prop · G803151 · 1984-12-31 00:00:00 — omstatsbidrag till missbrukarvård m.m; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll I propositionen föreslås att statsbidragen fill driften avhem för vård eller boende resp. till alkoholpolikliniker och vårdcentraler förnarkotikamissbrukare fr. o. m. slås ihop eU gemensamt statsbidragtill missbrukarvård m.m. Förslaget bygger på en överenskommelse mellan statensförhandlingsnämnd. och Svenska kommunförbundel. De viktigaste utgångspunkterna för förslaget är attstatsbidraget bör främja målen för och stödja en utveckling avvårdinnehållet. Bidraget bör även medge handlingsfrihet vid utveckling ochförändring av verksamheten. Ett viktigt syfte med ett sammanslaget statsbidrag är attluckra upp gränsen mellan institutionsvård och öppen vård. I propositionenföreslås därför all huvuddelen av bidragel ges till kommunerna som därigenomfår frihet all välja de för sina resp. behov och förulsättningar lämpligastevårdformerna. En viss del av bidraget föreslås dock ges i form av s.k.platsbidrag lill huvudmännen för vissa institutioner, i huvudsak de fidigarestatliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna. Del främstaskälet härtill är att dessa insfilutioner är särskilt resurskrävande och alt dei många fall har hela rikel som upptagningsområde. För att underlätta en nödvändig omstrukturering avinstitutionsvården och därvid ge berörda huvudmän viss kompensation för avvecklingskoslnaderföreslås ett särskilt omstruktureringsbidrag. Sådant bidrag skall kunna ulgåvid avveckling, helt eller delvis, av vissa typer av insfilutioner. Den nuvarande inslitutionsplaneringen bör ulvecklas iriktning mot en samlad vårdresursplanering, vilken innefattar såvälinstitutionsvård som öppen vård. skall , eftersamråd med de båda 1 1984/85. Prop.1984/85:151 2 kommunförbunden,redovisa en sammanställning och analys av de förändringar som har skett inom missbrukarvårdenm.m. Förår 1985 föreslås ett statsbidrag till driften av hem för vård eller boende om711 milj. kronor, vilket utgår efter samma regler som har gälll för åren 1983och 1984. Förår 1986 föreslås ell statsbidrag till missbrukarvård m.m. om sammanlagl 810milj. Särskildamedel föreslås för att stödja en utveckling och förändring av främstinstitutionsvården eller alternafiv fill denna. Närvarande:statsråden I. , ordförande, , R. Carisson, ,, , Propositionom statsbidrag till missbrukarvård m.m. 1984/85:100, bilaga 7, har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, till Bidrag till driften av hem för vård ellerboende för budgetårel 1985/86 beräkna ett förslagsanslag av . Jaganhåller om aU nu få ta upp denna anslagsfråga och därtill vissa frågor omanslagen Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler samt Ulveckling ochförsök med vissa vårdformer. Imars 1981 träffades en överenskommelse mellan slatens förhandlingsnämnd.Landstingsförbundet och om statsbidrag vid ändrathuvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterheis-vårdsanstaller m.m. Iöverenskommelsen, som redovisades i prop. 1980/ 81:196, enades parterna om en slalsbidragskonstrukfionsom i avvaktan på erfarenheler av konstruktionen skulle tillämpas under åren1983 och 1984. Överenskommelsen godkändes av (SoU 1981/82:23, rskr92). Utifrånhittills vunna erfarenheter av bidragskonstruktionen har en överenskommelse nu Iräffatsmellan statens förhandlingsnämnd. och om ett nytl statsbidragssystem för åren 1986 - 1989.Överenskommelsen innebär i huvudsak att de nuvarande statsbidragen till driftenav hem för vård eller boende respektive till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler slås ihop till eu gemensamt statsbidrag till missbrukarvård m.m.Parterna har vidare enats om statsbidraget för åren 1985 och 1986.Överenskommelsen har godkänls av och styrelser. Jagvill för egen del ansluta mig fill överenskommelsen om det nya bidragssystemet.Överenskommelsen bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilagal. Prop.1984/85:151 4 Statenhar haft ett stort engagemang i vården av missbrukare av alkoholoch narkotika. Fram var staten huvudman för ett antalinstitutioner för främst alkoholmissbrukare samt för ungdomsvårdsskolorna. Dessutomutgick statsbidrag för anordnande och drift av ett stort antal behandlings- ochinackorderingshem för missbrukarvård. I samband med socialtjänstreformenöverfördes huvudmannaskapet för de tidigare statliga institutionerna fillkommuner och landsting. upphörde de särskilda statsbidragen fillbehandlings- och inackorderingshemmen. Huvudmännen erhåller nu statsbidrag iannan form för denna verksamhet. Framtill utgick också statsbidrag lill de kommunala nykterhetsnämndernasverksamhet. Detta bidrag avvecklades delvis . Statsbidragen tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler för narkotikamissbrukare bibehölls dock. Statsbidragutgår också fill olika utvecklings- och försöksverksamheter inom bl.a. missbrukarvården. Idet följande ges en kort beskrivning av det nuvarande statliga stödet till missbrukarvårdoch vård av vissa ungdomar. 2.1Bidrag till driften av hem för vård eller boende År1980 godkände en principöverenskommelse (prop 1979/ 80:172, SoU 44, rskr385) mellan staten och de båda kommunförbunden om ändrat huvudmannaskap förungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter m.m. Frågan om ändrathuvudmannaskap hade fidigare behandlals bl. a. av socialulredningen. Enligtöverenskommelsen skulle berörda kommuner och landstingskommuner den 1 januari1983 ta över dels huvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolorna och nykterhetsvårdsanstalterna,dels de rättigheter och åtaganden som staten hade i fråga om Margretelunds ochRåby yrkesskolor, erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstalter samt inackorderingshemoch behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Överenskommelseninnebar vidare att kommuner och landstingskommuner gemensamt skall svara för atlbehovet av hem för vård eller boende inom blir tillgodosett.Kommuner och landstingskommuner skulle i samverkan uppräita vårdplaner förinstitutionsvården inom länel och därvid avtalsreglera huvudmannaskapet.Överenskommelsen innebar också att parterna före skulle träffaen uppgörelse om statsbidrag till verksamheten. Syftetmed huvudmannaskapsförändringen var all skapa förutsättningar för en bättrefungerande vårdkedja inom såväl ungdomsvården som missbrukarvården. Denverksamhet som kommuner och landsting skulle överta ansvaret för omfattade ibörjan av följande. Prop.1984/85:151 :;v 5 18 ungdomsvårdsskolor fördeladepå 13 län med totalt 514 platser, varav 135 på slutna avdelningar, samt 68platser vid 9 utskrivningsavdelningar, 4 stadiga och 19 s.k. erkändavårdanstalter för alkoholmissbmkare, fördelade på 17 län, med sammanlagt 1 556vårdplatser, 26 s.k. enskilda vårdanstalter föralkoholmissbrukare, fördelade på 17 län, med sammanlagt 853 platser. Huvudmänför de erkända och enskilda anstalterna var kommuner, landstingskommuner,sammanslutningar, ideella organisafioner och stiftelser. För verksamhetenutgick statsbidrag (drift- och anordningsbidrag). Driftbidraget var uppdelat ien garanfidel och en beläggningsdel. Ytterligarevårdresurser inom nykterhetsvården var de i huvudsak kommunalainackorderingshemmen för alkoholmissbrukare med ca 1 600 vårdplatser. Även fördessa hem utgick statsbidrag till driften med högsl av de styrktanettokostnaderna. Inomnarkomanvården hade staten inte varit huvudman för någon institution, mendäremot givit statsbidrag till driften av såväl behandlingshem sominackorderingshem, även i detla fall av de styrkta nettokostnaderna.År 1980 fanns det 24 sådana hem med sammanlagt 290 platser. Statsbidrag utgickäven för anordnande av inackorderings- och behandUngshem för narkotikamissbrukare. Iprincipöverenskommelsen sades bl.a. att de kommande statsbidragen till verksamhetenskulle medge handlingsfrihel för kommunerna/landsfings-kommunerna vidutveckling och förändring av verksamheten och att vid utformningen av bidragetskulle eftersträvas en schablonisering. År1981 godkände en överenskommelse (prop 1980/81:196, SoU 81/82:23, rskr92) mellan staten och de båda kommunförbunden om statsbidrag vid det ändradehuvudmannaskapet för aktuella insfilutioner. Överenskommelsen innebar attstaten skall utge bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften avsådana hem för vård eller boende som avses i principöverenskommelsen från år1980. Med utgångspunkt i slatens dåvarande kostnader för verksamhetenfastställdes statsbidraget enligt överenskommelsen till 570 milj. kr. för år1983, baserat på löne- och prisnivån . Vid förhandlingarmellan parterna skulle detla belopp omräknas med hänsyn till löne- ochprisnivån per det år bidraget avser. Bidragssummanom 570 milj. kr. var beräknad enligt följande fördelning: Ungdomsvårdsskolor 208 milj. kr. F.d.stathga nykterhetsvårdsanstalter 57 milj. kr. Övriganykterhetsvårdsanstalter 179 milj. kr. förnarkofikamissbrukare 33 milj. kr. Inackorderingshemför alkoholmissbrukare 93 milj. kr. 1*1984/85. 1984/85:151 6 Fördelningenav bidragssumman skulle gälla i avvaktan på erfarenheterav bidragskonstruktionen. skulle bidraget utgå a conto i avvaktanpå omräkning av det fastställda bidragsbeloppet. Avdet belopp som angavs för viss kategori av institutioner skulle användas sombidrag fill de huvudmän som driver sådana institutioner. Bidraget skulle utgåmed ett för varje kategori enhefiigt belopp per vårdplats. Återstoden, dvs. ,skulle användas som bidrag till kommuner som haft att svara förvårddagskostnad vid institution. Detta bidrag skulle utgå med ett enhetligtbelopp per vårddag för varje kategori av institutioner. Dendel av den faktiska nettokostnaden för institufionens drift som inle täcktesgenom det stadiga bidraget förutsattes bli ersatt av vårdlagarnas hemkommuner. Överenskommelseninnebar dessutom atl slaten skulle lämna sammanlagt 155 milj. kr. som bidragtill upprustning och utveckling m.m. av institutionsvården. Av dessa medelskulle 70 milj. kr. ulbelalas med fördelning efter resp.huvudmans andel i lotala antalet vårdplatser vid ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalter.Återstoden av bidraget skulle utbetalas efter överenskommelse mellan parternasenast . Införde nämnda överenskommelserna hade kommuner och landstingskommuner bedrivit enlänsvis insfitutionsplanering, vilken låg till gmnd för regleringen av detändrade huvudmannaskapet för de oUka institutionerna. En kort redogörelse för deUalämnas i det följande. Med kommunalt eller landstingskommunalt huvudmannaskapavses här även de fall där institutioner, som drivs av enskild ellersammanslutning, har knutits till kommun eller landstingskommun genom vårdavtal. Avde 18 f.d. ungdomsvårdsskolorna står alla utom fyra nu under landstingskommunalthuvudmannaskap. I tre fall drivs de av kommuner och i ett fall av ettkommunalförbund. Ävennykterhetsvårdsanstalterna (inkl. de f.d. stathga) står i många fall underlandstingskommunalt huvudmannaskap. Av totalt 50 anstalter drivs emellertid 20av , och kommuner, fyra av andra kommuner och två av ellkommunalförbund. Avde ca 150 inackorderingshemmen för alkoholmissbrukare är det endast fem somdrivs av landstingskommuner; övriga drivs av kommuner. Avde 35 inackorderings- och behandlingshemmen för narkotikamissbrukare drivs 18av de tre storstadskommunerna; övriga drivs av såväl kommuner som landsfingskommuner. Denåterstående delen av det tidigare nämnda upprustnings- och utvecklingsbidragetom sammanlagt 155 milj. kr. fördelades mellan insfilu-tionshuvudmännen enligten överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd och företrädare för debåda kommunförbunden . Överenskommelsen godkändes avregeringen . 1984/85:151 ,,, 7 Omräkningenav driftbidraget till löne- och prisnivån respektive den 1 juli1984 gjordes genom överenskommelser mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för kommunförbunden respektive den 23 november1984. Enligt dessa överenskommelser skulle det slutliga driftbidraget för år1983 uppgå till 662 milj. kr. och för baseras på ett belopp av 711milj. Överenskommelserna godkändes av regeringen respektiveden . Detslutliga driftbidraget för åren 1983 resp. 1984 fördelar sig på olika institutionskategorierenhgt följande (milj. F.d. statliga nykterhetsvårdsanstalter/motsv.») Behandlings- ochinackorderingshem för narkotika- ")Nykterhetsvårdsanstalterna , Runnagården (med Brotorp), Homö, Frösö samt Hessleby.T.o.m. 30/61983 även nykterhetsvårdsanstalten . ett LVM-hemi vardera och kommuner. 2.2Bidrag till alkoholpolikliniker och vårdcentraler Statsbidragutgår till kommunala alkoholpolikUniker enligt förordningen (1981:614) omstatsbidrag till kommunernas verksamhet med alkoholpolikliniker. Statsbidragutgår också lill kostnader för vård av narkotikamissbrukare på alkoholpoliklinikersamt lill försöksverksamhet vid nytillkommande alkoholpolikliniker som användsflexibelt för insatser inom både nykterhetsvård och narkomanvård. Vidare utgårstatsbidrag enligt särskilda bestämmelser till driften av vårdcentraler förnarkotikamissbrukare, organiserade av kommun eller landstingskommun. Framtill och med utgick även statsbidrag till kommunemas kostnader förnykterhetsvård vad avser administration samt förebyggande och eftervårdandeåtgärder. Detla bidrag avvecklades (prop. 1978/79:95, FiU35, rskr 335). Resursernaför de öppna och friviUiga vårdformerna inom missbmkarvår-den har successivtbyggts ut. var det ca 140 alkoholpolikUniker och 28 vårdcentraler förnarkotikamissbrukare som erhöll statsbidrag. För /85 uppgår anslagelför dessa bidrag till . budgetproposition (prop.1984/85:100, bilaga 7) föreslås en ökning av anslaget till . Underlagetför statsbidrag utgörs av de av godkända kostnaderna för löner,vilka uppräknas för övriga driftkostnader. 1984/85:151 8 Statsbidragetutgår inom ramen för tillgängliga medel med högst av bidragsgrundandebelopp och utgår för kalenderår i efterskott. Ansökanom statsbidrag till alkoholpohklinik prövas av . Ansökan omstatsbidrag till vårdcentral prövas av i de fall regeringentidigare beviljat statsbidrag till driften. I annat fall skall socialstyrelsengranska ansökan om statsbidrag samt med eget yttrande överlämna ärendet tillregeringen för prövning. 2.3Bidrag till försöksverksamheter m.m. Frånanslaget J 4. Bidrag fill organisationer m.m, (H 4 fr.o.m. /86)under femte huvudtiteln, utgår bidrag bl.a. till kommuner och sammanslutningarför rehabilitering av alkohol- och narkotikamissbrukare. Bidrag utgår härvidför såväl pågående verksamheter som för försöksverksamheter. För budgetåret1983/84 uppgick den aktuella anslagsposten till . Därav fördeladesocialstyrelsen totalt . för försök med nya vård- ochbehandlingsmetoder, varav 1 048 000 kr.till organisationer och 2 105 000 kr.till kommuner. /85 uppgår anslagsposten till . budgetpropositionföreslås en ökning till . Utveckling och försök med vissa vårdformer (H 5 fr.o.m. budgetåret1985/86) under femte huvudtiteln avser främst områdel socialt behandlingsarbetemed tonvikt på missbrukarvård. Anslaget uppgår för /85 till . Avdetta anslag får disponera högst . fillförsöksprojekt med familjevård för vuxna missbrukare. Sådana försöksprojekthar pågått och är ett resultat av familjevårdsutredningens betänkande(Ds S 1981:17) Del förstärkta familjehemmet. Försöksverksamheten beräknas bliutvärderad och dokumenterad . Vidare får socialstyrelsenav anslaget J 5 disponera högst . fill försöks- ochutvecklingsprojekt avseende behandling och stöd till familjer i kris saml barnoch ungdomar som far illa. Medlen är ämnade att stimulera utvecklingen av nyabehandlingsformer. av anslaget J 5 disponeras enligt bestämmelser som regeringenmeddelar till utveckling av vården av kvinnliga missbrukare, insatser för detyngsta missbrukarna, försök i fråga om vårdmetoder för "nya" grupperav missbrukare, stöd till kvinnojourer samt till utveckling av socialbyråernasarbete med familjer i kris m.m. /84 anvisade regeringen i särskild ordning 4,5 milj. kr. förutvecklingsinsatser inom narkomanvårdsområdet. harfördelat dessa medel till 16 olika utveckhngs- och försöksprojekt i 15 kommuner.För /85 har fått regeringens Prop.1984/85:151 v» 9 uppdragalt fortsätta detta utvecklingsarbete. Insatserna bör inriktas på bl.a. följandeområden. - Försöksverksamhet som syftartill att utveckla särskild kompetens för socialt fäll- och behandlingsarbeteinom ungdoms- och missbruksområdena - Projekt som syftar till attutveckla samarbetsformer mellan och den psykiatriska vården närdet gäller missbrukare med allvarliga psykiska störningar - Insatser för alt förbättra uislussningen(eftervården) för missbrukare som genomgått behandhng. Regeringenhar anvisat 5 milj. kr. för de nämnda utvecklingsinsatserna under innevarandebudgetår. 11985års budgetproposition (prop. 1984/85:100, bil. 7) föreslås aU 5 milj. kr. skallanslås för utvecklingsinsatser inom narkotikaområdel för /86under anslaget H 5. Utveckling och försök med vissa vårdformer. Försöksverksamhetmed samverkan inom missbrukarvården har pågått isocialdepartementets regi. De 11 projekt som ingått i försöksverksamheten harhaft som främsta syfte atl åstadkomma en bättre samordning av socialtjänstensoch hälso- och sjukvårdens insatser för främst alkoholmissbrukare samt attunderlätta samarbetet mellan institutionsvård och öppen missbrukarvård. Totalthar 2,5 milj. kr. använts för denna försöksverksamhet som skall avrapporteras undervåren 1985. 3Utvecklingen inom missbrukarvården m.m. 3.1 Socialtjänstreformen Socialtjänstlagen(1980:620), SoL, trädde i kraft den 1 januari 1982.1 lagen föreskrivs bl.a. enskyldighet för socialnämnderna att arbeta för att förebygga och molverkamissbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Socialnämndernaskall också stödja de enskilda missbrukarna och se till att de får den hjälpeller vård som behövs för att komma ifrån missbruket. Närdet gäller vård utan samtycke trädde med SoL också i kraft dels lagen(1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), dels lagen (1980:621)med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Ipropositionen om (prop, 1979/80:1), vilken i sina huvuddragantogs av (SoU 1979/80:44, rskr 385), drogs utifrån den pågåendeutvecklingen upp vissa rikthnjer för missbrukarvården i allmänhet ochinstitutionsvården i synnerhet. insatser bör främst varaförebyggande och uppsökande och i största möjliga utsträckning ges i den hjälpsökandeshemmiljö eller så nära den som det går. Vård i institution bör om möjligt kommai fråga först sedan man prövat andra vårdinsatser. Vård i institution börvidare ingå som ett led i ett längre vårdprogram. 1984/85:151 10 avvårdinnehåll och vårdmetodik inom institutionsvården är angelägen liksomsträvandena att få vårdenheter som tar emol missbrukare för vård oberoende avvilken missbrukskategori de fillhör. En inriktning av verksamheten mot öppnavårdformer med inslag av motivationsinriktat behandhngs-arbete och nya inslag iinstitutionsvården är önskvärd och förutsätter viss utbildning förvårdpersonalen. Ett rikt och varierat utbud av förebyggande åtgärder och avvård- och behandlingsinsatser ger de bästa möjhgheterna att begränsa behovet avtvångsingripanden. Förhandlingarnaom det ändrade huvudmannaskapet för institutionerna inom främst missbrukarvården,var inte slutförda då socialtjänstpropositionen beslulades. I propositionenframhölls dock atl oavsett hur resursansvaret, dvs. ansvaret för inrättandeoch drift av institutionerna, skulle komma att fördela sig mellan landsting ochkommuner, så var det kommunerna som hade ansvarel för vården. Kommunerna skullesåledes se till att den enskilde vid behov fick vård utanför del egna hemmet,följa vården vid institutionen, vid behov medverka till att den enskildebereddes vård i annan institution och efter institutionsvårdens avslutande geden enskilde det stöd och den hjälp som han kunde behöva därutöver. Kommunernaskulle, Hksom när de i övrigt tog i anspråk resurser inom , kommaatt få inflytande över hur institutionerna skulle utnyttjas. 3.2Propositionen om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik Propositionen(prop. 1984/85:19) om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik, vilkenantogs av (SoU 1984/85:8, rskr 104), tog bl.a. uppfrågan om behandling av narkotikamissbrukare. Frågan om statsbidragetsutformning berördes också. Enligtpropositionen är det angeläget att det, utöver specialiserade enheter för missbrukarvård,också utvecklas en kompetens inom den reguljära både förförebyggande och tidiga insatser liksom för insatser för missbrukare som redanhar utvecklat elt allvarligt missbruk. Utrymme för en metodutveckling inomsocialtjänsten kan skapas genom omfördelningar och effektiviseringar inom ramenför befintliga resurser. Statens uppgift i detta sammanhang bör vara att lämnastöd till utvecklingsinsatser och försöksverksamhet. Socialtjänstreformengenomsyrades av en strävan bort från institutionsvård till vård och behandhngi öppna former. En sådan strävan präglar också det utveckhngsarbele som pågår imånga kommuner, vilka söker utveckla behandlingsalternativ för grupper som intebehöver institutionsvårdens höga grad av omhändertagande. Enligtden nämnda propositionen om narkotikapolitiken är det angeläget att det finnssärskilda öppenvårdsprogram för missbrukare liksom atl det finns vårdformer somvid behov kan erbjuda ett stödboende under en pågående öppenvårdsbehandling. Isammanhanget nämns också att s.k. familjevård har visat sig vara elt värdefulll komplemenltill övriga insatser för missbrukare. Statsbidraget bör enligt propositionen vara så utformatatt del gynnar en ulveckling mot ett rikt och varierat utbud av vårdresurser,både vad gäller form och innehåll. När det gäller institutionsvården framhålls att de i dagganska skarpa gränserna mellan ohka typer av institutioner bör luckras upp. Delges därigenom möjligheter att ulnyttja resurserna mer flexibelt och effektivt.Institutionsvården bör vidare utvecklas mot en ökad differentiering av behandlingsinnehållel.Behandlingshemmens viktiga funktion inom missbrukarvården understryks. De siiftelsedrivnabehandhngshemmen utgör enligt propositionen värdefulla komplement lill denoffentliga institutionsvården, främsl när det gäller utvecklingen av nyabehandlingsmetoder. 3.3 Utveckling ocb behov av förändringar inominstitutionsvården I socialtjänstlagen infördes etl nytl begrepp - hem förvård eller boende -som omfattar alla olika institutioner inom ,vilka tar emol enskilda för vård, behandling, omvårdnad eller tillsyn iförening med ett boende. Det nya och sammanfattande begreppet syftade till alleliminera den tidigare lagstiftningens indelning av institutionsvården ochöppna möjligheter till en flexibel, differentierad och lokall anpassadinstitutionsvård. I socialljänstpropositionen anfördes bl.a. att kommunernaoch landstingskommunerna bör ha möjlighel att utforma insiiutionsvården eftersina förutsättningar och behov inom ramen för de övergripande mål som skallgälla för . Enligt 23 § SoL skall landstingskommunerna och kommunernai varje landstingsområde gemensamt upprätta en plan över behovet av hem förvård eller boende i området. Planen skall också visa hur ansvaret för hemmensinrättande och drift är fördelat. Planen skall redovisas för länsstyrelsen.Syftet med institutionsplaneringen är bl.a. att ge överblick över behov och resursersamt att samordna resurserna och utnyttjandet av dessa. När det gäller institutionsvård betonades i socialljänstpropositionenbehovet av en förbättrad behandlingskontinuitet och ett mer flexibeltutnyttjande av resurserna samt kravet på geografisk närhet. framhöllsatt det i vissa situationer är nödvändigt att göra avsteg från den senareprincipen. Vidare ansågs del önskvärt att man fortsätter på den inslagna vägenmed en minskad differentiering av institutionsvården, men atl det inte tordevara möjligl att helt undvika en differentiering . Vid en genomgång av de olika institulionstyperna togs isocialtjänstpropositionen egentligen bara klar slällning tillungdomsvårdsskolornas framtid.