prop · G803122 · 1984-12-31 00:00:00 — Man anser också, atl den försöksvis anordnade ämnesmetodiskaforskarutbildningen bör avskaffas, då den haft svag rekrytering. Styrelsen för Linköpingshögskoleregion är tveksam till den föreslagna samordningen avutbildningsmetodisk forskarutbildning med övrig forskamibildning vid depedagogiska inslitulionerna. Styrelsen vill peka på behovet av flexibilitet ochstryker under behovet av tvärvetenskapligt och temafiskt inriktadforskamibildning. Linjenämnderna för kemist- ochkemiteknikerlinjerna, för biolog- och geovetarlinjerna () finner att LUT 74alltför starkt prioriterar den utbildningsmelodiska forskningen. För vissalärarkategorier, t. ex. lärarna i de naturvetenskapliga ämnena, är denämnesteoretiska forskamlbildningen minsl lika angelägen. TCO tillstyrker de föreslagna typerna av forskarutbildningför lärare. SFL anser att del är mycketangeläget att alla lärarutbildningar får till gmndutbildningen anknutenforskarutbildning. Förbundet ansluter sig i stor utsträckning till utredningensförslag om forskarutbildning. SFL delar dock inte utredningens uppfattningbeträffande den utbildningsmetodiska forskningen. SL påpekar att det behövs lärareinom gränsområdet mellan pedagogik och metodik i lärarutbildningenämnesdidaktisk forskarkompetens. Och såväl inom gmndskolan som i alla ämnen igymnasieskolan behövs lärare med forskamibildning såsom stimulansgivare för detgemensamma utvecklingsarbetet. SFS understryker vikten av att dendidaktiska forskningen utvecklas saml behovet av forskarutbildning i de praktisk-estetiskaämnena. Både statskontoret ochriksrevisionsverket menar att LUT 74:s förslag till forskamibildning börutredas mer ingående. 1984/85:122 74 7 Rekrytering urval antagning betygsättning 7.1Behörighet till grundskollärarutbildning Etl antal remissinslanser anser attsamma förkunskaper fordras oavsett om läramtbildningen syftar främst mot lägreeller högre årskurser. Planeringsberedningén för sektorn för utbildning förundervisningsyrken (UHÄ), HLS) () menar alt treåriggymnasieutbildning bör krävas för tillträde till lärarutbildning. Den förta instansenbegränsar kravet till de ämnen i vilka den blivande läraren skall undervisa.Huvuddelen av de instanser inom högskoleområdet som yttrat-sig har synpunkterpå förslagen till särskilda behörighetsvillkor i svenska, matematik, engelskasamt naturorienterande ämnen. Styrelsenför /Malmöhögskoleregion, konsistoriet för i , högskolan i ,länsskolnämnderna i och , , Åmåls och Karlstadskommuner anser att förkunskapskravet i svenska bör omfatta tre årskurser i gymnasieskolan.Detsamma gäller kraven beträffande matematik, engelska samt naturorienterandeämnen. Några instanser menar att krav på minst betyget tre i berört ämne böruppställas. SÖ framhåller attbehörighetsreglerna i flera fall ger upphov till stora variationer i fråga omförkunskaper bland de behöriga och antagna. Särskilt förgmndskolläramtbildningen kan detta bli ett problem med tanke på den begränsadeutbildningstiden. Det är därför angeläget att noga följa effekterna av såvälförkunskapskrav som reglerna för den speciella behörigheten. Intagningsprov föreslås anordnas ide centrala ämnena svenska, matematik och engelska av bl. a. linjenämnden förfritidspedagog-, låg- och mellanstadielärarlinjerna (), länsskolnämnderna iKronobergs, , och . Elt annal förslag är altde antagna studerande får gå igenom ett förkunskapsprov, förslagsvis i svenska,matematik och engelska, innan de får påbörja utbildningen - enligtlänsskolnämnden i . LR anser att i princip bör liknandekrav på förkunskaper gälla för samtliga utbildningar vid högskolan. Utöver deallmänna behörighetskraven måste i princip uppställas krav på den längstagymnasiala utbildningen i vaQe ämne som skall studeras vid högskolan och ingå ilärarkompetensen. SL menar alt högskoleförordningensbeslämmelser bör gälla för tillträde till lärarutbildningen. De ämnesteoretiskastudierna i de ämnen som den blivande läraren skall undervisa i bör som regelkunna bygga på förkunskaper motsvarande den mest omfattande studiekursen iämnet i gymnasieskolan. Prop.1984/85:122 75 7.2 Urvaloch antagning till grundskollärarutbildning Några länsskolnämnder och några kommuner menar atlett urvalsinstrument, som gallrar bort uppenbart olämpliga sökande, bör skapasför att användas före utbildningen eller så fidigt som möjligt i utbildningen. De flesta remissinstanserna tillstyrkerutredningens förslag i betygsfrågan. Ett fåtal ställer sig positiva fill betygi den prakfisk-pedagogiska utbildningen, medan de avstyrker förslagel tillavskaffande av graderade betyg i ämnesutbildningen bl. a. med hänvisning tillövrig högskoleutbildning. Styrelsen för /högskoleregion delar inteutredningens mening i belygsfrågan utan anser det viktigt att sammabetygssystem tillämpas inom lärarutbildningen som inom övrighögskoleutbildning, bl. a. för att möjliggöra utbytbarhet av kurser mellanlinjer och samläsning mellan lärarstuderande och studerande med annanyrkesinriktning. Enligt LR bör de graderade betygen behållas iämnesteori. anser att ämnesbetygen i normala fall skall vara graderade.TCO, SFL och SL ansluter sig till utredningens förslag i betygsfrågan. 8 Grundutbildningens yttre organisation Planeringsberedningen för sektorn för utbildningför undervisningsyrken (UHÄ) samt styrelserna för , /ochGöteborgs högskoleregioner betonar, att frågor om institutionell eller annanorganisatorisk förändring i enlighet med högskoleförordningen är en lokalangelägenhet. Planeringsberedningen för sektorn för utbildning för undervisningsyrken(UHÄ) anser att reformeringen av läramtbildningen bör genomföras inom de ramarför ansvarsfördelning mellan centrala, regionala och lokala myndigheter somgäller för högskolan generellt. Elt antal remissinstanser ställer sig positiva ochett antal ställer sig tveksamma samt i några fall avvisande till utredningensförslag till en institution i praktisk pedagogik. () framhålleratt det är angelägel att läramtbildningen organisatoriskt samordnas. Ensammanslagning av såväl pedagogik som metodik och (med dubbelinsfitutionsbehörighet) ämnesteoretiker lill en institution ger på de storahögskoleorterna en institufion, som blir lika stor som en mindre högskola.Syftet med att åstadkomma samordning och breda kontakter kan och bör i ställetåstadkommas med andra åtgärder, l.ex. lärarlag, starkare linjenämnder ochfriare resursanvändning över institutionsgränserna. Planeringsberedningen för sektorn för utbildningför undervisningsyrken (UHÄ), pedagogiska institutionen () m.fl.remissinstanser ställer sig tveksamma till förslaget om dubbelinstitufionstillhörighel. 1984/85:122 76 Elt fåtal remissinstanser, bl. a.styrelsenför högskoleregion, styrelsen för i ,biträder förslaget om dubbel instilu-tionstillhörighet. Bland de instanser som yttrat sigöver utredningens förslag till breda linjenämnder, är det ett fåtal sombiträder förslaget, medan flertalet avvisar det. SO, länsskolnämnden i län,och kommuner tillstyrker förslaget om institution ipraktisk pedagogik samt om breda linjenämnder. LR anser frågan huruvidapedagogiska institutionen skall täcka hela ämnet praktisk pedagogik eller ejmåste avgöras lokalt. LR avstyrker atl en lärare skall kunna knytas samtidigttill två institutioner. kan ej biträda förslaget om storinsfilution förpraktisk pedagogik. önskvärdheten av att antalet utbildningsnämnder begränsasliksom antalet linjenämnder. och inflytelserika linjenämnder böreftersträvas. TCO och SL stödjer utredningensförslag i organisationsfrågan. De anser dock att läramtbildningens organisationbör studeras vidare. Ett fåtal instanser har yttrat sigöver förslaget om sektorsorgan. Bland de instanser som uttalat sig förförslaget är planeringsberedningen för sektorn för utbildning förundervisningsyrken (UHÄ), planeringsberedningen för lärarutbildning() samt och () medan styrelsenför högskolan i , linjenämnden förfritidspedagoglinjen () saml () avvisar förslaget. LR avstyrker av princip sektorsorgan. ULFbiträder ej heller förslaget om sektorsorgan. Vad gäller utredningens förslag om viss sammanhållning avpraktiken till s. k. praktikcenler är några remissinstanser positiva fillförslaget. Styrelsen för högskolan för lärarutbildning i är tveksamtill en alltför fast utformad praktikcenterorganisation. förlärarhögskolan och () menar att det gäller att åstadkomma ensvårfunnen balans mellan rörlighet och stabilitet i organisationen.Praktikorganisationen, som visat sig fylla viktiga uppgifter, kan vara enutgångspunkt för en förändring. TCO och SL anser att den föreslagnapraktikorganisationen bör kompletteras med en mera fast organisation förpraktik. menar altutredningen väl motiverat betydelsen av att lärarkandidaternas prakUk läggs uti vanliga skolor, vilkel innebär att många olika skolor utnyUjas förlärarutbildning. Etl flertal remissinstanser delarej utredningens uppfattning att handledarorganisationen skall vila på skolorsnarare än på enskilda handledare. Detta gäller bl. a. styrelsenför högskolanför lärarutbildning i , som menar att idén att ansvaret förhandledning skall åvila utbildningslaget är sympatisk. Svårigheten ligger i atti verkligheten utnytQa "den samlade kompetensen". Frånlärarkandidathåll påpekas ideligen den trygghet som ligger i atl ha enhuvudansvarig person alt vända sig lill.