prop · G803168 · 1984-12-31 00:00:00 — Föreligger särskilda skål får kol-leklivlraftknämndenbeslula om annan koslnadsfördelning än den som följer av 11 § eller förordnaan viss kosinad skall slanna på slalsverkel. 13 S Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter omkollektivtrafiknämndens verksamhet och föriarandei inför nämnden. Denna lag träder i kraft den . Förutvarande 12 § upphävd genom 1980: 250. Prop.1984/85:168 67 Sammanställning av remissyttrandena över departementspromemorian(Ds K1984:3) Busslinjetrafiken Förslag till ändringar i lagstiftningen Efter remiss har yttranden över departementspromemorianavgetls av poslverkel (genom styrelsen för postens diligensirafik), slatensjärnvägar, transportrådet, buss- och taxivärderingsnämnden, kollektivtrafiknämnden,näringsfrihelsombudsmannen, , ,länsstyrelserna i , , , och län.Biltrafikens arbetsgivareförbund. Svenska kommunalarbetareförbundet.Svenska kommunförbundet. Svenska laxiförbundel.Svenska transportarbelareförbundet och . LO och /SR har svarat att deavslår från all yttra sig i frågan. har bifogal elt yttrande från . i har bifogat ell yllrande frånMalmöhus . i har bifogat yttrandenfrån och kommuner. i län har bifogat yttrandenfrån kommuns kollektivirafikkommillé, kommunstyrelsen i kommun,läns landsting, läns busstrafikförening och AB länsregionaltrafik. i har bifogat yttranden frånlänshuvudmannen i länel, länets busstrafikförening, , ,, , och kommuner samt ,. i , som delar de synpunkler Länstrafiken iNortbotten AB redovisat i sitt yllrande, har i övrigl bifogat yttranden frånLuleå och kommuner samt . har bifogat yttranden från , , , , , och . har bifogat yttranden från 25länshuvudmän inklusive lokaltrafik AB, 25 kommunaladriftförelag saml fyra associerade medlemmar (SJ, GDG, Postens diligensirafikoch AB ). Följande sammanställning återger yttrandena någotavkortade. Yttrandena har i möjligaste mån delals upp i olika avsnitt och iövrigt i viss utsträckning redigerats. Om reservationer föreligger har dessaredovisals. 1984/85:168 68 2 Skall traFikeringsrätten överföras tilltraFikhuvudmännen? Poslens diligensirafik: Innehavet av linjetrafiktillståndpå de sträckor som trafikeras har av postens diligenstrafik alltid betraktatssom en omistlig rättsgrund. Denna uppfattning delas av övriga Irafikuiövareinom produktionsområdet. har därför ett omfatlande trafiksamarbeteöver koncessionsgränserna etablerats mellan olika irafikuiövare i syfte atlunderlälta länshuvudmännens trafikplanering och uppbyggnaden av en effektivtrafikapparat. Trafiksamordningen mellan olika irafikföreiag har förvarje trafikår fått allt större omfallning och postens diligensirafik har f.n.ell tjugotal "koncessionsöverenskommelser" med statliga, kommunalaoch flera privata busslrafikförelag saml med laxiföreningar om körning påvarandras linjesträckningar. Poslens diligensirafik har mycket god erfarenhetav denna modell även om densamma tyvärt inneburit något minskad trafikvolym iförhållande lill den totala volymen på de sträckor där företaget har sinakoncessioner. I departementspromemorian hänvisas till de studier somgjorts i och inom del s. k. LÄNSAM-projeklet. Delkonslateras därvid all besparingar i storleksordningen kan uppnås genomfri resursanvändning och del sägs atl den dominerande kostnadsminskningenutgörs av rationellare fordonsutnyltjande. Det sägs vidare atl ytterligarebesparingar och samordningsvinster säkerligen kan uppnås i ell långsikiigiperspekliv genom minskal behov av fasta anläggningar etc. De föreirädare förbussbranschen som deltagit i LÄNSAM-projeklet är givetvis bäst skickade allkommentera vidtagna studier från irafikutövarnas synvinkel. Postensdiligenstrafik vill dock i sammanhanget uttrycka sin förvåning över all manhänvisar till ett vid tillfället ej fullständigt genomarbetat och än mindreulvärderal projekt där uppfattningarna under projektarbetets gång varil alllannat än eniga. Förlusten av den rättsgrund som koncessionerna innebärkänns oroande. Därför är det läll atl förstå den osäkerhel och otrygghet sombörjat sprida sig inom branschen sedan departementspromemorian utkom fråntrycket. Poslens diligensirafik anser del inte erforderligl och lämpligt allförändra irafiklagsliftningen som utredningen föreslår ulan menar alt denavsedda effeklen måste kunna komma lill slånd på frivillig väg genom ulökadsamverkan mellan länshuvudmän och trafikutövare. 1 vart fall bör del fördjupadesamarbeie som byggts upp mellan länshuvudmännen och irafikulövarna få fortsättaunder ytterligare etl antal år innan drastiska förändringar avirafiklagsliftningen vidias. Om det mot förmodan skulle visa sig atl ovan relaterat ochpå frivillig väg uppbyggt samarbeie mellan parterna i syfte atl på alll sällverka för en rationell och över koncessionsgränserna samordnad linjeirafik inlekan uppnås, måsle givetvis koncessionsfrågan las upp på nyll men då krävs 1984/85:168 69 avsevärt bällre beslutsunderlag än nu innan rättsgrundernaför trafikföretagen eventuelll förändras. FörPoslens diligenstrafik med cirka 500 anslällda och 240 bussar i de fyranordligaste länen innebär utredningsförslagel etl slorl och svårl ställningstagande.Några möjligheter all skapa ersättningsarbete inom postverket för den sloraoch på 50 olika orter i norta och mellersta stationeradepersonalstyrkan finns inte. Eftersom flertalet av dessa sta-tioneringsorterligger i ren glesbygd med omfattande arbetslöshet blir problemen så mycketstörte. För att inte behöva säga upp personalen och därmed också utplåna destora regionalpolitiska satsningar som gjorts i och med lokaliseringarna avhuvudverkstaden och huvudkontoret till borde diligenslrafiken helstbeslå. För au poslens diligensirafik skall kunna fortleva krävs dock all dennasärskilda resultatenhet inom postkoncernen förmår bära sina egna kostnader,vilket torde komma att innebära avsevärda svårigheter om huvudmännen vidföreslagen marknadsmässig upphandling endast lar hänsyn lill prisel. Omlagförslagel genomförs måsle postverket därför la principiell ställning tillhur man skall förfara med de resurser på . som ligger bundnai fordon och fastigheter inom Postens diligensirafik. Därutöver måsle dennyinvestering på . som görs fram lill den nya lagengenomförs las upp till omprövning. Inlösensalternativet måsle därvidsjälvfallet noggrant penetreras inte minst med lanke på all irafiken uiförsför fyra olika huvudmän, vilka kan ha skilda uppfattningar beträffandeframtida anlilande av Postens diligenstrafik som entreprenör. Likaså måstelidpunkten för ev. inlösen allvarligt övervägas då del inte kan uteslutas allvärdet av främst fordonsparken kommer att reduceras alll eftersomövergångstiden lider mol silt slut och utbudet på den begagnade marknadentroligtvis ökar. Slatens järnvägar: Lagändringsförslaget kommer vid enlidpunkl då länshuvudmannalagens första, mera kontroversiella svårigheterbörjat kunna överbryggas lill förmån för hell okonventionellasamförslåndslös-ningar - byggda på överenskommelser och avtal - därtillståndsfrågorna vad entreprenadföretagen sinsemellan beträffar inte längreulgör hinder att garantera atl sådan i länets trafikförsörjningsplandokumenterad Irafik också blir i alll utförd. Lagändringsförslagel med dessvittgående konsekvenser för de etablerade linjetrafikföretagenåterför diskussionen till etl nu överspelat, av främmande svårigheier belastattidsskede med argumenl, som raserar de senaste årens för alla berörda partermyckel engagerade och mödosamma uppbyggnadsarbete och som enbart är ägnade altstarki splittra intressena och skapa nya motsättningar lill men ytterst för denresande allmänheten. Alt inte vare sig eller ABDalatrafik på avsell sätt följer upp genomförandedel - som äratt likställa med etl egen-regiallernativs totalt obundna trafikplanering - ärenligt SJ:s mening omsländigheler som än tydligare talar för all elllagändringsförslag inle bör grundas på några andra Prop.1984/85:168 70 sluisalser hos KTB-projektel än de som kan föreligga eftergenomförda och objektivt utvärderade prov. Enligt SJ:s mening är del inte yrkeslrafiklagsliftningen isig som är orsaken lill den byråkrali som uppkommil utan vissatillslåndsmyndig-helers i underinstans ambitioner atl i reformslarten stimuleralänshuvudmannen att finna nya vägar för tillståndsprövning. Rättsmedvetenheienfrämst hos SJ har därvid odiskutabelt medfört omfatlande och tidsödandebesvärsprövningar då länshuvudmannaansvaret etablerades ilänen. All föra upp sådana från lidigare praxis hell avvikande och"främmande" lillslåndsbeslul för prövning hos den högstabesvärsin-stansen, regeringen, blev utomordenlligl angelägel för de sedan längeetablerade linjetrafikutövarna för alt få bekräflal, om tidigare fastalillämp-ningsgrunder inle längre gällde. I samtliga de besvärsmål med ytterst viktigaprincipfrågor, som sålunda blev prövade under den lid då länshuvudmannalagenexisterat, gavs SJ och medtrafikulövare rätl av regeringen dels vad gäller dens. k, inlejningsräl-len (beskriven bl. a. i Ds K 1984:3, s, 15), dels i fråga omförelrädesräll för etablerade linjelrafikförelag med koncessionsanknylningframför länshuvudman lill vad som önskades lanseras som "ny" irafik. Del helt övertaskande förslagel lill lagändringar i frågaom den yrkesmässiga persontrafiken med dess för de etableradelinjetrafikutövarna ultimaliva framlidsbeiingelser kan mol bakgrunden ovan inleuppfattas vara grundal på sakskäl. Presentationen av förslagel har alltsågjorts vid en från entreprenadföretagens synpunkt illa och opsykologiskl valdlidpunkl. SJ måsle här med kraft betona att kostnadsminimering och högre totaltresursulnylljande i irafiken inte är effekler som kan nås enbart genom tolalhandlingsfrihet för länshuvudmannen att pröva olika trafiklösningar. För attsådana effekter skall kunna åstadkommas krävs alt länshuvudmannen i störstautsträckning låter de i detalj lokaliserade och erfarna, redanetablerade irafikulövarna komma till tals. Även en förutsättningslös, helt obunden planering avlinjeirafik kommer rimligen att beröra vägar, som i alllväsentligt utnyttjats för sådan trafik och därför redan är belagda medlinjelillslånd i någol etablerat trafikförelags namn. Del vore att heltmissbedöma dessa förelags yrkeskunnande, om irafikslrömmar av betydelse integenom åren uppfångats med linjetrafik i önskvärda och lämpliga sträckningar. Med det också i KTB-LÄNSAM-projeklel som eneftersträvansvärd fördel bekräftade förhållandel att entreprenadförelag kommeröverens om all köra på varandras koncessioner där formellt alltså den s.k.inlej-ningsrätten kan åberopas - medger alltså de nuvarande koncessionsförhållandenanära nog möjligheter i alll för de redan etablerade linjetrafik-förelagen allsjälva eller i samarbete med andra - statliga, kommunägda eller privata - förelagerbjuda av länshuvudmannen önskade trafiklösningar i laglig form ulan annal änmindre kompletteringslillstånd och normalt då endast i undantagsfall. 1984/85:168 71 Från trafikulövarhåll finns förståelse för all nuvarandeyrkeslrafiklag-sliflning inte överensslämmer med länshuvudmannaönskemål om ellfrilt utnyttjande av tillgängliga resurser för den Irafik som länshuvudmannenhar del politiska och ekonomiska ansvarel för. Trafikutövarna har självklan inte någol all erinra mol atlderas tillgängliga resurser blir så effektivt som möjligt utnyttjade och inledå heller om delta i länshuvudmannens inlresse skulle innebära vissaomdispositioner av körningsuppdrag mellan de etablerade linjetrafikutövarna. Från irafikutövarnas ulgångspunkler saknas anledning attdiskutera nya lösningar uianför ramen för den nu gällande lagstiftningen,eftersom det i prop. 1977/78:92 (om ålgärder för att förbättra lokal ochregional kollektiv persontrafik) garanterade rättsskyddet så klart förbunditsmed förutsättningarna för etl genomförande av länshuvudmannalagen alt del härföreliggande ändringsförslaget med slopande fr. o. m. avrättsskyddet inte är följdriktigt. Trafikutövarnas grundsyn pä ett alternativt förslagbaseras på en fullständig irafikeringsrätt för den trafik länshuvudmannen haransvar för, men där fin. befinlliga linjekoncessioner hos irafikulövarnakvarblir faslän vilande - som del oeftergivliga kravet på ej tidsbegränsaträttsskydd på det sätt som förutsattes när länshuvudmannareformen tillkomenligt innehållet i prop. 1977/78:92. Förhållandet mellan länshuvudmannen ochentreprenörer regleras i så fall helt genom någon form av "volymavtal",där de etablerade linjetrafikförelagens resurser i samförslåndulnyttjas mest effektivt och rationellt och där kompletterande och marginellairafikinsatser kan tas även från bussägare med beslällningstrafiktillsiånd,som ej lidigare varil linjetrafikutövare, men i princip då endasl om därigenomen oförmånlig nyinvestering kan undvikas med årskostnader. Den ekonomiska ovissheten för entreprenadförelag måsteuppfattas vara så påfallande för tiden efter - omlagändringarna skulle genomföras - att SJ med en omfattande busstrafikrörelse,som representerar ett miljardvärde och som sysselsätter 3 200 personer(av lolala antalet SJ-anställda) anser sig tvingat att inhämta sinhuvudmans, regeringen, direkliv huruvida SJ skall förekomma som utövare avbusstrafik på entreprenad för länshuvudmännens räkning sedan den föreslagnalagändringen kan ha trätt i kraft. Denna SJ-fråga moliveras av delförhållandet alt investeringsprogrammet avseende fordon och anläggningar förSJ Busstrafiks del upptar sammanlagel ca 750 milj. kronor för de aktuella åren1985-90. Elt sådant investeringsprogram kan enligt SJ:s mening inte fullföljasutan direkliv från statsmakterna. Ulredningen i ärendet har alltså enligt SJ:s mening inleden fullslän-dighel som krävs för ett avgörande ställningstagande enligt delframlagda förslagel lill ändrad lagstiftning. Transportrådel: Inledningsvis kan man notera attkolleklivtrafiksysle- Prop.1984/85:168 72 met har genomgått en radikalförändring. stort sleg mol en förbättrad personlrafikförsörjning togs genomriksdagens beslut (prop. 1977/78:92, , rskr 364) om au del i varjelän skulle finnas elt samordnat politiskl och ekonomiskl huvudmannaskap för denlokala och regionala kolleklivtrafiken på väg. Huvudmannareformen är nu genomförd i samlliga län och manhar kunnat vinna erfarenheter av reformens verkningar. Man har därvid klartkunnal konstatera att reformen har inneburit betydande samordningsvinster -såväl ekonomiskt som slandardmässigt. Reformen har också varit positiv i denbelydelsen all resandet inom kollektivtrafiken har ökat kraftigt från elt lägedå framför alll slora delar av landsbygdsirafiken höll på alt urholkas på grundav dålig lönsamhei. Del är enligt transportrådet av väsentlig betydelse slår vakl om huvudmannaskapsreformen och genom olika åtgärder underlättarför länshuvudmännen att ytterligare rationalisera kollektivtrafiken. Inteminst koslnadsulvecklingen inom busstrafiken talar för all så måsle ske. Engrundläggande förutsättning för en samhällsekonomiskt effektiv trafikförsörjningär en väl ulvecklad planering av invesleringar inom trafiksektorn samt enplanering av kolleklivtrafiken som väl lar tillvara alla samordnings- ochrationaliseringsmöjligheter. När det gäller kollektivtrafiken måslerationaliseringsvinster i första hand göras genom alt åstadkomma lösningar sominnebär effektivare trafikuppläggning med minskade dubbelkörningar ochväntetider vid ändhållplatser och garage, optimalt utnyttjande av fordon ochfasta anläggningar osv. Belydande kostnadsbesparingar kan härigenom uppnås. Vadnu har sagls kräver emellertid en belydande handlingsfrihel för länshuvudmännenall pröva olika irafiklösningar. Över huvud taget gäller - för atl en fortsattutbyggnad av kolleklivtrafiken skall kunna komma lill stånd - allförutsättningar för rationaliseringar i olika avseenden finns. Enligt transportrådel finns del slarka skäl atl övervägaförändringar av lagsliftningen för att därigenom åsladkomma ytterligarerationaliseringar av kollektivtrafiken. De frågor som behandlas i promemorianär emellerlid av sådan tyngd att de bör ulredas på en betydligt bredare bas änvad som skett. Frågorna borde enligt transportrådel bli föremål för ulredningav en särskild kommitté i vilken representanter för berörda intressenter varföreträdda. Förslagen i promemorian innehåller inle några analyser av dekonsekvenser en reform som den föreslagna skulle få i olika avseenden. Detgäller inte minst i fråga om vilka ekonomiska konsekvenser reformen skulle fådels för tillståndshavarna vid förlusten av tillstånden, dels förlänshuvudmännen med anledning av den föreslagna inlösenordningen. Mot bakgrund av vad nu har sagls finner transportrådel attden föreslagna reformen f. n. inte bör genomföras. I en reservation av generaldirektören och , båda (s), framhålls att den föreslagnareformen Prop.1984/85:168 73 borde kunna genomföras redan nu ulan ytterligareutredningsarbete. Reservanterna förutsälter dock all nödvändigakompletteringar görs. För utförligare redovisning, se slulet av denna bilaga. (): Kollektivtrafiken spelaren viktig roll när del gäller att tillgodose kravet pä en tillfredsställandetrafikförsöijning i landet. 1 genomsnitt skattefinansieras enligt promemorian50 ä av trafikkostnaderna. De offentliga bidragen uppgick till ca 3,8miljarder kr. Mot denna bakgrund framstår del som myckel betydelsefullt attalla ansträngningar görs för att på olika sätt effektivisera kollektivtrafiken. De föreslagna lagändringarna innebär att nuvarandekoncessionssyslem för busslinjetrafiken kommer atl upphöra. Huvudmännen skallenligt promemorian i slället upphandla trafikljänsler under marknadsmässigaformer. syfte framgår dock ej av föreslagen lagtext varför en kompletteringbör ske. NO finner atl den avsedda förändringen rikligt genomförd skulle kunnaleda lill en effeklivisering av linjetrafiken. NO finner atl förslagel är elt steg i riktning mot ettbättre utnyttjande av konkurtensmöjligheterna inom busslinjetrafiken. För attuppnå del eftersträvade syftet måste dock förslagel kompletteras med reglerrörande egenregiverksamhet och upphandlingsförfarande så alt det säkerställsatt man på bästa sätl ulnytljar förefintliga konkurtensmöjligheler. Slulligenbör nuvarande system med behovsprövning avskaffas. Konsumenlverkei: instämmer idepartementspromemorians uppfattning atl överföringen av irafikeringsrättentill länshuvudmännen kommer att öka möjlighelerna att effeklivisera verksamhelenvilket kan förvänlas medföra bältre trafikservice, relativt sett lägrekostnader och taxor (och/eller lägre skaltesubvenlioner). anserdetla fördelaktigt från konsumentsynpunkt och tillstyrker därför den föreslagnalagändringen. (): Bildandet avlänshuvudmannaorganisa-lionen med ålföljande reglering av dess verksamhetinnebär enligt RRV: s uppfattning alt ulrymme finns för en avreglering även avden lyngre persontrafiken (busstrafiken). RRV tillstyrker således förslagel. i : Med hänsyn till allhuvudmännen ansvarar för trafiken kan del synas rimligt atl de även fårtrafikeringsrällen. Möjlighelerna alt organisera irafiken effekiivare ochbilligare bör härigenom öka. har inte något atl erinra motförslagel i denna del. En reservation har avgelts med innebörden atl frågan börulredas grundligare. i : bedrivs endasl iundanlagsfall linjeirafik utan stora driftsbidrag av länshuvudmännen.Möjlighelerna alt ulnytlja befintliga trafikresurser kan försvåras elleromöjliggöras av linjetrafiktillstånd, som meddelals då hell andraförutsättningar fanns för trafiken. Prop.1984/85:168 74 En fortsatt effeklivisering och rationalisering av irafikenär därför nödvändig om befintlig trafikvolym skall kunna bibehållas utan ökadekrav på bidrag eller alltför höjda taxor. delar uppfattningen ipromemorian all trafikresurserna kan utnyttjas bättre om bindningen av trafikeringsrällentill linjelrafiktillsiånden upphör. I en reservation avvisas förslaget med hänvisning lill alldet är för lidigl väckt. Länshuvudmannareformen bör först utvärderas. i län: Enligt länsslyrelsens meningär det angeläget atl ändringar genomförs så atl länshuvudmannen gesmöjlighet alt rationellt ordna den kollekliva busstrafiken. Om förslaget i departementspromemorian genomförs, är delnödvändigl att det i fråga otvetydigt kan avgöras, vilkabefinlliga lillstånd som skall upphöra. En förutsättning härför är allirafikförsörj-ningsplanen är så uiformad au den kan avstämmas mol befinlligalillstånd. Det synes vidare rimligt att vederbörande undertällas avtillståndsmyndigheten om de tillstånd, som enligt myndighetens bedömningupphört att gälla. Det bör klargöras, om del skall fordras någol initiativ frånden som innehaft tillstånd för ett beslut om fortsatt giltighet av vissalillslånd. Det bör också klargöras, vilken verkan en evenluell ändring avirafikförsörj-ningsplanen skall medföra beträffande ett förnyat tillstånd. 1 en reservation avvisas förslagel med hänvisning lill attnuvarande koncessionssyslem inte ulgör ett hinder för samordning ellereffeklivisering av trafiken. De föreslagna förändringarna kommer atl ha enbetydande negativ inverkan på samhällsekonomin. i : Såvitt avser fördelarna förhuvudmannen är dessa - enligt länsslyrelsens mening - övervärderade iulredningen. För detla lalar bl.a. den omständigheten att huvudmannen i länethittills aldrig begärl omprövning av någon linjekoncession därför alt del varitomöjligt all "hilla" rationella trafiklösningar med berördakoncessionshavare. 1 det sammanhanget finns anledning framhålla all enkomplett koncession består av dels irafikeringsrätt för en angiven slräcka,ortsrelation eller elt visst område (s. k. områdeskoncession), dels beslut omtrafikens periodiciiet genom en fastställd tidtabell. Inom denna ram hardärför och därmed även huvudmannen mycket slora möjligheter altverka för rationella trafiklösningar. är positiv lill grundtankarna i förslaget,nämligen atl åsladkomma en bällre struktur och ökad effektivitet och konkurrensi syfte alt bältre behärska kostnadsutvecklingen för kolleklivtrafiken. Med beaklande av de brisler som ovan redovisals liksom detadministraliva merarbete som skulle följa av alt förslagen i promemoriangenomförs bör emellertid dessa överarbetas innan de läggs till grund förändringar i gällande lagstiftning. Det är önskvärt all de grundläggande tankarna i förslagelfår genomslag så snabbt som möjligt. En skyndsam översyn bör därför komma tillstånd. Prop.1984/85:168 75 i : delar desynpunkler Länstrafiken i redovisat i silt yttrande ochtillstyrker atl den föreslagna lagändringen genomförs på del sätl somLänstrafiken i föreslagit enligt följande. Länstrafiken i ser med tillfredssiällelsefram emol en ny lagstiftning inom kollektivirafikområdet. Det är viktigt att enförändring kommer till stånd så all linjetrafiken kan bedrivas på ettrationellt sätt, atl resursulnyltjandel blir bättre. 1 Norrbollen harrationaliseringsarbelel bedrivits sedan länstrafikens start , menmed elt icke tillfredsställande resullat. Nästan uteslutande allaralionaliseringsförslag som initierats av länstrafiken har berörtkoncessionsproblematiken. Trots att olika metoder prövals all komma fram lillrationella trafiklösningar har del varil svårigheter atl få dessa genomförda.Ofta har man bara nått halvvägs och i de flesla fall med kraftiga förseningar. I Nortbotten finns åttiotaletkoncessionsinnehavare med generellt sett dåligl utnyttjade resurser (körmindre än 5 /år). Totalt sell i länet skulle man kunna ulföratrafikuppdragen med ell antal resurser färre om inle koncessionsbegränsningarnafunnits eller om inle koncessionsinnehavarna hållit så hårt på sinarättigheter. 1 länet finns inte, som i många andra län, någol eller någradominerande irafikföreiag som kör huvuddelen av trafiken. Länstrafiken i Nortbotten anser därför att lagförslagetbör ge möjligheter lill en rationellt upplagd linjetrafik även i etlglesbygdslän som Nortbotten. Länstrafiken föreslår modifieringar i förslaget bl.a. iföljande avseenden: förkortad övergångstid, förköpsrätt för länstrafiken vidöverlåtelser av irafikföreiag och direkt representaiion i kolleklivtrafiknämndenav länshuvudmännen,