prop · G80320 · 1984-12-31 00:00:00 — Investeringsbanken har till uppgift att medverka vidfinansieringen av lönsamma investeringar inom näringslivet inriktade pärationalisering, stmkturanpassning och utveckling. Bankens verksamhet omfattaräven exportfinansiering. Kreditgivningen skall i första hand gälla finansiering avinvesteringsprojekt och exportaffärer, som inte kan tiUgodoses av övrigakreditinstitut. Konjunktumppgången under verksamhetsåret, beroende dels påden internationella, i initierade konjunkturuppgången, dels på devalveringenav den svenska kronan , har ännu inte avspeglats iinvesteringsviljan och kreditefterfrågan i . De svenska industriinvesteringarnapå ca täcker inte ens reinvesteringsbeho-vet.Industriproduktionen har visserligen ökat men har ännu inte nått dekapacitetstal som tvingar fram nyinvesteringar. Näringslivet i har enutomordentligt god likviditet. Industrin är under intelängre nettolåntagare utan nettolångivare. Mot denna bakgmnd är det naturligt att bankensutlåningsvolym, som i stort sett stagnerat, inte kundeöka under verksamhetsåret. Den minskade nominellt med 82 milj. kr. eller 1,. Även bankens räntemarginaler, beräknade som skillnadenmellan räntorna på utbetalda lån och de gällandeupplåningsräntorna, har minskat. I tider av god likviditet och lågkreditefterfrågan pressas räntemarginalerna genom den ökade konkurrensen mellankreditinstituten. Att banken gjort ett gott resultat beror främt på trefaktorer: - Bankens storaegna kapital. - Bankensgenomsnittliga upplåningsräntor är tack vare äldre lån avsevärt lägre än deunder verksamhetsåret gällande räntorna för nyupplåning. - Banken harunder verksamhetsåret inte drabbats av valutaförluster. Banken, som förra åretutnyttjade ca 50 milj. kr. av sina reserver, redovisar för ett resultat förebokslutsdispositioner på 184 milj. kr. Skr.1984/85:20 47 Av detta resultat har 146 milj. kr. avsatts tillvärderegleringskontot och 8 milj. kr. till särskild investeringsfond.Nettovinsten redovisas därmed till 30 milj. kr. Engagemangen i form av lånefordringar, beviljade ännu ejutbetalda krediter samt ställda garantier uppgick vid utgången av till7081 milj. kr., vilket är i nivå med åtagandena vid utgången av . Styrelsen beviljade under verksamhetsåret krediter påsammanlagt 1 730 milj. kr., en ökning mot föregående år med . Under år1983 utbetalda krediter uppgick till I 033 milj. kr., en minskning motföregående år på . Den starkt ökade skillnaden mellan beviljade ochutbetalda krediter speglar det skärpta konkurrensläget på kreditmarknaden. Banken har ett omfattandelånesamarbete med de regionala utvecklingsfonderna. hartyngdpunkten i utvecklingsfondernas verksamhet förskjutits till rådgivning.Den svaga investeringsviljan och den ökade konkurrensen på kreditmarknaden haräven påverkat utveckUngsfondemas låneverksamhet. Under verksamhetsåret har banken beviljat 29 (30) nyakombinationslån på sammanlagt 18,9 milj. kr. (18). Åtta äldre lån har utökatsmed 2,5 milj. kr. Sammanlagt har beviljats 322 milj. kr. till 584 företag underdet tioåriga samarbetet med utvecklingsfonderna. Bankens utestående lånefordranvad gäller kombinationslån uppgick till 128 milj. kr. Tyngdpunkten i bankens verksamhet har under de senasteåren förskjutits från storföretag till små och medelstora företag. I sambandmed denna finansiering förekommer det allt oftare att banken går in somdelägare, bland annat för att förbättra företagens soliditet och därmed undvikaden stora räntebelastning som eljest är ett hinder för sådana företags utveckling.Sedan åtskilliga år har banken alltså ägnat sig åt denna s. k. venturecapital-verksamhet. Bankens engagemang på detta område har varit indirekteller direkt; indirekt genom att gå in som delägare i företag som i sin turarbetar på venture capital-marknaden, direkt genom att engagera sig i allt flerutvecklingsföretag, företrädesvis på det högteknologiska området. I syfte att vinna erfarenheter från den utländska venturecapital-marknaden och att bidra till bättre kontakter och information mellanbankens kunder och de företag i vilka de utländska venture capital-företagenengagerat sig, har banken köpt andelar i två nya utländskaventure capital-företag: 1984/85:20 48 - , knutet tillDillon, . (Bankens insats är miljon, dess andel 6,),ett bolag för icke-amerikanska investerare. - APA Capital Risque (insats FRF 2,5miljoner, andel 2,), ett franskt venture capital-företag som startats påamerikanskt initiativ. Banken har under verksamhetsåret även gått in somdelägare i två - (insats990000 kr., andel ), ett bolag som avser att investera i företag iGnosjö-trakten. - Sydostinvesl(insats , andel ), som avser att tillvarata och utvecklatillväxtmöjligheter i mindre företag i sydöstra . Islutet av verksamhetsåret beslöt banken att gå in i ett tredje regionaltinvestmentbolag, , (insats maximalt I milj. kr., andelmaximalt ). Besluthar också fattats att gå in som delägare i det nybildade Teknikin-vest TefimaAB, vars målsättning är att genomföra företagsekonomiskt motiverade satsningari projekt med hög teknisk risk. Bankenhar engagerat sig som delägare i följande utvecklingsföretag: - (insats 3 milj. kr.,andel ) utvecklar och säljer programvara inom området textbehandling ochinformationsåtervinning. - (insats900000 kr., andel ) marknadsför optiska mätinstrument tillhalvledarindustrin. SincotronAB (insats 1,55 milj. kr., andel 19,) säljer tillverkningsut rustning till elektronikindustrin. SIB-InvestAB, som är ett vilande dotterbolag till banken, kommer enligt styrelsebeslut år1983 att aktiveras och avtal har träffats att till SIB-Invest överföra bankenssamtliga ägarengagemang exklusive aktierna i . Aktiekapitaloch reservfond i SIB-Invest ökades till sammanlagt 50milj. Statsmakternabeslöt att inrätta en särskild "strukturdelegation"med uppgift att underlätta omstruktureringen av specialståls- ochstålgjuteriindustrierna. Verksamheten pågick och avveckladesdärefter planenligt för att ersättas av ett enbart förvaltande organ beståendeav en styrelse med en anställd i banken som ordförande och ett kansli beståendeav bankens tjänstemän. Bankenhar utfört konsultuppdrag för olika företags räkning: har banken på konsultbasis medverkat till en finansiell rekonstruktion och nyemission. 1984/85:20 49 - Banken har på uppdrag av SINDoch gjort en selektiv strukturanalysav svensk träindustri. - På uppdrag av harbanken medverkat vid försäljningen av Bruk. - För Södra Skogsägarna AB:sräkning har banken medverkat vid utarbetande av förslag till nyemission. Vid årets början förfogade banken över likvidatillgångar som efter avdrag för kortfristiga skulder uppgick till ca I 340milj. uppgick motsvarande belopp till I 168 milj. kr. utbetalades1033 milj. kr. (I 236) på nya lån. Amorteringar på utlåningen inflöt med I 064milj. (886). Ingenlångfristig upplåning på den svenska marknaden företogs är 1983. Utomlandslånades endast mindre belopp för investeringar i utländska venturecapital-företag. Amorteringpå tidigare upplåning verkställdes med 312 milj. kr. (470). Av detta beloppföll 100 milj. kr. på utländska lån och resterande belopp på svenska lån. PersonalAntalet anställda var i medeltal 51 (51). 4 1983/84. Skr.1984/85:20 50 (milj.kr.) Resultat före disp. Antal anställda 25719 27701 Statsföretag bildades den med syfte attorganisatoriskt samordna det stora flertalet av de statiiga aktiebolagen. Den gamla Statsföretagsgruppens totala föriuster efterfinansiella intäkter och kostnader uppgick till drygt 6miljarder kr. Problemen accentuerades då de finansiellaresurserna tömdes och gruppen knappast längre kunde fungera. Med den rekonstruktion som genomfördes per den 31 december1982 fick Statsföretagsgmppen en ny struktur. Rekonstruktionen gav en rimligavvägning mellan egna resurser, resursgenereringsförmåga och förutsettkapitalbehov. Rekonstruktionen genomfördes formellt så att staten till iprincip bokförda värden övertog aktierna i dotterbolagen intressebolagen , . Försäljningeninnebar att betydande tillgångar, som inte givit avkastning, ersattesmed räntebärande likvida medel. Rekonstmktionen gav ingen omedelbar positiv resultat- ochsoliditetsef-fekt. Däremot påverkades räntenettot och därigenom så småningomresultatet. Omsättning och balansomslutning minskade med . Ävenanläggningstillgångar och investeringsbehov minskade. Väsentligt är att de sålda företagens resursbehov lyftesav och att den nya gruppens befintliga och nytillkomna egna resurser nu kundekoncentreras till den mer hanterliga uppgiften att lösa kvarvarande struktur-och utvecklingsproblem. De omedelbara resultatmedelsbehov som fanns i gmppen kundeemellertid genom rekonstmktionens uppläggning ej tillfredsställas på annatsätt än genom att moderbolagets redan knappa egna kapital utnyttjades. Dettahar medfört att ett av rekonstmktionsperiodens syften nu är att återgemoderbolaget en långsiktigt arbetsduglig finansiell balans. Jämförelser med görs i dennaförvaltningsberättelse mot bokslut där de avyttrade företagensresultat endast ingår i extraordinära poster. 1984/85:20 51 Statsföretagsgruppens fakturerade försäljning ökade med 9%från 10446 milj. kr. år 1982 till 11336 milj. kr. Efter justering förstörre stmkturförändringar blev försäljningsökningen för jämförbara enheter. Försäljningen till externa kunder i utlandet uppgick till4079 milj. kr., ' vilket utgjorde (37) av gmppens totala försäljning. har gmppen fått 47 milj. kr. (73) i allmäntnäringspolitiskt stöd av den typ som är tillgängligt för alla företag. a. äldrestöd till tekoindustrin med 17 milj. kr. (26) och ersättningfrån ÖEF för beredskapsförsöijningsuppdrag med 6 milj. kr. (10). Bakom uppgången i resultat efter finansiella intäkter ochkostnader på 828 milj. kr. till 529 milj. kr. (-299) ligger förbättringar isåväl rörelseresultat som räntenetto och valutakursdifferenser. Det största bidraget till resultatökningen härrör frånrörelseresultatet före avskrivningar. Uppgången blev eller 337 milj. kr.Samtidigt ökade omsättningen med . Det innebär att bmttomarginalen-rörelseresultat i procent av omsättning - gick upp från år år1983. Avskrivningar enligt plan har minskat främst som en följdav engångs-nedskrivningar på anläggningstillgångar bokslut.Anläggningar i Berol Kemi, Beroxo, Bruk, Regioninvest, , Uddcombm.fl. skrevs då ned med sammanlagt 369 milj. kr. Gmppens räntenetto har kraftigt förbättrats, främst som enföljd av aktielikviden på 2400 milj. kr., som inom ramen för rekonstruktionenutbetalades , och de amorteringar som härigenommöjliggjordes. 1983 1982 Förändr. Ränteintäkter 427 369 + 58 Räntekostnader -592 -761 +169 Föriuster till följd av valutakursdifferenser minskadeavsevärt . De uppgick till 44 milj. kr. mot 351 milj. kr.föregående år. 38 milj. kr. '302) avser moderbolaget där utländska lån perbalansdagen uppgick till 322 milj. kr. (1 431). otverkats av förändringar i gmppens övriga valutainnehav. Sammanfattningsvis har de olika resultatnivåernaförändrats på följande Skr.1984/85:20 52 Rörelseresultat före avskrivningar Avskrivningar enligt plan + 337 + 15 Rörelseresultat efter avskrivningar Valutakursdifferens Räntenetto och övriga finansiella poster + 352 + 307 intäkteroch kostnader 529 -299 +828 Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 818 milj. kr. (-1 752). Deextraordinära posternas sammantaget positiva resultatpåverkan är främsthänförlig till statliga tillskott och en betydande upplösning av den i 1982års bokslut avsatta rekonstruktionsreserven. Resultatfördastatliga tillskott utgörs dels av l(X) milj, kr, avseende Regioninvest(upplösning av beskattade reserver om 58 milj, kr, samt 42 milj, kr. iintäktsfört förskott) och 21 milj. kr. avseende Uddcomb (upplösning avbeskattad reserv). Detdriftbidrag på 38 milj. kr. som efter offertbegäran från statenerhållit för att i Stmmpfabrik täcka kostnaderna för fortsatttillverkning av lätta strumpor i tom (proposition 1983/84:25)har inte utnyttjats och redovisas som skuldfört förskott ibalansräkningen. Genomriksdagsbeslut har Statsföretag erhållit slutlig ersättning om230 milj. kr. avseende Regioninvestföretagen (proposition 1983/84:25). Dettatillskott syftar till att stödja marknads- och produktutveckling,omstruktureringar och rekonstmktioner och därigenom möjliggöra att företagennår den i propositionen fastslagna målsättningen för Regioninvest - lönsamhet. Då isamband med rekonstruktionerna bokslut några av företagens ekonomi-och handlingsprogram inte var genomarbetade, avsattes i moderbolaget enrekonstmktionsreserv om 365 milj. kr. Detta för att möta de åtgärder som ejkunde kostnadsberäknas i samband med bokslutet. Här avsågs storaomställningsbehov avseende företag som Eiser, , Nyckelhus,Serva Promotion och SMT. Av reserven har 270 milj. kr. tagits i anspråk underår 1983. Genomatt åtgärderna i vissa fall går över en längre tidsperiod, möts genomupplösningen av reserven också underskott som i gmppens resultaträkningredovisas som rörelseresultat. Metoden att redovisa upplösningen extraordinärtoch inte i rörelsen, vilket varit möjligt, har valts för att ge ökad klarhet ochjämförbarhet mellan åren. Blandövriga extraordinära poster kan nämnas Berol Kemis realisationsvinst på 104milj. vid försäljningen av sin aminanläggning till SvenskaPersonal-Pensionskassan (SPP) i ett s.k."sale-lease-back"-förfarande. Realisationsvinsten har avsatts tillbeskattad reserv. Skr.1984/85:20 53 Statsföretagsgruppens resultat efter finansiella intäkteroch kostnader har förbättrats för moderbolaget och alla affärsområden. Inom affärsområde som omfattar ochRockwool AB har rationaliseringar och rekonstmktionsåtgärder givit ett snabbtgenomslag. noterade för ett resultat på 45 milj. kr. (4). Affärsområdetsresultatutveckling har också påverkats av att verksamheten i Nyckelhus avyttrats. Den mest markanta förändringen har ägt mm inomaffärsområde som omfattar , , ochKabiVi-tmm AB. En omfattande finansiell rekonstmktion och målmedvetna rationaliseringsåtgärderinom Beroxo har lyft resultatet från ett underskott om 154 milj. kr. år 1982till 21 milj. kr. Berol Kemi och KabiVitrum har utvecklatsmycket positivt till 44 milj. kr. (-17) respektive till 175 milj. kr. (81),medan resultatet för Ceaverken fallit tillbaka till 8 milj. kr. (41). Affärsområde /Service som omfattar ABAB, ABEiser, , , , Saxylle-Kilsund ABm.fl. är Statsföretagsgruppens dominerande område, både vad gäller storlek ochresultat. som innefattar harförbättrat sitt resultat från 508 milj. kr. till 541 milj. kr. Lägreränteersättning från på inlånade medel har ändå påverkatresultatet i negativ riktning. ABAB och uppvisar positiva resultat, 15 resp. 53milj. kr., vilket är ungefär i samma storleksordning som ,medan utvecklingen för den krympande textilsektorn är fortsatt svag. Underskottetökade från 55 milj. kr. till 74 milj. kr. för Eiserkoncernenoch Saxylle-Kilsund tillsammans. förlust för affärsområde vilket omfattarKalmar , , , ,m.fl. har mer än halverats. Samtliga företag med undantag avUddcomb uppvisar bättre eller oförändrade resultat. Efter omfattande åtgärderhar t. ex. förbättrat sitt resultat med 82 milj. kr. till -12milj. Beroendet av investeringskonjunkturen är emellertid stort ochverktygsindustriföretaget uppvisar trots en förbättringpå 38 milj. kr. ett resultat på -50 milj. kr. Kockum, som vid årsskiftetnamnändrats till 1984/85:20 54 IndustriesAB, har trots kvardröjande kostnader för innehavet av Kockum , somunder försålts till BM, förbättrat sitt resultat tiU 20 milj.kr. (14). Inomaffärsområde /Övrigt som omfattar Regioninvest i , , Svetab m. fl. bedöms, trots de stora förlusterna, etttrendbrott ha ägt mm i Regioninvests resultatutveckling. I resultatet -87milj. (-101) ligger reserveringar för kostnader avseende en del åtgärderunder . Slutligenhar moderbolagets resultat förbättrats. Även om moderbolagets omfattning ochkostnader bantats kan förändringen till övervägande del tillskrivas räntenettotefter eliminering av interna räntor och är alltså därmed i väsentligutsträckning en följd av 1982/rekonstruktion. Gruppensavkastning på justerat eget kapital efter skatt men före extraordinäraintäkter och kostnader uppgick till . var avkastningen negativ. Avkastningenär mycket känslig för hur måttet definieras, vilket i sin tur sammanhänger medredovisningen av den pågående omstruktureringen. Om reservupplösningen tas medi avkastningsmåttet blir avkastningen på justerat eget kapital efter skatt ochextraordinära poster för . Avkastningenpå totalt arbetande kapital resultat före finansiella kostnader i procent avgenomsnittlig balansomslutning är för mot för år 1982.Spridningen mellan dotterbolagen är betydande. Denökade avkastningen på totalt arbetande kapital beror både på höjd marginal ochpå ökad kapitalomsättningshastighet. Vinstmarginalen - resultat förefinansiella kostnader i procent av fakturerad försäljning ökade från till10%. Kapitalomsättningshastigheten ökade från 0,8 till 0,9. Avkastningenpå sysselsatt kapital - resultat före finansiella kostnader i procent avgenomsnittlig balansomslutning exkl. korta rörelseskulder ökade från år1982 till . Bedömningenav resultat- och avkastningsnivån varierar beroende på utgångspunkt. En enkelbedömning baserad på erforderligt kapitalbehov i ett fortvarighetstillstånd handen att avkastningsnivå ur långsiktigt perspektiv är minst 3procentenheter för låg. Antas en schablonskatt på kan resultatet ansesvara ca 400 milj. kr. Då soliditetsnivån inte är fullttillfredsställande behövs egentligen ett än bättre resultat. Bedömningenbaseras på följande välkända resonemang: 1984/85:20 55 Föratt en företagsgmpp skall kunna fortleva av egen kraft fordras långsiktigt attförsäljningen ökar i en takt som minst bevarar företagets marknadsandelar.Historiskt har det vidare visat sig att totalkapitalet, bl.a. som en följd avinflationen, har en tendens att öka i samma takt som omsättningen. Omsoliditeten inte skall försvagas måste därför en mot soliditeten svarande delav kapitalökningen bestå av eget kapital för att tillväxten skall ske underfinansiell balans. AntasStatsföretagsgruppens tillväxt för jämförbara enheter på varatillfredsställande vid inflation om och antas vidare att i ettfortvarighetstillstånd resurser måste skapas för en minst 3 procentigutdelning, erhålles ett avkastningsbehov på totalt kapital om drygt 12%.Beräkningen har då skett utifrån en skuldränta på allt främmande kapital omdrygt och soliditet. Investeringsnivåninom Statsföretagsgmppen har totalt sett varit låg. Investeringari anläggningar uppgick till 458 milj. kr. (440). Därmed uppgår de till knappt10% av befintliga anläggningars anskaffningsvärde. Denövervägande delen av investeringarna har genomförts inom gruppens mer lönsammaföretag. Berol Kemi, KabiVitrum, , , ochSARA svarade för av investeringsvolymen. av investeringarnaavser maskiner och inventarier. Gruppensinvesteringar i immateriella anläggningstillgångar uppgick till 27 milj. kr.och i aktier till 65 milj. kr. Kapitalbindningeni lager har sjunkit något och uppgår till 2858 milj. kr. Störstalagret finns i med I 049 milj. kr. Andra företag med omfattande lagerär KabiVitmm, och . 1983års nettoresultat uppgick till 269 milj. kr. och internt genererade medel till610 milj. kr. Självfinansieringsgraden avseende investeringar i anläggningaruppgick därmed till . Statsföretagsgruppensverksamhet medförde inga krav på ökad extern finansiering.Tvärtom har de likvida resurserna varit betydande och kapitalbindningen iverksamheten mycket begränsad. Upplåningen har reducerats. De räntebärandeskulderna har minskat medan de icke räntebärande har ökat. Vid årets slutuppgick de icke räntebärande skulderna till 4230 milj. kr. eller till ca 50%av de totala skulderna. Tillsammansmed internt genererade medel blev inflödet av likvida medel 3943 milj. kr.Inbetalningar från staten uppgick då till 2586 milj. kr. Försäljning avanläggningar och avyttring av koncernbolag gav 342 milj. kr. medanslutamortering av en fordran på NJA innebar ett inflöde på 405 milj. kr. AvUkvida medel utnyttjades 587 milj. kr. till investeringar i anläggningar,immateriella anläggningstillgångar och aktier samt till ökad kapitalbindning irörelsetillgångar. 1 398 milj. kr. utnyttjades till nedsättning av 1984/85:20 56 kort-och långfristiga lån. Finansiella fordringar ökade sedan med 134 milj. kr.medan nya långfristiga lån upptogs med 199 milj. kr. Efterdetta ökade gruppens likvida medel med 2023 till 3675 milj. kr. Därmedutgjordes gruppens tillgångar enligt balansräkningen till avlikvida medel. Av gmppens likvida medel fanns 2 120 milj. kr. imoderbolaget och 1 555 milj. kr. Statsföretagsgruppensskulder i utländsk valuta uppgick vid utgången av till 1 864 milj. kr.Motsvarande fordringar var 504 milj. kr. Underår 1983 hemställde hos om tillstånd förförtidsinlösen av utländska lån. 1syfte att eliminera balanserade förluster har vid bolagsstämmaaktiekapitalet i moderbolaget nedsatts från 3150 till 1500 milj. kr. ochreservfonden från 833 till 438 milj. kr. Som en följd härav kan i principutdelning till ägaren/staten inte komma ifråga förrän verksamhetsåret 1986.Eget riskbärande kapital - eget kapital, minoritetskapital, beskattade ochobeskattade reserver, rekonstruktionsreserv samt förskott från staten harökat med 627 milj. kr. och uppgick till 4 102 milj. kr. Detmotsvarade av balansomslutningen mot . Underår 1983 har KabiVitrum tillförts 150 milj. kr. genom en nyemission. 1984 har Liber Grafiska tillförts 10 milj. kr. genom nyemission samt 20milj. i efterställt lån som bas för fortsatt utveckling av det s.k.TIPS-projektet. Medelantaletanställda i Statsföretagsgruppen har minskat till 25719 (27701),2875 (3484) har haft sin verksamhet förlagd utanför . Vid utgången av år1983 uppgick personalen uttryckt i helårsan-ställda till 25490 personer.Medelantalet anställda i moderbolaget uppgick till 47 (65). Nedgångeni medelantalet anställda är främst hänförlig till affärsområdeKonsument/Service, 1017 anställda, och affärsområde , 972 anställda. Utförsäljningaroch avvecklingar inom textilföretagen har medfört attmedelantalet anställda inom dessa grupper minskat med I 053 personer till2705. som ökat sin personal märks samtliga företag inom affärsområde , och . Perden har överförts från som direktägt dotterbolag. Fr.o.m.den 1 januari 1983 har Statsföretags enheter för försäkringar ochinköpssamordning ombildats till aktiebolag under namnen respektive AB Statsföretagens Samköp. Perden har rörelsen i överlåtits till Modulent ABoch dess VD. Remadivisionen har avyttrats till per den . Skr.1984/85:20 57 Per har överförts tillNavigatör-gruppen inom . Huvuddelen av verksamheten i jämte visspersonal har överförts till HDF-bolagen i . Bolaget har i slutet av år1983 överförts till Svetab och namnändrats till . Bland förändringarna i Statsföretagsdotterbolag/underkoncerner märks: Den finska statsägda koncernen samtliga aktier i dotterbolaget . På grund avförsenat förvärvstillstånd har det formella tillträdet inte skett förrän idecember. har bolagets aminanläggning sålts till SvenskaPersonal-Pensionskassan (SPP) ett s.k. "sale-lease-back"-arrangemang. Förutom att Saxylle-Kilsund har överlåtits tillStatsföretag har dotterbolagen . Eiser Sport & Fritid har delvis avvecklats och ombildats tillCraftgruppen. Beslutad avveckling av tunna strumpor i har förskjutitstill efter det att av staten begärd offert från Statsföretag ABantagits genom riksdagsbeslut. I samarbete med det nordamerikanskaföretaget har gått in som minoritetsdelägare itvå företag i . Delar av den rörelse som bedrivit iUSA och har övertagits av dessa företag. Resterande delar av KockumsIndustris nordamerikanska verksamhet avvecklas. somLimsta har avyttrats. Effekten av devalvering avtar. Någon ytterligaredraghjälp av valutaförhållandena i samma storleksordning som under år 1983förväntas inte. Den påböijade konjunkturuppgången bör dock ge godaförutsättningar för en fortsatt positiv utveckling. För samtliga affärsområdenoch för moderbolaget förväntas oförändrade eller bättre resultat än under år1983.