prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — I undantagsfall kan slöd beviljas för kulturpolitisktvärdefull utgivning som formellt faller under kaiegorin uppslagsverk.Ordböcker, slörre uppslagsverk och lexikon som inle har etl betydandeallmänkultu-rellt inlresse eller som ges ul för studieändamål är hellundaniagna från slödet. Stödet till klassiker omfaltar samlliga kalegorier inomlilleralurslödel Ulom barn- och ungdomsserier och litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. Med klassisk litteratur jämställs allmänt erkänd1900-talslitieratur om minsl förflutit sedan verket gavs ut för förstagången. Vid urvalel av titlar beaktas om verket är tillgängligt på densvenska bokmarknaden. För utländsk litteratur beaktas behovet avnyöversättning och den nya översättningens kvalitet. Minimiupplagan är I 000exemplar för lyrik och 2000 exemplar för övriga genrer. För lagerhållning av klassiker kan särskilt lagerstödutgå. Slödet beviljas i laget och får avse lägsl 100 och högsl 2000exemplar av samma boktitel. Huvudsyftet med slödet lill barn- och ungdomsserier är atlstimulera utgivningen av nya svenska kvalilelsserier, men också alt möjliggörautgivning av kvalitetsserier från andra språkområden, i försia hand de nordiskaländerna. Slöd ulgår dels som projektstöd (förhandsslöd), dels somefterhandsslöd. Projektstödet avser särskilt koslnadskrävande serieui-givning.Del kan ges för seriealbum och serieböcker, men också för enslaka serier ellerflera serier i serietidningar. Efterhandssiödel syftar i första hand lill attstimulera utgivningen av svenska och utländska kvalitetsserier. Del kan endaslulgå för seriealbum och serieböcker. Minimiupplagan för serieslödet är 3000exemplar. Slödordningen för litteratur pä invandrar- ochminoritetsspråk omfattar Prop.1984/85:141 30 dels projektbidrag för produktions- och distributionskostnadersaml allmänna förlagskoslnader, dels särskilt produklionsstöd till sådanakostnader som beror på all utgivningen sker på annal språk än svenska. Slödetomfattar skön- och facklitteratur, både originalverk och översättningar, förbarn och vuxna. Projektbidrag kan ulgå till svenskt förlag somhuvudsakligen ger ut litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, för alltrygga den fortsatta verksamheten och förbättra distribulionsmöjligheterna. Medförlag jämställs organisation eller enskild person som fortlöpande ägnar sigåt bokutgivning. I undantagsfall kan bidrag utgå till utgivare av enslakatitlar. Del särskilda produktionsslödel kan endast utgå tillsådant svenskl förlag som inle kan erhålla projektbidrag. Utgivningen skall skei samverkan med organisation eller företrädare för berörd språkgrupp. Stödetavses täcka kostnader som beror på att utgivningen sker på annal språk änsvenska, t. ex. tryckning med annat alfabet, korrekturläsning, översättningm.m. Ulgivningsstödel är konstruerat så all del skall ge enviss prisålerhål-lande effekt. Stödbeloppet utgör ersättning för en viss del avverkets tekniska produklionskoslnader. För fullt slöd krävs som motprestationav förlag eller utgivare alt förlagsnelloprisel, dvs. förlagets pris lillåterförsäljare, inte överstiger del för årel angivna. Överskrids detta prisfastställs en lägre arkersättning eller ingen ersättning alls. Etl särskiltstödbelopp ulöver arkersättningen kan ulgå för vissa merkoslnader för l.ex.svårtillgängligt språkområde, bearbetning eller kvalificeral bildmaterial. Skälen för min bedömning I. Bokutgivningen i ligger, internationellt sett, på en hög nivå,räknat i antalet titlar per capita. Med lanke på del svenska språkområdetsringa omfallning finns en belydande bredd och mångfald. har utgivningen av allmänlilteralur ökal kraftigt. Även omförlagsstrukluren i i stort är densamma som , dvs. ettfålal förlag svarar för huvudparten av utgivningen, ges en slor andel av denkvalificerade skönlitteraturen ut av små förlag med en utprägladkvaliletsinriktning. Del är framför alll inom områden som lyrik, svenskadebutanlverk och utländsk skönlitteratur uianför del engelska språkområdet somde mindre förlagen har vidgat den svenska bokutgivningen. Små föriag svarar istor utsträckning även för svensk och översatt klassikerulgivning. Trols desenasle årens kärva ekonomiska läge har således möjligheterna atl ge ul böckerkunnal vidgas och spridningen av utgivningsbeslulen till många olika förlag avvarierande storlek har därmed kunnal bibehållas. Det statliga ulgivningsstödel har onekligen bidragit tilldenna positiva utveckling. Stödets syfte är att, trots att del svenskaspråkområdet är litel, tillförsäkra den enskilde medborgaren en bred ochkvalitativt värdefull 1984/85:141 31 bokutgivningsom ger möjlighet lill ökad kunskap och kulturell upplevelse. 1982års bokutredning och en i slort sett enhällig remissopinion anser all deförvänlningar som riksdag och regering i denna del ställde vid reformenstillkomst i stort sell har infriats. Stödel har, på gott och ont, blivit enintegrerad del i den svenska bokmarknaden så lill vida all den kulturpolitisktangelägna, breda utgivningen av kvalitelslilleratur med otillräckligamarknadsförutsättningar inle skulle kunna upprätthållas ulan etl stöd avungefär nuvarande omfattning. Jaganser därför alt utgivningsstödet även fortsällningsvis bör finnas och ulgåenligt i slort sell samma principer som hillills. Jagvill betona att uigivningsslödels strategiska roll för en kulturpolitisktönskvärd bokutgivning inle slrider mol min principiella syn på bokbranschensansvar för en förlagsverksamhet på i huvudsak kommersiella villkor. Denlönsamma delen av bokutgivningen har enligt min bedömning i mycket litenutsträckning påverkats av det slalliga stödel. Däremol har slödet gjort detmöjligl för små förlag att hålla en mer renodlad kvalitetsprofil. Titlar somgår med vinst, ofla enbari lack vare slödet, får subventionera den utgivningsom trots slöd går med förlust. Även stora förlag ger ut många böcker som inleberäknas ge vinst. Med hjälp av slödet kan dock förlusten hållas inomacceptabla gränser. Ulgivningsstödel kan således i slor utsträckning bredda dekommersiella marginalerna för den kulturellt intressanta utgivningen. Detär vidare allmänt vitsordat att stödels utformning är väl anpassad tillbehoven. Slödet läcker i slort sett alla kalegorier av allmänlilteralur medundanlag av enklare handböcker, uppslagsverk etc. Stödets selektiva karaktärmedför självfallel atl kvalitetskrav slälls i samtliga kategorier. Jagålerkommer lill frågan om nödvändiga avvägningar mellan olika kalegorier i delföljande (avsnitt 4.2.2). Systemelmed förhands- resp. efterhandsslöd för de olika litteraiurkale-gorierna harockså visal sig ändamålsenligl. Uiifrån den principiella ståndpunkten allslaten i så lilen utsträckning som möjligt bör styra utgivningsbeslulen är eltslöd i efterhand alllid alt föredra och tillämpas också för del slora flertaletstödbeslui. Särskilt riskfylld utgivning skulle emellertid ofta inte komma tillstånd om inle stöd i förväg kunde påräknas. Detta gäller i huvudsak klassiker,särskilt koslnadskrävande utgivning av bildverk e.d. saml originalulgivning av svenskatecknade serier. Jag finner inte skäl att föreslå några ändringar i dessaavseenden. Vad gäller stödet till litteratur på invandrar- och minoritetsspråkåterkommer jag med min bedömning i del följande (avsnitt 4.2.5). Jagvill i detla sammanhang nämna alt jag i det följande kommer att föreslåsärskilda, tidsbegränsade slödålgärder på lilieraiurområdet, nämligen statligtslöd för utgivning av dels en särskild klassikerserie för skolans behov, delsell slort svenskl uppslagsverk. Prop.1984/85:141 32 Bokulredningen föreslår all ulgivningsstödel ävenfortsättningsvis bör vara förknippat med kravet på ell högsta tillåtet förlagsneltopris. Ulred ningen anser alt en allmänt prissänkande verkan visserligen inte kan åstad kommas den vägen, men finner likväl systemet betydelsefullt för all säkra något så när rimliga marknadsförutsättningar för framför alll den smalare kvaliletslitteraluren. Stödbeloppet utgör sålunda en kompensation för att boken åsätts etl reduceral marknadspris i slället för ett koslnadsrelaleral pris. Det senare skulle enligt utredningen innebära väsenlligl högre priser för den kulturelll värdefulla utgivningen. anser däremot alt regleringen av högstpriser inte stimulerar efterfrågan och därför kan undvaras. För egen del ansluler jag mig lill bokutredningensuppfattning om prisregleringens betydelse framför alll för den kulturelllvärdefulla utgivningen med förhållandevis sämre avsättningsmöjligheter. Jagfinner del heller inte vara en nackdel atl en utgivare måste välja mellan atlantingen söka slöd och lillämpa etl lägre pris eller all sätta ell högre prisoch avslå från statligt stöd. Vad gäller förutsättningarna för kulturrådetsbeslut om högstpriserna ålerkommer jag i del följande. föreslår alt utgivningsstödet farformen av ellförsälj- ningsrelaterai garaniistöd. Enligt utredningen bör halva stödbeloppet återbetalas när försäljningen har passerat 8000 men ännu inle nått 10000 exemplar. Efler 10000 sålda exemplar bör hela stödbeloppet återbetalas. Förslagel har mött blandade reaktioner hosremissinslanserna. Bland dem som i princip godtar en begränsning av stödelpekar några, bl.a. , på riskerna för oönskadeeffekler med ett sådani system. Av samma skäl avstyrks förslagel av bl. a.slatens pris- och kartellnämnd och . Huvudinvändningarna är alt entitel med slor försäljning inte nödvändigtvis ger vinst, alt enslakavinsttitlar kan vara nödvändiga för att balansera förlagets övriga, oftaförlustbringande, utgivning samt alt systemel skulle kunna hämma förlagensvilja att salsa på nya upplagor. För egen del finner jag alt syflel med förslagel i och försig är tilltalande. Stödmedel borde helsl inle användas för titlar som redanutan slöd är lönsamma, utan i stället inriklas på angelägen, men olönsamutgivning. Jag anser dock all invändningarna är tungt vägande. Enligt minmening är del svårt att hitta generella krilerier för de fall där stödbehovinle föreligger. En lilel med god vinsl kan i det ena förlaget ge etl ökatöverskott, i det andra förlaget bara en minskad förlusl. Förlagsekonomin byggerså gott som alllid pä en kalkyl för den samlade utgivningen därtitlar med goda försäljningsmöjligheler medvetet blandas med kulturelllviktiga, men svårsålda titlar. Jag finner det mol den bakgrunden inle lämpliglatt införa en generell spärr i ulgivningsstödel som skulle försvåra för demindre förlagen att ge ul ekonomiskl inte bärkraftig kvaliielslitteratur. Denringa nettoeffekten av en sådan begränsning för stödanslagel står enligt 1984/85:141 33 minmening inle heller i proportion lill de risker och administrativa komplikationersom förslaget skulle medföra. För all komma ål de möjligen stötande, enslakafall där ekonomiskl starka förlag får stöd för bäslsäl-jande titlar, skulle delkrävas en behovsprövad spärr som jag emellertid av principiella och praktiskaskäl inle kan godta. Mittförslag: bör få elt större ansvar inom den statligalitteraturpolitiken. Detta innebär all rådet, inom ramen för grunderna förulgivningsstödel och övriga av riksdag och regering uttalade riktlinjer, börbeslula om fördelningen av anslagsmedlen på de olika littera-lurkategoriernaoch övriga ändamål under anslagsposten Utgivningsstöd. För en ändamålsenligbidragsfördelning bör rådet fortlöpande följa utvecklingen på bokmarknaden, isynnerhet vad gäller utgivningen av allmänlilteralur och villkoren förförlagsverksamhet, saml för regeringen redovisa erfarenheter och eventuellaförslag lill förändringar av de statliga insaiserna. Bokutredningensförslag: Myndighetsuppgifterna för behandlas inte särskilt,ulom vad gäller ansvarel för bidragsfördelningen i mitt förslag. Utredningen förordardels atl nuvarande ordning med av regering och riksdag anvisade riktbelopp förkaiegorierna inom ulgivningsstödel bör kvarslå, dels, i överensslämmelse medmitl förslag, att kostnaderna för stödadministralionen även fortsättningsvisbör belasta litleratur-stödsanslaget, men där redovisas särskilt. Remissinstanserna:Hithörande frågor behandlas ytterst sparsamt i remissyttrandena. Kulturrådetoch statskontoret tillstyrker att administrationskostnaderna förulgivningsstödel redovisas särskilt. Bakgrundtill mitt förslag: Regeringens och beslut om medelstilldelning pålitleraturområdel har präglats av en hög grad av detaljstyrning. Dettagäller särskilt ulgivningsstödel där regeringen i sina förslag lill riksdagenangelt riktbelopp för vatje särskild stödkategori. I regleringsbrev avseendeanslaget Litteraturstöd har regeringen närmare preciserat dessa belopp, ihuvudsak med hänsyn lill de årliga prisstegringarna. Statenskulturråd har vid ett flertal tillfällen hemställt om vissasmärre omfördelningar av medel mellan de olika stödkategorierna.Framställningarna har i så gott som samtliga fall bifallits. Sedan budgetårel1981/82 har haft möjlighet atl utan regeringens särskilda tillståndomfördela ett belopp av högst . mellan flertalet utgiftsposter inomstödet. Beloppet har för innevarande budgetår höjts lill 1 milj. kr. 3 1984/85. Prop.1984/85:141 34 Bidragsfördelningen inom ulgivningsstödel sker efter ansökanfrån förlag resp. utgivare för varje enskild lilel. Statens kullurråds nämndför litteratur och bibliotek () beslular om stöd efter förslag frånde f. n. sju arbelsgrupper om fyra till sju ledamöter som svarar för de olikalitleraturkategorierna. Klassikerslödet fördelas f. n. av arbetsgrupperna förresp. ny svensk skönlitteratur, översatt skönlitteratur, facklitteratur samtbarn- och ungdomslitteratur. Samma arbelsgrupper bereder också ansökningar omprojektstöd lill särskilt koslnadskrävande utgivning innan de går vidare tillden särskilda arbetsgruppen för projektstöd. Denna har också till uppgift atlse lill atl slödvärda titlar inle på grund av svårigheter med gränsdragningenmellan lilteraturkalegorier berövas möjligheten att få slöd. Enligt vadkulturrådet har meddelal i sill remissyttrande avser rådet alt fr.o.m.budgetårel 1985/86 inrätta en särskild arbetsgrupp för fördelning avklassikerslödet sedan en spridd handläggning visal sig ha funktionellasvagheter. beslut kan enligt bestämmelse i författninginle överklagas. Rådel kan emellertid, efter ny ansökan eller på egetinitiativ, ta upp en litel lill ny prövning. anmälde i sin anslagsframslällning /84 all vissa administrationskostnader i samband med beredningenav stödel sedan en lid tillbaka bestridits av medel från stödanslagel. Dettagäller kostnader för arvoden, resor och traktamenten lill ledamöler iarbetsgrupperna saml för arvodeskostnader till lektorer. 1 budgelproposilionen1983 (bil. 10 s. 177) uttalade jag all jag fann en sådan användning avsakanslaget olillfredsslällande, men föreslog med hänsyn lill bokutredningensdå pågående arbele alt rådet övergångsvis skulle få lillämpa redovisad praxis.Bokutredningen har föreslagil alt nämnda administrationskostnader ävenfortsättningsvis skall belasta anslagel Litteraturstöd, men att de skallredovisas särskilt. Skälen för mitt förslag: Utvecklingen avföriagsverksamheten i har, som jag framhålliti tidigare avsnill, i huvudsak varit gynnsam. Möjlighelerna alt ge utkulturellt värdefull litteratur också med en förhållandevis begränsadefterfrågan på den kommersiella bokmarknaden har kunnal vidmakthållas och t.o. m. i vissa avseenden förbättras. Del statliga ulgivningsstödel har därvidhaft en allmänl erkänd betydelse. Stödels utformning och omfallning har underdenna lid varil anmärkningsvärt . Detta trols alt slödel vid fleralillfällen varit föremål för en omsorgsfull och förutsäitningslös granskning.Varken de principiella grunderna för slödel eller handläggningen avbidragsfördelningen har utsatts för någon betydande eller entydig kritik, ävenom olika aspekter av stödverksamheten nästan ständigt diskuieras i den allmännadebatten. Detla visar all ulgivningsstödel vad gäller behov och effektivitetnumera kan anses vara väl etablerat. 1984/85:141 35 Statenslitteraturpolitiska agerande är alltid beroende av de allmänna villkoren förbl.a. En akluell kunskap om utvecklingen inombokbranschen i allmänhel och speciellt vad gäller utgivning och spridning avkvalitetslitteratur är därför en viklig förutsättning för all de statligainsatserna skall kunna motsvara de uppslällda målen. Jaganser atl en sådan kunskap i första hand bör finnas inom . äri och för sig ingel nytt. har redan utifrån sill sektorsansvarinom den slatliga kulturpolitiken lill uppgifl att följa utvecklingen också pålitleraturområdel. Denna uppgifl har emellerlid inte alltid krävts avrådel. Detla är enligt min mening otillfredsställande med lanke påintentionerna bakom inrättandet av . Föregen del förordar jag atl i större utsträckning än åläggsell särskilt ansvar för att fortlöpande följa utvecklingen på bokmarknaden, isynnerhet vad gäller utgivningen av allmänlilteralur och villkoren förförlagsverksamhet. Därigenom bör rådel kunna skaffa sig den erfarenhet somkrävs för en fortlöpande anpassning av de statliga stödåtgärderna till enbokbransch i ständig förändring. Deförändringar som det här är fråga om rör enligt min bedömning iförsia hand balansen i utgivningen mellan olika genrer av litteratur. Sådanaförskjutningar mellan åren i ulgivningsprofilen kräver erfarenhetsmässigtförhållandevis snabba omdispositioner av anslagsmedel mellan olikastödkategorier för all i en förändrad marknadssituation på bästa sätt molsvarasyftet med de slatliga insaiserna. Enligtmin mening försvåras en önskad flexibililel i det avseendet av den inom slödethittills tillämpade höga graden av detaljstyrning för användningen avtillgängliga medel från regeringens och sida. Jag anser atl en sådanmedelsslyrning var nödvändig under slödels etable-ringsskede med lanke på allnågon erfarenhet av statligt slöd lill kommersiell förlagsverksamhet inlefanns. På grundval av den kunskap och de etablerade branschkontakler som nufinns hos finner jag del emellertid inle längre motiverat med en sådanfortsatt detaljstyrning. Jagföreslår således att i fortsältningen inom ramen för grunderna förulgivningsstödel och övriga av regering och riksdag uttalade riktlinjer börbesluta om fördelningen av anslagsmedlen på såväl de olika litleraturkategoriernasom övriga ändamål under anslagsposten Ulgivningsstöd. Jag ålerkommer lill deanslagslekniska konsekvenserna av milt förslag under avsnittet 6Anslagsberäkningar för /86. Deföreslagna större befogenheterna för vad gäller medelsanvändningenbör enligt min mening också innefatta en slörre möjlighel för rådet alllillgodose eventuellt uppkommande nya stödbehov inom lilieraiurområdet underförutsättning all detta kan ske genom en omprioritering av redan befinlliga resurserunder anslagel. Om elt nytt ändamål utifrån en sådan avvägning bedöms vara värtstatligt slöd, som del anses föreligga formella hinder att inrymmaändamålet under slödet, ulgår jag Prop.1984/85:141 36 från atl rådet underställer frågan regeringens prövning. sådan framslällning bör särskilt redovisas hur de nya åtagandena skallfinansieras inom befinllig anslagsram. bör i sin årliga anslagsframställning redovisastödverksamhetens ulfall under det senast avslutade budgetåret. Härvid börunder året beslutade förändringar i bidragsfördelningen på olikalilteraturkalegorier resp. övriga ändamål under anslagsposten redovisas. Jag kommer i det följande (avsnitt 4.3) att föreslå attBokbranschens finansieringsinstitut () bl.a. får uppgiften alt särskiltfölja utvecklingen inom den kommersiella bokdistributionen som helhel och medsärskilt avseende på bokhandeln. Detta innebär en viss begränsning av kulturrådetsdirekta ansvarsområde. Det bör emellertid ingå i kulturrådels uppgift att isin bedömning av bokmarknaden ur ett kulturpolitiskt perspektiv även inbegripafrågor om bokdistribution. I dessa frågor behöver samverka medBFI. Vissa kostnader för administration av ulgivningsstödel harhittills belastat anslaget Litteraturstöd. Jag anmälde i 1983 årsbudgetproposition invändningar mot ett sådant förfarande. Bokutredningenfinner emellertid fördelar i en sådan praxis under förutsättning altkoslnaderna redovisas separal. Jag kan ansluta mig lill denna uppfattning. Jagåterkommer till denna fråga under avsnittet Anslagsberäkningar för budgetåret1985/86. Mitt förslag: Slaten bör ta initiativ till all enutgivning av en klassikerserie kommer lill slånd. Utgivningen bör genom urvalav titlar, upplaga och pris vara anpassad lill skolans behov. Jag föreslärhärför etl särskilt statligt stöd av 4 milj. kr. förslag: Inriktas inle särskiltpå klassisk litteratur, men avser liksom mill förslag bl.a. skolans behov avböcker. Elt engångsstöd om 11 milj. kr. fördelal föreslås förkommunernas inköp av litteratur till skolan och folkbibliotek för läsfrämjandeverksamhet bland barn och ungdom. Remissinstanserna: Flertalet tillstyrker utredningensförslag med i slort sett den föreslagna ulformningen. Några inslanser föreslårett permanent stöd, andra föredrar en mer selektiv utformning med inriktning påkommuner med särskilda behov. Flera instanser föreslår atl målgruppen vidgas. Iett antal yttranden krävs motprestationer som bidragsvillkor. Bidragel avstyrksav etl fåtal instanser, däribland och siatskontorel. Såväl skol- som folkbibliotek saknar enligt kulturrådetsbedömning de bokbestånd som krävs för det lässtimulerande arbete och denlitteraturundervisning som läroplanen talar om. Mol denna bakgrund föreslårkullurrå- Prop.1984/85:141 37 det att slaten lar initiativ till utgivning av enklassikerserie med särskild inriktning på skolans behov. Förslaget redovisasnärmare i det följande. förslag: Stiftelsen inom ramen för En bok för alla ta initiativ till en lättillgänglig ochrepresentativ serie av svenska och utländska klassiker. Remissinstanserna: Förslaget stöds av samtliga instansersom berör frågan. Flera av dessa, däribland några kommuner, TCO, LO ochLitteraturfrämjandet, anser atl särskilda medel bör anvisas för en sådanutgivning. och föreslår all de av folkbiblioteksulredningenföreslagna engångsmedlen för kommunernas inköp av barn- och ungdomslitteraturi slället används för klassikerutgivning inom En bok för alla. Bakgrund till mitt förslag: presenterar somjag lidigare har nämnt etl relativt detaljerat förslag till uppläggning av enklassikerutgivning. Syftet är atl etablera en representativ serie av svenskoch utländsk barn- och vuxenlilleralur från olika epoker, i första handinriklad på skolans behov. Rådet föreslår att utgivning och distribution avserien handhas av Stiftelsen . Urvalel av titlar förutsättsske genom etl redaktionsråd under medverkan av () ochSvenska barnboksinstitutet. Rådet redovisar en kalkyl för en utgivning av iförsta hand 36 titlar i en upplaga om 60000 exemplar pertitel, varav 40000 exemplar är avsedda för skolinköp. Vid etl konsumentpris om15 kr. i bokhandeln och ett ytterligare subventionerat pris för skolan under 10kr. beräknas ett stödbehov av ca II milj.kr. Skolornas inköpskostnad för hela serien skulle uppgåtill lotalt 13 milj. kr. och möjliggöra en anskaffning av totalt 1,44 milj.volymer eller ca 1,6 volym per grundskoleelev. Med anledning av kulturrådels förslag har flera bokföriag,däribland MånPockel inom Månadens Bok, bokförlaget samlbok-föriagel Atlantis, framfört synpunkler och lagl fram egna förslag lill enutgivning av klassiker med särskild hänsyn lill skolans behov. De nämndaförlagen uttalar också sitt intresse att för egen del medverka i en sådanutgivning. Vid de överläggningar som jag har haft med represenlanter förbokförlagen har synpunkler lämnals på denna fräga. Skälen för mitt förslag: I årels budgetproposition (bil.10 s. 17 ff) redogjorde jag för regeringens förslag om ökade insalser förkultur i skolan. Jag lade särskild vikt vid en förslärkning av svenskämnet ochlitteraturens betydelse i undervisningen både i och gymnasieskolan.Jag konstaterade i det sammanhanget att detta arbele kräver all skolan har tillgångtill etl brett och varierat utbud av litteratur. sorn bokutredningen pekar på allvarliga Prop.1984/85:141 38 brister i framför allt skolbibliotekens bokbestånd.