prop · G80383 · 1984-12-31 00:00:00 — församlings- och pastoratsförbundtillstyrker utredarens förslag och herastäUer saratidigt att förslag utarbetassora ger företrädare för kyrkokoraraunerna ett direkt och forraellt inflytandepå sådana förhandlingar sora berör anställningsvillkor vilka skall gälla förarbetstagare med statiigt reglerade anställningar i de kyrkliga komraunerna.Förbundet utvecklar sina ståndpunkter på detta sätt: Utredningen föreslår att till finansutskottetöverföra nuvarande uppgifter att överlägga med personalministern i vissaförhandlingsfrågor och att godkänna vissa avtal. Förslagen synes väl övervägdaoch väl svara mot behoven av en rationell handläggning av de ärenden som det ärfråga om. Förslagens genomförande tillstyrkes således. Förbundsstyrelsen är emellertid angelägen att iförevarande sammanhang, då beslutsprocessen i förhandlingsfrågor på detoffentliga området får en så genoragripande belysning sora nu sker ibetänkandet, tillägga följande raed 1984/85:83 24 avseendepå förhandUngsverksanihetens bedrivande på det kyrkokommunala området. Utredningen belyser utförligt den poUtiskabeslutsprocessen på det statUgt reglerade området på arbetsgivarsidan undercentrala kollektivavtalsförhandlingar. Mot beskrivningen har förbundsstyrelseninte något att erinra. Den politiska beslutsprocessen på detkyrkokomraunala orarådet vid dessa förhandlingar bör, enligt principerna förden representativa demokratin, ha sitt fäste i den intresseorganisation somföreträder de kyrkliga koramuner som bär ansvaret för den ekonomiska förvaltningenav den verksarahet i vilken berörda arbetstagare är anställda. årsutveckling inora det oraråde som kan göras till föreraål förkollektivavtalsreglering, kan anses ge ett ökat stöd för en sådan ståndpunkt. utgör, på detrent kyrkokoramunala anställningsområdet, central part och har där för andraarbetstagare än församlingspräster och kyrkomusiker, erforderUgt inflytande bl.a. genom sin förhandlingsdelegation. När det gäller kollektivavtalsförhandlingar omanstäUningsvillkor för församlingspräster och kyrkomusiker med statUgtreglerade anställningsviUkor saknas f. n. ett rimligt inflytande, forraelltoch praktiskt, för de kyrkliga koraraunemas del. Förbundets verksarahet på förhandUngsområdet harsin bas i lokala kyrkopolitikers kunskaper och erfarenheter särat i deraskontaktytor i kyrkoförvaltningama. Vidare har förbundets kansli nära ochkontinuerliga kontakter raed kyrkoförvaltningama deh genora dagUga kontakteroch dels genom kurs- och konferensverksamhet. Ifråga om lönedelegation torde dessverksamhet, då den initierades, ba haft till syfte att - låt vara på ettbetydligt raera vidsträckt förvaltningsoraråde - delvis på motsvarande sätt sompastoratsförbundets förhandlingsdelegation utgöra poUtisk förankringsplats fördet materiella innehållet i kollektivavtalen inför och underförhandlingsverksamhetens bedrivande. Förbundsstyrelsen måste konstatera att vare sigriksdagens lönedelegation eller arbetsgivarverkets styrelse av förklarliga skälkunnat fylla denna angivna funktion raed avseende på avtalsförhandlingar somrört de statUgt reglerade anställningama på det kyrkokomraunala orarådet.Ifråga om lönedelegation har orsakema härtill berott påomständigheter som den nu aktueUa utredningen väl utvecklat i sitt betänkandeoch ifråga om arbetsgivarverkets styrelse synes orsaken närmast vara beroendeav styrelsens sararaansättning och karaktär av tjänstemannaorgan. I saraband raed att nu eventuelltförelägges förslag i ärendet rörande lönedelegation bör utarbetasförslag som ger företrädare för kyrkokoraraunema ett direkt och formelltinflytande på sådana förhand-Ungar sora berör anstäUningsviUkor vilka skaUgälla för arbetstagare raed StatUgt reglerade anställningar i de kyrkligakoraraunema. Förbundsstyrelsen vill således, med tillstyrkandeav utredningens förslag, heraställa att civUdepartementet tar initiativ tillutarbetande av förslag i den riktning som förbundsstyrelsen här angivit. , TCOs statsljänstemannasektion(TCO-S) och Centralorganhationen SACOISR har förklarat sig inte ha anledningatt yttra sig över förslaget hur raotpartens beslutsorganisation utformas.Personalorganisationema har närraare uttalat följande. 1984/85:83 25 : När dåvarandeStatstjänarkartellen i reraissbehandlingen av förslag1963 (SOU 1963:16, 17) tillstyrkte förslaget ora imättande av en särskildlönedelegation var bakgrunden till det positiva ställningstagandet att finna enväg sora innebar att förhandlingama ora de statligt anställdas löne- ochanställningsvillkor inte skulle vara beroende av att viss tidpunkt förelåg föravläranande av proposition till och att fömtsättningar skapades föratt resultatet av förhandlingama skulle kunna träda i kraft möjligt ochi enlighet med överenskoraraelserna. som erhållit förslagetora slopande av lönedelegation har sararaa uppfattning soraStatstjänarkartellen 1963. Förbundet, i egenskap av arbetstagarorganisation,har inte anledning att ha synpunkter på hur raotparten bygger upp sinbeslutsorganisation. De enda krav sora förbundet kan stäUa är attorganisationen och befogenhetsfördelningen ska vara sådan att de uppfyller dekrav på frihet och snabbhet sora var en föratsättning vid det tidigaretUlfäUet. Därutöver vill särskiltunderstryka att fördelningen av beslutsbefogenheterna raellan riksdagensfinansutskott och regeringen blir sådan sora utredningsraannen föreslår.Förbundet viU understryka att endast avtal raed en raera avsevärd självständigbetydelse för anställnings-förraånernas nivå och raed statsfinansiellakonsekvenser ska behandlas av utskottet tillsararaans raed avtal under deaUraänna avtalsrörelserna. raening ska dennauppdelning göras raycket strikt, så att endast de särskilt och principieUtviktiga frågorna blir föreraål för bedöraning. Avtal innebärande endastmindre statsfinansiella konsekvenser, även ora kostnadsbeloppen kan vara stora,bör slutligt godkännas av regeringen eller efter delegation av statensarbetsgivarverk. TCO-S: TCO-S tar i princip inte stälhiing till SAVsfortlöpande kontakter med regering och riksdag eUer hur den forraellabeslutsprocessen ordnas efter det att ett avtal undertecknats. Men TCO-S viUändå sora sin raening frarahålla, att den föreslagna ordningen vad avser rättenför regeringen att slutgiltigt godkänna vissa avtal är ändaraålsenlig.Förhandlingsuppgörelser mellan SAV och huvudorganisationerna kan genora dennakoraraa att tillämpas utan den fördröjning som ibland uppstår med nuvarande ordning. Tidsmässiga synpunkter kan också läggas påförslaget att ersätta lönedelegation med finansutskottvid godkännande av övriga avtal. Garantier måste här skapas så att t. ex. ettcentralt avtal kan godkännas inom rimlig tid även om avtalet träffas efter detatt riksraöte har avslutats. Centralorganhationen SACOISR: /SR kan för sindel konstatera att frågan ora lönedelegationens vara eller inte vara priraärtär en fråga för staten sora arbetsgivare. Mot den bakgmnden finner vi ingenanledning yttra oss. Däreraot vill vi framhålla vikten av att den partsom för statens räkning för förhandUngar har mandat att slutföra dessa och attteckna avtal. Vi föratsätter att eventuella ändringar beträffandelönedelegationen inte innebär någon ändring av nuvarande ordning i denna del. 1984/85:83 26 Lag om ändring iriksdagsordningen Härigenomföreskrivs i fråga om riksdagsordningen' dels att 8 kap. 4 och 5 §§ sarnttilläggsbestämmelsema 8.5.2-8.5.5 skall upphöra att gäUa, dels att 4 kap. 5 § och tilläggsbestämmelsema 4.8.1och 8.5.1 skaU ha nedan angivna lydelse, deh att i 4 kap. skall införas en ny paragraf, 16§, av nedan angivna lydelse. skall, utöver sina Finansutskottetskall, utöver sina uppgifter enligt 8 kap. 6 § och 9 kap. uppgifter enligt 8kap. 6 § saml 9 4 § regeringsformen, bereda aren- kap. 4 och 11 §§regeringsforraen, den ora aUraänna riktlinjer för den bereda ärenden oraallraänna riktlinekonomiska poUtiken och för jer för den ekonomiska politikenoch budgetregleringen samt ärenden för budgetregleringen samt ärenden sora rörriksbankens verksarahet. sora rör verksarahet. skall, utöver sin uppgift enligt 8kap. 6 § regeringsformen, bereda ärenden om statUga och komraunala skatter. Tilläggsbestämmelse4.8.1 Beslut av finans- och skatteutskot- Beslut av finans- och skatteutskot ten i fråga som avses i 8 kap. 6 § ten i fråga som avses i 8 kap. 6 § regeringsformen meddelas regering- regeringsformen och av finansut- en genom skrivelse. skottet i fråga om godkännande enligt 11 § regeringsformen raeddelas regeringen genora skrivelse. Vad som har förekommit vid behandling i finansutskottetav frågor enligt 9 kap. 11 § regeringsformen får ledamot, suppleant ellertjänsteman inte utan utskottels tilhtånd yppa, förrän avtal har träffats ellerförhandling annars har slutförts eller förslag som avses i paragrafen harframlagts för utskottet 8 kap. TiUäggsbestäramelse 8.5.1 Iförhandlingsfrågor rörande an- I förhandlingfrågor rörande anställningsvillkorför arbetstagare hos ställningsvilUcor för arbetstagare hos 'Riksdagsordningen omtryckt 1983:86. riksdagenoch dess rayndigheter överlägger lönedelegationen med talmannen eller medannan ledaraot av förvaltningsstyrelse sora styrelsen förordnar. riksdagenoch dess rayndigheter överlägger finansittskottet raed talmannen eller medannan ledaraot av förvaltningsstyrelse sora styrelsen förordnar. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 6 kap. 5 § och 11 kap. 2 § sekretesslagen (1980:100)' skall hanedan angivna lydelse. Sekretess gäller för uppgift som har tillkorarait eller inhäratats för att användas vid facklig förhandling på den offentliga sektorn eller vid förberedelse för sådan förhandUng, ora det kan antas att det allmännas eUer statligt eller koraraunalt företags ställning sora förhandlingspart försämras om uppgiften röjs. Med facklig förhandling på den offentliga sektom avses sådan förhandling i fråga angående förhållandet raellan arbetsgivare och arbetstagare, vari rayndighet, sararaanslutning av korarauner eller statligt eller kommunalt företag har att delta. I fråga ora uppgift i allraän hand- I fråga ora uppgift i aUraän hand- ling gäller sekretessen i högst fera år. ling gäller sekretessen i högst fera år. BeträffandehandUng som har upprättats hos eller inkorarait till riksdagenslönedelegation gäller sekretessen dock längst till dessförhand-Ungsöverenskoramelse har träffats eller förhållandet annars har reglerats. Vidtillärapningen av denna paragraf ankoraraer det på myndighet, sora har attsjälvständigt handlägga ärende ora förhandUng i fråga angående förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare, att pröva fråga ora utiäranande tillenskild av uppgift sora hänför sig till ärendet. Beträffande uppgift hosriksdagens lönedelegation ankoraraer det dock på lönedelegationen ellermyndighel, som denna bestämmer, att pröva BeträffandehandUng sora har upprättats hos eller inkorarait till /jnfl/isuöfcottgäller sekretessen dock längst till dess förhandlings-överenskoraraelse harträffats eller förhållandet annars har reglerats. Vid tillämpningen av denna paragraf ankomraer detpå myndighet, som har att självständigt handlägga ärende ora förhandling ifråga angående förhållandet meUan arbetsgivare och arbetstagare, atl prövafråga ora utiäranande till enskild av uppgift sora hänför sig till ärendet.Beträffande uppgift hos finansutskott ankomraer det dock påutskotlet att pröva frågan. Om förhandlingsärende har uppdragits åt Lagen omtryckt 1982:1106. frågan.Om förhandlingsärende har uppdragits åt sammanslutning av kommuner, ankommerprövningen av frågan inom en viss komraun på den rayndighet inora koramunen somhandlägger sådant ärende. sararaanslutningav kommuner, ankoraraer prövningen av frågan inora en viss koraraun på denmyndighet inom kommunen som handlägger sådant ärende. Föreskrifternai 1 kap. 2-4 §§ gäller inte för ledamot av såvitt avser uppgift somhan har erhåUit under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadspliktför sådan ledaraot och för tjänsteraan i finns i 10 kap. 7 §regeringsformen samt 2 kap. 4 §, 4 kap. 15 § och 8 kap. 5 § riksdagsordningen. Föreskrifternai 1 kap. 2-4 §§ gäller inte för ledamot av såvitt avser uppgift somhan har erhålUt under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tystnadspliktför sådan ledamot och för tjänsteman i finns i 10 kap. 7 §regeringsformen samt 2 kap. 4 § och 4 kap. 15 och 16 §§ riksdagsordningen. För uppgift ora vad som har förekorarait vidsararaanträde med karamare gäller sekretess enligt denna lag endastora sararaanträdet har hållits inora stängda dörrar. För uppgift som harintagits i kammarens protokoll gäUer sekretess enligt denna lag endast i fallsom avses i 2 kap. För uppgift i annat protokoU eller beslut gällersekretess enUgt denna lag endast i de fall som avses i 2 kap. samt 6 kap. 5 och6 §§. Erhåller från regeringen uppgift sora ärsekretessbelagd där, gäller sekretessen också hos . Dennalag träder i kraft . 1984/85:83 29 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Utdrag ur protokoll vid regeringssararaanträde den 1 novem ber 1984.......................................................... .... 2 Bilaga1 Justitiedeparteraentet............................. 3 1 Inledning .................................................... .... 3 2 Föredragandens överväganden ..................... 5 2.1 Komraunal beslutanderätt i krig ochvid krigsfara 5 2.2 Möjlighet till förhandsgranskning avfilraer och videograra 8 2.3 Ikraftträdande ...................................... .... 11 3 Upprättat lagförslag ................................... .... 11 4 HerastäUan ............................................... 11 Underbilaga1.1 Lagförslag................................... .... 12 Bilaga2 Civildeparteraentet ................................ 14 1 Inledning..................................................... 14 2 Föredragandens överväganden ...................... 15 2.1 Vilket riksdagsorgan bör ha ansvaretför kollektivavtalsfrågorna på det statiigt reglerade orarådet? 2.2 Sekretessfrågor .................................... .... 17 2.3 Ikraftträdande....................................... 18 3 Upprättade lagförslag ra.m............................. .... 18 4 Heraställan ................................................ 19 Underbilaga2.1 Sararaanfattning av betänkandet (Ds C 1983:2) Riksdagenoch statstjänsteraännens anställnings villkor .......................................... .... 20 Underbilaga2.2 Remissammanställning .................. .... 22 Underbilaga2.3 Lagförslag .................................. .... 26