prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — En länsskolnämnd ochvissa finska föreningar vill all även teoretiska ämnen skall fä läsas päfinska. Finska delegationen avfinsk-svenska ulbildningsrådet har i en skrivelse till SÖ begärt alt SÖ skallarbela för atl avlägsna de hinder som finns för all anordna leoreliskagymnasieskolkurser med undervisning på finska. De kurser som avses är i förstahand etapp 2 av ämnena svenska, engelska, malemalik och samhällskunskap. SÖ överlämnat skrivelsen lill regeringen. En begränsad försöksverksamhethar bedrivits med finska som undervisningsspråk i gymnasieskolkurser inomkomvux. Till en början gällde del kurser i allmänna ämnen i Slockholms kommun.Därefter lillkom några barnskölarkurser. får SÖ medgeförsöksverksamhet i Prop.1984/85:100 Bilaga 10 110 obegränsadomfallning med yrkesinriktad ulbildning på invandrarspråk inom komvux. SÖ skall följa och utvärdera dennaförsöksverksamhet och, när sä kanske, framlägga förslag om vilka föreskrifier som bör gälla . SÖ har i sin anslagsframställningredogjort för vilka medgivanden som lämnats sedan den belräffandegymnasieskolkurser på invandrarspråk. Det gäller sammanlagt sju kurserpå finska och tre på turkiska. Endasl fyraolika kommuner är berörda av försöksverksamhelen. Ingen av de medgivna kursernahade enligt uppgift från SÖ rapporterats slutförd (ijuni 1984). Med hänsyn lillatt försökverksamhelen med yrkesinriklad ulbildning på invandrarspråk hillills hafl en sä begränsad omfallning är del enligt minmening ännu inle lämpligt att taställning till om och i så fall hurden bör bli en reguljär anordning inom komvux. När del gällergymnasieskolekurser i allmänna ämnen bör enligt min uppfatlningundervisningsspråket i huvudsak vara svenska liksom i skolväsendet i övrigt. 1det sammanhanget vill jag särskilt erinra om de möjligheter som en invandrare har oavsettvilken kurs invandraren dellar i - atl fåslödundervisning pä sitt egel språk under kursens gång. Del är också möjligt för invandrare att, innan de deltar ireguljär undervisning på svenska, fåinskolning i ämnet på sitt egel språk. Stödundervisning och inskolning kan bekostas från del s.k. schablontilläggetför komvux. Vidare är det möjligt för invandrare att della i en grundskolekurs(etapp 1) i svenska som andraspråk. Jag vill också erinra om attriksdagen har beslulal (prop.1983/84:169, UbU 84/85:1, rskr II) att grundskolekurserpå invandrarspråkskall kunna förekomma som en reguljär anordning i komvux fr.o.m. /86. Ulbildning förlärare i hemspråk ges på hemspräkslärariinjen som omfattar 80 poäng. 1tjänst som hemspråkslärare ingår, förutom undervisning i hemspråk, socialt kontaktarbete och siudiehandledningpå hemspråk. Särskildklassläramtbildning för tvåspråkiga sluderande finns sedan är 1975. Den arenvarianl av den reguljära utbildningen pä låg-och mellansla-dielärarlinjernaoch finns för studerande med finska som modersmål. Ulbildning för tvåspråkigastuderande ges på förskollärariinjen. Den omfattar80 eller 100 poäng. UHÄ har genomfört enutvärdering av hemspråkslärarulbildningen och den särskilda klasslärarutbildningenoch föreslår därvid alt dessa utbildningar slås ihop till en ny utbildning som ger kompelens all undervisai och på hemspråkel på grundskolanslåg- och mellanstadier och all undervisa i hemspråket pä högstadiet och i gymnasieskolan samt ge hemspräksslöd i förskolan. 1984/85:100 Bilaga 10 111 I avvaklan på en nylärarutbildning för bör utbildningen enligt UHÄ anordnas som enhemspråkslärarlinje om 120 poäng i nära samverkan med utbildningen på låg- ochmellanstadielärariinjerna. Utbildningen skall i fortsättningen inle ge dubbelkompelens, dvs. de utbildade skall enbart ha kompetens alt undervisa elever medannat hemspråk än svenska. Statsrådet ochjag har i det föregående redovisat vissa förslag rörande undervisningen avelever med annal hemspråk än svenska. En analys av lärarbehovet bör göras motbakgrund av dessa förslag. Jag avser därför all föreslå regeringen atl ge SÖoch UHÄ i uppdrag all göra en sädan analys. 1 avvaktan på resultatet av dennaanalys är jag inte beredd att ta ställning fill UHÄ:s förslag. Mol bakgrund av deönskemål som vid olika lillfällen framförts rörande rekrytering iursprungsländerna av lärare för hemspråksundervisningen finner jag anledningalt här erinra om dåvarande statsrådet uttalande i prop. 1979/80: 100bil. I2(s. 224) all det inle föreligger förulsättningar för en tillfälligrekrytering av hemspråkslärare utomlands och au behovet av hemspråkslärare börtäckas genom andra åtgärder, huvudsakligen genom grundutbildning ochkompletterande utbildning av lärare. Jag anser för egen del alt del ärväsentligt atl hemspråkslärare är väl förankrade både i den aktuellaspråkgruppens förhållanden i och i svenska förhållanden i allmänhet.Bl. a. av denna anledning är rekrytering av lärare frän ursprungsländerna intelämplig. 1980/81: lOObil. 12 (s. 474) uttaladesangående olika hemspråks-lärargruppers behov av kontakt med resp. hemland atlstudie- och auskul-lalionsresor bör förekomma inom grundutbildningen påhemspråkslärarlinjen. Också SKU har behandlatfrågan om upprätthällande av hemspråkslärarnas språk- och kulturkompetens ochdärvid pekat pä behovet av en förstärkning av inslagen av grundutbildning ochfortbildning i ursprungsländerna. För alt tillgodosehemspråkslärarnas behov av språklig och kulturell sfimulans bör enligt minmening det samarbete fortsätta som pågår med några av invandrarnasursprungsländer vad gäller hemspråkslärarnas grundutbildning och fortbildning.För att underlätta lärarnas deltagande i sådan fortbildning har jag underanslaget Dll. Utbildning för undervisningsyrken beräknal särskilda medel lill UHÄ:s disposition. SKU framhåller atl det finns en myckel stor osäkerhet i planeringsförutsättningarna förinvandrar- och minoritelsundervisningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 112 gistrering av hemspråk förekommer ännu inteutöver de anteckningar som görs vid de flesta barnavårdscentraler i landet. SKUföreslär att frågan om försöksvis registrering av barn i förskoleåldern medannal hemspråk än svenska övervägs och atl man därvid särskilt prövarförutsättningarna för all kombinera registreringen med samtal med berördaföräldrar och representanter för förskolan och skolan i kommunen rörande barnelsbehov av språkslöd och den fortsatta uppföljningen av språkutvecklingen föreskolstarten. SKU framhåller vidare attdel är svårt att göra en mera övergripande bedömning av behovet av olikainsatser när målgruppen förändras och inlressel all bevara språk och kullur ärosäkert. SKU förordar också en fortlöpande årlig sialislikredovisning avinvandrarundervisning. De fleslaremissinstanserna är i princip positiva till utredningens förslag.Statskontoret pekar på sekretessproblem i samband med upprättande av registeröver hemspråk och föreslår elt frivilligt uppgiflslämnande. Även RFFS förordaren frivillig regisirering. SoS anser all en språkregislrering kan bidra tillatl ge kommunerna del underlag som behövs för en långsiktig planering avhemspråksverksamheten. En individuell planering för varje invandrarbarn börgöras i samråd mellan föräldrar och berörda organ. Diskussion kring frågan omspråkregistrering vid barnavårdscentralerna pågår inom . SCB harförståelse för behovet av en årlig redovisning, men saknar f. n. resurser förundersökningar . Mänga remissinslanser pekar pä behovet av årligsialislikredovisning av hemspräksundervisningen. Jag delar SKU:suppfatlning att del är svårt att göra en mera övergripande bedömning av behovetav olika insatser när ett mera långsiktigt planeringsunderlag saknas och närmålgruppen förändras sä snabbi som är fallet när del gäller elever med annathemspråk än svenska. Vad gäller frågan omförsöksvis registrering av hemspråkel vid barna-värdscentralerna vill jaghänvisa lill det arbete som f. n.pågår inom inom detta område. Jag delar SKU:s bedömningav svårigheterna att göra tillförlitliga prognoser förhemspråksundervisningens kvantitativa ulveckling. En grund-förulsälining måsleenligi min mening vara alt tillgänglig statistik är sä aktuell som möjligt. Jaganser del därför önskvärt all SCB samlar in uppgifter om elever med annathemspråk än svenska vad avser grund- och gymnasieskolan. Jag har idenna fråga samrålt med chefen för civildepariemeniet. SKU har redovisal sinaöverväganden och förslag i läromedelsfrågorna i ell särskili belänkande (SOU1983: 58) Kunskap för gemenskap-Läromedel för språklig och kulturell mångfald. 1984/85:100 Bilaga 10 113 SKU:s huvudförslag är allen särskild rikscenlral för läromedel för invandrar- ochminoritelsundervisningen inrättas. Rikscentralens huvuduppgift bör vara allgenom olika insatser förbättra invandrar- och minoritetsundervisningensläromedelsförsörining. Centralens verksamhetsområde bör enligt SKU omfallaalla stadier och ulbildningsformer frän förskolan lill vuxenutbildningen.Rikscenlralen bör fä samma organisatoriska anknytning lill statens institut förläromedelsinformalion (SIL) som de fyra rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel för handikappade (RPH) och i huvudsak samma uppbyggnad. Med hänsyntill eventuella förändringar i invandringens struktur och lill förändrade behovhos de språkliga minoriteterna bör rikscentralen få en myckel flexibelorganisation. Verksamhelen och organisafionen bör kontinuerligt omprövas.Rikscenlralen bör ha nära samarbeie med ansvariga pä central, regional ochlokal nivå. Rikscenlralen föreslås förläggas lill Siockholmsomrädet. Mångaremissinstanser tillstyrker förslagel att rikscenlralen inrättas. Statskontoret avslyrkerförslaget och förordar atl verksamheten även fortsättningsvis bedrivs inomramen för SIL, lämpligen som en särskild enhet, budgetmässigt åtskild frånSlL:s övriga verksamhel. Detta skulle underlätta styrning och uppföljning av desärskilda insatserna inom området. Statskontoret anser att SKU inte påvisatnägra organisatoriska, ekonomiska eller andra fördelar med alt bryta utverksamheten frän SIL och i stället driva den inom ramen för en självständigorganisation underställd SIL. ()avstyrker ocksä och framhåller atl SKU inte påvisat brister i SlL:s sätt attsköta sitt nuvarande ansvarsområde.Det finns därför enligt RRV ingen anledning att bygga upp en ny organisation. Jag delar statskontoretsoch RRV:s uppfattning och anser således att verksamheten med läromedel förminoritets- och invandrarundervisning (MINV) även i fortsättningen bör utgöraen del av SIL. Jag anser att det finns klara fördelar med delta, l.ex. vad gäller en enklare och billigareadministration. Del är ocksä viktigt att den allmänna syn pä läromedelsfrågorsom SIL representerar får genomslagskraft även när det gäller läromedel påinvandrar- och minorilelsomrädet. 1 likhet med SKU anserjag att verksamhetsområdet för MINV bör omfatta även förskolan. Jag delarlikaså SKU:s uppfatlning atl MINV-verksamheten bör byggas ut för att bättretillgodose de stora behov som finns av utveckling av och information omläromedel för invandrar- och minoritelsundervisningen. Även SlL:s ansvar förproduktionsslödel när det gäller invandrar- och minorilelsomrädet bör utvidgasall omfatta även förskolan. Särskilda medel bör avsällas för dessa ändamål.Mina förslag lill utökningar vad avser läromedelsområdet har jag finansieratgenom omprioriteringar. Mina närmare överväganden och förslag inomlärome-delsomrädel framgår under anslagen B 4. Sialens insiiiui förläromedelsinformation och B 5. Slöd för produktion av läromedel. 8 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 114 Vissa förslag som lagtsfram berörs ocksä i del följande under vissa anslag och utmynnar i hemställanlill regeringen om inhämtande av godkännande. I övrigl hemställer jag -med hänvisning till vad chefen för och jag har anförti det föregående - alt regeringen 1. godkänna vad som harförordats i fråga om fömtsättningarna för rätt till hemspråksundervisning i och i gymnasiesko lan, 2. godkännavad som har förordats om hemspräksundervisningens förläggning i förhållande lill annan verksamhet i , 3. godkännavad som har förordats om anordnande av hemspråks-klasser och sammansattaklasser på låg- och mellanstadier, 4. godkännavad som har förordals om pedagogisk utvecklingsverksamhet för undervisning avfinskspråkiga elever i gmndskolan, 5. godkännavad som har förordats om försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning förfinskspråkiga elever på högstadium, 6. godkännavad som har förordats om studier av hemspråk som utökad studiekurs igymnasieskolan, 7. godkännavad som har förordats om försöksverksamhet med utbildning inom vårdområdet förtvåspråkiga i gymnasieskolan, 8. godkänna vad som harförordats om atl även ifortsättningen skall handha verksamhel med läromedel för minoritets- ochinvandrarundervisning, dels bereder tillfälle att ta del av 9. vad som har anförts ominterkulturellt synsätt i undervisningen, om helhetssyn förskola-skola och i övrigl om undervisning för elever med annat hemspråk än svenska. 1984/85:100 Bilaga 10 115 A. UTBILDNINGSDEPARTEMENTETM.M. 1983/84 Utgift 31 109938 1984/85 Anslag 29928000 1985/86 Förslag 31566000 Beräknadändring 1984/85 1985/86 Personal 190 - 2 Förvaltningskostnader 29928000 -1-143.5000 (därav lönekostnader) (25 994 000) (4-1 186 000) ' - - 203000 ' Under innevarandebudgetår anvisas medlen () ur anslaget D I. Universitets- ochhögskoleämbetet. Föruibildningsdepartemenlel beräknar jag medel med utgångspunkt i etlhuvudförslag, som fördelas . Detta innebär förbudgetåren 1985/86 /88 en besparing med . Fördelningenmellan dessa budgetär bör, enligt vad jag f.n. räknar med, vara följande: 1985/86 338 1986/87 565 1987/88 706 Fördelningen avbesparingen överensstämmer i huvudsak med hur förväntade pensionsavgångarinträffar inom departemenlel. Jag räknar med att personalminskningen inomdepartementet bl. a. gör det nödvändigt med olika internaralionaliseringsåtgärder. Beroende på personalförändringar m. m. utöver vad somnu är känt kan det bli aktuellt med en annan fördelning av besparingen för dekommande budgetåren. Utgångspunkten är dock att det senast t.o.m. budgetåret1987/88 skall ha skett en real minskning av anslaget med I . Som framgår avsammanslällningen räknar jag under detla anslag medel för besvärsnämnden förhögskoleutbildning. Medel för denna verksamhel har lidigare anvisais underanslaget D 1. Universitets- och högskoleämbetet. Förändringen innebXr ingaändringar i besvärsnämndens arbete. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 116 hänsyn till belastningen räknar jag med oförändraibelopp för kommande budgetår. Med hänvisning iövrigt till sammanställningen hemställer jag atl regeringenföreslår atl tillUtbildningsdepartementet för budgetårel 1985/86 anvisa etl förslagsanslagav . 1983/84 Utgift 177171II Reservafion 555611 1984/85 Anslag 11400000 1985/86 Förslag 20880000 Jag har underInledningen behandlat frågan om särskilda insatser för utveckling avprogramvara för dataundervisning i skolan. Jag har under della anslag beräknat6 milj. kr. för detla ändamål. Vidare har jag beräknal 1,5 milj. kr. föröversyn av den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan. Medel för denna verksamhet hartidigare beräknats under anslaget B 21. Reformering av gymnasieskolan. Med hänsyn fill vadjag nu har anfört och till den övriga utredningsverksamhet m. m. som kan förutses böranslaget för nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer all regeringen föreslär alt tillKommittéer m. m. för /86 anvisa ell reservationsanslagav . 1983/84 Utgift 945202 Reservation 5 930 1984/85 Anslag 568000 1985/86 Förslag 608000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen alt lillExtra utgifter för /86 anvisa ell reservafionsanslag av608000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Centrala och regionala myndigheter m.m. 1983/84 Utgift 137761305 1984/85 Anslag 137604000' 1985/86 Förslag 135787000 ' Härutöver har genomregeringsbeslut anvisats . () arbetsuppgifter ochorganisation framgår av förordningen (1981: 1371) med instruktion för denslatliga skoladminisira-fionen (ändrad senasl 1984: 583). Beräknad ändring 1985/86 -21,3 -31,3 (därav lönekostnader) (-8 838500) -1- 104 000 Bidrag till vissa organisa- tioner m. m. - 1 062 000 ' Ingår i anslagspostenFörvaltningskostnader Härulöver har genomregeringsbeslut ijuni 1984 anvisats . ' Exkl. personal vid byråV 3 och personliga tjänster SÖ:s anslagsframställning innebär i huvudsakföljande: Pris- och löneomräkninguppgår till , varifrån enengångs anvisning på . Huvudförslaget skulleuppgä lill - 6720000kr. 1984/85:100 Bilaga 10 118 under tre är. Den ca 30-procentigapersonalminskning som beslutades i anslutning lill omorganisationen baseradespå dels verksamhetsförändringar, dels inteckningar i framlida förenklingar ochrationaliseringar. m.den Ijuli 1985 kommer SÖ alt ha denpersonalvolym som den beslulade omorganisationen innebär. SÖ anser det rimligtatl verkel får tillfälle att arbeta åtminstone ett verksamhetsår utanytterligare personalreduceringar. SÖ hemställer därför i första hand allhuvudförslag inle tillämpas. Om regeringen inte kan biträda förslaget ombefrielse från ytterligare nedskärningar trots de skäl SÖ anför, hemsläller SÖom etl huvudförslag om I % för /86. SÖ beräknar i enlighetmed särskilda regeringsbeslut för budgetåren 1983/84 och 1984/85 medel för enhandläggartjänst för samordning och utveckling av ANT-arbetet inom skolansområde saml för bl.a. vidareutbildning och gruppsammankomster förANT-kontaktpersoner. Under budgetåren1982/83-1984/85 har särskilda medel anvisats som engångsanvisning förpersonalutvecklingsinsatser inom den statliga skoladministrationen. SÖ bedömeratt behov av ökade medel fortfarande föreligger förpersonaluivecklingsinsaiser dels på gmnd av att särskilda utbildningsbehov ianslutning till omorganisationen fortfarande kvarstår, dels med anledning avatt SÖ inom den nya organisationen även efter den förutsätts svaraför länsskolnämndernas personalutveckling. SÖ föreslår därför att 500000kr.fortsättningsvis anvisas för delta ändamål. SÖ beräknar kostnadernaför /86 för provkonslruk-tionen till . Därvid harhänsyn inte tagits lill effekten av en tillämpning av förordningen om externtfinansierad verksamhet vid högskoleenheterna inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde (den s.k. EF-förordningen) enligt universitets- ochhögskoleämbetets förslag . Denna beräkning grundar sig på attkonstruktionen av proven sker vid forskningsinstitutioner och att tryckning ochdistribution sköts av Liber, medan ledning och samordning av verksamheten skerinom SÖ. Medelsberäkningen medför ett behov av ytteriigare 2,5 milj. kr. Förfinansiering av detta föreslår SÖ att den sista överföringen som skulle skettfrån anslaget B 7. Forskning och centralt utvecklingsarbele inom skolväsendellill anslagel B 3. Länsskolnämndernas utvecklingsstöd i stället förs tillförevarande anslag. Om regeringsuppdraget till SÖ att konstruera särskildafolkhögskoleprov inte upphävs tillkommer ett behov av 0,7milj. SÖ beräknar 100000kr. förförsöksverksamhet med datorstödd revision vid revisionskontoret. SÖ föreslår all medlenunder anslagsposten Bidrag till vissa organisationer ökas med 80000kr. för altmöjliggöra dels bidrag till föreningen , Hörselskadade och Språkstörda barnpä (-1-20000), dels ökal bidrag till () (-(-60000). Prop.1984/85:100 Bilaga 10 119 1 skrivelse den 8november 1984 har SÖ föreslagit vissa förändringar i verkets organisation. Jag har vid minaberäkningar utgått från alt huvudförslaget fördelas med entotal reduktion om med fördelningen , och för första, andra resp. iredjebudgetårel. Minskningen för /86 beräknar jag till ,varav minskningen för lokalkostnader beräknas lill 869000kr. (2). Regeringen har iannal sammanhang förlängt tiden för redovisning av effekterna av dennya organisationen lill uigången av . Jag beräknar ienlighel med vad jag tidigare redovisat i propositionen om en samordnad ochintensifierad narkotikapolitik (prop. 1984/85: 19 bil.4)medel under detta anslag förskolöverstyrelsens (SÖ) ansvar för drogupplysning och drogbekämpning påskolområdet (+ 341 000kr.) (3). Under budgetären1981/82-1984/85 har sammanlagt 2,5 milj. kr. engångsvis anvisats för särskildapersonaluivecklingsinsaiser. De särskilda medlen har varil avsedda för att ge utrymme dels föraktiva omplacerings-åtgärder säväl inom den statliga skoladministrationensom till tjänster utanför denna, dels för inskolning på nya arbetsuppgifter. Den nyaorganisationen för den slatliga skoladminislralionen gäller /83 och avvecklingen avövergängsorganisationen är slutförd i och med innevarande budgetårs utgång. 1 och med detta borde några särskildamedel för personaluivecklingsinsaiserinte längre behöva anvisas. Jag har emellertid erfarit att vissa påbörjadeinsatser inte hinner slutföras under innevarande budgetår, varför jagför budgetårel 1985/86 har beräknat 250000kr. För tid därefter bör några medel för särskildapersonalutvecklingsinsatser med anledning av omorganisationen inte längre anvisas. Om den statligaskoladministrationen bedömer att det finnsbehov för gemensamma och samordnade insatser för personalutveckling även iframtiden, bör detta kunna tillgodoses inom ramen för reguljär medelstilldelningtill SÖ och länsskolnämnderna (4). I likhet med SÖberäknar jag medel för revisionskonlorets försöksverksamhet med datorstödd revision (6). Jag finner delangeläget att bidrag kan utgå till stöd för föreningen , Hörselskadade ochSpråkstörda barn på , till förstärkning på kansliet förSamarbelsorganisationen för vuxenstuderande () och tillRiksförbundet och Skola för rekryteringsåtgärder pä högstadiet (7). Alltsedan budgelåret 1980/81 harsärskilda medel - sammanlagt lOmilj.kr. -anvisats för central information om den nya läroplanen för ,Lgr 80. Sålunda har för innevarande budgetår beräknats 2 milj. kr. för detta ändamål. Dessa medel har i likhet med tidigarebudget- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 120 år främsl använts för framställning av en särskildinformationsskrift, Läro-plansdebalt. Jag har vid min medelsberäkning /86 beräknat I milj.kr. i särskilda medel för information omLgr80. Det ankommer pä SÖ atl avgöra om ytterligare medel är nödvändiga fördella ändamål. 1 enlighel med beslut medanledning av propositionen (1983/84:116,UbU29,rskr412) om gymnasieskola i utveckling inrättades ell särskilt anslag, B 21. Reformering avgymnasieskolan, för innevarande budgetår.Anslaget uppgår f n. lill 12500000kr. och beräknas uppgå lill 13025000kr. /86 pä grund av pris-och löneomräkning. Del är avsett allbekosta försöksverksamhet och utvecklingsarbele i gymnasieskolan i samband meddenna reform. Då emellertid detta ulvecklingsarbete i så stor utsträckning sommöjligt bör prägla gymnasieskolans arbete i sin helhet, föreslår jag att anslagel B 21. Reformering avgymnasieskolan upplöses och medlen förs över lill följande anslag. För information bör . föras till det anslag jag nu behandlar. Förutvecklingsarbete på lokal ochregional nivå bör . föras till anslaget B 3. För centralt utvärderingsarbete bör 1000000kr. föras till anslaget B7. Forskning och centraltutvecklingsarbete inom skolväsendet. För särskilda åtgärder bör 1000000kr.ställas till regeringens dispositionunder anslagel A 2. Kommittéer m. m. De medel (2 lOOOOOkr. )som tillförs detta anslag bör ingå i anslagsposten Förvaltningskostnader. Som nämnts iinledningen är det angelägel att SÖ i fortsättningen intensifierar sitt arbetemed provverksamheten. Standardprov och cenirala prov används i fieraangelägna syften. Till de viktigaste hör provens roll som instrument förkontroll av den likvärdighet i utbildningsstandard som ulgör en av grunderna i svenskutbildningspolitik. De högavetenskapliga krav som måste ställas på provkonstrukfionsar-bete medför allprovverksamheten bör förläggas till vetenskapliga institutioner, där också forskning och utvärdering avprovverksamheten kan bedrivas. Jag finner den organisation av verksamhelen somSÖ redovisat ändamålsenlig. Vid min medelsberäkning har jag dock intefunnit det möjligt atl ge provverksamhetenhela det resursulrymme som SÖ beräknat.Detta medför att verksamhelen måste bedrivas på en något lägre ambitionsnivå.