prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Del tvingar att köpa sändningsrätternatill sådana sändningar till andra priser än , vilket med största sannolikhetleder till att koncerenens kostnader stiger och lill omfördelning av programbudgelar. SR vill därför på nytt framhålla det önskvärda i att enlösning kan nås som tillgodoser en rimlig balans mellan de två målen. Olikaförslag har förts fram om hur detla kan ske. Det är, ur SR:s perspektiv, oer"nöri väsentligt attdet kommer att finnas någon möjlighet alt kunna awäga de skildaintressena mot varandra, om utvecklingen på delta område visar sig gå i en förden stora radio- och tv-publiken ogynnsam riktning. SR vill därtör bidra medytterligare ett förslag till hur en sådan möjlighet skulle kunna medges. Om det visar sig alt de förhandlingar som förs omsändningsrätter inte leder lill överenskommelser mellan SR-företagen och rätlighelshavarnabör kabelnämnden ges bemyndigande all i angelägna fall lösa tvisten, dvs. ipraktiken skulle kabelnämnden komma att fungera som skiljeman.Skilje-mannaförfarandet är vanligt förekommande i samhället för all lösa lolkningslvister.Grunden för nämndens möjligheter att ingripa är ett i lag sanktionerat uppdragalt avväga när allmänintresset definitivt bör la över det privata intresset.Nämnden ges härigenom auktoritet att utöva en viss press pä parterna, samtidigtsom dessa inför en oberoende part har möjlighet att argumentera för ochmotivera sina ståndpunkter." Förslaget i SR:s yttrande framförs också av LRAB. ansluter sig till förslaget. 6.4 Villkor för att få tillstånd och tillstyrker kommitténs förslag, och Svenska Tealerförbundelgör deua i princip. Enligl Statskontoret är del däremot angelägel alltillståndsprövningen från början ges en enklare utformning än vad kommittén harföreslagit. Erfarenheterna från bl. a. uppbyggnaden av datainspektionen visar enliglkontoret att ambitioner om detaljerad granskning kan resultera i växandeärendebalanser och därav följande omfattande resursanspråk. Prop.1984/85:199 193 HCK och efterlyser längre gåendevillkor än vad kommitlén har föreslagit. Handikappinstitutetställer frågan om det inte borde finnas en skyldighet för nätägaren eller operalörsföretagelalt ställa resurser lill förfogande för textning eller teckentolkning avprogram eller att gratis upplåta kanalulrymme för program som särskilt riktarsig lill en handikappgrupp. Även om dessa krav inte bedöms realistiska i delförsta uppbyggnadsskedet är det enligt institutet i ett längre perspektivnödvändigt all samhället lar sig an problemen om hur resurser skall skapas föratt göra TV-programmen mer tillgängliga för olika handikappgrupper. 6.4.2 Vidaresändning av program från enkommunikationssatellit och upplåtelse av utrymme I kabelnät för lokalasändningar Kommitténs förslag tillstyrks i huvudsak av KLYS ochSveriges . uttalar att tillståndsmyndigheten, innan den gertillstånd alt vidaresända en programkanal från en kommunikationssatellit, börgranska programkanalen för alt utröna dess karaktär. 6.4.2.2 Samråd skall ske med ett organ som företräderboende inom området Ett villkor för alt nälägaren skall kunna få tillståndskall vara att han har samrått med ett organ som företräder boende inom delområde som avses i ansökan. Genom samrådet får de boende möjlighet alt redovisavilka satellitkanaler de önskar ta del av liksom antalet satellitkanaler iförhållande till antalet kanaler som nälägaren vill upplåta för lokalasändningar (s. 286). Någon lagreglering av vad som skall utmärka det organ medvilket samråd skall ske föreslås inte. Som exempel på lämpliga samrådsorgannämns emellertid s. k. kontaklkommillér inom hyresgästföreningarna, styrelserför bostadsrättsföreningar, villa- och samfällighelsföreningar saml -för storanät som redan från början avses läcka en hel ort - särskilda programråd med godlokal förankring som speglar önskemålen inom orten (s. 286 0. Den lillståndssökandeskall redogöra för hur kontakter och samråd skett med de boende. Har samrådförekommit skall tillstånd inte kunna vägras på den grund av samrådsorganel ärav annan uppfattning beträffande den avsedda verksamheten än sökanden. Beslutetom avsett programutbud måste ytterst ligga hos honom (s. 286 f). Någon skyldighet för nälägaren all samräda med de boendeskall inte föreligga när han efter att ha fått tillstånd alt upplåta utrymme inätet för lokala sändningar, gör detla (s. 287). 13 1984/85. Prop.1984/85:199 194 Ställningstaganden av innebörd att kommitténs förslag ärtillräckligt, görs av kommunstyrelsen i , statskontoret,Sveriges Bostadsrättsföreningars ek. (SBC) och . Kommunstyrelsen i tillstyrker förslaget. Enligt statskontoret är del angelägel att man kan undvikaatt skapa en särskild "samrådsbyråkrali". När del gäller ortsnälanser kontoret alt kommunstyrelsen eller nämnd som kommunstyrelsendelegerat frågan till kan vara samrådsorgan. I fräga om mindre nät bör istället annonsering i ortspressen med kallelse till informationsmöte vara enmöjlig väg att inhämta de boendes synpunkter. SBC uttalar att det förefaller högst oklart om det tänktasamrådsförfarandet kommer att ha någon praktisk betydelse. Organisationen hardock ingen invändning mol att bostadsrättsföreningarnas synpunkter inhämtas pädel sätl som föreslagils, om det befinns att en samrådsskyldighet skallföreligga. anför all kravel på samiåd med de boende måste ansesuppfyllt via boinflylandeavtalen mellan SABO-förelagen och hyresgästernas organisationeri de fall SABO-förelag vidaresänder salellitprogram. Åtskilliga remissinstanser efterlyser en mer preciserad samrådsskyl-dighel.Dessa instanser är närradiokommiltén. kommunstyrelsen i , , ,frikyrkoråd/De kristna samfundens råd och läns landstingsförvaltningsutskott. Närradiokommiltén pläderar för all samrådet får formen avett möte till vilket samtliga boende i området har tillträde. Kommunstyrelsen i anser att det bara ärresp. kommun som legitimt kan representera invånarna om ett omfattande samrådsförfarandeskall vara möjligt. är faran att demokratinenligt kommitténs förslag bara blir papper och fraser. För att så inte skallbli fallet bör del enligl föreningen bildas programråd av boende som får ettrejält inflytande över programvalen. finner kommitténs linje allföreslå enbart samrådsmöjlighet med kontaktkommittéerna vara otillräckligt.Förbundet fortsätter: "Boinflytandeverksamheten är ännu inte utbyggd överhela landet. Det är i huvudsak i allmännyttiga bostadsområden som avtalträffats. Del är därför angelägel alt del i en kommande proposition understryksviklen av alt beslut om kabel-TV förutsätter godkännande av konsumenterna/deboende. Delta kan ske genom överenskommelse mellan fastighetsägare/ nälägareoch hyresgästförening. Frivilliga avtal torde vara att föredra framförlagstiftning i detta hänseende." anser samrådsskyldighelen varaså angelä- Prop.1984/85:199 195 gen alt förbundet är tveksamt lill alt man enbartinskränker deua förhållande lill en "möjlighet". "Vi anser följaktligen del vara otillräckligt med enförutsättning att stor vikt kommer att fästas vid de synpunkter som lämnas vidsamrådet. Lämpligt kan vara alt lillståndssökande styrker alt samråd skettgenom protokoll eller annan form av notering från sådan överiäggning. Lokalavillaägare- och samfällighelsföreningar utgör lämpliga samrådsorgan." frikyrkoråd/De fria kristna samfundens råd anseratt kravet på samråd med de boende bör kompletteras med ett villkor att också iområdet verksamma eller representerade föreningar skall konsulteras. läns landstings förvaltningsutskott anför altdel är naturiigt att de berörda kommuninvånarna tillförsäkras behövlig hjälpfrän kommunen vid samrådet. Praktiskt kan detla enligl utskoltel lösas genomen föreskrift om att kommunalt biträde skall lämnas vid samrådet om någon av deboende begär det. 6.4.2.3 Kommunen skall ha tillfälle att yttra sigKommitténs förslag Kommunen skall ha tillfälle att yttra sig över en ansökanom tillstånd från nälägaren (s. 288). När del gäller existerande nät kommer remissförfarandetatt i första hand få en informaliv karaktär. För del fall att tillstånd söksinnan ett nät har anlagts, blir kommunens roll en annan. Del är inteändamålsenligt att kabelnämnden meddelar tillstånd innan del är klart allkommunen har gett klartecken för nätanläggaren i de avseenden kommunen ärberörd (s. 288). Förslagen kommenteras av ganska fä instanser. frikyrkoråd/De fria kristna samfundens råd finnerförslaget om yttranderätl väl motiverat. Rådet understryker dock allkommunerna inte bör kunna kontrollera verksamheten eller vara några avgörandeinstanser för lillslåndsbesluten. Radio- & Hemelektronikleverantörer och Centralaniennmaie-rietleveranlörernasFörening finner det rimligt att den berörda kommunen har möjlighet att yttrasig över kabelnäts utbredning, kapacitet m. m. Organisationerna framhåller dockalt yttranderätten inte bör fä leda lill alt etableringsfriheten beträffandeanläggning av kabelnät i praktiken begränsas sä att eventuella kommunalakabelbolag eller får ett försteg framför andra förelag. Flera yttranden från kommunalt håll är kritiska mot kommitlénsförslag (jfr avsnitten 6.1 och 6.2.1). Kommunfullmäktige i anser att förslagettilldelar kommunerna en passiv roll. Prop.1984/85:199 196 Kommunsiyrelsen i kommun (majoriteten) samlkommunstyrelserna i , och kommuner anser all kommunernabör ha mer att säga till om än alt bara vara remissinstanser. Sju ledamöter i kommunstyrelsen i kommun (m, fpoch c) menar å andra sidan att kommitléns skäl för den kommunala yttranderättenär svaga. läns landstings förvaltningsutskott anser attdet bör vara ett krav att verksamhetsinriktning och ambitioner utförligtredovisas i remissmaterialet. Enligt utskottet kan behandlingen av frågorkring den nya situationen därigenom underlättas i de organ i kommunen och pälänsnivå som har ansvar för kulturpolitiken. 6.4.2.4 Sökanden skall ha tillfredsslältande ekonomiskaresurser Kommitténs förslag skall värdera de ekonomiska förutsättningarnahos en nätägare som begär tillstånd. Nämnden skall kunna avslå en ansökan omsökanden ej kan ställa nödvändig ekonomisk säkerhet i form av t. ex. egetriskkapital eller bankgaranli. Kommunstyrelsen i , KLYS. Svenska Tealerförbundeloch Förhandlingskariellen Copyswede tillstyrker förslaget, Enligt KLYS och Copyswede bör i bedömningen ingå envärdering av operatörens möjligheter all uppfylla sina upphovsrältsligaförpliktelser. Föreningen uttalar å andra sidan att ekonomininte bör vara avgörande; tvärtom bör enligt föreningen verksamheten vara planeradav samhället - stat och kommun - och åtminstone delvis vara finansierad sammaväg. Sju ledamöter i kommunstyrelsen i kommun (m.fp ochc) är kritiska mol förslaget som de finner illa genomtänkt. Ledamöterna uttalaratt kommitlén tycks tro all risken för ekonomiska misslyckanden minskar om denföreslagna kabelnämnden granskar operatörens ekonomiska förutsättningar. 6.4.2.5 Vissa dispensmöjligheter skall finnasvid lillstånd till det lokala operatörsföretaget De villkor som skall gälla för tillstånd till nätägareskall i princip också gälla när det lokala operalörsföretagel ansöker om lillstånd- men endast under förutsättning att nätägaren ej har något lillstånd. Om dennehar lilslånd behövs således inte någon ny prövning i de hänseenden som äraktuella (s. 291 f). Prop.1984/85:199 197 Förslaget har inte uttryckligen kommenterats av någonremissinstans. 6.4.3 Lokala sändningar Kommitténs förstag Inga andra krav bör ställas än all sökanden är ett lokall operalörsföretag(se avsnitt 6.2.3.2). Remissinstanserna har inte kommenterat förslaget utövervad som framgår av avsnitt 6.2.3.2. 7 Programregler 7.1 Allmänt Några remissinstanser kommenterar i allmänt positivaordalag de regler som föresläs. är positivt till att kommittén inteföreslår några omfattande regler. Stockholmsuniversitet är positivt lill de föreslagna begränsningarna i programutbudet vadbeträffar grovt våld, pornografi, hets mol folkgrupp och reklam. LO villkraftigt understryka viklen av alt de föreslagna förbuden mot grovt våld,pornografi, hets mol folkgrupp och reklam införs. Snabba ingripanden bör enliglLO kunna göras mol program som innehåller sådana inslag. uppehåller sig vid de föreslagna reglerna motvåld, pornografi och hets mot folkgrupp. Nämnden finner det principiellt fulltbefogat att ingripanden kan ske i dessa fall och delar också kommitlénsuppfattning alt det bör finnas större ingripandemöjligheler mol lokala programän mot salellilprogrammen. Vissa remissinstanser tar särskilt upp de regler somföreslås om reklam och sponsring. uttalar att den inte kan finna all dessaförslag slår i konflikt med den presspolitik som nämnden administrerar. "Kommitténs ställningstaganden ... beträffande reklami sändningar i kabelnät betingas väsentligen av all reklam f. n är förbjuden iSveriges Radios verksamhet. Den av kommittén förordade lösningen framstår idagsläget som rimlig. Såsom framgår av betänkandet är del dock osäkert i vilkenutsträckning sådana sändningar kommer alt efterfrågas och hur mediet i övrigtkommer att utvecklas. Det kan således vara befogal att senare i ljuset av vunnaerfarenheter ompröva inställningen till reklamsändningar. Frågan kommer naturiigtvisi ett nytt läge om reklam blir tilläten inom Radiosverksamhetsområde," Prop.1984/85:199 198 framhåller att den inte tar ställning lillförslagen i fråga om reklam och sponsring. Flera remissinstanser är allmänt kritiska mot deföreslagna programreglerna, bl, a. reglerna om reklam och sponsring. Enligt Svenska Journalisljörbundet är del olämpligt attsälla samman en reglering som den föreslagna. 1 den mån publiceringseliskanormer skall lagfästas bordet enligt förbundet ske inom ramen för gällandetryckfrihetsförordning och radioansvarighelslag. Med stöd av dessa lagar kanhels mot folkgrupp bestraffas. Enligt förbundet finns del inte några klarabehov av ylteriigare inskränkningar. Föreningen anser alt kommitléns förslaginskränker ytlrandemöjligheterna och gör det möjligt för kabelnämnden altcensurera på ett sätt som inte borde accepteras. uttalar att del inteär möjligt att införa kontroller av vad som distribueras på telenätet. Det ärsåledes mycket svart - för att inte säga helt omöjligt - att införa etteffektivt förbud mot överföring av kommersiell information. Riksdataförbundeiär av samma mening. "Beträffande reklamen så vill vi, utan all göra någrapolitiska bedömningar, bara konstalera att reklam kommer alt spela enutomordentligt viktig roll vid etablering av nya system och därmed i ett landspositioner i informationssamhället. Det kommer i alt etableras ettflertal nya radio- och TV-kanaler. Många kommer att finansieras med hjälp av reklam.Eftersom de flesta europeiska länder accepterar reklam, finns det vid etableringmånga länder all välja emellan." i bör reklamtillåtas i såväl satellitsändningar riktade mol som andrakabelsändningar. Reklamen bör dock begränsas lill block mellan programmen. vill starkt ifrågasätta om reglerna mot våld,pornografi och hels mol folkgrupp har fått en för praktiska ändamål lämpligutformning. "Delta ifrågasättande sker mol bakgrund av altprogramprövningen föreslås ske direkt i kabelnämnden, på eget initiativ ellerefter anmälan (s. 300). kan förslå skulle kabelnämnden, medden lydelse som programreglerna fält, få till uppgift att genomföra en sortssidoprövningar av såväl videovåldslagen som biografförordningen. ställas inför uppgifterna att dels tolka och tillämpa videovåldslagensdefinition av grovt våld, dels ta ställning till om en framställning"skulle ha" förbjudits vid tillämpning av biografförordningen. Visserligen sägs (s. 311) alt kabelnämnden vid en prövningskall kunna utgå från hur programinslag i annat sammanhang bedömts enligt videovåldslagenoch biografförordningen. I praktiken torde dock denna utväg vara möjlig endasti undantagsfall. Enligt nämndens mening är det olyckligt om programreglernaför kabel- Prop.1984/85:199 199 verksamheten utformas så all granskande myndighet blirberoende av bedömningar i domstolar eller andra myndigheter, alternativt altgranskande myndighet åläggs all göra "ställföreträdande"bedömningar. Utformningen bör i stället ta sikte på att i delta fallkabelnämnden kan göra helt självständiga bedömningar, ulan hänsyn lillantaganden om hur annan myndighet "skulle ha" agerat." 7.2 Vidaresändningar av program från satelliter i fast trafik De föreslagna reglerna kommenteras i sak av Svenska Tealerförbundeloch vid . EnliglSvenska Tealerförbundel är det motiverat alt det här tolereras mer när detgäller rasism, våld och pornografi än vid prövning enligl videovåldslagen ellerbiografförordningen. borde det dock inte vara omöjligt attockså kunna återkalla sändningstillståndet om det i programmen vid upprepade tillfällenhar visats inslag som strider mol den s. k. demokralibesiämmelsen i 6 8 andrastycket radiolagen. anser att redan enstaka överträdelser när delgäller rasisliska inslag, våldsskildringar och pornografi bör leda till förbudmot vidaresändning. Fleraremissinstanser kommenterar den föreslagna ordningen för prövning och beslutom sanktioner. och radionämnden har inga invändningarmot alt kabelnämnden tilldelas dessa uppgifter. En kritiskgrundinställning har däremot JK. Han förklarar all han i princip förordar ettsyslem med domstolsprövning och alt indragning av sändningstillstånd skallföregås av en sådan prövning. Emellertid yttrar JK att han har förståelse föratt det i fråga om de direkta vidaresändningarna finns svårigheter att tillämpaett programulgivareansvar av sedvanligt slag. "Detla torde som kommiltén redovisat innebära attallmänna straff- och skadeståndsrältsliga principer blir tillämpliga. När det gällersändningar av detta slag finns det därför anledning all befara att det blirsvårt att utkräva ansvar för eventuella brott och därmed all få dessa fallbedömda av domstol. Mot denna bakgrund torde den föreslagna ordningen förprövning och sanktion ändå få godtagas beträffande sådana sändningar som avsesi detta avsnitt." Kommitténs ställningstagande alt inte föreslå särskilda ansvarighets-ochskadeståndsregler i fråga om vidaresända satellitprogram godtas också avriksåklagaren och NO; den förre ullalar att kommittén har anfört övertygandemotiv för sin ståndpunkt. på denna punkt är däremot institutionsstyrelsen för journalisthögskolanvid och utbildnings- och kulturnämnden vid Norrbottensläns landsting. De menar alt del måste vara möjligt att utkräva ansvar i detenskilda fallet. Prop.1984/85:199 200 Institulionsstyrelsen för vidStockholms universitet anför att del är ell uppenbart intresse alt förhindraalt yttrandefrihetsbrott sker i vidaresända salellilkanaler. "Det gäller inte bara pornografi och brottet"hets mot folkgrupp" ulan även raden av andra ytlrandefrihelsbrotl. Idetta syfte bör det för varje vidaresändning av salellilkanaler finnas en programulgivaresom svarar för innehållet. Liksom nu gäller för Radiosdirektsändningar kan utgivaren bära sitt ansvar antingen genom att fortlöpandefölja sändningarna och bryta dem om yttrandefrihetsbrott befaras eller genomatt i förhand förvissa sig om alt sådana brott rimligen inte kommer att begås.Då de sändande länderna rimligen torde ha intresse av alt salellilprogrammen vidaresändslill torde det normalt vara möjligt alt i förhand få sådanaförsäkringar. Om ytlrandefrihetsbrott ändå begås bör programulgivaren svaraför dem inför domstol med samma förfarande (med bl. a. jury) som föreskrivs förtryckta medier och för radio och tv. Med en sådan ordning behöver kabelnämndenaldrig i administrativ ordning förbjuda vidaresändning av salellilkanaler.Detta är en betydande fördel." 7.2.2 Programmen skall vara avsedda för allmänheten Kommitténs förstag Tillstånd skall endast kunna ges i fråga om programkanalersom enligt den ursprunglige sändarens avsikt skall nå allmänheten utantidsförskjutning och i oförändrat skick. Det skall ankomma på den som sökertillstånd att visa alt detta villkor är uppfyllt (s. 297). Det skall inte ställas något krav på alt sökanden har fållupphovsrällsha-vares och övriga rältighelshavares medgivande lill vidaresändningarna.Det får sökanden svara för all han har enligl vad som gäller därom (s. 297). Förslaget har inte föranlett någon kommentar. 7.2.3 Programmen skall få tas emot i del land varifrånde sänds till satelliten Som villkor för tillstånd skall gälla all programkanalen ifråga får tas emot i det land varifrån den s. k. upplänkningen sker (s. 298). De enda remissinstanser som uttalar sig är Svenska Teaterförbundetoch vid , som tillstyrker förslaget. 7.2.4 Program med rasisliska inslag Kommitténs förslag Rätten att vidaresända en programkanal skall kunnaåterkallas om sändningarna vid upprepade tillfällen har innehållit uttalandeneller andra meddelanden som avses i 16 kap. 8 8 (s. 302). 1984/85:199 201 Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran av NO,statens invandrarverk, kommunstyrelsen i , sju ledamöter ikommunstyrelsen i kommun (m,fp, och c) och . VUlaägarejörbund anser alt man bör dra snävaregränser för det otillåtna än vad kommiltén har uttryckt med orden "vidupprepade tillfällen". Enligt förbundet är denna formulering också någotdiffus, 7.2.5 Program innehållande våldsskildringar eller poriwgrafiKommitléns förslag Rätten att vidaresända en programkanal skall kunnaåterkallas om sändningarna vid upprepade tillfällen har innehållit sådanavåldsinslag som avses i I 8 lagen (1981:485) om förbud mol spridning av filmeroch videogram med våldsinslag (videovåldslagen) eller sådana pornografiskainslag som för en biograffilm vid tillämpning av förordningen (1959:348) medsärskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m. (biografförordningen)skulle ha medfört att filmen inte godkänts för visning vid biografföreställning(s. 301). Sändningstillståndetskall också kunna återkallas om sändningarna har varil ensidigt inriktade påsådana våldsskildringar eller pornografiska skildringar som för en biograffilmvid tillämpning av biografförordningen skulle ha medfört att filmen integodkänts för visning vid biografföreställning för barn som är (s.301). Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran av NO,, kommunstyrelserna i och kommuner, sjuledamöter i kommunstyrelsen i kommun (m,fp och c), ,, och . har inga invändningar mot allbiografbyråns praxis när det gäller vilket slags våld som skall betraktas som tolalförbjudelresp. barnförbjudel får ligga lill grund för kabelnämndens bedömningar. Byrånär också beredd alt medverka med sakkunniga om kabelnämnden skulle vilja hahjälp med bedömningarna. Byrån räknar med alt detla kan åstadkommas utan altresursförstärkningar behöver övervägas. Video och Föreningen anser att kommitlénsförslag är alltför ingripande. I förhållande lill filmer som godkänts förbiografvisning anser de all förslaget ger möjlighet till längre gåendecensur-ingripanden och totalförbud. Viltaägarförbundförordar å andra sidan längre gående restriktioner. Enligt förbundet bör varjeprogramkanal som vid kontroll visat sig innehålla våldsinslag eller pornografiså långt möjligt förbjudas. Prop.1984/85:199 202 7.2.6 Program innehållande sådan kommersiell reklam somsärskilt riktar sig lill svensk publik Rätten alt vidaresända en programkanal skall kunnaåterkallas om sändningarna under en lång lidsperiod och i betydande omfattninghar innehållit sådan kommersiell reklam som måste anses riktad särskilt lillsvenska konsumenter (s. 303). Mot förslaget har ledamöterna sig. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran avkonsumentverket, kommunstyrelsen i kommun (majoriteten), KLYS ochVärmlands läns landstings förvaliningsuiskott (majoriteten). anför alt reklamen via satellitersannolikt kommer att ha samma karaktär och inriktning som den TV-reklam somförekommer i övrigt. "Denna reklam torde i betydande utsträckning bestå avvarumärkesreklam för multinationella företag. Kännetecknande för sådan reklamär att den i första hand syftar lill all inpränta varumärket i konsumenternasmedvetande.