prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — 5, som föreskriver all värnpliktiga och anslälldakostnadsfritt skall ges lillgång till böcker och andra medier för studier ochunderhållande läsning. Förbandsbiblioleken skall förmedla litteratur i anslutninglill kurser och föreläsningar saml för enskilda sludier. Verksamheten bekostas av förbanden. På en del håll harbiblioteksverksamheten genom avtal och mot ersällning övertagits av dekommunala biblioteken. Driftskostnaderna varierar mellan förbanden liksomkvaliteten på servicen. Folkbiblioteksulredningen anser alt förbandsbibliolekenspelar en viklig roll för atl ge värnpliktiga och dellagare irepetitionsulbildning en meningsfull frilid och för del studiearbete mångabedriver jämsides med den militära utbildningen. Ulredningen konstaterar att samarbetet med folkbibliotekenär tämligen obetydligt bortsett från förmedling av enstaka lån ochbokdepositioner. Av en enkät som gjordes framgår alt endast tolv förbandsbibliotekav lolall ca 70 har etl skriftligt avtal med del lokala folkbiblioteket omhjälp med skötsel av verksamheten mot ekonomisk ersättning. Utredningen anser atl samarbelel mellan försvarsstaben ochkulturrådet bör intensifieras. Rådet bör i slörre utsträckning än hittillskunna ge råd och informalion. Likaså förordar ulredningen förstärkl samarbetepå regional och lokal nivå, dvs. med läns- och folkbibliotek. Vidare bör förbandsbibliotekariernafå möjlighet att delta i fortbildning. Ulredningen är medveten om att varje förband självtbeslular om omfattning och inriktning av biblioteksverksamheten men anserlikväl all ÖB bör fastställa rikllinjer för vilka resurser som bör avsätlas förbiblioteksverksamheten. Slutligen föreslår utredningen all försvarsstaben varje årskall begära in redovisningar över biblioteksverksamheten vid förbanden för allcenlrall kunna följa utvecklingen. fålal remissinslanser har synpunkler på ulredningensförslag och tillstyrker dem. ÖB har emellerlid invändningar mol en del avförslagen. ÖB anser alt ansvarel för biblioteksservicen till devärnpliktiga bör övertas av kommunbiblioteken, länsbiblioteken och kulturrådet.I avvaktan pä dels vissa undersökningar om de värnpliktigas kulturellasituation i sin helhet, dels ekonomiska överväganden, anser dock ÖB altförbands-biblioteksverksamheten bör bedrivas enligt nuvarande principer. ÖB inslämmer i ulredningens förslag alt samarbetet mellanförbandsbibliotek ä ena sidan och kommun- och länsbibliotek å andra sidan bör kunna 1984/85:141 109 förbällras.Förbandsbiblioleken bör ocksä belraktas som arbetsplatsbibliolek och erhållasamma stöd som dessa kan komma all få. Depersonella resurserna för biblioteksverksamheten hos ÖB är starkt begränsadeoch beräknas ej kunna ulökas. I stället har ÖB för avsikt alt utvecklasamarbetet med och utnyttja den sakkunskap som rådet förfogar över. ÖBanser inte atl någon ytteriigare central detaljstyrning avförbandsbib-lioteksverksamhelen är nödvändig och avvisar därmed ulredningensförslag att ÖB bör fastställa rikllinjer för vilka resurser som bör avsättasför god biblioteksverksamhet på förbanden. Slutligenpåpekar all förbanden överlämnar statistik lill SCB och kan därförinle tillstyrka utredningens förslag atl redovisningar överbiblioteksverksamheten skall lämnas lill försvarsstaben. 1likhet med folkbiblioteksulredningen anser jag all biblioteksverksamheten inomförsvaret är av betydelse både i utbildnings- och försiröelse-syfle. Del är odiskutabeltall behov av böcker och andra medier finns också här, även om intresset förverksamheten varierar kraftigt mellan olika plalser och enskilda individer. Speciellaomsländigheter råder för de värnpliktiga med förläggning påfrämmande ort och i viss avskildhet från del civila samhällel. Enligt minmening ulgör de värnpliktiga en grupp med särskilda behov när det gällerbildning, utbildning och förströelse. Med hänsyn lill bl.a.del lednings- ochbudgeteringssystem som tillämpas inom försvars-maklen anser jag dock, i likhelmed ÖB, atl gällande föreskrifter är väl ägnade atl lillgodosedessa behov. Jagdelar utredningens uppfallning att del är angelägel att förbandsbibliolekenförstärker samarbetet centralt, regionalt och lokalt med ,länsbiblioteken och de lokala folkbiblioteken. Förbandsbibliotekarierna bör t.ex. med fördel kunna della i länsbibliotekens forlbildning. Det bör ankomma påÖB all besluta om formerna för redovisningar som kan erfordras för all följaverksamhelen. Jaghar i dessa frågor samrått med chefen för försvarsdepartementet. Vidhögskolereformens genomförande i slulel av 1970-lalet befarade många attfolkbiblioteken skulle belastas hårt genom de studerandes krav på förvärv avkurslitteratur, fjärrlån, liueratursökning m. m. Inom folkbiblioteksulredningenstuderades därför denna fråga särskilt av en arbetsgrupp, vars slutsatserredovisades i rapporten (DsU 1983: II) Folkbibliotekens servicetill högskolesluderande. a. för en undersökning av folkbibliotekens fjärriån, som DFI hargenomfört i samarbete med ulredningen. Av denna framgår alt belastningen påfolkbiblioteken i fråga om fjärriän är betydligt mindre än man trott:6% av Qärrlånen avser högskolestudier och Prop.1984/85:141 110 Vidare konstaterade arbetsgruppen atlQärrlånen är fler i absolula tal i kommuner med upp till 30000 invånare än iövriga kommuner. Men även här är belastningen begränsad. Mot denna bakgrund drar kommiltén slutsatsen atlförhållandel när det gäller servicen till högskolesluderande i flertaletkommuner är tillfredsställande. Detla, menar kommittén, har sin orsak bl.a.iförstärkningar av högskolebiblioteken och en förbättrad samverkan mellanfolkbibliotek och högskolebibliotek. Utredningen finner del inte nödvändigt att föreslå någongenerell reglering av ansvarsfördelningen mellan stat och kommun utankonstaterar atl det står vatje kommun fritt att avlalsreglera förhållandena.Slutligen framhåller utredningen belydelsen av atl högskolorna även framgenlges tillräckliga resurser. Av remissinstanserna ansluler sig bl.a. UHÄ tillulredningens uppfattning och menar att varje kommun har möjlighet atlaklualisera avlalsreglering. UHÄ påpekar vidare alt ämbetet alllsedanhögskolereformen genomfördes i sina anslagsframställningar prioriteratbiblioteken. UHÄ understryker vikten av alt högskolebiblioteken lillförs ökaderesurser för bokinköp m.m. Av del fåtal remissinslanser som berör denna fråga ansernågra atl folkbibliotekens service till högskolestuderande alltjämt lar enorimligt stor andel av folkbibliotekens resurser i anspråk. kräver att frågan ulreds ytterligare. I likhel med utredningen konstaterar jag alt det finnskommuner, där servicen till högskolesluderande alltjämt innebär ett problem.För dessa finns möjlighelen att sluta lokala avtal mellan kommunen och resp.högskoleenhet. Förhållandel tycks emellertid i flertalel kommuner vara tillfredsställande.Jag ansluter mig därför till ulredningens uppfatlning alt inte förorda någongenerell avtalsreglering mellan slal och kommun i detta avseende. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Bibliotekarieutbildningen i bedrivs som en allmänutbildningslinje inom högskolan. Den inrättades efter beslut av den1 . Linjen tillhör sektorn för utbildning för kullur- ochinformationsyrken. Linjen, som endasl finns vid högskolan i , omfattar 80poäng och sträcker sig över fyra terminer. Den allmänna utbildningsplanen för biblioiekarielinjen harfaslställts av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och gäller från den 1juli 1981, medan den lokala planen och de olika kursplanerna fastställts vid högskolan i . Utbildningen skall förbereda för yrkesverksamhet inom allalyper av bibliotek och inom angränsande områden av kultur- och informationssek- Prop.1984/85:141 111 Ulbildningen är under de första två terminernagemensam för alla studerande. Under den tredje och fjärde terminen ges tvåalternativa inriktningar, nämligen kultur-information ochinformation-dokumentation. Utbildningen har således all tillgodose en mängdolika krav. Den skall under det första studieåret försöka skapa en gemensamgrund för folk/skol-och forsknings/företagsbibliolekarier. Enligt folkbiblioteksutredningens bedömning finns detbegränsade möjligheter atl tillgodose de vitt skilda krav på yrkeskunskapersom olika avnämare ställer. Därför menar utredningen atl den sammanhållnautbildningen bör ifrågasättas och diskuieras. Dessulom bör innehållel i ulbildningenses över. Det bör i högre grad präglas av att folkbibliolekel har enfolkbildande roll. Skönlitteratur och barnlitteratur bör l.ex. få slörre ulrymmei undervisningen. De sluderande bör också få bällre insikter i kommunalförvaltning och lokall kulturarbete. Vidare anser ulredningen all avnämarintressenaär alltför dåligl tillgodosedda när del gäller alt ge inriktning ålundervisningen. Avnämarnas inflyiande i linjenämnden bör ökas. Remissopinionen är splittrad när det gäller frågan omulbildningen skall specialiseras för olika lyper av bibliotek. Ulredningensförslag lillslyrks av bl.a. Kommunförbundel och några kommuner. Högskolan iBorås, UHÄ, KB saml några större kommuner anser däremol au utbildningens försiatvå terminer även i fortsättningen skall hållas samman, eflersom de olikabibliolekslyperna alllmer närmar sig varandra. Innehållet i den nuvarandeulbildningen kommenteras av några remissinstanser, främsl av sådana som villföra in nya moment i undervisningen. Utredningens önskemål all öka avnämarnas inflyiande ilinjenämnden bemöts bl.a. av högskolan i . Högskolan vill påminna om altdet enligt högskoleförordningen är yrkeslivet i slorl, inte enbariarbetsgivarna och definitivt inle enbari den offentliga seklorns arbetsgivaresom skall företrädas i en linjenämnd. För den mera allmännasamhällsrepresenta-lionen finns allmänföreträdarna i högskolestyrelsen.Bibliolekarieulbild-ningen är inte så unik alt en särskild organisalion börövervägas för den, menar högskolan. Reglerna för antagning till bibliotekarieutbildningenmedger tillträde för elever med ytterst varierande utbildningsbakgrund.Detta påverkar givetvis utbildningens inrikining och resullat. En utredning medförslag lill ändrade antagningsregler för bibliotekarieulbildningen har gjortsav en särskild utredare inom på uppdrag avhögskolestyrelsen i . Beslut om förslag lill ändrade regler vänlas undervåren 1985, varefter förslagel kommer all överlämnas till UHÄ förställningslagande. Bibliotekarieulbildningen har sedan starten fortlöpandeförändrals. Senasl skedde della den Ijuli 1981. Erfarenhelerna av den nyautbildningsorganisationen är således begränsade. 1984/85:141 112 menkan och bör en successiv förnyelse av utbildningen genomföras också beträffandebibliotekarieulbildningen. Som exempel kan nämnas all regeringen i årelsbudgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 10, s. 326) föreslår atl en40-poängsvariant av bibliotekarielinjen anordnas för studerande meddoktorsexamen (motsvarande) fr.o.m. /86. Med hänsyn härtill ochmol bakgrund av alt remissopinionen är delad i utbildningsfrågorna anserjaginle att del finns skäl att ta omedelbara inilialiv lill förändringar avbibliotekarieutbildningen. Jag har däremot för avsikt att föreslå regeringenatt ge UHÄ i uppdrag att i samband med anslagsframställningen för regeringenredovisa vilka åtgärder högskolemyndigheterna är beredda atl vidta medanledning av vad som framkommit i utredningsarbetet och vid remissbehandlingen.Jag har i denna fråga samrålt med chefen för . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen delsföreslär all 1. anla förslagel till lag omändring i lagen (1976:1046) om överiämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde (avsnitt 4.3.6), 2. godkänna den ändring jag harförordat i fråga om handhavandet av utgivningsstödet (avsnitt 4.2.2), 3. godkänna de principer förslatligt stöd lill utgivning av klassisk litteratur som jag har förordat(avsnitt 4.2.3), 4. bemyndiga regeringen allbeslula om statligt slöd med medel ur anslag under littera G. Massmedier m.m.till utgivning av elt stort svenskl uppslagsverk i enlighel med de principerjag har förordat (avsnitt 4.2.4), 5. bemyndiga regeringen atl i eltavtal med Sliftelsen Litleralurfrämjandel om utgivningen av En bok för allaikläda slaten ekonomiska förpliktelser i enlighel med vad jag har anfört(avsnitt 4.2.7), 6. godkänna att stalsgaranti förlån till nyetablering av förlag m.m. får beviljas inom en engagemangsram av6000 . (avsnitt 4.2.8), 7. godkänna den ändring jag harförordat i fråga om handhavandet av kreditgarantier till förlag (avsnitt4.2.8), 8. godkänna vad jag har förordatom ändrade grunder för statligt dislribulionsstöd till fackbokhandel (avsnitt4.3.1), 9. godkänna de principer för eltstatligt sortimentsslöd till servicebokhandel, som inte är fackbokhandel, somjag har förordat (avsniU 4.3.2), 1984/85:141 113 10. godkännavad jag har förordal om grunderna för ell permanent statligt kredilstöd lill bokhandel (avsnitt 4.3.3), 11. godkännavad jag förordal om statligt slöd lill bokinformation (avsnill 4.3.4), 12. godkänna de principer förstatligt slöd till bokhandeln för utbildning och rådgivning som jag harförordal (avsnitt 4.3.5), 13. godkänna vad jag förordat omutökat statligt stöd lill regional biblioteksverksamhet (avsnitt 4.5.2), 14. godkänna vad jag har förordatom ändring i grunderna för slatligt stöd till lokal biblioteksverksamhet(avsnitt 4.5.4), 15. godkänna de principer förstafligt stöd lill etablering av arbetsplatsbibliolek som jag har förordat(avsnill 4.5.5), 16. godkänna de principer förstatligt stöd till länsbiblioteks inköp av talböcker som jag har förordal(avsnitt 4.5.7), 17. godkänna de principer förstathgl stöd lill verksamhetsutveckling vid folkbibliotek som jag har förordat(avsnitt 4.5.8), delsbereda tillfälle att ta del av vad jag har anfört om 18. den näringsräUsligalagstiftningen för bokbranschens del (avsnitt 4.1.2), 19. lagstiftning påfolkbiblioleksområdet (avsnitt 4.1.3), 20. lånecentraler och depåbibliotek(avsnitt 4.5.3). Ifråga om anslagsberäkningarna för /86 återkommer jag i delföljande. 6 Anslagsberäkningar för /86 I1985 års budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10) upptogs för budgetåret1985/86 i avvaklan på förevarande särskilda proposition etl preliminärtberäknat belopp till Litteraturstöd samt övriga ändamål inom litteratur- ochfolkbiblioleksområdet. Slutliga förslag lill medelsanvisningar kan nuföreläggas . Ibudgetpropositionen (bil. 5) föreslog vidare utrikesministern efter samråd medmig atl ansvaret för slöd lill svensk litteratur i uUandet i fortsättningenheU skall läggas på . Detta ändamål har hittillstillgodosetts under anslagel Litteraturstöd, anslagsposten Slöd till presentationav svensk litteralur i utlandet. Vid min medelsberäkning under detta anslag harjag lagil hänsyn lill utrikesministerns förslag att medel för ändamålet i fortsättningenbör anvisas under anslaget till under Iredje huvudtiteln. 8 1984/85. Enligt vad jag har anfört under avsniltel 4.5.7 börtalboks- och punkiskriftsbiblioleket få möjligheter all under vissa villkorlämna slalsbidrag lill länsbibliotek för inköp av talböcker. Förevarande anslagbör därför förslärkas med 2 milj. kr. utöver vad som har föreslagits i årelsbudgetproposition. Jag hemställer atl regeringen föreslår all till Talboks- och punktskriflsbiblioteket:Produktionskostnader för /86, ulöver vad regeringen harföreslagil i prop. 1984/85: 100 bil. 10, anvisa ytteriigare . 1983/84Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 29404 29630310000 34671 000 Frånanslaget ulgår slöd lill utgivning av litteratur enligt förordningen (1978:490)om statligt litteraturstöd (ändrad 1981:444). De olika kategorierna inomulgivningsstödel och de övriga ändamål som får slöd under anslaget framgår avföljande sammanställning. Beräknadändring 1985/86 a) Ny svenskskönlitteratur för vuxna b) Skönlitteraturför vuxna i svensk översättning d) Facklitteratur för vuxna e) Bam- och ungdoms litteratur f) Bam- och ungdomsserier g) Projektstöd till särskilt kostnadskrävande utgiv ning h) Litteratur på invandrar-och minoritetsspråk i) Utgivning av k) Stöd till författarverkstäder (22136 000)' ; 1985/86 1) Siudie av bokbranschen' m) Arvoden m. m. för för- (770000)" Utgivning av läuläsl litteratur Stiftelsen för utgivning av En bok för alla samt läsfräm- jande ålgärder för barn och ungdom -1-3750 000' ' får under /85 omfördelamedel till ett belopp av sammanlagt högst 1 milj.kr., varav högst 100000 kr.fåromfördelas från posterna a-g lill Slöd lill presentation av svensk litteratur iutlandet. Reslerande medel får omfördelas mellan posterna a-g. förPresenlalionsslöd för litteratur-stödda titlar. /85 uppfört som särskild anslagspost." Beloppet är fördelal på övriga delposter under anslagsposlen. ' Statenskulturråd begär -I- . * Medel för ändamålet för /86 föreslåsanvisas under anslaget G 20. Bidrag till folkbibliotek. för Stödtill presentation av svensk litteratur i utlandet samt ett engångsbelopp av 11milj. fördelat för utgivning av en klassikerserie för skolan. Statenskulturråd, m. fl. Kulturrådetföreslår för ulgivningsstödel och verksamhelen En bok för alla en prisomräkning med hänsyn till kostnadsutveck lingen inom den grafiska industrin. För övriga ändamål under anslaget föreslås en prisomräkning . föreslår en prisom räkning för utgivningen av läuläsla böcker. (-.) föreslår i likhelmed bokulredningen att arvodes- och resekostnader för utgivningsstödetsarbetsgmpper och särskilda lektorer redovisas som en särskild post underanslagsposten. F.n.beslrids dylika kostnader med medel som anvisats för deolika stödkategorierna. Rådet beräknar medelsbehovet för ändamålet under nästabudgelår till . föreslår förutgivningsstödet utöver prisomräkning en medelsökning med . för bam-och ungdomsserier, . för ett nytt presenlalionsslöd förlilleralurslödda titlar vid folkbiblioteken, . för litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk samt 80000 Prop.1984/85:141 116 för elt nytt stöd till verksamhelen inom föreningenLiv i under posten Stöd lill förtaltarverkstäder. (-i-8530000 kr.) (IPOK, A 1980:04)överlämnade ijuni 1984 sill slulbelänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspoliti ken. I betänkandet föreslås bl.a.att ulgivningsstödel till litteratur på in vandrar- och minoritetsspråk vidgas och ökas med 200(K). tillstyrker den förslagna medelsökningen. Skolöverstyrelsenföreslår atl utgivningen av lättlästa böcker ökar med fem titlar till ca 20titlar (. Kulturrådetföreslår all elt belopp av . anvisas för stöd-köp av svenska verk förspridning i ullandet. Rådet hänvisar till sill tidigare i skrivelse den 16december lämnade förslag till ändring av det stöd lill presentation avsvensk litteratur i utlandet för vilkel ändamål medel för innevarande budgelåranvisas under förevarande anslag. StiftelsenLitteraturfrämjandet föreslåren ökning av medlen lill utgivning ochmarknadsföring av En bok för alla med . förordar ifråga om den ordinarie verksamheten En bok för alla inle någon ökning ulöverprisomräkning. Rådel föreslår emellertid att ett engångsbelopp av 11 milj.kr.fördelat anvisas för utgivning av en särskild klassikerserie förskolans behov inom ramen för verksamheten En bok för alla. begär en ökning av statsbidraget med . för atl återställa bidragetsursprungliga penningvärde. föreslår en ökning med . ulöverprisomräkning (-. Jag har i det föregående (avsnill 4.2.3) föreslagit altstatligt stöd bör kunna ulgå lill utgivning av en klassikerserie för skolan.Ell belopp av 4 milj. kr. för detta ändamål bör anvisas för näsla budgelårunder förevarande anslag. Denna ökning har möjliggjorts genom ompriorileringinom verksamhelsområde. Medlen har beräknals underanslagsposlen Ulgivningsstöd. Enligt vad jag har anförl i del föregående bör regeringenefler förslag från besluta om villkoren för del slatliga stödetlill klassikerulgivning. Jag har i det föregående (avsnitt 4.2) i flera sammanhanganförl alt del bör ankomma på att pröva nya medelsbehov underutgivnings-stödet inom ramen för de totalt under anslagsposten anvisade medlen.Rådet bör få besluta om atl använda anslagsmedel för marknadsföring m. m. avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk. (3, 4) Koslnader i samband med bidragsfördelningen för arvodenoch resor avseende arbetsgrupper och lektorer bör enligt vad jag förordat idella fall Prop.1984/85:141 117 kunna belasta förevarande anslag. Enligt min mening bördet ankomma på regeringen alt efter förslag från ange ett årligthögstsatt belopp för detta ändamål. Förriksdagens informalion vill jag upplysa om att det förhållandevis slorabeloppet reserverade medel under anslaget till största delen hänför sig tillförhandsstöd inom ulgivningsstödel, dvs. medel som redan har beviljals förplanerad utgivning, men som delvis inte betalas ul förrän resp. bok getts ut. Verksamhelenmed lättlästa böcker bör enligt vad jag anförl i del föregående (avsnitt 4.2.6)kunna intensifieras, framför allt vad gäller marknadsföring och distribution.SÖ har redovisat en framgångsrik satsning på särskilda bokombud inom vård- ochomvårdnadsseklorn. Jag anser detta vara ett lämpligt säu att nå de människorsom har mest behov av lättläst litteratur. Jag föreslår att ytteriigare 400000kr., utöver kompensation för prisutvecklingen, anvisas för ändamålet. Därmedbör det också vara möjligl att något öka del antal titlar som gesul. Ettfiertal av de ändamål som t.o.m. innevarande budgetär finns uppförda somsärskilda anslagsposter under förevarande anslag bör fortsättningsvis förasupp på annat sätt. Anslagsposterna Studie av bokbranschen och SvenskaVitterhetssamfundet bör fr.o.m. nästa budgelår ingå i anslagsposlenUtgivningsstöd. Anslagsposterna Siglunasliftelsens klipparkiv och bör föras över till anslaget Bidrag tillfolkbibliotek. I enlighetmed vad utrikesministern efter samråd med mig har redovisat i årelsbudgetproposition (bil. 5) bör ett belopp av . för verksamheten medpresentation av svensk litteratur i utlandet föras över lill anslaget under tredje huvudtiteln. Jag har tagit hänsyn lill dettavid min medelsberäkning. Sedan är1947 har elt särskilt bidrag ulgåll lill nio som kompensation förökade koslnader i samband med en ändring i beskattningen av enskildastiftelser. Med hänsyn lill den långa lid som bidragel nu har funnits finnerjag den ursprungliga motiveringen inte längre befogad. Jag föreslår därför allbidraget upphör fr. o. m. nästa budgetår. Med hänvisning i övrigt till sammanställningen hemställerjag alt regeringen föreslår atl till Litteraturstöd för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1984/85:141 118 1983/84 Utgift 151307' 1984/85 Anslag lOOO' 1985/86 Förslag 1000 ' Anslaget Kreditgarantier till förlag och bokhandel. Statliga kreditgarantier för lån lill bokförlag utgårenligt förordningen (1978:490) om slalligl litteraturstöd (ändrad 1981:444).För innevarande budgetår får garantier beviljas intill etl belopp av 2 milj.kr. Statliga kreditgarantier för lån till bokhandel utgårenligt förordningen (1977:395) om försöksverksamhel med statligt kreditstödlill bokhandel (ändrad senast 1983:777). För innevarande budgelår får garantierbeviljas intill etl belopp av 1,5 milj. kr. Under /84 beslöt statens induslriverk ominfriande av kreditgarantier till förlag om sammanlagt . Tre förlagbeviljades nya garantier för etl lånebelopp om totalt . Åttaansökningar om garanti avslogs under budgetåret. För /86 föreslår verket inte någraförändringar. Institutet anför all del sisla uteslående lånebeloppet medstatlig garanti nu amorterats och garanlin därmed upphört. Enligt mitt förslag i del föregående (avsnitt 4.3.3) börstatliga kreditgarantier lill bokhandel avvecklas som stödform fr.o. m. näslabudgetår. Dä några garantier inle har sökts och någonlidigare beviljad garanti f.n. inle kvarstår, torde ändringen sakna reellbetydelse för bokhandelsbranschen. Jag har i det föregående (avsnitt 4.2.8) också förordalalt utrymmet för garanfier till bokförlag fortsäUningsvis bör anges genom enlolal engagemangsram i stället för genom årliga ramar.