prop · G803216 · 1984-12-31 00:00:00 — För att ett aktiebolag skall fårättskapacitet fordras emellertid att detta efter viss kontroll av Patent- ochregistreringsverket blivit registrerat hos denna myndighet. Någon motsvarandekontroll av kommunalförbund skall enligt vad jag har sagt tidigare inte ske. Enliglmin mening bör därför ett kommunalförbund kunna erhålla rättskapacitetsamtidigt som det bildas, öm man knyter tidpunkten för ell kommunalförbundsbildande till att en registreringsåtgärd vidtas, torde det vara nödvändigt medbestämmelser om förbundets rättshandlingsförmäga under liden mellan antagandetav förbundsordningen och registreringen av förbundet. Det är därför enligt min meninglämpligare att bestämma tidpunkten för ett kommunalförbunds bildande tillbeslutet om alt anta förbundsordningen. Detta bör vara den mest tilltalandelösningen ur självstyrelsesynpunkt. Med hänsyn till den kommunala beslutsordningen kan detförmodas att beslut om att anta en förbundsordning fattas vid olika tidpunkterhos de kommuner och landstingskommuner som avser att samarbeta. För att lättkunna fastställa när en förbundsordning är antagen föreslår jag en regel om altförbundsordningen skall undertecknas av dem som bildar förbundet. När samtligahar undertecknat den kan förbundet anses vara bildat. 2.5 Utträde ur och upplösning av kommunalförbund Mitt förslag: I kommunalförbund som har ingåtls påobestämd tid får varje medlem en ovillkorlig rätt att när som helst säga uppmedlemskapet. Uppsägningstiden är ett är, om inte annan tid har avtalats. Enförbundsmedlem har också rätt att lösgöra sig från ettkommunalförbund när väsentligt ändrade förhållanden har inträtt. Detta gälleräven om kommunalförbundet har bildats för bestämd tid. Huvudregeln är alt en uppsägning skall leda tilllikvidation och upplösning. Tvister i frågor om utträde samt omkommunalförbundets likvidation och upplösning skall handläggas enligl lagen(1929:145) om skiljemän. Utredningens förslag: Avviker frän mitt förslag endast päsä sätl alt eventuella tvister skall handläggas hos de allmänna domstolarna. Prop.1984/85:216 23 Remissinstanserna: Förslaget godtas eller lämnas utanerinran av flertalet remissinstanser. Några remissinstanser anser alt denföreslagna uppsägningstiden är för kort. Kammarkollegiet anser att allmändomstol inte är en lämplig instans för att slita tvister som kan antas ha uppkommitpå grund av olika politiska uppfattningar eller förvaltningsmässiga problem.Kollegiet förordar ett skiljemannaförfarande. Skälen för mitt förslag: F. n. gäller i fråga om utträdeur och upplösning av kommunalförbund i första hand de bestämmelser som kanfinnas intagna i förbundsordningarna. Utträde eller upplösning skall också skenär förbundsmedlemmarna är överens om delta. Om medlemmarna inte är överens,gäller den regeln att utträde eller upplösning skall ske när sådana ändradeförhållanden har inträtt, att antingen förbundsverksamheten inte kan med fördelfortsättas eller ändamålet med förbundet lämpligare kan tillgodoses pä annatsätt. Frågor om utträde och upplösning kräver beslut av . Överlänsstyrelsens beslut får besvär anföras hos regeringen. När beslutanderätt i kommunalförbundsfrågorupphör behövs ett nytt system för utträde ur kommunalförbund och förupplösning av kommunalförbund. Felet med gällande bestämmelser om utträde ochupplösning är att de ger för lite utrymme att beakta den enskilda kommunenseller landstingskommunens önskemål om att frigöra sig från ett samarbete ikommunalförbund. Det är aldrig tillräckligt att en förbundsmedlem av subjektivaskäl inte längre vill vara med i samarbetet. Det måste finnas objektiva skälsom talar mot ell fortsatt samarbete i förbundet. 1 likhet med utredningen ochremissinstanserna anser jag att det behövs vissa lättnader i möjligheterna attlösgöra sig från samarbetet i ett kommunalförbund. Utgångspunkten måsle varaatt de samarbetande parterna lar in bestämmelser om detta i förbundsordningen.Det behövs emellertid också vissa beslämmelser i lag som garanterar en rätttill utträde och som i vissa fall kan ta över vad som har avtalats. Jagbehandlar delta i det följande. I och för sig kan del förutsättas att kommuner ochlandstingskommuner som vill samarbeta i kommunalförbund i betydligt störreutsträckning än tidigare tar in bestämmelser i förbundsordningen om utträde uroch upplösning av kommunalförbund. För det fall att förbundsmedlemmarna likvälhar ingått i ett kommunalförbund utan alt ha tagit in någonbestämmelse i förbundsordningen om utträde eller upplösning bör det föreliggaen ovillkorlig rätt för förbundsmedlemmarna alt när som helst säga uppmedlemskapet att upphöra efter en lämplig i lagen bestämd uppsägningstid. Jagföreslår att en regel om en sådan uppsägningsrätt tas in i den nya lagen. I fråga om uppsägningstidens längd bör enligl min meningsärskilt beaktas att förutsättningarna för ett samarbete i verklig bemärkelsetypiskt sett har gått förlorad när en uppsägning sker. Det är därför angelägetatt Prop.1984/85:216 24 uppsägningstiden, som mäste göras generell och som baraskall gälla om inte parlerna har avtalat annat i förbundsordningen, inte görsför lång. Jag är fulll på det klara med att olika samarbetsföretag kräver olikauppsägningstider. Den uppsägningstid som exempelvis kan vara lagom för enverksamhet som relativt lätt kan avslutas är sannolikt i hög grad olämplig närdet gäller mera långsiktiga samarbetsprojekl. Det mäste i första hand bli enfråga för förbundsmedlemmarna alt pä förhand komma överens om uppsägningstidenslängd. De kan bäst själva anpassa tiden till förhållandena i det enskildafallet. Jag är övertygad om att kommunerna och landstingskommunerna i regelkommer att ta ställning lill denna fråga när de utarbetar förbundsordningen. Omdet någon gäng inte skulle ha skett, bör det finnas en legal uppsägningstid.Jag biträder utredningens förslag om att den legala uppsägningstiden förtidsobestämda kommunalförbund lämpligen kan bestämmas till . Jag kannämna att även slat-kommunberedningen vid sin granskning avutredningsförslaget har stannat för denna uppsägningstid. Utöver den bestämmelse som jag nu har föreslagit bör det ilagen tas in en bestämmelse som ger en förbundsmediem rätt att lösgöra sig frånett kommunalförbund när väsentligt ändrade förhållanden har inträtt. En sådanbestämmelse fär naturligtvis i praktiken betydelse i första hand för detidsbestämda kommunalförbunden. Den kan emellertid också länkas komma lillanvändning i andra fall och då särskilt i sädana tidsobestämda förbund, därförbundsmedlemmarna har enats om en mycket läng uppsägningstid. Bestämmelsenbör fä det innehållet alt en förbundsmedlem skall kunna lösgöra sig frånsamarbetet, om sådana ändrade förhållanden har inträtt att det framstår somoskäligt att medlemmen i fortsättningen skall vara bunden av sitt medlemskap iförbundet. Jag återkommer till bestämmelsens närmare utformning ispecialmotiveringen. När en eller flera förbundsmedlemmar säger upp sillmedlemskap uppkommer regelmässigt helt nya förutsättningar för ett fortsallsamarbete mellan övriga förbundsmedlemmar. Förbundsordningen måsle under allaomständigheter ändras på en del punkter. Huvudregeln bör därför vara all enuppsägning skall leda till likvidation och upplösning. Några remissinstanserframhåller att likvidation bör tillgripas först om det visar sig vara omöjligtatt komma överens om en fortsättning av verksamheten. Jag vill med anledninghärav stryka under att förbundsmedlemmarna självfallet har kvar sin rätt attlösa den uppkomna situationen genom en överenskommelse, exempelvis om attfortsätta under en ny eller ändrad förbundsordning. Jag utgår från att enformell uppsägning alltid utlöser försök att pä ett eller annat sätt bliöverens. Något skäl för att i lagen la in en föreskrift om detta finns inte.Däremot bör del i lagen las in en föreskrift om att förbundsmedlemmarna fåravtala om att en medlem fär utträda ur förbundet i stället för att förbundetskall träda i likvidation. Jag återkommer lill bestämmelsen ispecialmotiveringen. Prop.1984/85:216 25 Kommunalförbundsulredningen har avstått från att anvisanågot speciellt förfarande för handläggning av tvister mellanförbundsmedlemmarna i frågor om utträde och upplösning. Tvistande fär enligtutredningen följaktligen vända sig till de allmänna domstolarna. Deerfarenheter som finns om samarbete i kommunalförbund visar i och för sigatt tvister mellan förbundsmedlemmar om utträde och upplösning är ovanliga. Medde nya mer liberala ulträdesreglerna kan man emellertid enligt min mening inteutesluta att meningsskiljakligheter kan uppstå i dessa sammanhang. Att hänvisasådana tvister till de allmänna domstolarna är enligt min mening inte lämpligt.Det är inte i första hand en rättsfråga som skall lösas utan snarare enintressefråga mellan de berörda parlerna. Härtill kommer risken för enlångdragen process i flera instanser om ett domstolsförfarande väljs. Detnärmast till hands liggande alternativet är i stället det som kammarkollegiethar förespråkat, nämligen ett skiljemannaförfarande. Jag föreslår därför atteventuella tvister skall handläggas enligt lagen (1929: 145) om skiljemän. Mitt förslag: Den nya lagen skall gälla även för äldrekommunalförbund. För dessa skall emellertid under en femårig övergångstid gällasärskilda utträdesbestämmelser. Utredningens förslag: Avviker från mitt förslag på så sättatt KFL även i fortsättningen skall gälla för de kommunalförbund som finns närden nya lagen träder i kraft. De kommunalförbund som inte reorganiseras underden nya lagen skall vara upplösta när har förflutit från den dag då dennya lagen trädde i kraft. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna lämnarövergångsbestämmelserna utan anmärkning. Några är dock kritiska eller direklavvisande. Hit hör bl. a. och föredrar en lösning där de nya reglerna i huvudsak blir tillämpligapä de nu befintliga kommunalförbunden. Skälen för mitt förslag: De skäl somkommunalförbundsutredningen har åberopat till stöd för sitt förslag är främstatt två lagar om kommunalförbund inte bör vara i kraft och att utlrädesrättenbör förbättras i de befintliga kommunalförbunden. 1 sistnämnda hänseende anförutredningen att utlrädesrätten i de bestående kommunalförbunden i de flestafallen regleras av de snävt hållna utträdesreglerna i KFL, vilket i praktikeninnebär att medlemmarna befinner sig i ett avtalsförhållande av evighetsnatur. Prop.1984/85:216 26 Jag delar utredningens uppfatlning om att man bör undvikaen ordning som innebär att tvä olika regelsystem gällerpä kommunalförbundsområdet. Jag är också ense med utredningen om att den legalautträdesrätten bör förbättras i de befintliga kommunalförbunden. Den nyakommunalförbundslagen bör därför, med vissa tidsmässiga och materiellaövergångsanordningar som jag strax skall beröra, gälla även för dekommunalförbund som har bildats enligl den gamla lagen. Olika vägar kan väljas för att inordna de beståendekommunalförbunden under den nya lagen. Utredningens förslag om att dekommunalförbund som skall fortsätta sin verksamhet måste upplösas och nybildasmedför enligt min mening en onödig omgång. 1 allt väsentligt är de nyheter somföreslås i den nya lagen av sådan art att de inte hindrar alt de beslåendekommunalförbunden automatiskt kommer in under den nya lagen. Jag finner därföralt övervägande skäl talar för den lösning som några remissinstanser har förordaloch som innebär att den nya lagen skall gälla även för de gamlakommunalförbunden. Jag vill också nämna alt stat-kommunberedningen vid sin överarbetningav utredningens förslag har stannat för denna lösning. Milt förslag medför att även de nya hberala reglerna om enovillkorlig uppsägningsrätt kommer att gälla för de förbund som har bildatsenligt den gamla lagen. Det är visserligen i princip mindre tilltalande att gäin med legala utträdes- och upplösningsregler som inte fanns när de berörda kommunernaoch landstingskommunerna blev överens om en förbundsordning ochpå så sått göra förändringar i samarbetsöverenskom-melser som kommuner ochlandstingskommuner inom ramen för den kommunala självstyrelsen har ingått. Desom har ingått i ett kommunalförbund kan sägas ha gjort det i medvetande om desnäva möjligheter till utträde som lagen då gav dem. I praktiken har det dockvisat sig all gällande legala utträdesbestämmelser inte erbjuder rimligalösningar på uttrådesproble-met. De föreslagna nya ulträdesreglerna erbjuder desamarbetande parterna en ökad frihet alt lösgöra sig från ett samarbete som deinte önskar kvarstå i. I ett sådant läge torde oftast förutsättningarna för ettändamålsenligt fortsatt samarbete ha brustit. Med hänsyn härtill anser jag attdet inte utgör någol anmärkningskvärt ingrepp i de befintliga samarbetsavtalenatt låta den nya lagens bestämmelser om utträde och upplösning bli tillämpligapä de gamla kommunalförbunden. Utträdesbestämmelserna i den nya lagen bör emellertid inteomedelbart bli tillämpliga på de gamla kommunalförbunden. 1 enstaka kommunalförbundkan de nya utträdesbestämmelserna skapa en uppbrottsstämning, och ett behov avatt under anpassa förbundet till de nya utträdesreglernakan därför föreligga på sina håll. Jag anser att de nya utträdesreglerna börbli gällande för de gamla kommunalförbunden först efter en lid av efterdet den nya lagen har trätt i kraft. Under denna lid bör regeringen följa dediskussioner om ett fortsatt samarbete Prop.1984/85:216 27 som kan förväntas komma all pågå i de gamla förbunden. Ensådan uppföljning är sårskilt angelägen i fråga om sådana frivilligt ingångnakommunalförbund som har hand om samarbetsuppgifter som regeringen enligt lagskulle kunna ålägga dem att sköta, nämligen regionplaneförbund ochbostadsförmedlingsförbund. Sådana förbund är typiskt sett av särskild betydelseför samhällslivet, och det är därför av allmänt intresse all främja sädanaförbunds bestånd. Dennuvarande lagens utträdesregler är, som jag har nämnt tidigare, bristfälligaoch det kan enligt min mening inte komma i fråga att ha kvar dem ens under den femårigaövergångsperioden. skulle det föra för långt aU låta den nya lagensutträdesregler bli tillämpliga. Jag föreslär därför en jämkad regelom utträde och upplösning som skall gälla för gamla förbund underövergångstiden. Regeln bör ges del innehållet att ett kommunalförbund skallträda i likvidation pä begäran av en förbundsmedlem, om del framstår somskäligt att låta medlemmen frånträda sitt medlemskap i förbundet. Jag avseratt kommentera bestämmelsen närmare i specialmotiveringen, I det sammanhangetberör jag också några ytterligare övergångsbestämmelser som enligt min meningär nödvändiga. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. kommunalförbundslag, 2. lagom ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. Det under2 angivna förslagel har upprättals i samråd med chefen förkommunikationsdepartementet. 4.1 Förslaget till kommunalförbundslag Som framgår av den allmänna motiveringen förordas på fleraväsentliga punkter sakliga ändringar i kommunalförbundsinstiiutet. lagär också i behov av en överarbetning i språkligt och redaktionellt hänseende.Lagen har därför ersatts av en helt ny lag om kommunalförbund. förslag skiljer sig lagen främst genom alt den är indelad i fyrakapitel. 1984/85:216 28 1 kap. innehåller inledande bestämmelser av allmängiltigkaraktär. Där återfinns vissa definitioner samt de grundläggande bestämmelsernaom kommunalförbunds bildande saml om vad en förbundsordning skall innehålla. 2 kap. innehåller bestämmelser om kommunalförbundmed fullmäktige. Det är uppdelat på fem avsnitt som skiljs åt genomunderrubriker. Efter ett första avsnitt om beslutanderätt m. m. följer ettavsnitt om fullmäktige. Det tredje avsnittet behandlar styrelse och övriganämnder m. m. och det fjärde ekonomisk förvaltning. Kapitlet avslutas med ettavsnitt om revision. 1 3 kap. finns bestämmelser om kommunalförbund med förbundsdirek-tion.Kapitlet är indelat i fyra avsnitt som behandlar beslutanderätt m.m., förbundsdirekiion.ekonomisk förvaltning saml revision. 4 kap. innehåller gemensamma bestämmelser för båda typernaav kommunalförbund. Det är uppdelat på ett avsnitt om utträde, likvidation ochupplösning och ett om besvär. 1 § För att ha hand om en eller flera kommunalaangelägenheter får kommuner eller landstingskommuner sluta sig samman lillkommunalförbund enligt bestämmelserna i denna lag. En sådan sammanslutning färockså ske mellan kommuner och landstingskommuner. Om det i någon annan författning finns särskildabestämmelser om visst ändamål, skall de gälla i ställetför bestämmelserna i denna lag. Detta stycke motsvarar I § första ochandra styckena KFL. Samarbete mellan kommuner och landstingskommuner kanbedrivas både i privaträttsliga och offentligrältsliga former.Kommunalförbundet, som är den enda offentligrättsliga formen för mellankommunalsamverkan, är en offentligrättslig juridisk person med egen rättskapacitet.Denna form för samverkan står öppen för bäde kommuner och landstingskommuner.Av bestämmelsen framgår att ett samarbete kan ske mellan kommuner, mellanlandstingskommuner samt mellan kommuner och landstingskommuner. Att de somönskar samarbeta saknar gemensamma gränser eller ligger inom olika län utgör ioch för sig inte hinder för en kommunalförbundsbildning dem emellan. Däremotär det nödvändigt att ändamålet för samarbetet faller inom vaije i samarbetetdeltagande kommuns eller landstingskommuns kompelens. Om ett samarbete skalletableras mellan kommuner och en landstingskommun måste alltså föremålet församarbetet vara kompetensenligl bäde för landstingskommunen och för varje isamarbetet deltagande kommun. Enligt gällande rätt kan ett kommunalförbund intesamarbeta i kommunalförbund med ett annat kommunalförbund eller med kommunereller Prop.1984/85:216 29 Behov av ett sådant samarbete är inteheller känl. Någon ändring föreslås därför inie i delta hänseende. Andra slyckelmotsvarar 1 § tredje stycket KFL. Av bestämmelsen framgår att särregler omkommunalförbund i annan författning tar över kommunalförbundslagens regler.Sädana regler finns i byggnadslagen (1947: 385), i lagen (1947: 523) omkommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande samt i lagen(1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik. 2 § När ett kommunalförbund har hand om angelägenheter, omvilka det finns regler i särskild författning, skall författningens bestämmelser om kommun eller landstingskommun gälla för förbundel. Paragrafen överensstämmer i sak med 2 § KFL. Bestämmelsentar sikte på det fallet att ett kommunalförbund har hand om specialregleradeuppgifter. Om specialförfattningen ställer upp särskilda regler eller villkorför en verksamhet, skall dessa regler också gälla för förbundet. Dettagäller oavsett om det handlar om en obligatorisk eller en frivillig kommunaluppgift. Gällande rälllägger inte hinder i vägen för att ett kommunalförbund har hand om en del av enspecialreglerad uppgift. övervägde en bestämmelse somskulle hindra sådan delförvaltning av en obligatorisk angelägenhet, menföreslog inte någon ändring i detta hänseende (SOU 1974: 99, s. 376). Motolämpliga arrangemang av delförvaltning av obligatoriska angelägenheter fannsenligt utredningen korrektiv genom att förbundsordningen skulle granskas avlänsstyrelsen. Det bör nu kunna anförtros ät kommunerna ochlandstingskommunerna själva att göra denna lämplighetsprövning. 3 § I denna lag avses med förbundsmedlem de kommuner ochlandstings kommuner som ingår i ett kommunalförbund. Med förbundsmedlems fullmäktige avses kommunfullmäktigeoch samt med förbundsmedlems styrelse kommunstyrelsen och förvaltningsutskottet. För all inte tynga lagtexten i onödan har i denna paragrafförts in vissa grundläggande definitioner. Av förslå slyckel framgår attuttrycket förbundsmedlem i lagen avser de kommuner och landstingskommuner somingår i ett kommunalförbund. 1 andra slyckel klargörs all uttrycket förbundsmedlemsfullmäktige i lagen syftar på kommunfullmäktige och och attuttrycket förbundsmedlems styrelse avser kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet. Bestämmelsen har utformats efter mönster av 1 kap. 2§kommunallagen (KL). 4 § Ett kommunalförbund kan ha fullmäktige, styrelse ochandra nämnder {kommunalförbund med fullmäktige) eller vara organiserat en bart med en förbundsdirektion(/o/?!/? !///ifl/yör/>///;t/ medförbundsdirektion). Prop.1984/85:216 30 Enligt KFL utövas kommunalförbundets beslutanderätt avförbundets fullmäktige. Förvaltning och verkställighet tillkommer styrelsen ochövriga nämnder. Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) bördet i den nya lagen vid sidan av hittillsvarande organisationsform införas enenklare form av kommunalförbund som har ett enda organ med både beslutande ochverkställande uppgifter, en förbundsdirektion. Förevarande paragraf upplyserom att det finns kommunalförbund med dessa två former av organisalion. Det ärkommunerna och landstingskommunerna själva som bestämmer vilken av de tvåorganisationsformerna som skall gälla för samarbetet. Valet avorganisationsform är en lämplighetsfräga som alltså får prövas av kommunernaoch landstingskommunerna inom ramen för deras självstyrelse. Lämplighetsfråganberörs därför inte alls i lagtexten. 5 § Om ett kommunalförbund saknar tillgångar för attbetala en skuld, är medlemmarna skyldiga att fylla bristen. Varje medlem skalltillskjuta sä stor del av bristen som svarar mot medlemmens andel i skuldenefter de grunder som har bestämts enligt 9 § 7. Paragrafen ersätter 34 § KFL. Ett kommunalförbund är ensjälvständig juridisk person som kan förvärva rättigheter och ikläda sigskyldigheter. För ett kommunalförbunds skulder slår i första hand desstillgångar lill förfogande. 1 förevarande paragraf finns regler för fall dåtillgångarna inte förslär till betalning av skulderna. Det behövs för sådanafall ett stadgande som skyddar fordringsägarnas rättsanspråk. år ett offentligrättsligt organ som till sin uppbyggnadliknar en kommun, är del inte lämpligt att konstruera bestämmelsen efterprivaträttsliga regler. Bestämmelsen bör i stället, liksom f.n., regleramedlemmarnas inbördes förhällande och deras förhållande till förbundet vadavser ansvarigheten för förbundets skulder. Bestämmelsen ålägger medlemmarna en skyldighet att fylladen brist som uppkommer om kommunalförbundet saknar tillgångar lill betalningav skulder. Frän tredje mans synpunkt bör bestämmelsen ses som en garantiregel.Borgenärernas trygghet ligger i första hand i förbundsmedlemmarnas förmåga attfullgöra den lagstadgade skyldigheten att fylla eventuell medelsbrist iförbundet. Skulle den situationen uppkomma att en medlem ändå inte fullgör sinskyldighet, har en borgenär möjlighet all med slöd av förevarande paragrafvända sig direkt till medlemmarna, i sista hand med exekutiva ätgärder. Tillskott för att fylla en eventuell brist skall ske iförhällande till varje medlems andel i skulden enligt vad medlemmarna harbestämt i förbundsordningen om andelsfördelningen. Detta följer avhänvisningen till 9§ punkt 7. Bestämmelsen i 34 § andra stycket KFL om ansvaret förskuld som blir Prop.1984/85:216 31 känd först efter förbundets upplösning har ansetts onödigoch har därför fått utgå. Det är självklart att medlemmarna svarar även försådan skuld med den fördelning dem emellan som gällde före förbundetsupplösning. Förbundet får i detta läge på samma sätt som gäller inom denprivata associationsrätten anses såsom icke slutligen upplöst. 6 § Ett kommunalförbund kan bildas för bestämd ellerobestämd tid. Bestämmelsen i denna paragraf har inte någon motsvarigheti KFL. 1 paragrafen slås fast att ett kommunalförbund kan bildas för bestämdeller obestämd tid. Valet mellan bestämd och obestämd lid har betydelse bl. a.för förbundsmedlemmarnas möjlighet all frigöra sig frän samarbetet i kommunalförbund.Av 10 § punkt 3 följer att ett kommunalförbund skall anses bildal för obestämdtid om tiden för förbundets bestånd inte har angetts i förbundsordningen. 7 § För varje kommunalförbund skall finnas enförbundsordning som antas av förbundsmedlemmarna.