prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — :;:ra '-*' c o c o.o o 1= > » :0 rt OO ' OO t/5 e|eS -i >. . ra -* ra (/) "iS822So o° 2 3 Tf US >, >, >OO ::;oo J=x3 " >.EiJ= r: poo C" c !j f: « -o .---- ° cr XI S ra .3 I- o ra 00-g - o - -E c o " D, ra c c _ c *- QJ OJ 13 .3 S- ra ra = 3,, O 3 3 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor .S2 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen I det följandebeskrivs några slörre användningsområden för ADB inom statsförvaltningen. ADB-tillämpningarna(sysiemen) beskrivs kortfattat med avseendepå bakgrund, syfte, användningsområden, omfattning, systemstruktur och planeradutveckling. Dessutom redovisas i vissa fall kostnader hämtade urmyndigheternas särskilda ADB-redovisningar . Syftet medrättsväsendets informationssystem (RI) är främst alt förenkla och förbättra informationsutbytet mellanmyndigheterna inom rättsväsendetsamt mellan dessa myndigheter och andra myndigheter med vilka de har etl frekvent utbyte av information. I sambanddärmed söker man också på olika sättrationalisera kontorsarbetet inom myndigheterna. Ett annat huvudsyfte är att skapa underlag för planeringeninom rättsväsendet. Rl-systemet har utvecklats och utvecklas etappvisoch beslår av en rad delsystem och rutiner.Olika myndigheter ansvarar för driften av olika delsystem. Ett särskilt organ - samarbetsorganet för rättsväsendetsinformationssystem () - svarar församordningen. Dalordriflen är förlagd till flera datacentraler, framför allt tillrikspolisstyrelsen (RPS) och datamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA). Systemen i RI kan hänföras till följande tre slörreområden: - Systemför brottsmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmännadomstolarna samt för förfarandet inom kriminalvården (BROTTSRI). - Systemför diarieföring, beslutsregistrering, textbehandling och informationssökningi departement och vissa myndigheter och därmed sammanhängande frågor (LAGRI/ RÄTTSDATA). - System för planering och uppföljning inomrättsväsendet (PLANRl). Inom BROTTSRI finns en rad rutiner i drift. RPS ansvarar för den automatiska databehandlingen av flertalet rutiner. Vidstyrelsen databehandlas dom och slutligt beslut i brottmål, strafföreläggande ochordningsbot,brottsanmälan, uppgift som i särskild ordning lämnas angående person som ärmisstänkt för brott (personblad) saml annan handling med uppgifter för det allmännakriminalregistret eller centrala polisregistret. Vid databehandlingenframställs meddelanden till olika myndigheter. registreras automatisktdata som skall ingå i det allmänna kriminalregistret, de centrala polisregistren ochkörkortsregistrets belastningsdel. Även delsystem förkriminalvården är i drift. De ingår i BROTTSRI. DAFA svarar för datordriften i denna del. Det huvudsakligasyftet med LAGRI är att förenkla och förbättra vissa kontorsrutiner i departement ochdomstolar och att i samband därmed skapabättre rutiner för information om besluten i lagstiftningsförfarandet Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 53 och om rättspraxis till såväl departement,domstolar och andra myndigheter som enskilda. De första ADB-systemen med dettasyfte infördes i justitiedepartementcl, regeringsrätten ochkammarrätterna. Dessa finns nu inom ytterligare ett imtal myndigheter, bl. a.domstolsverket och generaltullstyrelsen. DAFA svarar för den tekniska drifien. Förordningen (1980:628)om riittsdatasystemet innebär bl. a. att allmänheten kan få tillgång viaterminal till alla de dataregister i LAGRI som inte enbartinnehåller anteckningar för diarieföring. Dessa dataregister som räknas upp iförordningen - innehåller uppgifier om överenskommelser med främmande makter,kommittéväsendet, förfaltningar i () och vissamyndigheters författningssamlingar samt viktiga avgöranden i högsta domstolenoch hovrätterna, regeringsrätten och kammarrätterna, arbetsdomstolen ochbostadsdomstolen. Registren har förts samman under beteckningen RÄTTSDATA.Riksdagens förvaltningskontor samarbetar med . Kontoret har särskildadatabaser med uppgifier om riksdagsarbetet (propositioner, motioner ochutskotts-betänkanden m. m.). Allmänheten får tillgång till dessa på samma sättsom databaserna i RÄTTSDATA. Till LAGRI/RÄTTSDATA ochriksdagens databaser är omkring 250 terminaler anslutna, varav en del viauppringbara teleförbindelser. Som lidigare nämntssvarar () för driften av en stor del av BROTTSRI. Utöver Rl-rutinerna har RPS elt stort antalADB-rutiner avseende bl. - efterlystapersoner samt personer som inte får vistas i landet - signalementoch särskilda kännetecken - stuletoch förkommet gods - registerföringvid omfattande brottsutredningar - verksamhetenvid larmcentralerna i och . RPS svarar för dentekniska driften av så gott som alla ADB-rutiner inom polisväsendet. Till det centraladatorsystemet finns f.n. ca 520 textskärmsterminaler, ca ?60 skrivare och ca.300 teletexapparaler anslutna. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 54 dels centralt vid RPS, dels ute ipolisdistrikten. Flera centrala register kan uppdateras via terminalerna. Dessaanvänds emellertid främst för frågor till dataregistren. Terminalerna är viaRPS dator anslutna till de centrala bil- och körkortsregistren. Frågor kanalltså ställas även till dessa register. Vid RPS och i de störstapolisdistrikten har dessutom installerats ett 10-tal terminaler direkt till detstatliga person- och adressregistret (SPAR). Dessa planeras komma att ersättasav en koppling mellan RPS- och DAFA-dato-rerna varigenom samtligapolislerminaler ges SPAR-åtkomst. ADB-system inom försvarsmakten m.m. Inom försvaret användsADB på många sätt. En mycket stor del utgörs av administrativ databehandling.Många ADB-system är avsedda för enskilda myndigheters verksamhetsområden. De större ADB-systemen i försvaret är följande: - Systemför operativ och taktisk ledning i krig saml för krigsplanläggning i fred. - Systemmed data om krigs- och fredsorganisationen som är avsedda att betjänaförbandsproduktionen inom resp. försvarsgren och redovisar organisationensuppbyggnad samt dess personella och materiella innehåll. Utveckling av nyasystem pågår inom alla treförsvarsgrenarna. - Personaladministrativtsystem (PAF) för anställd personal inom främst försvarsgrenarna. Systemetinnehåller data om personal, organisation och befattning, tjänster och löner,utbildning samt historik. Som komplement till utvecklas lokalaPA-system. - Värnpliklsverketssyslem för inskrivning, planering och redovisning av värnpliktig personal. Ettomarbetat system med lokal drift vid värnpliktskontoren har införts under år1984. - Systemför förnödenhetsförsörjning och materielunderhåll. Ettfiertal sådana ADP-systemfinns i drift. Ett för försvarsmakten gemensamt redovisningssystem förförnödenheter () bygger på användning av 56 lokala datorer. Systemet harersatt de förvarsgrensvisaförnödenhetsredovisningssystemen. En modernisering av befintligt reservdelsredovisningssystemhar genomförts. Försök pågår med datorstöd för planering av materielunderhållpå fiera lokala myndigheter. För fiygburen materiel finns ett avancerat systemför redovisning och uppföljning av driftdata. - Systemför ekonomisk redovisning, bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning,"koncernredovisning", tidredovisning, revision och ekonomiskstatistik. Systemet är en försvarsspecifik variant av system S. Decentraliseringav vissa funktioner i systemet pågår. - Systemför att underlätta budgetarbete avseende preliminär och slutlig budget iförsta hand på lokal nivå (DAPU, DAlorstöd i Planering, budgetering ochUppföljning). - Systemför produktionsplanering vid under perspektiv- ochprogramplaneperioden, budgetering av verksamheten för Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 55 genomförandeåret samt regisirering ochredovisning av genomförd verksamhet. En revidering har påbörjats. - Systemför verkstadsdrifi som bl. a. beslårav tidredovisning, löneuträkning, redovisning/fakturering, produktions- ochlikviditetsuppföljning samt budget. Utveckling av tillämpningar för lokaltdatorstöd i verksläder pågår. - Systemför information om fastigheter för central, regional och lokal instans.Datorstödet utvecklas lokall och anviindarnära. - Systemför materiel- och personalredovisning, krigsorganisation samt förövningsverksamhelen inom civilförsvaret. Drifimässigt iirdatabehandlingen i huvudsak förlagd till försvarets datacentral. Huvuddelen avden nyuiveckling som sker inriktas dock mot drift på lokala datorer. Den långsiktigainriktningen av verksamhelen på ADB-området inom försvaret har fastställtsgenom elt regeringsbeslut . Detta beslut innebär atl försvaretsrationaliseringsinstituts rapport 90 skall ligga till grund förarbetet med utveckling av ADB-system. Inriktningen innebär istort all ADB-systemen skall decentraliseras eller distribueras tillanviindarna, att regionala och lokala nivåns behov av datorstöd skallförbättras saml all kunskaper om ADB och dess möjligheter skall ökas iorganisationen. Förbättrade metoder för systemutveckling samlstandardiseringsålgärder skall ägnas särskild uppmärksamhet i syfte atl sänkakoslnaderna för ADB-verksamheten. Inom försvaret har arbetetmed övergång till Struktur 90 påbörjats. Ett särskilt projekt som leds avöverbefälhavaren finns organiserat för genomförandearbetet. Under år 1985kommer de första tillämpningarna inom ramen för det nya konceptet att tas ibruk. Genom ett regeringsbesluti är den första delen av upphandlingen för Struktur 90 nugenomförd. Beslutet innebär elt bemyndigande att teckna avropsavtal för enförsta etapp - Struktur 90 -avseende ca 100 syslem. ADB-system inom överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) har använt sig av ADB i sin verksamhet.En egen datorkapacitet för att hantera informationen vid ÖEF håller nu på att byggas upp. Följande system är i drifteller under utveckling: - InomBUSA-systemets ram förs register för lagringsverksamhelen. Datamaskincentralenför administrativ dalabehandling (DAFA) ansvarar för systemets drifi. Registretskall ge underlag för planeringen för uppbyggnad av beredskapslager m. m. - Etlsärskilt ekonomiadministrativt projekt - - bedrivs inom ÖEF. Inomdess ram har utvecklats ett system för affärsredovisning i en första etapp.Systemet har ersatt motsvarande delsystem Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 56 Övriga EA-system är systemet förindustriella åtgärder, som syftar till att underlätta hanteringen av bl.a. avtal med näringslivetoch systemet för budgetuppföljning för hela ÖEF: s verksamhet inkl. ett reskontrasystem. För driften används ÖEF: segen datorutrustning. - Ettplanerings- och statistiksystem som används för planering främst inom ÖEF men ävenför det ekonomiska försvaret i övrigt. DAFA ansvarar för systemets drift. - Systemför oljerapportering som syftar bl. a. till att underiätta uppföljning av försörjningsläget. Sammanställningar ursystemet utgör dessutom underiag för rapporteringen till (lEA). Driftenav systemet är förlagd till ÖEF. - Beräkningsmodellerför att räkna fram underiag för bedömning av beredskapslagringen. För detta ändamålutnyttjas (QZ). - Utvecklingav ransonerings- och regleringssystem har påbörjats inom energi-, kemi- och beklädnadsprogrammen.Systemen utvecklas för drift på ÖEF:s datorutrustning. - Vissa register för administrativservice har utvecklats för drift på ÖEF:s datorutrustning. ADB-systeminom den allmänna försäkringen ADB-systemen böljadeinföras och omfattar f.n. rutiner för administration av pensioner,allmänna barnbidrag och bidragsförskott samtsjukförsäkring m. m. I sjukförsäkringssystemet ingår förutom sjuk-och föräldraförsäkringen även delsystem för bl. a.studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildningoch dagpenning till vissa värnpliktiga. Systemen utgör ett viktigthjälpmedel för den löpande administrationen av socialförsäkrings- ochbidragssystemen hos de allmänna försäkringskassorna och (). De ger också tillgång till statistiksom förbättrar förutsättningarna för planering och personaldimensioneringvid kassorna. ADB-systemenomfattar hela befolkningen. Systemet för den allmänna pensioneringen omfattar1,9 milj. pensionärer, medan systemet för barnbidrag och bidragsförskottomfattar 1,6 milj. barn. Sjukförsäkringssystemet omfattar 6,6 milj. försäkrade. Vissa registerdatautnyttjas gemensamt i de tre systemen: bidrag, pension ochsjukförsäkring. Det är emellertid i princip fråga om tre separata system med skilda register. Systemenutnyttjar RFV:s datoranläggning ochdriftorganisation i . Terminalutrustning på ute i landet används för samtliga system. Tillsystemet är f. n. omkring 1400 textskärmsterminaler anslutna. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 57 Under budgetåren1983/84-1984/85 installeras successivt ny central datorutrustning. Regeringen gav i juni1983 RFV i uppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra utrednings- och utvecklingsarbete samt praktisk försöksverksamhetför att få underiag för ställningstagande om den långsiktiga inriktningen avADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen m. m. (FAS 90-utredningen). RFV har överiämnat I till regeringen. I denna föreslås en närmaregenomgång av följande områden i det fortsatta utredningsarbetet: - Lokalt/regionallADB-stöd för administration och försäkring. Häri bör ingå försök medsammanhållen ärendehandläggning, exempelvis sammanhållen sjukfallshantering,spridning av register, interna uppföljnings-och utvärderingssystem samtkontorsinformationssystem. - Kommunikation meddelandedistribution. Här bör utredas behoven av meddelandedistribution ochvilka möjligheter som finns att tillgodose dem inom ramen för socialförsäkringensnya kommunikationsnät. - Kommunikationmed andra datorsystem. Detta är både en teknisk och en datapolitisk fråga.Tekniskt bör utredas vilka möjligheter till sammankoppling av olika datorersom finns om socialförsäkringens nya kommunikationsnät utnyttjas. Dendatapolitiska delen berör datalagstiftning, integritet, sårbarhet m. m. Inom postverket användssedan länge ADB i olika produktionssystem. Ett stort system ärpostgirosystemet. Det är uppbyggt kring optiska läsare för inbetalningskortsamt ett stort datasystem som bokför betalningar och sköter postgirokonton.Omfattande serviceåtaganden gentemot postgirots kunder finns också genom enlång rad tilläggstjänster. Postgirot sköter också på entreprenad PK-bankenspersonkontosystem samt vissa reskon-tra för sparkonton. Postkontoren är utrustademed sammanlagt ca 3600 postkassamaskiner anslutna minidatorer. Dessa står isin tur i förbindelse med det centrala systemet. För redovisning ochdataregistrering finns separata system vid postverkets åttaredovisningsterminaler. Dessa system står i förbindelse med det centralasystemet via telenätet. är en stororganisation med över 2000 tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En stormängd olika system finns utvecklade särskilt inom det administrativa områdetbl. a. för löner, personalredovisning och ekonomisk redovisning.Resultatenheterna Postens adressregister. PostensInköpscentral och Frimärksavdelningen har också egna minidatorbaserade system.Systemutveckling, programmering och datordrifl sysselsätter ca 450 personer. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 58 håller f. n.på att utveckla vissa tjänster baserade pä telekommunikation och datateknik. använder ADBför fiera olika ändamål inom områdena konstruktion, tillverkning ochadministration. De viktigaste administrativa rutinerna berör arbetsområdensåsom - beräkningar,prognoser och statistikbearbetning för telenätet - personaladministrativarutiner inkl. lönerutiner. Dalabehandlingen bedrivspå tre orter (. Dessutom finns ett växandeantal lokala minidatorer. Systemutvecklingen bedrivs huvudsakligen iStockholm. Databehandlingsvolymerna är genomgående höga beroende på att detfinns över 6 milj. telefonapparater i landet. Som exempel kan nämnas att mer än24 milj. telefonräkningar hanteras och atl nya abonnemang ochfiyttningsärenden uppgår till ca I milj. . Antalet terminaler uppgår lillmer än 6000. I sammanhanget bör nämnasalt inom ramen för telekommunikationerna även svarar fördataöverföring, bl. a. det allmänna datanätet. Verket tillhandahåller ävenvissa andra tjänster med anknytning till lele-överföring och datateknik. ADB inom SJ används som hjälpmedel för - platsbokningoch färdbiljettförsäljning (ca 90000 bokningar och försäljningar per dag undervardagar utom lördag och 50000 per dag och sön- och helgdagar) - materialredovisning(ca 110000 artiklar i förråd, 5 000 lagerförändringar/vardag) - vagnefierforskning/transportövervakning(godsvagnar) - framställningav tidtabeller, tågplaner - maskinellfrakträkning m. m. Databehandlingen bedrivsmed hjälp av tre stordatorer. Ute i landet är f. n. ca 1 500 terminaleranslutna till de centrala datorerna.Installation av ytterligare terminaler pågår. Utveckling, underhäll och drifiav datasystemen är koncentrerade till SJ-Data under Finans- ochInköpsavdelningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 59 SJ-Data har 175 anställda varav omkring 80svarar för drifi och 95 svarar för utveckling och underhåll av ADB-system. F.n. moderniseras ochvidareutvecklas systemen för materialredovisning samt platsbokning ochfärdbiljettförsäljning, som integreras med system hos flygbolagen för användning av gemensam terminal vid försäljning av SJ:sbiljetter. Dessutom pågår eninstallation av bildskärmar som ger användarna tillgång till vissa register föratt erhålla snabb information om bl. a. kostnadsuppföljning ochtrafikutveckling. Bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren i samband med ändrade riktlinjer för fordonsregistreringen, att inrättaett ADB-baserat riksomfattande fordons-register. beslöts attinföra ett körkortsregisier som tekniskt och organisatoriskt skulle samordnasmed bilregistret. Etl särskilt organ bilregisternämnden - inrättades samma årför planering, utveckling och idriftlagning av de nya bil- ochkörkortsregistren. Omläggningen av registren påbörjades och slutfördesunder . flyttades även den datoranläggning som användsför regislerföringen från lill . Regisleransvaret och driften av datoranläggningen överfördes då lilltrafiksäkerhetsverket (TSV), som också är central förvaltningsmyndighet föryrkestrafikregistren. Bil- ochkörkortsregistren syftar till atlunderlätta handläggningen av fordonsregistrering, körkort m. m. samttillhandahålla information för utrednings- och planeringsaktivileter på en radområden, bl. a. trafiksäkerhetsområdet. används somhjälpmedel för administration av bl. a. kontrollbesiktning av fordon,fordonsskatt, kilometerskatt, irafikförsäkringskon-troll.parkeringsanmärkningar och kontroll av försäkringsinnehav samt förberedskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgifter med undantag för parkeringsanmärkningar,utförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare enförutsätining för länsstyrelsernas arbete vid en drivmedelsransonering ochviktiga hjälpmedel för polisen i Irafikövervak-nings- och spaningsarbetet.Polisen kan från terminal via dator hämta upplysningar urregistren. Länsstyrelserna svararför registrering och TSV för registerhållning. I bilregistret fanns ijuli 1983uppgifier om 5,5 milj. fordon och i körkortsregistret uppgifter om 4,6 milj.körkortsinnehavare. Till systemet är ca 460textskärmsterminaler anslutna. Av dessa är 380 placerade hos länsstyrelserna.Resterande terminaler är placerade vid TSV. hardirektförbindelse med TSV: s system. Utöver nämnda terminaler kandärigenom ca 435 textskärmsterminaler och ca 400 telexutrustningar hos bl. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 60 TSV: s datorsystem. Några av de större försäkringsbolagenär anslutna via en datorväxel direkt till TSV: s datoranläggning. Detta resulterar i att ytterligare ca 4 500 terminaler har tillgång till vissa registeruppgifter från TSV. Tullen, vissakommunala gatukontor m.fl. har viatelexförbindelse frågemöjlighet gentemot systemet. TSV: s framtidadalorbehov har utretts av TSV i samråd med statskontoret. Utbyte till nya datorer slutfördesunder . har statskontoret och trafiksäkerheisverketgemensamt utrett behovet av kompletteringav ADB-utrustning och avslutades upphandlingen avterminaler för bil- och körkortsregistrens räkning. Kostnaderna förADB-driften var /84 28milj. och beräknas för budgetåret1984/85 till 32 milj. kr. /86 begärs 40milj. Luftfartsverketutnyttjar ADB för såväl administration som tekniska ändamål. Luftfartsverkethar ett tiotal administrativa system i drift på egna anläggningar. Förden närmaste perioden planeras utveckling av ytterligare ett tiotalsystem, varav flertalet nu är under utredning. Dessa system blir lokalttillgängliga och gäller företrädesvis tillämpningar inom områdena materiel- och investeringsadministration,ekonomistyrning och kontorsautomation. För den satsvisadatabehandlingen inom ekonomi- och personaladministration anlitas datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA). VidDAFA finns även elt samnordiskt system för analys av flyghaveri/störningsinformation, somluftfartsverket är huvudman för. Luftfartsverkethar en geografiskt spridd verksamhet, där varje flygplats är en självständig produktionsenhet. Detta medföratt verkets informationssystem ställer krav på decentraliserad ochanvändarnära databehandling som närmarebeskrivits i en nyligen fastlagd ADB-strategi. Befintlig utrustning är hårt belagd ochhar förstärkts. För att förverkliga del distribueradedatorkonceptet behöver ytterligare utrustning anskaffas under budgetåret1984/85. Luftfartsverkelstekniska datortillämpningar förekommer dels inom flygtrafiktjänstens verksamhetsområden, dels inomfiygplatstjänsten vid de större flygplatserna. Inomflygtrafiktjänsten används datorer vid områdeskontrollcentralerna för bearbetning ochpresentation av radarinformation från aktuellt kontrollområde. Samtidigtbearbetas information från anslutna terminaler vid flygplatserskontrolltorn och samverkande flygvädertjänster. I vissa delsystem förekommermindre datorer för fjärrmanövrering av radar- och kommunikationsstationer, larmindikeringarsamt vissa väderdalagivare. En nykontrollcentral i för flygtrafikledningen i har tagits i drifi /83.Centralen innehåller bl.a. radar- och 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 61 färdplandatautrustning (ATCAS 2) samt ett nyttdatoruppbyggt talkom-munikationssysiem. I en första etappinstalleras på fem flygplatser utrustning för halvauto-malisk väderobservation.Datorer för automatisk ritning av väderkartor har installerats vid fyraregionala flygvädertjänster. Inom flygplatstjänstenanvänds datorer vid , och flygplatser för visuellpresentation av passagerarinformation, bagagesortering samt manövrering ochövervakning av el-, VVS- och fältljus-anläggningar. Nytl datoriseratpassagerarinformationssystem installerades på inför utflyttningen avjeltrafiken från . ADB-system jör folkbokföring och beskattning(RS/AFB) ADB har använts somhjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadministrationen sedan mitten av1960-talet. beslutade att ett nytt syslem, AFB-systemet,skulle utvecklas och införas. Inom ramen för detta infördes ett utvidgatADB-stöd vid taxering i första instans . Nya uppbördsruliner infördesunder . Folkbokfö-ringssysiemel har programmerats om och logs idrift . För faslig-hetstaxering och faslighetsredovisning har successivtett nytt ADB-system tagits i drift i samband med den allmännafastighetstaxeringen . Nya kontrollrutiner har successivt införts inomföretagsbeskaltningsomrädet . ADB-system för mervärdeskatt harinförts . ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning syftar lill atl genom utnyttjande av ADB förenklaoch effeklivisera administrationen inom dessa områden. Systemet innehållerföljande delsystem; faslighetsredovisning inkl. fastighetstaxering,personredovisning, allmänna val, registrering av juridiska personer,debitering av preliminär skatt, uppbörd av skatt och slutlig skalt, omräkning av slutligskalt, underlag för kontroll och revision samt mervärdeskatt. Vidare finnsADB-system för arbetsgivaravgifter. De cenirala och regionalaskatteregistren omfattar alla skattskyldiga (ca 8 milj.).