prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — ifrägasäiias om inle en vissresursibirsliirkning är nöd\'iindig. Enligl länssiyrelsens mening är dennaivekan befogad i vart fali då småhusenhclernn blir föremål föravstämning. förordar därför en fömyad bedömning av lokalaskaiiemyndigheiernas personalbehov sedan effeklerna av förändiingarna i.A,DB-siödei och den föreslagna terminalåtkomslen lillfaslighelslaxeringsrcgisirei klarlagts när-mai'e. vill även understryka viklen av all bäde denya handläggarna och biträdespersonalen fär lillfälle lill särskild utbildninginför de nya arbetsuppgifterna. Även om handläggare och andra rekryteras blandpersonal med allmän skaileulbildning krävs en betydande kompletterande uibildningeftersom fasiighelstaxeringsomrädei endasl behandlas översiktligt iskalleulbildningen. Rekryleringen av ny personal måsle ocksä ske i god tidliksom utbildningsinsatserna så att all personal är väl förberedd inför denarbetsanhopning som kan förväntas vid inledningsskedet av den mllandefaslighelstaxeringen. Lokala skattemyndighelerna i och harocksä understmkit nödvändigheten av att skatlemyndighelerna förses medbildskärmsterminaler som medger kommunikation med bäde länsdaiorn och riksskalleverkelscentraldator. inslämmer i delta och anser all de tekniskamöjligheter som slår till buds för all ralionalisera arbelel bör ulnylljas. För LSM;s del innebär förslagel all en hell ny del iorganisalionen måste byggas upp för bl.a. ijänslemannagranskning avdeklaralioner. Oavsell vilkel system för rullande laxering som genomförs villlänssiyrelsen slarki undersiryka kravel att organisationen bemannas på sådanlsäit all en kvalitelsmässig förbättring i förhållande lill AFT 81 kommer lillsländ samlidigt som arbetsförhållandena för personalen blir sådana all ingångnamedbestämmandeavtal till fullo kan följas. Tjänslemannagranskning för-ulästlerockså enligt mening atl värderingsreglerna förenklas.Länsstyrelsen vill i övrigl åberopa från LSM infordral yttrande. Lokala skattemyndigheten i fögderi anför: Sidan 191 "Här är del emellertid fräga om en påADB-leknik baserad maskinell hanlering som inle ulgör någol egentligt merarbeieför LSM. LSM får dock etl vissi arbete med komplelleringar och medhantering av returer (adressefterforskningar m m). Sidan 193 "Vid omräkningenkommer LSM inte att ha någon annan uppgifl än alt ansvara för all beskeden omomräkningen sänds ut till faslighelsägarna och att företa rättelser omomräkningen blir uppenbart felaktig." Prop.1984/85: 222 !90 Fiisiighetsiaxeringskommitién hai' sålunda gjori deimyckel liin för sig vid bedömningen av resurserna. LSM i Öslcrsunds fögdei"!- eu av Sveri-gc:s siiiisia i vad avser fasligheier (cirka 55.000småhusläsiighcier) -konsiaieiar emellerlid ail vi fär eli belydande merarbetegenom den ökade kommuiiikaiionen med lästighcisäuaina. besvarande av frägor pägi'und av unde.n-iiUelser, ulsiinda lbrft'ågningsb!ankelter,avstiimningsdeklai'aUoner eit. Man måste här belänka ;ill dei är.? helt olikusysieni sorn ska arhcUi IKiralldli omtaxering. omräkning saini avslämning.. .Med kännedom om folks oförmiiga att läsa meddelande fränmyndieheiei' befarar LSM all besöks- och lelefonliekvensen hos LSM kommer allöka betydligt även vid uisiindandet av beskeden om omräkning, LSM i Östersundsfögderi betonar därför vikten av att en noggrann analvs och beräkning avresursbehovei kommer stånd. LSM har bittra eifarenhe-te: frän de allmännafastigheislaxeringarna är 1975 och 1981, En liknande situation vill vi inicvara med om igen. Som förslagel nu ligger kommer de år då avslämning ska skeav faslig-hel.sgiupperna småhusenhet respektive lantbruksenhetarbelsbelaslningen på LSM bli särskili betungande. LSM ser det som enomöjlighet all utan förstärkning kunna klara av dessa lill synes ofrånkomligaloppar. Särskilda medel för anställning av speciell personal, anlitande avkonsulenter mäste slällas lill LSMs förfogande under de år avslämningen sker avsmåhus respektive lantbmk. Nägon omfördelning av personal inom LSM av störreomfattning synes omöjlig. Kommittén förordar alt LSM inle binds upp för hårt genominstruktioner e d för arbetet utan all de olika myndigheterna med hänsyn lillsina resurser, fastighetsbestånd m.m. ges möjlighet till den individuelll mesllämpliga organisalionen och arbetsmetoden. Till detla instämmer LSM iÖstersunds fögderi men vill då starkt betona att del vid planeringen av vårtarbete verkUgen kommer alt finnas lillräckliga resurser för atl på etlgodliigbart sätt klara av de nya, svåra arbetsuppgifier som den rullandefastighetstaxeringen kommer att medföra. Som inledningsvis anförts var en av orsakerna tillsvårighelerna med AFT 81 alt LSM inte hade tillgång lill ett intrimmatdatasystem. Om den mllande fastighetstaxeringen ska påbörjas krävs att LSMinnan dess far tillgång till det nya datasystemet med tillhörandedataterminaler under en viss inkörningsperiod. Vi vill ha ett fungerande,inlrimmal datasyslem redan från starten av den mllande fastighetstaxeringen. Enligl utredningen sidan 211 bör Riksskatteverkettilldelas medel för ytterligare nägon handläggare 1987- 1991 (vid senareläggning 1988 - 1992). LSM anser att dessa resurser och ävenresurserna hos LSM måste skapas betydligt fldigare med hänsyn till atldatasystemet m. m. ska fungera redan vid starten (1988). 1 avsnitt 10.3.1.1 där LSM:s nuvarande organisation ochverksamhel beskrivs har angetts att fastighetsgruppen ingår igranskningsenheten på de 109 LSM som endast har två enheter.Detta är emellertid inte rikligt. Fastighetsgmppen är organisatoriskt placeradpå serviceenheten. LSM:s arbetsuppgifter och organisation torde bli föremålför omfattande förändringar . Frågan om varfastighetstaxeringen ska hanteras får bedömas i samband med atl organisationeni övrigt ses över. Prop.1984/85:222 19! Kommittén har uppskattat i'esursbehovei hos LSiVl Ibr denkvaliflcerade gransknings- ocii besluisfunklionen lilj 200 personal. En sädanberäkning är giveivis vansklig al! vill inle päsiä au behovet ärlilliagei ibr lagl men anser med hänsyn lill osäkeriieien au oigaiiisaiioneninle bör fasisiiillas fö.Tiin sysiemel varil i drifi en lid oeh man vunniierftuenheier. Ijndcr de iniedcinde åren mäste hållas eu hög beredskap för allsnabbi kunna siilia iu förslärkningar om de beriiknade lesurserna visar sigvara oiillräckliga. Föibundei vili också undersiryka att här är ftfiga omkvalifl-ceiade handliiggai-e, är emellerlid tveksam lii! om de mindrefögderierna, inte minst pä gmnd av dagens dåliga lönesältning, kan få sädanaijänsler besatta med lillräckligt kvaliflcerad personal vilkel erfaren-iieienhar uivisal. Med hänsyn lill detla måsle del i vart fall under de iiiiruiasieäi"en vara elt myckel nära samarbete med länslyrelsens expertis, såväl påskalleavdelningen som lanlmälerienhelen på planeringsavdelningen. Fögderichef sjöreningen anför; Föreningen får undersiryka viklen av atl de lokalaskaltemyndighelerna tillförs ordentliga personella resurser för arbetet med denrullande fastighetstaxeringen. Kommillén har beräknai alt del behövs ettlillskotl av 200 handläggare medan nuvarande biträdesresurser ansettstillräckliga med hänsyn till de vinster som kan uppnås genom ökal ADB-slöd ochden föreslagna terminalålkomslen lill fastighelslaxeringsregislrel. Med deknapphändiga uppgifler som redovisats är del inle möjligl all avgöra omkommilléns resursbedömning är realistisk. Lönegrad F 12 för handläggarna somkommittén ulgåll från i sina kalkyler får dock anses som en uppenbart för låglönesältning för de kvaliflcerade arbelsuppgifler del blir fråga om. Föreningenanser del nödvändigl all resursbehovei för den mllande fastighetstaxeringenblir föremål för en ingående utredning innan organisationen för taxeringen slåsfast. Kommittén föreslår att konlaktmannafunkiionen pålänsslyrelsemas taxeringsenhet bibehålls i den fasla organisalionen förrullande faslighetstaxering och alt ell resurstillskott till denna funktionskapas i vart fall fram , Arbelel på dataenheten med den rullandefaslighelstaxeringen anses böra kunna utföras med beflnlliga resurser,Remissinstansema delar kommitténs uppfaitningatt kontaktmannafunktionen börbibehållas. Flera inslanser förordar därtill atl möjlighel bör flnnas attlillföra organisalionen en biträdande kontaktman. Kommittén föreslår etl bibehållande avkontaktmannafunktionen i den fasta organisalionen för mllandefastighetstaxering och att resurstillskott till denna funktion skapas fram tilli vart fall 1991. Enligl uppfattning är det angelägel atl det pålänsstyrelsens skatteavdelning inrättas en fast tjänst för handläggning av defrågor som ankommit pä Pj-op.1984/85:222 192 Utöver del föieslagna liliskoiiei piihandliiggarsidan med cn bilriidande konlaklmän bör länsslyrelserna tilldelasmedel iöv lilifiilliga biiriidesinsaiser fram UU 1'h9I. Länssiyrdscn i län auför; Kommillén har ledöiTil den nuvarande resurstilldelningenpä liiiissiyrel-seii med en konlaklmän vara tillräcklig. Länssi>'i'elsenansei' dock all under (brberdelserna och övergängen lill del nvii sysiemei börlillskapas möjlighet alt tillföia oi"ganisationen en biirädandekoniakiman. Länssryrdsen i anför; och lokal skattemyndighets arbetsuppgifterkommer vid en ruliande faslighetstaxering alt förändras och utökas avsevärt. Länssiyrelsen delar därför uppfattningen alt resursernaför faslighelstaxeringen behöver förslärkas i en fast organisation.Kopparbergs län är i fasiighetslaxeringshänseende speciellt och lorde saknamotsvarighet i övriga landet. Som kommiitén framhåller innebärgenomfiirandeskedei en stor påfrestning på kontaktmannafunktionen. anser för del första, med hänsyn tillfastighetsibrhällan-dena i länel, det nödvändigl med en biirädande konlaklmän iden fasla organisationen. Dessulom bör ell särskilt resurslillskotl lillskapasunder genomförandeskedet. Det av kommiitén föreslagna resurstillskottet på 8helårsarbetskrafter för hela landet i detla hänseende är hell otillräckligt. Länssiyrelsen i anför: vill understryka nödvändighelen av all dens. k. kontaktmannafunktionen bibehålles. I ett rullande sysiem förfaslighelsiaxering kommer denna funktion behövas för adminislrering,samordning och rådgivning. vill också betona all i vart fall länav storlek tilldelas resurser för en biirädande kontaktman, 1nuvarande läge kan ersättare lili kontaktmannen, tillfälligtvis eller permanent,sökas bland de personer pä som hafl uppdrag vidfaslighetstaxering. Denna möjlighel kominer inle atl flnnas med den organisatoriskauppbyggnad som föreslagits i ett rullande system. Kommittén föreslår att konlaktmannafunkiionen bibehållesoch alt tilldelas årliga medel härför, Enligl länsstyrelsensuppfattning bör en fasi ijänst i stället inrättas på länsstyrelsensskatteavdelning. Kommittén anser att databehandlingen vid den rullande fastighetstaxe-ringen normall bör kunna utföras med befintliga resurser. Dentidsplan som kommittén föreslagil innebär atl slutfasen avfastighetstaxeingsarbetel för dataenhetens del kommer att inlräffa under entidsperiod då dataenheten redan har en stor arbetsbörda med inkomsttaxeringen.Enligl läns styrelsens uppfattning är del inte möjligl att klara avtvå så omfattande arbetsuppgifter. Tidpunkten då faslighetstaxeringsnämndensarbete skall vara avslutat bör därför lidigareläggas åtminslone en månad.Övriga tidpunkter bör dä också förskjutas i motsvarande mån. Prop.1984,/85:222 19? Kommiuén anser all nägon resursförsiilrkning inleeilbi-dras inom IISV föl' dess ADB-behandling av material vid den rulUiudefiistigiieisiaxering-en. RSV lillslyrker i princip resursbedömningen. 1 dagensorganisalion saknas dock resurser för utveckling och underhfil! av sädanarapporteringssystem som föresläs inrättas mellan byggnadsniimnder m.fl.myndigheter och LSM. RSV bedömer alt cn kvalificerad handläggartjänsl behövsför detta. I beiänkandei framhålls atl skogsslyrelsen ochskogsvårdsslyrelserna kommer att medverka inför skogsavstämningen pä samma sätlsom inför allmänna fastighetstaxeringar. utgår ifrän all dess medverkan iförberedelsearbetet ges i slori selt samma inriktning och omfattning som vidAFT 81. Förhållandet all huvudansvarei flyttas från RSV till LMV påverkar inteskogsstyrelsens medverkan på annat sätt än alt LMV spelar en mera aktiv rollinom områden där tidigare RSV endast till mindre del engagerat sig direkt iarbetet. Skogsslyrelsen måsle ha en betydande del av ansvarei förinnehållel i värderingsmodellen eftersom skogsvårdsorganisationen har kompelensoch möjlighel att direkt anknyta ÖSI och skogsbmksplanernas innehåll tillvärderingsmodellen. Betänkandets redovisning av skogsvårdsorganisaiionensmedverkan och kostnaderna för detta överensstämmer med skogsslyrelsens uppfallning. Kommittén anser alt arbelet med fastighetstaxeringsmålenhos domstolarna skall kunna rymmas inom ramen för den normala organisationenför domstolarna och att några särskilda avdelningar eller liknande inte skallbehöva bildas för denna målgmpp. Förvaltningsdomstolamas merkostnader för handläggningen avmäl i anledning av AFT 81 har beräknats till eller per år.Kommittén beräknar, att antalet besvär vid en mllande fastighetstaxerin: intekommer atl bli väsenfligt större än vad som är fallet på gmnd av desärskilda fastighetstaxeringarna. DV ifrågasätter beräkningen av kostnadsbesparingarna. Manbör inte helt bortse ifrån att taxeringsbeslut pga omräkning med nya index fri-13 1984185. Prop.1984/85:222 194 säliningsvis kommer all meddelas sä ofta som vartannat ärföi' varje faslighel och ali dessa höjningar av laxeringsvärdena kan föranledabesvär över basviirdei även om indcxriivii inle kan (iverklagas. Även med eltomprövningsinsiiiui och en ny insians måste enligi DVs mening en nägol suiiie iillsli'ömningav mäl lill förvaltningsdonislolarna föiulses än vad kommillén bediimer. cn vidgad ensamdomarbehörighei i kiiis-räti bör man dock, enlig! inteöverbeiona de merkoslnader, som är ftirenade med en domslolspi'(ivning. Länsrätten i anför; Kominillén bedömer att arbelel inom länsriitien medläslighelsiaxe-riiigsmäl lorde kunna helt inom den ordinarieorganisalionen. Anlalel besvär vid en rullande faslighelsiaxering kommer inieau bli väsenlligl större än vad som är fallel vid de särskildafasiighcisiaxeringarna. De är småhusavslåmning har gjorls kan en viss ökning avmålanlalet förulses men svårigheisgraden för dessa mål är å andra sidan igenomsnitt låg. Den bild kommillén sålunda ger av en länsrätts framtida situationsyns vara väl lättsinnig på praktiskt tagel alla punkler, i allt fall förStockholms läns förhållanden. För det försia är en jämförelse med de särskildafastighetstaxeringama ej entydig, då besvärsfrekvensen vid dessa är som störståren efter en allmän fastighetstaxering för att sedan successivt avta. Vidarebör de besvär som efter upprepade omprövningar hos lokala skattemyndigheten ochnämnd ändock kommer till länsrätt ej beskrivas som genomsnittligt enkla. Slutligenoch framförallt finns det ingel sakligt skäl varför den stora mängd ärenden somsmåhusen representerar och som varit klart övervägande ibesvärshänseende skulle på ett avgörande sätt minska i antal hos länsrätt. Delbör noteras att antalet s,k, enmansmål i länsrätten är lägre vidfastighetstaxering än vid inkomsttaxering, procentuellt bara ca hälften såstort. Om flertalet enmansmål antas bli slutligt avgjorda hos lokalaskattemyndigheten/nämnd och dämiöver ett inle obetydligt antal ivistiga målstannar i nämnden kommer del sannolikt ändå att vid länsrätten bli en väsentligoch för ett givet år av småhusavslåmning ytterst exceptionell anhopning medkanske 10.000 besvär. Så länge de materiella taxeringsreg-lema inbjuder till enrikhaltig flora av problemställningar finns ingen anledning atl minska dennasiffra. Denna ärendemängd bör rimligen liksom hitflllsförtursbehandlas av länsrätt så atl ett lagakraftvunnel beslut om fastighetstaxeringsvärde ej dröjer onödigtvis till förläng för åtgärder inom en radområden. Följaktligen kan förmodas att länsrätten även framgent har behov avpersonalförstärkning på ett sådant tillfälligt sätt som erfarenhetsmässigtinnebär en tung administrativ börda och som varit elt av huvudskälen varförförslaget om rullande fastighetstaxering har initierats. På denna gmndföreligger sålunda ett skäl att, som länsrätten tidigare framhållit i dettayttrande, ompröva värdet av avstämningsförfarandet och åtminstone fördela taxeringenav småhus på minst två tidsperioder. I annat fall kan länsrätten ej godtakommitténs inledningsvis angivna bedömning om den ordinarie or-ganisaflonensförmåga att klara fastighetstaxeringsmålen. Dessa synpunkter äger säkerligensin giltighet, proportionellt sett, för flertalet av rikets länsrätter. 1984/85:222 195 Kommillciibedömer (s 207) atl anialei besvär vid en rullande (ästigliets-taxcring imekommei' ;ill bli väsenlligl större än vad som ar fallet vid de särskildafastigheislaxeringarna. Den bedömningen kan liinsiäiicii inic instiimma i..-Xven om som länsrätten föreslär omräkningsbeslulcn inle blir överklagbaramäste de vidare möjligheterna till omtaxering leda iill en bctvdande ökning avdel årliga anlalel besvär över fasiigheislaxeringsbe-slui. Länsrätten mollar förnärviuaude omkring 300 läsiighelslaxeringsbe-svär om ärel. Med en mera ftekveniomiaxering lorde man fä lov all räkna med älminslone en fördubbling av dellaanlal. Det är dock ulomordenlligl svårt alt Slälla någon prognos i deltahänseende. När det sedan gäller avstämningsbeslulen lorde de särskili vadgäller småhus och jordbmksfastigheler komnia att föranleda ell belydande anlalbesvär som dä kommer all drabba länsrätterna 1989 och 1991. Den anhopning avbesvär som då kan beräknas uppkomma samlar sig kring ivä år och kan om del villsig illa för länsrätterna komma all bli av samma volym som besvärsvolymen vid1981 ärs allmänna fastighetstaxering. Kommittén gör anlagandel (s 207) allarbelel med fasiigheisiaxeringen torde kunna av helt inom den ordinarieoiganisationen och utan att särskilda resurser avdelas för dem. Det är möjliglalt kommillén skulle kunna bli sannspådd. Förulsällningen är dock i sä fall allen oidning för meningsfull omprövning inrättas hos fastighetstaxeringsnämndernasä att till länsrätterna bara överklagas sådana mål som behöver en merakvaliflcerad och gmndlig överprövning. Målsättningen atl länsrätterna baraskall behöva ta hand om verkligt ivistiga frågor kan emellertid bli mycketsvår alt förverkliga. Erfarenheten lär alt just vid fastighetstaxeringaroerhört många överklagar inte därför atl de anser attfastighetslaxeringsnämnden tillämpat reglerna på elt felaktigt sätt ellereljesi kommit till etl felaktigt resultat utan helt enkelt bara därför alt deanser att det åsatta värdel blivit för högt vare sig nu detta berott på atlreglerna för fastighetstaxeringen är fel utformade eller den prisstatistik somriktvärden o d bygger på är missvisande. Kommitténhar beräknat att den genomsnittliga årliga kostnaden vid införandet av ettmllande syslem kommer att minska från vid ett oförändrat system för AFTår 1987 och från vid en på visst sätt rationaliserad AFT tiil77 Mkr eller med resp. . Minskningen fördelar sig vid rationaliseradAFT på följande sätt: Skattemyndigheterna , kommunema 16, Mkrexpertmyndighelerna och domstolarna . Fleraremissinstanser betonar osäkerheten i beräkningarna. Några instanser påpekaratt beräkningen av kostnadema för deras medverkan gjorts innan kommitténsförslag fått en definitiv utformning och att kostnader för vissaarbetsuppgifier och funktioner därför inle har bedömts. Prop.1984./85: 222 196 Riksrcvision:verkel anföi"; RRV saknar underlag för alt göra invändningar mot kommitténskostnadsberäkningar, RRV vil! iindii peka pä del förhållandel all dei inomskaiie! "örval!nineen saknas kosinadsredovisning som bygger pälidrappor-lering, Siiledes måsle beräknade kostnader lör skaiieförvallningenbedömas som. Även i fråga om övriga berörda myndigheler finnsskäl att undersiryka osiikerheien i kostnadsberäkningarna. Uli-edningen har gjort en lönsamlieiskalkyl som visar allen rullande laxering medför minskade kostnader i inlervallel /år.Kalkyl-meiodikeii avviker dock från den av slalskontoret rekommenderade modellen.Exempelvis las ingen hiinsyn lill tidsfaktorns belydelse för värdering avinvesteringar och besparingar. Vissa kostnadsposter såsom utbildning, lokalerm, fl, påverkar ej kalkylen. Bristerna i den formella kalkyltekniken gör atlredovisade lönsamheissiffror måsle las med stor försiktighet. Utredningen har uppskallal - eller låtit uppskatta resursbehov och kostnaderna för den mllande taxeringen. saknas en redovisningav hur man uppskallal kosinaderna. Del gäller särskili LSMs behov av 200årsarbelskrafter. Dels saknas utredning om hur man kommit fram till anlaletårsarbetskrafler, dels synes kostnaderna för dessa enbart uppta lönekoslnaderna(per årsarbetskraft) utan hänsyn till adminislra-tionspälägg. Dettakan överslagsmässigi beräknas flll , vilkel skulle öka de årligakostnadema med . Som jämförelse kan nämnas att de kostnader somlanlbruksstyrelsen beräknai per årsarbetskraft uppgår till (om manutgår från atl varje årsarbetskraft ger ). I kostnadsberäkningen har man hell räknal bortdomslolarnas kostnader. Visserligen slipper domstolarna den ojämnhet som AFTinnebär men alt tro atl domstolarna inte skall behöva någon som helstresursförstärkning i samband med t. ex. småhusavstämningen förefalleroptimistiskt. Vidare bör del finnas en redovisning av hur skatteintäkternapåverkas av ett förändrat förfarande. Det kan i och för sig finnas andra skäl änbesparingssyftet för att genomföra en mllande fastighetstaxering. Vi anser dockatt höga kvalitelskrav bör ställas pä kalkylmalerialet för en så genomgripandereform som mllande fastighetstaxering. Vi saknar emellertid möjlighet att inomramen för ett remissförfarande komplettera utredningsmaterialet. i län anför: Den årliga inbesparingen om det mllande systemet införsredovisas till . De förslag till förbättringar av underlaget förfastighetstaxeringen och för att underlätta den mllande taxeringen somkommittén har framlagt har kostnadsberäknats till åriigen. Då reformen isin helhet är ekonomiskt gynnsam delar kommitténs uppfattning attdessa kvalitetsförbättringar bör kunna göras, samt anser länsstyrelsenreformens genomförande angeläget. Prop.1984,/85: 222 197 i Göleborgs och län anför; Kommittén räknar med all elt system med rullandefaslighetstaxering medför eu belydande kosUiiidsbesparing jämfört med nuvarandesysiem. Besparingarna uppnäs ftämsi genom att arbetsbelastningen hos myndigheternaoch fastigheisiaxeringsnämnderna blir jämnare över åren. Man kan ocksä räknamed mindre antal besvär, varigenom koslnadema för den dyrbara processen iskaliedomsiolama reduceras avsevärt. Inbesparingen bcriiknas ligga mellan50-70miljoner kronor . Den rullande fasiigheisiaxeringen har såledesinle bara laxeringsmässiga fördelar. Den är dessulom billigare. .Mol dennabakgrund framstår en övergäng till eu nytt mllande syslem som särskiltangeläget. Kosinaderna för lanlbruksverkels medverkan vidförberedelsearbeiei har uppskallals innan kommitténs förslag fått en heltdeflnitiv ulformning. Beräkningarna är därför osäkra och kan behöva ändras,Slyrelsen flnner dock inle någon anledning atl nu justera dem,Förberedelsearbeiei, medverkan vid framtagandet av omräkningstal samt del avkoslnaden för att la fram prisstatistik för lantbruksfastigheter kan allisåberäknas till under en åttaårig omloppstid elter cirka 280000 kronorper år. Styrelsen fömlsälter atl full ersättning för lantbruksnämndernasmerarbeie skall utgå. Kostnaderna för lantbruksnämndernas rapportering harberäknats till . Denna siffra gäller rapportering i ungefärden omfattning som avses i 18 kap 11 § FTL av uppgifter som nämnden hartillgång till eller tar fram i sin ordinarie verksamhet. Någon ökning avrapporteringsskyldigheten bör enligt vad som tidigare anförts inte ske,