prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Exporten och de privata investeringarna är också dedominerande tillväxlfaklorerna i ekonominnär de offentliga utgifterna och privatkonsumtionen hälls tillbaka för att en långsiktig balans i ekonomin skallkunna uppnås. Under är ökadeSveriges export av andra varor än bearbetade industriprodukter dvs. i huvudsakråvaror, med . Exporten fortsatte att växa från denna höga nivä.Tillväxttakten i exporlvolymen av råvaror beräknas ha uppgåtttill ca 2,. Skogsprodukter beräknas ha ökal med , järnmalm och massa , medanträvaror beräknas ha minskat och jordbruksprodukter med 5,. ökarexporten av bearbetade varor med ungefär 11,, jämfört med en ökning pä 8%under år 1983. En betydande del av export- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Ökningen beror på en kraftigt ökad export avpersonbilar, lastbilar och vissa investeringsvaror. Exporten av kapitalvarorhar fortsatt att öka. En omsvängning från statshandelsländer och tillindustriländer har skett bl.a. lill följd av vissa länders bristandebetalningsförmåga och svårigheter alt utverka krediter. Exporten av råvaror(exkl. petroleumprodukter) väntas öka väsenlligt långsammare meden tillväxi på . Även exportökningen av bearbetade varor avtar.Marknadslillväxten inom beräknas uppgå till under är 1985.Konjunklurinstitulel räknar med en marknadsandelsföriust för svenska förelaginom OECD-området på ca I %. Denna förlusl kompenseras med en smärreandelsvinst på marknader uianför . Sammanlagel skulle därmed marknadsandelsförluslernaslanna vid 0,och exporten av bearbetade varor öka med knappi . lönsamhet harfrån en låg nivå ökal kraftigt . I figur 4 visas den långsiktigautvecklingen av indusirins lönsamhet fram t.o.m. . Lönsamhet och soliditet 1970-1983 RÄNTABILITET PA EGET KAPITAL AVKASTNING PÄ TOTALT KAPITAL 1970 -72 -74 Källa: Statistiskacenlralbyrån. -82 -83 Lönsamhetsnivån fortsatteatt förbättras under är 1984. En prognos baserad på de stora företagenshalvärsbokslul visar alt räntabiliteten på egel kapilal för helåret kommer altöverstiga , dvs. högre än är 1974. är det framför allt deråvaruproducerande förelagen som uppvisat en fortsalt kraftiglönsamhetsförbättring, medan verkstadsindustrin visat en något vikandelönsamhet. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Avkastning påflnansiellt resp. arbetande kapital för tillverkningsindustrin 1970-1983 For fönri gången t&dtn 1974 gav produktionskapitalet1983 en högre avkastning in de finansiella placeringarna haravkastningen på arbetande kapital legat lägre än avkastningen pä finansielltkapital (figur 5). gav produktionskapitalet sedan år1975 en högre avkastningen än finansiella placeringar. Lönsamheten på arbetandekapilal fortsatte att öka under är 1984. Som en följd avproduktionsuppgängen har indusirins kapacilelsutnyttjande fortsatt att ökaunder är 1984. uppgav av företagen att dearbetade med fullt kapacitetsutnyttjande, vilkel är en kraftig ökning fränmolsvarande period året innan, då motsvarande kapaci-telslal var . Under är1984 har sågverken, pappers- och massaindustrin samtjärn- och stålverken legalnära fulll kapacitetsutnyttjande. Som grupp har de råvaruproducerande företagenarbetat med ett högre kapacitetsutnyttjande än de förelag som tillverkarbearbetade varor. Även förväntas kapacitetsulnyttjandet blifortsatt högt, och för fiera råvaruproducerande företag kommer produktionen attbegränsas av tillgänglig kapacitet. Industriinvesteringarnahar ökat med . En orsak är att många förelag närmat sigkapacitetstakel och därför fått behov av att öka produktionskapaciteten.Investeringsuppgången förklaras också av att Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet lönsamhei och tillgäng på likvida medel är god. Trots uppgången ärinvesteringarnas andel av förädlingsvärdet lägre än under högkonjunkturåret1974 (figur 6). INKL BIL OCH /ASKrNLEASING -i/- I 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 ' 82 ' 83 ' 84 ' Källor: Slatens induslriverkoch . förväntasindustriinvesteringarna fortsätta atl öka - enligt med ca18%. Enligt augus-tienkäl ligger ökningarna främstinom massa-, pappers-, pappersvaru- och transportmedelsinduslrierna. Medundantag för transportmedelslillver-karna inom den bearbetande industrin är delsåledes de råvaruproducerande företagen som förväntas öka investeringarna mestunder är 1985. Den ökande användningen av finansieringsformen leasing vidmaskininköp i syfte att inte binda kapilal och del faktum aU företag oftahyr lokaler i slället för alt investera i egna lokaler och anläggningarpåverkar investeringssiffrorna för industrin, då denna typ av invesleringarstatistiskt bokförs på andra sektorer i samhället. Om denna typ avinvesteringar medräknas i industrins investeringssumma höjs invesleringskvoien(se figur 6). Den internationellautvecklingen pä stålomrädet har kännetecknats av en viss återhämtning.Fortfarande är dock överkapaciteten betydande. En successiv förbäliring av densvenska stålindustrins avsätlningssitualion har präglat utvecklingen . Förbättringen, som lett till ett höjtkapacitetsutnyttjande inom stålindustrin, sammanhänger med dels ökad inhemskefterfrågan från främsl verkslads-induslrin, dels ökad export.Råstålsproduklionen ökade . Ökningstakten underår 1984 kan preliminärt uppskattas lill alt ha varit ungefär lika slor. Problemen inom den del avspecialstålinduslrin som är inriktad på rostfritt stål har behandlats avspecialstålkommissionen, som framlade sin 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 28 Kommissionen ansåg atl det krävdes omfallande och snabba strukturälgäiderför all effektivisera den svenska industrin för rostfritt stål om branschensöverievnad skall kunna säkras. Ijanuari 1984 träffades en uppgörelse mellanägarna lill berörda företag sominnebar an verksamheten med rostfritt stål omstrukturerades från fyra till tvåförelagsgrupperingar, () och (). Till Avestakoncenlreras produktionen av varmvalsad plåt och kallvalsade band. Inom områdelrostfritt stål har tillverkning av huvudsakligen sömlösa rör och tråd.Två gemensamma bolag har bildats, etl bolag för svetsade rör, som ägs till 75%av och av , samt en bolag för metallurgi och varmvalsning iFagersla, som ägs till av vardera och . För atl möjliggöra dennödvändiga omstruktureringen och effektiviseringen har staten medverkat genomvissa läneeftergifter och ändringar i s.k. villkorslån. Ägarna har å sin sidagjort åtaganden i samband med omstruktureringen som är större än de sammanlagdastatliga låneeftergifterna. Förslag rörande statligtdeltagande i denna omstrukturering av special-stålindustrin förelades ochgodkändes av (prop. 1983/ 84; 130, NU 35, rskr 320).Förslagen omfattade även särskilda utvecklingsinsatser för att åstadkomma enindustriell förnyelse pä de orter i Bergslagen som berörts eller kommer attberöras av strukturomvandlingen inom gruv- och stålindustrin. För särskildautvecklingsinsatser i Bergslagen har 25 milj. kr. Bland andraåtgärder kan nämnas atl regeringen vid fördelningen av medel tilllänsstyrelserna för olika regionalpoliliska insatser har tagit särskild hänsyntill situationen i Bergslagen och kraftigt ökat dessa insatser fr. o. /84. I samband med dentidigare nämnda omstruktureringen inom specialstålindustrin har berördaförelag åtagit sig att skjuta till 100 milj. kr. till ett särskilt bolag -. Detta bolag skall medverka till all nya verksamheler skapas päberörda bruksorter. Vidare har staten medverkat i en finansiell rekonstruktionoch strukturell omvandling av AB Bofors-Kilsta, som är ett helägt donerbolag till AB . Härvid har AB åtagitsig att satsa 25 milj. kr. i en särskild stiftelse med uppgift att stödja bl.a.tillkomsten av nya företag inom , och kommuner. Den gynnsammautvecklingen av skogsindustrins avsätlningssitualion under är 1983 har fortsattunder . Under senare delen av årel har dock en avmattning kunnat märkas.Likaså har vissa tecken på en försvagning av konjunkturen inom massa- ochpappersområdet kunnat observeras. Totalt har branschens kapacitetsutnyttjandekunnal ökas med gynnsamma effekter på bl.a. företagens lönsamhei.Devalveringarna 1981 och har haft stor betydelse för den positivautvecklingen i bran- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 29 För massa- och pappersindustrins del hardollarkursens ulveckling också påtagligt medverkat lill den kraftigaresultatförbättringen. Sammanlagel har den svenska skogsindustrin nu återfåtten god konkurrenskraft. beslulade underår 1983 på regeringens förslag om ålgärder i syfte alt underlättaskogsindustrins virkesförsörjning. Bl.a. mol bakgrund av dessa ålgärder ochkraftiga virkesprishöjningar har de lotala avverkningarna ökat. Regeringen har under år1984 vidlagil etl flertal åtgärder i syfte all dämpa pris- ochkostnadsutvecklingen. Häribiand märks en särskild likvi-dilelsindragning fränskogsindustrin. Depositioner molsvarande av exportvärdet av pappersmassa,papper och papp som förs ut ur under liden den 1 juli 1984-den 30 juni1985 skall belalas in på konto i . Molsvarande avsättningar görs påexportvärdet av flertalet övriga skogsprodukter I juli-31december 1984. Trols ett fiertalålgärder i syfte att dämpa pris- och kostnadsutvecklingen har skogsindustrinsvirkespriser fortsatt atl öka i en oroväckande takt somiräkonjunkturen försvagats. Regeringen följer med uppmärksamhel den fortsattautvecklingen. Skogsindustrin är sedanlänge en av våra viktigaste exportnäringar. Branschen har slor betydelse såvälför landets ekonomi och handelsbalans som för sysselsättningen, inte minst iglesbygder. Det är därför angeläget för statsmakterna atl kunna förutse ochbedöma skogsindustrins framtida villkor för alt pä lämpliga sätt bidra till alt ge branschen goda utvecklingsmöjligheter.Mol bakgrund härav har regeringen uppdragit ål statens induslriverk att utredauivecklingsmöjlighelerna inom vissa delar av den svenska trävaruindustrin.Uppdraget skall redovisas . Etl motsvarande utredningsarbeteavseende massa- och pappersindustrin pågår inom industridepartementet medanlitande av konsultinsatser. begärde all få inlösa statens aktier i det gemensamtägda i enlighel med gällande konsortialavial mellanslaten och föreningen. Efter förhandling mellan parterna begärde föreningenden att frågan om köpeskillingens sloriek skulle avgöras genomskiljedomsförfarande. Enligt skiljedom, som meddelades ,värderades statens 40-procentiga andel i bolaget lill 750 milj. kr. Byggnadsverksamheten iSverige har sedan millen av 1970-lalet fält en ökad inriktning påROT-verksamhel - reparalion, ombyggnad och tillbyggnad. Denna förändring harfortsall under är 1984. Den lolala byggvo-lymen har i stort sett varit konstantunder 1980-lalets första år. Under är 1984 har den toiala byggvolymen ökalnågol. Utvecklingen har medfört att efterfrågan pä byggnadsmaterial försvagatsunder de senasle åren. Del gäller i synnerhet den byggnadsmalerialproduktionsom är inriktad pä nybyggnadsseklorn. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 30 Snickeri- ochträhusindustrierna är slarkt beroende av den svenska byggmarknaden. Åvensågverksindustrin är beroende av byggandet men i etl inlernationellt perspektiveflersom branschen exporterar huvuddelen av sin produktion. Snickeriinduslrinsleveranser har minskat jämfört med . förutsesen fortsatt försvagning av marknadssituationen mol bakgrund av atl företagensorderslock var otillfredsställande under slutet av är 1984. Efterfrågan påträhus har försvagats ytterligare under är 1984. Detla har medfört attirähusföretagens redan tidigare låga kapacilelsutnyttjande minskat ytterligare.De strukturproblem som funnits har därigenom förstärkts. Inom möbelindustrinhar en återhämtning kommit till stånd under senare hälften av är 1984. Sågverks-, snickeri-,trähus- och möbelindustrierna omfatlas av ett program med branschfrämjandeåtgärder som administreras av statens industriverk. För sågverksindustrin ärinsatserna inriktade på all främja ökad vidareförädling. blev liksom 1983elt bra är för verkstadsindustrin, i nivå med . Framför alll hardella varit fallet för de slora exportinrik-tade verkstadsföretagen. Däremolhar de små företagen, särskilt inom metallvaruindustrin, en bil kvar till kapacitetstakel. Metallvaruindustrinsvarar för en femtedel av det totala antalet anslällda inom verkstadsindustrinoch domineras av små företag. Det högakapacitelsutnyttjandet - - har medfört ökade investeringar ochnyanställningar. Antalet anställda steg . Inomtransportmedelsinduslrin utnyttjades kapaciteten närmast fullt ut.Maskinindustrin har avsevärt förbättrat sin lönsamhei. Inom ramen förbranschfrämjande åtgärder för övriga industrisektorer genomför statens industriverkinsatser för verktygsmaskinindustrin -bl.a. rörande flexiblatillverkningssystem, form- och pressverklygsbran-schen samt bilindustrinsunderleverantörer. För att följa och bedömaeffeklerna av de olika induslri- och regionalpoliliska åiaganden som gjorts (IG JAS) och dess underleverantörer tillkallades ensärskild kommitté (I 1983:03). Kommitténs uppdrag har av regeringen förlängtstill att även omfalla är 1985. , Exportråd och IGJAS har bildat ett särskilt industrikontor - IG JAS Industrikontor för anunderlätta kontakterna mellan de utländska underleverantörerna och svenskindustri. genomförde IG JAS största underieverantör. GeneralElectric, i samarbete med bl. a. IG JAS Industrikonlor en inköpskonferens iUSA. Ca 130 svenska företagarrepresentanter träffade där inköpare frän GeneralElectric för att försöka hilla samverkansprojekl. Avial om industriell samverkanhar träffats mellan svenska förelag och några av de utländskaunderleverantörerna. IG JAS redovisade i en rapporl i september 1984de resultat som hillills 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet ' 31 uppnåtts beträffande sysselsättningsskapandeåtgärder. Av rapporten framgår att de utfästelser som gjordes - de"800 jobben" - är infriade i så måtto atl de utlovade nyaarbetstillfällena antingen redan kommit lill slånd eller är beslulade. IGJAS-förelagen fortsäller att inom ramen för sin industripolitiska verksamhetrikta speciell uppmärksamhel mol och malmfälten. IG JAS har, för altmedverka i teknologiöverföringen lill övrig svensk induslri, tillsammans medIngenjörsvelenskapsakademien, styrelsen för leknisk ulveckling (STU) samt detekniska högskolorna i planeral elt antal temadagar, som spänner överetl stort antal områden. har genomförts under åren 1983 och 1984och ålerslående planerade fyra skall genomföras . Regeringen har i beslutden föreskrivit atl vid större upphandlingar avförsvarsmateriel från utlandet skall särskilda riktlinjer för industriellsamverkan beaklas. Regeringen har beslutat att den under är 1984 genomfördaupphandlingen av pansarvärnhelikoptrar för armén frän det västtyska företagetMesserschmitt-Bölkow-Blohm Gmbh skall bli föremål för industriell samverkan.Den s. k. avser alt följa och bedöma effekterna även av deltaprojekl. Inomindustrideparlementel har arbetet med alt främja teknikupphand-lingsverksamheiintensifierats. En arbetsgrupp med representanler från försvars-, finans- ochkommunikationsdepartementen saml STU, SIND och Industrifonden har bildals ocharbeiar med frågor om teknikupphandling. Etl stort antal företags- ochmyndighetskontakter har lagits av industridepartementet i syfte all utvecklaoch stärka teknikupphandlings-verksamheten. Etl teknikupphandlingsprojekl medinriktning på Bergslagsområdel har påbörjats. Ytterligare åtgärder förall främja dala- och eleklronikinduslrin utöver del nafionellamikroelektronikprogrammel som redan beslutet om - övervägs f. n. inomregeringskansliet. På regeringens uppdrag har styrelsen för leknisk ulveckling,universiieis- och högskoleämbeiet samt arbetarskyddsfonden lillregeringen inkommit med förslag även vad avser områdena systemteknik ochinformationsteknologins användning. inrättaderegeringen ett branschråd för läkemedelsindusirin - läkemedelsindustrirådel.Regeringens avsikt med läkemedelsindustrirådel är alt med branschen och defackliga organisationerna diskulera förutsättningarna för en forlsall gynnsamulveckling av svensk läkemedelsindustri samt behov av samarbeie och samordninginom vissa områden. Lägel inom tekoindustrinär bättre . Textilindustrins produktion ökade under säväl år 1983som . Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 32 och konfektionsinduslrierna fortsattevisserligen , men i lägre lakl än lidigare. Slatens induslriverkbedömer all sysselsättningen inom tekoindustrin i del narmasle stabiliserasunder ; nedgången anges till 200 resp. 400sysselsättningstillfällen. beslutaderiksdagen om en omläggning av de slatliga åtgärdernas inriktning förlekoindustrin. Beslutet innebar bl. a. en ökning av de induslripolitiskaåtgärderna under /84 och en sänkning av del s.k. äldreslödetfr.o.m. I fräga om äldreslödet beslutade vidareom en fortsatt nedtrappning under kommande två budgetär. I enlighel med denbeslulade omläggningen av ålgärdsinrikt-ningen föreslås för /86,som är i del nu löpande treärsprogrammet, ytterligare satsningarpå induslripolitiska åtgärder inom tekoindustrin. Utvecklingen inom denmanuella glasinduslrin har kännetecknats av en förbättradavsättning pä säväl hemmamarknad som exportmarknader och av ett högtkapacitetsutnyttjande. Branschen har omstrukturerats och har en merkonkurrenskraftig struktur än lidigare. treårigt äigärdsprogram förbranschen löpte ul vid utgången av /84. Genom atl kvarvarandeanslagsmedel även fortsättningsvis får användas för branschfrämjande åtgärderkan programmet avslutas mjukt. Förhållandena inomlivsmedelsindustrin har behandlats av livsmedelskommitté (Jo 1983:01)i rapporten (SOU 1984:86) Jordbruks- och livsmedelspolitik. Utredningen, somhafl till uppgifl all analysera samlliga i livsmedelskedjan ingående delar, hari elt delbetänkande (Ds Jo 1984: 13) Rapporl från expertgruppen för handels-och indusirifrägor ingående belyst situationen för livsmedelsindustrin.Kommittén har tillsatt en särskild arbetsgrupp för atl belysamöjligheterna all främja export av förädlade livsmedel. Den s. k.exportgruppens arbele slutförs omkring . Regeringen harinformerats om att beslutat atl förberedaen nedläggning av Uddevallavarvet. Statsrådet . kommer senare i dagall redogöra för regeringens varvspolilik (s. 119). Som följd av SvenskaVarvs beslut har regeringen inlett arbelel på elt brett åtgärdsprogram som kansättas in i den berörda regionen så snart slutgiltig klarhet nåtts omUddevallavarvels framtid. Pä regeringens uppdragarbeiar en särskild arbetsgrupp inom med förberedelserna förarbelsmarknadspoliliska, regionalpolitiska, industripolitiska,ulbildningspolitiska och Irafikpolitiska insatser saml tidigareläggning avoffentliga invesleringar i . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 33 Riktlinjerna för regeringens s. k.Uddevallagrupp är följande: Arbetsmarknadspolitiskainsatser skall snabbt kunna sältas in bl.a. för ulbildning ocharbetsförmedling. Regionalpolitiskaåtgärder skall snabbi kunna vidtas för alt bidra till lokalisering av nyvaraktig sysselsättning till regionen. Industripolitiskainsatser skall kunna inledas med sikte pä stabilisering, ulvecklingoch förnyelse av befintliga företag i regionen och en aktiv samverkan mednäringslivel om förläggning av ny produklion lill Uddevallaområdel. Utbildningspolitiskainsalser i vuxenutbildning, gymnasieskolans högre specialkurser och inomhögskolan saml insalser för samverkan högskola-näringsliv i regionen. Trafikpolitiskainsatser skall kunna vidtas för all förbällra regionens kommunikationer ochnäringslivels konkurrenskraft. Regeringens s. k.Uddevallagrupp har inlett arbelel med alt undersöka erfarenheterna av åtgärderi lidigare motsvarande situationer. Samlliga departement har fält i uppdrag atlskyndsamt gå igenom de planer som finns inom olika slalliga sektorer med siklepä att la lill vara möjligheter för . har spelat enakliv roll inom FN när det gäller ularbelande av en kod för såvältransnationella företag som för överföring av teknologi till . Endaslbegränsade framsteg har dock under det gångna årel gjorts på båda dessaområden. Konventionen rörandeomvandling av UNIDO, för industriell ulveckling, lillsjälvständigt fackorgan har ännu ej trätt i kraft. Den fjärde UNIDO-konferensenom industriell utveckling ägde rum i . Resultatet avsjälva konferensen blev myckel begränsat om man ser till de resolutioner somkunde antas enhälligt. Samarbetet inom olikainlernaiionella organ tenderar alt i alll högre grad beröra frågor inom detinduslripolitiska fältet. Mot denna bakgrund har industridepartementet haflanledning att i ökad utsträckning följa arbetet i dessa organ. Inom ramen för OECDbedrivs arbele pä flera områden som är av vikt ur induslripolitisk synvinkel,bl.a. i fråga om allmän industripolitik, industristöd, internationellainvesteringar, vissa branschfrågor och forskningspolitik. Frågan omregeringarnas politik i förhällande till högteknologisk industri har härviduppmärksammats särskilt. Kontakterna mellanSverige och EG inom det induslripolitiska området vidareutvecklas. Inom delforskningspolitiska områdel arbeiar en gemensam arbetsgrupp med syfte atldefiniera samarbetsomräden. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 34 Vid iVisby överenskoms atl nolifierings-proceduren för statligaslödålgärder skulle förbättras. En svensk nolifika-lion har lämnals i oklober1984. Inom EFTA har vidare en arbetsgrupp rörande medlemsländernasregionalpolitik avslutat sitt arbele . Den blandade kommissionsom upprättats i enlighel med det svensknorska avtalet frän är 1981 omekonomiskl samarbete, särskilt pä induslri-och energiområdena, höll sitt fjärdesammanträde ijuni 1984. Arbetet har yllerligare utvecklats ochfördjupats. Inom del nordiska samarbelelhar forlsall arbele bedrivits i enlighet med den särskilda arbetsplanen förindustripoliliskt samarbeie. Ett nordiskt industriminislermöte hölls iKöpenhamn . Del nordiska regionalpoliliska samarbetet harutvecklats. Ett särskilt nordiskt minislermöle om dessa frågor hölls ocksä iReykjavik . Bilaterala kontakter medandra länder upprätthålls bl. a. inom ramen för avtal om ekonomiskl,industriellt och lekniskl samarbete med flertalel statshandelsländer och medvissa utvecklingsländer. Mölen med de svensk-kinesiska och de svensk-sovjetiskasamarbetskommissionerna har sålunda ägt rum . Därulöver harindustriministern besökt bl.a. i spetsen för ennäringslivsdelegalion. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 35 Verksamheten vid statens industriverk () är cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden somrör industri och hantverk saml del regionalpolitiska stödet lill näringslivel.Industriverket kan även la upp frågor som inle direkt hänför sig lill nämndanäringar men ändå är av beiydelse för dessa från induslripolitisk synpunkt. utövarstatens huvudmannaansvar för den regionala utvecklingsfonden i varje län ochsvarar för service till fonderna i frågor med anknytning till statensnäringspolitik. Huvuduppgifterna förindustriverket är alt främja industrins omvandling och tillväxt genomutredningsverksamhet, industripoliliskt stöd och förelagsutvecklande insatsersaml all bidra lill en balanserad regional ulveckling genom regionalpolitisklfinansiellt stöd och särskilda insatser i anslutning härtill. handläggerdessutom vissa ärenden om investeringsfonder m, m. Vidare skall verket svaraför medelsförvallning och personaladministration samt lämna det biträde iövrigt som behövs för verksamheten vid ochsprängämnesinspektionen. Inom energiområdet svararindustriverket som sektoransvarig myndighel för industrins energianvändning,bl. a. för utredningar rörande industrins energianvändning samt rådgivningtill små och medelslora företag i frågor rörande energihushållning. Verket får utföra uppdragför annan. För uppdrag ål annan än regeringen skall ersättning tas ut. Vid avgörandet av ärendensom gäller statligt stöd till enskilda företag skall industriverket beaktaSveriges internationella förpliktelser. leds av enstyrelse. Chef för industriverket är generaldirektören.