prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — kommun avvisar förslagel och anser atl SAB börinneha aktiemajoriteten i Btj. Diskussionen i remissyttrandena kretsar huvudsakligenkring frågan om KUR:s roll på biblioteksområdet. I utredningen beskrivs rådetsfunktioner som uppföljning och analys av biblioteksverksamheten, rådgivning ochmetodutveckling. Remissinsiansernas åsikter i denna fråga gär slarkt isär. Endasl några få kommuner är positiva till utredningensförslag. kommun anser alt ulredningen ger ell bra underiag för slällningslagandelill ansvarsfördelningen mellan cenirala, regionala och kommunala organ när detgäller folkbiblioleksverksamhéten. kommun ser också posilivi 1984/85:141 255 Att decentralisera rådgivningsfunktionentill länsbiblioteken tillgodoser behovet av en klarare ansvarsfördelning mellanstat, län och kommun. Del gör även läns landslingskommunsom anser att en förskjutning av rådgivningen från central till regional nivåkan vara av värde för verksamhelen. Bland övriga remissinstanser är det fä som slöderförslaget att ge KUR en annan roll. SAB anser att ökad rådgivning kan ske påregional nivå. Däremot är SAB Iveksam lill att denna regionala rådgivning kanersätta den rådgivning som handhas av KUR. Länsbiblioteken har behov av etlsamordnande och stödjande centralt organ. Det kommer alltid atl finnas områdensom inle täcks av regional expertis. SV instämmer i ulredningens beskrivning avde centrala biblioteksfunktionerna men tycker att det finns anledning altsärskilt uppmärksamma behovel av alt på cenlral nivå stödja uppbyggnadsarbeteti kommuner med de allra svagaste bibliotekssystemen. Flertalet kommuner, däribland , , ,, , , , , , Södertäljeliksom och kommuns kidlurnämnd, är emol förslagen och anser alt KUR:sställning som central instans måsle stärkas, inte avvecklas. Framför alll ärkommunerna intresserade av all den centrala rådgivningen bibehålls ochutvecklas. Samrädsgruppen för regionala biblioteksfrågor i länpåpekar atl en ökad regional konsultverksamhet alstrar ett ökat behov av cenlralsamordning, rådgivning och information, liksom etl ökat behov av kontinueriigfortbildning av de regionala konsulterna. KUR måste tillförsäkras erforderiigakonsullresurser för att kunna fullfölja dessa uppgifter. betecknar förslagen som led i utredningenssträvan att uppnå en så likartad ulveckling som möjligt av folkbibliotekensverksamhet. Förslagen innebär bl.a. en utbyppd rapporteringsskyldighet frånkommuner lill länsbibliotek och vidare till KUR. Rapporterna skall sedan utgöraunderlag för bedömning av insatser frän rådets och länsbibliotekens sida.Förbundet ifrågasätter bestämt om sådana bedömningar behövs. Folkbiblioleksverksamhétenär ett kommunalt ansvarsområde. Mål, inriktning, omfattning och prioriteringarbeslutas lokalt av de politiskt ansvariga i kommunerna. Det är också deansvariga som avgör om verksamheten uppfyller kraven och om förändringarbehövs. Även ifrågasätter det rimliga i atlstaten ålägger kommuner och landsting rapporteringsskyldighet för en verksamhetsom de själva svarar för. landstingskommun framhåller attförslagen sammanlaget ger staten styrinstrument som inle slår i någon som helstrelation till slatens ekonomiska insatser. Siaiskontinei stöder förslaget om en decentralisering av KUR:srådgivning till repional nivå men anser att en löpande slallip uppföljninggenom åriiga rapporter sammanställda av rädet knappast är rimlig. 1984/85:141 256 med punktinsatser och speciella utredningsprojekt.Statskontoret föreslår också atl ett slörre ansvar för metodutveckling läggs påbibliotekshögskolan. Därmed kan KUR:s särskilda ochbiblioteksfrågor avvecklas och ersättas med en ren litleralurstödsnämnd. Enligt TCO finns det behov av en kontinuerlig bevakningoch överblick av bibliotekens ulveckling. TCO har ingel alt invända mot att KURsköter denna uppgift. Däremot finns det anledning alt invända mot det omfatlanderapporleringsarbele som ulredningen föreslår. Elt flerlal inslanser, däribland DFI, Ale, Falu,, , , , och kommuner, Göteborgsoch läns landstingskommun, SAB, Btj samt , Samrådsgruppen förregionala biblioleksfrågor i län, kommuns biblioteksstyrelseoch kommuns kulturnämnd är posiiiva till utredningens förslag rörandemetodutveckling av folkbiblioleksverksamhéten. och /SRstöder också förslagen men tror inle att utvecklingsarbetet kan bedrivas medtillfällig personal. Det slalliga slödet till metodutveckling tas upp i detföljande i avsnitt II. Flera remissinslanser framhåller att biblioteken har behovav ökad rådgivning frän KUR i fråga om biblioteksservice lill invandrare.Frågan las också upp i det följande i avsnitt 11. Enligt TBV har KUR en viktig uppgift när del gäller attförbättra kontakterna mellan bibliotek och studieförbund. SKS framhåller atlmetoderna och formerna för samverkan med sludieförbunden behöver systematiserasoch planeras mer långsiktigt. Detla är frägor som med fördel kan handläggas avFolkbildningsförbundel. KUR ser myckel positivt på de markerinpar utredningen görrörande de cenirala upppiflerna i framliden. Delvis innebär förslagen all rådelfår gå in på nya uppgifter. Därför är det inle möjligt atl nu låsa fasl behovelav personalförstärkning ulom vad gäller expertis på invandrarfrågor. Denföreslagna metodutvecklingen, som blir en huvuduppgift för rådel, bör ske inära kontakt med biblioteksforskningen i landel, både den som bedrivs iLinköping och den som enligt UHÄ planeras vid högskolan i . Riktlinjer Jör länecentraler och länsbibliotek Flera remissinstanser är kritiska mot att utredningen inlegett några konkrela förslag lill nya rikllinjer för lånecentraler ochlänsbibliotek. SAB anser att ulredningen borde ha lagt ell förslag till nybidragsförordning. /SR och berörda kommuner och landsting nämner särskiltlånecentraler och depåbibliotek. efterlyser etl avtal mellanstal och kommun som ger kommunen slallig kostnadstäckning för denna verksamhel.Enligt läns landstingskommun måste slaten genom noggrannuppföljning av anslagen säkerställa verksamheten. är tveksam lilllösningen med tre depåbibliotek. KUR bör få i uppdrag all ulreda omdepåbiblioteken kan samordnas till en enhet. 1984/85:141 257 Statskontoretanser all staten har för liten möjlighet atl påverka depåbibliotekensomfattning, kostnader och service. Del finns risk för att depåbiblioteken ulvecklaslill jättelika och svåråtkomliga boksamlingar. Statskontoret föreslår också atlstatens bidrag lill verksamheten vid lånecentraler/ depåbibliotek sammanförsmed bidragen lill länsbiblioteken i berörda kommuner. Samrädsgruppenför regionala biblioteksfrågor i län understryker viklen av alllånecentralerna med depåfunktion lilldelas tillräckliga statsbidrag, som bl.a. bör täcka kostnader för datateknisk utrustning och överföring avdepåbibliotekens bestånd till en central databas. Kommillénföreslår vissa förändringar i fråga om statistiken på biblioteksområdet. I allmänheltillstyrker remissinstanserna förslagen eller lämnar dem ulan kommenlarer. SCBframhåller alt en uividgning av och slörre flexibilitet i statistiken innebärökade kostnader och förutsätter uppdragsfinansiering. Ändamålet med denstatistik över biblioteksbesök, som enligt ulredningen bör komplettera utlåningsslalisliken,behöver preciseras. Göieborgs och kommuner, och läns landslingskommun,/SR och Btj stöder förslagel om en komplettering av utlåningsslalisliken. Sammaremissinslanser godtar också förslagel alt slopa siatistiken övermediebeståndet. SCB framhåller atl vissa uppgifter i denna statistik är kulturpolitisktintressanta. De behövs också som underlag för författarpenningen. En bältre hanteringkan förbättra resultatet. och kommuner, BiS ochSamrådsgruppen för regionala biblioleksfrågor i län villbibehålla slalisliken. Sverigesförfattarfond framhåller att den del av statistiken som gäller referensbeslåndenär oundgänglig som underlag för beräkningen av den slatligabiblioteksersättningen. Författarfonden pekar på alt bibliotekens ökadedatorisering ger bättre förutsättningar för all ta fram statistik och att BUMS-systemetredan ger många bibliotek möjlighel alt ta fram bestånds-statistik av högrekvalitet än tidigare, TPBanser det nödvändigl med aktuell och lillförlitlig stafisfik över talböcker. Nuär statistiken både sen och missvisande, Örebrokommun anser att statistik behövs för atl ge svar på frågor om hur bibliotekenfungerar , vilka gmpper som utnyttjar biblioteken, vilken strukturutlåningen har och hur informationsservicen utnyttjas. EnligtSACOISR borde ulredningen tagit upp behovet av internationell, i försia handnordisk, samordning av biblioteksslaiisliken. Prop, 1984/85:141 258 Ulredningen behandlar också sådana speciella slalligauppgifter som biblioteksservice vid kriminalvårdsanstalter och militära förbandsamt för högskolestuderande. Över lag är det förhållandevis få remissinstanser som har synpunklerpå förslagen. När det gäller biblioteksservice vid kriminalvårdsanstalter ochmilitära förband lillslyrks förslagen av Falu. , , Kalmaroch kommuner. Göieborgs och låns landstingskommun saml avSACO/SR. BiS anser all kriminalvårdens verksamhet behöver utökas. KVSifrågasätter det föreslagna systemel med ersällning lill kommunerna i form avschablonbidrag. Eflersom biblioteksverksamhetens ulformning och fömtsättningarnaför verksamhelen varierar vid olika institutioner blir del förmodligenaktuellt med extra ersällning ulöver schablonen i flerlalel fall. a. pekar KVSpå svårighelerna att upprätthålla en rimlig biblioteksservice för invandrare ianstalter och häkten. All del finns tillgång till litteratur på olika språk ärsärskilt viktigt för invandrare med lång institutionsvistelse och isolering. ÖB föreslär all ansvaret för biblioteksservice lill devärnpliktiga övertas av biblioteksväsendet, dvs. kommunbiblioteken,länsbiblioteken och KUR. I avvaklan på den ulredning och de ekonomiskaöverväganden, som försl behöver göras, bör förbandsbiblioleken drivas enligtnuvarande principer. Ulredningens ställningstaganden när det gällerbiblioteksservice lill högskolesluderande ifrågasätts av bl.a. Göteborgskommun. SAB och /SR, som anser atl ulredningen förenklar problemet. EnligtUHÄ skall kommunerna ge service lill alla kommuninnevånare, oavsett vilka behovde har. Högskolebiblioteken behöver mer resurser, också för atl kunna gå in i ellsamarbeie med folkbiblioteken, konstaterar atl efterfrågan påfjärrlån av kurslitteratur är oförändrat myckel stor, TCO menar också all dellaär en svårlöst fråga. Högskolorna lar fortfarande inle ansvar förbiblioteksservice lill del växande antalet högskolestuderande och de alll flerutlokaliserade högskolekurserna. Kariskrona och kommuner framhåller atlproblemen är störst för högskolestuderande uianför högskoleorterna. Över lag är remissinstanserna tveksamma till förslagel.Många erkänner behovet av bättre cenlral samverkan men är osäkra på om denföreslagna konstruktionen är lämplig, Ale, , , , , ochSkara kommuner, öch saml landstingskommunertillstyrker, mer eller mindre helhjärtat. För kommun framstår detföreslagna biblioteksrådet som ell tämligen kraftlöst organ som ändå kan Prop.1984/85:141 259 accepteras om rådet förslärks med praktiskt verksammarepresentanter för folkbiblioleksområdet. Bland övriga remissinstanser som är positiva tillförslaget finns KUR och SAB. KB och högskolan i tillstyrker grundtankenmen finner atl den föreslagna konstruktionen inrymmer vissa problem. Ellproblem är enligt KB all biblioleksfrågorna har myckel olika tyngd i de berördamyndighelerna och inom dessa handläggs på mycket olika nivå. annal problemär att vikliga intressen är lämnade uianför rädet. Btj vill alt ävenrepresentanter för kommunbiblioteken skall ingå. Enligt SFF behöver formernaför samverkan ulredas mera. kommuns kulturnämnd är positiv till förslaget attinrätta ell statligt biblioleksråd, men anser att en representant förfolkbildningen bör ingå i rådel. anser alt fonden skallvara representerad i biblioteksrådet. Samrädsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län och kommuns kulturnämnd ställer sig tveksamma till förslagelom inrättande av elt slatligl biblioleksråd. En lång rad remissinslanser avslyrker. TPB, UHÄ, SÖ ochRRV anser atl ett biblioleksråd både kan skapa oklarheter och öka kostnaderna. SoSanser att ansvaret bör läggas på KUR. DFI och statskontoret vill att befintligamyndigheler skall sköta samverkan. länslandslingskommun, /SR och ABF är också emol ell statligt biblioleksråd. 11 Statsbidrag till folkbibliotek Förslag tillomfördelning Ett flertal instanser ansluler sig lill förslagel atlomdisponera befinlliga medel från specialdestinerade små bidrag lill ell mer samlalregionall slöd. KUR, statskontoret, Ale, , , ,, , , , och kommuner, ,, och läns landstingskommuner, SAB saml ,och kommuners kulturnämnder och läns landsiingskommunskulturnämnd har inga invändningar mot en sådan förändring. kommun anser atl kommittén borde ha gjort engrundligare analys av avvägningen mellan slöd till lokal resp. regional nivå.Liknande synpunkler framförs av kommuns kulturnämnd , , och kommunerär skeptiska till atl en omdisponering av bidragen kan åsladkomma någon förbätl-rinpi slorl. kommun anser att bidrag av den föreslagnastorleksordningen inte leder till någon standardhöjning. /SR delar dennauppfattning. Prop.1984/85:141 260 kommun är Iveksam till den föreslagna omfördelninpenoch menar att bidrag till lokala folkbibliotek innebär större möjlighet tillutjämning av biblioteksstandarden i landet. Liknande synpunkler framförs avSandvikens kommun och kommuns kulturnämnd KommttiiJÖrbundcl anser alt en evenluell omfördelning avstatsbidragen i stället bör innebära slöd lill åtaganden som är gemensamma lörsvenskt biblioteksväsen som l.ex. inköp av invandrariitleratur, katalogiseringav sådant material eller förbättring av Btj:s lagerhållning. Förslagel avvisas också av LO och ABF. som båda ogillartyngdpunkts-förskjutningen från lokal till regional nivä. Liknande synpunkterhar kommuns kulturnämnd. SFF vill atl bidragen skall vara flexibla, så att kommunerkan söka projektbidrag. Några remissinstanser har missuppfattat ulredningensförslag och tror atl del innebär all länsbiblioteken skall fördela del regionalastödet till de lokala biblioteken, Förslaget tillstyrks av statskontoret. Göieborgs.Kalmar, , , , och kommuner, och landsiingskominuner, och kommunerskulturnämnder, Alvsborgs läns landsiingskoniiniins kulturnämnd samlSamrådsgruppen för regionala biblioleksfrågor i Krisiian-siads län. Flera remissinslanser anser alt det föreslapna bidrapettill kommunema är för litet. Det gäller Afy/?. , , Karlskrona.Landskrona. och läns landstingskommuner,SAB, , , . Binas och kommunerskulturnämnder och kommuns biblioieksstyrelse. SV föreslår all 18 milj. kr./år under lio år anslås föratt åstadkomma godtagbar minimistandard vid folkbiblioteken i de 30 sämstställda kommunerna. och kommun önskar all nuvarandestöd till kommunerna skall utgå även fortsättningsvis. LO och ABF har liknandeuppfattning. /SR menar all vissa villkor borde kopplas tillutvecklingsbidraget rörande personal och lokaler liksom tillbibliotekssystemets struktur. Utökat stöd till länsbiblioteken Förslaget tillstyrks av KUR, statskontoret, ,, , , , , , , , Prop.1984/85:141 261 och kommuner, Gölebmgs och , ,. Väslernorrlands och länslandstingskommuner. kommuns kulturnämnd,kommuns bibliotckssiyrelsc och läns landstingskommunskulturnämnd. kommun anser att resp. läns ekonomiska och slrukturellaförutsättningar att utveckla etl mångsidigt biblioteksväsen bör tas som utpånps-punktvid fördelningen av prundbidrag. Kariskrona kommun menar att spännvidden i antalet grundbidrapbör vara så liten som möjlipt. Skillnaden kan endast dikteras av speciellaförhållanden som t.ex. behovet av en samisk biblioteksfunktion i . Samrädsgruppenför regionala bibliotek.sfrägor i lån tinser att KUR i sin fördelninpav grundbeloppen bör sträva efler atl utjämna de skillnader beträffandeekonomiska resurser som finns länsbiblioteken emellan. En åtgärd skulle kunnavara att principiellt fastlägga huvudparten av grundbeloppen för permanentfördelning bland länen och behålla en mindre del av dem för ulvecklingsarbeteunder begränsade tidsperioder. kommun beklagar att förslaget finansieras penomminskade bi-drap lill lokal biblioteksverksamhet. Denna uppfallninp delas av Väslernorrlandsläns landstingskomniiin. Skaraboigs läns landstingskommun understryker all pmndbeloppeninte bör kopplas till anlalel tjänsler. Denna uppfatlning har också Södermanlandsläns landstingskommun. ABF och kommunskulturnämnd. landstingskommun anser atl gmndbeloppen börkopplas till antalet Ijänsler vid länsbibliotekel i likhet med statsbidragettill teater-, dans- och musikinstilulioner. SV föreslår att det utökade stödet i första hand skall rikiaslill förstärkl samverkan mellan lokala folkbibliotek ochfolkrörelser/studieförbund. Siaiskonioreiföreslår all del repionala stödet skall utpå i form av elt fast bidrap, därbeloppet, uttryckt i kronor, fastställs till en nivå och med en omräkningsfaklorsom föreirädare för regeringen och kommunerna kommer överens om.Omfördelningar bör göras av regering och riksdag, när särskilda skälföreligger. Kommunförbundel är tveksamt lill en ulvidgninp avlänsbibliotekens upppifter. Den repionala planerinp, som ulredningen förordar,kan för den enskilda kommunen innebära att de lokala priorileringarna får slå lillbakaför all del regionala målel skall uppnås. Förslapel avvisas av . , ,, och kommuner, SFF, LO samt och Olofströmskommuners kulturnämnder. kommun anser att om länsbiblioteken skall fåökat slöd. bör detta ske med hjälp av nya medel. kommun menar all slalen i slället för atl salsamer pengar på länsbiblioteken bör bekosta en del av det cenirala bibliografiskaarbelel. Prop.1984/85:141 262 Bidrag till Inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk samt av talböcker Endasl kommun ABF och SV lillslyrker utredningensförslag till omfördelning, dvs. all minska bidragel till inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk för all kunna ge bidrag till länsbiblioteken föruppbyggnad av talboksbeslånden. Flera remissinslanser anser all invandrare ochhandikappade på elt olyckligt sätt ställs emot varandra. Hit hör , Göteborgsoch Kariskrona kommuner, och läns landstingskommun. SAB samt ,och kommuners kulturnämnder. Bidragspivningen för inköp av talböcker får ej inkräkta påanslagel för inköp av litteralur på invandrar- och minoritetsspråk anserBorlänge, , och kommuner, /SR saml Jönköpingslänsbibliotek och läns landstingskommuns kulturnämnd. kommun finner det anmärkningsvärl all de medel somfrigörs lill största delen föreslås bli anvisade för inköp av talböcker, eltändamål som naturligtvis är i högsta grad angelägel men som ulan tvivel hadekunnat tillgodoses med tillkommande anslagsmedel. 1 den mån en reduktion avanslagen för inköp av invandrarlilleratur verkligen accepleras skulle de därmedfrigjorda medlen med fördel kunna användas för atl lösa de problem som ärförknippade med driften av lånecentraler och depåbibliotek. landstingskommun menar all förslagel ej kananses förenligl med målet atl främja eftersatta gruppers kullurkonsumtion. I elt myckel slort antal yttranden avslyrks förslagel attminska bidragel lill inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.SÖ, KUR och avstyrker liksom Boriänge, Eskilsluna, , ,, , , , , , ,, och kommuner, och och länslandstingskommuner, SAB. SFF, TCO, /SR, LO och Btj. Detsamma gör bl. a. SIL,, , , . och kommunerskulturnämnder, kommuns biblioteksstyrelse. länslandstingskommuns kulturnämnd saml Samrädsgruppen för regionala biblioleksfrågori län. KUR framhåller behovet av en heltidstjänst som konsult förinvandrarfrågor vid rådel. Häri instämmer bl.a . Kariskrona,, och kommuner, Btj, och saml kommuns biblioteksstyrelse. förordar en förslärkninp av de stallipainsatserna med hänvisninp till statens invandrarpolitiska ansvar. SFF anser atl riktade bidrap bör utpå lill de verksamhelersom staten anser del särskilt viktipt all värna om, l.ex. Btj anser alt slalsbidrag även i fortsätlninpen bör utgå lillsådana cen- Prop.1984/85:141 263 irala ålgärder som underiällar för biblioteken all köpamedier för invandrare. Förslagel all stärka talboksförsörjninpen i landet genom eltstatligt en-pånpsbidrap till inköp av talböcker, som fördelas av TPB lilllänsbiblioteken, tillstyrks av Sf)5, TPB, SÖ, KUR. ,, , , , , och kommuner. TCO, ABF samt , och Sölvesborgskommuners kulturnämnder, koininiins biblioieksstyrelse. kulturnämnden iÄlvsborgs läns landstingskommun och Samrådsgruppen för regionala hibliolek.sfrågori län. TPB förutsätter all , om del får ansvar förfördelningen av statsbidrag till talboksverksamhel, ges erforderliga resurserför uppgiflen. anser alt en skälig del av bidragel bör gå lill malerialpå andra språk än svenska. ifrågasätter om elt engångsbelopp ärtillräckligt för alt bygga upp mediebestånd som även lillgodoser de sloragrupper som den utvidgade talboksullåningen omfattar. kommun påpekar att ell ökat ansvarslagande när delgäller lalboksförsörjningen blir personalkrävande på grund av de omständligarutinerna för denna hanterinp. kommun anser alt planerinpskravet bör ulformasså all del medper stora hänsyn lill lokala förulsällningar. Bidragen måsleockså lilldelas län, som investerat relativt myckel i personal och medier, såall dessa skall kunna vidareutveckla verksamheten, kommun, läns landstingskommun och SRF anserall det statlipa stödel bör användas till atl påverka prisel på talböcker, sombör vara delsamma som för den tryckta boken. Del statsbidrap som föreslås gä till regional nivå börenligt /SR i stället gå till central nivå för produklion av talböcker på invandrarspråk. Av de instanser som berör förslagel om bidrag lillmetodutveckling är samtliga posiiiva. Hit hör bl.a. DFI, KUR. Ale, Göteborgs.Härnösands, , , , och kommuner, Göteborgsoch , och läns landstingskommuner. SV samt Lideå och kommuners kulturnämnder. Alvsborgs länslandstingskommuns kulturnämnd och Samrådsgruppen för regionala bibliotek.sfrägori län. Enligt DFl:s mening bör en slörre andel av statsbidragetavsättas för metodutveckling. ifrågasätter om de föreslagnamedlen är tillräckliga. Prop.1984/85:141 264 fömtsätter alt även landslingensbibliotek kan ansöka om medel för metodutveckling. Liknande tankar harSkaraborgs läns landstingskommun. TCO anser att bidraget bör ulbelalas endast till verksamhelav sådan karaktär, som kan ge värdefull erfarenhel för många kommuner. Uppföljningoch redovisning bör göras utförlig och lättillgänglig, så atl verksamhet somutfallit positivt kan startas i andra kommuner. Statskontoret, som föreslår atl får etlslörre ansvar för metodutveckling, anser alt särskilda medel bör utgå lillhögskolan för metodutveckling och annan FOU-verksamhel i samverkan medfolkbiblioteken. Bidrag till kommunerna för inköp av litteratur till barnoch ungdom. Flertalet remissinslanser tillstyrker förslaget atl ettsärskilt stöd skall utgå lill kommunerna för inköp av litteralur till barn ochungdom. Bland instanser, som slöder förslagel finns bl. a. SoS, SÖ, FRN, Ale,, , , , , , ,, , , , och kommuner, läns landslingskommun, SAB, SBF, SACOISR, LO samt SUR, SBI, SIL, , och barnbibliotekarierna iKristianstads län. SoS anser att även förskolebarn bör få del av denföreslagna uppmstningen. SÖ föreslår ett stöd i form av ett stimulansbidrag tillkommuner, där man trols brister i tillgången på böcker för barn och ungdomarplanerar läsfrämjande åtgärder. Fördelningen av slödet bör ske med hjälp av länsskolnämnderoch länsbibliotek. SACOISR anser att slödel bör fördelas selektivt och riktaslill kommuner där behovel är störst. Denna uppfattning delas av SAB. SIL ochUppsala kommuns biblioteksstyrelse. Enligt LO bör den föreslagna summan inte vara en engångssalsningulan ell permanent stöd. Denna uppfattning delas av FRN. ,, och kommuner, och läns landstingskommun,SAB, kommuns kulturnämnd och barnbibliotekarierna i län. anser alt bidragsbeloppet borde ha beräknalsäven med hänsyn till barn , om bidraget skall användas lill läsfrämjandearbete även bland ungdom.