prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — Det fårankomma på riksskaiteverket (RSV) atl närmare bedöma på vilkel säll och ivilken omfattning information skall lämnas. Trolsden förenkling som förslaget innebär jämfört med lagrådsremissen kvarslår etlvisst resursbehov inom skaUeadministrationen. Jag kan emellertid inle f.n.ange hur slort detta resursbehov är utan yllerligare överväganden erfordrasinnan slutlig ställning kan tas. Jag avser atl återkomma fill denna fråga iannal sammanhang. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättalsförslag lill 1. lagom statlig fastighetsskatt, 2. lag om upphävande av lagen(1982:1194) om hyreshusavgift, 3. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928: 370), 4. lagom ändring i taxeringslagen(1956:623), 5. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 6. lag om ändring iskaftebrottslagen (1971:69), 7. lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343). Förslagenbör fogas fill prolokollet i detta ärende som bilaga 2.2. Somtidigare nämnts har lagförslagen under punkterna I -3 granskats av lagrådet.Övriga lagförslag innebär endast följdändringar till dessa förslag. Jag anserdärför att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Prop.1984/85:18 ?' 5.1 Lagen om statlig fastighetsskatt Paragrafen motsvarar 1 § i lagen (1982: 1194) omhyreshusavgift. I paragrafen har i förhållande till det remitterade förslagelgjorts vissa ändringar. Således har samtliga bestämmelser som skulle medgeundantag från skatteplikt på grund av atl fastigheten hade viss lyp avbostadslån tagits bort. Skalt skall därför betalas för samtliga småhusenheter,hyreshusenheter och småhus eller hyreshus med tillhörande tomtmark pålantbruksenhet. Andra - femte styckena i remissen utgår som en följd härav. 1 paragrafen anges vem som är skattskyldig tillfastighetsskatt och under vilka förutsättningar skatt skall utgå. Skatlskyldigär således den som skall la upp garaniibelopp för faslighet som inkomsi. Skattskall eriäggas för faslighel som vid faslighelstaxeringen betecknas somsmåhusenhet, hyres-husenhel eller lantbruksenhet om del pä lantbruksenhetenfinns småhus eller hyreshus eller tomtmark för sådana hus. I paragrafen regleras undertaget för skatten och medvilket procenttal skallen skall utgå. Principen är att hela taxeringsvärdetskall ligga lill grund för skatten. När del är fråga om småhus ulgörsunderlaget emellertid av en iredjedel av taxeringsvärdet. Procenttalet är 1.4%om fastigheten är schablonbeskaltad och eljest . Det finns särskilda reglerför småhus och hyreshus på lantbruksenhet och för livförsäkringsanstalter.Särskilda bestämmelser gäller för skatteuttaget vid 1986 och 1987 årstaxeringar i fråga om småhusenheter saml småhus och hyreshus på lantbmksenhet. Som lagrådet föreslagit bör innehållet i första stycket 1)i del remitterade förslagel komma lill utiryck i elt särskilt andra stycke medden lydelse lagrådel föreslagil. Tredje slyckel föreslås få ny lydelse bl.a. på grund avall undantagen för hus med lån lagils bort i I §. Om fastigheten är sådan attskilda delar av den skall beskattas enligt skilda bestämmelser - en del somintäkt av annan fastighet enligt 24 § 2 mom. KL och en annan del som intäkt avrörelse - skall underiaget för skatten fördelas på dessa öch skatteuttaget på dessadelar följa de allmänna principerna. Således skall skallen på den del sombeskattas enligt 24 § 2 mom. KL utgå och skatten på den del som ingåri rörelsen . 1 fiärde slycket anges atl med taxeringsvärde,bosladsbyggnadsvärde och tomtmarksvärde avses de värden som legat lill gmnd föreller ingått i beräkning av garanlibeloppel. Bestämmelsen, som motsvarar I §fjärde stycket lagen om hyreshusavgift, medför all såväl byggnadsvärde somlomtmarksvärde ingår i underiaget och detla även i fråga om faslighet sominnehas med tomträtt. 1984/85:18 56 Bestämmelsernai femte stycket motsvarar 1 § ijärde stycket lagen om hyreshusavgift. Deninnebär all om beskattningsåret omfallar kortare eller längre lid än lolvmånader eller om fastigheten förvärvats eller avyttrats under beskattningsåretskall underlaget för beräkning av fastighetsskatten jämkas. Somlagrådel förordal bör elt förtydligande göras av vad som avses med ordelfaslighet i I och 2 §§. Den av lagrådel förordade bestämmelsen bör tas in i 3§. Paragraferna 3-7 i lagrådsremissen får därvid beteckningarna 4-8. Paragrafernamoisvarar 2-5 §§ lagen om hyreshusavgift. 4 § reglerar ansvarigheten förfastighetsskatt vid dödsfall. 6 § anger all fastighetsskallen skall debiterasoch uppbäras enligt uppbördslagen (1953:272), UBL. 8§ anger atl beteckningar i lagen som används även i fastighelstaxe-ringslagen(1979: 1152) eller KL skall ha samma betydelse som i dessa lagar. Enredaklionell ändring har gjorls i paragrafen. Lagenskall träda i krafl och lillämpas första gången vid 1986 årstaxering. För skattskyldiga som har bmtel räkenskapsår omfaltarbeskattningsåret vid taxering normall även tid års ingång. Idessa fall skall skalt genom en proportionering beräknas för den del avbeskattningsåret som infaller efter ikraftträdandet. Ifråga om småhusenhet som schablonbeskattals skall skallen utgå vid1986 års taxering och med I % vid taxering. 1 fråga om småhusenhet somär konventionellt beskattad samt småhus och hyreshus på lantbmksenhet skallskatten ulgå vid taxering och med 1,vid 1987 årslaxering. Dessa övergångsbestämmelser gäller dock inte i fråga om faslighetersom ägs av livförsäkringsanstalter. Iövergångsbestämmelserna har vidaie gjorls vissa redaktionella ändringar iförhållande lill det remillerade förslagel. Lagenföreslås upphöra atl gälla den men fortfarande tillämpas i frågaom beskattningsår som har påbörjats före den . För skallskyldigasom har brutet räkenskapsår skall avgift beräknas genom en proportionering förden dei av beskattningsåret som infaller före . 1984/85:18 , 57 Åndringari kommunalskattdagen 25 I mom. Imomentet anges all från bruttointäkten av annan faslighel som beskattaskonvenlionelll får avdrag göras för hyreshusavgift. Ändringen innebär altavdrag fortsättningsvis får göras för fastighetsskatt. Tilläggeti paragrafen innebär alt skallskyldiga med redovisning enligt konlantprincipenskall få göra avdrag för fastighelsskatten för del beskaltningsår lill vilkelskatten hänför sig, dvs. del år skatten enligt UBL skall ingå i den preliminäraskallen. Molsvarande föreslås gälla i fråga om skogsvårdsavgiflen, vilkendebiteras och uppbärs enligt samma principer som fastighetsskatten. Punkt3 av anvisningarna tUl 20 § Ävenhär byts ordet "hyreshusavgift" ul mol "statligfastighetsskatt". Således kommer fastighetsskatten inte atl räknas somallmän skalt, Detla innebär alt skatten blir avdragsgill, liksomhyreshusavgifien f n. är, såsom driftkostnad enligt 22 § och 29 § 1 mom. Idenna paragraf regleras vad den allmänna självdeklarationen skall innehålla. 1andra stycket i paragrafen införs en bestämmelse om alt allmän självdeklarationskall innehålla de uppgifter som erfordras för beräkning av statligfastighetsskatt. Iparagrafen ges regler om uppgifter som skall antecknas i skaUelängden vidinföring av taxeringsnämndens beslut. F.n finns en bestämmelse all anteckningskall ske om underlag för hyreshusavgift. Den föreslagna ändringen innebär attanteckning i fortsättningen i stället skall ske om underiag för fastighetsskatt. Bestämmelsernai paragrafen ger länsstyrelse och lokal skattemyndighet befogenhel att rättavissa förbiseenden vid laxeringen. Förslaget innebär att dessa myndigheler färrälla laxeringen i den mån den blivil oriktig till följd av uppenbar felaktigheti fråga om uppgift lill ledning för påförande av fastighetsskatt. 1984/85:18 58 Ändringarnainnebär alt i 7 J och 3 § I mom. ordel "hyreshusavgift" lyts ul mol"slallig fastighetsskatt". Delta innebär all fastighetsskatt skalllebileras och uppbäras enligt bestämmelserna i . Del kan i många fall 'araförenal med problem alt få fastighetsskatten all ingå i den preliminära katten.Det är därför viktigt atl berörda myndigheter går ut med nödvänliginformalion. Åndringeni skattebrottslagen innebär aU i / § fastighetsskatten ersätterlyreshusavgiften. Dock skall äldre bestämmelser gälla i fråga omhyres-»usavgiften. Fastighetsskattenhar föranlett två ändringar i skatteregislerlagen. I 7 § lar inlagits enbestämmelse atl del centrala skatteregislret får innehålla ippgifter förberäkning av fastighetsskall. Enligt förslaget i 10 § får läns-ityrelse ochlokal skaltemyndighet ha lerminalåtkomst lill dessa uppgifter, ven RSV skallenligt förslagel få åtkomst till uppgifterna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen öreslårriksdagen atl anta dds de av lagrådel granskade förslagen lill 1. lag om statlig fastighetsskatt, 2. lag om upphävande av lagen (1982:1194)om hyreshusavgift, 3. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928: 370), dels förslagen till 4. lag om ändring i laxeringslagen(1956:623), 5. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 6. lagom ändring iskattebrottslagen (1971:69), 7. lag om ändring i skalleregisieriagen(1980:343). 1984/85:18 59 Anmälantill lagrådsremiss om statlig fastighetsskatt Chefenför redovisade i prop. 1983/84:40 omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (bil. 9) vissa principer för enframtida fastighetsskatt. I sammanhanget uttalades atl regeringen avsåg altåterkomma till . Mot denna bakgrund har inomregeringskansliel utarbetats en promemoria om statlig faslighetsskatt.Promemorian, som behandlar den lekniska utformningen av en sådan skatt, harremissbehandlats. En närmare redogörelse härför och av moiiven för skallen m.m.har lämnals av chefen för i det föregående.Fastighetsskatten är liksom hyreshusavgiften och skogsvårdsavgiften till sinnatur en speciell skatt. Frågan om faslighets-skallens laglekniska ulformningär därför en uppgifl för . Jag lar i del följande upp dennafråga liksom vissa följdändringar. Fastighetsskattenskall med vissa undanlag omfalla hyreshusenheter och småhusenheter samthyreshus och småhus med lillhörande tomtmark på lantbruksenhet. Skattenskall betalas av den som vid laxering till inkomstskall skall la uppgarantibelopp för fasligheten. Underiagetför fastighetsskatten utgörs av taxeringsvärdet. För småhusenheter utgörs dockunderlaget av en Iredjedel av taxeringsvärdet. I fråga om hyreshus och småhuspå lantbruksenhet utgörs underlaget av hela resp. en Iredjedel avbostadsbyggnads- och tomtmarksvärdet. Särskilda beslämmelser skall gälla förfastigheter som ägs av livförsäkringsanstalter. Förkonventionellt beskattade fastigheter, dvs. fasligheter där inläkt av faslighelberäknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskaUelagen (1928:370). KL. eller ulgörinläkt av rörelse eller jordbruksfaslighel, är faslighetsskatten avunderlaget. 1984/85:18 60 Fördessa fastigheter ulgör skatten en avdragsgill driftkostnad. Förövriga fastigheter utgör skatten av underlaget. Procenttalenhar avvägts med hänsyn lill att skallen i fråga om konvenlionelll beskattadefasligheler skall vara avdragsgill medan så icke skall vara fallel i övrigl. Frånfastighetsskatten undanlas sådana egnahem där inläkl av fastighet beräknasenligt 24 § 2 mom. KL och för vilka lämnas räntebidrag enligtbosiadsfinansieringsförordningen (1974:946). Frånskatten undantas också andra fastigheter om dessa uppförts eller byggts om medslöd av bosladsfinansieringsförordningen eller motsvarande äldre förordningar. Bosladslånsom enbart avser energibesparande älgärder, åtgärder för atl minskaradondollerhallen eller ålgärder för all förbättra avfallshanteringen medförinte all fastigheten undanlas från skatten. Fastigheternaundanlas från faslighetsskatten fr.o.m. del år del slalliga bostadslånetbetalas ut. Egnahem omfattas åler av fastighelsskatten efterdet atl räniebidragen har upphört. Övriga fastigheter omfattas åter avfaslighetsskatien fr.o.m. andra årel efter det att del lån som berättigar tillundantag från skatten har slulamorierats. Omtaxeringsenheten omfattar två eller flera byggnader och lån som berättigar tillundantag från fastighetsskatten endast finns på vissa byggnader skall frånfastighetsskatten undantas endast den del av fastigheten som har sådant lån. Bostadslånsom utbetalas fr.o.m. berättigar till undantag från skattenendast om de låneberättigade åtgärderna har viss omfattning. Således skall detav länsbostadsnämnden fastställda låneunderlaget för ålgärden överstiga 75 000kr. i fråga om småhus som avses i 38 § första stycket 1bostadsfinansieringsförordningen och för övriga byggnader av fastighetenstaxeringsvärde före åtgärdernas genomförande. Genomförs åtgärderna i etapperbeaktas vid jämförelse av låneunderlag och taxeringsvärde även låneunderlagför lidigare etapper. Frånfasfighelsskatlen undanlas övergångsvis småhusenheter eller småhus ochtomtmark för småhus på lantbruksenhet om nuvarande ägare förvärvat fastighetenunder . Fastigheterna förs successivt in i skattesystemet. Underår 1986 undanlas fasligheler förvärvade från skatten.Därefter förs vaije år två årgångar in i systemet. Beskattningsmyndigheternahar f.n. en besväriig arbetssituation. Inom den närmasle framtiden kommerförändringar i beskattningen alt medföra Den slalliga fastighetsskatten har visserligen , likhetermed hyreshusavgiften men berör elt långl slörre antal skallskyldiga. Tillsaken hör också atl det finns starka önskemål om förenkling av taxeringsförfarandeloch av de skallskyldigas uppgiftslämnande. Insatserna måste inriklas molangelägna kontrollåtgärder och inle ål en mekanisk avstämning av deskattskyldigas uppgifter i deklaralionen mol samma uppgifter somskauemyndighelerna inhämtat från annal håll. Motdenna bakgrund framslår del som oundgängligen nödvändigl aU förfarandet kanutformas så att redan tillgängliga uppgifter kan utnyttjas i största möjligautsträckning och taxeringsnämndernas arbete med faslighetsskatten begränsas sålångt som möjligt. Det är emellertid också viktigt alt de skattskyldiga fårlillfälle att korrigera eller kompletlera de uppgifter som finns hosmyndigheterna innan skatten påförs. Föralt lillgodose dessa önskemål bör ell grundligt förberedelsearbete ske införden taxering då fastighetsskatten första gången skall påföras, dvs. Arbelet bör ulföras . Förberedelsearbeletkommer atl omfatta, förutom beskallningsmyndighelerna, även de slatligalånemyndigheterna - bosladssiyrelsen och länsbostadsnämnderna - i de fallfastigheten skall undanlas från skatten till följd av lån med räntebidrag. Ävenlånemyndighetema har en besväriig arbetssituation. Detta beror främst på detnyligen igångsatta bostadsförbättringsprogrammet och etl pågåendeutredningsarbete rörande utvidgat datorstöd till verksamhet vid styrelsen ochnämnderna. Båda dessa arbetsområden binder omfattande resurser. 1ett första sleg i förberedelsearbelet bör på grundval av de uppgifter som finnsfillgängliga göras en preliminär bedömning av vilka fastigheter som skallenskall avse, underlaget och skattesatsen i det akluella fallel. I första handbör arbetet utföras maskinelll men manuellt granskningsoch utredningsarbetekommer också all behövas hos såväl beskattnings- som lånemyndigheterna. Näslasteg innebär atl fastighetsägarna informeras om den nya fastighetsskatten ochom resultatet av den preliminära bedömningen. De får då möjligheter atlframföra erinringar samt komplelterande upplysningar och utredning- Efterde ytterligare uiredningar och korrigeringar som föranlelts av vad somframförls, bör del vara möjligt att på deklarationsblanketterna förtrycka etli de flesta fall korrekt underlag för fastighetsskatt. Taxeringsnämndensarbele med skallen blir då i huvudsak begränsat till de fall då fastighetenöveriålits under årel eller den skatiskyldige av annat skäl riklar erinringarmot det förtryckta underlaget. 1984/85:18 62 Hoslänsstyrelsen finns på datamedium uppgifter om samtliga fasligheter.Uppgiflerna avser bl.a fastighetsbeteckning, ägare, slag av fastighet ochtaxeringsvärde. Genom automatisk bearbetning av dessa uppgifler kan man alltsåfå fram en stomme till ell register över de fasligheler vars ägare skallpåföras fastighetsskatt. Ur dellaregister skall sedan sorteras borl de fastigheter som skall undantas antingenpå grund av låneförhållandena eller på grund av för-värvsfidpunkten. Uppgiflerom dessa lån och om ulbetalade räntebidrag finns hos . Redannu lämnas uppgifler härom till riksskatieverkel, RSV. Bakgrunden är dels atlavdrag inle får göras för räntekostnader som täcks av ränlebidrag, dels allfastigheter med vissa typer av lån är undantagna från den nuvarandehyreshusavgiften. Skattemyndighelernafår undertättelser om meddelade lagfarter från inskrivningsmyndigheterna.Uppgiflerna används för laxeringsarbelel, varjämte de vidarebefordras lillstatistiska cenlralbyrån för statislikändamål. Iprincip finns del därför möjligheter aU genom datamaskinen bearbelning sorlerabort de fastigheter som skall undanlas från fastighetsskatten. Av olika skäl ärdet emellertid inte möjligt atl uppnå eu hell korrekt resultat. Vadgäller fastigheterna som skall undanlas på grund av låneförhållandena, kansortering ske ulifrån fastighetsägarens person- eller organisationsnummer.Svårigheter kan främst uppkomma i fråga om fastigheter som bytt ägare i näraanslutning lill sorleringen eller i fråga om fasligheter som bytt beteckning.Sådana ändringar har främst samband med beleck-ningsformen men även medombildning av fastigheten. Lånemyndigheterna bör i förekommande fall anpassasina regisler så alt identifikationsproblemen för en faslighel blir avengångskaraktär. Äveni fråga om förvärv kan ändrade beteckningar vålla problem. Viktigare är dockalt lagfart över huvud taget inle meddelas på byggnad som inte är fast egendom(ägs av annan än markägaren) eller likställd med fast egendom. Det finns ocksåvissa lyper av förvärv där någon absolut lagfartsskyldighel inte föreligger. Genommanuell granskning och ulredningsarbele efter de maskinella bearbetningarna kanvissa brislande överensstämmelser undanröjas. Detta arbete torde lämpligen börautföras av lokal skallemyndighel. Sedandetta arbeie slutförts bör underrättelse sändas ut lill alla som enligttillgängliga uppgifler är ägare till fastighet av sådant slag all fastighetsskattskall påföras, dvs. även i fall där fastigheten på grund av låneform ellerförvärv skall undantas från skatl. Underrättelsen bör uppta -förutom allmän informationom fastighetsskatten - också uppgifler om 1984/85:18 63 resultatetav förberedelsearbetet, dvs. underiaget för faslighelsskall, i förekommandefall uppdelat på de olika skattesatserna, tillämplig skatlesals saml, omfastighetsskatt inte skall påföras, uppgift om detla och om skälel därtill. Fastighetsägarna har sedanmöjlighet att inkomma med synpunkier och erinringar i anledning avunderrättelsen, vilket kan föranleda ytterligare utredning och eventuellträttelse i registret. Om frågan rör huruvida fastigheten på grund avlåneförhållandena skall vara undantagen från skall kan det vara lämpligt attkontakt i första hand las med lånemyndighelen. Del är dock att märka att någotformligt beslul inte fallas i anledning av detla. Resultatet avförberedelsearbelet kommer till synes som en förtryckning pådeklarationsblanketten. Är den skattskyldige inle nöjd, får han upprepa sinasynpunkter. Prövningen sker sedan som i fråga om vilken annan taxeringsfrågasom helst. Ettalternativ är, som RSV angivii, att först ge en allmän informalion och därefleren mer riktad informalion till de fastighetsägare som berörs avfastighetsskatten. Hur utformningen av informationen bör se ut får bestämmasav berörda myndigheter. Isammanhanget kan påpekas alt det naturligtvis i stor omfattning kommer allföreligga båda undantagsgrunderna beiräffande samma fastighet. Det äremellerlid inle möjligt alt utnyttja detta förhållande för att underiättaarbelel, eflersom sammanträffandet alls inte är heltäckande och undantagandetdessutom i allmänhet skall upphöra . Slutligenkan nämnas all det blir nödvändigt för RSV att få använda vissa av de uppgiflerom meddelade lagfarter som RSV ställt lill statistiska centralbyrånsförfogande, eftersom de inte är tillgängliga i användbar form hos RSV. Delär uppenbart att det merarbeie som fastighetsskatten för med sig är särskiltaccentuerat under de försia åren. Ett merarbeie är en nödvändig följd av varjeny skatt och här är del viktigaste arbetskrävande inslaget aU identifiera defasligheter som skall undantas från skatten. Närdel gäller tiden därefter kan - med bortseende lill en början frånundantagssituationerna - fastighetsskatten anses medföra något påtagligtmerarbete endast i samband med atl en fastighet byter ägare. Ävenom man i samband med förberedelsearbelet registrerar inle bara alt en fastighetblivit föremål för förvärv under någol av utan också vilket år,kan det i samband med del successiva införandel i systemet uppkomma tvisier. Deskattskyldiga lorde nämligen ofta nöja sig med en felaktig uppgift så länge deninte påverkar beskaltningen. Dessa problem blir ju dock av kortvarig natur. Varjeår kommer emellertid vissa fastigheter att behöva undantas på 1984/85:18 64 gmndav lån med räntebidrag och andra fastigheter atl behöva föras in ibeskaltningen på grund av atl undantaget upphört. Här kvarslår alltså deidentifikaiionsproblem som belastar förberedelsearbelet. Medden föreslagna utformningen av skatten kan detta arbete inle undvikas. Del ärdärför angeläget atl och gemensamt undersöker vilkaålgärder som kan vidlas för all minska svårighelerna. Del får därvidförutsättas all de ändringar som behövs i della syfte kan ske ibosiadssiyrelsens register. Del bör vara möjligt att inom relativt kort fidvidta sådana åtgärder atl några problem inte behöver uppkomma i fråga omnytillkommande lån. Tvåfrågor bör emellertid särskilt uppmärksammas i delta hänseende. Den ena är detfallel alt del på taxeringsenheten finns flera byggnader och endast någon avdem uppförts eller byggts om med sådant lån alt befrielse skall ske.Svårigheter föreligger såväl för att lämna underrättelse omalt etl sådanl fall är för handen och om vilken byggnad undantaget skall avsesom för skattemyndigheterna all konslalera att inte hela taxeringsenheien skallundantas från skatten. Den andra situationen avser de fall där lånenunderskrider gränsen för atl föranleda befrielse från skalt. Även ombostadsstyrelsen i många fall skulle kunna inhämta uppgifter omtaxeringsvärdet och därefter underlåta att lämna uppgifier om lån somunderskred den angivna gränsen, uppkommer svårigheter i del förul angivnafallel all del finns flera byggnader på fastigheten. förra fallel torde det inte gå att undvika en utredning så snartfråga uppkommer om atl undanta en fastighet med flera byggnader frånfastighetsskatt på grund av låneform. I det senare fallet finns anledning atlskilja mellan de fall där en absolut beloppsgräns skall gälla och de fall därgränsen slår i relation lill taxeringsvärdet. Beiräffande lån understigandeden absoluta beloppsgränsen torde det få ankomma på atl interapportera lånet till skallemyndigheterna om gränsen underskrids. I övrigt fårprövningen ankomma på skattemyndigheterna. RSVhar angivii alt den ulformning som förslagel givits minskar värdet avskatleförenklingskommitléns (B 1982:03) förenklingsförslag angående innehålleti och hantering och kontroll av de förenklade deklaralionerna. Kommittén harnyligen avlämnat betänkandet (SOU 1984:21) "Förenkladsjälvdeklaration" med förslag lill elt förenklat deklaralionsförfarande. Denallmänna fastighetsskatten torde emellertid i huvudsak gå att passa in i ettförenklal deklarationsförfarande. Däremoi är det självklarl alt en störreförändring av deklarations- och taxeringsförfarandet - oavsett atl det innebären förenkling - lar i anspråk betydande administrativa resurser och därför kanvara svår att förena med genomförandeperioden för den allmännafastighetsskatten. Prop.1984/85:18 65 Somnämnls i det föregående kommer införandel av den slatliga faslighetsskattenatl kräva etl omfattande förberedelsarbeie vid beskattnings-myndigheterna.Detla arbete bör så långt möjligt utföras innan skatten vid taxeringskall påföras försia gången. När fastighelsskatten väl har inordnats i systemetlorde resursbehovet för det löpande arbelet bli marginellt.