prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Styrelsen är dock iveksam till den myckel slarkareduceringen av anlalel taxeringsnämnder som föreslås, eftersom det ärofrånkomligi atl förtroendemannainflytandel därigenom minskar. Slyrelsenlillslyrker däremoi förslagel all de gemensamma nämnderna skall ha länet sombas och ulses av landstingen. Anlalel taxeringsnämnder föreslås minska krftigt genomöverföring av arbelsuppgifler från nämnder till lokala skattemyndigheter.Styrelsen anser det väsenfligt att antalet nämnder avvägs så all man inomvarje nämnd har tillgång till sådan kompetens och lokalkännedom altlaxeringsresullatet kan bedömas med tillräcklig säkerhel. Enligl ulredningens förslag kommer anlalelfastighetstaxeringsnämnder atl väsentligt minska i det nya systemet. Enligtsamfundels uppfattning är lekmannainflytandet vid fastighetstaxering av slorbetydelse för åsätiandel av riktig laxering. Samfundel föreslår därför att delvid införandet av nytl system för fasflghetstaxering tillses atl nämndainflytande inle går förlorat. Allmänna hypoieksbank anför; Som fömt nämnls kan den föreslagna indexeringen medförapålaglig risk för bestående felaktig taxering. Vidare framstår det minskadelekmannainflytandet som en stor nackdel. En tabellmässig fastighetsvärderingmedför stelhet och risk för orättvisor, som annars kunnat korrigeras genomorts-och sakkännedom hos en väl sammansatt lekmannanämnd, Hypoteksbankenfinner mot denna bakgmnd det vara väsentligt att lekmannainflytandet enligtgällande ordning för fastighetstaxenng inte endasl bibehålls ulan även förstärks. Prop.1984/85:222 182 Länssryrdsen i anför; Enligl kommitténs förslag försvinnerfastigheisiaxeringsnämnderna i sin nuvarande funkiion. Kvar blir endasl ensorts "prövningsniimiid" och diirmed en femle inslåns iftistighelsiaxeringsprocessen. Dei ki-in iirägasviiias om del är nödvändigl medytterligare besvärsniöj-ligheier i ärenden, som faslighelsiaxering, som avnödvändighel lill stor del mäsie bygga på schabloner. Underiagel fbr kommillénssiällningslagande an fränia fasiighetsiaxeringen den lokalkännedom somniimnderna 1 de flesla fall besitter äi enligl länssiyrelsens mening alllförbrislfälligl. Vid AFT 81 belydde, älminslone i , nämndernasmedverkan atl ftisiigheistaxeringen kunde genomföras med elt niigorlunda godtagbartresullal. Del var specielll vid behandling av del iildre byggnadsbesiåndel somnämndes lokalkännedom var värdefull, exempelvis vid bedömning av åldersklassen2se vidare nedan) då lillräckligl underiag ofta saknades för alt enbari utifråndeklarationens uppgifter beslämma rätl värdeår. Behandlingen av jusiering pågrund av säreget förhållande är ell annal exempel där nämnden haft ettavgörande inflytande, .alternalivel lill nämndens lokalkännedom har mängagånger - som i exemplen ovan - varil besiktning. Besikiningsförfarandei haremellertid enligl länssiyrelsens uppfallning visal sig vara alltförtidskrävande för atl inom rimliga kostnadsramar kunna nyttjas i den omfattningsom skulle behövas om nämndens lokalkännedom skulle ersättas. Med den erfarenheiav gällande regler, som AFT 81 gav, är därfär inle beredd atttillstyrka förslagel i denna del. Om värderingsreglerna i stället kan ges en enklareutformning med klara deflnitioner, frågeställningar, blanketter etc och medstörre inslag av schabloner så att lokalkännedom i stort kan undvaras harlänsstyrelsen i princip ingel att erinra mot den föreslagna ordningen. Försmåhus och lantbmk bör del dock även i fortsättningen finnas en nämnd i varjekommun. inser att en mllande fastighetstaxeringinnebär att nämnd-organisaflonen mäste förändras. Att den normala mandattidenför de förtroendevalda i likhet med vad som gäller vid inkomsttaxeringenändras lill är praktiskt oeh accepteras därför. Däremoi delarlänssiyrelsen ej kommitténs förslag om olika distriktsindelningar försmåhusfastigheter och övriga fastgheter frånsett s. k. vattenfallsfastigheterdär, som kommittén föreslagit en för hela riket gemensam nämnd bör inrättas.Mot bakgmnd av länets speciella fastighetsförhållanden bör endast lokalafastighetstaxeringsdistrikt införas där kommun, del av kommun eller flerakommuner utgör verksamhetsområdet. Samtliga taxeringsnämnder bör inom sitt verksamhetsområde,enligt uppfattning behandla samtliga fastighetskategorier.Såväl behovet av lokalkännedom hos ledamötema som erfarenheterna vid densärskilda fastighetstaxeringen visar att denna organisationsmodell fungerarväl. För mera komplicerade ärenden bör experthjälp i form av t. ex.konsulenter vara tillgänglig. Länsstyrelsema bör därför ha möjlighet att självabestämma såväl indelningen i distrikt inom fögderierna som om eventuellt s. k.kategorinämnder skall inrättas eller ej och då på lokal nivå. biträder att nämndema, vid avgörande av ettärende, inte 1984/85:222 183 behöver besiä av alla nämndens ledamöter utan all delankommer på ordföranden all kalla de ledamöier som skall dellaga. Läii.sstyrdsen i anför; Enligl kommitténs förslag skall laxeringsarbele! uiförasav lokal skaiic-mvndighet (LSM) som också fattiir bcslui om laxeringsvärdeisenasl den 15 mai laxeringsärel. Beslulen skali kunna omprövas avskallemyndigheten fram iill laxeringsärel. Kommittén föreslärvidare atl LSMs beslul skall kunna överprövas av en FTN som också skall kunnabesluia i ärenden som av särskilda skäl överliimnas lill FTN av LSM. FTN kanenligl förslagel ompröva sina besiui iil! 1Skaraborgs län skall enligt förslagel flnnas alla FTN för laxering av småhus,tvä för lantbruksenheier och en för hyres- och industrienheter, Härulöver finnsi vanlig ordning besvärsinslanserna länsrätt, kammarrätt och regeringsrätt. Ärenden som skall handläggas av FTN avses bli utredda avLSM som ocksä skall bifoga yllrande (förslag flll taxering) i ärenden, öm FTNföljer LSMs värderingsförslag, vilkel lorde bli del vanligaste, kommer denskatiskyldige normalt att klaga hos länsrätten. Man har i dessa fall skapat enonödig mellaninslans som endasl fördröjer del slulliga avgörandel. Den främstaanledningen lill förslagel att inrälla FTN är önskemålel om lekmannamedverkan.Lokalkännedom är nödvändig och specielll viktig vid laxering av slörrejordbruksfasligheler. Enligl utredningens förslag skall emellertid i länelfinnas endasl två FTN för taxering av jordbruksfastigheter. 1 flertalet andralän, bland annat stora jordbmkslän, kommer atl flnnas endast en sådan FTN, Delligger i sakens natur att lokalkännedomen inle blir särskilt slor i dessa FTN. Kommillén föreslår också att åtta ledamöier skall väljasför varje kommun som ingär i ett fastighetstaxeringsdislrikt. Fler än femledamöter får dock inte ijänslgöra samfldigt i nämnden. Ordföranden skall kallade ledamöter som skall tjänstgöra vid ett sammanträde. Det framgår dock inteefter vilka grunder ordföranden skall utse dem som skall tjänstgöra. Enligt förslagel avslutar FTN sitl arbete först den 15november taxeringsåret. Dataenhetens möjlighel all påböria och ulföra eflerarbeleninträffar då vid en lidpunkl då enhelen redan är hårt arbelslyngd med bl, a,förtryckning av deklarationsblanketter och utskrift av slutliga debetsedlaretc. kan således inle hell biträda kommitténsförslag om FTN, Del är inle nödvändigl eller ens önskvärt att införayllerligare en insians i förvaliningsförfarandet vad gäller värdering avfastigheter. Behovet av lokalkännedom vid viirdering av i synnerhet jordbruk ärslort och måste lillgodoses på etl bättre säll än vad ulredningen föreslagit. anser att del bör finnas minst en FTN ivarje fögderi. Nämnden bör emellertid inte vara kategoribunden utan kunnahandlägga ärenden rörande samtliga fasflghetskategorier. anserdet också vara en felaktig metod att vid en beräkning av antalet nämnder enbartgå efter antalet taxeringsenheter och därvid likställa smäbmk och enheter sombara eller huvudsakligen består av skog med de jordbmk man har i de storajordbmkslänen. De senare är avsevärt komplicerade att taxera, Enligl uppgift ibetänkande! är granskning av lantbruk fem gånger så arbetskrävande somgranskning av småhus. Denna relation gäller kanske i fråga om de utprägladejordbmkslänen men knappast i skogslänen. Prop.19S4,''85: 222 184 El) enhel som enbär! beslår av skogsmark kräver mindre:-irbeie än en småhusiäslighei. menar all dessit FTN skall biträdas avgranskningsljänsie-mitn och i slällei för LSM falla beslul om taxeringsviirdei. FTN biir hiirvid kunna avslula siu arbete , övrigalidpunkier bör på molsvarande sätt lidigareläggas . Länssiyrelsen I anför; Vid 1981 ärs allmänna fastighelstaxering har lillämpals cusysiem med kalegorinämnder, vilkel inneburil ali olika nämnder taxerat småhus, hyreshus,industrifastigheter respeklive lantbruk. Vid den särskilda faslighelstaxeringenår 1982 övergick man lill geograflsk disirikisindelnig. Varje dislrikl omfallarhärvid samiliga faslighetskaiegorier inom nämndens arbetsområde, distriktomfattar kommun, del av kommun eller flera kommuner. Sakkunnig hjälp vidlaxering av vissa besväriiga fastighetstyper sker genom konsulentmedverkan,syslem har enligt mening visat sig fungera bra,Framföralli har lokalkännedomen i nämndema tillgodosetts pä elllillfredsställande sätt jämförbart med det system med kalegorivisa länsdistrikisom tillämpades vid den allmänna fastighetstaxeringen är 1981. Kommillénsförslag innebär för Göleborgs och län all del skulle flnnas två gemensammadislrikl ett för hyreshus- och industrifastigheter i hela länel och ett förlantbruk. delar den uppfattning som reservanternaJosefson, och givit uttryck för. Lekmannainflytandet ochlokalkännedomen kommer att reduceras eller renlav försvinna i gemensammanämnder med elt hell län som verksamhetsområde. föreslår därför atl en geograflsk indelningav laxeringsdi-strikien enligt ovan bibehålles även i del mllande systemet.Della innebär att fastighetstaxeringsnämnden får kommun eller del av kommun somverksamhetsområde. Om hela nämnden deltar i förberedelsearbetet, vilketlänsstyrelsen föreslagit, får man pä detla sätt ell siarkare lekmannainflytandei det mllande sysiemel än del som kommittén föreslagil. har tidigare under avsnitt 9,2 ifrågasattdet meningsfulla i fastighetstaxeringsnämnden-arbelsgmppens medverkan vidförberedelsearbetet med den utformning av arbetsgruppen som kommitténföreslagil. Fastighetstaxeringsnämndernas forisatta medverkan ifastighetstaxeringsarbetet kommer enligl kommitténs förslag att begränsas tillatt vara en besvärsinstans mellan och länsrätten. Det fmnsanledning att anta att fastighetstaxeringsnämndernas arbetsinsats kommer attbli obetydlig. Detta synes särskilt vara fallel med de föreslagna gemensammafasflgheistaxeringsnämnderna för hyreshusindustri och lantbmk. förslag skulle i kunna inrättas 2 stycken hyreshus-industrinämnderoch en lantbruksnämnd. Dessa nämnder torde endast ha ett meningsfullt arbetevart , då dessa fastighetstyper avstäms. Den geografiska omfattningen avdessa nämnders verksamhetsområde gör vidare att kännedom om enskildafastigheter eller mindre geograflska områden helt lorde saknas inom nämnden.Enligt uppfattning flnns i det mllandefastighelstaxeringssystemet inget alt vinna med kategorinämnder. En för allafastighetstyper gemensam lokal nämnd skulle Prop.1984/85:222 IS5 innebära alt kouiinuiteten bibehålles och attlokalkännedomen kvarstår. Liinsslyrelsen avslyrker diirl-ör kommilléns förslagom gemensamma niimnder. Länssiyrelsen i iinför: Med föreslagen ny ordning kommer LSiVI i slällei för FfNall vara försia instans lör taxeringen. FTN iivses behandla endasl ärenden därLSM och ftisligheisägaren inle blir överens saml eljesi svårbedömbara ärenden.Föislaget innebär således alt Ijänslemannagranskning införes och alt nämndenblir en insians för överprövning. Kommittén har i bilaga 12 redovi.sa! förslag lill antallokala nämnder, gemensamma nämnder för hyreshus- och industrienheler samt förlantbruksenheter. finner med hänsyn lill föreslagen ändring inämndernas roll denna beräkning lör länels vidkommande som godlagbar med ellundanlag. Del gäller anlalel nämnder för laxering av lantbmksenheler, Beräknaiantal uppges där till tvä nämnder. 1 fräga om laxeringsenheler - cirka 24 000 - liggerVäslerbollen pä tredje plals i riket. Många av dessa enhcler är av mindresloriek och av förhållandevis enkel beskaffenhel med avseende pä bebyggelse ochägoslag. Detta underlättar självfallel värderingsarbelel. Vad som däremoi kanförorsaka svårigheler i nämndarbelel är länels geograflska ulbredning, Pä grundav de slora avstånden - länei är arealmässigl efier Norrbollen rikels Slörsia -kommer problem all uppslå när del gäller alt lillgodose behovel av rimliglokalkännedom hos nämndledamölema, Länssiyrelsen anser därför att detta talarför att i vart fal! ytteriigare en av lantbruksenheterinrättas i AC län. i län anför: Kommittén föreslår atl del efter förebild årsallmänna fastighetstaxering skall inrättas faslighélslaxeringsnämnder förolika kaiegorier fasligheter, nämligen lokala nämnder för smähusenheler ochgemensamma nämnder för hyreshus-, induslri- och specialenheler och förlantbruksenheter. Nämndernas antal föreslås starkt begränsade i förhållandelill vad som gälll vid allmänna och särskilda faslighetstaxeringar. Nämndernasroll kommer också att ändras till att bli en överprövningsinslans i förhållandetill lokal skattemyndighet, främst i ärenden där tvist föreligger mellan lokalskattemyndighet och fastighetsägaren. Fasligheisiaxeringsnämndernas nya roll innebär atl anlalelärenden som kommer all behandlas i nämnden blir fä. Specielll kommer sä allvara fallet då nägon avstämning inle görs. Således kan förvänlas altkommunicering och utredningar kommer atl ske i en hell anniin omfattning äntidigare, varför antalet tvister som måsle hänskjutas till faslighelstäxeringsnämndenminskar. Även värdeförändringarna kan förväntas bli måttliga. Enligtlänsstyrelsens mening bör man därför, men också av kosu nadsskäl, söka begränsaanlalel distrikt och nämnder yllerligare. Således bör det vara tillräckligt meden typ av nämnder för samtliga kaiegorier av fastigheter pä samma sätl somgäller vid de särskilda fastighetstaxeringarna. Med hänsyn till atltaxeringsarbetel i det nya sysiemel kommer att utföras av ijänslemän är inleheller behovet av specialkompetens inom fastighetstaxeringsnämnden likapåtaglig nu som vid allmänna fastighetstaxering. Skulle sädan egenskapbehövas, kan del lillföras nämn- Prop.1984/85:222 186 den genom konsulenter. Yueiligai'e en fördel men en lyp;iv nämnder är alt samtliga delar av en faslighel oavsett att de tillhör olikafaslighetskaiegorier eller har olika beskaliningsnaiur blir taxerade i summadislrikl och således blii' föremal föi eu samlad bedömning. En avsevärt bäurelokalkiin-nedom uppnäs vidare. vill således förorda ali varje fögderi fåi'uigöia eu fasiig-lieislaxeringsdislrikl, Evenluelll kan undantag göras för destön'e fögderierna, där anlalel laxeringscnlieter iir stort. Del bör ankommapå skaiie-cheien atl avgöra delta, 1 fögderiniimnd skulle inga ledamöter friinvarje kommun inom fögderiet på säll som föieslagils i 17kap 8 paragrafen,Enligl den föreslagna lydelsen av 17 kap 2 paragrafen skall dock högsl Irekommuner fä ingå i lokali fastighelstaxeringsdisuikt. anser dennabegränsning vara onödig. Vid sammaniräde med nämnden behöver endasl kallasledamöter frän den eller de kommuner inom vilka de fasligheler som skallbehandlas vid sammanirädei är belägna. Kommittén föreslär alt LSM försiärks med 200 kvaliflceradehandläggartjänsler. Någol ökal behov av biträdespersonal beräknas inle uppslå. Flertalel remissinstanser är kritiska till bedömningen avden resursförstärkning pä LSM som kommittén gjort. Del framhålls att det ärosäkert atl 200 handläggare är tillräckligt och del ifrågasätts om inleresursbehovet på bilrädessidan kommer all öka. Vidare betvivlas atl denlönegrad F 12 för handläggartjänsierna är lillräcklig för atl kunna rekryleraoch behälla kvalificerad personal. Del är viktigt att organisationen görs så stabil sommöjligt. Inom varje LSM bör därför finnas flera handläggare med komplettfastighetstaxerings-utbildning, för sådana arbetsuppgifier som granskning avdeklarationer, besiktningar, kontakter med andra myndigheter samt informaliontill allmänheten, Kommillén har beräknat resurstillskottet till ca 200personår. Det är i nulägel myckel svårt att i detalj bedöma om detta lillskotlär lillräckligt. RSV vill därför reservera sig för att genomförandet kan visaall ytterligare resursbehov kan komma att uppstå. Framför alll är det omfattningenav information och rådgivning till fastighetsägarna som är svår alt bedöma.Självfallet kan resursåtgången minskas om man förenklarregelsystemet. Länsrätten i anför: Övergången till en mllande fastighetstaxering skulle hellvisst utjämna fastighetstaxeringsarbetert mellan åren. Men i stället förfritidspersonal måste i så fall de lokala skattemyndigheternapersonalförstärkas. Skall det vara någon mening med att övergå till en mllandefastighetstaxering måste nämligen också nuvarande fritidsgranskningsordningöverges. Kommittén har uppskattat behovet av resurstillskott på handläggarsidan flll ca 200 personer, dvs i genomsnitt 2 personer per lokalskattemyndighet. Länsrätten måste starkt ifrågasätta bedömningens hållbarhet.Det kan också ifrå- tiasiilias om inic resursbehovei pä biträdessidan likasåskulle öka. Länsräiien kommer med den erfaieniiei liinsrälien har avftisiiglietsiii.Neiing och dei oiindiigi lidsödiinde siffeiarbete ochkonirollarbelc som iii' förena! diiiined lill slulsalsen ali lesursbehovelftii-modligen i verkligheten sktille visa sig vara minsl dubbelt sä ston somkommillén anlagil. Läiissiyrdscn i län anför: Kommiuén har, uian ali ange hur anlalel bei-iiknals.föreslagit all LSM eriiäller 200 kvaliflcerade handläggartjänsler.Länssiyrelsen vill påtala att vid bemanningsberäkning hiinsyn bör las lillb:°ide anlalet laxeringsenheler och enhelernas komplexitet. .Av kommittén angivet resurstillskott förutsätier att LSMlillförs den lerminalålkomsl till länsdalorerna som kommillén förordar.Länssiyrelsen flnner del angelägel all LSM ges denna terminalålkomsl dels dä.som kommittén påpekar, investeringskostnaden antas återvunnen redan eftern.ägoi är dels dä denna terminahraflk mol länsdaiorn skulle uigöra grunden förett mer rationellt ulnylljande av länsdaiorn. vill ocksä påtala alt resursförstärkningframledes kan komma alt behövas för handläggning av besvär överfastighelsiaxerings-bcslul. Länssnrdsen i anför; Kommittén flnner i sin bedömning att LSM;s nuvarandepersonalresurser behöver förstärkas i en fast organisalion pä handläggarsidanmed 200 kvaliflcerade handläggare vid landets 120 lokala skallemyndigheter menhar bedömt att resursbehovet på biträdessidan kan tillgodoses med nuvaranderesurser. Med hänsyn lill LSM:s föreslagna kanslifunktion, dess ulökade arbelemed service och informalion till allmänheten och registrering ifrågasätterlänsstyrelsen om kommitténs bedömning av LSM:s resursbehov både på biträdes-och handläggarsidan är realistisk, LSM:s organisalion och personal kanförväntas alt belastas hårt med förtrågningar och informalion till allmänheteninte enbart vid inledningsskedet av den rullande fastighetstaxeringen utan ävensenare med hänsyn lill omloppstidens längd. Detta innebär siörningar i deordinarie arbetsuppgifterna och därmed risk för förseningar. För att uppnå deförvänlade förbällringarna med ijänstemannataxering får kommitténsbemanningsberäkning, även med hänsyn lill en modemisering av arbetsmetodernamed utökad terminalanvändning, anses vara alltför lågt tilltagen. Hänsyn harbl, a, inte tagits till den volymökning som antalet omtaxeringar i del nyasystemet ulan spärrar kommer att få. Enligt bedömning torde ävenbiträdessidan behöva förstärkas, Handläggartjänsierna bör lönemässigt inte sättas för lågtså att de blir genomgångstjänster, vilket medför att LSM inte får någon stabilkompetens i fastighetstaxering. En av handläggartjänsierna bör varachefstjänst. anser att kommitténs bedömning av LSM:s resursbehovunderskattats och förordar en förnyad avvägning av LSM:s personalresurser medbeaktande av vad ovan anförts. i län anför: Vad gäller resursbehovet för arbetet med den mllandefastighetstaxeringen på lokala skattemyndigheten har kommittén uppskattat del 1984/85;222 1S8 resurstiliskoU som behövs pä handläggarsidan till c;a 200personer. innebiir att de små och medelslora myndigheiema konimer anlilldelas endast en handläggare. l.okala skaiiemyndigheien kom.Tier ali ha eucentral roli vid den rullande faslighelstaxeringen. Del är därföi vikligl allmyndigheten tilldelas resurser som gör del möjligt alt genomföra taxeringenm.ed tillfredsställande noggrannhel. .Arbetet med fasligheistaxcriugen är avden arlen att resursbeiiovel inle i någon nämnvärd onifanning kan regierasgenom sank! ambilionsnivå, viikei däremoi är möjiigi inom andra områden. Medalll för knapphändiga resurser för fasiighetsiaxeringen riskerar man däiföratt persona! som är avsedd för andra aibetsuppgifler fär tas i anspråk. De nyarulinerna innebär, såvitt nu kan bedömas, inte att dagens arbelsuppgifter medajourhållning av fasiighelsregislrel och ati adminislrera de särskildafaslighetstaxeringarna minskar nämnvärt. I stället lillkommer fölbilrädespersonalen regislreringsarbete på lerminal som tidigare utförts pädataenheten. Det innebär atl nuvarande personal inle i nägon slö.neulslräckning kan ägna sig äl nytillkomna arbelsuppgifter. För sådanaarbetsuppgifier som upplysnings- och informationsverksamhet, granskning avdeklaralioner, ulredning och bedömning av värdefaklorer, besiktning samlkontakler med andra berörda myndigheler, mäsie därför nya resurser tillföras,Länssiyrelsen släller sig Iveksam lill om det är möjligl all klara della med enårsarbelskraft. Vidare får lönegrad F 12 som kommittén kalkylerat med isina kosinads-beräkningar anses vara en alllför låg lönesältning för att kunnaerhålla och behålla erfarna handläggare lill de kvaliflcerade arbelsuppgiflersom del blir fråga om. framhåller därior vikten av atlresursbehovei blir föremål för en ingående utredning innan organisalionen förden rullande faslighetstaxeingen slås fast. Vad beträffar lokal skattemyndighet anser länsstyrelsenäven mol bakgmnd av de speciella fastighelsförhållandena, del viktigt alt detinrättas kvalificerade handläggartjänsler i lillräcklig omfattning.Länsstyrelsen anser det även viktigt alt lönenivån på dessa tjänster ej blirför läg för all kunna erhålla och behålla erfarna handläggare lill dekvalificerade arbelsuppgifter som det blir fråga om. För vårt läns vidkommandelorde föreslagen resurstilldelning (I å 2, handläggare/fögderi) vara alltförknappt tilltagen. Även genomförandel lorde kräva resurstilldening för delokala skatlemyndighelerna utöver vad kommittén föreslagit. Länsstyrelsengrundar sin uppfattning på erfarenhelerna av genomförandel av AFT-81. Beträffande kommitténs bedömning av de lokalaskattemyndigheternas resursbehov inför de till väsentliga delar helt nyaarbetsuppgifterna vill påpeka att i nulägel har ingen av länelslokala skattemyndigheter några resurser för dessa arbetsuppgifter påhandläggande nivå. Någon granskning av fastighetsdeklarationer har på grund avbristande resurser inte förekommil vid vare sig den allmänna eller de särskildafastighetstaxeringarna. De lokala skattemyndighetemas medverkan vidfastighetstaxeringarna har inskränkt sig till att bereda fastighetstaxeringsnämndernasbeslut för registrering samt att ombesörja denna och andra göromål avexpeditionen art. Länels lokala skattemyndigheter sak- Prop.1984/85:222 189 fiiir säiedes hell resurser Ibr de k\ aliflceradegransknings- och besiutsfunk-lioner som enligi i''örslage! En r.yrekryie-ring av liandliiggande persona! f..okala skaiiemyndigheien i Kramiors anser att kommitténsresu;'sbei'iikningar är alJtföi' osäkr.Ei och all en noggrannare beräkning börske sii snaii .ADB-siödcl.v omfallning klarlagts. Länssiyrelsen delar dennauppl"aiining och anser mol bakgrund av rbrhåi!aiiden:i i länet an dei avkommiitén i"öi-csiagnri resurs-liliskotiel \'ad gäller handliiggare är förlägi bei'äknal. Lokala skaiiemyndigheien i påpekar alt ävenbeiräffande bilrädessidan kan de!