prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Flera sydostasia-fiska länderhar varil sladda i en snabb industrialiseringsprocess sommedfört ett drastiskt växande behov av importerade industrivaror. Detta iförening med det internationella konjuklumppsvinget - som genererat ökadeexportintäkter - har medfört att dessa länders import av bearbetade varor ökalsynnerligen snabbt . Den svenska exporten avbearbetade varor till /ASEAN-länderna' för- ', , , , , och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 47 dubbladesmätt i löpande priser och dessa länder mottog 1984 drygt 21/av vär export. Exportenfill de skuldlyngda sydamerikanska NIC-länderna (, , )föll med i löpande priser 1983 och var i del närmaste lika stor1984 som 1983. För resterande ulvecklingsländer noterades sammantagetexportökningar på i löpande priser såväl 1983 som 1984. Förgmppen övriga utvecklingsländer som helhet ökade export volymen med omkring 10%1984, efter en viss nedgång 1983. Denna utveckling innebar troligen att vissamarknadsandelsvinster gjordes båda åren -störst i omfattning . Marknadsutvecklingenför statshandelsländerna m.fl. vände uppåt och fortsatte öka irelativt snabb lakl - till stor del som en följd av kraftigtexpanderande efterfrågan i de asiafiska statshandelsländerna. Den svenskaexporten fill statshandelsländerna vände uppåt och steg med8 1/i volym 1983-1984. Sammanlagetberäknas marknadslillväxten för bearbetade varor i hela världen ha uppgått tillomkring 1983 och fill inemot 1984. Samfidigt ökade den toiala svenskaexport volymen 1983 och med knappi 1984, vilket skulle innebäramarknadsandelsvinster på 1983 respekfive 1984. Marknadstillväxtenför den svenska exporten av bearbetade varor har för OECD-ländemas delberäknats sakta av till 8 1/1985, framför alh i Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området' 1977-1985 Procentuella förändringar 14,5 -3,5 10,5 -2,5 5,5 22,5 -3,5 18,5 13,5 -1,0 12,5 5,0 -5,0 -0,5 -0,5 -3,0 -3,5 -5,5 8,5 -5,5 12,5 -3,5 12,0 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793, ' Utom , , , , ,, och . ' Exportvärdet i löpande priser deflaterat med hybridindexav typ Paasche. * Enligt implicit hybridindex typ Paasche.' 1984/85:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 48 Tabell 3:2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden 19771985 -0,3 -3,4 -1,5 -14,4 -4,2 -4,2 Statshandelsländerna m. fl. -8,2 -4,7 -4,0 -4,8 ' S1TC5-8, exkl.68, 793. ' Utom de i not 3 nämnda länderna. ' , , , , ,, och . '* , , , ,, , , och . ' Statshandelsländerna samt , ochSydafrika. Källor: samt beräkningar ochbedömningar inom . samband med atl högkonjunkturen i fr. o.m. kommit in i en lugnare tillväxtfas. Förenta staternasimport av bearbetade varor bedöms ändå stiga med beaktansvärda 13 ä 1985.Ökningen av den ekonomiska aktiviteten i bedöms fortgå i måttligtakt och marknadstillväxten 1985 beräknas för de västeuropeiska ländema i genomsnittuppgå till 71/. Marknadstillväxten för bearbetade varor inom länderområdenautanför beräknas sammantaget slanna vid - OPEC-ländernas importbedöms fortsätta minska medan importen från utvecklingsländer ochstatshandelsländer väntas öka i någol högre takt än 1984. Därmed skullemarknadstillväxten för bearbetade varor i hela världen uppgå till knappi 7 1/2%1985. Den internationella inflafionstaklen väntas blifortsalt måttlig - även om en viss uppgång av råvarupriserna exkl. olja kankomma att ske under loppet av året. Lönerna inom induslrin i våra vikfigaslekonkurrentländer bedöms stiga med och lönekostnaden per produceradenhet med . Med antagande om en fortsatt uppgång i vinstmargina- Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 19741985 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Sammanvägt med hänsyn till ländernas betydelse ivärldshandeln. Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 lemautomlands har världsmarknadspriset för bearbetade varor bedömts sliga medknappi såväl i nationella valutor som uttryckt i svenska kronor." Förutsatten svensk lönekostnadsstegring i industrin på och en produktivitetstillväxtpå skulle de svenska lönekostnaderna per producerad enhet stiga ,dvs. någol lägre takt än utomlands. bedöms kostnadema för insatsvarortill produktionen stiga med drygl varvid de hemmaproducerade insatsvarornafömtses stiga snabbare i pris än de importerade. Med hänsyn till deexportprishöjningar som skett synes ökningen avde svenska exportpriserna 1984-1985 komma atl uppgå till även underantagande av mycket försiktiga prishöjningar under reslen av året. Mot bakgmndav ovanstående antaganden och förutsättningar för företagenskostnadsutveckling skulle detta innebära atl företagens vinstmarginaler ökar1985. Relativpriserna skulle således bli i stort sett oförändrade . Densammantagna effekten av relafivprisförändringarna 1983, 1984 och 1985 bedömsresultera i marknadsandelsförluster på 1985. Den lidigarekonstaterade trendmässiga förlusten av marknadsandelar samt de neddragandeeffekterna av det relativt utlandet höga kapacitelsutnyttjandet bedöms i detnärmaste motvägas av en positiv varusammansäiiningseffeki. Den utländskaefterfrågan bedöms nämligen i högre grad än 1984 komma att inriktas påinvesteringsvaror av den typ producerar. Marknadsandelama för svenskexport inom länderområdena uianför böljade öka betydligt senare än inomOECD-länderna. Denna tidsfördröjning har antagits kvarstå även när utvecklingenkan vänlas tendera mot framtida marknadsandelsförluster till följd avrelativprishöjningarna under loppet av 1983 och 1984. Här har kalkylerats medtotalt sett något höjda marknadsandelar i dessa länderområden. Därmed skulle exportvolymentill OECD-området stiga och till länderområdena utanför med 3 %.Den totala svenska exporten av bearbetade varor beräknas öka med ivolym 1985 innebärande en marknadsandelsförlust på detta år. För1985 har råvamexporten (exkl. petroleumprodukter) kalkylerats öka med drygt 2 %hänföriigt till ökad export av jordbmksprodukter och järnmalm. Trävaruexportenfömtses däremot minska och massaexporten . Exporten avpetroleumprodukter bedöms falla lillbaka . För en närmare genomgång avexporten av råvaror liksom för 'Vid valutaomräkningen har växelkurserna fr. o. m. mars månad och fram tillslutet av 1985 låsts vid genomsnittsvärdet . För dollarns del innebärdetta en kurs på och i genomsnitt för att jämföramed 1984. ' En förändring av det relativa exportpriset haruppskattningsvis beräknats förändra de svenska marknadsandelama med 0,7procentenheter relativprisförändringen sker, åretdärefter och efter relativprisförändringen. Vissaytterligare effekter synes troliga även . 4 1984/85. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget de vamgmpper som ingår bland de bearbetade varornahänvisas som vanligt till produktionskapitlet, (kapitel 4). Den totala svenska varuexporten exkl. fartyg skulle därmedstiga med 4 1/1985. Fartygsexporten väntas fortsätta minska 1985 ochmedräknas denna stannar den kalkylerade exportökningen vid . Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19831985 -2,4 -6,0 -2,5 -17,0 -0,9 -38,1 -40,5 -27,2 Total export enligt NR" ' Prisutvecklingen anges enligt "hybridindex" avtyp Paasche. Denna index används även som deflator för Volymutvecklingen blir därmed återgiven medvolymindex typ Laspeyres, ' Papper och papp, jäm och stål, verkstadsprodukter exkl.fartyg samt övriga industriprodukter utom ' Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämndavarugrupperna. * I uppgiftema för handelsbalansen (tabell 3:7) harNR:s exportvärden använts. Anm. 1983 och exportvärden enligthandelsstatisuken. Uppgiftema avser prognoser. Varugmppema är definierade i SNl-termer. Detta är skälettill att uppgiftema för exporten av bearbetade varor i denna tabell skiljer sig från uppgifterna i tabell3: 2 där denna vamgrupp är definierad i SITC-termer. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget totala import av varor ökade med ivolym . Denna tillväxt kan återföras pä en ökning avinförseln av bearbetade varor, som steg med näslan . Råvamimporten, somutgör knappi en tredjedel av importvärdet, föll däremot med 5 1/(se tabell3:5). Importen av bearbetade varor började sliga , då införseln av dessa varor ökade med nästan 10 1/i årstakt.Importen fortsalle att öka slarkl , med i årstakt.Andra halvåret avtog tillväxten något - delvis till följd av en påtagligkalenderisk effekt - och ökningstakten blev . Tabell 3:5 Importutvecklingen för olika varugrupper19831985 Importvärde, milj. ki 1983 1984 I Jordbruks-, skogsbmks- -20,1 -16,0 -6,8 -45,3 -57,5 5 Import exkl. fartyg 10 Total import enl. ' Importprisema anges enligt en hybridindex av Paaschetyp.Genom att importvärdet deflateras med denna index erhålls en volymutveckling uttryckt i enlighet medLaspeyres' indexformel. ' Bearbetade varor består av varugrupperna papper ochpapp, järn och stål, verksladsprodukler exkl. fartyg samt övriga industriprodukter. ' Imporl exkl. fartyg minus bearbetade varor. " 1 tabell 3:7 redovisas importen enligt NR. Anm. 1983 och importvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgiftema avser prognoser. Varugmppema är definierade i SNl-termer. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:2 Utvecklingen av importvägd efterfrågan,relativpris och importvolym för bearbetade varor 1973-1985 IMPORTVÄGD EFTERFRÅGAN' ' I I I IMPORTEN AV BEARBETADE VAROR / (vaiisterukala) / 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 ' Enligt handelsstatistiken, priser, cif. 'Importvägd efterfrågan till mottagarpris. ' Relativpriset för importen: producentprisindex försvenska marknaden i förhållande till importprisindex (HMPI/). Anm.Uppgiftema för 1985:1 och 1985: II avserprognoser. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 53 I diagram 3:2 återges både importvolymutvecfclingen förbearbetade varor i milj. kr., priser och etl volymindex somåterspeglar utvecklingen av den efterfrågan som normalt riktas mot importen avdessa varor (dvs. import vägd efterfrågan).' Utvecklingen av efterfrågan idenna bemärkelse har visat sig utgöra huvudfaktorn bakom importens volymtillväxt.Hemmaproduktionens prisutveckling relativt importpriset för motsvarande varorinverkar också på importen och återges likaså i diagram 3:2. Som framgår avdiagrammet sammanfaller den kraftiga ökningen av importen mellan och med en nästan lika stark ökning av denimportvägda efterfrågan. Medan den importvägda efterfrågan ökade med 14 1/2%under denna period, steg importvolymen . Mellan helåren 1983 och ökade importen av bearbetadevaror med knappi . Den importvägda efterfrågan för dessa varor ökade meddrygt 8 1/. I analysen av importvolymen 1984 har importens elasficilet medavseende på efterfrågans volymtillväxt normalberäknats till 1,2 och den årligatrendmässiga tillväxten av importvolymen till 1,. Ulöver dessa faktorerkalkyleras relafivprisutvecklingen ha haft en fillbakahållande effektpå import motsvarande av importvolym. Av den importvägda efterfrågans tillväxt 1983-1985 på 81/, beräknas etl ökat behov av insatsvaror till exportproduktionen ha svaratför . Ett förhållandevis kraftigt lageromslag kalkyleras ha bidragitmed 2 1/. Resterande del av importeflerfrågeök-ningen kanhuvudsakligen tillskrivas ökningar av maskininvesteringarna -drygt 1 1/4procentenheter och den privata varukonsumfionen - drygt 1/2 procentenhet.Bidraget från byggnadsinvesteringarna och den offentliga konsumtionensammantagna beräknas till ca 1/. ' De komponenter av efterfrågan för konsumtion, fastainvesteringar, lagerinvesteringar och export som till en del tillgodoses avimport av bearbetade varor, har vägts samman under beaktande av respektiveefterfrågekomponenters genomsnittliga importinnehåll av bearbetade varorenligt SCB:s input-outputtabeller . Utvecklingen av den på så viserhållna serien skulle sammanfalla med utvecklingen av den faktiska importen omdet genomsnittliga importinnehållet hos delkomponen-tema förblev oförändratfrån period till period. ' prognoser för importvolymen avbearbetade varor (M) har gjorts med ledning av en regressionsberäkning. Utöverden importvägda efterfrågan (), ingår en tidstrend (T) och säsongdummies (S,och S) i importfunktionen som förklaringsvariabler. Följande ekvation harestimerats på icke säsongrensade halvårsdata från perioden 1972:1 till 1984: II: InM = 1,18 ln -\- 0,0084 T -2,22 S, - 2,30 S (8,8) (5,7) (-1,6) (-1,6) R' = 0,97;D-W= 1,9. Relativpriset finns ej medtaget som förklaringsvariabel iekvationen. Importpris-elasticiteten har för bearbetade varor skattats som summanav elasticiterna för mindre varuaggregat - till 0,25 somrelativprisförändringen sker, 0,55 för året därefter och 0,25 för tredje året. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 54 Som framgår av diagram 3:3 ökade importens andel av deninhemska förbmkningen av bearbetade varor mellan och med ca 1/, en lakt som understeg den trendmässigatillväxten. Denna förhållandevis långsamma ökning torde sammanhänga med denrelativprissänkning som ägde mm . Råvaruimporten föll - som nämnlsfidigare - med 5 1/. Denna minskning är drygt 2 1/större änvad som fömlsågs i PNB-85 och är hänföriig huvudsakligen fill en minskning med7 1/av importen av råolja. Alt råoljeimporten minskade mer än väntad hardelvis sin förklaring i ytteriigare ändringar i oljelagringsprogrammet. Nuskedde en avveckling av beredskapslager motsvarande ca 2,3 milj. m'oljeprodukter, istället för den minskning på drygt I milj. m' som fömtsågs iPNB-85. Detla är följden av lidigareläggningar av vissa lageravvecklingar ochsenareläggningar av en del lageruppbyggnader. Som framgår av tabell 3:6 har denreducerade oljeimporten lett till att nettoimporten av råolja ochpetroleumprodukter fallit med efter minskningar1981 -1982 och 1982-1983 med respektive . Diagram 3:3 Importandel av inhemska förbrukningav bearbetade varor samt relativprisutveckling 19741985 -------------- RELATIVPRIS, 1973:1=100 (HMPI/) /Xe-""'' /'r''' J I I I \ L 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Importvägning av förbrukning enligt 1980 årsinput-outputtabeller. Importen i cif-termer; förbmkning till mottagarpris. Uppgiftema för 1985:1 och 1985:11 avser prognoser. Trendlinje förimportandel är beräknad för perioden 1973:1-1984:1. Källor: och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 55 Importprisema totalt mätta med SCB:s hybriddeflator avPaaschetyp' ökade med 1983-1984. Detta är drygt 1/2 procentenhetlägre än vad som beräknades i PNB-85. Revideringen beror till stor del på enlångsammare pnsutveckling och gynnsammare varusammansättning vad gällerbearbetade varor än vad som fömtsågs. För dessa varor sammantaget ökade prisetmed 3 1/. Råoljepriset räknat i SEK ökade som vänlat med ca 4 1/. Mätsimportprisökningen iställel med producentprisindex-systemets importprisindex(), där beräkningarna sker enligt Laspeyres' indexformel, blirimportprisökningen 5 1/totalt, och knappt 5 3/, för bearbetade varor. Relativpriset för bearbetade varor försämrades 1983-1984med ca 3 1/, då importprisökningen för verkstadsprodukter blev klart lägre änmolsvarande prisökning för hemmaproduktionen. 1981-1982 och 1982-1983förbättrades relalivpriset med 3 1/respekfive 3 3/. förutses en ökning av varuimport medknappt . Importen av bearbetade varor väntas öka , eller ungefar likamycket som . Införseln av råvaror beräknas öka med drygt 21/efter att ha minskat påtagligt . Den förväntade importlillväxten 1985 vad gäller bearbetadevaror kan återföras främst på en fömtsedd ökning med av denimportvägda efterfrågan. Av denna efterfrågeökning beräknas drygt 2 1/4procentenheter härtöra från en förväntad uppdragning av lagren av bearbetadevaror inom industrin och partihandeln. Såväl insalsvam- som fardigvamlagren ochlagren av varor i arbete vänlas öka inom slörre delen av tillverkningsindustrin.Del kraftigaste lageromslaget fömtses för fardigvamlagren, som beräknas blinärmare 3 1/priser. Som följd delvis av enfortsatt stark tillväxt av exporten av verkstadsprodukter beräknas exportensbidrag till importefterfrågeökningen till 21/, eller likamycket som bidraget från lageromslaget. Maskininves-teringaraa förutses svaraför och den privata vamkon-sumlionen för ca 3/4 procentenheterav efterfrågelillskottel. Endast ett obetydligt bidrag väntas från offentligkonsumlion, medan en förväntad minskning av byggnadsinvesteringarna beräknaslämna ell smärre negativt bidrag. Relativpriset för hemmaproducerade bearbetadevaror väntas stiga med 1984-1985; fillsammans med eftersläpandeeffekler av relativprisförsämringen 1984 beräknas detta verka i importhöjanderiktning motsvarande av import volym. Denna relativpriseffekt och den importvägdaefterfrågeökningen, i kombination med en skattad inkomslelasticitel ochtrendlillväxt på 1,2 resp ' Se tabell 3: 5, not 1. ' Se diagram 3:2, not 3. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1,leder kalkylmässigt till en ökning av importvolymen för bearbetade varor på närmare 111/. Flera faktorer väntasemellertid verka i importminskande riktning. Bland annat fömtses etl ökat utbudav hemmaproducerade importkonkurterande varor till följd av en utvidgadproduktionskapacitet. Sammantagna väntas dessa effekler få en återhållandeinverkan på importen molsvarande ungefär 1 1/av importvolym.Importtillväxten 1984-1985 för bearbetade varor skulle därmed stanna vid . Som framgår av diagram 3:3 väntas importens andel av deninhemska förbrukningen av bearbetade varor öka 1984-1985 i en takt som är någotmer än trendmässig. Delta är delvis en följd av den kraftiga tillväxten avmaskininvesleringarna, som har ett förhållandevis högl importinnehåll. Den förväntade ökningen av importen av råvaror 1985 ärhänföriig främsl till en fömtsedd stigande införsel av råolja. Enproduklionsupp-dragning planeras hos de svenska raffinaderierna. Denna ikombinafion med elt kraftigt lageromslag - en följd av en påtaglig långsammareavvecklingslakt 1985 än 1984 vad gäller beredskapslagren - väntas leda till enökning av importen av råolja med 71/.' Som framgår av tabell 3:6 beräknasnettoimporten av råolja och petroleumprodukter öka med 1984-1985 efteren kraftig minskning . Tabell 3:6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter19751985' 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Löpandepriser, milj. kr. Import av råolja, netto' Petroleumprodukter NettoimportNettoimport av råolja och petroleumprodukter Nettoimport av råolja ochpetroleumprodukter i procent av BNP' 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19108 1973023702 22866 25853 12979 13 376 11880 7944 8323 8805 7421 16012 15244 15887 20776 919 1031 1303 1662 3 261 5421 5922 8583 7025 7292 7502 5759 12751 9823 9965 12193 11425 12944 13976 12965 22790 27708 29073 31923 31310 27153 31462 ochpetroleumprodukter 31894 31543 31114 28226 31500 27708 22493 21333 Volymindex(1980 = 100) 115,11 113,84 112,29 101,87 113,69 100,00 81,18 76.99 19013 16006 17462 68,62 57,77 63,02 ' Uppgiftema för 1975-1984 är hämtade frånutrikeshandelsstatistiken. Samtligauppgifter redovisas i SNl-termer. ' Exportenav råolja förekom endast 1975 (2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58milj. Denuppgick och 1983 till ca 90 milj. kr. resp. 2 milj. kr. ' BNP tillmarknadspris. "Defiatering enligt hybridindex. 1985 avser prognoser, kr.) och 1981 (4 milj. ' 1 PNB-85 räknade man med en utförsäljning avstatens råoljelager motsvarande 675000 m'. Denna lageravveckling väntas nu ägaram först . Dessutom antogs 1985 vara ett temperatumormalt år i PNB.Temperaturen beräknas nu höja oljeförbrukningen föruppvärmningsändamål med för jämfört med ett normalt år. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:4 Importpris- och volymutvecklingen 1979-1985totalt och för vissa varugrupper 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Importvärden i löpande priser enligtutrikeshandelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex. Uppgiftema för 1985avser prognoser. Källor: och . Importprisindex för den totala importen mätt medhybriddefiatorn väntas öka med 1984-1985. är närmare 1procentenhet mer än vad som förutsågs i PNB-85 och är främst hänföriig till enupprevidering av importpriserna för råolja och petroleumprodukter till följd avett högre växelkursantagande för US-dollarn (se avsnitt 3.1). För bearbetadevaror fömtses en importprisökning på drygl 3 1/, vilket år något lägre än iPNB-85 (se tabell 3:5 och diagram 3:4). Bytesbalansen för varor, tjänster och transfereringarberäknas ha visal ett överskott sedan år 1973.Del posifiva utfallet som är beräknal till .' innebär i jämförelsemed utfallet Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 58 för1983 en pålaglig förbättning. Den är i huvudsak att hänföra lill del positivaomslaget i handelsbalansen på . Till viss del motverkasvambalansens saidoförbättring av en ökning av underskottet i tjänslebalansen om1,. och ett ökal underskott i transfereringsbalansen om 4,5miljarder kr. ; för merparten härav svarar ett ökat negativt räntenetto. Totaltskulle bylesbalanssaldot därmed ha förstärkts med . Överskotteti handelsbalansens saldo beräknas försvagas med . i tjänstebalansen tillsammans med en ökning avunderskottet i transfereringsbalansen med . innebär för deltotala bylesbalanssaldot en försvagning med . till etlunderskott på . Handelsbalansenfortsatte all utvecklas starkt . Exklusive korrigeringar avhandelsstatistiken beräknas överskottet preliminärt uppgå till ca24,. - en förslärkning med drygl . Härtill bidrog den reala handelsbalansen med . uttryckt i1983 års priser. Förbättringenav handelsbalansen kan således lill betydande del återföras på enförbättring av bytesförhållande med utlandet. Den positivaförändringen i terms of trade har uppskattats till drygt 3%och har därmed beräknats bidra med 8 miljarder av förbättringen ihandelsbalansen. handelsunderskolt med råolja och petroleumprodukterhar fortsatt atl reduceras 1984 och minskningen priser är beräknadlill . För1985 förutses export volymen öka med och import volymen med drygt7,. Det fastprisberäknade handelsbalanssaldot väntas således visa ett mindreöverskott än 1984 och försvagningen beräknas bli 7,5 miljarder kr.uttryckt priser. Vidare har den svenska exportprisökningen 1985skattats bli 0,slörre än importprisökningen. Till skillnad från i Qol väntasdärmed bytesförhållandet endast marginellt påverka utvecklingen av deltotala handelsbalanssaldot. Exkl. korrigeringar av handelsstatistiken beräknasöverskottet i löpande priser uppgå till ca . Det skulledärmed bli en försvagning i handelsbalansen med ca . Förår 1984 beräknas den sjöburna världshandeln, i lon-miles räknal, ha ökat med ca4% (eller 5,i volym), vilket innebär en ökning sedan 1979.Denna ökning skall jämföras med de 8,som uppskattar den totalavärldshandelsökningen lill . var det framför allt handeln ikol och järnmalm som ökade. Del upplagda tonnaget minskade för andra året iföljd och omfattar nu ca 630 milj. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram3:5 Handelsbalans' och terms of trade 1973-1985 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 'Export- och importvolymer exkl. fartyg. dödviklstonsamiidigi som världshandelsflottans storlek totalt sett minskal med I %.Tankflottan fortsatte att reduceras medan tonnaget för torriast-fartyg ökade.Dessa förändringar resulterade ej i någon generell förbättring av del myckeldåliga fraktmarknadslägel. gäller att det stora utbudsöverskottelpå frakttonnage håller fraktsatserna nere. På kort sikt, för vissa fraklslagoch geografiskt avgränsat kan dock större svängningar förekomma. Så var t.ex.fallet i då stortank fick god betalning tillföljd av konflikten mellan och . För linjefarten har konkurrensenhårdnat då slorrederier som och har introducerat sinajorden-mnt linjer. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 60 Varkentillväxten i världshandeln eller USA-dollarns kursuppgång har kunnal förhindraen nedgång i de svenska sjöfartsinkomsterna. Sjöfartsnettot minskade oväntatmed eller 300 milj. kr. Den svenskflaggade handelsflottan ökadenågot i antal medan bruttotonnaget minskade .