prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Om det bedömslämpligt med hänsyn fill bl.a. tillgången pä polisresurser för asylulredningarbör den kapacitet som frigörs vid flyktingförläggningarna vid behov tas ianspråk för inkvartering av asylsökande. I denna fråga bör samråda medrikspolisstyrelsen. För bidrag tillflyktingars resa frän för bosättning i annat land beräknar jag 2,2milj. Bidragsreglerna ändras så att det bidrag som kanutgå utöver själva resekostnaden höjs till . Detta bidragär avsett för kostnader för uppehälle under resan och i detnya bosättningslandel samt för bagagetransport och annat som har samband medresan. för bagage och högst . per resdag ibidrag till uppehälle. För försöksverksamhetenmed bidrag till resa till för nära anhöriga till flyktingar beräknarjag 1,5 milj. kr. under /86. Fr. o. m. ärvillkoren för att kunna få bidrag reglerade i en särskild förordning. Bidragkan liksom lämnas till resantill för make eller maka eller ogifta barn under 20 är till flyktingsom avses i 3§ utlänningslagen. Vidare kan bidrag fr.o.m. den 1 januari 1985lämnas till resan hit för föräldrar eller syskon till en flykfing som ärminderårigt barn, om det med hänsyn till barnets behov föreligger särskildaskäl för att de anhöriga kommer till . Ett sådant särskilt skäl skullet.ex. kunna vara att barnet inte har någon annan nära anhörig i . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Överföring ochmottagning av fiyktingar m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslagav . 1984/85:100 Bilaga 12 170 D 6. Ersättning till kommunerna för åtgärder förflyktingar m. m. 1984/85 Anslag 202 000 000 1985/86 Förslag 443 000 000 Från anslaget finansieras fr.o.m. den 1januari 1985 ersättning enligt förordningen(1984: 683, ändrad 1984:820) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar.Ersättning för ekonomiskt bistånd m.m. enligt 5-9§§ utbetalas avlänsstyrelserna kalenderårsvis i efterskott.Ersättning lämnas för ekonomiskt bistånd till den som väntar pä beslut i fråga om uppehållstillstånd och förekonomiskl bislånd till flyktingarunder del år de beviljas uppehållstillstånd saml yllerligare . Förekonomiskt bistånd till sjuka och handikappade flyktingar och flyktingar som äröver dä de kommer lill kan ersättning lämnas under längretid än . Till kommuner somhar träffat överenskommelse med om mottagande av fiyktingar och vissa andra utlänningarlämnar invandrarverket schablonersättningarenligt bestämmelserna i förordningen (1984:683,ändrad 1984:820) om stadig ersättning för mottagande av flyktingar ochvissa andra utlänningar. För flyktingar som har uppehållstillstånd när de tas emot i en kommun ärschablonersättningen för fastställd till . för den som harfyllt och . För asylsökande ärersättningen . för den som har fyllt 16 är och . för barn under 16 är. Om en asylsökande beviljas uppehållstillstånd fär den mottagande kommunenytterligare . för den somhar fyllt och . Ulöver schablonersättningen får invandrarverket enligt13 § lämna särskilda bidrag för vissa kostnader. Vidare lämnarinvandrarverket ersättning lill sjukvårdshuvudmännenför sjukvårdskostnader och kostnader för hälsoundersökningar enligtbestämmelser i 14-17 §§. Under innevarandebudgetår bekostas frän anslaget också ersättning för bistånd till flyktingar m.fl. för tiden enligt äldre bestämmelser i förordningen (1979:1120) om ersättning för bistånd till flyktingar m.fl. (ändrad 1980:443,1981:1233). Vidare bekostas frän anslaget under innevarande år vissaövergångsvisa ersättningar till kommuner vid mottagande av vissa flyktingarsom varit omhändertagna av AMS . Ersättning förekonomiskt bistånd beräknas av verket till 275 milj. kr. för kalenderårel 1985. Förschablonersältningar till kommuner som träffat överenskommelse med invandrarverket om mottagande av flyktingaroch asylsökande beräknar verket den totala kostnaden till 85 milj. kr. Utgångspunktenär då att tar emot 5 000 personer. bedömer att möjligheternaatl bevilja särskilda bidrag till kommunernaoch landstingskommunerna blir ett strategiskt instmment för att utvecklaflyktingmottagningen. Verket föreslär att bidrag kan bevil- 1984/85:100 Bilaga 12 171 jas även för vissa andra ändamål än de som särskilt harangetts för innevarande budgelår. Mottagning på en folkhögskola kan l.ex.vara ell bra alternafiv för vissaflyktingar. Verket yrkar 7 milj. kr. för särskilda bidrag till kommuner och 2 milj. kr. för särskilda bidrag till landstingskommuner. Kostnader för sjukvård och hälsoundersökningar beräknaslill 6 milj. kr. Enligt förordningen(1984:683) om slafiig ersättning för mottagande av flyktingar ochvissa andra utländska medborgare fär invandrarverket i särskild ordningutge ersättning till kommuner för hyror till särskilda genomgångsbostäder för asylsökande. För detta ändamål beräknar verket 2milj. för /86. För ersättning tillkommunerna för ekonomiskt bistånd beräknar jag 325 milj. kr. under budgetårel1985/86. Jag har vid medelsberäkningen tagit hänsyn till att det ovanligt storaantalet asylsökande påverkar statens utbetalningar av ersättning till kommunernaunder budgetårel 1985/86. En stor del av dem som sökt asyl och beviljas uppehållstillståndkommer att las emot i kommunerna och vara beroende av socialbidrag. Den statliga ersättningen försocialbidragskostnader skall sedan normalt utbetalas . Kostnaderna förschablonersättningar till kommuner som träffat överenskommelse med om mottagande av fiyktingarb'.räknas till 102 milj. kr. under /86. Jag har därvid utgåttfnm de schablonbelopp som gäller förår 1985 och en uppskattning av flyktinginvandringens storlek. Schablonbeloppen för kommer senareatl fastställas av regeringen efter överläggningar med . För särskilda bidragtill kommuner beräknar jag 6 milj. kr. för /86. Sådana bidrag bör i första handbeviljas för de ändamål som särskilt harangetts i prop. 1983/84:124 om mottagandet av flyktingar och asylsökande. För ersättning tilllandstingskommuner beräknar jag totalt 8 milj. kr. Därav avser 2 milj.kr. särskilda bidrag för speciella vårdinsatser för handikappade flyktingar ochandra flyktingar med särskilda behov. avser den mer generella ersättningsom utgår för sjukvård åt asylsökande och vissa flyktingar samt för hälsoundersökningar.Kostnader för hälso- och sjukvård för flyktingar och asylsökande under den tidde vistas på föriäggning har beräknats under anslaget D5. Överföring och mottagning av flyktingar m. m. För ersättning isärskild ordning av hyreskostnader i särskilda genom-gångsbosiäder beräknar jag kostnadernalill 2 milj. kr. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Ersättningtill kommunerna för åtgärder för flyktingar m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 12 172 Lagom ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenomföreskrivs att 17 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Dagpenning utgesmed lägsl 110 Dagpenning utges med lägst 110 ochhögst iOO kronor om inte annat och högst om inte annat följer av denna lag.Arbetslöshets- följer av denna lag. Arbetslöshets kassan beslutar omdagpenningens kassan beslutar om dagpenningens storlek. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omlryckt 1982:432. Senaste lydelse1984: 520. Lagom ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd Härigenom föreskrivsatt 4§ lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ Kontantarbetsmarknadsstöd vid arbetslöshet tillkommer den som 1. har fyllt/« år, 1. har fyllt 20 är, 2. är arbetsför och iövrigt oförhindrad att åtaga sig arbete för arbetsgivares räkning varje arbetsdag och i genomsnitt minst , 3. är beredd att antagaerbjudet lämpligt arbete under tid för vilken han icke anmält hinder som kan godtagas, 4. är anmäld somarbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen i den ordning som arbetsmarknadsstyrelsenföreskriver, 5. icke kan erhållalämpligt arbete. Företagare anses arbetslös, när hanspersonliga verksamhet i rörelsen har upphörtannat än tillfälligt, om icke av särskilda skälföreskriver annat. ' Lagen omtryckt 1982:433. - Senaste lydelse 1983: 1072. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 173 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I stället för denna lagtillämpas lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivareför den som har fyllt arton men inte och som har 1. anvisats arbete iungdomslag eller fått räll till sådan anvisning, 2. avstängts eller skiltsfrån en anställning i ungdomslag, eller 3. frivilligt lämnat ensådan anställning och därefter inte utfört förvärvsarbete under minst tjugodagar eller I stället för förvärvsarbete deltagit i utbildning. Denna lag träder i kraftden . I fräga om den som före ikraftträdandet beviljats kontantarbetsmarknadsstöd gäller 4§ i sin äldre lydelse under återstoden aversättningsperioden. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 174 Lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos Härigenom föreskrivs att2, 3, 7, 9 och 12 §§ lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offenlligaarbetsgivare skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§' bedömerhur många platser i ungdomslag som behövs och träffar överenskommelser medlandstingskommunen och med statliga myndigheter, kommunalförbund, församlingaroch kyrkliga sam-fälligheter inom nämndens verksamhetsområde om inrättande avsådana platser hos dem. De ungdomar som inte placeras hos en sådan offentligarbetsgivare skall beredas plats i ungdomslag hos den kommun där de ärkyrkobokförda. Kommuner ochlandstingskom- Kommuner ochlandstingskom muner som bedriver verksamhel i muner som bedriververksamhel i akfiebolag, ekonomisk förening, aktiebolag, ekonomiskförening, stiftelse eller annan särskild före- stiftelse eller annansärskild före tagsform får träffa överenskom- tagsform får träffaöverenskom melse med företaget om att platser i melse med företaget omatt platser i ungdomslag skall inrättas där. Fö- ungdomslag skall inrättasdär. Om reiagei skall då vara arbetsgivare det inte finns synnerligaskäl, skall för de ungdomar som får sådana företaget då vara arbetsgivareför platser i ungdomslag. de ungdomar som får sädana platser i ungdomslag. Efter medgivande av denoffentliga arbetsförmedlingen får kommuner låla ungdomar i ungdomslag utföraarbetsuppgifter åt enskilda arbetsgivare, om arbetet avser avgränsadearbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda och som inte är lämpligareatl utföra inom ramen för någon annan arbetsmarknadspolitisk stödform. fårlåta ungdomar i ungdomslag utföra arbete åt enskilda arbetsgivare inomskogsbruket. Den offentligaarbetsförmedlingen anvisar ungdomarna arbete i ungdomslag hos den arbetsgivaresom förmedlingen efter samråd med den unge finner lämplig. Ungdomar som anvisasarbete i ungdomslag skall vara anmälda som arbetssökande hos arbetsförmedlingenoch, om det inte finns starka personliga skäl för annat, vara oförhindrade altarbeta på heltid och beredda atl anla erbjudet lämpligl arbete under tid förvilken de inte har anmält hinder som kan godtas. Senasle lydelse 1984:521. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 175 Anvisning skall ske om arbetsförmedlingen inte kan finna annan lämplig anställning ål den unge och om inle heller lämplig utbildning kan anordnas eller annan åtgärd vidtas inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskl program. Ansträngningar att finna annan anställning eller utbildning skall fortsätta under hela den lid då den unge har plats i etl ungdomslag. Anvisning skall ske omarbetsförmedlingen inle kan finna annan lämplig anställning åt den unge och ominte heller lämplig ulbildning kan anordnas eller annan åtgärd vidtas inomramen för ell arbetsmarknadspolitiskl program. Ansträngningar att finna annananställning eller utbildning skall fortsätta under hela den tid dä den ungehar plats i ett ungdomslag. Senast när den unge har arbetat i ett ungdomslagunder skall arbetsförmedlingen upprätta en särskild plan överhur anställningen i ungdomslaget skall övergå till annan verksamhet. 7f En medlem i ett ungdomslag arbetar underordinarie eller schemalagd arbelslid sådana dagar som är arbetsdagar hosarbetsgivaren, dock i genomsnitt . Medlemmarna i ettungdomslag arbetar i genomsnitt fyra limmar per dag. De som har uppfyllt arbets-och medlemsvillkoren för rätt till ersättning från en erkänd arbetslöshetskassafår i stället välja att arbeta pä . Arbetsvillkoret skall dock hauppfyllts före anvisningen till arbete i ungdomslaget pä annal sätt än genomsådant arbele. Arbetsgivaren kan medstöd av kollektivavtal på egen bekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden,när den unge är underhållsskyldig gentemot annan eller det annars finns starkapersonliga skäl eller när det finns praktiska hinder mol avbrott i arbeteteller andra liknande skäl. Medlemmarna i ettungdomslag arbetar i genomsnitt fyra limmar per dag. De som har uppfyllt arbets-och medlemsvillkoren för rätt till ersättning från en erkänd arbetslöshetskassafår i stället välja att arbeta på heltid. Arbetsvillkoret skall dock hauppfyllts före anvisningen till arbete i ungdomslaget på annat sätt än genomsådant arbete. Detta gäller dock inte de ungdomar som har uppfylltarbetsvillkoret genom anställning på de särskilda ungdomsplatser som inrättasför dem som inte har fyllt . Arbetsgivaren kan medstöd av kollektivavtal på egen bekostnad utsträcka den nu angivna arbetstiden,exempelvis när den unge är underhällsskyldig gentemot annan eller uppbärekonomisk hjälp enligt 6§ socialtjänstlagen (1980:620). Detsamma gäller när detfinns andra starka personliga skäl eller när det finns praktiska hinder mot avbrotti arbetet eller andra liknande skäl. Senaste lydelse 1984:521. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 176 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ungdomar som avses i I §andra stycket fär välja arbete på heltid eller kortare arbetstid. 9§ En medlem i eltungdomslag har, om det inle ulan svårigheier kan ordnas , rätt tillledighet med bibehållna anställningsförmåner för att besöka arbetsförmedlingeneller pä annat sätt söka arbete. Ungdomarna skall igenomsnitt della i kurser som arbetsförmedlingen anordnarom hur arbetsmarknaden fungerar och om hur man söker arbete. Sådana kurserbör även ge kunskaper om möjligheterna till vidareutbildning och omarbetsmarknadspolitiska stödåtgärder. De ungdomar som arbetar i ettungdomslag har rätt till ledighet dedeltar i kursen. har de rätt till samma anställningsförmånersom om de hade arbetat. Andra ungdomar har rätt till det utbildningsbidrag somlämnas enligt bestämmelserna om sådant bidrag vid arbetsmarknadsutbildning. skallåterkalla anvisningen till arbete i ungdomslag för den som 1. utför annatförvärvsarbete som inte är enbart tillfälligt eller av obetyd lig omfattning, 2. avvisar annat erbjudetlämpligt 2. avvisar annat erbjudetlämpligl arbete, eller arbele, 3. utan attuttryckligen avvisa så- 3. utan att uttryckligen avvisa så dant arbele ändå genom sitt uppträ- dant arbete ändå genom sitt uppträ dande uppenbarligen vållar att an- dande uppenbarligen vållar att an ställning inte kommer till stånd. ställning inte kommertill stånd, el ler 4. utan giltig anledninginte deltar i sådan kurs som avses i 9§ andra stycket. En anvisning får, om detär skäligt, också återkallas för en medlem i ett ungdomslag som avvisar etterbjudande om arbetsmarknadsutbildning eller om plats i yrkesinriktadrehabilitering. Genom äterkallelse av en anvisning skiljs denunge frän anställningen. Denna lag träder i kraftden . I fråga om ungdomar som före ikraftträdandet har anvisatsarbete i ett ungdomslag gäller 7 § andra styckel i sin äldre lydelse underåterstoden av den pågående anställningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 177 Register 6 Arbetsmarknad 18 Arbetslivsfrågor 28Internationellt samarbeie 31 Invandring och svenskt medborgarskap 38Jämställdhet mellan kvinnor och män 45 Behandling av slulbelänkandet Datoreroch arbetslivets förändring (SOU 1984: 20) A. Arbetsmarknadsdepartementetm. Utredningar m. m. Internationellt samarbete 15803 000 Arbetsmarknad m. m. Arbetsmarknadsutbildning 897083 000 Bidrag lillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag 2645927000 Sysselsättningsskapande åtgärder 2695 470000 Statsbidrag till frivilliga försvarsorganisationer 6762 000 : Anskaffning av utrust ning 9500000 : Förvaltning av utrust ning 1000 : Inköp för arbetsmark nadsutbildningen 22500000 Byggnadsarbeten inom arbetsmarknadsverkets verksamhetsområde 1000 Arbetsdomstolen 5654000 Slatens förlikningsmannaexpedition 1363000 uppfinningar 40000 Nämden för vapenfriulbildning 4513000 Vapenfria ijänstepliktiga 93875 000 Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- Statsbidrag för ungdomslag IISOOOOOOO Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1000 Medel för insatser inom malmfältskommunerna 1000 Kostnaderför ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 178 Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning 274067000 130 2. Arbetarskyddsslyrelsen: Anskaffning av Yrkesinriktad rehabilitering 507399000 135 4.Särskilda åtgärder för arbetsanpassning Statsbidrag till ofi'entligt skyddatarbete 300000000 Åtgärder för flyktingar 2000000 163 3.Åtgärder för invandrare 16807000 166 4.Översättningsservice 400000 168 5. Överföringoch mottagning av flyktingar m. m. 59200000 170 6. Ersättning till kommunerna för ålgärder för flykfingar m.m. 443000000 Totalt förarbetsmarknadsdepartementet 17848 624 000 Bilaga 13 till budgetpropositionen 1985 /S5:100 Till hör ärenden angåendebostadsförsöijning, fysisk riksplaneringoch bebyggelseplanering saml byggnads-, lanlmäteri-och kartärenden. Departementet är organiserat päfyra sakenheter, en för bostadsförsörjningenm. m., en för byggnadsväsendet m. m., en för planvä-sendel m.m. samt enför fysisk riksplanering m.m. Inom byggenheten bereds, fömtom byggärenden, också ärenden angående samlingslokaler,ärenden om energihushållning i befintlig bebyggelse, ärenden om hyra, förvärvoch förvaltning av hyresfastigheter m. m. samt om bostadsrätt. Inom enheten för fysisk riksplanering bereds,fömtom ärenden om fysisk riksplanering, också ärenden angående prövning avindustriulbyggnader m.m. enligt 136a § byggnadslagen (1947:385), ärenden om utländska förvärv av fast egendom samt fastighetsdata-,lantmäteri- och kartärenden. Denärendefördelning som har redovisats gäller i fråga om bygg- ochplanenheterna , dä departementet tillfördes vissalagstiftningsärenden från . Från samma departement har vidarefr. o. m. den överförts vissa fastighetsdataärenden. I del budgetförslagsom nu presenteras har hänsyn tagits till kraven pä att begränsa utgifterna på statsbudgeten. Utgifterna inombostadsdepartementets område beräknas under /86 kommaatt minska med . Minskningen beror i första hand på att anskaffningen av medelför utbetalning av bostadslån m. m. fr. o.m. /86 kommer att handhas av ett för ändamålet särskiltinrättat kreditinstitut. harnyligen beslutat att införa en statlig fastighetsskatt (prop. 1984/85:18, SkU17 och 24, rskr 90). Syftet är att åstadkomma ett rättvist och solidarisktomfördelningssystem inom bostadssektom och på samma gång, med hänsyn till detstatsfinansiella läget, begränsa bostadssektorns belastning påstatsbudgeten. har beslutat om kompensation för dekostnadsökningar som skatten beräknas medföra för fastighetsägare medstatliga bostadslän som omfattas av räntebidragssystemet (prop. 1984/85:85, BoU 8 och 9, rskr 91).I 1984185. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 2 Genomförandet avdel program för förbäliring av bosiadsbesiåndet. som fastställdehösten 1983, det s.k. ROT-programmel, är i full gång. Särskilda grupper har bildals på regional nivå föratl driva på verksamhelenoch initiera samverkan mellan olika intressenter. 1budgelproposilionen föresläs att en försöksverksamhet rörande ungas boende stimulerasmed elt lillfälligl slatligl bidrag. Bidragel bör vara ell engångsbidrag somlämnas till kommuner som vidlar särskilda ålgärder för atl förbällra ungdomars boende och lillbosladsförelag som i samråd med kommunerna vidtar sådana åtgärder.Försöksverksamheten bör bedrivas under treår. För /86 föreslås alt I milj. kr. anvisas för ändamålet. Även under näslabudgelår lämnas bidrag lill ålgärder i bostadsområden med en slor andel oulhyrda lägenheter. Den del avbidragsgivningen som sker i sambandmed all staten löses från sitt ansvar enligt 33 S bosiadslåne-kungörelsen(1962:537) eller motsvarande äldre beslämmelser är inle ram-begränsad.Bidragsgivningen i övrigl samordnas med slödel lill förbäliring av boendemiljön som ocksä lämnas för åtgärder i områden med oulhyrda lägenheter. I budgelproposilionen föreslås all beslutom boendemiljöbidrag och bidrag tillålgärder i bostadsområden med en slor andel outhyrda lägenheter fär lämnas inom en ram om 80 milj. kr. Ramen bör fåvidgas om del behövs av sysselsällningsskäl. Lokallän för ombyggnad av outhyrdalägenheter föreslås få beviljas inom en ram av 60 milj. kr. under budgelåret1985/86. Ramen förtillstyrkanden av förhöjt låneunderiag och lilläggslån lill kulturhistorisktvärdefull bebyggelse föreslås bli av samma omfallning som underinnevarande år, dvs. Likaså föreslås en oförändrad ram - 60 milj. kr. - för tilläggslän för åtgärder somavser att avhjälpa byggska-dor ochbyggfel eller alt ändra lägenhetssammansällning saml för grundförstärkning. Ramarna bör liksom fåvidgas om del behövs av sysselsättningsskäl. Ramarna för lån ochbidrag till anordnande och upprustning av allmänna samlingslokaler föreslås bli av samma omfattningsom under innevarande budgetår. Regeringen begär även bemyndigandeatt vidga ramarna om det behövs av sysselsättningsskäl. Som ett led i enmer aktiv samhällelig bostadspolitik arrangeras en bostadsmässa "Bo 85 -bygg för gemenskap" i Väsby.Syftet med mässan är att ge möjligheter alt pröva och förverkliga nyalösningar för byggande och boende. Energihushållning i befintlig bebyggelse De gällanderiktlinjerna för energihushållning i befintlig bebyggelse lades fast av statsmakternavåren 1981. Energihushållningsprogrammet kommer att behandlas i regeringensenergipolitiska proposition . 1984/85:100 Bilaga 13 3 För budgelåret1985/86 föreslås energibidrag komma alt lämnas med i medeltal av kostnadenför byggnads- och VVS-iekniska arbeten. Till information och rådgivningberäknas sammanlagt 116 milj. kr. Därvid förulsalls atl de nuvarande bidragen till kommunerna förrådgivning och besiktningupphör med uigången av . Plan- och byggfrågor, fy.sisk riksplanering m. m. Etl förslag tillny plan- och bygglag och ett förslag lill lag om exploateringssamverkanremitterades tilllagrådel för yttrande. har dessulom ett förslag till lag omhushållning med naturresurser remitteratstill lagrådet. Det senarelagförslaget innehåller bl.a. bestämmelser som motsvarar riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen och beslämmelsernai 136a§ byggnadslagen (1947:385, omtryckt 1981:872, ändr. senast 1983:517) om industrietableringar avväsenllig betydelse för hushållningen med mark och vatten. Propositionerangående dessa lagförslag avses blilämnade i sädan tid att de kanbehandlas under innevarande . En arbetsgrupp inomdepartementet har kartlagt tillämpningen av gällande gatukostnadsregler (Ds Bo1984:9). Kartläggningen har bl.a. aktualiserat förslag lill vissalagändringar. Statens planverkhar fåll uppdrag att utarbeta förslag till de föreskrifier som kan behövas tillvissa bestämmelser i . Uppdraget innefattar en fullständig revidering av Svenskbyggnorm. har även fåttuppdrag att ställa samman och sprida kunskaper om den gemensammamiljöns utformning. En delredovisning av det senare uppdraget skall lämnas iaugusti 1985. För att särskiltfrämja export inom byggsektorn, inom ramen för Svensk Bygg- och Energiexportsom ingår i Exportråd, har genom omprioriteringar inombostadsdepartementets verksamhetsområde 5 milj.kr. överförts tilltredje huvudtitelns anslag E 2. Ibudgetpropositionen läggs fram förslag om det fortsatta arbetet med fastighetsdatareformenunder perioden 30 juni 1992.