prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag kommer alt föreslå regeringen att, under förutsättningav bifall, fatta beslut om att bemyndiga högskoleenheterna altinrätta extra ordinarie tjänster som högskolelektor till det anlal sommotsvarar befintliga ordinarie och extra ordinarie universitetsleklorstjänsleroch andra leklorsljänster för vilka krävs doktorsexamen eller molsvarande kompetens. Ordinarie tjänster, som är vakanta den ellerblir vakanta därefter fram till , dras in och ersätts iförekommande fall med extra tjänst. Övriga befintliga lärartjänster bör tillhöra kategorinhögskoleadjunkt. Till denna kategori kommer därmed att föras innehavare avföljande nuvarande slag av tjänster: tjänster som facklärare och samtliga leklorsljänsterför vilka inte krävs doktorsexamen eller motsvarande kompetens, tjänster somlärare i vissl ämne, speciallärare, universitetsadjunkt, övriga adjunktstjänster,arvodestjänster som lärare i scenisk framställning och scenisk teknik ochövriga tjänster för vilka inte krävs doktorsexamen eller motsvarande kompetens.Härtill kommer vissa tjänster vid SLU. Till kategorin föreslås även föras vissaövriga tjänster som inte är lärartjänster, säsom studievägledare på löneplanL samt sådana arbetstagare vid dramatiska institutet som utan att innehalärartjänst fullgör motsvarande arbetsuppgifter. De lärare som innehar tjänst med benämningen lektormen som i del nya systemet kommer att föras till tjänstekategorin somhögskoleadjunkt bör fä behälla titeln lektor. Liksom fallet är med de lärare, som förs till kategorinhögskolelektor, avser jag att föreslå regeringen alt fatta beslut om attbemyndiga högskoleenheterna alt inrätta extra ordinarie tjänster somhögskoleadjunkt till det antal som molsvarar befintliga ordinarie och extraordinarie tjänster av här berörda slag. Innehavare av ordinarie tjänster somlektor eller adjunkt, vilka skall ingå i den nya adjunktskategorin, bör fäförordnanden som extra ordinarie högskoleadjunkt varvid ordinarie tjänster förspå övergångsstat. Innehavarna av extra ordinarie tjänst som docent bör den Ijuli 1986 övergå lill tjänst som högskolelektor, oavsett hur mänga år deinnehaft Prop.1984/85:57 37 Innehavare av sådan tjänst måste garanteras utrymme för forskning itjänsten, motsvarande det i docenttjänsten, dock sammanlagt under högst sex åreller för den tid som vid övergången återstår av det löpande förordnandet.Medel motsvarande docenttjänsterna tillförs på detla sätt successivt denrörliga resursen för forskning. Extratjänst som docent bör kunna innehas längst i enlighet med nuvarandebestämmelser. Dessa tjänster skall dras in efter utgången av andratreårsperioden. Innehav av extra tjänst som docent bör inte automatisktberättiga till övergång till tjänst som högskolelektor. Dennya tjänsten som forskarassistent bör vara tidsbegränsad till , medmöjlighet till omförordnande en gäng. Innehavare av nuvarandeforskarassistenttjänster som är inne på sin första förordnandeperiod den Ijanuari 1985 bör få fullgöra denna och därefter omförordnas för en period . Åliggandena bör efter motsvara den nyaforskarassistenttjänstens. Innehavareav befintlig forskarassistenttjänst, som är inne på sin andraförordnandeperiod, bör få fullfölja denna med oförändrad tjänstgöringsskyldighet. Tjänstsom förste assistent bör, som jag föreslagil i det föregående, den 1 juli 1986omvandlas lill tjänst som högskolelektor, där det bedöms ändamålsenligt medavseende pä de arbetsuppgifter innehavaren av sådan tjänst utför . I defall tjänsteinnehavaren huvudsakligen har administrativa arbetsuppgifter t.ex.inom högskoleförvaltningen torde en omvandling till en administrativ tjänstvara påkallad. Dennakategori kan indelas i två grupper: dels de som erhållit förordnande tillsvidare, dels de - sannolikl flertalet - som har tidsbegränsade förordnanden. Anställningstrygghetenför den förstnämnda gruppen bör inte fä påverkas av reformen. Vederbörande börges fortsatt förordnande pä tjänst som lärare i den nya organisationen. Ickebehörig lärare med förordnande för begränsad lid bör på samma premisser i frågaom anställningsform m.m. som kunna anställas på lärartjänst iden nya organisationen. Någon automatisk övergäng till viss tjänst bör dockinte förekomma annat än övergångsvis, dvs. med oförändrad tidsbegränsning. 1984/85:57 38 Tjänstledighetoch därav betingade vikariat förekommer i stor utsträckning blandhögskolans lärare. Den utformning av tjänsteorganisationen som jag nu föreslårkommer att leda till ett minskat behov av tjänstledigheter. Denya tjänsterna som högskolelektor och högskoleadjunkt kommer att medgeforskning i tjänsten. De som den är tjänstlediga för forskning fråntjänst som universitetslektor resp. universitetsadjunkt bör därmed kunna återgåi tjänst. Jagkommer att i annat sammanhang föreslå regeringen att uppdra åt SAV alt föravissa ytterligare förhandlingar rörande lärartjänster inom högskolan. Jagavser att föreslå regeringen att uppdra åt UHÅ alt svara för beräkning av denrörliga resursen för forskning. En redovisning av medlens omfaltning avser jaglägga fram i samband med mina förslag till anslagsberäkning för budgetåret1986/87. Etlsamråd om utformandet av information inför förändringar i lärartjänstorganisationenhar påbörjats mellan företrädare för , UHÄ och skildahögskoleenheter. Detta informationsarbete avses rikta sig till de enskildahögskoleenheterna i deras egenskap av arbelsgivare, men även direkt tillpersonalen i högskolan och till de studerande. Inte minst väsentliga isammanhanget är utbildningsinsatser för arbetsledarna pä institutionsnivå,prefekterna. Jag räknar med alt de resurser som står tillhögskolemyndigheternas förfogande för information och utbildning budgetåren1984/85 och 1985/86 i största möjliga utsträckning skall tas i anspråk förinsatser i detta avseende. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat om genomförandet aven ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan. Jaghemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna vad jag förordat omnya tjänstekategorier vid de statliga högskoleenheterna, 2. godkänna vad jag förordat ombefordringsgrund för tjänst som professor, 3. godkänna vad jag förordat ombehörighets- och befordringsgrund för tjänst som högskolelektor, 4. godkänna vad jag förordat ombehörighels- och befordringsgmnd för tjänst som högskoleadjunkt. Prop.1984/85:57 39 5. godkänna vad jag förordat ombehörighets- och befordringsgrund för tjänst som forskarassistent, 6. godkänna vad jag förordat omavgångsvederlag för innehavare av tidsbegränsad tjänst som professor inom högrekonstnärlig utbildning, 7. godkänna vad jag förordat om enrörlig resurs för forskning, 8. godkänna vad jag förordat omrätt att överklaga beslut i ärende om tillsättning av tjänst, 9. godkänna vad jag förordat omgenomförandet av en ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare vid destatliga högskoleenheterna. Prop.1984/85:57 40 Innehållsförteckning Sida 1. Inledning .................................................................... 3 Föredragandens överväganden ...................................... 5 3.1 Innehållet i lärartjänst .......................................... 8 3.2 Lärares arbetstid ................................................. 9 Lärartjänsterna ............................................................ ... 12 4.1 Professor ............................................................... ... 13 4.2 Högskolelektor ...................................................... ... 15 4.3 Högskoleadjunkt .................................................... ... 19 4.4 Forskarassistent ................................................... ... 20 4.5 Övriga tjänster m.m................................................. ... 21 Fördelning av resurser och arbetsuppgifter ............... ... 26 5.1 Verksamhetsplaneringen ........................................ ... 26 5.2 Fördelning av undervisningsinsalser....................... ... 28 5.3 Fördelning av resurser förforskning ....................... ... 29 Inrättande och tillsättning av lärartjänster ................ ... 32 6.1 Inrättande av tjänster ............................................ ... 32 6.2 Tillsättning av tjänster ............................................ 33 Genomförande ............................................................ ... 35 Prop.1984/85:57 41 Sammanfattning av lärartjänstutredningens betänkande SOU1980:3 Lärare i högskolan 1 Målbeskrivning och övriga utgångspunkter anger följande mål för sinaförslag: "De överväganden och de förslag som vi redovisar i det följandeskall bidra till förbättrade villkor för och utveckling av såväl utbildningensom forskningen och utvecklingsarbetet inom högskolan." Den nya arbets- och tjänsteorganisationen skall - enligtutredningen -främja betingelserna för den gmndläggande högskoleutbildningen,för forskning, forskarutbildning och utvecklingsarbete, för sambandet mellandessa olika grenar av högskolans verksamhet samt för sambandet mellan högskolanoch yrkeslivet i övrigt. De medel som lärartjänstutredningen föreslår för att uppnåmålen är i huvudsak följande; Lokal frihet för institutionerna att lösa sinasamlade arbetsuppgifter, stor fiexibUttel i resursanvändningen, ökad rörligheti fördelningen av arbetsuppgifterna mellan individer och tjänstekategorier samten arbetsorganisation som möjliggör för lärarna alt engageras i andra uppgifterän undervisning genom att åtgärder vidtas för att förstärka anknytningen mellanforskning, utvecklingsarbete och undervisning och att eliminera begränsningarav lärarnas möjligheter till egen forskning och till kontakt med forskning ochutvecklingsarbete. Lärartjänstulredningen anger (s. 16) att utredningsarbeteti många avseenden syftat till all ange riktlinjer för förändringar än till idetalj utformade förslag. Utredningens förslag omfattar även de delar av högskolandär utbildningen och forskningen bedrivs i samarbete mellan stat och kommun,främst vårdyrkesutbildningarna och den medicinska forskningen. Riksdagenfattade beslul om den kommunala högskolans organisationoch arbetsformer under beaktande av bl. a. lärartjänslutredningens förslag.Förslagen rörande tjänsteorganisationen för den kliniska delen av lakar- ochtandläkarutbildningen behöver övervägas ytteriigare. Ett uppdrag kommer att gestill universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) av den innebörden. 2 Nuvarande ordning inom högskolan I kap. 3 ges en allmän överblick över verksamhelen inomhögskolan, där utredningen anger att exemplen oftast är hämtade från dettraditionella 1984/85:57 42 universitetsområdetoch dä särskill från det s. k. filosofiska fakultelsomrä-det. Högskolanshuvuduppgifter är enligt utredningen: 1) att fungera som samhälletsbasorganisation för forskning, 2) att utbilda forskare och 3) att sprida information omforskning. Uiredningenberör några speciella aspekter i fråga om forskningen och framhåller att denkräver långsiktig planering och belydande tidsinsatser från forskarnas sida. Uiredningendiskuterar olika slag av forskning och särskiljer "kompetensuppehållandeforskning" och "frontlinjeforskning". Utredningen framhållerockså vikten av sambandet mellan högskolan och externa forskningsfinansiärer,där samspelet mellan forskare och externa anslagsgivare ställer särskilda krav påhögskolans organisation. Utredningendefinierar även begreppet/a jf a resurser för forskning och anger fyrakriterier (s. 38) för detta. Utgångspunkten för uiredningens arbete är attfasta resurser för forskning liksom endast skall finnas i fortsättningenpå de sju orter där de nu finns, nämligen i , , ,/, , och . Förden externt finansierade forskningen framhåller lärartjänstulredningen att denkräver en relativt stor andel fast anställda forskare samt möjligheter att förspecifika arbetsuppgifter knyta extern personal till högskolan. Ifråga om forskamtbildningen menar uredningen alt den som skall handleda iforskarutbildning själv måste vara vetenskapligt väl meriterad. I fråga om doktorandernaframhålls deras intresse av kontinuitet i forskar-handledningen samt av attstudiestödet har en sådan utformning att del medger en skiftande aktivitetsgradi studierna. Vidare påpekar utredningen det värde, som finns i assistenlljänsier,där sambandet mellan forskamtbildning och grundutbildning förenats. Ifråga om de konstnärliga utbildningarna påpekas dels att de nu saknar deforskningsresurser som andra högskoleutbildningar har, dels all del konstnärligautvecklingsarbetet ställer särskilda krav pä utvecklingsarbetet. Lärartjänstutredningendiskuterar därefter de förändringar som högskolereform medfört förlärarna och redogör för problemen. a. följande generella svårigheter nämnas. n. en starkt splittradtjänsteorganisation. Inom vissa utbildningar har organisationen sinutgångspunkt i en mer skolmässig syn på utbildningens form och uppgift. Vidareär lärarnas möjligheter lill växling mellan verksamhei som lärare i högskolanoch yrkesverksamhet utanför högskolan nästan obefintlig. Lärarens roll iundervisningen inom högskolan har undergått stora förändringar som bl. a.medfört att den nuvarande regleringen genom undervisningstimmar ter sig alltmerotidsenlig. Lärarnahar en viktig roll att spela när det gäller studievägledning i vid mening. 1984/85:57 43 3 Förslag till ny tjänsteorganisation anger följande allmännautgångspunkter för förslaget till ny tjänsteorganisation: "Avgrundläggande betydelse för förslaget lill ny tjänsteorganisation är vår uppfallningatt organisationens utformning dels bör möjliggöra en rekrytering till fastanställning som lärare i högskolan i former som är godtagbara ur såvälverksamhetens som den enskildes synvinkel, dels stimulera den enskilde attfortlöpande förbättra sin förmåga som lärare och forskare." Belräffande kompetenskraven framhålls följande: Det ärsjälvfallet önskvärt alt alla lärare i högskolan har en kompetens som är såmångsidig, att den speglar verksamhetens samlade behov. Idealet är i sådanafall all vetenskaplig kompetens och extern yrkeserfarenhet kompletterar varandrai den enskilde lärarens bakgmnd. Alt detta är prakliskl möjligt att uppnå,åtminstone i en del sammanhang, visar bl. a. läkarutbildningen. Det är dock vikligtatt anlägga etl långsiktigt tidsperspektiv när man bedömer realismen i en sådanambilion. Vi anser del inle möjligt att nu fömtsäga när en sädan ordning kanåstadkommas inom olika delar av högskolan, endast att den bör eftersträvas. Utredningen framhåller beträffande tjänsternas innehåU attden nuvarande regleringen av ijänsterna är alltför osmidig. I stället anserutredningen att "den formella avgränsningen av åliggandena bör varaenhetlig för samtliga tjänstekategorier och omfalta medverkan i såvälutbildning som forskning och utvecklingsarbete. Detta innebär inte, som viåterkommer lill nedan, att man vid fördelningen av arbetsuppgifter kan bortsefrån den kompetens som legat till grund för rekryteringen av innehavare avvissa tjänster. Vi anser det exempelvis självklart att högl velenskapligtoch/eller pedagogiskt kvalificerad personal i första hand skall utnyttjas föratt täcka motsvarande behov inom ramen för forsknings- och utbildningsverksamheten." anser därför att organisationenmåste vara flexibel. "Genom all alla berörda lärare är aktiva inom bådahuvudgrenarna av verksamheten skapas en av de gmndläggande förutsättningarna förden eftersträvade flexibiliteten i arbetsfördelningen." För alt tillgodose detta krav framlägger utredningen ocksåförslag till ny arbetstidsreglering och till ledningsfunktioner för forskningoch utbildning. I fråga om forskningens krav på flexibilitet och förnyelsekritiserar utredningen det hittillsvarande systemet med tidsbegränsadeförordnanden för docenter och forskarassistenter. I ställel anserlärartjänstutredningen att en större del av högskolans forskande ochundervisande personal bör vara anställd med förordnande tills vidare. Utredningen föreslår (s. 64-66) sålunda att - tjänster medbenämningen högskolelärare/högskolelektor skall finnas inom den statliga högskolan 1984/85:57 44 förbehörighet till sådan tjänst skall krävas genomgängen allmän utbildningslinjeeller molsvarande kompetens sombefordringsgmnd skall gälla graden av sådan vetenskaplig pedagogisk och annanskicklighet som är av betydelse för tjänsten tjänstebenämningenhögskolelektor skall ges till den tjänsteinnehavare som avlagt doktorsexameneller gjort väsentliga pedagogiska insaiser lönenvid tjänsten skall sättas med ledning av den enskildes kvalifikationer. Dennatjänstekategori avses molsvara alla de lärartjänster i högskolan för vilka intekrävs doktorsexamen eller molsvarande kompetens, med undanlag för tjänster somprofessor och för de lärartjänster som är knutna till den kliniska delen avlakar- och tandläkarutbildningarna. I viss utsträckning ersätter den (s. 65)även tjänster som forskningsassistenter, assistent och amanuens. Blandde nuvarande lärartjänster som bör överföras lill högskolelärar/ högskolelektorsljänsteranger utredningen i kap. 13 (s. 263) ackompanjatör, adjunkt, facklärare,kursledare (vid DI), lektor (utan doktorsexamen), speciallärare, studieledareoch universitetsadjunkt. Lärartjänstutredningenföreslår i kap. 7 (s. 141) att högskolestyrelsen skall fatta beslut ombefordran till högskolelektor. Befordran prövas enligt utredningen (s. 144) av ijänsteförslagsnämnd.I övergångsskedet anser utredningen dock (s. 267) att prövningen bör kunnaförenklas något. Nären tjänst som högskolelärare tillsätts med sökande som avlagt doktorsexamen (s.66) bör innehavaren redan från början benämnas högskolelektor. En sådantjänsteinnehavare bör ocksä i tjänsten ges utrymme för forskning och kunna sökamedel ur den föreslagna rörliga resursen för forskning (s. 77). Vidareföreslår utredningen en ny tjänst som docent/biträdande professor, vilkenavses ersätta nuvarande tjänster som universitetslektor och docent (s. 66). delinom högskolan skall finnas tjänster som docent/biträdande professor fördessa tjänster skall gälla alternativa regler som behörighetskrav och befordringsgrunder detbör ankomma på högskolestyrelsen alt besluta om vilkel alternativ som skallgälla vid tillsättning av viss tjänst densom innehar en sådan tjänst och som meriterat sig genom väsentlig vetenskapligeller pedagogisk verksamhet bör kunna ges ijänsiebenämningen biträdandeprofessor. Föratt befordras till biträdande professor bör en docent (s. 71) besitta en vetenskapligkompetens som överstiger vad som f.n. krävs för antagning till oavlönad docent.Eftersom antagningen av oavlönad docent saknar anknytning till tjänstensorganisation föreslår lärartjänstutredningen att den inte bibehålls i denreformerade organisalionen. Prop.1984/85:57 45 Innehållet i tjänst som docent/biträdande professor börenligt utredningen (s. 72) inte preciseras genom centrala föreskrifter. Sådantjänst skall dock kunna knytas lill externt finansierad forskning. Innehavareav docenttjänst skall kunna söka medel ur den röriiga resursen (s. 77). I frägaom undervisningsinsalser understryker utredningen (s. 72) att "nägrakvantitativa bedömningar av typ stor undervisningsinsats under en följd av årinte bör komma i fråga." Utöver docenter och universitetslektorer bör även extradocenter och I:e assistenter (pers.tj. )föras över fill nya docenttjänster (s. 264). 1 fräga om tjänst som professor anger lärartjänstulredningenföljande förslag lill förändringar; - innehavarna avordinarie och extra ordinarie tjänster som professor garanteras ett utrymme itjänsten för forskning och viss övrig vetenskaplig verksamhei - befordringsgmndernaför tjänst som professor kompletteras så att det framgår att även pedagogiskskicklighet som visats genom ledning, planering och utveckling av gmndläggandeutbildning skall tillmätas särskild vikt. Lärartjänstulredningen framhåller (s. 76) all tjänsternasom docent och forskarassistent har funktioner som styrmedel för forskningen. Detlasyslem har enligt uiredningen negativa effekter rekryieringsmässigi och socialt. I ställel föreslår lärartjänstutredningen att - utöver deforskningsresurser som ligger i professorstjänsterna - en rörlig resurs för forskning skapas för variefakultet/sektion och hög skoleregion - medlen i den rörliga resursen skall användas förall bereda vetenskapligt kompetenta högskolelektorer, docenter och biträdande professorer lid för egen forskning samt för att finansiera vissa tidsbegränsade tjänster för forskning. Medlen i den röriiga resursen bör fördelas (s. 78) medutgångspunkt i forskningens inlressen. De som enligt lärartjänstulredningen skall kunna sökamedel ur den rörliga resursen är vetenskapligt kompetenta högskolelektorer,docenter och biträdande professorer. Utredningen nämner dock (s. 79) här dels de docenter somtillsatts med särskild vikl vid vetenskaplig skicklighet, dels att del kanfinnas skäl att prioritera yngre forskare . Regering och riksdag (s. 80) skall besluta om en vissminsta omfattning av den del av resp. fakultetsanslag som skall disponeras somrörlig resurs för forskning. Prop.1984/85:57 46 En viss minsta andel av den rörliga resursen per fakultetoch region skall ocksä anvisas för disposition för andra högskoleenheter iregionen än den lill vilken fakultetsnämnden är knuten. Högskolestyrelsen skall fördela medlen efter förslag frånfakultetsnämnden vid enheter med fasta resurser för forskning. Vid övrigahögskoleenheter fördelas medlen av resp. fakultetsnämnd. Räll att anföra besvär över beslul om fördelning av medelför den rörliga resursen skall enligl lärartjänstulredningen (s. 85) inteföreligga. Utredningen förordar att forskningstillfällena normalt (s.81) ges för tre är i sänder. I fråga om omfattningen föresläs att minimivärdetav av hel arbetstid normalt endast accepteras i kombination med envaraktighet pä minsl tvä år. Utredningen uppmärksammar även de samordningsproblem som fakul-letsnämndernabör beakta i samband med fördelning av den rörliga resursen, nämligen behovetav tillräckliga basresurser för forskning, vikarieproblematiken och samspeletmed externa anslagsgivare (s. 81-83). påpekar (s. 83) att del finnssärskilda problem i fråga om fördelningen av medel frän den rörliga resursentill lärare som företräder små ämnen. Utredningen förordar här att (s. 84) deläven i det reformerade systemet skall vara möjligt att - i viss omfattning inrätta tjänster med tidsbegränsade förordnanden på underlag av medel från denrörliga resursen. För de konstnärliga utbUdningarna föreslärlärartjänstutredningen (s. 85) att medel för konstnärligt utvecklingsarbete bördisponeras efter samma principer som föreslås gälla för den rörligaforskningsresursen med anpassning lill bl.a. de speciella institutionellaförutsättningar som gäller för de konstnärliga utbildningarna. I fråga om föreslås att regionsiyrelsenskall fördela medlen lill högskoleenheterna med konstnärlig utbildning. 4.1 Uppbyggnad av den rörliga resursen I kap. 13 (s. 267 ff) presenterar utredningen sitl förslagtill uppbyggnad av den rörliga resursen för forskning. Utredningen föreslår ensuccessiv uppbyggnad av den rörliga resursen i takt med att nuvarande tjänstersom docent och forskarassistent dras in. Utredningen beräknar utrymmet förforskning i dessa tjänster till för docent och för forskarassistent.Forskarassistenternas nuvarande tjänstgöringsskyldighet på 800 lim./år har varilvägledande för beräkningen av schablonen. Detta bör enligl utredningen vara den minimiandel avresurserna som bör överföras till den rörliga resursen under resp.fakultetsanslag. Högskolestyrelsen skall beslula om disposition av"överskjutande" resurser och även kunna överföra en högre andel tillden rörliga resursen. Även de anvisade medlen för universitetslektorersforskning bör överföras till den rörliga resursen. 1984/85:57 47 I fråga om små ämnen berör utredningen de problem, somfinns i samband med uppbyggnaden av den röriiga resursen och fördelningen avmedel frän den. Lärartjänstulredningen menar att delta problem kan lösas genomalt någon överföring av forskningsandelen av docenttjänster i små ämnen intesker.