prop · G803191 · 1984-12-31 00:00:00 — Av de två modeller för introduktionen av utländska banketableringarsom kommittén diskuterar vill NO förorda vad som kallas en successiv prövning. 7 1984/85. 1984/85:191 98 biträder kommitténs bedömning alt oktrojsökandebanker kan bli fler än som till en början kan få etableringstillstånd. Detsynes också sannolikt att de uppställda etableringsvillkoren inte kommer att påett objektivt sätt kunna motivera ett därvid nödvändigt urval. , som instämmer i kommitténs slutsats alturvalsprövningen blir mycket svår, vill i detta sammanhang peka på tvåsärskilda förhållanden. Den inbördes konkurtensen mellan banker i ett visst landfår antas medföra att en bank inte alltid vill ge konkurrenten fördelen av etableringi . Konkurrensen kan alltså leda till ansökningar från flera banker iett land, banker som beträffande alla av kommittén uppställda kriterier är likagoda. Vaije av den gjort urval mellan dem kommer av"förlorarna" all uppfattas som ett otillbörligt ingrepp i deninbördes konkurtensen mellan del landels banker. Hänsyn lill sådanaförhållanden kan leda lill att vissa länders banker inte alls bereds inträdemedan från andra länder flera banker får elableringslillslånd. Kommittén anför (sid. 219) alt urvalsproblemet får lösasbl. a. därigenom att de olika bankernas fördelar vägs mot varandra. Dettauttalande kan ställas samman med det ovan (se avsnitt 3.1 sista stycket)kritiserade kommilléullalandel om regeringens möjlighet all när som helst ändrainnebörden av nylligheiskriteriet. Det är enligt bankföreningen dä viktigt attnya bankers fördelar för det svenska samhället på förhand kan beskrivas så attde inte förväxlas med löften av ekonomisk-politisk art, anpassade lill den tillslåndsprövanderegeringens aktuella behov eller önskemål. Den nödvändiga sekretessen utåt förvarje sökande banks verksamhetsplan kan vid denna avvägning av fördelarinnebära frestelser. rekommenderar alt det antydda problemetägnas särskild uppmärksamhet genom att i lagmoliven del klargörs vilka slagsfördelar som får tillmätas betydelse. Enligt Föreningens mening skulle införandel av enkvantitativ begränsning vara olycklig, och dess tillämpning i praktiken - medledning av flera av de kriterier som föreslås av Kommittén - kan komma attplacera regeringen i en känslig och svår ställning utan att därigenom någrasamhälleliga fördelar uppnås. Kommittén förväntar sig ej all någon sökandekommer alt icke kunna uppfylla de kvalitativa krav som anges på sid. 180-1 (sesid. Den historiska anknytningen mellan en sökande och , och denuvarande ekonomiska relationerna mellan och sökandens ursprungsland,kommer naiuriigen att tillmätas vikt i avseende å varje sökande; Föreningen harlikväl uppfattningen att del är av lika stor betydelse att se lill framlidensom lill gången tid vid tillståndsgivningen. 1984/85:191 99 Kommittén har på sid. 217-21 gjort vissa uttalanden omtidpunkter och andra aspekter pä det förfarande som skall tillämpas vidbehandlingen av de initiala ansökningarna. Föreningen vill föreslå att ingenyttersta tidsgräns fastslälles för ingivande av ansökningar utom i denbemärkelsen att alla ansökningar som må ingivas före viss dag (såsom 1 november1985) kommer att bli föremål för slutgiltigt beslut före ett angivet datum(såsom ). Föreningen utgår från alt alla oktrojer meddelade ianledning av sålunda gjorda ansökningar får verkan från ett och samma datum ochatt därför ingen bank kommer att beredas konkurtensmässiga fördelar framförnågon annan. Därest den först angivna dagen får ultimaliv karaktär på sätt attdärefter en odefinierad period skulle inträda under vilken inga ytteriigare utlandsägdabanker tillätes etablera sig (sid. 220) föreligger en överväldigande risk föratt ett antal ofullständigt utformade ansökningar ingives i enda syfte attundvika uteslutning. Detta kommer endast att förorsaka åtskilligtadministrativt merarbete för myndigheterna i ändamål alt åvägabringaklargöranden och kompletteringar. Av än störte betydelse är att införande avett slutdatum av angivet slag kan öka sannolikheten för att vissa banker, vilkai grund och bollen skulle föredraga att avvakta marknadens reaktion ochutveckling, ändå inleder verksamhet, vilket skulle leda till att ett störteantal banker startar sin verksamhet . Därmed skulle risken för ejönskvärda effekter på den svenska bankmarknaden öka. Följaktligen bör utländskabanker tillåtas ingiva ansökningar när som helst och därvid vara förvissade omalt de prövas inom en skälig tidrymd. En förutsättning för att etableringar skall kunna ske ulanstörningar på den svenska krediimarknaden är att endast ett mindre antal bankertillåls i ett inledningsskede. Genom etablering av ett antal nya banker kan negativakonsekvenser och svårigheter uppstå på den svenska kreditmarknaden. Förbundethar i andra sammanhang pekat på den oreglerade kredilmarknadens stora tillväxt,tillkomsten av finansbolag och fondkommissionärer med större frihet och mindrereglering än bankerna och de därmed förenade riskerna för överetablering.Svensk kredilmarknad är redan välutbyggd och obalanser kan uppstå om alltförmånga stora internationella banker får etableras. En förutsättning förutländska bankers etablering här måste därför innebära en försiktigintroduktion där ett mindre antal banker till en böljan tilläts öppna kontor.Förbundet förordar att i en första omgång inte mer än 5 å 10 utländska bankerges lillstånd. Del definitiva antalet kan fastställas först sedan ansökningarnaprövats och tillståndsmyndighelerna konstaterat om 1984/85:191 100 uppställda krav fylls. Efter förslagsvis måste enutvärdering göras vilka effekter etableringen av utländska banker medfört.Först härefter kan eventuellt ytterligare ansökningar beviljas. Det introduktionsförfarande som kommittén föreslår med ensista ansökningsdag uppmuntrar, enligt , bankerna till attansöka om etablering "för säkerhets skull". Härigenom motverkarbestämmelsen sitt eget syfte. En successiv etablering av utländska banker iSverige, där den r.tländska banken inkommer med en ansökan först när denordentligt penetrerat sina möjligheter på den svenska marknaden, ger iställeten mer naturlig förändring och utveckling av den svenska bankmarknaden. Etablering genom en första ansökningsdag besparar ocksåregering och myndigheter svåra urvalsproblem som följer av att flera utländskabanker klarar oktrojprövningen som bara ett mindre antal skulletillålas etablera sig på marknaden. Konkurtensförhållandena regleras bäst genomden utländska banken själv och de presumtiva kunderna. Om marknadsmekanismernafår reglera antalet banker på den svenska marknaden, skadas dessutom inteSveriges internationella relationer på samma sätt som om statsmakterna genomett introduktionsförfarande tvingas säga nej lill en bank frän ett visst land. Successiv etablering utan en sista ansökningsdag ledertill en långsam utbyggnad av bankkapacilelen i landet som reglerar sig självgenom marknadsmekanismerna. Därigenom behöver inte konkurrensen om lokaler ochpersonella resurser bli så hård som kommittén förutspår och som kanske blirfallet om alla utländska banker skall etablera sig inom en begränsad lidsrymd. De utländska insUtutens ersättning till bankinspekfionenför tillsyn kommer enligt inspektionens uppfattning att under ett inledandeskede få grundas på en särskild beräkning på basis av tidsåtgången för tillsynsinsatserna.Senare får övervägas i vad mån övergång kan ske till generella normer. Del kaninte uteslutas alt beträffande de utländska bankerna omslutningen ibalansräkningen kommer att utgöra ett alltför bristfälligt mätt pä rörelsevolymoch tillsynsinsalser även fortsättningsvis. Mycket av vad dessa banker kommerall ägna sig ål kan förväntas vara av det slaget att det inte kommer tilluttryck i balansräkningen. 1984/85:191 101 7.2 Fullmäktige I riksbank Fullmäktige har inte något att erinra mot de föreslagnareglerna för styrelsens sammansättning, som innebär att högst en tredjedel avstyrelsen får utgöras av andra än svenska medborgare bosatta i och attordförande skall vara bosatt i . 8 Den lagtekniska utformningen 8.1 1 § fjärde stycket BL Hovrätten för : Enligt första punkten idetta stycke får utländsk bank bilda ett bankaktiebolag i . Delta led iden föreslagna punkten hör emellertid inte hemma i avsnittet Inledande bestämmelserutan i det därpå följande avsnittet Om bankaktiebolags bildande. Härtill mä förövrigt anmärkas att rädslan för nakna substantiv synes ha framkallat delmöjligen inte avsedda intrycket att utländsk bank får bilda endast ettbankaktiebolag. 1 förevarande stycke liksom på åtskilliga andra ställen ilagförslaget används uttrycket utländsk bank. Den realitet som detta uttryckavspeglar torde inte vara en enstaka juridisk person utan ett konglomerat avföretag, vilka enligt svensk men inte gängse associationsrältslig terminologislår i koncernförhällande till varandra. Kommittén synes ha tagit för givet attdet bolag, som ansöker om oktroj och önskar förvärva ett svenskt dotterbolag,skall vara moderbolaget i den nämnda koncernen. Så torde inte alllid komma attbli fallet. Uttrycket utländsk bank synes därför alltför oprecist för attanvändas i lagtexten. Över huvud taget synes större enhetlighet i de användabeteckningarna böra eftersträvas. förekommer utöver utländskbank - ett flertal odefinierade begrepp såsom utländskt bankföretag, utländskbankinrättning, utländskt bankinstitut, bankbolag bildat av utländsk bank ochbankaktiebolag bildat av utländsk bank. 1 specialmotiveringen till förevarande stycke harkommittén övertygande klargjort att bestämmelsen i sin gällande lydelse intetillräckligt snävt drar de av lagstiftaren åsyftade gränserna för denverksamhet en utländsk bank får driva från ett representationskonlor samt altdel är olämpligt att en inadekvat bestämmelse är straffsanktionerad. Kommitténhar med hänsyn till att någon bank ännu inte överträtt de tilltänkta gränsernaför verksamheten likväl inte velat ändra lagtexten. Kommitténs motiv för attunderlåta att beriktiga lagen är enligt hovrättens mening inte bärande. Detkan också erinras om att banklagsutredningen (SOU 1984: 26 s. 190 y n) ansettsig förhindrad all vidta erforderiiga lagstiftningsåtgärder på grund av kredilmarknadskommitténsdirektiv. Prop.1984/85:191 102 Kammarrätten i : I specialmotiveringen lill I §fjärde stycket lagen om bankrörelse anför (s. 240) kommittén att den har funnitlämpligt alt komplettera den nuvarande bestämmelsen så att den fullständigtanger ett utländskt bankföretags möjligheter att driva verksamhet i Sverige.Huvudregeln bör enligt betänkandet vara att det bankaktiebolag som bildas iSverige utgör ett av en, två eller flera utländska banker helägt dotterbolag.Under vissa förutsättningar bör även en konsortiebank få bildas av två ellerflera utländska banker av vilka en bör ha det dominerande inflytandet. Densistnämnda regeln framgår inte på något sätt av lagtexten, som därför börkompletteras. Den nuvarande bestämmelsen i 1 § fjärde stycket bibehållsoförändrad. Som kammarrätten har påpekat i sitt yttrande överbanklagsutredningens förslag behandlas där fråga om tillstånd för utländskabankföretag att driva annan verksamhet än bankrörelse. Domstolen finner det ioch för sig lämpligt att i bankrörelselagen regleras all verksamhet somutländsk bank får bedriva här i riket. Kommittén framhåller (s. 241) attavsikten med bestämmelsen, när den infördes , inte torde ha varil atttillåta annan verksamhet än i huvudsak representations- och förmedlingsverksamhet.Lagtexten innehåller inte någon sådan precisering. Kommittén säger sig intefinna anledning att göra en dylik precisering, eftersom samtliga de 24 representationskonlorsom är inrättade driver sådan verksamhet som avses i de förarbeten somligger lill grund för lagtexten. Mot bakgrund av vad som har sagts tidigare ominnehållet i lagtexten förordar kammarrätten att, om lagrummet ändå ändras,bestämmelsen utformas så att den svarar mot vad som har åsyftats. 8.2 4 § 1 mom. andra stycket BL Hovrätten för : Genom den föreslagnaundanlagsbestämmelsen i andra stycket får ett bankaktiebolag stiftas avutländsk bank. Det kan sättas i fråga om undanlaget är så utformat alt del medhänsyn till all huvudregeln talar om stiftarna i pluralis klargör all endast enstiftare krävs i detta fall. Kommittén synes heller inte ha beaktat alt vissabestämmelser i senare delar av bankrörelselagen uppenbariigen utgår från attstiftaren är flera svenska medborgare. 8.3 6 § tredje stycket BL Hovrätten för : Den föreslagna bestämmelsen,som för övrigt bör anges gälla bankaktiebolag och inte bankbolag, kan inteläsas på annat sätt än all firman för ett ullandsägt bankaktiebolag måsteinnehålla två separata ord, nämligen bank och aktiebolag. Avspecialmotiveringen framgår emellertid all tanken varil all firman skallinnehålla ordet bankaktiebolag, för så vill inte redan den utländska firmanupptar ordet bank, i Prop.1984/85:191 103 vilket fall ordet bank inte behöver upprepas. Denna tankebör komma till klarare uttryck i bestämmelsen. I detta sammanhang må framhållasatt motivet för bestämmelsen, nämligen att firman tydligt skall ange att det ärfräga om svenskt aktiebolag ler sig något egenartat, då det i svensk banklagstiftning- till skillnad från vad som gäller för aktiebolagens och försäkringsaktiebolagensfirmor - ansetts obehövligt att firman utöver ordet bank också innehåller ordetaktiebolag. All en här verksam banks firma innehåller ordet aktiebolag skullealltså bli kännetecknande för all banken är utlandsägd men inte för all den ärsvensk. Med hänsyn härtill kan sällas i fräga om den nybildade bankens firmamera förutsättningslöst kan fastställas i okirojärendei (jfr för övrigt 27 §firmalagen). Behålls kravet på att ordet aktiebolag skall ingå i firman, bjuderkonsekvensen alt ullandsägt bankaktiebolag i lagtexten inte ibland kallasbankbolag. Kammarrätten i : 1 specialmoiiveringen trycker (s243) kommittén särskilt på att, om bankbolaget är ett helägt dotterbolag utländsk bank dotterbolagets firma regelmässigt bör innehålla den utländskamoderbankens firma. Detta bör i så fall komma lill uttryck i lagtexten. Frågakan ställas varför inte ursprunget också i övriga fall skall framgå av firman. 8.4 10 § 1 mom. tredje stycket BL Hovrätten för : Om ett bankaktiebolag bildasav utländsk bank, behöver enligt den föreslagna bestämmelsen teckningslisianinte läggas fram för offentlig teckning. Detta är den enda punkt på vilkenkommittén funnit anledning att ändra den omfattande reglering av bolagsbildningensom återfinns i bankrörelselagen. Kommittén har härutöver nöjt sig med allhänvisa lill den av banklagsutredningen förordade möjligheten till s. k.simultanbildning av bankaktiebolag. Kommitténs inställning är svårförståeligredan mot bakgrund av att bildandet och ägandet av ett bankaktiebolag, som iprincip berör en enda utländsk bank, kommer all - i än högre grad än i de fallsom enligt banklagsulredningen lämpar sig simultanbildning göra åtskilligabestämmelser utöver den av kommittén utpekade lill rena formaliteter. Härtillkommer emellertid att bestämmelserna om teckning står i direkt strid medkommitténs intentioner alt ägarförhållanden måste vara helt klara, innanansökan om oktroj görs. Hovrätten kan som exempel peka på regeln i 9 §bankrörelselagen alt stiftarna skall upprätta teckningslisian, . 8.5 18 § andra stycket BL Hovrätten för : Enligt andra meningen iförevarande stycke får aktier i bankaktiebolag, som bildats av utländsk bank,förvärvas endast av utländsk bank och efter regeringens lillstånd. 1984/85:191 104 innebär, såsom kommittén påpekar i specialmotiveringen,att en utländsk bank, som önskar avyttra sina aktier i ett svensktbankaktiebolag till en annan utländsk bank, inte kan göra detta utanregeringens tillstånd. Hovrätten vill emellertid fästa uppmärksamheten pä attbestämmelsen inte medger någon absolut kontroll över det utländska inflytandetöver bankväsendel i . Den hindrar sålunda inte att den bank, som ägerdet här verksamma dotterbolaget, helt eller delvis köps upp av den bank somönskar etablera sig på den svenska marknaden. På motsvarande sätl kanbestämmelsen kringgås genom att svenska intressenter förvärvar aktier i denutländska moderbanken. 1 detta sammanhang anser sig hovrätten något böra berörade möjliga konsekvenserna av att ett lillstånd att förvärva aktier inte ärtidsbegränsat. Detta innebär nämligen i förening med del förhållandel alt ettmeddelat tillstånd självfallet inte behöver utnyttjas att det under obestämdlid kan vara ovisst om en beviljad etablering verkligen kommer till stånd. Ävenom det förefaller osannolikt alt en utländsk bank, som gjort sig besvär attsöka oktroj och förvärvslillslånd och bedömts så seriös att ertorderliga lillståndbeviljats, inte också omgående skulle vilja fullfölja etableringen, förtjänaruppmärksammas att en utländsk bank genom att dröja med etableringen skullekunna - med hänsyn lill innehållet i 119 § -försvära för andra, minst lika kvalificerade intressenter att vinna tillträdetill den svenska marknaden. 8.6 22 § andra stycket BL Hovrätten för : Det föreslagna tilläggettill förevarande stycke synes avsett att möjliggöra förregistreringsmyndigheten att kontrollera att de i 72 § 2 st. jämfört med 76 §1 st. förordade kraven på styrelseledamöters och styrelsesuppleantersmedborgarskap och bosättning är uppfyllda. Från denna synpunkt är bestämmelsenom vad en registreringsansökan skall innehålla oprecis och inadekvat. Det börsålunda för undvikande av missförstånd anges hur den tillagda uppgiflsskyldig-heienförhåller sig lill vad nu föreskrivs i samma stycke. Man får annars lätt detintrycket all skyldigheten all avge förklaring alt samtliga styrelseledamöteroch styrelsesuppleanler är svenska medborgare för de utlandsägda bolagensvidkommande ersätts med en skyldighet att ange fördelningen av antalet svenskaoch utländska medborgare i styrelsen, med vilka i detta sammanhang synes böraförstås såväl styrelseledamöter som suppleanter. En sådan fördelningsuppgiflger uppenbarligen ingen möjlighet att kontrollera om kravet på inhemskrepresentation inom vardera av de nämnda kategorierna iakttagits, om bosätlningskravenär uppfyllda eller om styrelsens ordförande är svensk medborgare. Sistnämndabrist sammanhänger också med del förhållandel alt bankrörelselagen inte synesinnehålla någon föreskrift all uppgift om vem som är styrelsens ordförandeskall anmälas Prop.1984/85:191 105 En annan sak är att det i 77 §bankrörelselagen efter betänkandets avgivande i ett väsensskilt kontrollsyfteintagits en anmälningsskyldighet beträffande val av styrelseordförande. 8.7 35 § första stycket BL Hovrätten för : Hovrätten ifrågasätter om inteytteriigare förenklingar än den här föreslagna skulle kunna göras i reglernaför ökning av aktiekapital i utlandsägda bankaktiebolag. 8.8 55 § BL Hovrätten för : Avsikten med den föreslagnabestämmelsen synes vara att för utlandsägda bankaktiebolag införa ett förbudatt förvärva sådana aktier, som avses i första stycket punkten 5, vilket förbuddock skall vara dispensabelt med avseende på aktier i bolag som skalltillgodose för bankväsendel gemensamma ändamål. För denna saks skull tordeemellertid inte finnas anledning att på sätt föreslagits utforma bestämmelsensåsom en lill regeringen riktad handlingsregel. Skall bestämmelsen ha dennainriktning bör det använda uttrycket vara "får inte ges" i ställetför "fär inte". Bestämmelsen är vidare i mer än ett hänseendeotillräckligt preciserad. Det använda uttrycket "aktier i bolag"klargör sålunda inte om undanlaget också skall gälla aktier i utländsktföretag. Begränsningen lill "aktier" synes också innebära, vilketmåhända inte varit meningen, alt ett absolut förbud skulle föreligga mot altförvärva garantifondbevis eller förlagsbevis. Hovrätten vill påpeka att ett förvärv som sker i strid medden föreslagna bestämmelsen inte synes kunna beivras. Sä t. ex. inträder intesådan ogil-lighetspäföljd som utgör den civilrättsliga sanktionen för de i 18 §bankrörelselagen uppställda förvärvsförbuden. Kammarrätten i : I den nuvarande bankrörelselagenanges i 162 § alt bankinspektionen är tillsynsmyndighet. 1 övrigt används genomgåendebegreppet tillsynsmyndigheten. Kommittén har valt all använda bankinspektioneni de nya och ändrade delarna av lagtexten. Detta medför en omotiverad oenhetlighelinte bara i lagen som sådan ulan även i enskilda paragrafer, se t. ex. 55 och68 §§ i kommittéförslagel. Endera metoden bör användas. Praktiska skäl lalarför all "bankinspektionen" genomgående förs in i lagtexten. I såfall bör 162 § upphävas. 8.9 68 § andra stycket BL Hovrätten för : Del torde inte finnasanledning att uttryckligen nämna bankinspektionen vid namn när i lagrummet förnärvarande talas om tillsynsmyndigheten. Det föreslagna styckets utformningsynes inte heller helt lycklig. 8 1984/85. 1984/85:191 106 8.10 72 § andra stycket BL Hovrätten för : Den i förslaget upptagnadispensmöjligheten har utformats sä att undantag fär medges "för särskiltfall". Formuleringen ger närmast det intrycket att viss person kan tillåtasvara styrelseledamot trots att den i lagen föreskrivna kvoten därmed skulleöverskridas. Specialmoiiveringen däremot ger vid handen alt kommittén avsettatt ett bankaktiebolag tydligen för all framlid skall tillålas ha en större kvotän lagen medger. Anledning föreligger knappast att på detta sått åstadkommabestående skillnader mellan olika utlandsägda banker. 8.11 74 § BL Hovrätten för : 1 den föreslagna lydelsenuppställs ett bosäitningskrav för "den verkställande direktören". Omanvändningen av den bestämda formen avses skola utesluta ett ullandsägtbankaktiebolag från den i lagrummet angivna möjligheten att utse fleraverkställande direktörer, bör skälen härtill framläggas. Det i förslagetanvända ordet "alltid" torde inte fylla någon uppgift och kan utgå. 8.12 190 § BL Hovrätten jör : Hovrätten vill påpeka attdet är oklart om det föreslagna förbudet för utlandsägd bank att förvärva annanbanks rörelse skall omfatta även föreningsbanks rörelse. 1 likhet med vad som anmärkts i anslutning lill 55 § 2 st.vill hovrätten erinra om alt inte heller del här föreslagna förvärvsförbudet ärsanktionerat. 8.13 7 a § lagen om ändring i lagen om utländskaförvärv av svenska företag m. m. Hovrätten för : Med hänsyn till atthovrätten inte kan överblicka konsekvenserna och behovet av all göra detnuvarande för-värvsförbudel indispensabell, kan hovrätten inte ulan vidaregodta den föreslagna ändringen. Härutöver må anmärkas alt hovrätten saknar enförklaring till varför i förslaget använts ordet andel i stället för ordetaktier. Kammarrätten i : Kommitténs förslag i denna delär otillräckligt för att nå den avsedda effekten. Den aktuella lagen ärnämligen, när det gäller aktieförvärv, utformad så (se 7 § första stycket 1)att förvärvslillslånd fordras enbart om förvärvarens andel av aktiekapitaleteller röstetalet för samtliga aktier i bolaget kommer all överskrida något avgränsvärdena tio, tjugo, . I övriga fall behöverförvärvaren inte söka tillstånd och berörs i så fall inte heller av denföreslagna 7a§. 1984/85:191 107 Kommitténhar vidare anfört (s. 181) att utländsk bank som direkt eller indirekt genomsidobolag innehar aktier i svenska näringslivsföretag eller äger del i svensktkreditinstitut bör, för att fä tillstånd all driva bankverksamhet i ,avveckla detta engagemang. Om en sådan ordning skall gälla, bör den regleras ilag. Förslaget innehåller emellertid ingenting i del hänseendet. Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomföreskrivs att 1 §, 4 S 1 mom., 6 §, 10 § I mom. samt 18, 22, 35, 72, 74, 189och 190 §§ lagen (1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Bankrörelse mä, förutom av riksbank, drivasendast av bankaktiebolag, som därtill erhållit regeringens tillstånd (oktroj). Med bankrörelse förstås i denna lag sådan verksamhet, ivilken ingår inlåning frän allmänheten på räkning som av bank allmänneligenbegagnas. Angåendesparbank, centralkassa för jordbrukskredit och järnkontoret är särskiltstadgat.