prop · G80328 · 1984-12-31 00:00:00 — Pågmndval av samarbetsavtalet skall staten och landstingskommunen träffa särskiltavtal med lokalt anpassade bestämmelser för samarbetet. Läkamtbildningenoch forskningen inom de medicinskt kUniska ämnesområdena får bedrivas inomlandstingskommunens hälso- och sjukvårdsorganisation. Landstingskommunenoch högskoleenheten skaU samråda vid tillämpningen av detta och anslutandeavtal, bl a om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt intresse skallutnyttjas. Överenskommelse skall träffas mellan landstingskommunen ochhögskoleenheten om formema för sådant samråd. som landstingskommunen meddelar för verksamheten vid enhet inom hälso-och sjukvården skall i tillämpliga delar gälla även för där verksammaarbetstagare och studerande vid högskoleenheten. Förläkamtbildningens och forskningens behov skall landstingskommunen tillhandahållapersonal, lokaler och utmstning samt övriga nyttigheter och annan service medde begränsningar och undantag som följer av bilaga 1.1 till detta avtal. 1984/85:28 26 Läkamtbildningensomfattning och inriktning gmndas på det antal nybörjarplatser som fastställs avriksdagen samt på fastställda utbildningsplaner. Idet särskilda avtal som avses i 1 § skaU anges de enheter beträffande vilka skalltillämpas lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunalahälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare,m m. Sådan enhet kallas upplåten enhet. Landstingskommunenoch högskoleenheten får komma överens om att förlägga moment i läkamtbildningentill annan enhet än upplåten enhet. En sådan överenskommelse innebär inte attden angivna lagen bUr tillämplig. Överenskommelsen får även avse enhet underannan huvudman än sådan med vilken staten träffat detta samarbetsavtal.Landstingskommunen svarar därvid för erforderlig överenskommelse med annan huvudman. Forskningenfår bedrivas inom ramen för de resurser som tillhandahålls av högskoleenhetensamt de resurser som landstingskommunen skall tillhandahålla enUgt 5 §. Landstingskommunensmedgivande skall inhämtas, innan forskningsprojekt som ställer särskilda kravpå hälso- och sjukvårdens resurser påbörjas. Forskningfår inte utan landstingskommunens medgivande bedrivas inom hälso- ochsjukvårdsorganisationen av annan än den som är knuten till högskoleenhetensmedicinska fakultet. Idet särskilda avtal som avses i 1 § skall anges till vilka av de upplåtna enheternasådana forskningsaktiviteter skaU koncentreras som kräver särskilda resurser iform av exempelvis lokaler eller utrustning. Ordinarietjänst som professor vid högskoleenhetens medicinska fakultet får vara placeradvid de enheter som avses i fjärde stycket och vid vissa upplåtna enheter somanges i det särskilda avtal som avses i 1 §. Förlandstingskommunens åtaganden enligt detta avtal lämnar staten ersättning iform av dels investeringsersättning eiJigt de bestämmelser som framgår avbilaga 1.2, dels driftersättning enligt särskild överenskommelse. Driftersättningenskall fastställas med beaktande av bl a antalet utbildningsplatser,fastställda utbildningsplaner och befintlig forskningsorganisation. 1984/85:28 27 Tilldetta avtal fogas en bilaga med vissa speciella kommentarer till avtalstexten (bilaga1.3). Avtaletgäller tills vidare med en uppsägningstid före kalenderårsskifte. Vadparterna uttalat under 1.2 och 1.3 i 4 § förhandlingsprotokollet den 6 juni1979 om tjänst som professor i patologi respektive radiofysik skall fortfarandegälla. Dettaavtal är upprättat i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. Försvenska staten För berörda landstings- kommuners/kommuners gemen- 1984/85:28 28 Begränsningari och undantag från landstingskommunens skyldighet att enligt 5 §samarbetsavtalet tillhandahålla resurser för läkarutbildningens och forskningensbehov Statenanställer tjänsteman som är professor eller kUnisk lärare och vars tjänst ärförenad med tjänst vid enhet inom hälso- och sjukvården. För sådan tjänstemanbekostar staten lön enhgt vederbörandes placering i lönegrad jämte iförekommande fall därtill knutna tillägg och förmåner (inklusive pension),medan landstingskommunen bestrider kostnader för särskilda arvoden ochtilläggsförmåner, såsom uppdragstiUägg, befattningsarvode samt gottgörelse försärskild arbetstid, jour och beredskap. Kliniskamanuens anställs och bekostas helt av staten, som dock är berättigad tillersättning av landstingskommunen efter rekvisition i efterskott meden tredjedel av utbetalat lönebelopp, förhöjt med lönekostnadspålägg enUgt förstaten gällande gmnder. Antalettjänster som professor, kUnisk lärare och klinisk amanuens fastställs av statenefter samråd med landstingskommunen. Personalsom anställs uteslutande för läkamtbildning eller forskning Uksom timarvodenför undervisning bekostas helt av staten. 2 Beträffandeutmstning m m Såvittgäller utmstning för forskningens behov, avser landstingskommunens åtagandenendast vedertagen gmndutmstning vid enhet som åsyftas i 7 § fjärde och femtestyckena samarbetsavtalet. Detåligger inte landstingskommunen att tillhandahålla förbmkningsartik-lar fördemonstrationsändamål och sådant material som erfordras för djurförsök ochsärskilda forskningsprojekt. Medbegreppet vedertagen gmndutmstning för forskningens behov åsyftas sådan utmstningsom är användbar inte endast för ett eller annat speciellt forskningsprojektutan för ohka projekt av beskaffenhet att kunna genomföras med tUlämpning avgängse teknik och metodik. Samma principiella begränsning avlandstingskommunens skyldigheter som enligt ovan gäller i fråga om utmstningskall även gälla läkamtbildningens och forskningens försörjning med nyttigheterav olika slag. 1984/85:28 29 Bestämmelserom statlig investeringsersättning enligt 8 § samarbetsavtalet 1 Statliginvesteringsersättning utgår för byggnads- och utmstningsinveste- ringar som avser sådan verksamhet som anges i bilaga 1.2 A och som är förlagd till sjukhusområden och byggnader som anges i avtal meUan staten och landstingskommunen. 1.1 Fråga om statlig investeringsersättning förnybyggnad som kan bli aktuell för verksamhet som avses i första stycket avgörsefter förhandling mellan staten och landstingskommunen. 1.2 För om- och tUlbyggnad av lokaler för sådanverksamhet som avses i första stycket är ersättningen avlandstingskommunens nettokostnader för byggnadsarbetena. Ersättningen beräknasenligt de regler som anges i bilaga 1.2 B. 1.3 För anskaffning av utmstning till sådan verksamhetsom avses i första stycket är ersättningen av landstingskommunensnettokostnader. Ersättningen beräknas enligt de regler som anges i bilaga 1.2C. 2 Om annan statlig investeringsersättning(motsvarande) lämnas, skall ersättningen enligt dessa bestämmelser beräknas pålandstingskommunens kostnader efter avdrag för sådan ersättning. 3 Ersättning utgår inte för landstingskommunenskostnader till följd av att egendom skadats, förstörts, stulits ellerförkommit. 4 Ersättning enligt dessa bestämmelser utgår endastunder fömtsättning att förslag till byggnadsarbeten och till anskaffning av utmstningupprättas i samråd med och god-kännsav nämnden. 5 Staten betalar efter rekvisition ut ersättning pågrundval av landstingskommunens egna utlägg. 6 Landstingskommunen är skyldig att tillhandahållastaten de handlingar och räkenskaper som behövs för prövningen av förslagenligt 4 och rekvisition enligt 5. 7 Statenerhåller inte någon del i äganderätt till mark, byggnad eller utmstning genom att lämna ersättning enligt dessa bestämmelser. 1984/85:28 30 8 Omenhet inom landstingskommunens hälso- och sjukvård helt eller delvis inte längre skaU tas i anspråk för läkamtbildning och/eller forskning, är staten berättigad att återfå utbetald investeringsersättnig eller del därav. Återbetalningen skall avse så stor del av de enUgt föreliggande och tidigare motsvarande avtal (överenskommelser) utbetalda beloppen som återstår efter avdrag av 1/30 beträffande byggnad och 1/10 beträffande som förflutit från utgången av det kalenderår då utbetalningen skedde. Kanbyggnad eller utrustning, varpå bestämmelserna i denna punkt blir tillämpUga,inte av landstingskommunen användas på ett sätt som svarar mot byggnadens ellerutrustningens värde och skulle på gmnd härav återbetalning av uppburenersättning te sig obillig, äger landstingskommunen påkalla jämkning. 9 Förbyggnadsobjekt som påbörjats före utgår statlig investeringsersättning enligt äldre bestämmelser. Detsamma gäller utgifter för anskaffning av utrustning som betalts före nämnda tidpunkt. 1984/85:28 31 Statliginvesteringsersättning utgår - med de undantag som anges nedan -för om- ochtillbyggnad av och utmstningsanskaffning till lokaler för hälso-ochsjukvårdsverksamhet samt därmed integrerad läkamtbildning och medicinskforskning ävensom tiU lokaler för medicinsk teknik, sjukhusfysik/ radiofysiksamt foto-, TV- eller AV-service. Ersättning utgår inte till andra s k tjänandeenheter. Ersättninglämnas dock inte för investeringar som avser följande funktioner. Hjälpmedelscentraler,synhjälpcentraler och hörcentraler Verksamhetsom normalt förläggs utanför sjukhus, exempelvis mödra- och barnavårdscentraler. Tandvård,inklusive exempelvis oral kimrgi och odontologisk röntgendiagnostik. 1Bestämmelsen innebär att ersättning lämnas för investeringar som avserexempelvis mottagningar, vårdavdelningar, operationsavdelningar, journalarkiv, steriUseringscentraler,föreläsningssalar, medicinska bibliotek, försöksdjurslokaler och laboratoriersamt arbets-, uppehålls- och omklädningsutrymmen för personal inom verksamhetersom avses i första stycket ovan. 2 Om investeringar för medicinsk teknik,sjukhusfysik/radiofysik samt foto-, TV- och AV-service i annan än obetydligomfattning föranleds av exempelvis serviceåtaganden åt enhet utanför sådantsjukhusområde eller sådan byggnad som anges i avtal meUan staten ochlandstingskommunen, skall skäUg reduktion av ersättningen ske. 3 Bestämmelsen innebär att ersättning inte lämnas förinvesteringar som avser exempelvis centralförråd, centralkök ochpersonalmatsalar, enheter för fastighetsunderhåll och -drift samt centralaadministrativa enheter och enheter för företagshälsovård. Detsamma gäller riks-och snabbtelefonväxlar, centrala anläggningar för produktion, mottagning ochfördelning av värme och elektrisk kraft (inklusive reservkraft) samt förcentral övervakning och styming av installationer m m liksom centrala anläggningarför avfallshantering och smittrening. 1984/85:28 32 Reglerom ersättning för byggnadskostnader Ersättningför byggnadskostnader beräknas enligt den gränsdragning som framgår av Spri råd5.1 (utgåva 2, ). Kostnader för föremål som hänförs till huvudgmpp8 behandlas därvid som byggnadskostnader. Frånbyggnadskostnadema skall dras eventueUa intäkter. Ibyggnadskostnadema får inte inräknas kostnader för följande ändamål. Planering(upprättande av dispositionsplan, verksamhetsplanering som gmnd förlokalprogrammering m m) Administration(t ex kostnader för landstingskommunens egen organisation förbyggnadsplanering, ledning av projektering och byggande samt kontroll ellerkonsultkostnader för därmed jämförbara uppgifter) Evakuering(t ex i samband med ombyggnad) Kulvertaroch ledningar samt transportanläggningar och elektriska anläggningar (inkl teleanläggningar)som är gemensamma för flera än de enheter som berörs av en viss om- ellertillbyggnad. 1984/85:28 33 Reglerom ersättning för utrustningskosmader Ersättningutgår för kostnadema för anskaffning av utmstning som markerats med "U"under följande vamgmpper i bilaga 1 till Spri råd 6:24 (). Undergmpp161 Maskiner, verkstads- Undergmpp163 Serviceutmstningar (mät- Övergmpp4-5 Medicinsk materiel och tandvårds- materielmed undantag för huvudgmpp 48 Kimrgiska instmment och huvudgmpp 53 Materielför fysiote-rapi Ersättningutgår endast för anskaffning av artiklar för vilka kostnaden i varje enskiltfall överstiger . Ersättningutgår inte för administrationskostnader, kostnader för planering, utredning,projektering och besiktningar eller Uknande kostnader i samband med inköp av utmstning.Detsamma gäller, om inte annat särskilt medges, kostnader för flyttning av utmstning. Enligtbilaga 1.1 till samarbetsavtalet avser landstingskommunens åtagande såvittgäller utmstning för forskningens behov endast vedertagen gmndutmstning. Däravföljer att ersättning inte utgår för anskaffning av mer speciell forskningsutmstningoch att det inte heller är något åUggande för landstingskommunen atttillhandahålla sådan utrustning. 3Riksdagen 1984/85. 1984/85:28 34 Gmndenför särskild avtalsreglering på detta område är att staten som huvudman för läkamtbildningenoch den därtill knutna forskningen i fråga om de medicinskt kliniskaämnesområdena - utöver de resurser som ställs till förfogande genom medel för läkamtbildningenoch de medicinska fakulteterna samt genom de forskningsanslag som förvaltas avhögskoleenheterna -behöver ha tillgång till resurser som finns inom hälso- ochsjukvården. Förden samverkan som sålunda måste ske utgör hälso- och sjukvårdens organisationoch dimensionering den ram inom vilken den kliniska läkamtbildningen ochforskningen får bedrivas. Högskoleenheten skall därför vid den närmareutformningen, förläggningen och planeringen av den kliniska läkamtbildningenoch forskningen bl a ha detta som utgångspunkt. Givetvis är hälso- ochsjukvårdsorganisationen inte statisk utan kan fortlöpande behöva förändras. Vidplaneringen av hälso- och sjukvården skall landstingskommunen beakta den kUniskaläkamtbildningens och forskningens behov. Dennanära samverkan leder till att verksamheterna blir så starkt integrerade medvarandra att det inte är en framkomlig väg att i detalj försöka redovisaanvändningen av de från olika håll tillskjutna resurserna. Parternaär ense om att statens motpart på detta område i princip skall vara endastsådan landstingskommun inom vars verksamhetsområde högskoleenhet medläkarlinje och medicinsk fakultet är belägen. Med tanke på omfattningen av läkamtbildningenoch forskningen vid finns dock liksom tidigare Malmökommun som särskild avtalspart. Av historiska skäl uppträder även läns landstingskommun som särskild avtalspart gentemot staten i fråga omden utbildnings- och forskningsverksamhet som är förlagd till . Itidigare avtal har funnits detaljerade regler om formema för hur samråd skalläga mm mellan landstingskommunen och högskoleenheten. Dessa regler har ersattsmed en bestämmelse om skyldighet att samråda vid tiUämpningen av detta ochanslutande avtal, bl a om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamtintresse skall utnyttjas (3 §). En fömtsättning för att de integreradeverksamheterna skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt är att dettasamråd fungerar väl på det lokala planet. skallske i praktiken skall dock i fortsättningen regleras lokalt. Omfatttningenav de landstingskommunala resurser som behöver tas i anspråk förläkarutbildning och forskning enligt 5 § bestäms i stort av statsmaktemasbeslut om läkarutbildningens längd, innehåll och dimensionering samt ominrättande av ordinarie tjänst som professor i kliniskt ämnesområde.Omfattningen av resurserna bestäms även av den ersättning somlandstingskommunen får enligt 8 §. Enligtden i 6 § angivna lagen får regeringen förordna att en tjänst för speciaUstutbildadläkare skall vara förenad med en tjänst för lärare vid en högskoleenhet. Ensålunda förenad tjänst tillsätts i den ordning som gäller för lärartjänsten pådet sätt som framgår närmare av 3 § lagen. I lagen ges också bestämmelser omtiden för förordnande för vissa specialistutbildade läkare samt om skyldighetför läkare som är anställd vid ifrågavarande hälso-och sjukvårdsenhet attbiträda vid handledningen av medicine studerande och att i vissa fall inom sittverksamhetsområde ombesörja undervisning och examination (4 och 5 §§ lagen). Regeringenhar med stöd av 16 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) utfärdat förordning(1982:771) om behörighet till vissa tjänster inom den landstingskommunala hälso-och sjukvården och om tillsättning av sådana tjänster. Föreskrifter omtillsättning av tjänster för speciaUstutbildad läkare vid en enhet inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggandeutbildning av läkare meddelas i 9 och 10 §§ förordningen. Bl a skall vidbedömningen av skickUgheten för tjänsten hos behöriga sökande - vilken bedömrunggörs av särskilda sakkunniga som utsetts under högskolestyrelsens medverkan -hänsyn tas till utbildning samt till kUnisk och vetenskaplig skicklighet. Parternaär ense om att strävandena att förlägga en större andel av läkamtbildningentill primärvården bör intensifieras. Det ankommer i första hand pålandstingskommunen och högskoleenheten att verka för detta. En fömtsättning föratt så skall kunna ske enkelt och smidigt är att den angivna lagen inte blirtillämplig på sjukvårdsenheter som tas i anspråk endast för vissa moment i läkamtbildningen. Denavtalsslutande landstingskommunen kan - i samråd med högskoleenheten - kommaöverens med annan landstingskommun eller med primärkommun om att till dennaförlägga moment i läkarutbildningen. Formemaför hur medgivanden enligt 7 § andra och tredje styckena skall inhämtas fömtsättsbli reglerade i samråd enligt 3 §. I sådant samråd kan också föreskrivas hurinformation om den forskning som bedrivs skaU lämnas, exempelvis i fråga omstörre förändringar i pågående projekt. Idetta sammanhang kan erinras om det i inledningen tUl samarbetsavtalet omnämnda,av rekommenderade riksavtalet samt regionala avtal avseendesamverkan i frågor som rör den högspeciaUserade hälso- och sjukvården. Innanförslag lämnas om att tjänst som professor skall inrättas eller omvandlas ochförenas med landstingskommunal tjänst, måste 1984/85:28 36 medgivandeinhämtas från landstingskommunen (jfr 7 och 8 §§). Vid detta samråd förutsättslandstingskommunen beakta vad som sägs i riksavtalet om informations- ochsamrådsskyldighet gentemot den egna sjukvårdsregionens samverkansnämnd, övrigasamverkansnämnder och . Forskninginom kliniska ämnesområden bedrivs även inom andra landstingskommuner än demmed vilka staten träffat föreliggande avtal. Samarbete om forskningsprojektmellan högskoleenheter och enskilda landstingskommuner utanför nämnda krets kanförekomma i olika former. Detta samarbete omfattas inte av föreliggande avtal.Det bör anmärkas att även inom de landstingskommuner med vilka staten träffatdetta avtal bedrivs forsknings- och utvecklingsarbete som inte omfattas avavtalet. Dettaavtal omfattar inte heller uppdragsforskning eller kUnisk prövning, beställd avicke statlig intressent, exempelvis av en läkemedelsindustri. Avtalet läggersålunda inte hinder i vägen för och/eller landstingskommunernaatt träffa avtal med icke statliga intressenter om ersättning för ianspråktagnakliniska resurser m m. Isyfte bl a att åstadkomma förenklingar i såväl statens som sjukvårdshuvudmännensadministrativa arbete har en överarbetning skett av reglema för statliginvesteringsersättning. Reglerna som tagits in i bilaga 1.2 innebär bl a följandeförändringar. Investeringsersättningutgår i fortsättningen inte för s k tjänande enheter, t ex centralförråd, centralkök,riks- och snabbtelefonväxlar samt anläggningar för produktion av värme ochelektrisk kraft. Investeringsersättningför anskaffning av utmstning har utgått enligt olika regler beroende på omanskaffningen skett i samband med ny-, till- eller ombyggnad eller om den skettutan sådant samband. Investeringsersättning har sålunda utgått för texkontorsmaskiner, möbler och gardiner om anskaffningen skett i samband med ettbyggnadsobjekt, men inte annars. I fortsättningen skall den begränsning tillvissa varugrupper som gällt beträffande anskaffningar utan samband medny-, till- eller ombyggnad (s k löpande anskaffningar) gälla även vidanskaffningar i samband med byggnadsarbeten. Enbegränsning har vidare införts som innebär att investeringsersättning endastskall utgå för anskaffning av artiklar för vilka kostnaden i varje enskilt fallöverstiger . I detta sammanhang kan understrykas att denna begränsninginte innebär någon förändring av hittillsvarande praxis när det gäller möjlighetemaatt vid en anskaffning till en kostnad låta komponenter ochtillbehör som därvid anskaffas och som var för sig kostar mindre än 20 000kronor ingå i den anskaffningskostnad som läggs till gmnd för beräkningen avden statliga investeringsersättningen. I syfte att undanröja degränsdragningsproblem som kan uppkomma avses tillämpningsföreskrifterutfärdas. Desärskilda avtal som skall träffas mellan staten och enskilda landstingskommunerskall gälla tills vidare med en uppsägningstid av före 1984/85:28 37 kalenderårsskifte.Syftet är bl a att ändringar i fråga om vilka enheter som skall stå tillförfogande för läkamtbildningen och forskningen snabbt skall kunna komma tilluttryck i avtalen. Med denna uppbyggnadskulle samarbetsavtalet kunna ha en lång uppsägningstid. Med hänsyn till att påvardera sidan pågår utredningar om frågor som rör avtalssystemet samt till attunder förhandlingarna framställts yrkanden som kräver ytterligare gemensammaöverväganden, har parterna emellertid velat ge möjlighet till ett snabbtgenomförande av förändringar. Därför skall vad nu överenskommits gälla med enuppsägningstid av (10 §). I förhandUngsprotokollet har parternaförklarat sin avsikt att fortsätta översynen av regelsystemet. Bland de frågorsom har aktuahserats kan nämnas en fortsatt översyn av systemet medinvesteringsersättning. Bilaga 2 till protokoll om samarbete om läkarutbildningoch forskning Överenskommelse om driftersättning för förläkarutbildning och forskning meUan svenska staten och vissa landstingskommuner/kommunerom drifter-sättning för för läkamtbildning och forskning, m m 1Statlig driftersättning enligt 8 § i samarbetsavtalet om läkamtbildningoch forskning skall för utgå med nedan angivna slutiigt fastställdabelopp. Landstingskommun/ Ersättning kommun Kronor Ersättningenavser även särskilda åtaganden enligt Stockholmsläns landstingskommun 245 557 000 läns landstingskommun 98 223 000 läns landstingskommun 57 111 000 landstingskommun 101 950 000 5 - 8 §§ avtal om läkarutbUdning och forskningi , m m 5 § avtal om läkarutbildning och forskningi , m m 5 - 7 §§ avtal om läkarutbildning ochforskning i , m m 5 § avtal om läkarutbildning och forskningi , m m landstingskommun 3 621 000 läns landstingskommun 74 141 000 5 - 6 §§ avtal om läkarutbUdning ochforskning i , m m 5 § avtal om läkarutbildning och forskningi , m m 2Driftersättningen skall betalas ut med en fjärdedel av angivna belopp före den15 i månaderna febmari, maj, . Imaj månad 1984 skall hälften av de angivna beloppen betalas ut med avdragför vad som utgått a conto enligt regeringens beslut den 9 febmari Dennaöverenskommelse är upprättad i två exemplar, av vilka parterna tagit var sitt. För berörda landstingskommuners/kommunersgemensamma förhandlingsdelegation 1984/85:28 40 Bilaga 3 till protokoll om samarbete om läkarutbildningoch forskning Överenskommelseom slutlig reglering för dr 1983 av samarbetet angående läkarutbildning ochforskning mellansvenska staten och vissa landstingskommuner/kommuner om slutUg reglering för år1983 av samarbetet angående läkamtbildning och forskning. 1För de prestationer som huvudmännen för de konununala undervisningssjukhusentillhandahållit enUgt det mellan partema den 25 januari 1983upprättade protokoUet skall staten före såsom driftersättning -utöver de belopp som betalats ut a conto enhgt 4 § nämnda protokoll - erläggaföljande belopp. Stockholmsläns landstingskommun 14 158 000 Uppsalaläns landstingskommun 5 663 000 Östergötlandsläns landstingskommun 3 293 000 Malmöhusläns landstingskommun 7 756 000 och läns landstings Västerbottensläns landstingskommun 4 214 OCX) Malmökommun 3 540 000 Göteborgskommun 9 504 000