prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Gruppeneftersträvar atl i böckerna nå en enhel av ord och bild genom att engageraförfattare och bildkonstnärer i elt samarbete vid framlagningen av originalmanuskript.Det finns emellertid också behov av bearbetningar, framför allt av klassiskskönlitteratur. Den slarka betoningen av den konstnärliga bilden medför enförhållandevis hög utvecklings- och ulgivningskosinad för böckerna. Utgivningen sker i samarbete med flera olika förlag. Efterhand har ett mer systematiskt samarbete med vissa föriag ulvecklats. Fleraföriag har också böljat ge ut egna serier med lättläst litteratur för t.ex.läsovana ungdomar i grund- och gymnasieskolan. Huvudparten av stödmedlen användssom produklionsstöd till utgivande förlag. Beloppen varierar mellan 18000 kr.och . och ligger i genomsnitt på . trycks i upplagor om mellan 2000 och 5000exemplar. 1984/85:141 47 distributionenär folkbiblioteken den i särklass vikligasle kanalen. I genomsnill köperbiblioteken 1 400 exemplar per titel, medan del i bokhandeln inte säljs mer änell par hundra exemplar. har spridningen av böckerna iinstitutioner och organisalioner ökal i betydelse. SÖ har lagil initiativ rekrytering och utbildning av bokombud bland inslitutionspersonal inomvårdsektorn. Även studieförbunden medverkar i delta arbete. Skälenför min bedömning: Utgivningen av lättläst litteratur, särskilt skapad ellerbearbetad för all passa människor med läshandikapp, är av slor betydelse förall nå kulturellt eftersatta grupper med litteratur. Även om böckerna äranpassade lill företrädesvis psykiskt utvecklingsstörda, ordblinda ochbarndomsdöva läsare, har de visal sig vara lill hjälp för en myckel slörregrupp av människor med begränsad läsförståelse. Enligt min mening hararbetsgruppens salsning på en konslnärlig utveckling av varilbefogad och framgångsrik, framför alll när det gäller alt nå läsare som harsärskilt slora behov av anpassad litteratur. Det nära samarbeie som har skapatsmellan upphovsmännen och grupper av läsare inom t. ex. omsorgsinstitutioner vidsjälva utvecklingen av böckerna har också lett lill atl har fått ensjälvklar plals i många omsorgs-verksamheter. En yllerligare utveckling avdenna spridningskanal kan enligt min mening åstadkommas genom den rekryteringoch utbildning av ombud som SÖ har påbörjal. LL-bokensbetydelse för en kulturell stimulans av läshandikappade och andra grupper medbegränsad läsförståelse har intygals av en belydande och enhälligremissopinion. Det är enligt min mening vikligt att denna utgivningupprätthålls och förstärks. Jag föreslår därför atl del årliga slalliga stödettill utgivning av lättläst litteratur höjs med ell belopp av . Bokutredningenoch en del remissinslanser, däribland , finner distribulionen avLL-böckerna otillfredsställande. Även SÖ framhåller all förlagensmarknadsföring av böckerna är otillräcklig och redovisar vissa planeradeålgärder för en förbättrad information om och lagerhållning av böckerna. Jaganser att det fortsalla utvecklingsarbetet bör inriktas på att väsenlligtförbällra marknadsföringen och distributionen av böckerna i bokbranschens egnakanaler. Enligt min mening är del också nödvändigt med en bättre informalionoch en effekiivare spridning av böckerna för alt skapa en tillräcklig bas förden fortsatta utvecklingen av verksamhelen. Detökade statsbidraget bör enligt min mening delvis kunna användas för atlfinansiera l.ex. Samiidigi bör övervägasvilka krav på marknadsmässiga distribuiionsvillkor som kan ställas på demedverkande förlagen. Det produklionsbidrag som utgår är i och för sigmotiverat av en särskilt koslnadskrävande framslällning. Prop.1984/85:141 48 innebär dock för förlagen en avsevärt mindre risk jämförtmed annan utgivning av titlar med små upplagor. Eflersom överväganden av deltaslag inte kan gälla generellt utan enbart med avseende på varje enskild titel,bör frågorna om distribution och lagerhållning ägnas särskild uppmärksamhel vidfördelningen av stödet. SÖ: s arbetsgrupp bör kunna utarbela riktlinjer förförlagens åiaganden i samband med alt produktionsstöd beviljas. Inom LL-ulgivningen förekommer slora skillnader i gradenav anpassning lill olika motlagarkalegorier. Kraven på läsbarhet av en bokskiljer sig också avsevärt beroende på om läsaren är psykiskt utvecklingsstördeller "bara" läsovan. Bokförlagen har också i viss mån försökttillgodose behoven hos den senare kategorin genom utgivning av t. ex.lättlästa ungdomsböcker utan särskilt slöd. Det kan enligt min mening finnasskäl all överväga om det slalliga slödet till lättlästa böcker i störreulslräckning kan inriktas på sådan litteratur som behövs för grupper medsärskilt stora läshinder. De försök som arbetsgruppen har genomfört med mindreprojektbidrag för böcker till läsare med något bällre läsförmåga är ett steg iden riktningen. Jag anser del väsenlligt att förlagsbranschen själv tar eltegel ansvar för en rik utgivning av litteratur med god läsbarhet. Därigenom kanutrymmet för slöd till böcker för de mest eftersatta grupperna ökas. SÖ bör som disponera anslagsmedlen, svara förhandhavandet av stödel saml inge anslagsframställningar lill regeringen. 4.2.7 En bokför alla Mitt förslag: Verksamheten En bok för alla bör under nästabudgelår bedrivas i enlighel med gällande tvåårsavtal mellan staten och SliftelsenLitteraturfrämjandet. Regeringen bör nu bemyndigas att för tiden efler delnuvarande avtalels ulgång i avtal med Litteraturfrämjandet ikläda slalenekonomiska förpliktelser rörande utgivningen av En bok för alla. förslag: Verksamhelen uppfyller i stortsell intentioner, men bör få en ännu starkare läsfrämjandeinrikining. Prisnivån för böckerna bör ses över. Det bör vidare övervägas ommedelsramen medger utgivning av en lättillgänglig och representativklassikerserie. Remissinstanserna: Ett slort antal inslanser delarutredningens positiva syn på verksamheten. Härvid framhålls utgivningensbetydelse för andra förlags lågprisutgivning samt för ett kontinuerligtläsfrämjande arbete bland barn och ungdom. Några instanser uttalar sig förutredningens förslag om en förstärkl inriktning på lässvaga grupper. Flerabetonar viklen av elt fortsatt lågl pris och en bibehållen nivå påslatsbidraget. Enslaka yttranden är kritiska mol den höga subventionsgraden,som sägs försvåra en spridning av annan bokutgivning i handeln och skolan. Eninriktning av verksamheten på klassikerulgivning stöds av samtliga Prop, 1984/85:141 49 inslansersom berör frågan. Några av dessa anser emellertid att detta kräver särskildamedel. Bakgrundtill mitt förslag: Verksamhelen med En bok för alla avseende vuxenböckerstartade som försöksverksamhel /77 (prop. 1975/76: 135, KrU 35,rskr 355). Efler en ulvärdering av de första årens verksamhel beslöt riksdagenår 1980 om en permanentning (prop. 1979/80: 100 bil. 12, KrU 26, rskr 249). Utgivningenav barn- och ungdomsböcker inom En bok för alla böljade till följd avriksdagens beslut (mol. 1978/79:2298, KrU 30, rskr 336) i anledning avregeringens proposition 1978/79; 143 om barn och kultur. Verksamhetenbedrivs av en särskild förlagsenhet inom Stiftelsen ochregleras genom avtal mellan staten och stiftelsen. träffadesskilda avtal med varierande giltighetstid för vuxenböcker resp. barn- ochungdomsböcker. gällande tvåårsavtal träffades avseende bådautgivningskategorierna. Enligtavlalel skall Litteraturfrämjandet ge ut och sprida kvalitetslitteratur istora upplagor till en omfattning av lägst 15 och högst 20 tiflar inom varderakaiegorin vuxenlilleralur och barn- och ungdomslitteratur. Utgivningen skallfrämst avse lidigare utgiven svensk och till svenska översall barn- ochungdomslitteratur samt skönlitteratur för vuxna. Prisel och upplagan skall varajämförbara med vad som är normalt vid s. k. massmarknadsutgivning avpopulärpocket. Litteraturfrämjandetskall vidare enligt avtalet i sin utgivning och marknadsföring sträva efteratt nå läsare som är ovana vid kvaljtetslitteratur. De utgivna böckerna skalldärför - förutom via bokmarknadens reguljära försäljningskanaler såsombokhandel. Pressens samdistributions AB:s återförsäljare och varuhus - så långtmöjligt spridas via bokombud och folkrörelser. Därvid skallLitteraturfrämjandet aktivt bedriva läsfrämjande verksamhel inom skolan,sludieförbunden och andra organisationer. Utgivningenhar under i slort sett hela verksamhetstiden konstanl legat vid 20 titlar perår på resp. vuxen- och barn/ungdomssidan. låg upplagorna mellan 27000och 35000 exemplar per titel. av försäljningen sker via bokombud ellerorganisationer, alltså uianför den reguljära bokmarknaden. Häri ingårförsäljningen till totalt 17000 prenumeranter på hela utgivningen ellernågondera kategorin barn-, ungdoms-eller vuxenböcker. Cirkapriset ligger f. n.på . Skälen för mitt förslag: budgetproposition (prop,1983/84:100 bil, 10) förordade jag att Litteraturfrämjandet skulle prövamöjligheten att inom en i princip oförändrad inriktning av verksamhetenförstärka de läsfrämjande insatserna. Jag anförde vidare att resurserna härförborde kunna frigöras dels genom atl antalet utgivna titlar minskades något,dels genom att stiftelsen vidtog inkomstförstärkande och kostnadssänkande 4 1984/85. 1984/85:141 50 åtgärder i övrigt. hade inget att erinra mot delanförda (KrU 1983/84:21, rskr 354). Regeringen uppdrog enligt vad som förutskickades i nämndaproposition genom beslut ål all svara för delförberedelsearbete som behövs inför del avtal om verksamheten En bok för allasom regeringen avser alt träffa med Litleralurfrämjandel för liden fr. o. m.den 1 juli 1986. har redovisat uppdraget i anslulning till sittremissyttrande över bok- och folkbiblioleksuiredningarnas förslag. Rådels förslag innebär dels en uividgning avLitteraturfrämjandets förlagsverksamhet med den utgivning av en klassikerseriesom jag behandlat i det föregående (avsnitt 4.2.3), dels rekommendationer avorganisatorisk Och redovisningsleknisk natur för ulformningen av elt nyllavtal. Litleralurfrämjandel framhåller i sill remissyttrandebelydelsen av En bok för alla för del läsfrämjande arbelel i skolan, påarbetsplatserna och i folkrörelserna. Stiftelsen pekar på den framgångsrikasatsningen på ett nät av kontaktpersoner i dessa miljöer för all spridaböckerna lill och väcka läsintresse hos traditionellt läsovana grupper. Dennuvarande ambitionsnivån bör enligt stiftelsen vidmakthållas med ökaderesurser, bibehållet lågt pris på böckerna och etl oförändrat antal titlar perår. För egendel finner jag del glädjande all En bok för alla numera i så hög grad spridsvia arbets- och föreningslivet. Därigenom får mänga människor som traditionelltinle har koniakt med böcker impulser all köpa och läsa kvaliielslitteratur. för alla har blivit ell allmänl respekterat komplement till den reguljärabokmarknaden. Introduktionen av En bok för alla sommassmarknadsulgivning av kvaliielslitteratur sammanföll med en period ibokbranschen som präglades av att utgivningen av kvalilelspockelböcker näslanhell hade upphört. inträffade av överproduktion, med enminskad försäljning och stigande priser som följd. Efter hand som En bok föralla etablerades återupptog flera föriag en utgivning av kvaliletspockei. för alla kan enligt min mening således sägas ha haft en gynnsam påverkan påbranschen som helhet och även indirekl medverkai lill en ökad lillgång på godlitteratur för allmänheten. Del ärenligt min mening också osiridigt att En bok för alla hafl slor del iframväxten av en bred läsfrämjande verksamhel i folkrörelseorganisa-tioner, iskolan och på arbetsplatser. Särskilt framgångsrikl har della arbele varitbland barn och ungdom, där etl lågl pris självfallet har en förhållandevisstörre betydelse än för vuxna köpare. Försäljningen i samband med läsfrämjandeinsalser utanför den reguljära bokmarknaden har ökat pålagligl under senare åroch ligger nu på av den försålda lolalupplagan. Dessa iakttagelser har enligt min mening betydelse förbedömningen av vilken inriktning verksamheten bör ha . Bokmarknadenhar förändrats En bok för alla har gells ul. Det finns numera ell 1984/85:141 51 riktoch varierat utbud av högklassig litteratur till förhållandevis låga priser.Att ge ul En bok för alla som lågprisalternativ lill den dyrareoriginalutgivningen på den allmänna bokmarknaden är därför f. n. inte likaangeläget som var fallel när verksamhelen startade. Däremol har del avsevärtlägre priset på En bok för alla alltjäml en avgörande betydelse för möjlighetenatt effektivt sprida böcker i det läsfrämjande arbelel bland barn och ungdom. Vadgäller vuxenböcker avspeglar sig förändringarna på marknaden iförsäljningsprofilen. Allt fler böcker säljs i samband med läsfrämjandeaktiviteter, medan bokhandelsförsäljningen stagnerar. Jagfinner della nära samband mellan bokdistribution och lässtimulerande insatservara utmärkande för verksamhelen. Behovet av böcker med lågt pris för etl brettläsfrämjande arbele i folkrörelserna, på arbetsplatser och i skolan motiverarenligt min mening alt en statligt finanserad utgivning av barn/ungdoms- ochvuxenlilleralur vidmakthålls så länge inle bokbranschen kan erbjuda dessamålgrupper en lill kvalitet och pris jämförbar utgivning. Jaghar i del föregående (avsnitt 4.2.3) föreslagit ett slatligt stöd lill enutgivning av klassisk litteratur för skolans behov. Denna utgivning kan bli envärdefull tillgång också för del läsfrämjande arbete som Litteraturfrämjandetbedriver i skolan men också i organisations- och arbetslivet. Fördelen med ensådan lösning skulle bli atl Litteraturfrämjandet ulnytljar av förlagsbranschenutgivna böcker i slora upplagor i sin egen läsfrämjande verksamhet. Dellaskulle kunna bidra till alt ytterligare förstärka det läsfrämjande inslaget iEn bok för alla. Ellnytt avtal för tiden fr. o m. bör iräffas före dennatidpunkl så alt Litleralurfrämjandel kan anpassa sin utgivnings- ochpersonalplanering till eventuelll ändrade förulsällningar. I fråga om vuxenböckerbeslöt om en utgivning i permanenia former (prop. 1979/80:100 bil. 12, KrU 26, rskr 249). För varje avtal om verksamheten med barn- ochungdomsböcker har bemyndigande särskilt inhämlals. Jagfinner denna skillnad inle längre moliverad. Regeringen bör därför bemyndigasall i fortsättningen i avtal rörande hela verksamheten ikläda staten ekonomiskaförpliklelser i enlighet med vad jag har anfört och inom ramen för deriktlinjer för verksamhelen som tidigare antagit. 4.2.8Stadiga kreditgarantier till bokförlag Mittförslag: De statliga kreditgarantierna till bokförlag bör bibehållas med istort sett oförändrade grunder för stödet. Garantiutrymmet bör dockfortsättningsvis anges genom en s.k. engagemangsram, dvs. en flerårig totalram,i stället för som genom en årlig garantiram. bör fåfatta beslut också om garantiåtaganden som överstiger 0,5 milj. kr. 1984/85:141 52 Bokutredningensförslag: Ulredningen upprepar bokbranschuired-nings förslag sominnebär att - garanlilån kan få tre årsamorteringsfrihel, - garanlier för avlänebehovet och för belopp översligande 0,5 milj. kr. kan beviljas av denmyndighel som handhar garantierna i stället för enbari av regeringen, - en särskild förlagsgaranlinämndmed en administrativ knytning till presstödsnämndens kansli inrällas för ensammanhållen prövning av ga-ranliärendena. Remissinstanserna:1980 års bokbranschuirednings förslag tillstyrktes då av ,branschorganisationerna och förfaltartörbund. De få inslanser som nuberör frågan är Iveksamma eller negativa lill inrättandet av enförlagsgaranlinämnd, nämligen , pressiödsnämnden, statens induslriverkoch riksrevisionsverkel. tillstyrker förslagen om ändrade villkori övrigl, industriverket ifrågasätter stödbehovet. Bakgrundtill mitt förslag: Slatliga kreditgarantier till bokförlag infördes (prop. 1975:20, KrU 12, rskr 201) och behölls oförändrade reformav lilleralurslödel (prop. 1977/78:99, KrU 22, rskr 274). Kreditgarantier kanbeviljas enligt förordningen (1978:490) om statligt litteraturstöd. Kredilgaranlikan lämnas för atl stödja mindre förlag och för all göra del möjligl altetablera nya förlag. Vid beviljandet av kreditgaranti skall beaktas delsbehovet av att främja tillkomsten av olika förlagstyper och etablering avregionala förlag, dels behovel av alt underlätta bokutgivning på egel förlagoch all förbättra de språkliga minoriteternas villkor i förlagshänseende. Förgarantigivning förutsätts all lån beviljas på den allmänna kreditmarknaden,men all bankmässig säkerhel saknas. Garantin skall dock inte befria förlag frånegel risktagande eller göra verksamhetens fortbestånd beroende av slalliglstöd. Den får sålunda endasl lämnas till förlag som bedöms kunna förränta ochamortera lån. Den renl föreiagsmässiga bedömningen bör tillmätas en avgörandebetydelse vid beviljande av kreditgarantier. Lånegarantinfår avse högst av lånebehovet. Om särskilda skäl föreligger får garanlinefler beslut av regeringen avse hela lånebehovet. Regeringen beslutar även ifråga om garantiåtagande som medför all staten för en och samma låntagareikläder sig ansvar för belopp över 0,5 milj. kr. I övrigt beslutar statensinduslriverk som även meddelar villkor och föreskrifter samt vidtar deåtgärder som behövs för att verkställa besluten. skall i ärendenom kreditgaranti samråda med . Sedanstödformen infördes beviljades t.o.m. utgången av budgetårel 1983/84sammanlagt 43 kreditgarantier för lånebelopp om totalt 1984/85:141 53 10,5milj.kr. Undersamma tid avslogs 61 ansökningar och infriades garanlier förlånebelopp som lotalt uppgick till 2,2 milj. kr. Skälenför mitt förslag: bokuiredning har vid sin prövning av de slatligakreditgarantierna inle funnii anledning all ifrågasätta 1980 årsbokbranschutrednings (U 1980:07) analys eller frångå de förslag som denna ulredningframfört i belänkandet (Ds U 1981:5) Slöd till bokutgivning och bokföriag. Sommotiv för förslagen angavs där all förändringarna skulle underiätta de mindreföriagens långsiktiga kapitalförsörjning samt skapa förulsällningar för enkorrekt sammanvägning av kullurpoliiiska och ekonomiska bedömningsgrunder vidprövningen av garanliärenden. Vadgäller handläggningen av slödet pekar utredningarna på del förhållandel altförsl på remiss frän industriverket tillstyrker eller avstyrker enansökan enbari på kullurpoliiiska grunder, varefter industriverket, i fall allkulturrådet tillstyrkt ansökan, fortsätter sin prövning och slutligt avgörärendel på förelagsekonomiska grunder. Utredningarna finner all denna ordningförsvårar en helhetsbedömning av ansökningarna. Föregen del anserjag alt verksamheten med kreditgarantier till bokförlag fungeratväl. Del slatliga stödel har enligt min mening i många fall bidragit lillnyetableringar och en positiv ulveckling av mindre föriag. Enligt vad 1980 årsbokbranschutredning har redovisat har antalet nystartade föriag under denundersökta tiden varil ovanligl slort. Desvårigheier som redovisas av utredningarna anser jag i viss mån ofrånkomliganär kullurpoliiiska och ekonomiska faklorer skall vägas in i elt beslut omslöd. Enligt vad jag har redovisat bör en anlagen långsiktig lönsamhei för eltförlag vara etl villkor för att en garanli skall beviljas. Därför bör ocksåkulturrådets samrådsytlrande ta hänsyn till del sökande föriagels ekonomiskaställning, liksom industriverket bör pröva förlagets ekonomiska förutsättningarmot slödets kullurpoliiiska syfte. En enhetlig bedömningsgrund i dessa ärendenkan enligt min mening således uppnås inom ramen för nuvarandehandläggningsordning. Iårels finansplan (prop. 1984/85:100 bil. I s. 52 ff) redogörs för en förändraduppläggning av slora delar av den statliga kreditgarantiverksamheten frånnuvarande åriiga ramar till s.k. engagemangsramar. sådani system börfortsättningsvis också gälla garantierna till bokföriag. Jag föreslår enengagemangsram av 6 milj. kr. I enlighel med vad som där uttalas bör, i de fallbeviljade garanlier infrias, ramen minskas med motsvarande belopp. Industriverketbeslular f. n. om garantiåtaganden upp lill 0,5 milj. kr. för en och sammalåntagare. föreslår alt den garantigivande myndighelen bör geslillfälle all inom givna ramar samlal prioritera ansökningar om kreditgarantioch därför ansvara för beviljande av garantier oberoende av beloppels sloriek.Jag ansluter mig till denna uppfatlning. Frågaom garantiåtagande för av lånebehovet bör även fortsättningsvisunderställas regeringen. Prop.1984/85:141 54 4.3 Det statliga stödet till bokdistribution och bokhandel Sammanfattning av mina förslag: Mina förslag lill statligastödinsatser i distributionsledet för böcker har i huvudsak två syften,nämligen atl dels öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln,dels vidmaklhålla och om möjligl förslärka ell vittförgrenat bokhandelsnäl. Jag föreslår en förslärkning av distributionsstödet lillfackbokhandeln och elt nytt sortimentsslöd till servicebokhandlar. Båda dessastödformer underiällar för bokhandlar all hålla etl brett sortiment av denakluella utgivningen. Ett nytt stöd lill branschens gemensamma bokkatalog äravsell att medverka lill en ökad efterfrågan på litteratur och till elt ökatläsintresse framför allt bland barn och ungdom. För atl stärka bokhandelns lönsamhei och säkra mindrebokhandlars fortlevnad, framför alll på mindre och medelslora orter, föreslårjag alt del nuvarande kredilstödel permanenlas i en någol ulvidgad form. Vidareföreslår jag etl stöd lill ulbildning och konsulthjälp för bokhandlare ochanställda i bokhandelsförelag. Det nämnda sortimentsslödel föreslås få en sådanutformning all det kan bidra lill en ökad lönsamhei också för de mindreförelagen. De olika stödinsatser som jag föreslår bör ses som delar iell samordnat bokhandelsslöd. Stödeffeklerna och utvecklingen i branschen iövrigl bör följas noga för all de slalliga insatsernas effektivitet skall kunnautvärderas. Därför föreslår jag alt gesdet huvudsakliga ansvarel för de slatliga stödåtgärderna. 4.3.1 Distributionsstöd till fackbokhandeln Mitt förslag: Etl slallig dislribulionsstöd bör även ifortsältningen vara knutet lill branschåtaganden i det s. k.fackbokhandelsavtalei, där förlagen och fackbokhandlarna förbinder sig till enbred spridning av kvali-telslitleralur. För att göra det möjligt för branschenatl väsentligt förstärka sina åiaganden vad gäller utsändning ochlagerhållning av titlar med utgivningsstöd, bör den slatliga ersättningen förförlagsraballen på dessa titlar höjas från nuvarande 23 till 30 procenlenheler. förslag: för utredningensslutbetänkande hade regelrätta förhandlingar mellan parterna om elt förändratfackbokhandelsavtal ännu inte påbörjats. Ulredningen har därför begränsal siglill att dels i allmänna termer ange angelägna förändringspunkler i ett nytlavtal, dels redogöra för enstaka av branschrepresenlanler diskussionsvisframlagda förslag till nya åiaganden. Den nu föreslagna förstärkningen avdistributionsstödet ligger i linje med ulredningens intentioner. Prop.1984/85:141 55 Remissinstanserna: Flera remissinslanser släller sigallmänt posiiiva till förslagel om ell utvidgat fackbokhandelsavtal. Någralämnar synpunkter på praktiska och lekniska detaljer atl beaklas vidutformningen av abonnemangsåtaganden. betonar att ettställningstagande i slödfrågan kan ske endasl under förutsättning atl parternahar bundit sig för elt reviderat fackbokhandelsavtal. Bakgrund till mitl förslag: Del nuvarandefackbokhandelsavtalei mellan () och Bok-,(Bopako) har varit i krafl sedan år 1981.Jämfört med tidigare avtal innebär det nu gällande en avsevärt förstärktrabatt, av förlagsnelloprisel på del försia exemplaret av de titlar somenligt förlagens beslut ingår i abonnemanget till fackbokhandeln. Minst hälftenav ett förlags utgivning av allmänlitteratur måste ingå i abonnemanget, men detstår förtaget frill att utöka abonnemanget lill av utgivningen. Fackbokhandelnålar sig att dels ta emol abonnemangsexemplaren, dels hålla en sortimentsbreddav minsl ca 4000 akluella titlar allmänlitteratur och dels bedriva en aktivförsäljning av de titlar som ges ul av samtliga lill fackbokhandelsavtaleianslutna förlag.