prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Särskilt 1983års investeringsstöd till torvpannor måsle sägas ha haft avgörande inverkan påden berörda industrins utveckling. måste konstateras att den svenskaenergimarknaden nu börjar bli "mättad" och att en rationalisering ochkoncentration erfordras bland tillverkarna för att en internationelltslagkraftig industri skall byggas upp. anser mol denna bakgrundatt den nedtrappning av investeringsprogrammet som aviseras är riktig. Forsknings-och utvecklingsinsatserna liksom prototyp- och demonstrationsinsatserna inomoljeersättningsprogrammet är av annan karaktär också i industripolitisktavseende. Dessa program måste enligt mening utformas så altindustriell tillämpning beaktas och industriell utveckling främjas. 1 självaverket är sannolikl den bestående effekten av en forsknings- ochutvecklingsverksamhel av den typ som bedrivs inom energiområdet i första handatt kunskap byggs upp vid högskolor och företag och att en industriell miljöför fortsatt utveckling skapas. Ettökat hänsynstagande till industriella aspekter tas nu i den forskning ochutvecklingsverksamhet som energiverkei fått ansvar för liksom inom den s. k.PoD-verksamheten. Man måste dock vara medveten om att effekterna av dessainsalser kan bli märkbara först på något . Detär uppenbarl all det finns behov av referensanläggningar på hemmamarknaden förden industri som söker exportera en ny teknik. En uppfattning som oftaframförs är att myndigheter, bl.a. statens energiverk, som kan ge stöd tilluppförande av PoD-anläggningar, i större utsträckning skall beaklaexportpotentialen av tekniken. framhålls alt omfattande statligt stödskall utgå till en anläggning med - förmodad - exportmöjlighet även om detinte finns någon som helst lillämpning i . Verkethar i några fall lämnat stöd till projekt där den demonstrerade tekniken kan hasin huvudsakliga avsättning på den internationella mark- Prop.1984/85:120 355 nåden.Det är emellertid svårt att i förväg avgöra vilka av de projekt som får slödsom också har en verklig exportpotenlial. Verket har bl. a. av detta skälhävdat atl den verksamhel som bedrivs med statligt PoD-slöd framförallt börinriktas mot svenska förhållanden och mot energitekniksystem som har väsentligmarknadspotential inom landel. Den huvudsakliga avsikten medoljeersättningsprogrammet har varit - och bör vara - att utveckla ett för landetbättre anpassat energitillförselsystem. Erfarenheterna av tidigareverksamhet, bl.a. inom OEF och SIND, visar atl demonslrationsvärdel av uppfördaPoD-anläggningar inle kan bedömas med säkerhet förrän efter att förstabeslut om åtgärden fattats. Effekler av enskilda PoD-projekl inom energisektornkan därför inte förväntas påverka den exportinriktade tillverkningsindustrin inågon nämnvärd utsträckning . Dessutom mäste framhållasatt del torde vara tämligen ovanligt alt en industri lyckas utveckla ochframgångsrikt marknadsföra en teknik om den inle har någon lillämpning i detegna landet. vill emellertid - som elt led i en allmän statlig satsning påålgärder som kan främja export - föreslå en förändring av reglema föroljeersättningsprogrammet så att exportmöjligheierna kan beaktas i slörreutsträckning än f n. Beslut om slöd bör dock inte endast eller ens främstbaseras på exportförväntningar. Med tanke bl.a. på de svårigheter somföreligger alt korrekt bedöma dessa förhållanden bör den föreslagnaförändringen göras försöksvis. Man mäste också vara medveten om att enprioritering av de exportinriktade företagen kan komma att försämramöjligheterna för företag som arbetar enbart på den svenska marknaden. Sammanslällningoch beskrivning av det energitekniska utvecklingslaget är en viktig uppgift förståtens energiverk. Verkel har för avsikt alt genom atl utarbeta s. k.tekniköversikter ge svensk och utländsk publik en bild av utvecklingsläget.Dessa översikter kommer att utformas så att de också beskriver det industriellakunnande som finns i . De bör därför kunna utnyttjas i företagensmarknadsföring. Dendirekta statliga hjälpen för företagens marknadsföring och marknadsansträngningarbör dock hanteras av organ som har expertkunskap på just detla område. Verkelhar därför med lillfredsställelse konstaterat att Svensk bygg- och energiexport(Swebex) har bildats och knutils till . Verksamheten är ännu i ettinledningsskede varför några påtagliga resultat ännu inte kan föreligga. Detär dock angelägel att Swebex får möjlighet att verka som det samlande organetför statens hjälp till exportfrämjande inom energiområdet under dentreårsperiod som angivits för verksamheten. är berett attbislå Swebex med experthjälp vid exportsatsningar av energiteknik. 1984/85:120 356 Somframgått av den ovanstående framställningen har betydande insatser gjorts föratl stärka utvecklingskraften i den svenska energiutrustningsindustrin. Enstmkturförändring pågår och kommer atl fortsätta under de närmaste årenberoende på marknadsförändringar. Statsmakternahar ett omfattande program för teknisk utveckling, informationsspridning ochmarknadsföring av energiteknik. arbetar med betydandeutvecklings- och utredningsinsatser för att bl.a. skapa möjligheter för desvenska företagen atl gå stärkta ur den omställningsperiod som föreliggerpå energimarknaden. Fortsattaoch förslärkta insatser för att stödja den energitekniska industrin bör byggapå nuvarande program. Den industriella betydelsen av forsknings- ochutvecklingsinsatserna liksom av de s. k. PoD-insatserna inomoljeersättningsprogrammet bör noteras. Reglerna för oljeersättningsprogrammetbör försöksvis förändras så att exportmöjligheter kan väga något tyngre vidbedömningen av PoD-projekt. Detstatliga stödet till företagens marknadsföring som sker via Swebex bör stöttasav berörda statliga myndigheter. har för avsikt atttillsammans med Swebex utarbeta lekniköversikter som kan utnyttjas i företagensmarknadsföring. Besluti detta ärende har fattats vid styrelsemöte varvid närvaritordföranden , ledamöterna samlpersonalföreträdarna . Ärendet harföredragits av avdelningschefen . I handläggningen har deltagitavdelningsdirektören . 1984/85:120 357 skrivelse med redovisning av uppdrag attbedriva försöksverksamhet med avgiftsfinansierad energirådgivning jämtesammandrag av konsultföretaget (TT:131) Utvärdering avavgiftsflnansiering av utvecklingsfondernas energirådgivning 1 Statens industriverks skrivelseom avgiftsfinansierad energirådgivning 358 2 SlAR:s rapport avavgiftsfinansiering av utvecklingsfondernas energirådgivning. 2.1 Inledning .................................................. 359 2.2 Fömtsättningar............................................. 359 2.3 Aktuell beskrivning ..................................... 361 2.4 De inblandades lolkning avmodellerna ............. 364 2.5 Analys och slutsatser ................................. 367 1984/85:120 358 1 Statens industriverks skrivelse om avgiftsfinansierad energirådgivning Regeringenhar uppdragit ål statens industriverk alt inleda försök medavgiftsfinansierad energirådgivning. Endelredovisning av hur försöket är upplagt och resultaten per den harlämnats till regeringen den 18 seplember 1984. SINDhar uppdragit åt konsultföretaget att ulvärdera försöket medavgiftsfinansierad energirådgivning. Rapporten lämnas som bilaga. SINDansluter sig till slutsatserna i rapporten. SIND vill dock förtydliga på någrapunkter. del av ulvecklingsfondernas företagsservice beslår i atl gratis ge rådtill företag. Endasl en mindre del av administrationskostnaderna läcks avuppdragsintäkter. var dessa 8,av koslnaderna. Ambitionen hosfonderna är dock alt mer aktivt sälja sina konsulttjänster och på så vis ökaintäktsandelen. Det är i detta sammanhang viktigt med en balanserad avvägningså atl arbetet med alt öka intäkterna inle blir ett självändamål för fonden.Kraven på intäkter frän energirådgivningen bör inte vara annorlunda än kravenpå övriga verksamhetsområden inom fonden. Företagen anser inte attenergikostnaderna är annorlunda än andra kostnader. Ipropositionen 1980/81:90 sid. 72-73 anges att energirådgivningen skall varainitierande och av uppsökande karaktär och att omfattning och inriktning kanvara olika mellan länen. En avgiftsfinansiering av verksamheten torde somframhålls i rapporten medföra alt den riktas till etl färre anial stora företagmed en väsentlig energisparpotential. Energikonsulenterna kommer då att arbetapå samma sätt som konsulterna på den öppna marknaden. Med en viss subventionfrån slatens sida kan energikonsulenten arbeta med en lägre timtaxa och på såsätt konkurrera framgångsrikt med privata konsulter utan atl därmed tillföramarknaden något exlra. Om verksamheten avgifisfinansieras kommer den uppsökandedelen att minska. fått energirådgivarens rapport med förslag till lämpligaenergisparåtgärder ärgralisarbetel i normalfallet avslutat. Om företagsledningendå önskar ytterligare hjälp med t.ex. anbudsunderlag, offert-granskning ellerprojektledning bör den vända sig till konsulter och entreprenörer påmarknaden. Energikonsulenten kan dock åta sig kortare uppdrag men det skallske lill marknadsmässiga priser. Längre engagemang i elt företag minskarrådgivarens tid alt hjälpa övriga företag i länet. SIND:shuvudinvändning mot att rådgivningen helt eller delvis baseras på avgifter äratt energikonsulenten då tvingas konkurrera med konsulterna på marknaden ochdärmed i praktiken blir en av dem i stället för att fungera som en"dörröppnare" vilken skapar en marknad för andra och 1984/85:120 359 "sätterigång" företagen. De mindre och medelslora förelagen utgör i ett sådantläge inte heller någon attraktiv marknad för konsultverksamheten. Deintäkter som erhålls om man lar betalt för kortare uppdrag kan bara marginelltfinansiera verksamheten. SIND anser därför med hänvisning till ovanstående samtbilagd utvärdering att det inte är rimligt att energirådgivningsverksamhetenbaseras pä avgiftsfinansiering. Besluti detta ärende har fattats av generaldirektören . Ihandläggningen har dessutom deltagit avdelningschef ,byrådirektör och avdelningsdirektör ,föredragande. 2SIAR:s rapport av avgiftsfinansiering av utvecklingsfondernasenergirådgivning. SIARhar av Slatens Industriverk fått i uppdrag att utvärdera möjligheterna till enavgiftsfinansiering av energirådgivningsverksamhelen vid utvecklingsfonderna. Arbetethar bedrivits på del sättet att etl antal pilotintervjuer har gjorts medSIND-medarbetare respektive energikonsulenter på utvecklingsfonderna. Därefierhar utförliga diskussioner förts med samtliga sju energikonsulenter som under1984 har använt sig av en modell för avgiftsfinansiering avrådgivningsverksamheten. Efter genomgäng av funnet material har sedan uppföljningsintervjuergjorts med energikonsulenter i de fall då data inte varit helt kompletta. Rapporteninleds med de fömtsättningar en avgiftsfinansiering av verksamheten stod införoch vilka definitioner av arbetsområdet man skapade. Delta följs av en aktuellbeskrivning av hur modellerna ser ut och hur man gåtl tillväga i sitt arbete.Resultaten av verksamheten presenteras. I följande kapitel redovisas deinblandade energikonsulenternas kommenlarer och tolkningar av de olikamodellerna och vilka följder man anser en avgiftsfinansiering har.Avslutningsvis görs en analys av helheten och slutsatser dras för hur SIAR serSIND:s och energikonsulenternas roll och uppgifter i samband medavgiftsfinansierad energirådgivningsverksamhet. Regeringenuppdrog i propositionen 1983/84:100 ät SIND att inledaförsöksverksamhet med avgiftsfinansierad energirådgivning. Industriverketskulle dessutom i anslutning till anslagsfram- 1984/85:120 360 ställningenför /86 lämna en delredovisning av vilka resultat som haruppnåtts. 1propositionen 1983/84 anfördes alt den verksamhet med energirådgivning somSIND administrerar i avvaktan på den nämnda omprövningen under kommandebudgelår borde bedrivas i huvudsak enligt nu gällande riktlinjer och i ungefärsamma omfattning som under innevarande budgetår. Inför denna omprövning bordevidare några modeller med avgiftsfinansierad rådgivningsverksamhet prövas.Rådgivningen borde prövas vid 4-6 utvecklingsfonder varvid det vore naturligtatl de fonder som har haft en energikonsulentverksamhel i förstahand kom i fråga. Olika modeller borde prövas varvid även möjligheterna tillhundraprocenug avgiftsfinansiering borde undersökas. Medanledning av detta tog SIND kontakt med energikonsulenternavid utvecklingsfonderna och vid diskussioner med dessa framkom olikaarbetsmodeller för avgiftsfinansiering. enades man om fördelningenav modellerna till de olika utvecklingsfonderna. Inblandade län var ,, , , , och . Utöverdetta fastlades en definition av energirådgivningen i en första och en andradel för atl lättare kunna beskriva modellerna. /fas 1: Dennadel innefattar de första kontakterna man måste ta med etl företag för atl göradet medvetet om vilka företagsekonomiskt motiverade energisparåtgärder somexisterar. I standardfallet gör energikonsulenten besök på företaget och gårigenom anläggningen. En rapport lämnas med motiverade förslag till lämpligaålgärder som företaget bör vidta. I genomsnill brukar detta kräva trearbetsdagar för energikonsulenten. DelB/fas 2: Närföretaget erhållit en rapport om vad som ska åtgärdas och hur detta bör göras,är energikonsulentens arbete vanligtvis avslutat. ha ytterligarehjälp med t.ex. upphandlingsunderlag, anbudsgranskning, etc. bör det normallvända sig lill konsulter och entreprenörer på marknaden. I de fall arbetenainte är för omfattande enligt energikonsulentens bedömning, bör han mot vissersättning kunna utföra arbelet ål företaget. Försöksverksamheten medavgiftsfinansiering enligt modell B bör begränsas till högst cirka två veckorsarbete per företag. Eftersomenergikonsulenterna bedrivit gratis konsultation fram till dennaförsöksverksamhet enades man dessutom om att projektet med avgiftsfinansieringskulle inledas när den övriga verksamheten tillät detta. I många fall ansåg mansig hårt uppknuten ull redan startade energisparpro-jekl och ville därför förstavsluta dessa. 1984/85:120 361 Avsiktenvid modellvalet för avgiftsfinansieringen av energikonsulenl-verksamheten varaU prova ett så brett spektmm av lösningar som möjligt. Man har för fasett/initialinvenieringen använl sig av modeller med 1(X)% finansiering tillhelt gratis konsultation. För fas två/djup-analysen av ett företagsenergisparpotential har lösningar respektive finansieringprovals. Elt sammandrag av de använda modellerna redovisas nedan. Såväli som i har man hafl uppgiflen attavgiftsfinansiera projekten till . 1 har energikonsulentenriktat sig mot två mindre orter, och . Genomatt projekten drivs i specifika områden avser man kunna hålla kostnaden förinitial inventering på en nivå som kan anses rimlig även av mindre förelag. Detbör i sammanhanget beaklas att de två områdena i myckel stor utsträckningbestår av små företag. Vidanvändning av modellen i har man baserat sig på en timpenningmotsvarande . Via SNI-koden har energikonsulenten sedan vall ut ca1(X) företag i tillverkningsindustrin med över 20 anslällda. som erhållit graliskonsullalion sorterats bort ur gmppen. Avgiftsfinansieringmed fasl avgift i fas ett Fastaavgifter för fas ett-verksamhet har använts av respektiveVästmanlands län. Båda län har arbetat under fömtsättning att hela derasverksamhet ska finansieras till . har man för avgiftsfinansieringsverksamheten valt Alvestakommun. Anledningen fill detta är att kommunen hinills har varit relativtobearbetad och att den till sin art liknar de kommuner man framföralll har arbetat med. Näringslivet har ungefär samma omfattning som i de andrakommunerna. Denna uppläggning ger möjligheter till vissa jämförande studier. Ifallet har man använt sig av två modeller för avgiftsfinansiering. Såväli som i har man avgiftsfinansierat till . Dockhar inga fasta avgifter bestämts. Närdet gäller ska här modell två för avgiftsfinansiering avverksamheten redovisas. I samband med pågående arbete eller tidigareinventerade företag har energikonsulenten här informerat dessa Prop.1984/85:120 362 omutvecklingsfondens erbjudande om all belala av kostnaden för en merdjupgående analys (fas två). Kostnadsberäkningen har härvid baserats påmarknadsmässiga priser. 1Slockholms län har man fått i uppgift alt avgiftsfinansiera energirådgivningeni sin helhet lill . Delta har inneburil att vissa delar av rådgivningen harbedrivils utan avgifl för företagen medan andra delar har debiterats denrådsökande med av den verkliga kostnaden. Euinledande besök har gjorts utan avgifl. Har det därvid visal sigatl energisparpolenlial finns, har förinvenlering respeklive djupanalysrekommenderats. 1Uppsala län har energikonsulenten använt sig av en modell där fas ett erbjudsgratis men där man tar betalt med en summa molsvarande av kostnaderna förfas två, dvs. arbete med upphandlingsunderlag, anbudsgranskning, etc. har man haft möjlighelen att använda en något mer flexibelmodell. Principen bygger pä att den första delen av energiinventeringen, fasett, ges gratis till företagen. Pekar analysen i detla stadium på en slorenergisparpotential erbjuder man företaget hjälp med följdarbetet. Avsikten medmodellen är att företagaren av de inbesparingar han gjort genomenergiinvesteringen skall kunna betala energikonsulentens arbete. Utöver dettakan man även erbjuda företagaren finansiellt stöd genom s. k. rörelselån omdetta är nödvändigt. Vidval av företag för denna modell har energikonsulenten använt sig av trekriterier. Företaget bör ha en förhållandevis stor energiförbrukning. Dessutombör utvecklingsfonden hos förelagaren ha ett gott rykte och företaget börsjälvt vara stabilt och inte ha några ekonomiska problem. Vidmarknadsföringen av denna modell har man tagit personlig kontakt med företagen.Ett tiotal företag har blivit kontaktade varav två visat intresse. Medsin avgiftsfinansierade verksamhet har och länpå sina brevledes kontakter erhållit O svar. Vid den personliga uppföljningenav ett tiotal förelag har man i funnii intresse från ett företagför en inventering vilken också har gjorts. Beslut om någon framtida åtgärd harännu inte fattats. har man efler uppföljning med ett 25-tal telefonsamtal intefunnit något intresse för vidare arbete. Däremol har flertalel av de påringdaföretagen tagit upp frågeställningen om eventuell subventionerad assistans frånutvecklingsfonden under ett senare skede och avvaktar med åtgärder. 1984/85:120 363 1de två fallen och med en fast avgift motsvarande ca 50%av kostnaden för fas etl har man erhållit etl visst intresse. I länhar man på de 40 brevledes kontakterna erhållit två svar om inlresse av eninledande träff Detta inlresse har dock inte följts upp på grund av den dåligauppslutningen. En ny omgång utskick är planerad för framtiden. När det gällerVästmanlands modell ett har man inte erhållit någol svar på den enkät manskickade till etl trettiotal företag. Vid en senare telefonledes kontakt medlio av dessa företag visade sig inte något djupare inlresse av fortsatt arbete. Isamband med den avgiftsfinansieringen av verksamhelen i Slockholmsrespektive har viss framgång rönts. 1Stockholms län har efler konlakler med 93 företag 22 posiiiva svar lill etlinledande möte erhållits. Vid uppföljande kontakler med samtliga dessa företaghar åtta visal sig intresserade och även alla åtta erhållit någon form avåtgärd. 1 ledde projektet till ett fyratimmars besök med besöksrapport,en förinventering och en djupare inventering hos etl företag. har samtliga fem intresserade företag erhållit elt inledandebesök. Dessutom har två av dessa företag erhållit förinventeringar. På grund avden övriga energirädgivningsverksamhetens omfång och art har dock uppföljandearbete inle hunnil göras men är planerat / 85. IVästmanlands läns andra modell avgiftsfinansiering av fas två irådgivningsverksamheten har sex av de elva informerade förelagen lackat nejeftersom annan konsult redan engagerats via utvecklingsfondens energikonsulent.Fyra av företagen avvaktade med åtgärder. Ett företag som ställt sig positivttill rådgivning har fåll en initial inventering och även hjälp med att finnakonsulter för fortsalt projekteringsarbete. 1Uppsala län där man använt sig av gratis initialinvenlering respektive en fastavgift motsvarande av kostnaden i fas två-arbetet, har man från de tiotalföretag man kontaktat erhållil intresse från tre och slutligen lyckatsinvolvera två av dessa företag. Avsikten är atl omkring kunna startadirekt projektarbete med dessa. har avgiftsfinansieringsmodellen lett lill intresse hos tvåföretag och varav elt har erhållit förinvenlering och djupanalys. Avsikten äratt även följa upp det andra företagel. Deldirekt operativa arbelet med de olika avgifisfinansieringsmodellerna vidulvecklingsfonderna skulle man kunna sammanfatta i ett diagram som följer. ca 30 br. ca 75 br. ca 40 br. ca 30 br. (modell 1) (3)6" (modell 2) ca 10 pers. konl. ca 10 pers. konl. * Del avvikande resultatet i beror enligtutsago från energikonsulenten på att man använt sig av en vidare definition avordet åtgärd. Under lika förutsättningar anser energikonsulenten att resultatetmer skulle motsvara de övriga länens. ** Enligi defmition i avsnitt 2.2 bör för enhetlighetensskull med anledning av * här 3 åtgärder noleras, ej 6. F = Fasl avgift. På grund av den mycket låga svarsfrekvensen anserenergikonsulenterna att det är mycket svårt aU uttolka resultatet. Medanledning av detta har kommentarer till tabellen ovan lagts i bilaga. 2.4 De inblandades tolkning av modellerna 1 sina kommentarer till och analyser av avgiftsfinansieradenergirådgivningsverksamhet betonar energikonsulenlerna uppdelningen avarbetet i de två faserna förarbete, som kan liknas vid en"dörröppnarroll", och fas två som mer är implementeringsorienteradoch resullatberoende. Avgiftsfinansierad fas ett i arbelel "slår manigen" den dörr energikonsulterna tänkt använda. Man är bland energikonsulenterna ense om att fas etl måstevara gratis för att man ska kunna molivera företagaren. Denna åsikt anser manatl man får stöd för i den privata marknadens agerande. Energikonsulterna pekar på att det brislande engagemangetinle behöver bero på alt man inte vill investera ulan är en följd av alt detkoslar pengar innan man vet vad man betalar för. Ett återkommande motiv till atl energikonsulterna anser atlinitialfasen ska vara gratis är att man måste se arbelet som en helhet där fasett fungerar som dörröppnare och måste passa in i den övriga uppläggningen. När del gäller de arbeten energikonsulenterna gjort i fastvå av avgiftsfinansieringsmodellerna föreligger förhållandevis lite material.Få projekt Prop.1984/85:120 365 har hunnit slutföras. Konsulenterna framhäver dock att deli dessa fall ofta inte handlar om alt finansiera lill eller ulan merom att kunna ta betalt överhuvudtagel. Har man väl kommit lill fas 2 i ettenergibesparingsprojekt är företagaren motiverad till investeringar och därföroftast beredd att betala för denna tjänst. Ett konkret resultat av fas två-verksamheten har bl.a.inneburit att någol större förelag visal sig intresserade av hjälp medan mindrehar avböjt på gmnd av kostnaden i initialskedet. De slutsatser som dras av resultaten frånförsöksverksamheten är bl. a. att förelagen måste ges någon form av morot föratl de ska bli intresserade av energikonsulenternas erbjudanden. En följd av de reaktioner man fåll på fas två i arbetettidigare pekar dock på att företagen redan bestämt sig för en investering ienergibesparande åtgärder och därför lika väl skulle kunna upphandla sådanaijänster på en privai marknad. Oavsett beslut om humvida man ska avgiftsfinansieraenergikonsulenternas totala verksamhel eller inte är konsulenterna tämligenense om att någon form av gratis verksamhel behövs i etl initialt skede för atlman skall kunna sälja in sin tjänst. Slutsatserna man drar av de resultat man uppnått i sinverksamhet är att energisparåtgärder på någol säll måste säljas in tillföretagaren eftersom dessa sällan är priorilerade frågor. Tar man inle hänsyn till detla faktum kommer verksamhetenatt förändras på gmnd av avgiftsfinansieringen.