prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1. medge all bidrag tillålgärder i bosladsområden med slor andel outhyrda lägenheter för budgelärel 1985/86 får beviljas inom ej utnyttjad del av ramen för /85, 2. till Åtgärder ibostadsområden med stor andel outhyrda lägen heter m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 13 59 B 6.Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m.m. 1983/84 Utgift 12921000' Reservafion 11768000' 1984/85 Anslag 40000000 1985/86 Förslag 70000000 Frän anslaget betalas ut län enligtbestämmelserna i förordningen (1983:1021)om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. samt enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) omtilläggslän till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse (omtryckt 1982:428). Tilläggslånen beviljas för ombyggnadav hus som har förklarats för eller är av sådan beskaffenhet att del kanförklaras för byggnadsminne samt för åtgärder som avser att avhjälpa byggskador och byggfel, åtgärder motradon saml för ändrad lägenhetssammansättningoch grundförstärkning i vissa fall. För ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan låneunderlagel förhöjas.Bostadslån motsvarande det förhöjda låneunderlaget betalas t. o. /85 ut frän anslaget B 3. Lån till bostadsbyggande.Fr.o.m. /86 sker kreditanskaffningen för bostadslån med förhöjt låneunderiag via del nya statligakreditaktiebolaget. Tilläggslånet är eUstatligt ränte- och amorteringsfritt lån som beviljas till skillnaden mellanskäliga investeringskostnader och den kostnad som kan förräntas.pä normala villkor. Enligtbeslämmelserna i förordningen (1983:1021) om tilläggslån för ombyggnad av bosladshusm. m. omprövas ränte- och amorteringsfriheten i varje låneärende . Förlån enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om tilläggslån till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse sker omprövningen av ränte- och amorteringsfriheten efter tioär. Riksdagenfastställer åriigen en gemensam ram för de antikvariska myndigheternastillstyrkan av ombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt låneunderiagoch/eller lilläggslån. Ramen för och preliminärt för har fastställts till 60 milj. kr.för vartdera året. För sådana län somavser byggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkninghar fastslällt en gemensam ram på 60 milj. kr. för och preliminärt sammabelopp för är 1985. För tilläggslån till åtgärder mot radon gäller ingen rambegränsning. Regeringen harriksdagens bemyndigande att överskrida ramarna om det behövs av sysselsällningsskäl. har mot ramen för tillstyrkanden om lån till kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse avräknats 56 milj.kr., varav 36 milj. kr. i förhöjt låneunderiag och 20 milj.kr. ' Anslaget Tilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse Prop.1984/85:100 Bilaga 13 60 rieämbelet har för med stöd avuppgifier från länsantikvarierna uppskattat behovel av slöd förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse till drygl 100 milj.kr. Med hänsynhärtill föreslår bosladsstyrelsen all ramen för är 1984 vidgas med 35 milj. kr. lill95 milj. kr. Behovel av medelför lilläggslån som avser byggskador och byggfel, ändradlägenhetssammansällning eller gmndförslärkning är svårt all uppskatta. Underförsta var verksamheten myckel begränsad, vilket styrelsen anserbero på all länemöjligheten infördes sä sent som samlpå byggherrarnas planeringssituation. Länsbostadsnämnderna haruppskattat behovet av lån för de olika åtgärderna tillelt belopp av ca 150 milj.kr. under /85 och ca 180milj.kr. under /86. Av dessabelopp avser lån till gmndförslärkning,lån till reparalionsåtgärderoch lån till ändrad lägenhetssammansättning. Bosladsstyrelsenbedömer att lånebehovet när del gäller ombyggnad av kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse kommer all öka under den närmaste framtiden.Behovet av stöd under är 1985 har av angivits lill135-180 milj.kr. För har behovet av förhöjt låneunderlagoch tilläggslån angetts till 40-50 milj.kr. och för Göieborgs och till 17-25 milj.kr. Bosladsstyrelsen finnerdet rimligt att ramen ökas med hänsyn lill både det ökade intresset för ombyggnad av äldre, värdefull bebyggelseoch sysselsättningsläget. Bostadsstyrelsenföreslår atl endast koslnader motsvarandetilläggslånet avräknas mot lillstyrkanderamen för ombyggnader av sådan kulturhistoriskt värdefullbebyggelse som bör komma i fråga för förhöjtlåneunderlag och/eller lilläggslån. Styrelsen förestår atl ramen med dessaavräkningsprinciper fastställs till 40 milj.kr. för vari och etl av . Om hittillsvarandeavräkningsprinciper skall gälla äveni fortsättningen bör ramen i stället faslslällas till 100 milj. kr. Vidare anserstyrelsen att ramen för lilläggslån för andra ålgärder för börfastställas till 100 milj. kr. och för preliminärt lill samma belopp. Bosladsstyrelsenföreslår att tilläggslån enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) omlilläggslån lill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, efler den räntefria lidens utgång,läggs om lill räntebärande amorterings-län. Bostadsstyrelsenföreslår vidare att förskott skall kunna betalas ut för beviljatlilläggslån. Det är enligt styrelsen svårt all på rimliga villkor fä krediliv eller lillfälliga banklån förkostnaderna. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 61 Bosiadsslyrelsen bedömerall de lotala utbetalningarna kommer atl uppgå lill 35 milj.kr. /85 och lill 70 milj.kr. under budgetårel 1985/86. Jag har inte funnittillräckliga skäl att nu föreslå en ändring av gällande principer för avräkningmol lillslyrkanderamen på del sätl som bosiadsslyrelsen har föreslagil.Hillillsvarande avräkningsprinciper bör gälla även forisällningsvis. Syslemelmed lillstyrkanderamar ger de antikvariska myndighelerna möjlighel atlprioritera uppruslningen av de byggnader som är mesl värda alt bevara. Enligtmin mening är del särskilt angeläget all en sådan priorilering sker i nuvarandeläge när efterfrågan på slöd kraftigt överstiger tillgången. Med hänsyn till atlregeringen har hafl bemyndigande alt överskridabeslulade ramar om del behövs av sysselsältningsskäl, bör ramen kunnafaslslällas till oförändrai 60 milj. kr. för är 1985. För att underläilahandläggningen av ramfrägorna bör en övergäng ske frän kalenderärsramar lillbudgelårsramar. En preliminär ram på 30 milj. kr. bör därför fastställas förförslå halvårei 1986. Jag föreslär altregeringen även nu begär bemyndigande att få vidgalillslyrkanderamen om del behövs av sysselsällningsskäl. Bosladsstyrelsen föreslåralt ramen för lilläggslån för åtgärder som avser atl avhjälpa byggskador ochbyggfel, för ändrad lägenhetssammansällning saml för gmndförslärkningfaslslälls fill 100 milj. kr. för och preliminärt lill samma belopp förår 1986. Enligt min mening börramen, bl.a. mol bakgrund avosäkerheten om byggherrarnas planeringssituation och därigenom efterfrågan pålånen, fastställas lill oförändrai 60 milj.kr. Fr.o.m. budgelåret1986/87 bör budgelårsramar fastställas. För förslå bör denpreliminära ramen besiämmas lill 30 milj.kr. Jag föreslår alt regeringen begärriksdagens bemyndigande all fä överskrida ramarna om del behövs avsysselsällningsskäl. Del har gåll lio ärsedan de första lilläggslånen beviljades. Efler uigången av den lO-åriga ränle-och amorteringsfria liden skall lilläggslånen enligi beslämmelserna löpa medränla och amortering. Regeringen har bemyndigande all bestämma vilkakapitalkostnadsvillkor som skall gälla (prop. 1974: I bil. 14, CU 13, rskr 86).Chefen för bosladsdeparlemenlel avser all i annal sammanhang återkomma lillregeringen med förslag i frågan. För informalion vill jag dock meddela all avsiklen är all lilläggslånen skall löpamed bosladslåneränia och ha en amorteringstid pä 20 är i normalfallet. De faslighelersom del här är fräga om är högl Prop.1984/85:100 Bilaga 13 62 belånade genom bl. a. det förhöjdalåneunderiaget. Kostnaderna i fasligheten är därför redan i utgångslägel höga.För alt de tillkommande räntorna och amorteringarna på tilläggslånet inte skallmedföra så höga koslnader att regeringen i normalfallet tvingas förlänga ränle-och amorteringsfrihe-ten för tilläggslånet, bör räniebidrag enligtbestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) lämnas tillräntan på tilläggslänet. Bosladsstyrelsen föreslårvidare all tilläggslån skall kunna belalas ul i förskott. Jag ansluter mig tillstyrelsens förslag och förordar atl en sådan möjlighet införs. Tiden för ränte-och amorteringsfriheten bör i sådani fall räknas från tidpunkten förutbetalningen av förskottet. Jag beräknar behovet avmedel för utbetalning under /86 fill 70 milj. kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeatt ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkanden av sådanaombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som bör komma i fråga förförhöjt låneunderlag och till-läggslån bestäms till . för år 1985och preliminärt till . 2. medge att beslui omtilläggslån som avser åtgärder för all avhjälpa byggskador och byggfel, ändradlägenhetssammansällning eller grundförstärkning får meddelas inom en ram av60000000 kr. för och preliminärt inom en ram av . 3. medge atl de under 1. och2. angivna ramarna får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl, 4. medge att förskott förbeviljat lilläggslån skall kunna belalas ut i enlighet med vad jag harförordal, 5. till Tilläggslån till ombyggnadav vissa bostadshus m. m. för /86 anvisa ell förslagsanslag av70000000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 63 Bostadsbidrag m. m. 1983/84 Ulgift 1444834000 1984/85 Anslag 1530000000' 1985/86 Förslag 1457000000' På tilläggsbudgel I har anvisais 78000000kr. Från anslagel bekoslasställiga bosiadsbidrag till barnfamiljer saml statsbidrag fill stalskommunalabosiadsbidrag till barnfamiljer och hushåll ulan barn. Bidragsbestämmelsernafinns i förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag lill barnfamiljer(ändrad senast 1984:613) och förordningen (1976:262) om stalskommunalabostadsbidrag lill barnfamiljer m.fl. (ändrad senasl 1984:615). De toiala koslnaderna förbosiadsbidrag lill barnfamiljer och hushåll utan barn (slatliga bostadsbidragoch stalskommunala bosiadsbidrag enligt stalsbidragsreglerna) beräknas under år1984 uppgå lill 2920 milj.kr. Av koslnaderna beräknas 50milj. avse bidraglill hushåll ulan barn. Slals-bidragsandelen för stalskommunala bostadsbidragär . Sialens kostnader för bosiadsbidrag beräknas lill I 540milj.kr. Till detta kommer koslnader för slalsbidrag lill kommunernas koslnader för kommunall bosiadstillägg lillfolkpension (KBT), vilka redovisas under socialhu-vudiileln. Det lotala anlalelhushåll med bosiadsbidrag uppgick till 345000. Som framgår avföljande tablå var antalet barnfamiljer med bostadsbidrag 315000. Såvälanlalel hushåll med som utan barn med bostadsbidrag har därmed minskal någolsedan maj 1983. Hushall med bostadsbidrag för maj månad Makar med barn Ensamslående med barn Hushåll barn 198000 132000 44 000 Om det skall bli möjliglan genomföra erforderliga ändringar av bosiads-bidragen fr.o.m. den 1 januari1986 kan bosiadskommiiiéns förslag inle Prop.1984/85:100 Bilaga 13 64 framför därför förslag tilländringar från denna tidpunkt. De föreslagna ändringarna innebär atlbostadsbidragen, inom ramen för nuvarandebidragssystem, anpassas till dagens inkomsl- och hyresnivåer. Beträffandeinkomstgränserna föreslår bosladsstyrelsen följande ändringar. Den nedreinkomstgränsen för makar med barn höjs med . och för ensamslående med barn med . anser attreduktionsfaktorn bör vara enhetlig och' att endasten inkomstgräns bör gälla. Styrelsen föreslår att reduktionsfaktorn fastställs till vilket skulle innebära en förenkling och en begränsning avmarginaleffekterna för merparten av bidragslagarna. Bostadsstyrelsenkonstaterar att av barnfamiljerna med bosiadsbidrag hade bostadsutgifter somöversteg gällande övre hyresgränser . Styrelsen vidhållersitt tidigare framförda förslag atl bidragen bör inriktas på en hyresnivå somär vanlig i senare årgångar av hus. föreslår attbidragsgivningen inriktas pä en utrymmesstandard om tre rum och kök för hushåll med ett barn ochatl utrymmet bör öka med ett rum för varjeytterligare barn. Vidare upprepar styrelsen sitt förslag från lidigare anslagsframställningar om endifferentiering av de övre hyresgrän-sernaför varje barn i familjen. Enligt styrelsen är det frånbostadspolitisk synpunkt motiverat att begränsa bidragens storlek för hus-hällmed låga bostadsutgifter i syfte att ge utrymme för en förstärkning för hushållmed högre bostadsutgifter. Delta kan åstadkommas genom en kraftig höjning avden nedre hyresgränsen. Detta skulle vara motiverat dels från bostadspolitiska synpunkter, dels av den föreslagna höjningenav inkomslgränserna som annars medför en ökning av bidragen även vid låg hyra. Styrelsen föreslår att följandehyresgränser skall gälla fr.o.m. . Övre hyresgräns Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller flera barn 1675 1675 2 175 2175 2625 1984/85:100 Bilaga 13 65 Bostadsbidragen tillhushåll utan barn har, enligt , förlorat mycket av sinursprungliga betydelse pä grund av att de nedre inkomslgränserna har varit oförändrade eller sänkts och atlde övre hyresgränserna har höjls endast i mindre grad. De gällande övrehyresgränserna är låga i förhållande till faktisk hyresnivå och man kan räkna med attnäslan alla hushåll med bidrag kommeratt ha hyror som överstiger nuvarande hyresgränser. föreslår därför att de övre hyresgränsernaför bostadsbidrag till hushåll utanbarn höjs med /mån till 1 100kr./mån förgifta/sammanboende ochmed /mån till /mån för ensamstående. En höjning även avden nedre hyresgränsen med /mån till /månskulle skapa ett ekonomiskt utrymme för höjningarna av de övre hyresgränserna. skulle den sammanlagdaeffekten av höjningarna innebära ett effektivare bostadsstöd till hushåll utanbarn inom oförändrade kostnadsramar. Inkomstgränserna börenligt styrelsen inte höjas, däremot bör reduktionsfaktorn liksom för barnfamiljerna vara . Bosladsstyrelsenhar även funnit del angelägel att föra fram vissa förslag, främst iförenklingssyfte, som avser förmögenhet, definifion av samboende och hushållmed handikappad medlem och som bör kunna genomföras oberoende av bostadskommitténsarbete. Styrelsen har också föreslagit att fordran på bostadsbidrag skall vara direktutmätningsbar utan föregåendebeslut av domstol. kan statens utgifter för bostadsbidrag beräknas till ca 850milj.kr. Styrelsens förslag om höjda inkomstgränser har beräknats kosta 300milj.kr. beräknas kostnadsökningentill 150 milj.kr. Om oförändrade regler skulle gälla kan samtidigtutgifterna antas minska med ca 50 milj.kr. Anslagsbehovet för /86beräknar styrelsen därför till 1800 milj. kr. Ikompletteringsproposifionen 1984 (prop. 1983/84; 150 bil. 5) föreslog regeringen vissahöjningar av bostadsbidragen till barnfamiljer. har beslutat ienlighet med detta förslag (BoU 32, rskr 399). De ändrade reglerna tillämpas för bidrag fr. o. m.januari 1985. Ändringarna innebäratt hyres- och inkomslgränserna räknas upp. Den 5 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 66 övre hyresgränsen höjs för I- och 2-barnsfamiljer lill /mån., för 3- och 4- barnsfamiljer lill /mån. och för familjer med 5 eller fiera barn från 2 525 fill2625 kr./mån. Uppräkningen av inkomslgränserna innebär all den nedreinkomslgränsen höjs med . för ensamstående med barn ochtill . lör makar med barn saml att den övre inkomslgränsen höjs med2000 kr. Fr.o.m. januari 1985uppgår de maximala bosladsbidragen lör hushåll med olika anial barn lillföljande belopp. Hushåll med I barn 13020 Hushåll med 2 barn 16200 Hushåll med 3 barn 24180 Hushåll med 4 barn 27.360 Hushåll med 5 barn 34860 För varje barn yllerligare 3180 Med hänsyn till dehöjningar av bosladsbidragen lill barnfamiljer som genomförs den 1 januari 1985föreslär jag ingen ändring av bidragsreglerna den . Frågan om bidragensulformning på utreds f. n. inom bostadskommillén (Bo 1982:02). Vad gäller bostadsbidrag lill hushåll ulan barnvill jag anföra följande. Statskommunaltbostadsbidrag lill hushåll ulan barnhar funniis sedan den . Som moliv för all införa en möjlighelockså för sådana hushåll all fä bostadsbidrag redovisade föredragandesialsrådel (prop. 1973: I bil. 7) bl. a. all en förhållandevis slor andel avhushållen ulan barn, särskilt enpersonshushållen, saknade moderna lägenheler. Antalet bidragshushållökade från 1974 fill 1978. Därefter har del gäll ner. I maj1984 var anlalel nere i 30000. Av dessa var 27000 ensamstående och 3000samboende. Under de senaste 10- 15åren har bostadsstandarden för ensamstående förbättrats påtagligt. Antaletrumsenheter (rum eller kök) per 100 boende har ökat från 261 till 298 mellanåren 1970 och 1980. fanns del elt mycket litet antal lägenheler kvar,som saknade sådana bekvämligheter som anses höra till en modern bostadsstandard. Mot bakgrund av denförbättring som har skett av de barnlösa hushållens, särskilt deensamståendes, bostadsstandard och med hänsyn lill det slalsfinansiella lägetanser jag att bostadsbidrag inte längre bör lämnas för dessa hushåll. Till minuppfattning bidrar också atl bosladsbidragen lill denna kategori av hushåll ärförenade med icke oväsentliga administrationskostnader sombostadsbidragen f. n. endast täcker av bostadskostnaden. Jag anserdock att undanlag bör göras för sädana hushåll i vilka del ingår personer somhar umgängesrätl lill barn och som regelbundet har barnet (-en) boende hos sig.Särskilda regler för bostadsbidrag till sädana hushåll infördes (prop.1977/78: 100 bil. 1984/85:100 Bilaga 13 67 16, CU 8, rskr 187). De skäl som anfördes för all införasärskilda regler för hushåll med s. k. umgängesrätlsbarn är enligi min meningminst lika bärande som de var när reglerna kom lill.Därtill kommer all det blir allt vanligareall barn växer upp under förhållanden som innebär alt de biologiskaföräldrarna inte lever fillsammans. Jag förordar alltsåatt möjligheten att erhålla bosiadsbidrag avvecklas för hushåll utan barnmed undantag för sådana hushåll med s. k. umgänges-rältsbarn somenligt nuvarande regler kan fä dessa barn beaktade vid bestämmande av den övre hyresgränsen förstatskommunalt bostadsbidrag. Avvecklingenbör ske vid utgången av är 1985. Efter samråd med chefen för får jag meddelaatt vissa av de medel som härmedfrigörs, kommer alt komma studiemedelstagare till godo. De avbosladsstyrelsen i förenklingssyfte framförda förslagen lilländringar som avser förmögenhet, definition av samboende och hushåll med handikappad medlem bör anslå i avvaklan påbostadskommilléns ställningstaganden. Styrelsen har vidare föreslagil attfordran som har uppkommit därför att bostadsbidrag har utbetalats tillnågon som inle är berättigad därtill skallvara direkt utmätningsbar utan föregående beslut av domstol. Jag kan intebilräda detta förslag med samma motivering som jag har anfört mol bosladsslyrelsens förslagangående utmätning av felaktigt utbetalade räntebidrag (anslagel B 4). Anslagsbehovet under /86 beräknar jag till I457 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att 1. godkänna en avveckling av statskommunalabosiadsbidrag till hushåll ulan barn ienlighet med vad jag har förordat, 2. till Bosiadsbidrag m.m. för /86 anvisa etl förslagsanslag av . Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. 1983/84 Utgift 296227000 1984/85 Anslag 225000000 1985/86 Förslag 240000000 Från anslagelbekoslas utgifter för förbältringslån i den mån de är ränte-och amorteringsfria,bostadsanpassningsbidrag, temporära bidrag till ombyggnad av flerbostadshussamt bidrag för installation av hissar m. m. Bestämmelserna omförbättringslån finns i förbättringsläneförordningen (1980:261, ändradsenast 1984:298). Lånen är behovsprövade och lämnas för förbättringarav sädana småhus som bebos av personer som har folkpension, som har fyllt 60år eller som är handikappade. Lånen får vara räntefria och stående intill ettbelopp av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Bostadsanpassningsbidragbeviljas enligt förordningen (1982:639) om bosladsanpassningsbidrag. Bidraglämnas för sådana anpassningsålgärder inom och i anslutning lill enbosiadslägenhei som behövs för an den skall vara ändamålsenlig som boslad förden handikappade. Bidrag tdl ombyggnad avflerbostadshus har kunnat lämnas enligi två förordningar - förordningen (1981:474) om slalsbidrag i vissa fall tillombyggnad av bosladshus (ändrad senasl 1982:643) saml förordningen (1982:642)med samma namn. Bidragsgivningen som var begränsad lill ombyggnader under visslid har numera upphört. Bidrag till installationav hissar m. ni. enligt förordningen (1983: 1025) om statsbidrag förhissinslallationer i bostadshus m.m. lämnas i första hand till insiallation avhissar och andra lyflanordningar och i undra hand för andratillgänglighetsskapande åtgärder. Bidrag lämnas med högsl av den avkommunen godkända koslnaden under förulsättning atl kommunen bidrar med minst20%. Bidrag lämnas endasl efler ansökan av kommunen. En ram förbidragsgivningen har fastställts . Frågan om bidrag prövas avbosladsstyrelsen. Förbätlringslångivningenhar under flera är minskal. Så har skell även under /84. Delgenomsnittliga lånebeloppet per lägenhel har dock fortsalt alt öka. Beslut om förbättringslån under budgetåren1981/82-1983/84 Anial lägenheler i besluten Genomsnillligl länebelopp per lägenhel, kr. 1981/82 1982/83 1983/84 36 176 36689 40460 12 966 12924 14021 hartillsammans med låtit ta fram adressuppgifter ur ett avDAFA: s register över personer som kan vara berättigade till förbättringslån.Av landets 284 kommuner har 216 kommuner utnyttjat denna möjlighettili information. föreslåratt maximibeloppet för räntefria slående förbättringslån höjs från 20000 kr.till . Styrelsen föreslår vidareatt inkomstgränserna för förbältringslån höjs i samma takt som folkpensionenmed hänsyn till den anknytning som finns mellan inkomstgränserna förförbättringslån och folkpensionens storiek. 1984/85:100 Bilaga 13 69 Under budgelärel 1983/84beviljades bosladsanpassningsbidrag i belydligi slörre omfallning än undernärmasl föregående budgelår. Även genom-sniltsbeloppel per lägenhel ökade. :'n 1981/82-1983184 Beviljat belopp, milj. kr. Genomsnillligl bidragsbelopp per lägenhel, kr. 1981/82 1982/83 1983/84 9 442 10644 14 044 8964 I0.S68 11 725 Denna ökning avbidragsgivningen är en följd av den vidgning av de slödberälligade åtgärdernasom skedde den . En del av ökningen kan också vara en effekt avden omfattande informations- och ulbildningsverksamhel som bedrevs i sambandhärmed och inför kommunernas övertagande av heslulanderätlen den 1 januari1984. Bostadsanpassningslån har lämnals i följande omfattning. 1982/83 och 1983/84 Beviljat lånebelopp, milj. kr. Genomsnillligl lånebelopp per lägenhel, kr. 1982/83 1983/84 Bidrag lill ombyggnad av flerbostadshus Under budgelåren 1982/83och 198.3/84 har beslui om bidrag lill ombyggnad av fierbostadshus meddelats iföljande omfattning: Beslut om bidrag lill ombyggnad avflerbostadshus under budgetåren 1982183 och 1983184 Budgelår Antal Beviljat belopp, Genomsnillligl lägenhel, kr. 1982/83 4 984 66.0 13230 1983/84 9 106 146.4 16080 Försl i samband medslulligi beslui om bostadslän behöver beslut om bidrag fallas och försl dä kankonslateras om förutsättningarna i fråga om påbörjande, färdigställande m. m.är uppfyllda. De slutliga besluten under /83 torde i sin helhelavse projekt påbörjade under den förslå bidragsperioden den -, men Prop.1984/85:100 Bilaga 13 70 sannolikl inle alla. De slutliga besluten under /84 avser såväl företagpåbörjade under den första bidragsperioden, som i huvudsak skulle varaavslutade senasl , som företag påbörjade under den andrabidragsperioden, dvs. efler utgången av , och i huvudsak avslutadesenast den 30juni 1983. Den 1 januari 1984infördes en möjlighet atl bevilja slalsbidrag för hissinstallationer ibostadshus m. m. Bidrag får beviljas inom en ram av 100 milj. kr. under vartoch ett av . Bosladsstyrelsen anföratt länsbostadsnämnderna har gjort en uppskattning av behovel av medel förbeslut om dessa bidrag som uppgår lill etl belopp av ca 70 milj. kr. /85 och ca 80 milj. kr. under budgetårel 1985/86. Gällande ramar bedöms av bosladsstyrelsen vara tillräckliga.