prop · G803152 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:152 om vissa anslag ur kyrkofonden m.m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen föreslås vissa ändringar i fråga om bidragur kyrkofonden till rikskyrklig verksamhet. Ändringarna föranleds av alt en nyriksorganisation har bildats inom för den del av kyrkansverksamhet som inte regleras i lag eller förordning. Stora delar avverksamheten har förts samman i en stiftelse. stiftelse för rikskyrkligverksamhet. Det föreslås att lagen om kyrkliga kostnader ändras så attden nämnda stiftelsen kan få bidrag ur kyrkofonden i den omfattning somregeringen bestämmer. Lagändringen föreslås träda i kraft . Kostnad för annan rikskyrklig verksamhet skall liksomhittills betalas ur kyrkofonden enligt och regeringens beslämmande.1 propositionen föreslås att kyrkofondens styrelse inte längre skall fördeladessa bidrag. 1 stället skall besluta omfördelningen. I propositionen föreslås också atl det ur kyrkofondenskall få belalas vissa andra kostnader. Del gäller kostnader för en tjänst vidkammarkollegiet och koslnader för ersättningar till innehavarna av vissa ijänstersom domkyrkosyssloman. Slulligen läggs i propositionen fram förslag sominnebär att den praktiska prästutbildningen inte längre skall vara bunden avnågra av godkända riktlinjer. 1 1984/85. 1984/85:152 2 Lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrivs atl 6 § lagen (1970:940) om kyrkligakostnader' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. sådan kostnadför avlöningsförmåner till präst som regeringen och bestämmer, 2. kosinad förpensionsförmån åt präst eller efterlevande till präst enligt beslämmelser somregeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmån som utgår förpräst eller annan kyrkomusiker än skolkanior enligt slatlig grupplivförsäkring, 3. förvaltningskostnadenligt regeringens och bestämmande för stiflsnämnd och boslällsnämndsamt för departement eller myndighel där kyrkliga frågor handlägges, 4. kostnader för verksamhet som bedrivs av för rikskyrklig verksamhet i den omfattning som regeringenbestämmer, 4. annan kosinadför kyrklig verk- 5. annan kostnad för kyrklig verksamhet enligt regeringensoch riks- samhet enligt regeringens och bestämmande, dagens beslämmande, 5. anslag tillextra ulgifler med ett av 6. anslag lill extra ulgifler med etlav regeringen och bestämt regeringenoch bestämt belopp för år, vilket efter regering- belopp för år, vilket efterregeringens beslämmande får användas till ensbeslämmande får användas lill kyrkliga ändamål. Denna lag iräder i kraft . 'Lagen omtryckt 1982:379. Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenLundkvist, , , , , , ,, , , R. , , , , Proposition om vissa anslag ur kyrkofonden m. m. Enligt lagen (1970:940) om kyrkliga koslnader (omirycki1982:379, ändrad senast 1983:401) utgår ur kyrkofonden medel lill bl. a,ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner, lill vissa avlönings- ochpensionsförmåner åt präster m.fl., till vissa förvaltningskostnader och lillannan kosinad för kyrklig verksamhet. Etl nytt system för ekonomisk uljämningmellan de kyrkliga kommunerna via kyrkofonden irädde 1983.Kyrkofonden fick en särskild styrelse (prop. 1981/82:158, KU 28, rskr309). När detgäller koslnader för rikskyrkliga ändamål ulgår enligt lagen om kyrkligakostnader bidrag ur kyrkofonden enligt regeringens och bestämmande.Dessa bidrag utgår dels lill kyrkans lagreglerade verksamhel på riksplanet,dels lill sådan rikskyrklig verksamhet som inte är reglerad i lag ellerförordning och som alltså bedrivs inom s.k. fria sektor. I sambandmed den nämnda reformen och genom särskilda beslut har godkäntolika ändamål inom fria seklor som får tillgodoses genom bidragur kyrkofonden. Bidragen ulgår inom en av regeringen faslslälld ekonomisk ram.Kyrkofondens slyrelse beslular om hur bidragen skall fördelas mellan olikaändamål (prop, 1982/83:66, KrU 16, rskr 93;prop. 1982/83:160,KrU28,rskr330, prop.1983/84:75, KrU20, rskr327). 1984 årskyrkomöte har godkänt bildandet av en ny organisalion för den del av rikskyrkliga verksamhel, som inte regleras i lag eller förordning. Dennya organisationen innebär bl. a. att ett antal rikskyrkliga organ har bildaten stiftelse. stiftelse för rikskyrklig verksamhet, som handharstora delar av kyrkans fria verksamhet på riksplanet. 1984/85:152 4 I samband med atl kyrkomötet beslutade om en nyriksorganisation för har frågan om ansvaret för fördelningen avbidragen till kyrkans fria verksamhel på riksplanet aktualiserats. 1984 årskyrkomöte har hos regeringen hemslälll alt gesansvaret för fördelningen av medel ur kyrkofonden när det gäller rikskyrkligtarbete. Vidare har hos regeringen hemställt attregeringen måtte föranstalta om att stiftelse för rikskyrklig verksamhelgodkänns som organ och ändamål för bidrag ur kyrkofonden. Centralstyrelsen harockså hos regeringen hemställt om bemyndigande atl besluta om fördelningen avkyrkofondsbidrag till sådan verksamhet som slår nära men somligger utanför den rikskyrkliga organisaiionen. Med anledning av de nu nämnda framställningarna har inomregeringskansliet utarbetats en promemoria om bidrag ur kyrkofonden till rikskyrkligverksamhet. En sammanfattning av förslagen i promemorian bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinslansernaoch en sammanslällning av deras yttranden bör fogas till protokollet i ärendetsom bilaga 2. De i promemorian framlagda förslagen gäller bidrag urkyrkofonden till rikskyrklig verksamhel inom fria seklor. Urkyrkofonden belalas emellerlid också kostnader för annan kyrklig verksamhetenligt regeringens och bestämmande. Jag ämnar nu la upp frågor ombidrag ur kyrkofonden inte bara till den fria rikskyrkliga verksamheten utanäven till viss annan kyrklig verksamhel. Del gäller kostnader för en tjänst vidkammarkollegiet och kostnader för ersättningar till innehavarna av vissa tjänslersom domkyrkosyssloman. har tidigare fattat beslut om vissa riktlinjerför den praktiska prästutbildningen. Riktlinjerna innebar bl. a. att fr. o. m. skulle ta över huvudansvaret för den praktiskaprästutbildningen från universiteten och atl undervisningen skulle bedrivasvid två pastoralinslitut under ledning av utbildningsnämnd (prop.1978/79:151, KrU 28, rskr 350). Vidare har beslulal att vissa koslnaderför den praktiska prästutbildningen skall få bestridas ur kyrkofonden (prop.1978/79:151, KrU 28, rskr 350, prop. 1979/80:152, KrU 29, rskr 357). utbildningsnämnds verksamhet har upphört och har övertagits avSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet genom dess nämnd förundervisning och ulbildning. stiftelse för rikskyrklig verksamhet harhos regeringen anhållit atl regeringen föreslår alt ändra sitt beslutom huvudmannaskapet för den prästerliga utbildningen vid pasioralinstiluten såalt utbildning kan handha denna uppgift. Jag tardärför i detla sammanhang upp även vissa frågor om den praktiskaprästutbildningen. 2.1 Bidrag ur kyrkofonden till rikskyrklig verksamhet 2.1.1 Ändamål som bör tillgodoses genom bidrag urkyrkofonden Mitt förslag: Lagen om kyrkliga kostnader ändras så atlbidrag ur kyrkofonden i fortsättningen får lämnas till kostnader för verksamhetsom bedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhet i denomfattning som regeringen bestämmer. För kostnader för annan rikskyrklig verksamhet som inleregleras i lag eller förordning får bidrag ur kyrkofonden utgå till följandeändamål, nämligen till den av stiftelsen bedrivna kyrkomusikerulbildningenvid Sköndalsinstitutel, lill verksamhelen vid kulturinstitut.Religionssociologiska institutet. för finskspråkigt församlingsarbete i och vid S:l Lukasstiflelsensaml till andel i kostnaderna för verksamheten vid och vid Nordiska folkkyrkosekretariaiel. Promemorian: Avviker från milt förslag på så sätt att delföreslås alt rikdagen godkänner att bidrag ur kyrkofonden får utgå dels tillSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhel för vissa särskilt angivnaändamål inom stiftelsens verksamhetsområde, dels till olika organ verksamhet som bedrivs av dessa organ. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna delar denuppfattning som har kommit till uttryck i departementspromemorian. anser dock alt stiftelse för rikskyrkligverksamhet skall godkännas som ändamål för bidragsgivningen. Nordiska ekumeniska institutet och framhåller att deras organisalioner bör godkännas sommottagare av bidrag ur kyrkofonden, eflersom den av dem bedrivna verksamhelen inlehar inordnats under stiftelse för rikskyrklig verksamhel. Bakgrunden till mitt förslag: Bildandet av för rikskyrklig verksamhet har godkänls av kyrkomöte. Sliftelsen,som har bildats av ett antal rikskyrkliga organ, skall bedriva eller stödjasvenska kyrkans rikskyrkliga verksamhet inom eller utom samt förvaltaegendom som slälls till dess förfogande för sådana ändamål. Inom sliftelsenfinns nio nämnder inrättade för olika rikskyrkliga verksamhetsområden. De personer som enligt lagen (1982:942) om (ändrad 1* 1984185. Prop.1984/85:152 6 senast 1983:339) är valda alt vara ledamöler av kyrkomötetulgör under namn av ombudsmötet stiftelsens representantskap. 1984 årskyrkomöte har godkänt bildandet av ombudsmötet som ell beslutande organ för denfria rikskyrkliga verksamheten. Ombudsmötet handlägger alltså ärenden som rörden del av verksamhel som inle är reglerad i lag ellerförordning. Enligt stadgarna för sliftelsen skall stiftelsens styrelse beslå avde personer som är ledamöler av . Organisationen i funktion /85.Vid sidan av stiftelse för rikskyrklig verksamhet har tresärskilda stifteLser för verksamhet med internationell anknytning bildats,nämligen stiftelsen för mission, kyrkani utlandet och stiftelsen . Motsvarande nämnder inom stiftelsenför rikskyrklig verksamhet utgör styrelser i dessa särskilda stiftelser.Verksamhetsområdena för de beslulade nämnderna omfattar - med undantag för denverksamhet som skall bedrivas av nämnden för mission (Lulherhjälpen) - sådana rikskyrkligaändamål som lidigare har godkänt som bidragsberättigade. Skälen för mitt förslag: Bildandet av den nyaorganisationen inom aktualiserar frågan om den ordning somgäller för bidragsgivning ur kyrkofonden till den fria rikskyrkligaverksamheten skall behållas. Del i promemorian framlagda förslaget är begränsattill atl ulgöra en anpassning lill den nya rikskyrkliga organisationen ochinnebär således inle någon ändring i den gällande ordningen för bidragsgivningen.Förslaget i promemorian om att stiftelse för rikskyrklig verksamhelskall inom en av regeringen fastställd ekonomisk ram tillföras bidrag för vissasärskilt angivna ändamål inom stiftelsens verksamhetsområde har godtagits av deflesla remissinslanserna. har emellertid haftinvändningar mot förslaget. Centralstyrelsen anser att sliftelsen som sådan börgodkännas som organ och ändamål för bidragsgivning ur kyrkofonden. Förslaget ipromemorian innebär enligt styrelsen att alltjämt måste bedömauppkomsten av och sambandel mellan olika verksamhetsgrenar inom stiftelsen. Jag vill erinra om att den av statsmakterna beslutadeordningen när del gäller bidrag ur kyrkofonden till kostnader för rikskyrkligverksamhet bygger på principen att bidragen utgår enligt ochregeringens bestämmande. Detta innebär aU godkänner de ändamål tillvilka bidrag får Ulgå och all regeringen bestämmer den ekonomiska ramen för bidragsgivningen. Enligt min mening är det lämpligt att det vid enanpassning av systemet till den nya kyrkliga organisationen i största möjligautsträckning lämnas ål själv all fritt få disponera bidragen urkyrkofonden lill den rikskyrkliga verksamhelen. Jag är därför beredd atl idenna fråga gå ett sleg 1984/85:152 7 längre än vad som föreslås i promemorian. Enligt minmening bör man tillmötesgå centralstyrelsen på så sätl alt bidrag till den verksamhelsom bedrivs av sliftelsen skall utgå ur kyrkofonden ulan att det behöver angesför vilket slags verksamhet inom stiftelsen som bidraget utgår. Det fårföljaktligen ankomma pä stiftelsen att själv göra den nödvändiga bedömningenav vilka verksamhetsgrenar inom sliftelsen som skall komma i åtnjutande avbidrag. Vad jag nu har föreslagit är alltså en ändring av denordning som gäller så lill vida att inte behöver godkänna vilkaändamål inom stiftelsens verksamhel som skall vara bidragsberättigade, Förslagelkräver ändring i 6 § lagen om kyrkliga koslnader. I en ny punkl 4. i paragrafenföreslås därför en bestämmelse som innebär att del ur kyrkofonden får betalas koslnaderför verksamhel som bedrivs av stiftelse för rikskyrkligverksamhet i den omfattning som regeringen bestämmer. Lagändringen föreslåsträda i krafl . Som jag redan har nämnt bedriver alltjäml vissa utanför sliftelsenstående organ verksamhel med kyrklig anknytning som motsvarar ändamål som hargodkänts av för bidrag ur kyrkofonden. Den nya rikskyrkligaorganisationen omfaltar alltså inte verksamhet hos dessa organ. Del gäller till en början den av stiftelsen kyrkomusikerulbildningen vid Sköndalsinstitutel samt verksamheten vidSvenska kyrkans kulturinstitut. , RiksförbundetSvensk kyrkomusik. församlingsarbete i Sverigeoch S:l Lukasstiflelsen. Beiräftände Nordiska folkkyrkosekretariaiel och sägs i promemorian att de inte längre bör anges som självsländigabidragsändamål, eflersom den verksamhel som de bedriver kommer att utövas avSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Under remissbehandlingenhar emellertid framkommit atl stiftelsens verksamhelsområde inle omfaltar detarbete som folkkyrkosekretariaiel resp. institutet bedriver. Jag anser därföratt även Nordiska folkkyrkosekretariaiel och Nordiska ekumeniska institutet ochderas resp. verksamhet bör få bidrag ur kyrkofonden enligt den ordning som nugäller, dvs. för andel i kostnaderna för verksamheten. De nu uppräknade organens verksamhet har i och för sigredan godkänts av som ändamål för bidrag ur kyrkofonden. Bildandet avden nya rikskyrkliga organisationen kräver emellerlid en precisering av vilkaändamål som faller utanför stiftelsens verksamhetsområde och för vilka dennuvarande ordningen för bidragsgivning fortfarande bör gälla. Jag föreslårdärför atl det i detla sammanhang slås fast vilka ändamål som faller utom ramenför stiftelsen men som skall vara berättigade till bidrag ur kyrkofonden. Jag övergår nu till alt diskulera frågan om vilkel organsom bör ha ansvarel för fördelningen av bidrag ur kyrkofonden lill de nu nämndaändamålen. Prop.1984/85:152 8 2./.2 Fördelningen av bidrag ur kyrkofonden till rikskyrkligverksamhel som inle bedrivs av stiftelse för rikskyrkligverksamhet MiU förslag: skall inle längrefördela bidrag ur kyrkofonden. I stället skall centralstyrelsebesluta om fördelningen. Promemorian: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Samlliga remissinstanser lillslyrker förslaget. Bakgrunden till mitt förslag: Av 6 § lagen om kyrkligakostnader framgår vilka kostnader som får betalas ur kyrkofonden. Förulom vissasärskilt angivna kostnader betalas ur kyrkofonden även annan kosinad förkyrklig verksamhet enligt regeringens och bestämmande. Som jag har nämnt är del somfattar beslut om till vilka rikskyrkliga ändamål bidrag ur kyrkofonden fårutgå, regeringen som bestämmer den ekonomiska ramen för bidragsgivningen ochkyrkofondens styrelse som beslutar om hur bidragen skall fördelas. 1 samband med kyrkomötesreform fick kyrkomötetett permanent beredande och verkställande organ, svenska kyrkanscentralstyrelse. Grundläggande regler om finnsi lagen om . Vidare finns regler om centralstyrelsen i lagen(1982:943) om kyrkomötet, i kyrklig kungörelse (SKFS 1983:9) med instruktionför samt i kyrklig kungörelse (SKFS 1983:4) medarbetsordning för kyrkomötet. Centralstyrelsen har till uppgift alt verkställakyrkomötets beslut och bereda de ärenden som skall avgöras av kyrkomötet i denmån uppgiften inte ankommer på eller har överlämnats åt annat organ som lillsältsav kyrkomötet. Centralstyrelsen består av ärkebiskopen, som självskriven ledamoioch ordförande, och högst 14 andra av kyrkomötet valda ledamöter.Centralstyrelsen väljs för varje kyrkomötes valperiod. Centralstyrelsen är en statlig förvaltningsmyndighet underregeringen. har emellertid beslutat aU som vilande anta eU förslagtill lag om ändring i regeringsformen (prop. 1984/85:36, KU 16, rskr 54). Förslagelinnebär vissa ändringar av föreskrifterna om i övergångsbestämmelsernatill regeringsformen. Det föreslås bl. a. atl centralstyrelsen får ställningsom förvaltningsmyndighet under kyrkomötet. Vidare har regeringen i enskrivelse till kyrkomöte om vissa klargöranden och kompletteringar avkyrkomötesreformen föreslagit ändringar i lagen om 1984/85:152 9 och i lagen om kyrkomötet som bl. a. lar siklepå centralstyrelsens slatsrältsliga ställning. Skälen för mitt förslag: Den nuvarande ordningen enligtvilken bidragen fördelas av kyrkofondens styrelse tedde sig naturiig i ett lägedå den nya kyrkliga organisationen på riksplanet ännu inte hade trätt ifunktion. finns del emellertid ett kyrkligt organ, nämligen centralstyrelse, som kan ta över kyrkofondsslyrelsens uppgifter ifråga om fördelningen av bidrag till sådana rikskyrkliga ändamål somtillgodoses genom organ utanför stiftelsen. Härigenom kan enligt min mening delkyrkliga infiytandet öka när det gäller bidragsgivningen ur kyrkofonden lilländamål som slår nära. Centralstyrelsens slyrelse utgör också slyrelse förSvenska kyrkans stiftelse för rikskyrklig verksamhet. Om centralstyrelsen fåruppgiften att fördela bidrag ur kyrkofonden mellan de nu angivna ändamåleninnebär personalunionen mellan centralstyrelsen och stiftelsen, som jag serdet, en fördel så lill vida all en samordnad bedömning kan ske när del gällerbidrag till verksamhet inom sliftelsen å ena sidan och ulom stiftelsen å denandra. Härtill kommer atl centralstyrelsen har tilldelats uppgiflen all meddelaföreskrifier om kollekter och således i belysning av den verksamhelen har godamöjligheter att bedöma behovel av bidrag ur kyrkofonden. Som några remissinslanserframhåller är del angelägel all del görs en samordnad bedömning av behovet av rikskollekteroch kyrkofondsbidrag. Dessa synpunkter talar för att uppgiflen att fördelabidragen bör anförtros åt centralstyrelsen. Som jag har nämnt har beslutat att som vilandeanta ett förslag till lag om ändring i regeringsformen. Förslaget innebär bl.a. atl centralstyrelsen får ställning som förvaltningsmyndighet underkyrkomötet. Jag har i det lagstiftningsärendet framhållit atl regeringen börkunna meddela föreskrifter som rör förvaltningen och användningen av anslagnastals- och kyrkofondsmedel. Vidare har jag ansett att det bör finnasmöjligheter för regeringen alt genom normgivning. föra överförvaltningsuppgifter på centralstyrelsen och i samband därmed föreskriva huruppgiften skall fullgöras. I det sammanhanget har jag som exempel pekat påmöjligheterna alt lill centralstyrelsen föra över uppgiften att pröva frågor omfördelning av bidrag till viss rikskyrklig verksamhel. Det förhållandet attcentralstyrelsen får ställning som förvaltningsmyndighet under kyrkomötet hindraralltså inle alt centralstyrelsen anförtros uppgiflen att fatta beslut om enfördelning av kyrkofondsbidrag mellan andra organ än stiftelsen. Jag föreslårföljaktligen att uppgiften att fördela bidrag ur kyrkofonden till organ somstår utanför stiftelse för rikskyrklig verksamhel överlåts påsvenska kyrkans centralstyrelse. Jag vill framhålla att förslaget innebär altcentralstyrelsen, vars huvudsakliga uppgift annars är att verkställa ochbereda kyrkomötets beslut, skall handha en av regeringen tilldelad förvaltningsupp- 1984/85:152 10 gift som utgör myndighetsutövning. Mitt förslag medföremellertid inte någon ändring i den ordning som gäller enligt lagen om kyrkligakostnader, nämligen att bestämmer de ändamål för vilka bidrag fårutgå och regeringen den ekonomiska ram inom vilken fördelningen av bidragen fårske. Vad jag nu har föreslagil kräver vissa ändringar iförordningen (1971:861) om kyrkliga kostnader (omtryckl 1982:866). Det ankommerpå regeringen att meddela sådana föreskrifter. Jag avser att återkomma tillregeringen med förslag härom. 2.2 Bidrag ur kyrkofonden till annan verksamhet 2.2.1 Biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden i kammarkollegiel Mitt förslag: Ur kyrkofonden får bestridas kostnader fören ny tjänst vid kammarkollegiel. Till tjänsien skall föras uppgifter som f.n.fullgörs av innehavaren av en tjänst som byrådirektör vid ärkebiskopenskansli. Denna tjänst dras in vid utgången av . Skälen för mitt förslag: Enligt 6 § lagen om kyrkligakostnader får ur kyrkofonden bestridas bl. a. förvaltningskostnad enligtregeringens och beslämmande för sliflsnämnd och boslällsnämnd samlför departement eller myndighet där kyrkliga frågor handläggs. Med stöd av beslut (prop. 1979/80:100, bilaga18, KrU 15, rskr 246) har en tjänst som byrådirektör (kyrkojurist) inrättatsvid ärkebiskopens kansli. Kostnaderna för tjänsten beslrids hell urkyrkofonden, 1 samband med atl fr. o. m. innevarande århar fåtl en ny organisation för sin verksamhet på riksplanet har etl flertal avde funktioner och tjänsler som varil knulna till ärkebiskopens kansli förtsöver till andra huvudmän inom den rikskyrkliga organisationen. Sedan ärkebiskopen till regeringen anmäll all han inomsill minskade kansli inte anser sig ha behov av en ijänsl som kyrkojurist ochall ijänstinnehavaren har begärl och beviljals entledigande fr.o.m. den 1 juh1985, har regeringen beslutat att byrådirektörsljänslen vid ärkebiskopens kansHskall dras in vid nämnda lidpunkl. Kammarkollegiel har i en till ingivenpromemoria konstaterat att det åligger såväl kollegiel somstiftsnämndema atl verka för en rationalisering av den kyrkliga jordensförvaltning. Kollegiel anser all behov föreligger av ell fastare ochmera institutionaliserat samarbete mellan kollegiet och stiftsnämndema samlmellan dessa inbördes. Stiftsnämnderna har i syfte att underiätta sitt samarbeiebildat den s. k. stiftsnämndskonferensen. Enligt kollegiel kan behovet av samarbeiemellan kollegiel och stiftsnämnderna tillgodoses genom att verket tillhandahållerlokaler och en kanslifunktion ål konferensen. 1984/85:152 11 stiftsnämndskonferensen fullgörs av byrådirektörenvid ärkebiskopens kansli. Om stiftsnämndskonferensen knyts till kollegiet ärdet enligt kollegiet motiverat aU även föra över byrådirektörsljänslen till kollegiel.Till ijänstin-nehavarens arbetsuppgifter skulle höra de nämnda frågornarörande stiftsnämndskonferensen samt handläggningen av ärenden om köp, försäljningoch strukturrationalisering av den kyrkliga jorden och om dennas förvaltning. Jag delarden uppfattning som har framförts av kammarkollegiel om behovet av att föraöver tjänsien till kollegiet. Jag anser alt arbetsuppgifterna för innehavarenav tjänsten i huvudsak bör avse frågor av mera övergripande karakiär rörandestrukturrationalisering av den kyrkliga jorden. De koslnader som ärförknippade med denna tjänst bör i likhet med kostnaderna för den nuvarande tjänsienbetalas ur kyrkofonden. Jag föreslår följaktligen au koslnaderna för en nytjänst vid kammmarkollegiel får bestridas ur kyrkofonden. 2.2.2 Ersättningar IiU domkyrkosysslomän Mitt förslag: Ur kyrkofonden får belalas kostnader förersättningar til innehavarna av vissa tjänster som domkyrkosyssloman. Skälen för mitt förslag: I statsbudgeten för innevarandebudgetår finns under trettonde huvudtiteln uppfört ett särskilt anslag medrubriken till kyrkor m. m. Anslagel belaslas till största delenmed ersättningar till domkyrkor och förutvarande domkyrkor. Ur anslaget utgårockså ersällningar till de ordinarie domkyrkosysslomännen i ochVästerås samt till vikarie för domkyrkosysslomannen i . Regeringen harföreslagit atl anslaget Ersättningar till kyrkor m.m. skall dras in med utgångenav innevarande budgetår (prop. 1984/85:100, bil. 15 s. 132).