prop · G803212 · 1984-12-31 00:00:00 — Talan motsådant luftfartsverkets beslut i särskilt fall enligt denna lag eller med stöddärav meddelade föreskrifter, som rör certifikat eller behörighetsbevis förpersonal inom luftfarten, medgivande att utan certifikat göra tjänst äluftfartyg, registrering av luftfartyg eller förbud mot luftfartygs avgång,föres hos kammarrätten genom besvär. Mot annat beslut av luftfartsverket enligt denna lagföres talan hos regeringen genom besvär. Beslut, som avses i denna paragraf, skall omedelbartlända till efterrättelse, om ej annorlunda förordnas. Besvär över luftfartsverkets beslut enligt denna lageller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen förs i frågorsom rör elevtillstånd, certifikat, behörighetsbevis och tillstånd atttjänstgöra pä luftfartyg ulan certifikat hos den länsrätt regeringen bestämmer, i frågorsom rör registrering av luftfartyg eller förbud för luftfartyg att avgå hos kammarrätlen,och i övriga frågor hos regeringen. Beslut somavses i denna paragraf gäller om inte annat förordnas. rörande till-lämpningen av denna lag meddelas av regeringen eller,efter regeringens bemyndigande, av luftfartsverket. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar ytterligare föreskrifter i de avseenden som anges i denna lag. Omregeringen bestämmer det får myndigheten uppdra åt andra att meddelaföreskrifterna. Regeringenmå bestämma, att vad i denna lag sägs om luftfartsverket skall i ett ellerflera hänseen- Är Sverigei krig eller krigsfara får regeringen föreskriva eller i enskilda fall medgeundantag från be- den i stället gälla annan myndighet som regeringenförordnar. stämmciserna i denna lag. i föreskrifter som harmeddelats med stöd av denna lag och i andra lagar och författningar avbetydelse för luftfarten. Regeringen får därvid meddela de föreskrifter som behövs. Detsammagäller om del råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda avkrig eller av krigsfara som har befunnit sig i. Om regeringeni andra fall än då är i krig har meddelat föreskrifter enligt dennaparagraf skall föreskrifterna underställas prövning inom en månadefter utfärdandet. Om någon sådan underställning inte sker eller om föreskrifternainte godkänns av frän underställningen, upphörföreskrifterna att gälla. Vid tillämpningen av denna lag och föreskrifter som harmeddelats med stöd av lagen avses med Chicagokonventionen den konvention angåendeinternationell civil luftfart som avslutades i , med Genévekonventionenden konvention rörande internationellt erkännande av rätt till luftfartyg somavslutades i , med Warszawakonventionen den konvention om internationellluftbefordran som undertecknades i ochreviderades genom det i avslutade protokollet, och med Guadalajarakonvenlionen den konvention ominternationell luftbefordran som utförs av annan än den avtalsslutandefraktföraren, som undertecknades i . Om militär luftfart och annan Militär luftfart ochannan luft luftfart för statsändamål fart för statsändamål I fråga om luftfart med svenska militära luftfartyg samtom militära flygplatser och annan militär markorganisation meddelas, i deämnen i vilka beträffande civil luftfart stadganden äro givna i denna lag, bestämmelserav regeringen eller den regeringen bemyndigar. Vad i 9 kap. och 10 kap. 3 8 ävensom 11 kap. 2 8 förstaoch tredje styckena samt 13 8 är stadgat med avseende å civil luftfart skalldock gälla jämväl i fall som avses i första stycket. Bestämmelsernai 9 kap., 10 kap. 3 8, 11 kap. 2 8 andra och tredje styckena och 13 8 gälleräven i fråga om luftfart med svenska militära luftfartyg och i fråga om denmilitära markorganisationen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmermeddelar i övrigt bestämmelser för den militära luftfarten i de ämnen somanges i den första avdelningen. Beträffande luftfart med svenska luftfartyg, som utan attvara militära nyttjas uteslutande för statsändamål och icke för affärsdrift,gäller vad i denna lag, med undanlag av 11 kap. 3-6 88, är stadgat om civilluftfart. Regeringeneller den regeringen bemyndigar äger i fråga om luftfartyg som avses i förstastycket medgiva ytterligare undantag frän vad som enligl denna lag gäller omcivil luftfart, dock icke såvitt angår de i 1 8 andra stycket angivna lagrummen,så ock meddela de särskilda föreskrifter som flnnas erforderliga. Bestämmelserna i denna lag utom 11 kap. 3-6 88 gäller äveni fråga om luftfart med svenska luftfartyg, som utan att vara mililära användsendast för statsändamål och inte för affärsdrift. För sådana luftfartyg får regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer meddela särskilda föreskrifter samt föreskriva och ienskilda fall medge ytterligare undantag från bestämmelserna i denna lag.Undantag får dock inte medges från de bestämmelser som anges i 1 8 förstastycket. Huruvidaoch på vilka villkor främmande militära luftfartyg eller andra främmandeluftfartyg, som nyttjas uteslutande för statsändamål och icke för affärsdrift,må vinna tillträde lill svenskt område, bestämmer regeringen eller den regeringenbemyndigar. Regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer meddelar bestämmelser i fråga omrätten till luftfart inom svenskt område för utländska militära luftfartyg ochandra utländska luftfartyg som används endast för statsändamål och inte föraffärsdrift. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 2 kap. 2 8 andra stycket gäller inte ifråga om luftfartyg som har registrerats i före ikraftträdandet. För sådan utbildning enligt luftfartslagen som harpåbörjats före den nya lagens ikraftträdande gäller inte bestämmelserna omelevtillstånd. Äldre bestämmelser gäller i fräga om behörigheten althandlägga mål som avses i 13 kap. 6 8, om talan har väckts föreikraftträdandet. Äldre bestämmelser gäller beträffande besvär överluftfartsverkets beslut i frågor som rör certifikat, behörighetsbevis ochtillstånd att tjänstgöra på luftfartyg ulan certifikat, om beslutet harmeddelats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1922:382) angående ansvarighet förskada i Enligtriksdagens beslut föreskrivs att 3 och 4 88 lagen (1922:382) angåendeansvarighet för skada i följd av luftfart skall ha nedan angivna lydelse. Brukarnågon utan lov annans luftfartyg, svare brukaren i ägarens ställe för skada,som därunder inträffar. Den somulan lov använder ett luftfartyg som tillhör någon annan är i stället förägaren ansvarig för skador som inträffar vid ett sådant tillfälle. När ettluftfartyg innehas på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt,skall ägarens ansvar enligt denna lag i stället vila på brukaren. Del somsägs i andra stycket gäller också om ett luftfartyg innehas med nyttjanderättoch 1. ägaren och nyltjanderättshavarenhar träffat avtal om att ansvaret skall vila på innehavaren, 2. nytljanderätlenavser en bestämd lid om , 3. innehavarenenligt nytljande-rättsavtalel har rätt alt skaffa förare eller befälhavareeller all använda fartyget för luftfart i förvärvssyfte, och 4. anteckning om nytljanderätlenhar gjorts i luftfartygsregistret. Inneharnågon luftfartyg med nyttjanderätt, och ingick i upplåtelsen tillikabefogenhet alt anställa förare eller befälhavare å luftfartyget, vare sådanbrukare lika med luftfartygets ägare ansvarig för skada, som i följd avluftfartygels begagnande i luftfart inträffar; och må ägaren söka sitt äter avbrukaren. Lag samma vare, därest brukaren ej innehar luftfartygei med sådanbefogenhet, som sagts, men likväl anlitar annan förare eller befälhavareän den av ägaren anställde, samt skada inträffar under denne förares ellerbefälhavares handhavande av luftfartygei. När ett luftfartyg innehas med nyttjanderätt men 3 8 inteär tilllämplig, är innehavaren lika med ägaren ansvarig för skador enligtdenna lag om han 1. enligt nyttjanderättsavtalet har rätt att skaffa förare eller befälha vare, eller 2, trots att han saknar sådan rätt använder sig av en annan förare el ler befälhavare än den som ägaren har anställt och skador inträffar vid ett sådant tillfälle. Den ersättning ägaren kan ha gett ut i ett sådant fall somavses i första stycket fär han kräva åter av innehavaren. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätttill luftfartyg Enligt beslut föreskrivs i fråga om lagen(1955:227) om inskrivning av rätt lill luftfartyg dels att 7 8 skall ha nedan angivna lydelse. delsalt i 24, 39, 43, 46 och .5088 ordet "luftfartsstyrelsen" skall bytasut mot "luftfartsverket" och att i 53 8 ordet "Konungen"skall bytas ut mot "regeringen". Inteckningi luftfartyg mä icke beviljas, med mindre den som medgivit inteckningen ärinförd i luftfartygsregistret såsom ägare av fartyget. Är ansökanom inteckning ej grundad på medgivande av den som enligt vadluftfartygsregistret utvisar byggt fartyget, skall i ärendet styrkas att frånhonom äganderätten övergått till den som medgivit inteckningen. Har fartygettidigare varit registrerat i främmande stat, skall dock, såframt ej eljest lagahinder möter, inteckning beviljas. Är ansökanom inteckning ej grundad på medgivande av den som enligt vadluftfartygsregistret utvisar byggt fartyget, skall i ärendet styrkas att frånhonom äganderätten övergått till den som medgivit inteckningen. Har fartygettidigare varit registrerat i en främmande stat eller hos en internationellorganisation, skall dock, såframt ej eljest där den som medgivit inteckningen blivit vid fartygets införande i det svenska registret upptagen såsom ägare eller ock härleder sin rätt från den däri först införde ägaren. laga hinder möter, inteckning beviljas, där den sommedgivit inteckningen blivit vid fartygets införande i det svenska registretupptagen såsom ägare eller ock härleder sin rätt från den däri först infördeägaren. Har fartyget näst före ansökningen varit infört iluftfartygsregislret och finnes den som medgivit inteckningen hava varit underhela den liden upplagen i registret såsom ägare eller härleder han sin rättfrän den som vid början av var införd såsom ägare, skall ansökningen,ändå att annan upplysning om äganderätten ej vinnes, bifallas där ej eljestlaga hinder möter. Denna lag träder i kraft . Lag omändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Enligtriksdagens beslut föreskrivs alt 14 och 1888 lagen (1971 allmännaförvaltningsdomstolar skall ha nedan angivna lydelse. 1. mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsför- fättningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar, 2. mål enliglsocialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda beslämmelser omvård av unga, utlänningslagen (1980:376), smiuskyddslagen (1968:231), lagen(1970:375) om utlämning till , , eller förverkställighet av beslut om vård eller behandling och körkortslagen (1977:477)i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagar saml mål enligt 21 kap, , 3. mål enligllagen (1980:1123) om offentlig insyn i säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken. 1. mål enligt skatte-, taxerings-, uppbörds- och folkbokföringsför faltningarna i den utsträckning som är föreskrivet i dessa författningar. 2. mål enligtsocialtjänstlagen (1980:620), lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser omvård av unga, utlänningslagen (1980:376), smiuskyddslagen (1968:231). lagen(1970:375) om utlämning till . eller förverkställighet av beslut om vård eller behandling, körkortslagen (1977:477) ochliififanstagen (1957:297) i den utsträckning som är föreskrivet i dessa lagarsamt mål enligt 21 kap, , 3. mål enligllagen (1980: 1123) om offentlig insyn i säkerhetsarbetet vid kärnkraftverken. Senaste lydelse 1981:37, Prop.1984/85: 212 Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2. vid sådanl förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt samt vid sådant förhör i ärende enligt utlänningslagen (1980: 376) som begärts med stöd av 57 8 samma lag, 3. vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut om återkallelse tills vidare av ett körkort, körkortstillstånd eller iraktorkorl eller om vägran tills vidare alt godkänna ett utländskt körkort, när det är uppenbart alt ett sådant beslut bör meddelas. 5. vid annat heslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1. när åtgärd som avser endast måls beredande vidtas, 2. vid sådantförhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt saml vid sådanlförhör i ärende enligt utlänningslagen (1980: 376) som begärts med slöd av 57 8samma lag. 3. vid beslut somavser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbartförbiseende. 4. vid beslut om ålerkallelsetills vidare av ett körkort, körkortslill-sländ eller trakiorkort eller om vägrantills vidare att godkänna ett utländskt körkort, när det är uppenbart att ettsådanl beslut bör meddelas, 5. vidbeslut om försällande ;/r kraft av ett luflfartscertifikat, elevtillstånd,annat certifikat etter be-hörighetsbevis, när det är uppenbart att ett sådanlbeslut bör meddelas, och 6. vidannat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning all måletprövas av fullsulten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vidbeslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av 1. mål om utdömande av vite, 2. mål enligl bevissäkringslagen (1975: 1027) för skatte- och avgiftsprocessen, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligt fastighetslaxeringslagen (1979:1152), om handlings undanlagande från taxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse frän skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623), Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande av1. mål om utdömande av vite. 2. mål enligt bevissäkringslagen (1975: 1027) för skatte- och avgifts processen, enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, om besiktning enligl fastighetstaxeringslagen (1979: 1152), om handlings undantagande fråntaxeringsrevision, skatterevision eller annan granskning och om befrielse frånskyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringslagen (1956:623). - Senaste lydelse 1981:282 3. mål jmomhändertagande för utredning enligt 30 8 barnavärdslagen (1960:97), 4. mål enligluppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt, 5. mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 20 kap. 15 8 fastighetslaxeringslagen(1979: 1152), 6. mål som avserändring av taxerad inkomst med högst I , 7. mål enligtskatte- och taxeringsförfaltningarna i vilket beslutet överensstämmer medparternas samstämmiga mening, 8. mål omrättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet, 9. målenligl körkortslagen (1977:477), om beslutet innebär att varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkorts tillstånd eller traktorkort skall åter kallas eller att ett utländskt körkort inte skall godkännas, 10. mål i vilket saken är uppen bar. 3. mål omomhändertagande för utredning enligl 30 8 barnavärdslagen (1960: 97), 4. mål enligtuppbörds- och folkbokföringsförfattningarna med undantag av mål omarbetsgivares ansvarighet för arbetstagares skatt. 5. mål omuppdelning av taxeringsvärde enligt 20 kap. 15 8 fastighetstaxeringslagen(1979: 1152). 6. mål som avserändring av taxerad inkomst med högst I . 7. mål enligtskatte- och taxeringsförfaltningarna i vilket beslutet överensstämmer medparternas samstämmiga mening, 8. mål omrättshjälp genom offentligt biträde i ett ärende hos en annan myndighet. 9. mål enligt körkortslagen (1977:477), om beslutet innebär alt varning meddelas eller om det är uppenbart att ett körkort, körkorts- tillstånd eller traktorkort skall åter kallas eller alt ett utländskt körkort inte skall godkännas, 10. målenligt tuftfarlslagen (1957:297), om bestulet innebär all varning meddelas etter om del är uppenbart antingen all en luftfärls- ceriijikat, devlillslånd, annat certi- fikai eller behörighetsbevis skall återkallas eller att en begäran om förnyelse av cerlifikal inte skatt bi fallas, och 11. mål i vilket saken är uppen bar. Denna lag träder i kraft denl . 1984/85:212 268 Sammanställning av remissyttranden över flyglagutredningensbetänkande (Ds K 1981:12 och 13) Reviderad luftfartslagstiftning Efter remiss har yttranden över belänkandet avgells avriksåklagaren, , överbefälhavaren, luftfartsverket, chefen förluftfartsinspektionen, , ,, kammarrätten i , ,, , länsrätten i , Sverigesadvokatsamfund. , Kungl.Svenska (). och (SAS/),. , ,Centralorganisationen /SR och (). i har ingett och åberopar ettyttrande av . Yttrande har också avgelts av (). Riksåklagaren har överlämnat yttranden frän överåklagareni åklagardistriki samt från länsåklagarna i , och Väslernorrlandslän. 2.1 Allmänna synpunkter på utredningens förslag När det gäller den språkliga och redaktionella översynenav lagstiftningen har utredningens förslag mottagits övervägande positivt.Svenska försäkringsbolags riksförbund, och , SAS/, . ochSvenska menar att lagtexten gjorts mer överskådligoch lättillgänglig. och luftfartsinspektionen menar dock atttexten i vissa fall föriorat i saklighet och klarhet. Allmänna synpunkter har också framförts rörande någraprincipiella frågor vid uppläggningen av lagstiftningen. När det gäller samrådsförfarandet anser sålunda luftfartsverkeiatt det i författningstexterna bör framgå vilken typ av samråd som åsyftas. Meduttrycket "i samråd med" avses enligt verket att berörda samrådsorganskall vara eniga, medan uttrycket "efter samråd med" innebär attmyndig- 1984/85:212 269 heten efter inhämtande av annan myndighets yttrandesjälvständigt skall avgöra ärendet. Liknande synpunkter lämnas avluftfartsinspektionen och överbefälhavaren. När det gäller användningen i lagtexten av begreppenbrukare och innehavare anser luftfartsverket att förslaget inte är konsekvent.Framför allt föreligger enligt luftfartsverket vissa oklarheter beträffandeföreslagen ändring i luftansvarighetslagen. Liknande synpunkter anförs avluftfartsinspektionen. Beträffande delegationsbesiämmelserna är det enligtluftfartsverket för en läsare mest praktiskt om man redan av lagtexten färbesked om till vilken myndighet en viss fräga kan ha delegerats. Liknandesynpunkter framförs av lufifartsinspekiionen. 2.2 Luftfartslagens och luftfartskungörelsens allmännabestämmelser / kap. 2§. Enligt luftfartsinspektionen är uttrycket"svenska luftfartyg" oklart. I stället bör det slå "luftfartygav svensk nationalitet". / kap. 6§. Förslaget rörande tillämpningen av svenskaregler på utländska luftfartyg som innehas med nyttjanderätt av svensk brukarekommenteras bl, a. av . är del rikligtatt en sådan brukare inte skall ha rätt att disponera över fartyg vid panlsält-ningmen att ansvaret för att fartyget är luftvärdigt och miljövärdigt skall åvilahonom. Enligt samfundet bör vidare utformningen av panträttsinsli-tulet skeunder hänsynstagande till att svenska flygföretag ofta erhåller kredit frånutländska säljare eller kreditinrättningar. Förslaget hälsas också medtillfredsställelse av SAS/och av . Föreningen pekar idetta sammanhang pä behovet av en samordning av de skandinaviskaluftfartslagarna på denna punkt, eftersom förfarandet med leasing av flygplanredan tillämpas av SAS och förmodligen kommer att bli alltvanligare. 1 övrigi har utredningens förslag beträffande en svenskanslutning till Chicagokonventionens artikel 83 bis inte mött någon erinran under remiss behandlingen. Utöver vad som sagts har inte heller särskilt kommen terats förslaget om införande av två nya paragrafer om möjlighet för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer alt förordna om tillämpning av svenska beslämmelser på utländska lill inhyrda luftfartyg eller av undantag från dessa bestämmelser beträffande svenska luftfartyg som uthyrts lill utländska brukare. 2.3 Registrering, nationalitet och märkning 2 kap. 2 §. Beträffande förslaget om krav på svenskt ägarinflygandeöver luftfartyg för att det skall kunna registreras i avstyrker luftfansver kel och tuftfarisinspektionen den föreslagna ändringen. 1984/85:212 270 som låg till grund för luftfartsverkets framställning isaken är enligt luftfartsverket inte längre desamma. Utvecklingen avleasing som en finansieringsform har enligl verket förändrat bilden.Luftfartsinspektionen ansluter sig till luftfartsverkets uppfattning. 2 kap. 4 §. Enligl tuftfarisinspektionen torde numera kravelpå luftvär dighet och miljövärdighet för registrering kunna tas bort. Ett luftfartyg får ju ändå inte brukas utan att del är luftvärdigt och miljövärdigt. Inga krav på luftvärdighet och miljövärdighet föreligger för att luftfartygei skall kunna stå kvar i fartygsregistret. Om kravet inte längre upprätthålls skulle enligt inspektionen hanteringen vid regislreringsproceduren i många fall under lättas. För övrigi har utredningens förslag när det gällerregistrering, nationalitet och märkning inte föranlett något yttrande underremissbehandlingen. 2.4 Luftvärdighet och miljövärdighet kap. 1 §. Enligt tuftfarisinspektionen bör detnuvarande uttrycket "vidmakthålla" inte utbytas mot"underhålla". Begreppet underhåll omfattar inte i andra sammahangmodifiering. 3 kap. 2 §. Enligt tuftfarisinspektionen har ordet"besiktningar" en begränsad betydelse och utgör endast ett element i luftfartsinspektionens luftvärdighelsbevakning. Ordet bör utgå ur lagtexten. 3 kap. 3§. Enligt luftfartsinspektionen bör bemyndigandetför luftfartsverket att uppdra ät särskilda sakkunniga att förnyaluftvärdighetsbevis också avse utfärdande av sädana bevis. 3 kap. 5§. Bestämmelsen bör enligl luftfartsinspektionenkompletteras med hänsyn till att luftvärdighetsbevis skall kunnautfärdas tills vidare. Det är därvid viktigt att författningsmässigt poängteraalt luftvärdighetsbeviset blir ogiltigt om inte underhållet skötts päföreskrivet sätt. 3 kap. 7§. Enligt luftfartsinspektionen bör markeras attägaren inte är skyldig alt övervaka att ett luftfartyg är luftvärdigt om det intenyttjas. Ett sådant krav är enligl inspektionen inte rimligt. För övrigt föreslår luftfartsinspektionen en hel delsmärre ändringar beträffande de i förslaget till luftfartsförordning upptagna stadgandenaom tillsyn över luftvärdigheten, luftvärdighetsbevis och flyghandbok saml omluftvärdigheten hos utländska luftfartyg, miljövärdighet och rätt alt tillverkaluftfartyg m.m. 2.5 Luftfartygs bemanning, luftfartscertifikat m. m. Utredningens förslag att de grundläggande bestämmelsernaom erhållande och återkallelse av certifikat skall tas in i lag accepteras iallmänhet av remissinstanserna. Enligl tuftfarisinspektionen kan man genomförändringen från ett fätal mycket övergripande lagregler med detaljregleringi 1984/85:212 271 författning med lägre dignitet till en utomordentligtdetaljerad lagtext inte undgå att det skapas risker för förbiseenden och hårdabindningar för framtiden. Sverigesadvokatsamfund delar utredningens uppfattning att de grundläggandebestämmelserna om erhållande och återkallelse av certifikat är såbetydelsefulla alt de bör tas in i lag. 2.5.1 Villkoren för erhållande av certijikat m. m. Enligt luftfartsinspektionen framgår ej av den föreslagna4 kap. 5 8 att elevtillstånd skall vara något obligatoriskt för var och en sompåbörjar flygutbildning. Paragrafen bör enligt inspektionen inledas med ettstadgande att varje elev skall ha lillstånd. Enligt inspektionen har vidareelevtillståndet i vissa fall ingen funktion att fylla. Man vet nämligen att elevenredan uppfyller säkerhetskraven genom att vederbörande har certifikat av vissdignitet. Enligt inspektionen måste finnas möjlighet till avsteg frånhuvudregeln om obligatoriskt elevtillstånd. Vidare bör enligt inspektioneninte uppställas något krav på svenskt medborgarskap för erhållande avelevtillstånd. Enligt luftfartsinspektionenbör heller inte i 4 kap. 6 8 föreskrivas ett obligatoriskt krav påelevtillstånd för alt luftfartscertifikat skall kunna utfärdas.