prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslår att reformarbetet påskyndas så att detkan avslutas under den första delen av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 4 Anslagsförändringarnai förhållande lill siatsbudgelen för innevarande budgetår framgår av följande sammanslällning(milj. A. m. m. B. Bostadsförsörjning m. m. -6 792,.S hållning m. m. -(- 3,4 -6934,6 1984/85:100 Bilaga 13 Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser verksamhetsområde A. M.M.A 1.Bostadsdepartementet 1983/84 Utgift 23425901 1984/85 Anslag 20625000 1985/86Förslag 21105000 1984/8. Förvaltningskostnader (däravlönekoslnader) -1-480000(-1-408000) Med hänvisning till sammanslällningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid räknat med entvåproceniig minskning av resurserna i enlighel med den princip som tillämpasgenerellt i årets budgetförslag. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att tillBostadsdepartementet för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 6 Kommittéer m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Med hänsyn till den beräknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . under nästa budgetär. Beloppet innefattar 1 milj. kr. för viss försöksverksamhetrörande ungas boende. Redogörelse för denna verksamhet lämnas under avsnittetBOSTADSFÖRSÖRJNING M. M. i det följande. Jag hemställer all regeringenföreslär atl tillKommittéer m. m. för budgetårel 1985/86 anvisa ell reservationsanslagav . 1983/84 Utgift 219925 Reservation 519560 1984/85 Anslag 300000 1985/86 Förslag 300000 Anslagsbeloppet bör under nästa budgelår varaoförändrat. Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillExtra utgifter för /86 anvisa etl reservationsanslag av300000 kr. Bidrag till vissa internationella organisationer m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagetbestrids kostnader bl.a. för bidrag till vissa internationella organisationer och svensktdeltagande i det internationella samarbetet inom departementetsverksamhetsområde. Jag beräknar anslagetför nästa budgetår till 1481000 kr.Jag har därvid beräknat medel bl. a. för svenska insatser i samband medFN:s internationella år (1987) för bostäderät de hemlösa och till ettOECD-seminarium i om servicefrågor i tätorter. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag lill vissainternationella organisationer m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85; 100 Bilaga 13 B. BOSTADSFÖRSÖRJNING M. Samhällets mål förbostadspolifiken är atl alla skall ha tillgång till ensund. rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utms-lad bostad till rimligt pris.Detla grundläggande bostadssociala mål ligger fasl. Målel mäste dock ständigtpreciseras mol bakgmnd av ändrade fömtsättningar och krävsomprövning av de bostadspolitiska medlen. I finns 3.7milj. Bostäderna är tillövervägande del av god kvalitet. Hushållens ulrymmesslandard har förbällratsavsevärt. minskade andelen omoderna och halvmodernalägenheter från och andelen trångbodda hushåll från 16 lill . Folkmängden ökar inlelängre. Enligi SCB: s befolkningsprognos kommer folkmängden iriket alt förbli i det närmaste oförändrad lill . Ftyllningarnainomlandel, som är av stor betydelse för bostadsefterfrågan, har minskat. förändrade läge gerutrymme för att ägna ökat intresse åt kvaliteten i bosladsbeståndel. Även omen fortsatt nyproduktion av bostäder alltjämt är av slor betydelse finns det numöjlighet att lägga slörre vikt vid vad begreppel god bostad innebär för olikagrupper, t.ex. unga, gamla, handikappade, barnfamiljer och ensamboende. En viklig del i densociala bostadspolitiken är nu att vårda och förvalta bostäderna. De övergripandemålen för förnyelse och underhäll samt energisparande har konkretiserats genomdel tioåriga program för bostadsbeståndets förbättring (ROT-programmel). somriksdagen fastställde (prop. 1983/84:40 bil. BoU II,rskr 63).Riksdagen beslutade då också om vissa ändringar i reglerna för planering ochbostadsfinansiering m.m. Bl.a. infördes ett särskilt räntestöd för gemensamtunderhåll, reparationer och energibesparande åtgärder i hyres- ochbostadsrättshus. För all förbättra tillgängligheten avsattes medel för ettstatsbidrag till hissin-slallalioner under en treårig försöksperiod. Regeringen beslulade idecember 1983 atl tillsätta en för bl.a. ochsocialdepartementet gemensam arbetsgmpp med uppgift all överväga vissa frågorom de äldres och handikappades boende. Gmppen har avgelt belänkandet (SOU1984: 78) Bo på egna villkor. Arbetsgmppen har som ettmål för sitt arbete angett att alla människor oberoende av sjukdom, handikappeller ålder skall ha rätt till en självstän- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 8 dig bostad där respekten för den enskildessjälvbestämmande och integritet kan upprätthållas. De som behöver vård och stöd isin dagliga livsföring skall erbjudas detta i den egna bostaden eller när dettainle är möjligt i olika typer av slödbosläder. Dessa bosläder för äldre ochhandikappade skall ha en godutrymmes- och utmstningsstandard samt en god tillgänglighet för alt ge den enskilde så stor självständighet sommöjligl. Gruppen föreslår bl.a. aft staten skallanslå 100 milj.kr. för all stimulera enutbyggnad av lätt tillgänglig boendeservice. Medlen skall fördelas av endelegation i . Arbetsgruppen anser vidare att de s.k. folkrörelserna och andra föreningar,bostadsförvallare samt detaljhandelsföretag och andra serviceföretag - vidsidan av samhällsorganen - kan göra större insatser för äldre ochhandikappade. En på detla sätt utbyggdboendeservice skulle också innebära förbättringar för andra grupper avboende. Betänkandet remissbehandlas f.n. Remisstiden gär ut . Chefen för avser altäterkomnia till regeringen medförslag . (Bo1982:02) har avgett ett delbetänkande i tre delar (SOU 1984: 34-36;sammanfattning, del I och 2). Betänkandet har remissbehandlats.Remisstiden gick ut . Arbetet fortsätter nu inom kommittén. Det beräknas varaavslutat . Regeringen hartagit initiativ till att genomföra en bostadsmässa (Bo 85). Det sker i samverkanmed organisationer och företag inom bygg- och bostadssektorn. Avsikten är att skapaen mötesplats för information och debatt om boendefrågor nu och i framtiden.Mässan omfattar ny- och ombyggdabostadsområden, idéutställningar och konferenser. Mässan finansieras del genom statsanslag. Huvuddelen av kostnaderna täcks genom bidrag frånbl. a. organisationer, företag och kreditinstitut samt avgifter. Medverkande byggherrar och arrangörer bidrar dessutom med egna insatser. genomförs den22 i . Samhälletsstöd till bostadsproduktion och bostadskonsumtion Bostadsstödet ochutformningen av bostadsfinansieringen har stor betydelse för de enskilda hushållens ekonomi.Bostadskostnaden är en tung post ifamiljeekonomin. Samhällets bostadsstöd har därför avgörande betydelse för olika gmppers möjlighet attefterfråga en god bostad. En rättvis fördelning av bostadsstödet ökarfömtsättningarna för att bostäderna användspå bästa sätt med hänsyn till olikamänniskors behov. Samhällets stöd till bostadssektorn harocksä stor inverkan på statens finanser. Bostadsstödet är omfattande ochberäknas uppgå fill ca 27miljarder kr. Stödet lämnas direkt i form av bostads- och räntebidrag ochindirekt i form av skattesubventioner, i första hand till egnahems- 1984/85:100 Bilaga 13 9 Staten tillförs också intäkter frånbostadssektorn genom hyreshusavgiften enligt lagen (1982:1194) omhyreshusavgift. Subventionerna tillbostadssektorn har ökal kraftigt sedan mitten av 1970-talel. Framför alll denhöga räntenivån har haft betydelse för denna utveckling. Detta har också ändratförhällandet mellan de olika stödformerna. Förändringen under åren 1979-1984framgår av följande tabell. Bostadssubventionernas och hyreshusavgiftensutveckling . Miljarder kr., löpande priser -0,4 -0,6 ' Innefattar säväl deslalliga och de slatskommunala bostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggentill folkpension. Kalenderårel 1979 motsvarar /80 osv. ' För åren 1979-1981redovisas resultatet av riksrevisionsverkels laxeringsstatistiskaundersökningar. Såväl fasligheler med överskott som fastigheter med underskott har beaktats. " Avgiften tillförstaten intäkter. Här redovisas de inläkler som härrör från bostäder. Utvecklingen avsubventionerna står i strid med säväl bostadspolitiska och fördelningspolitiskasom samhällsekonomiska mål. har beslutat omåtgärder för att minska ökningstakten. Det har skett genom utgiftsbegränsningarinom räntebidragssyslemet och genom begränsning av avdragsrätten vilketpåverkar beskattningen av egnahem. Beslut har ocksä fatlats om enbudgetförstärkning i form av den nyssnämnda hyreshusavgiften. Som framgår av tabellenhar den kraftiga tillväxten av subventionerna bmtits under åren 1983 och 1984.De kommande åren beräknas dessa åter öka, även om tillväxttakten kan väntas bliväsentligt lägre än . Orsaken till dämpningenav tillväxttakten är i första hand de beslut av som jag nyssredovisade. Av betydelse är ocksä att räntenivån har sjunkit från denhistoriskt sett myckel höga nivå som rådde . Effekternaav den höga räntenivån kvarslår dock till stor del beroende på atl räntan påbottenlånen vanligen är bunden i fem eller lio år. 1 nuvarandestatsfinansiella läge är bostadssektorns belastning på statsbudgeten alltjämtför hög. En ytteriigare begränsning av belastningen på statsbudgeten är därförönskvärd. För alt en social bostadspolitik skall kunna bedrivas även iframliden är det nödvändigt att åstadkomma en omfördelning inom helabostadssektorn som siktar till en rättvis fördelning av samhällets bostadsstöd. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 10 Regeringen har därför lagt fram förslagom en statlig fasligheisskati (prop.1984/85:18). Skallen skall omfalla hyreshus, kontorshus, småhus samt bostadsbyggnader på lantbruksfasligheler.Den skall las ul fr. o. m. år 1985.Samtidigt avvecklas den nuvarande hyreshusavgiften. En statlig fastighetsskatt är del instrument som tillsammansmed räntebidragssyslemet bäst svararmol kravet på ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem inombostadssektorn. Fastighetsägare medfastigheter som omfattas av ränlebidragssystemel kommer att kompenseras för dekostnadsökningar som skatten beräknas medföra. Detta är motiverat med hänsyn tillalt dessa fastigheter genom beslut har blivit föremålför besparingsåtgärder i form av s. k.exlra upptrappningar av den garanterade räntan. I en särskild proposition(prop. 1984/85:85) har regeringen lagt fram förslag om hur denna kompensationbör utformas. Förslagel innebär atl räntebidragen jusieras sä atl den sammantagna effekten förfastighetsägaren i princip blir oförändrade kostnader. Detta gälleralla egnahem, bostadsrättsföreningar och allmännyttigaeller privatägda hyreshus som har statlig räntegaranli. harnyligen tagit sina beslut med anledning av de nämnda propositionerna(SkU 17 och 24, BoU 8 och 9, rskr 90 resp. 91). Bostadsbyggandet och bostadssektorns betydelse församhällsekonomin Den strukturomvandling som har pågåttinom bostadssektorn sedan mitten av1970talet fortsätter. Den innebär atl nyproduktionen minskar och ersätts avombyggnads- och underhållsverksamhet. Nybyggandel svarar för ochombyggnad/underhåll för av bosladsprodukiionen. fortsattenybyggandet att minska, mätt såväl i antalet färdigställda som i antaletpåbörjade lägenheter. Anlalel färdigställda lägenheter resp. år under perioden1979-1984 med uppdelning på fierbo-stadshusoch småhus framgår av följande tabell. 1983 1-3 kv.' 1984/85:100 Bilaga 13 11 Minskningen avnybyggandet har t.o.m. heltavsett småhusen. Den procentuella andelen småhus i nyproduktionen har därförgåtl ned. har även flerbostadshusbyggandet minskat, men i mindreutsträckning än småhusbyggandet. Nybyggandet utan statliga lån har praktiskttaget upphört. påbörjades knappt38000 lägenheter varav ungefär hälften i flerbostadshus. kan ca31 000 lägenheter beräknas bli påbörjade. Det kan antas alt påbörjandet dessaår skulle ha varil ännu lägre om inte regeringen och beslutat omolika insatser, bl.a. i form av hyresrabatter och hyresföriustgarantier (prop.1982/83: 50 bil. 5, CU 8, rskr 112). Enligt kommunernasbedömningar i bosladsförsöijningsprogrammen för minskarnybyggandet ytteriigare. av programperioden harkommunerna redovisat ett planerat påbörjande av i genomsnitt 34400 lägenheterper år. Jämfört med närmast föregående programomgång är detta en minskning med18%. Erfarenhetsmässigt blir det faktiska påbörjandet lägre. Däremot harmoderniserings verksamheten ökat kraftigt . Påbörjandet avombyggnader ökade även . I följande tabell redovisas utvecklingenav moderniseringar i flerbostadshus mätt i antallägenheter i påbörjade projekl. Lägenheter i moderniserade flerbostadshus föreresp. efter modernisering åren 1979-1984. Källa: SCB. 1983 1-3 kv. 1984 1-3 kv.' ' Siffrorna är uppräknade , vilkel ärgenomsnittet för eftersläpningen . Av tabellen framgår altavgången av lägenheter i samband med moderniseringen har minskal betydligt desenasle åren. Enligt SCB: s nationalräkenskaperuppgick bostadssektorns utgifter är 1983 i löpande priser exkl. mervärdesskatttill . eller av landets totalkostnad för byggandet inkl.konsulttjänster, mäklaravgifter m. m. Som framgår av följandetabell var den totala byggproduklionen i bostadssektorn mätt i fasta priser(I9S0 års) är 1983 nästan av samma omfattning som då ca100000 nya lägenheter färdigställdes . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 12 Investeringar och underhåll i permanenta bostäder åren1971 1983 i 1980 årspriser. inkl.energi-sparverksamhet milj. kr. investeringar milj. kr. Regeringens programför bostadsförbättring syftar bl.a. till atl hålla uppe byggproduklionen.Kapacitets- och sysselsättningsproblemen inom byggsektorn kan dockinte lösas enbart inom ramen för bostadspolitiken. Åtgärder måste vidtasäven inom andra samhällssektorer. Den av regeringen tillsaUaledningsgmppen för byggsektorfrågor följer utvecklingen i hela byggsektorn. a. att skapa gynnsamma betingelser för sektorns långsiktigautveckling. En rapport om byggsektorns långsiktiga ulveckling har presenterats . Idenna rapport anges att det finns godamöjligheter att öka den totala byggproduklionen så att sysselsättningen i byggandet skall kunnaligga pä ungefär samma nivå som idecenniets början. Fömtsättningarna härför är bl.a. att stabil tillväxt i ekonomin uppnäs och att vissa strukturella, yrkesmässiga ochregionala obalanser kan hävas.Arbetet med de långsikliga frågorna kommer alt fortsätta. Särskilda gmpperhar bildats pä regional nivå för att driva pä bostadsför-bättringsverksamhelenoch initiera samverkan mellan olika intressenter. Initiativet tilldessa regionala samverkansgmpper kommer frän en central arbetsgrupp inombostadsdepartementet med represenlanter för statliga myndigheter,organisationer och kommunerna. Bostadssektornsbetydelse för samhällsekonomin kan även uttryckas på följande sätt.Bostadsbeståndets återanskaffningsvärde (exkl. fritidshus) beräknas 1984 ha uppgått till ca I . i 1980 ärs priser. Av detta värde faller pä småhusen och47% på flerbosladshu-sen. Värdet motsvarar av ilandet. förädlingsvärde (exkl. fritidshus), som är etlmått på värdet av de tjänster som bostadssektorn producerar, utgjorde avbruttonationalprodukten eller ca 53miljarder kr. är 1983 i löpande priser. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 13 1 sinanslagsframställning för /86 refererar bosladsstyrelsenresultatet av en enkät till kommunerna om bosladsmarknadslägel i början av år1984. Av kommunerna ansåg 93 atl det i slort sell var balans mellan utbudet avbostäder och efterfrågan vid rådande inkomster och boendekostnader. 127kommuner redovisade atl del fanns överskoll på bostäder och 44 atl det varbrist på bostäder. En tredjedel avkommunerna anser atl del ganska ofta eller ofta förekommer att hushåll harsvårt att få tillgång lill en bostad som överensslämmer med hushållets behov ifråga om utrymme, utrustning och geografisk belägenhet. I praktiskt tagel alladessa kommuner gäller detla för ungdomarna men i rätt stor omfallning även förbarnfamiljer och pensionärer. För samtliga hushållstyper är den vanligasteorsaken lill svårigheterna atl ulbudel av bostäder av önskat slag eller önskadbelägenhet är för litel. För barnfamiljerna är alltför höga boendekostnader ennästan lika vanlig orsak lill svårighelerna, vilkel däremol inte gäller förungdomarna och pensionärerna. Enligt SCB: s årligaundersökning av outhyrda lägenheler i fierboslads-hus ökade antalet oulhyrdalägenheter kraftigt fram lill den , då nästan 40000 lägenheler varlediga lill ulhyrning. Den I mars1984 var anlalel något lägre men fortfarande avsevärt högre än tre är lidigare,vilket framgår av följande tabell. Till uthyrning lediga bostadslägenheter iflerbostadshus den I mars åren 1981-1984. Över fyra femtedelar avde lägenheler som var lediga till ulhyrning den fanns i hus ägda avallmännyttiga företag. Jämför man med SCB:s redovisning för den I september1983, har emellertid antalet outhyrda lägenheter hos de allmännyttigaförelagen minskat med 3000 från 33980 till 30940 eller från 4,2 lill 3,. Minskningen har fortsatt.Den 1 september 1984 var 3,eller 28309 lägenheter i del allmännyttigabostadsbeståndet lediga till ulhyrning. Kommuner med färre än 75000 invånarehar den största andelen outhyrda lägenheter - 4,. För kommuner med mer än75000 invånare var ande- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 14 len 4,. För Stor-Slockholm och Stor-Göteborgvar andelen oulhyrda lägenheter 0,5 resp. 4,. har tidigarebeslulal om vissa slödålgärder för bostadsområden med stor andel outhyrdalägenheler (prop. 1982/83:50 bil. 5, CU 8, rskr 112). Särskilda läneregler ochlån har införts för att underiätta att bostäderna byggs om och utnyttjas förandra ändamål. Vidare har medel ställts lill regeringens förfogande för bidragtill de värst drabbade företagen. Regeringen har även fått ett bemyndigandeatt i samband med bidragsgivningen avlösa statens ansvar förförvaltningsförluster enligt 33 § bostadslånekungörelsen (1962:537) ellermotsvarande äldre bestämmelser. Jag kommer i det följande (anslagel B 5.) attredovisa erfarenheterna av bidragsgivningen. För bostadsområden med outhyrdalägenheter kan även s. k. boendemiljöbidrag lämnas lill åtgärder som förbättrarboendemiljön. Ökningen i hyrorna varenligt SCB: s årliga bostads- och hyresundersök-ningar genomsnittligt settavsevärt lägre än . I följande tabell redovisasförändringar i hyror inkl. bränsle för hyreslägenheter från olikabyggnadsperioder. Procentuella förändringar av månadshyran åren1981 -1984 för hyreslägenheter från olika byggnadsperioder Jag har med tillfredsställelsenoterat att den överenskommelse för , som träffades mellan parterna påhyresmarknaden och som anslöt till regeringens inflationsmål, har lett till att höjningarna har blivit betydligtlägre än . Överenskommelsen innebar att hyreshöjningarna begränsadesi den del de avser drifts- och underhållskostnader (exkl. bränsle) ochkopplades till utvecklingen av konsumentprisindex. har parternakommit överens om en motsvarande begränsning. Den beräknas leda till en genomsnittlighyreshöjning på 3,. 1984/85:100 Bilaga 13 Byggkostnadernas utveckling Koslnaderna ibostadsbyggandet sleg kraftigt under senare delen av 1970-talel.Ökningslakten kulminerade såväl för flerbostadshus i exploateringsområdensom för gruppbyggda småhus. Därefter har ökningstakten varit väsenlligt lägre.Under år 1983 ökade emellertid kostnaderna på nytl för såväl flerbostadshussom småhus. Detta framgår bl. a. av följande uppgifter från SCB: s låneobjeklsslatistik.Tabellen visar de genomsnittliga byggkostnaderna för statligt belånadeflerbostadshus och gruppbyggda småhus med preliminärt beslut om bostadslånunder åren 1979-I9S3. yla', m- kr./m- kr./m- i % från föregående år 3 2.39 3 114 3 753 3 465 ' för flerbosladshusen bostadslägenheisytaoch för småhusenbostadsyta. Därefier primär bruksarea (BRAp). Åven ökningstakten ifaktorprisindex har avtagit. Byggkostnaderna har del senasle årel, från oklober 1983 lill oktober I9S4, ökatmed 8,. Den årligaprisökningstakten har sjunkit , då den var drygl . För atl minskatakten i prisökningarna beslulade regeringen atluppräkningen av tidskoefficienlen skulle begränsas lillhögst . Samiidigiändrades metoden för faslslällande av lidskoefficienten så alt den bestäms i efterhand och återger denfaktiska prisnivån under månaden.Bosladsstyrelsen har också tilldelats tillfälliga Prop.1984/85:100 Bilaga 13 16 resurser för att ulreda formerna för en ulvidgadkostnadsuppföljning så atl begränsningen av lidskoefficientuppräkningen inlekompenseras via den produktionskostnadsanpassade belåningen. 1 samband meddenna ulredning gör styrelsen stickprovskontroller av ombyggnadskostnaderna ilåneärenden. Till delta kommer atl regeringen har beslulal alt uppräkningen avlidskoefficienten skall begränsas tillhögsl under är 1985. Byggkostnaderna är enUgtSCB: s låneobjeklsslatistik högre i än i landel som helhet.Det gäller kostnaderna för ny- och ombyggnad av både fierbostadshus ochgruppbyggda småhus. För att få till stånd engrundlig analys av orsakerna till det höga kostnadsläget i stockholmsområdethar chefen för efter regeringens bemyndigande (Dir. 1984:17) tillkallat en särskild kommitté (Bo 1984:01). Kommittén skall kartlägga orsakernasaml föreslå åtgärder för att förhindra fortsatta snabba kostnadsstegringar.Kommittén kommer atl redovisa sitt arbete . Utvecklingen av kostnaderna för drift ochunderhåll hardrifts- och underhållskostnaderna i fastighetsförvaltningen ökat markant. Deutgjorde av de totala förvaltningskostnaderna medankapitalkostnaderna uppgick lill . Molsvarande andelar var 61 resp.39%. 1 följande tabell redovisas de olika kostnadsposterna inom SABO-företagenunder åren 1979-I9S3. Som framgår har särskili kostnaderna för uppvärmningökat. SABO-företagens kostnader för kapital, underhålloch drift . ' Inkl. kapitalkostnad förunderhållslån och även för repara-lionslän. Inte minst mot bakgrundav de ökade kostnaderna för drift och underhåll anser jag all det ärnödvändigt, all hyresgästerna fär etl avgörande inflytande över både ekonomioch förvaltning. Det är väsenfiigt att i detta sammanhang också beakta altenergihushållningsarbelet drivs vidare så att energikostnadernas andel av hyranbegränsas. 1984/85:100 Bilaga 13 17 fastighetsägareförbund har tillsammans med lämnal rekommendationer till sina medlemmar atl teckna s. k. boinfiyian-deavial. Den ulveckling sompågår på många häll i landel att förbättra de boendes inflytande ärmycket positiv. Enligt min mening bör detta arbele även i fortsättningen drivasav hyresgästerna och fasUghetsägarna, säväl allmännyttiga som privata, och bestämmas av debehov och värderingar som finns på det lokala planet. Inombostadsföretagen pågår också en utveckling i riktning mol decentraliseradeförvaltningsenheter. Genom att ansvaret för det dagliga arbetet läggs ut pålokala enheter kan kontakterna mellan fastighetsförvaltningen och de boende förbättras. Det är viktigtinte minsl för att de äldre skall känna ökad trygghet i sin boendemiljö. Förslag till högskoleutbildningför bostads- och fastighetsförvaltning har utarbetats av en arbetsgmpp inom bostadsdepartementet.Universitets-och högskoleämbetet, som harhafl i uppdrag att göra en överarbetning av förslaget, har hösten 1984redovisat resultatet av sitt arbete till regeringen. Chefen förutbildningsdepartementet avser att återkomma fill regeringen i dennafråga. Frän och med den 1mars 1984 har till överförts vissa lagstiftningsärenden rörande faslegendom, bl. a. hyres- och boslads-rättslagstiftningen samt lagstiftningen om förvärv ochförvaltning av bo-stadsfastigheter. 1983 årsbostadsrältskommitté (Ju 1983:06), som bl. a. prövar frågor om hembud ochpriskontroll på bostadsrätter, lägger fram sitt betänkande. Genom riksdagensbeslut att ändra hyreslagen har hyresgästerna fått möjlighet att utöva ettstörre inflytande över underhållet i den egna lägenheten. 1 enlighet medriksdagens önskemål utvärderas erfarenheterna av detta inflytande av en särskildarbetsgmpp med företrädare för de berörda intressenterna. Utvärderingen skall redovisas föreutgången av är 1985. Vid sin behandlingav prop.