. Del välkända förhållandel är all affärsbankerna genom lagregler irikl mått är underkastade samhällels tillsyn genom bankinspektionen,, , och datainspektionen samlde nuvarande offenlliga styrelseledamöterna. Därtill kommer att förutsättningenför att oktroj för en bank skall meddelas och efter hand förlängas enligtbanklagen är att bankens rörelse finnes vara "nyttig för delallmänna". Häri ligger en skyldighet för banken - och för alla dessstyrelseledamöter all i sin verksamhei beakta samhällels intressen. I självaverket är inga andra privata näringsföretag underkastade så ingående insyn ochinflytande från del allmänna som just bankerna. De angivna förhållandena är i själva verket en myckelsäker garanli för all bankerna i sin verksamhei redan nu pä tillfredsställandesätt beaktar samhällets intressen. Minst av allt finns därför på bankernasområde grund för påståendet att ytterligare steg måste las för all deltainflytande skall bli "rimligt". De långvariga prakliskaerfarenheterna av de privata affärsbankernas vilja och förmåga att la hänsyn lillsamhällets inlressen ulgör i stället skäl för alt helt avskaffa systemet med offenlligastyrelseledamöter. Det saknas med andra ord enligl bankföreningens mening motivför avsteg från de grundläggande principerna för ledning av aktiebolag. Avdessa skäl finner bankföreningen den föreslagna utvidgningen av del statligainflytandet lill all omfalta ordförandevalei ogrundad. Prop.1984/85:35 36 Enligl en rådande praxis bereds bankinspeklionen.som etl led i tillsynsverksamhet, tillfälle att ge sina synpunkter påordförandekandidater. Som inspektionen framhållit i sitt remissyttrande hardet allmänna härigenom ett informellt inflytande på ordförandefrägan. Detta ärenligt bankföreningen tillräckligt. Den i promemorian föreslagna ordningen innebär altregeringen skall godkänna banksiyrdsens ordförandeval om den valde kanförväntas verka för att inte bara bankens ulan också samhällels inlressen beaklas.Eftersom ingen som helst ledning i lagtext eller motiv ges för denna prövning,möjliggörs helt skönsmässiga bedömningar av en viss persons lämplighel. Ensådan ordning är inle godlagbar. Enligl bankföreningens uppfallning är likabehandling avalla banker i ordförandefrågan vikiig. Redan av adminislraliva skäl är delemellertid orealistiskt med regeringsprövning av ordförandevalen i sparbankeroch föreningsbanker. Förslagets bristande likställighet av de olika bankgrup-perna- som inte alls berörs i promemorian talar mot dess genomförande. - som erinrar om att ordförandefrågannumera också torde böra bedömas med beaktande av all utlandsågda banker kommeratt tillåtas verka i avstyrker det framlagda förslagel. För del fall förslaget, trots bankföreningens avstyrkande,skulle läggas till grund för lagstiftning, anför bankföreningen följande: 1 promemorian (sid. 21) anförs att bankernas inflytandeöver andra företag utövas genom att styrdserepresentanlerna i inveslmenlbolagofta hämtas bland bankernas chefstjänstemän. anmärker att sådanatjänstemän enligl 75 § banklagen är ovillkorligen förhindrade all innehastyrelseposter i investmentbolag. Den i promemorian lämnade beskrivningen av"bankernas inflylande över näringslivel" är alltså i denna delfelaktig. vill anmärka på förslagel att i lagutesluta bolagsstämman från rält alt välja ordförande. Enligl associalionsrältsligagrundprinciper har aktieägarna genom bolagsstämman del yttersta ansvaret för ulseendeav styrelse och dess ordförande. Även om i samtliga affärsbankersbolagsordningar intagits föreskrift om alt styrelsen inom sig utserordföranden, är del principiellt stötande att skriva bort bolagsstämmans ansvarmed promemorians ord (sid. 23) alt del är en smidig och praklisk lösning allordföranden alllid skall väljas av styrelsen. Enligt den föreslagna lagtexlen skall regeringen godkänna banksiyrdsensordförande val, "om den valde kan förväntas verka för att inle barabankens utan också samhällets inlressen beaktas i verksamhelen". Dennaformulering ger uttryck för aVt en motsättning mellan dessa båda inlressen 1984/85:35 37 skulle vana det vanliga i bankverksamhet. Som framgår avdet Rircgående iir delta inte och kan till följd av oktrojriirulsattningen inlevara fallet. Delta insåg bankoiitski>ttct. som vid ärendets behandling år1970 (BaU 1970:64 sid. 8) tillalade all uppgiften att sårskilt verka lör attsamhällets intressen beaktas vål låter sig löienas med stråvan att verka förbankens utveckling och framgång. I lagtexten bör därför orden "'inte barabankens utan också samhällels" utbytas mot "såvål hankens som samhällets". Med hänsyn till de tmderhandskontaktcr med regeringen,vilka enligt promemorian (sid. 25) förulsätts föregå ordförandevalei. år del.som framhålls i promemorian. hi>gsi osannolikt att legeringen tvingasunderkanna valet och utse annan ledamot. Bankföieniiigen vill likväl påpeka atti denna situation - och trots ytterligare imderhantlssamråd - de övriga avbolagsstämman valda stytelseledami>lerna kan tiinkas vilja ompröva sin ställningi styrelsen. Av promemorian (sid. 24) framgår vidare att regeringen inyssnämnda situation kan utse offentlig styrelseledamot till ordförande. Sådanledamot har visserligen, som utvecklas i avsnitt 3.5 i promemorian, formelltsamma ställning i fråga om ansvar, sekretess och lojalitet som stämmovald styrelseledamol.Trots detta kan det uppstå lojalitelsproblcm för en ordförande som inte avstämman fått sin plats i styrelsen. I den hiir behandlade situationen börregeringen till ordförande utse någon av de av bolagsstämman valdastyrelseledamöterna. Den föreslagna lagtexten att "regeringens godkännandegäller tills vidare"" skall enligt motiven (sid. 24) fiirstås sä attiivcn omval av godkänd ordförande skall godkännas av regeringen. Eftersom delinte bör antas alt ens etl regeringsskifte föranleder att tidigare godkiindordförande under-kännes, är understållning av omval en onödig omgång. Den ilagtexten föreslagna möjligheten för regeringen att återkalla godkännande avuppenbart olämplig ordfiirandc är fullt tillräcklig. Lagen bör därför utformasså all omval inte kräver godkännande. De banker av skilda slag som finns i del svenska samhället- sparbanker, affärsbanker och förcningshanker - har sinsemellan helt olikastruktur och iigarförhållandcn. Mellan de olika hankgrupperingarna bedrivs enkonkurrens inom de ramar som uppstiills av hanklagarna och annan för bankernareglerande lagsliftning. Det är enligt sparbanksföreningens mening angdågctätt denna konkurrens får hedrivas under sådana förhållanden att de olikabankernas sårart bevaras och görs tydlig. På den svenska bankmarknaden återfinns privataaffärsbanker, statens bank. saml de folkligt förankradeföreningsbankerna och sparbankerna. Den effektiva konkurrensen förutsätter altvarje bank- Prop.1984/85:35 38 grupps särart är och förblir tydlig. Den föreslagnaordningen innebär all affärsbankerna får ell slags officiell legilimilel som visseriigenär skenbar men som ändå kan skapa oklarhel i konkurrensen mellan de olika bankgrupperingarna.En officiell legilimilel av della slag kan inle anses förenlig med vadaffärsbankerna represenlerar och den roll som de spelar i kredil-väsendet och näringsliveli övrigi. Med hänsyn lill del sagda anser sparbanksföreningen all promemorieförslagelinle bör genomföras. Del allmänna kan få vidgande möjligheter till insyn i ochinflytande över affärsbankerna på andra sålt som inle för med sig sådananegativa effekter som berörts. I PMn förs etl resonemang om affärsbankernas inflytandeöver näringslivel och framhålls all del nuvarande systemet med offentliga ledamöleri bankernas slyrelser - som i och för sig fungeral lillfredsstållande - inleger del allmänna den insyn och del infiylande som är befogal med hänsyn lillaffärsbankernas dominerande och strategiska ställning i samhället. Tiden ärdärför, sågs del i PMn, "mogen för all la ylleriigare ell steg för all lillförsäkradet allmänna etl rimligt mått av insyn och inflylande inom affärsbankernasområde". Den närmast till hands liggande lösningen borde vara allföreskriva att regeringen ulser ordförandena i affärsbankernas slyrelser. Medhänsyn lill de olika invändningar som kan resas mot en sådan ordning - bl. a. vilkelansvar en sålunda ulsedd ordförande associa-tionsrältsligt skulle få genlemolbankens aklieägare och bolagsslämman -föreslås i slällel en annan lösning,nämligen all regeringen skall få befogen-heler alt godkänna den av bankenutsedda ordföranden. SFF avstyrker bestämt förslaget om alt regeringen skallgodkänna val av ordförande i affärsbank. SFF vill anföra följande. SFF har i och för sig svårt all tro att förslaget skullekunna få någon stor praktisk betydelse med hånsyn till alt del förefallerytterst osannolikt att en person som utses lill ordförande i en affärsbank ären person som inle skulle kunna accepleras av regeringen, oavsett vilkel ellervilka politiska partier som sitter i regeringsställning. Det lorde inle finnas någolexempel på en affärsbanksordförande som kan anses i någol avseende olämplig påsin post. SFF anser emellertid alt även om ell godkännande av förslagel knappaslskulle få så slora konsekvenser i praktiken, del ändå finns anledning allmotsätta sig förslaget av principiella skål. Försl och främst finns det anledning att erinra om att detinte lorde finnas några företag i som är så hårt reglerade och styrdaav det allmänna som bankerna. Dessa är också av tradition myckel lyhörda föroch följsamma lill myndigheternas krav och intentioner. Ur denna synpunktfinns inget - och har i PMn heller inle redovisats något - skål för alt Prop.1984/85:35 39 tillförsäkra det allmänna ett större inflytande i syfteatt möjliggöra större lyhördhet för statsmakternas intentioner. Enligl förslaget skall regeringen godkänna ordföranden omhan kan förväntas verka för att inle bara bankens utan även samhällels inlressenbeaktas i bankens verksamhet. I PMn har inte klargjorts skillnaden mellanbankens och samhällets intressen. SFF kan inle se alt del ligger någon moisatsskillnadmellan dessa inlressen. Med hänsyn till alt en affärsbank inte får gestillstånd till all bedriva sin verksamhet (s. k. oktroj) om inle den lillämnaderörelsen befinnes vara nyllig för del allmänna vill SFF hävda all del inle kanfinnas någon moisatsskillnad mellan bankens intressen och det allmännas inlressen.Om regeringen skulle finna all någon affärsbank bedriver en verksamhet som inleär förenlig med samhällels intressen borde det legala remediel rätteligen varaall regeringen vägrade banken ny oktroj när liden för denna utgått. Det finns anledning all anta att om - mot förmodan - en avbankslyrelsen utsedd ordförande ej skulle godtas av regeringen det skulle blistora svårigheter att fä fram en ny ordförandekandidat inom sammastyrelse-krets. Med befogenheter följer normall ell ansvar och vice versa.Något särskilt ansvar för regeringen för de åtgärder som ordföranden vidtarfinns inte (och kan knappast heller tillskapas). De invändningar avassociations-rättslig karaktär som kan riktas mol etl förslag om att regeringenskulle utse ordföranden i en affärsbank - och som även berörts i departementspromemorian- kan åberopas även mot förslagel om all regeringen skall godkänna en av bankenulsedd ordförande. SFF vill således helt avvisa depariementsförslagel. SFFsavvisande inställning gäller generellt för samtliga affärsbanker. När delgäller () finns del - enligl SFFs mening - ylleriigareskäl för SFF alt avvisa förslaget. FBB har enligl sin bolagsordning lill ändamål alt"driva bankrörelse företrädesvis i anknytning till den verksamhet som bedrivesav föreningsbanksrörelsen". Trots alt banken således lill formen ärlikställd med övriga affärsbanker föreligger slora skillnader i övrigi. Bankendomineras av den kooperativa föreningsbanksrörelsen genom de tolv regionala föreningsbankernasinnehav av aktierna i banken, vilkel medför röslrätisma-jorilel påbolagsstämma. De regionala föreningsbankerna är kooperativa banker,organiserade som ekonomiska föreningar. De lokala föreningsbankerna ärmedlemmar i regionbankerna och utser på sina föreningsstämmor ombud tillregionbankernas stämmor. Vid de lokala bankernas stämmor råder direklrepresentation, dar varje medlem har en röst. FBB är på detta sålt en starktintegrerad del av föreningsbanksrörelsen med ett indirekt representativt inflylandeför de lokala bankernas medlemmar. FBB fyller centrala serviceuppgifter för föreningsbanksrörelsen.FBB förvaltar regionbankernas överskottslikviditet, är föreningsbanksrörelsens valuta- Prop.1984/85:35 40 bank och fullgör genom sin utlandssektion den utlandska bankverksanihe-tenför föreningsbankernas kunder. Andra cenlrala servicefunktioner hos FBB ärfond-, kapitalmarknads- och notariairörelserna. Utöver den beskrivnafunktionen som centralbank har FBB haft en begränsad egen traditionellbankverksamhet med t.e.x. endasl etl bankkontor. FBBs kundkrets består till hdl övervägande del av företagoch oigaiiisa-lioner inom lanlbrukskooperationen. Banken verkar också aktivtför all knyta ytterligare producentkooperativa företag lill sig som kimder ochalt förstärka redan etablerade affiirslörhållanden inom denna står. I konkiu-rensenmed andra banker om dessa kunder är det av avgörande belsdelse för FBB altbanken i sin styrelse har personer med nära och mycket goda relationer meddessa presumtiva kundgrupper. Särskilt väsentligt är detta når det gällerstyrelsens ordförande. Denna posl har sedan hankens bildande innehafts avpersoner verksamma inom lanlbrukskooperationen. personer med betydandeauktoritet och ett omfätlande kontaklnat i dessa sammanhang. Av tradition ärordföranden i också ordförande i . Denna personunionpä ordförandeposten i löreningshanks-rördsens cenlrala organ anses som yttersi viktigför alt FBBs verksamhet skall integreras i föreningsbanksrörelsens verksamhet. SFFanser att det skulle vara principiellt stötande ur medlemsdemokiatisk synpunktom regeringen skulle ges rätt att avvisa den ordförande som lUsetts sommedlemmarnas - f n. nästan 500000 - fiämsie represeniani i rörelsen. På anförda skäl vill SFF således avstyrka depariemenisförslaget. Promemorian beskriver utvecklingen av den offenlligarepresentationen i affärsbankernas styrelser. Till att börja med - 1970 - fick samhälleltillsälia högst tre offentliga ledamöler i varje bank. vilkel året därpå utökadestill fem. fick regeringen riitt att tillsälia st\ relseledamoi istorbankernas regionala slyrelser och offentlig ledamot fick också rätt allnärvara när en ärende behandlas i direktion eller liknande. Därutöver infördesockså rätt lill represeniaiion i affärsbankernas lokala kontorsslyrelser. finns 17 samhälleliga styrelseledamöler i14 olika affärsbanker. Rätten till offentlig representation år såledesingalunda uttömd enligt nuvarande regler. Vidare beskrivs i promemorian denställning styrelseordföranden har i bankstyrelsen. Den innebår alt ordförandenskall tillse all styrelsen verkligen utövar en effektiv förvaltning avföretagel. Därutöver redogörs för affärsbankernas organisation som varierarmellan de olika bankerna, men i huvudsak innebär att en stor del av beslutenhar delegerats till olika delegationer inom banken. I promemorian konstateras att "affärsbankerna hargenom sin kreditgivning och övriga verksamhei en cenlral roll inäringspolitiken". 1984/85:35 41 rummet sker påverkan på näringslivet inte genom den kreditgivningsom förmedlas av bankerna. Viktigare är att ""vissa av bankerna harkommit att tjäna som centra förde mäktigaste ägargrupperna inäringslivet". Genom aktieägande, via pensionsstiftelser och inveslmenlbolag,har personer knutna till bankerna stort och i många fall bestämmande inflytandeöver näringslivet. Promemorians slutsats är all regeringen bör ges lillfälleatt godgänna bankstyrelsens val av ordförande. Detta skall gå lill så att valetav ordförande ulan dröjsmål skall föreläggas regeringen för godkännande, vilkelkommer alt gälla tills vidare. Det förutsätts emellertid alt valet skall haföregåtts av samråd med såväl bankinspektionen, enligt nuvarande praxis, sommed regeringen för all på ett tidigt stadium undanröja oenighet. LO vill, för del första, understryka den cenlralaställning som affärsbankerna intar i de olika maktsfärer som dominerar svensk slorföretagsamhet.Uppgiften att demokratisera näringslivel fär därför särskild aktualitet när delgäller affärsbankerna. Det är svårt att se att den föreslagna förändringen ensnämnvärt skulle bidra lill etl ökat offentligt inflytande över affärsbankerna. LO anser för del andra det rimligt att samhället gesrätlen all utse styrelsernas ordföranden. Därmed markeras bankernas roll somverkställare av en samhällsfunktion, vars inriktning skall bestämmas avriksdag och regering. För det iredje är det angelägel att samhällel ulnyltjarsina möjligheter att ulse styrelseledamöter i större utsträckning. Regeringenbör därför utse fler offentliga slyrelserepresenlanler i bankernas styrelser. Regeringen måsle emellertid också konkretisera syftet med samhällsrepresentalioneni bankernas slyrelser. Allmänt är syftet givelvis alt samhället skall få insyni och inflytande över bankernas verksamhei. Då måste samhället utnyttja slyrelserepresentationenmer aktivt. Regeringen borde tillse all de offentliga representanterna ibankernas styrelser regelbundet har sammankomster för utbyte av erfarenheteroch för all samhället skall ges tillfälle att dra upp riktlinjerna för närings-och kreditpolitiken och hur styrelserepresentationen därvid kan vara ett medel.LO har tidigare i många sammanhang pekat pä att det fordras en fast kopplingmellan en konkret näringspolitisk planering och de offentliga representanternai bankerna ifall delta syslem skall vara meningsfulll. Inle minst mol bakgrundav den senaste tidens händelser torde del framstå som uppenbart alt del finns ellbehov av samordning av de offentliga representanternas insatser i bankernasstyrelser. Prop.1984/85:35 42 Samhällets inflytande över bankernas kreditpolitik ochverksamhet i övrigi är betydande. Sedan bankstyrelserna 1971 kompletlerals medrepresentanter för del allmänna byggdes systemet ut . Regeringen fick dåmöjlighet ulse ledamöler i storbankernas regionala styrelser somoffentlig ledamot i hanks huvudstyrelse fick rått närvara vid ärendes behandlingi direktion eller annan persongrupp med särskilda uppgifter inom banken.Kommunerna gavs också möjlighet lill representation i affärsbankernaslokala kontorsslyrelser. Del allmännas inflylande och insyn i affärsbankerna åralltså inle ovå-sentligl. Innan ylleriigare sleg las skulle del vara vårdefulllmed en utvärdering av vad hittillsvarande ordning givit för inflytande. Någonsådan utvärdering redovisas beklagliglvis inle i promemorian. Vid bedömningen av föreliggande förslag anser Bankmannaförbundetdet angeläget understryka affärsbankernas och det övriga""kontrollerade"" kreditväsendels roll som sparinstilulioneroch förmedlare av kapilal lill olika seklorer i ekonomin. Bankerna har därmeden roll som ell slags samhällsorgan med specielll ansvar och skyldigheler. Selti delta sammanhang kan det finnas skäl för att val av ordförande iaffärsbankernas slyrelser ska godkännas av regeringen. 1 sammanhanget bör dockunderstrykas att ordföranden måsle ha såvål aktieägarnas som övriga slyrelsdeda-mölersoch personalens fulla förtroende. Ett gediget bankkunnande år därmed enförutsättning. Förbundel har med dessa påpekanden ingen erinran mot det förslagsom framförs i promemorian.