prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — En ökad övergångtill den reguljära arbetsmarknaden beror pä såväl förelagsgruppensegna insatser, arbetsmarknadssituationen, stödet till blivandearbetsplatser och inte minst arbetsförmedlingamas möjligheter att prioritera åtgärder för anställda inomSamhällsföretagsgmppen. Möjlighetema påverkas givetvis också avhandikappgraden hos de anställda, särskilt då nyanställda. I takt med attandelen gravt handikappade ökar kan det,enligt stiftelsen, bli svårare att öka övergången till reguljära arbetsmarknaden. hartidigare ställt sig bakom Samhällsföretags bedömning att av deanställda borde kunna fä ett annat arbete. Internt inomföretagsgmppen har olika åtgärder vidtagits för atl stimulera till insatser i syfte att nä upp tilldenna ambition. Samhällsföretag harsåväl tidigare som i den avslutade effektivitetsutredningensärskilt framhållit att framtida resultatförbättringar i betydande utsträckning måste åstadkommasgenom åtgärder som förbättrar intäkterna.Sådana förbättringar bedöms som möjliga utan negativa effekter för densociala och arbetsmarknadspolitiska måluppfyllelsen. Mångaarbetshandikappade har en bakgmnd inom tjänste- och service-sektom, jord- ochskogsbmk eller handel. Sysselsättningstillfällen inom andra sektorer äntillverkningsindustrin kan vidare i vissa fall innebära mer lämpliga uppgifterför redan anställda, än de arbetsuppgifter som kan erbjudas. Samhällsföretagsproduktion och försäljning skall ske i sund konkurrens med övrigt näringsliv.Stiftelsen har vidtagit en rad åtgärder för att säkerställa att så sker. () harnyligen i ett beslut angående bl.a. prissättningav fummöbler inom företagsgmppen inte haft något att erinra mot företagsgmppensriktlinjer och principer för kalkylering och prissättning. För att NO framledesinte skall fä anledning att aktualisera åtgärder enligt konkurrenslagen kommerdock ökad uppmärksamhet att ägnas åt prissättningen inom företagsgmppen och attangivna rikfiinjer noggrant efterföljs. För att undvika en osund konkurrens börenligt NO den allmänna inriktningen gällaatt Samhällsföretagsgmppen avstår från att uppnå en dominerande marknadsställning för att därmedundvika att bli prisledande. Samhällsföretag har redan tidigare konkret omsattdenna princip till handling inom området innemöbler genom beslut ominvesteringsbegränsning, samtidigtsom åtgärder vidtas för att öka exportförsäljningen av berörda produkter. 1984/85:100 Bilaga 12 149 Samhällsföretag har i dentidigare redovisade rapporten gjort en långsiktig bedömning av företagsgmppenslägsta möjliga bidragsbehov utan att de sociala målen åsidosätts. Anslagsframställningenför /86 bygger pä denna rapport och dess bedömning av bidragetsstoriek. Bidragsbehovet har vidareberäknats efter de principer som angivit på gmndval av prop.1978/79:139 och bygger på följande fömtsättningar och antaganden att - denallmänna industrikonjunkturen i fortsätter atl vara gynnsam - kostnadsökningarnaför löner, insatsvaror m. m. blir lägre än - detpågående strukturarbetet inom företagsgmppen kan genomföras planenligt - denbefintliga stiftelseindelningen ligger fast - sysselsättningsökningenunder /86 blir . Särskilt de två förstapunkterna är, enligt stiftelsen, av gmndläggande betydelse för beräkningen avrörelseintäkter resp. - koslnader. Behovet avdriftbidrag för /86 beräknas till av lönekostnaderna förarbetshandikappade anställda. Bidragsbehovet utgår från ett beräknatrörelseunderskott om 2570milj. enligt följande specifikation. Jämförelsegörs med preliminärt utfall för /84 resp. budgeten /85. 1983/84 1984/85 1985/86 (prel.utfall) (budget) Lönekostnader för arbetshandikappadeLönekostnader för direkt anställda övriga driftkostnader (netto) Driftunderskott i procent av löne kostnader för arbetshandikappade (1) Inkl. det särskilda Malmfältsuppdraget1984-03-29. Beräknat driftunderskottför /86 innebär en minskning av bidragsbehovet med 7procentenheter jämfört med preliminärt utfall för /84 och med 3procentenheter jämfört med budgeten för /85. Detta motsvarar -räknat i oförändrad sysselsättningsvolym och prisnivå - en resultatförbättringmed ca 100 resp. 60milj. 1984/85:100 Bilaga 12 150 Beräknad faktureringom 2430milj. /86 innebär en ökning med 730milj. jämfört med preliminärt utfall förbudgetårel 1983/84 och 380milj. jämförtmed budgeten för /85. Detta motsvarar en drygl20-procentig ökning . Omkring hälften utgör volymökning. 1 löpande priserberäknas materialkostnaderna öka med420milj. jämfört med preliminärt utfall för /84 och med220milj. jämfört med budgeten för budgetårel 1984/85. skillnaden mellan fakturering ochmaterialkostnader - beräknas uppgå till 1 160milj. kr., vilket är 310milj. kr.mer än preliminärt utfall /84 och 160milj. mer än budgeten för budgetårel1984/85. Detta moisvarar ökning . Lönekostnaderna för arbetshandikappadeberäknas öka med 380milj. jämfört medpreliminärt ulfall för /84 och med 190milj. jämfört med budgeten för /85.Per år blir ökningen . Av ökningen på 380milj. svararsysselsättningsökningen för 90milj. och lönehöjningar för resterande290milj. Ökningen på 190milj. kanpä samma sätt delas upp i 45 resp. 145 milj. kr. Lönekoslnadsökningarnapä gmnd av ökad sysselsättning motsvarar drygl per är, medan lönehöjningarnamotsvarar 7,. Lönekostnader för direktanställda beräknas öka med 115 milj. kr. jämfört med preliminärt utfall för /84 och med 60milj. kr.jämfört med budgeten för budgetåret1984/85. Dessa ökningar är helt betingade av lönehöjningarna och motsvarar . Antalet anställdai denna kategori förutses minskanågot trots volymökningar i produktion och sysselsättning av arbetshandikappade. Ökningen av deövriga driftkostnaderna beräknas till 155 milj. kr. jämfört med preliminärtutfall för /84 och till 80milj. jämfört med budgeten /85. Av dessa kostnader hänförs 60 resp. 30milj. tillökningarna av produktionsvolymen och antalet arbetshandikappade efter avdrag för positivaeffekter av ralionaliseringsåtgärder.Resterande 95 resp. 50milj. hänförs till prisstegringar. Driftkostnaderna(lönekostnader för direkt anställda och övriga driftkostnader) beräknas till . för budgetåret1985/86 atl jämföras med 45,7kr. för /84 och 48,8kr. Uttryckt i procent av lönekostnader för dearbetshandikappade förutses denhittillsvarande positiva utvecklingen av övriga driftkostnader fortsätta föratt /86 nå . /81 var molsvarande relationstal88%. Samhällsföretag har i tidigare anslagsframställningarberäknat de kalkylmässiga avskrivningarna pä fastighetsbeståndetsåteranskaffningsvärde i enlighet med de principer antagit inför företagsgmppens bildande. Regeringen har dockberäknat avskrivningarna på fastigheternas anskaffningsvärde, vilket medfört att avsevärt mindrereinvesteringsmedel Prop.1984/85:100 Bilaga 12 151 tilldelats företagsgruppen än vad som krävs för atlbibehålla fastighetsbeståndet med nuvarande standard. Om avskrivningarfortsättningsvis beräknaspå anskaffningsvärdena får detta, enligt stiftelsen, lill följd alt andelen egna fastigheter måste minska till förmånför förhyrda lokaler, vilkel på siktkommer att innebära avsevärt högre kostnader för företagsgruppen medåtföljande ökat bidragsbehov. Samhällsföretag hemställer således att avskrivningarna bör beräknas påfastigheternas återanskaffningsvärde. Kostnader ochintäkter för ianspråktagna (egna och förhyrda) fastigheter beräknas enligt följande: Övriga kostnader (externa hyror, räntor, Om avskrivningsmedel ejtilldelas företagsgmppen baserat på äteran-skaffningsvärden föreslår stiftelsenatt en maximal reduktion görs av ovan angivna 176,8milj. kr., dvs. ettlägsta tilldelat belopp om 141,4 milj. kr. Minsl denna nivå fömlses erfordrasför genomförande av de stmktureringsåtgärder som planeras. Fastighetskostnadernaberäknas således till totalt 386milj. om avskrivningsmedlen baseras pååteranskaffningsvärden, och 351 milj. kr. om reduktion görs. Enligt förslag iden särskilda rapporten beräknas även dessa kostnader som bidrag i procent avlönekostnader för arbetshandikappade. Procentsatsen för fastighetskostnadernablir dä 20 resp. . Investeringarna avseslånefinansieras med belopp motsvarande amorteringarna, som beräknas till76milj. Ägartillskott försärskilda invesleringar. För att Samhällsföretagsgmppens långsiktigaresultalmål skall kunna uppnås krävs betydande förändringar i företagsgruppensproduktions- och marknadsstruktur, vilket i sin tur ställer krav på omfattandeinvesteringar. Detta behov kan inte tillgodoses med ordinarieinvesteringsmedel, särskilt inte om avskrivningsmedlen ej baseras påfastigheternas återanskaffningsvärde. Ej heller kan under sådana förhållandenönskvärda omdisponeringar av arbetstillfällen genomföras inom och mellanlänen, eller erforderliga arbetsmiljöförbättringar. Samhällsföretag har därförräknat med etl behov av ägartillskott med 75 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 152 Samhällsföretag ochdärefter en arbetsgrupp inom har prövat möjlighetema att begränsaSamhällsföretagsgmppens bidragsbehov. Mol bakgmnd av deremissynpunkter som avgavs på arbetsgruppens förslag (Ds A 1983:6) Samhällsföretagsgmppens framlidaorganisation m. m. uppdrog regeringen i maj1984 åt att själv utreda möjlighetema att minskabehovet av statligt bidrag fram t.o.m. budgetåret1988/89, utöver tidigare långtidsbedömningar. I uppdraget framhölls att detfrämsta skälet till att arbetsgmppen inom tillsattes varbehovet av att överväga ytterligare möjligheter att kunna minska företagsgmppens behov av bidrag, allt inomramen för gällande arbetsmarknadspolitiskaoch sociala mål. Med hänsyn till det statsfinansiella lägel kvarstårdetta motiv. Jag vill såledesframhålla att det faktum att arbetsgruppens organisationsförslag nu integenomförs inte innebär att de sparmål som lades fast i uppdraget tillSamhällsföretag har övergivits. Jag vill särskilt peka på att flera regionala stiftelser införSamhällsföretags remissutlätande uttalade attdet fanns goda möjligheter att uppnå sparmålet med oförändrad organisation. Resultatet avSamhällsföretags genomförda utredning har redovisats i en rapportSamhällsföretagsgmppen fram t.o.m. /89 som överlämnats tillregeringen med stiftelsens anslagsframställning för budgetåret1985/86. Samhällsföretag hari rapporten redovisat vilka åtgärder som kan vidtas för att minska företagsgmppensbidragsbehov. En utgångspunkt har därvid varit att företagsgmppens sociala ocharbetsmarknadspolifiska måluppfyllelse inte skall förändras samt att dennuvarande företagsindelningen bibehålls. I rapporten harstiftelsen dessutom hemställt om att regeringen föreslår att godkänna - ettsysselsättningsmål för /89 om 33 milj. arbetsfimmar, - attbidraget till fastighetsfonden skall utgå beräknat i procent av löne-kostnadema, - attSamhällsföretag ges en ekonomisk ram för verksamheten t.o.m. /89 uttryckt ibidragsprocent samt ägartillskott med 75 milj. kr./årfr.o.m. budgetåret1985/86, - atlbidragsunderlaget förändras i vissa tekniska avseenden. Den prioritering avinsatser inom tre områden, liksom den rad av åtgärder som Samhällsföretagsäger sig komma att vidta i besparingssyfte anser jag varaändamålsenliga och väl ägnade att skapa möjligheter till besparingar. Stiftelsensberäkningar innebär att man uppnår i bidragsbehov /89 mot de somarbetsgmppen beräknat. 1984/85:100 Bilaga 12 153 härtill lägger ett beräknat behov av ägartillskott förinvesteringar - 75 milj. kr. så uppfyller förslagen i rapporten enligtmin mening inle de sparmålsom regeringen har lagt fast. Mot bakgrund härav och av de uttalanden om ägartillskott som gjordes dåorganisationen urspmngligen beslötsav (prop. 1978/79:139, AU 29, rskr 293) kan jag inte biträda stiftelsens redovisade hemställantill regeringen. Stiftelsens anslagsframställning för /86 kommerdärför att behandlas på sedvanligtsätt och några mer långsiktiga bindningar kan hämiöver inte ges. StiftelsenSamhällsföretag har i sin anslagsframställning hemställt om att antaletbidragsberättigade arbetstimmar skall höjas från 30 milj. innevarande budgetår till30,7 milj. /86. Till denna sysselsältningsvo-lym tillkommer140000 arbetstimmar avseende särskilda sysselsättningsskapande åtgärder iMalmtälten i enlighet med regeringens beslut . För är jag inte, med hänsyn till vad jag fidigare har anfört om behovet avkostnadsbesparingar inom företagsgruppen, beredd alt nu förorda någon ökning av antalet bidragsberättigadearbetstimmar. Del bör dock liksom hittillsankomma på regeringen att vid behov vidga antalet bidragsberättigade arbetstimmar under budgetåret. Regeringen börinhämta bemyndigande härtill. Jag vill isammanhanget också peka pä önskvärdheten av att Samhällsföretagsgruppen iökad utsträckning anställer sökande med arbeishandikapp vid rekrytering avpersonal till befattningar som omfattas av avtal mellan SFO och berörda tjänstemannaorganisationer. Samhällsföretag hari sin effektivitetsrapport redogjort för verksamheten med s. k. inbyggdaverkstäder. Hittillsvarande försök har enligt rapporten varit alltför begränsade för att de skallkunna utgöra gmnd för en mer generellslutsats om inbyggda verkstäder som ett komplement fill företagsgruppens traditionella verksamhet.Försöksverksamheten kommer därför att utvidgas under de närmaste åren.Samhällsföretag planerar dessutom attutveckla samarbetet med olika företag genom att erbjuda sig att utföra vissaarbetsuppgifter på entreprenad. För egen del anserjag det positivt att företagsgmppen prövar olika sätt att utveckla verksamhetenmed inbyggda verkstäder och entreprenader. Detta bör bl. a. kunna leda till ökademöjligheter till ulslussning av arbetshandikappade fill den reguljäraarbetsmarknaden och även medföra kostnadsbesparingar. (S1977:12) har i betänkandet (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade bl. a.föreslagit att antalet platser vid Samhällsföretagsgmppens verkstäder kraftigtskall utökas och att dessa platser börkomma de utvecklingsstörda till del. Det finns, som jagnyss har nämnt, inte möjlighet att f. n. bygga ut företagsgruppensverksamhet. För min del är jag inte heller - även om det statsfinansiella läget skulle medge enutbyggnad - beredd att särskilt slå 1984/85:100 Bilaga 12 154 fasl vilka handikappgmpper som skall ges förtur tilldessa platser hos Samhällsföretag. Det måste även fortsättningsvis ankomma päarbetsmarknadsverket altanvisa arbetssökande lill verkstäderna på samma sätt som hillills. För bidrag tilldriften av rörelsen (exkl. fastighetsfonden) begär stiftelsen av denberäknade lönesumman (inkl. lönebikoslnader) förde arbetshandikappade anställda eller 2570milj.kr. Utvecklingen av Samhällsföretagsgmppensaffärsmässiga verksamhet har under densenaste tiden varit mycket positiv. Detta sammantaget med det allmännabehovet av kostnadsbesparingar på statsbudgeten medför enligt min mening att bidragsprocenten bör kunna nedbringas till 120.Med hänsyn till detta och mittförslag om ett oförändrai antal bidragsberättigade arbetstimmar /86 som ocksä leder till lägre kostnader för inskolning m. m., bör 2491 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Samhällsföretagsgmppens helafastighetsbestånd, såväl egna som hyrda, administreras av en till den centralastiftelsen knuten fastighets-fond. Kostnadema för fonden beräknas f.n. avstiftelsen uppgå till 386milj. efteravräkning av intäkterna (3,8milj. ), varav för hyreskostnader114milj. kr., kalkylmässiga avskrivningar på egna fastigheter 177,8 milj. kr. och räntor 99milj. Stiftelsenhar som underlag vid beräkningen använt det beräknadeåieranskaffningsvärdet av fastighetsbeståndet. Stiftelsen harhemställt att om företagsgruppen inte tilldelas avskrivningsmedel baserat pååieranskaffningsvärdet så bör en reduktion om högst20% göras av avskrivningsmedlen. Detta medför att bidragsbehovet uppgårtill 351 milj. kr. För min del anser jag dock att dekalkylmässiga avskrivningarna, i enlighet med riksdagsbesluten under de senastebudgetåren, bör baseras på fastigheternasanskaffningsvärde. Detla medför atl behovel av avskrivningsmedel uppgårfill lll,8milj. kr., dvs. ett belopp som är 30milj. lägre än vad stiftelsenefter reduktionen begärt. Jag föreslår därför att 321 milj. kr. tas upp förändamålet under anslagsposten för /86. Ägartillskott för in vesteringar För att möjliggöraarbetsmiljöförbättrande åtgärder och anpassning av arbetsplatser till de handikappade arbetstagamas behov och för omdisponering av arbetsplatser inom och mellan länen m.m. behövs enligt stiftelsen ett ägartdlskott om 75 milj. kr., efterextem upplåning. 1984/85:100 Bilaga 12 155 Med hänsyn till del slalsfinansiellaläget är det, enligt min mening, endaslmöjligt att tillmötesgå stiftelsens begäran om investeringsmedel för de åtgärder som syftar till arbetsplatsanpassningoch arbetsmiljöförbättrandeåtgärder. Jag föreslår därför all sliftelsen lilldelas ett ägartillskott för investeringaromlOmilj. för /86. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår att 1. till driften av Samhällsförelagsgruppens verksamhet anslå medel motsvarande av lönesumman förarbetstagarna i skyddat arbete (inkl. lönebikoslnader), upptill högst 30 milj. arbetstim mar, 2. medgeatl regeringen vid behov får besluta om utökat antal bidragsberättigadearbetstimmar under /86, 3. till Bidrag till /86 anvisa ett förslagsanslag av . Statsbidrag till offentligt skyddat arbete 1985/86 Förslag300 000 000 har den 17december 1984 beslutat (prop. 1984/85:45, AU 7, rskr 100) atl statsbidrag skall kunnautgå till kommuner och i vissa fall andra offentliga myndigheter för anordnande avskyddat arbete. Till gmnd för förslagen i propositionen låg en skrivelse frånAMS där styrelsen hade tagit uppvissa frågor som rör socialmedicinskt arbetshandikappade som sysselsätts främsti kommunala beredskapsarbeten (s. k. Tl-arbeten). Styrelsen bedömde attanställningsformerna för denna grupp beredskapsarbetare behövde sesöver. I propositionen framhölls att det varnödvändigt att vidta särskilda insatser för dem som f. n. arbetar i de s. k.TI-arbetena. Insatserna mäste av naturligaskäl vara kopplade till kommunens sociala omsorger enligt socialtjänstlagen. För de aktuella gmppema, somofta består av grava missbmkare, ansågs detta vara särskilt behövligt. Det ärsåledes naturligt att kommunerna iegen regi har kommit atl starta sysselsättning för dessa kommuninnevånare.Beredskapsarbetets form bedömdes dock vara föga relevant genom sittkortsiktiga syfte. I propositionenförordades därför en omläggning av statens stöd så att kommunerna ges bättre möjligheter allplanera sysselsättningen för de Prop.1984/85:100 Bilaga 12 156 personer som och i flera omgångar harvaril sysselsatta med beredskapsarbete i regi. Härigenom skapas ävenfömtsättningar för ett bättre rehabiliteringsarbete. Därefter skallarbetsmarknadsverket för dessa sökande strikt tillämpa regeln om att tid iberedskapsarbete inte fär överstigasex mänader. Till skillnad frän vad som gäller inom skall dock det skyddade arbetethos offentliga arbetsgivare inte få avse industriell tillverkning. Riksdagsbeslutetinnebär vidare att ett statsbidrag skall ulgå till skyddad sysselsättning somanordnas för dessa gmpper. Arbetstagarna kan därigenom påräkna mervaraktiga arbeten som inte måste omprövas varje halvår, somrehabiliteringsaspekten kan ges en klarare framtoning. Den som harrehabiliterats bör sä snart som möjligt kunna komma i fråga för en anställning på den reguljäraarbetsmarknaden. Med denna utformning kommer det skyddade arbetet som anordnashos dessa arbetsgivare, i likhet med vadsom gäller för skyddat arbete hos Samhällsföretagsgmppen, varaundantaget från tillämpningsområdet för 1§ andra stycket fjärde punkten lagen (1982:80) omanställningsskydd. Eftersomdessa arbetstagare bör stå till förfogande för en anställning på den öppna arbetsmarknaden bör de, i likhel medarbetstagare som har beredskapsarbeteeller arbete i ungdomslag undantas frän lagen (1976:600) om offenfiiganställning, vilket medförde en ändring av 1 kap. 6§ i den lagen. Ett villkor förstatsbidraget skall vara att platser i skyddat arbele tillsätts med sökande som arbetsförmedlingen haranvisat. Statsbidraget, somskall utgå fr.o.m. /86, lämnas med högst avlönekostnaderna inkl. lönebikoslnader, för arbetstagare som har anvisats till den skyddadesysselsättningen. AMS har på underiagav en inventering som har genomförts av bedömt att antaletpersoner som f. n. sysselsätts i kommunala beredskapsarbeten för socialmedicinskt arbetshandikappade(Tl-arbeten) är ca 5000. Många har av och till varil sysselsatta i beredskapsarbeteni . Avbrott för återkommandevårdperioder har varit vanligt. Frånvarofrekvensen är hög, samtidigtsom arbetsförmågan ofta är avsevärt nedsatt främst på gmnd avmissbmksproblemen. Jag har mot dennabakgrund gjort bedömningen att resursramen för offentligt skyddat arbete bör uttryckas sombidragsberättigade helårsplatser. /86 beräknar jag att 3800 platser kommer att behövas. Vid en bidragsnivä på innebär dettaca 6milj. ärsarbetstim-mar, vilket torde motsvara ca 5000 sysselsattapersoner. Det föreslagna antaletårsarbetsplatser är beräknat utifrån ett bidrag som utgår med maximalt75% av lönekostnaden (inkl. lönebikoslnader) för de anvisade. 1984/85:100 Bilaga 12 157 bör få ankomma på arbetsmarknadsverket att prövaansökningar om statsbidrag, fastställa antal platser och överenskomma ombidragsnivå m. m. Löne- och övrigaanställningsvillkor för de anvisade till denna form av skyddat arbeteförutsätts komma att regleras genom avtal mellan berörda parter. Jag beräknar medelsbehovet för budgetåret1985/86 till 300milj. Dessa medel harjag, som jag lidigare nämnt, avräknat anslaget B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder och fört över till detta anslag. Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag nu har anfört om offentligt skyddat arbete, 2. till Statsbidrag till offentligt skyddat arbete för /86anvisa ett reservationsanslag av 300000000kr. 1984/85:100 Bilaga 12 158 1983/84 Utgift 54 976 000 1984/85 Anslag 59 567 000(1) 1985/86 Förslag 59 328 000 (1) Varav . SfU 8 rskr 50. 1984/85:25 bil. () är central förvaltningsmyndighet för invandrar- ochmedborgarskapsfrågor i den mån de inte ankommer på en annan myndighet.Verket utövar bl.a. ledningen av utlänningskontrollen enligt 2 § utlänningslagen samt som centralutlänningsmyndighet den kontroll som regleras i medborgarskapslagstiftningen ellerannan förfallning. Fr. o. m. har verket ocksåhuvudansvaret för överföring och mottagning av flykfingar och för mottagning avasylsökande. Verket skall vidare fortlöpande bevaka behovet av samt föreslåoch samordna åtgärder till förmån för invandrare och språkliga minoriteter. ledsav en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även är styrelsens ordförande.Inom verkel finns fem byråer. Dessa ärtillståndsbyrän, medborgarskapsbyrän, samordningsbyrän, informationsbyrån och administrativa byrån. Dessulomfinns en registerenhet. 290(1) + 5 233 000 (därav lönekostnader) (-1- 2 993 000) -h 128 000 -f 5 361 000(6) 400 000(2) 230 000(3) 000 000(4) 080 000(5) 400 000(7) (1) Fem tjänsterenligt prop. 1984/85.25 bil. (2) Medel för entemporär förstärkning av personalen vid verkets tillståndsbyrå. (3) Medel förutvecklingsarbetet med ett nytt ADB-system för utlänningsärenden. (4) Medel för entemporär förstärkning av resurserna för handläggning av tillståndsärenden enl. prop. 1984/85.25bil. (5) Medel förutvecklingsarbetet med ett datorbaserat system för administrationav flyktingverksaraheten enl. prop. 1984/85:25 bil. (6) Därav utgör 627000kr. uppräkning till helärskostnad av medel för tjänster som erhållits under /85. (7) Medel förefterstudie av utvecklingsarbetet med ett nytt ADB-system för utlänningsärenden. 1984/85:100 Bilaga 12 159 Huvudförslag -I- . Pris- ochlöneomräkning -I- . Verket yrkar undantagfrån kravet på tillämpningen av det s. k. huvudförslaget och pekar på alt den under de senaste årenbedrivna översynen och utvecklingen avriktlinjema för invandrings- och invandrarpolitiken kommer att medföra att verkets ansvarsområdeunder väsentligenkommer att utvidgas i och med att verket tillförs huvudansvaret för mottagningen av flyktingar ochasylsökande.