prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag ansluter mig till uiredningens förslag och villtill delta framhälla viklen av att institutionsstyrelsen i den nya ordningenverkligen fastställer en plan för fördelning av tillgänglig personal på deolika verksamhetsgrenarna. Prefektens roll som arbetsledare för personalen får i dennya ordningen en vidare innebörd. Med de krav på verksamhels- ochpersonalplanering liksom pä arbetsledning som ställs är del av största vikt atttill prefeklupp-dragen kan rekryteras personer som har erforderliga personligaoch sakliga kvalifikationer för dessa uppdrag. Vid institutioner som har fastaresurser för forskning måste l.ex. fömtsättas alt till prefekter utses personermed erforderlig vetenskaplig kompetens. I delta sammanhang vill jag också framhälla att med denordning för fördelning av forskningsresurser som jag föreslår i det följande,kommer fakultets/sektionsnämnderna och deras ordförande, dekanerna, all fä enväsentlig roll när det gäller förulsällningarna för forskning vid institutionerna.Det är viktigt att det utvecklas sädana former för samarbete mellan Prop.1984/85: 57 28 institutioner och fakultets/sektionsnämnder att de senaresöverblick över verksamhet och personal underlättas. 5.2 Fördelning av undervisningsinsatser Avvägningen mellan en lärares olika arbetsuppgifter måste,som jag framhållit, i princip göras lokalt. På en punkt anser jag det dock, medhänsyn lill nuvarande reglering, rimligt alt centralt precisera vissa förutsättningar.I del följande kommer jag sålunda att ange riktvärden för uttag avundervisning. Dessa avser ett högsta uttag för lektionstimmar, dvs. förundervisning i egentlig mening och inte för de övriga arbetsuppgifter som jag idet föregående fört lill kategorin utbildning, såsom pedagogiskt utvecklingsarbete,bedömning av de studerandes prestationer, handledning, utveckling av läromedel,m.m. Som riktvärden för högsta uttag av undervisning bör, undernormala förhällanden, gälla följande antal lektionstimmar för år för de tretjänstekategorierna, nämligen I diskussioner med arbetstagarorganisationerna har dessariktvärden ansetts vara ett rimligt uttryck för undervisningens andel av resp.lärarkategoris totala tjänstgöring. Hänsyn har då tagits till dels tjänsternashuvudsakliga inriktning, dels de krav som förberedelse- och eflerarbete m.m. släller.Bedömning av de studerandes prestationer i för resp. tjänst normal omfaltninginnefattar jag inte i de angivna laken. Innehavaren av en lärartjänst bör i princip inle kunnaåläggas mer undervisning än vad som ryms under resp. tak. Konstruktioneninnebär dock alt taket kan komma att överskridas exempelvis vid undervisningmed repetitiva inslag. Däremot bör undervisningens omfallning för den enskildebli mindre i t.ex. de fall undervisningsförberedelser eller övrigatjänsteåligganden, t.ex. forskning eller administrativa insatser, får en slörreomfattning än normall. Uttaget av undervisning, inom ramen för den takkonstruktionsom beskrivits, måste ytterst bli beroende av lokala bedömningar avutbildningens behov av undervisning jämfört med behovet av insaiser av annatslag. En minskad fixering vid olika läraresundervisningsskyldighet bör innebära en allmän stimulans till omprövning avolika utbildningars uppläggning, undervisningsmetoder, m.m. De föreslagnariktvärdena för högsta uttag av undervisning kommer för vissa lärare attinnebära en minskning av antalet undervisningstimmar i förhällande till dagens undervisningsskyldighel.Den nya ordningen är emellertid inle avsedd alt innebära någonarbetstidsförkortning för lärarna. Arbetsuppgifterna kan dock komma att i Prop.1984/85:57 29 viss ulsträckning byta karaktär, i första hand för sådanalärare som har en hög undervisningsskyldighet. Dessa lärare kommer genomreformen att ges ökade möjligheter till fördjupning i förberedelse- och efterar-betei samband med undervisning. Jag vill i anslutning härtill framhålla allhögskoleenheterna inte skall kompenseras för det bortfall av undervisningstimmar,som kan bli följden av en sänkning av undervisningsutlagel i förhållande lillvad som gäller för en viss lärarkategori eller tillämpas för en enskildlärare. Den kvalitelsförslärkning i undervisningen som måste anses bli följdenav en minskad undervisningsbörda för den enskilde får således uppnäs tillpriset av en minskad undervisningstälhel för de studerande. För en högskolelektor eller högskoleadjunkt bör 400 resp.630 limmars undervisning tillsammans med bedömning av de studerandesprestationer, förberedelse- och eflerarbete saml övriga med den egnaundervisningen sammanhängande uppgifter, egen fortbildning och följande avutvecklingen inom ämnesområdet, normalt anses molsvara heltidstjänslgöring. Arten av lektionsundervisning varierar starkt mellan olikatyper av utbildningar. En stor del av den lid, som lärare tillbringar medde studerande, är snarare att betrakta som handledning än som undervisning. Detfinns i många fall ingen anledning att ändra pä delta förhållande, som är avsärskild vikl inom t.ex. de konstnärliga utbildningarna samt inom vissautbildningar inom undervisningsområdet. De riktvärden för under-visningsutlag,som jag tidigare angivit, avser inte denna form av undervisning utan leklionsundervisningi mera egentlig mening. 5.3 Fördelning av resurser för forskning Ett viktigt inslag i en ny tjänsteorganisation förhögskolan är att lärare som har intresse och kompetens i vidgad omfattningskall beredas lillfälle att inom ramen för sin tjänst bedriva forskning ellerdelta i forsknings- och utvecklingsprojekt. Det är, som jag förut berört, inteändamålsenligt att i samma omfattning som förbehålla innehavare av endastvissa tjänster möjlighet att ägna sig ål forskning. Vid sidan av ijänsterna som professor utgör docent- och forskarassi-stenttjänslernai dag de viktigaste forskningsresurserna inom resp. högskoleenhet. 1 syfte attinom den nya tjänsteorganisationen bevara den flexibilitet och de möjligheler lillförnyelse som ligger i dessa tjänster föreslär lärartjänstulredningen alt enrörlig resurs för forskning skapas för varje fakultet/sektion ochhögskoleregion. Denna resurs skall enligl utredningen användas för all bereda velenskapligtkompetenta innehavare av lärartjänst lid för egen forskning saml förfinansiering av vissa tidsbegränsade tjänster för forskning. Den föreslagnarörliga resursen kommer på så sätt att tillgodose de syften som i dagensordning tillgodoses dels genom docent- och forskarassistenttjänster, delsgenom de särskilda medlen för universitetslektorers m.fl. forskning samt vidarealt innebära vissa ökade forskningsmöjligheter också för andra kategorier avhögskolelärare. 1984/85:57 . Uiredningensförslag stöds bl.a. av UHÅ, /SR och TCO, medan mänga högskolemyndigheter ärtveksamma till det föreslagna sättet att bygga upp resursen. Av en delremissinstanser ifrågasätts högskolestyrelsernas och fakultetsnämndernasförmåga att fördela resurser på ett ändamålsenligt sätt. Farhågor yppas bl.a.för att en utspridning av resurser skall leda lill en försämrad kvalitet totaltsett i den berörda forskningen. Föregen del får jag anföra följande. Högskolereformeninnebar bl.a., alt de lokala högskolemyndigheternas rätt alt falla beslut i frägaom bl.a. organisation och resursanvändning vidgades kraftigt. En sädandecentralisering ställer krav pä förändringar av attityder ochverksamhetsformer inom högskoleenheternas beslutande organ. Etl antal års, istort sett positiva, erfarenheter föreligger nu av den nyahögskoleorganisationen. Efter riksdagsbeslut (jfr prop. 1983/84:52.UbU 10. rskr 114) genomfördes i är förändringar som innebär ökadfrihet för högskoleenheterna att utforma den egna planerings-ochledningsorganisationen. Jag ser den föreslagna ordningen i fräga om lokaltansvar för fördelning av rörliga medel till forskning som ett naturligt ytterligaredecenlraliseringssteg. Ienlighet med utredningens förslag förordar jag således att det skall finnas "öronmärkla"medel under resp. fakultetsanslag som skall användas för att efter prövning i varjesärskilt fall bereda vetenskapligt kompetenta högskolelärare lid förforskning. Lärartjänstulredningenansåg all möjligheten att söka medel för tid för forskning borde slå öppen föralla vetenskapligt kompetenta högskolelektorer och högskoleadjunkter. Jagdelar denna uppfattning. Möjligheten att söka och fä medel för forskning börsåledes stå öppen för samtliga högskolelektorer och högskoleadjunkter meddoktorsexamen eller molsvarande kompelens. Denrörliga resursen för forskning skall täcka behov som avser vad man kallar fronllinjeforskning.Vidare skall resursen täcka behov som avser forskning som är av betydelse förden grundläggande utbildningens utveckling och forskning som mera har karaktärav att stärka den enskilde lärarens kompetens. Del ligger inom ramen förhögskolestyrelsens samlade ansvar för verksamhelen inom högskoleenheten attgöra avvägningar mellan dessa olika ändamål. Medlen bör enligt min mening,såvitt gäller högskoleenheter med fast organisation för forskning, disponerasav högskolestyrelsen, som har att besluta om medlens fördelning efter förslag frånfakultets/sektionsnämnd. Det är därvid självklart, att högskolestyrelsen inteskall överpröva nämndens prioriteringar i velenskapligt hänseende. Nämndensförslag skall upprättas med utgångspunkt i forskningens inlressen. Del äruppenbart, att en fördelning av medel på sådan gmnd kan komma att stå i stridmed enskilda forskares eller institutioners intressen. I detla avseende skiljersig dessa beslut inte från dem som åligger t.ex. forskningsråden och andra medelsbeviljandeorgan. I likhet med vad stats- Prop.1984/85:57 31 rådet anförde i proposilionen om forskning(prop. 1983/84:107 s. 16, UbU 166, rskr 401) villjag underslryka aUkvalitetskraven måste beaktas i alla organ som fattar beslul om forskning ochfördelar resurser fill forskning. Omfattningen av forskningen för den enskilde måsle avgörasfrån fall lill fall. För frontlinjeforskningen är det viktigt att man i del nyasystemet söker bevara fördelarna med de nuvarande docenttjänsternas funktion.Dessa tjänster har gjort det möjligt för de mest kvalificerade forskarna attkoncentrera sig pä forskning under flera är i följd. Endast i undantagsfall börenligt min mening för sädan forskning medel anvisas i mindre omfaltning än attde läcker minst halvtidstjänstgöring under ett par läsår. Även i fortsättningenbör, som jag förut berört, tjänster kunna utlysas i vilka forskning är den huvudsakligaarbetsuppgiften för den närmasle perioden. En sådan period bör omfalta treeller . Det är väsenlligl att kunna erbjuda i förstahand högskolelektorerna möjligheler till mer eller mindre regelbundenpersonlig utveckling eller fortbildning i form av egen forskning. För sådan kompetensuppehål-landeforskning bör en tidsrymd om en termin med visst årsinlervall vara lämplig. För högskoleenheterna utan fast forskningsorganisation ärtillgängen till en rörlig resurs för forskningsändamål angelägen inte minst föratt främja den grundläggande utbildningens forskningsanknytning. För dessaenheter är enligt min mening en särskild ordning nödvändig. Att centraltfördela medlen på enheter är här mindre ändamålsenligt. I likhet med vad somgäller beträffande medel för universitetslektorers m.fl. forskning bör regionsiyrelsendisponera medel för forskning såvitt avser lärare vid dessa högskoleenheter.Regionstyrelsen skall samråda med berörda högskolestyrelser och fakultets/sektionsnämnderinför beslut om fördelning av dessa resurser. Fakultets/sektionsnämnderna vilkas ansvar omfattar resp. högskoleregion i dess helhel - skall härvid alltidsvara för de bedömningar som är av vetenskaplig karaktär. Jag avser all vid bifall fill dessa förslagföreslå regeringen att utfärda föreskrifler om en beräkning av nuvaranderörliga resurser för forskning. En redovisning av medlens omfattning avser jagatt lägga fram i samband med mina förslag lill anslagsberäkning för det förstabudgetåret med den nya organisationen. De medel som skall användas för attbereda lärare möjlighel lill forskning bör därefter för varje budgetärfastställas som delramar av berörda anslag. Vidare avser jag att föreslåregeringen alt ge UHÄ i uppdrag att följa den praxis som utvecklas vidhögskoleenheterna för fördelning av de röriiga resurserna. berör frågan om besvär över beslulom fördelning av medel lill lid för forskning. Som utredningen har påpekat hari det föreslagna syslemel dessa beslut karaktär av beslut rörande arbetsfördelningoch arbetsledning. Någon besvärsrätt bör därför inle föreligga. Prop.1984/85:57 32 För lärartjänster inom det konstnärliga området bör möjligheterlill särskilda medel för konstnärligt utvecklingsarbete öppnas pä i principsamma sätt som de möjligheter till forskning som den rörliga resursen ger andralärare. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt UHÅatt utforma förslag lill en ordning för delta med utgångspunkt i tillgängligamedel för konstnärligt utvecklingsarbete. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om en rörlig resurs för forskning. Inrättande och tillsättning av lärartjänster 6.1 Inrättande av tjänster Av lärartjänsterna inrättas ordinarie tjänster somprofessor i det högre löneintervallel (L 24/26) av regeringen efterbemyndigande av . Övriga ordinarie tjänster samt alla extra ordinarielärarljänsler i lönegrad L 10 eller högre inrättas av regeringen. Extralärartjänster i högsl lönegrad L 20 inrättas genom lokala beslut. Vidhögskoleenheter där forskarutbildning bedrivs fär inrättas extra tjänst somprofessor. Jag föreslår ingen ändring i rätten att inrätta tjänstersom professor. Bland de tjänster som skall ersättas av de övriga två nyatjänstekategorierna finns vissa ordinarie tjänster, bl.a. somuniversitetslektor. Flertalet tjänster är dock extra ordinarie eller extra.Tjänsterna som högskolelektor och högskoleadjunkt bör enligt min meninginrättas som extra ordinarie eller extra tjänster. Befintliga ordinarietjänster som universitetslektor saml övriga ordinarie lärartjänster underprofessorsnivå bör, som jag återkommer lill i det följande, föras påövergångsstat. Det bör ankomma pä resp. högskoleenhet att vid inrättandeav tjänst beslämma ämnesinnehållet för densamma. Detla innebär alt alla frågorom innehållet i lärartjänster med undantag för ordinarie och extra ordinarietjänster som professor kommer att avgöras lokall, vilket är en klar förenklingi förhållande till nuvarande system. Inrättandet av ordinarie universitetsleklorat har hittillsvaril någol av ett styrinstrument när det gäller att garantera grundläggandeutbildning inom olika ämnesområden vid högskoleenheter. Jag räknar med att dennya planeringsordningen när det gäller vissa ämnesområden som UHÄ f.n. arbetarmed i enlighet med beslut med anledning av prop. 1983/84:52 iframtiden skall kunna fylla motsvarande funktion. Den ordning utredningen föreslär, nämligen att lärartjänstskall vara knuten till en viss högskoleenhet, men att innehavaren skall varaskyldig alt tjänstgöra vid andra enheter, är väl ägnad att ökaresursutnyttjandet. Vid de mindre högskoleenheterna bör en sädan ordning skapamöjligheter att erbjuda ell vidgat kursutbud. Det ankommer på regeringen att falla beslul i nämndahänseenden. 1984/85:57 33 6.2 Tillsättning av tjänster I delföregående har jag behandlat lärartjänslutredningens förslag lillbehörighetsregler och befordringsgmnder för tjänster som lärare vid högskoleenhet.Utredningen diskuterar utförligt innebörden av begreppen vetenskaplig resp.pedagogisk skicklighet. Utredningens utförliga analys och remissinstansernas yltrandenöver denna belyser de slora svårigheter som möter när man söker preciserabegrepp som pedagogisk och vetenskaplig skicklighet och ställa dem i relationtill kraven inom olika tjänstekategorier och inom olika delar av högskolan.Utredningens framställning utgör ett värdefullt bidrag till diskussionen avdessa frågor och bör, tillsammans med vad jag anfört i dessa frågor i detföregående, kunna utgöra ett stöd för berörda högskolemyndigheter vid derasbehandling av tillsättningsärenden. I detla sammanhang vill jag bara ta upp en aspekt på Ijänstetillsättningarsom utredningen inte har berört. Jämställdheten mellan kvinnor och män är ett viktigtsamhällsmål. Som fastslog i samband med beslutet om reformeringen avhögskoleutbildningen är strävandena mol jämställdhet också ett viktigt mål förhögskolan. Lärartjänsterna spelar här en central roll. Det har ofta framhållitsatt en jämnare könsfördelning bland högskolans lärare är en viktig fömtsättningför en ökad rekrytering av kvinnor fill forskamtbildning och lill sådanautbildningsvägar som är manligt dominerade. Jämställdhetsaspekten skall vägas in vid tillsättning avlärartjänst. De organ som avger förslag resp. beslutar om tillsättning avlärartjänst måste ta hänsyn till jämställdhetsaspekten vid sin slutliga sammanvägningav meriter. De ledamöler av en som är utsedda som särskillförtrogna med den aktuella tjänstens ämne eller andra s.k. ämnessakkunniga hardäremot inte att beakta jämställdhetsaspekten vid sin bedömning av de sökandesskicklighet. De förslagsställande organen bör redovisa hur jämställdhelsaspeklenbeaktats, även när den inle varil av avgörande betydelse. torde nämligen inte ulan vidare kunna utgå frän att jämställdhelsaspeklenalltid har beaktats. Lärartjänstulredningenhar lagt fram förslag i fråga om ansvarsfördelningen vid Ijänstetillsättningar,som i alll väsentligt innebär förenklingar jämfört med nuvarande ordning.Förslagen fär stöd av huvuddelen av dem som har yttrat sig i frågan. Ordinarie och extra ordinarie tjänster som professor börfortfarande tillsättas av regeringen. Övriga tjänster bör, som utredningen har föreslagil,tillsättas av högskolestyrelsen. De farhågor för utveckling av olika praxis vidmeritvärdering och av provinsialism vid tjänstetillsättningar, som förs fram avbl.a. /SR, synes mig överdrivna med hänsyn lill ordningen med särskildaledamöter i och del korrektiv som finns ibesvärsinstitutet. Inom högskolan gäller, att en lokal högskolemyndighetsbeslut om tjänstetillsättning kan överklagas hos UHÄ och fullföljas hosregeringen. 1 fråga 3 1984/85. 1984/85:57 34 omde tjänster som tillsätts av UHÄ kan tillsätiningsbeslutet överklagas hosregeringen. Detsamma gäller i fråga om beslul av SLU. beslutade våren1984 om vissa riktlinjer för en översyn av reglema om rätt att överklagaärenden till regeringen m.m. (prop. 1983/84:120, KU 23, rskr 250). Riksdagensbeslut innebär att ärenden som har prövats av två instanser under regeringennormalt inte bör få överklagas till regeringen. Jagser inga skäl lill att regional eller lokal myndighets beslut om tjänstetillsättninginom den statliga högskolan skall få överklagas i mer än en instans. Dellainnebär, att den hittillsvarande möjligheten att hos regeringen fullföljabesvär, som har prövats av UHÄ, inte bör kvarstå i fråga om tjänster inomhögskolan. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jag förordatifråga om rätt att överklaga beslut i ärende om tillsättning av tjänst. Beredningenav ärenden om tillsättning av lärartjänster inom högskolan åvilar f.n. i vissafall en ijänsteförslagsnämnd (jfr prop. 1975:9, UbU 17, rskr 179), nämligen närdet gäller tillsättning av ordinarie och extra ordinarie tjänster somprofessor och universitetslektor samt vissa lektorstjänster. I övrigt beredssådana ärenden av institutionsstyrelse eller prefekt eller, ifråga om tjänstersom docent och forskarassistent och extra tjänster som professor, avfakultets/sektionsnämnd. Lärartjänslutredningensförslag innebär bl.a. att ärenden om tillsättning av tjänster som har inrättatsav regeringen, dvs. i första hand ordinarie och extra ordinarie tjänster somprofessor och högskolelektor, skall beredas av , medaninstitutionsstyrelse eller prefekt skall bereda övriga tillsättningsärenden.Dock skall enligt förslaget högskolestyrelse kunna hänskjuta också beredningenav ärenden av sistnämnda slag till . Förslagen hartillstyrkts av bl.a. UHÄ. /SR, TCO och flera högskolemyndigheter harframfört synpunkter, som innebär att tjänsteförslagsnämndernas kompetensområdebör vidgas. Principiellttalar enligt min mening myckel för att samlliga ärenden om tillsättning avlärartjänster vid högskoleenheterna bereds av expertorganet Ijänsteförslagsnämnd.Mol detta talar huvudsakligen den stora arbetsbelastning på ledamöterna inämnderna som skulle följa av en sådan ordning. Av prakliska skäl och medhänsyn till tjänsternas karaktär kan det vara rimligt att endast tillsättningenav professurer och extra ordinarie tjänster som högskolelektor obligatorisktbereds i ijänsteförslagsnämnd. Beredningen av ärenden om tillsättning av andratjänster bör åvila institutionsstyrelsen (motsv.) och/ellerfakultets/sektionsnämnd. Om högskolestyrelsen sä beslutar bör emellertid ävensådana tillsättningsärenden kunna beredas av ijänsteförslagsnämnd. Somlärartjänstulredningen pekat på bör med hänsyn till högskolestyrelsens ansvarför den samlade verksamheten inom högskoleenheten tjänste-förslagsnämndsförslag i ärenden om tillsättning av professur regelmässigt anmälas förkännedom i högskolestyrelsen. Prop.1984/85:57 35 Uiredningen föreslår även vissa mindre förändringar i tjänsteförslagsnämndernassammansättning. För egen del är jag inte beredd all föreslå nägon ändring i detlaavseende. De förslag jag redovisal i det föregående spänner överhela den statliga högskolan och berör praktiskt taget all personal medutbildnings- och forskningsuppgifter liksom viss personal med administrativauppgifter. Inom vissa delar av den grundläggande högskoleutbildningen kommer ocksäförändringar alt behöva genomföras i fråga om undervisningstäthet och därmedutbildningens uppläggning i storl. Del är vikligt all en tillfredsställandeplanerings- och förberedelsetid ges inför en sä genomgripande reform. En nyarbets- och tjänsteorganisation bör enligt min mening, under förutsättning avatt fattar beslut , träda i kraft den Ijuli 1986. Jag avser att efter beslut föreslåregeringen att besluta om ändrade bestämmelser för lärare i högskolan vilkabör träda i kraft den . Jag avserockså att föreslå regeringen alt ge UHÄ i uppdrag all svara för en inventeringav befintliga tjänster . Förslag bör härvid utarbetas överföring tjänst för tjänst till de nya tjänstekategorierna. Enligt vadjag har inhämtat kommer chefen för att ge molsvarandeuppdrag till SLU. För innehavare av ordinarie och extra ordinarie tjänstersom professor krävs inga övergångsanordningar. Av regeringen utfärdadefullmakter och förordnanden kommer att vara giltiga även med den nyatjänsteorganisationen, medan de nya reglerna om åligganden m.m. kommer allgälla. Förordnande pä tjänst som extra professor påverkas heller inte ulanlöper vidare i den nya organisationen. Ordinarie innehavare av huvudlärartjäns-lervid som har tillsatts efter sakkunnigprövning bör fåförordnande pä tjänst som professor. Tjänster för vilka är föreskrivet krav på doktorsexameneller molsvarande kompelens Dessa tjänster skall som jag föreslagit i det föregåendeersättas av tjänster som högskolelektor. Till den nya kategorin högskolelektorkommer sålunda följande befintliga tjänster alt höra: tjänster somdocent, förste assistent och universitetslektor, sådana lektorstjänster förvilka krävs doktorsexamen eller molsvarande kompelens, lärare i medicinsktämne, som saknar anknytning lill sjukvårdsorganisationen, vissa tjänster somhuvudlärare och biträdande lärare inom konstnärlig utbildning samt tjänster somförste konsulent och avdelningsföreslåndare vid SLU. Prop.1984/85:57 36 Nyss nämnda tjänster finns med beteckningarnaordinarie, extra ordinarie och extra samt som arvodestjänster. I enlighet medvad jag föreslagit i det föregående skall de nya tjänsterna som högskolelektorinrättas som extra ordinarie eller extra. Befintliga ordinarie tjänster somuniversitetslektor och övriga ordinarie berörda tjänster som lektor bör dras inom de är vakanta eller föras pä övergångsstat varvid innehavarna av dessatjänster bör få förordnanden som extra ordinarie högskolelektor.