prop · G803200 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt mening finns vinster att göra för såväl deanställda som församlingarna med förbättrad arbetsplatsdemokrafi med ökadmedverkan och större intresse från de anställdas sida. Men formerna för dettaoch omfattningen borde få en djupare analys på grundval av mer preciseradförsöksverksamhet. Partssammansatta organ för väl avgränsade grupper avärenden med de begränsningar som redovisas i utredningen förefaller vara en braoch framkomlig väg till förbättrad arbetsplatsdemokrali. I motsats lillkommittén förutsätter domkapiflet all valbarhet kräver medlemskap i , dvs. att samma krav skall gälla för de anställda som för de förtoendeval-da. Domkapitletanser för sin del att förslaget beträffande facklig självbestämmanderätt ochvetorätt inte bör genomföras. Kyrkoråd eller andra nämnder bör ensamma få fattabesluten oavsett ärendelyp. Deras vilja bör inte med hänsyn till den kommunalademokratin få sättas ur spel av ell fackligt veto. Redan nuhar kyrkoråd eller annan nämnd möjlighet alt låta företrädare för anställdanärvara vid sammanträde. Det finns en allmän erfarenhet av värdet av detta,anser . En generell närvarorätt för anställda, med de begränsningarsom förslaget ger, och detaljutformad för de olika lokala förhållandena genom avlal,skulle innebära en positiv utveckling av redan gjorda erfarenheter. Med hänsyntill att den kyrkokommunala verkligheten avviker markant frän den kommunala, t.ex. med sitt stora antal mycket små enheter och med olika verksamhetsgrenar,som har påtagligt olika förhållande till den religiösa målsättningen(församlingsverksamheten, folkbokföringen, begravningsväsendet) skulle enfortsatt försöksverksamhet kunna ge bättre underlag för förhandlingar om avlalom närvarorätt. erinrar om att man i fråga om närvaro redan nu harmöjligheter till "adjungering" när det är påkallat. Den närvarorättutredningen avser bör därför kunna avgränsas i fråga om ärendeslag ochkompetens. 1984/85:200 112 som drabbar den kyrkliga kommunen och i särskild grad demindre enheterna sammanhänger med att många fackliga organisationer kan varaberörda även på små arbetsplatser. Tekniskt bör lagreglerna kunna skrivas enklare. Det ärangeläget att man kan tillgodogöra sig lagar av denna art ulan alltför storomgång, anser . Det sagda leder som helhet till slutsatsen att regeringenbör åtminstone för kyrkokommunernas del skjuta på de gjorda förslagen. De må ialla händelser beaktas ytterligare med uppmärksamhet på kyrkans särart ochskiftande lokala förutsättningar. anförsammanfattningsvis att kommitléns förslag i närvarorältsfrågan avstyrkes, attförbundet är tveksamt till att införa PSO på del kyrkokommunala området menmotsätter sig ej förslaget samt att förslaget om facklig veto- och självbestämmanderättavstyrkes. Beträffande närvarorätten förordas ytterligare utredning avmöjligheten alt kalla anställda som sakkunniga i enlighet med . I del följande redovisas förbundets synpunkter i detalj. Beträffande närvarorätten anser förbundet att eu vidgatinflytande för personalrepresentanter bör möjliggöras. Förbundet menar altgränsdragningen mot den politiska demokratin medför större problem på delkyrkokommunala området än på det primärkommunala. Beträffande den rättsligamodellen förordar förbundet följande ordning. Enligt församlings-styrelselagen(1982:1052) 5 kap. 10 8 äger kyrkoråd och annan nämnd kalla bl. a. tjänstemaneller en särskild sakkunnig närvara vid sammanträde med rådet eller nämnden.Denna får, om rådet eller nämnden beslutar det, delta i överläggningarna meninte i besluten. Förbundet föreslår att utredning göres av detla alternativ medsyftet att utvidga innebörden av begreppet sakkunnig lill att även omfattaföreträdare för de anställda. Genom en sådan ordning värnar lagstiftaren påett, enligl förbundels mening, mera tillfredsställande sätt om skyddet för denpolitiska demokratin. Om närvarorätt skulle införas med centralt kollektivavtalsom grund, vill förbundet framföra följande. Kyrkokommunens personalorgan börinte gå in i förhandling om lokalt kollektivavtal innan församlingsdelegerade/fullmäk-tige/stämmahar fatlat ett principbeslut om att handlingar får upptagas om medbeslämmandeinslitutel.Det förhållandet alt kyrkokommunerna lill flertalet är mycket små arbetsgivaregör att kollektivavtalen för varje medbestämmandeinslilut i viss mån måste fåannorlunda innehåll och förbundet anser det positivt all utredningen pekat påmöjligheten till lokal anpassning. Del bör sålunda kunna krävas att ensamverkan mellan huvudorganisationerna sker om de fackliga organisationernaönskar ha närvarorätlsinslitut. Enligt utredningens förslag skulle högst 3 personalförelrädarefå utses inom kyrkoråd eller annan nämnd. Förbundet har den uppfattningen attpersonalorganisationerna i mindre församlingar och kyrkliga samfälligheter, därman skulle överväga närvarorätt, i del lokala kollektivavtalet bör kunna finnaen ordning enligt vilken samtliga berörda organisationer får enas om engemensam personalföreträdare. F. n. har i kyrkoråd och andra nämnder suppleant ingen ilagen särskilt uttryckt rätt att överhuvudtaget få yttra sig vid sammanträde.Det kan i detta sammanhang, i syfte att stärka den representativa demokratin imindre Prop.1984/85:200 113 kyrkoråd, övervägas om inte suppleant för nämndledamotskall erhålla en i lagen angiven rätt att yttra sig i ärenden som behandlas inämnden, anser förbundet. Förbundet avstyrker förslaget om alt personalrepresentantskall ha rätt att anteckna sin mening till protokollet och anser att sådan rättendast bör tillkomma den som deltar i beslut. Förbundet delar utredningens uppfattning att närvarorättinte får medges i utskott eller avdelning av nämnd, Enligl utredningen fårnärvarorätten gälla alla slag av nämndärenden utom sådana som avser vissmyndighetsutövning. Förbundet ansluter sig till denna uppfattning och attnärvarorätt ej skall medges i ärenden där partsförhållanden föreligger.Förbundet ifrågasätter dock om personalföreträdare bör ha närvarorätt vidsammanträde med särskilt inrättat personalorgan (personalnämnd) med hänsyn tillatt detta organ till största delen behandlar frågor av pariskaraktär. Förbundet delar också utredningens förslag angående hurpersonalföreträdare skall utses under förutsättning alt sådanasamverkansregler som berörts ovan kan infrias. Det hade enligt förbundets mening varit av stort värde omreformförslaget prövats även ur ekonomisk synvinkel för de kyrkliga kommunerna.Förbundet utgår från att de ekonomiska konsekvenserna kan bli mycket kännbara. Förbundet anser i motsats till kommittén att ett utbyggtsyslem med närvarorätt kommer att ställa stora krav pä informations- ochutbildningsinsatser. Statligt slöd bör således utgå för dessa informations-och utbildningsinsatser, anser förbundet. Beträffande PSO anser förbundet alt det mol bakgrund avatt PSO-organ endast i ytterst begränsad omfattning inrättats i ett mindreantal borgerliga kommuner vara tveksamt om sådana former skall införas i församlingssty-relselagen.Förbundet motsätter sig dock inte att delta sker med hänsyn lill det begränsadeområde inom vilket beslut får fattas och lill ett eventuellt behov hos störrekyrkliga kommuner att möjliggöra en utveckling motsvarande den som eventuelltkan förväntas ske inom primärkommunerna. Enligt förbundets mening skulle inte närvarorätten eller PSObehöva få en annan utformning inom de kyrkliga kommunerna än inom de borgerligapå grund av den speciella ställning som kyrkoherden intar i egenskap av ledamotav kyrkorådet. Beträffande kyrkorådets sammansättning anför förbundet attfullmäktige enligl kommiltén har möjlighet att utse fler ledamöter i kyrkorådenför att förhindra ett oförsvarligt intrång i den politiska demokratin.Förbundet anser det vara tveksamt om antalet ledamöter i ett kyrkoråd börbestämmas av om personalföreträdare har rätt all närvara eller ej. Den tidigareomnämnda synpunkten om samverkan mellan personalorganisationerna torde iställetkunna få motverka det inträng i den representativa demokratin som närvarorättenkan innebära. Utredningen gör enligl förbundets mening delvismotstridiga uttalanden beträffande församlingsprästernas arbeisräiisligaställning hos församlingen dvs. om dessa är arbetstagare hos församlingen ellerej. Även om en viss tveksamhet tidigare kan ha förevarit beträffandeförsamlingsprästernas arbetsrättsliga ställning i förhållande till de kyrkligakommunerna får det numera anses helt klarlagt, bl, a, genom vad som belyses idet till utredningen lagda särskilda yttrandet, att församlingsprästernasanställning är av den karaktären att de är arbetstagare hos församling respektivekyrklig samfällighet. 1984/85:200 114 Även om syftet med närvarorätt och PSO är all tillvaratade anställdas intressen i frågor som rör förhållandet mellan arbetstagare ocharbetsgivare kan förbundet inte bortse frän att församlingarna utgör delar avsvenska kyrkan som trossamfund. Förbundet anser därför att krav på medlemskapmåste ställas på den som skall utses som personalföreträdare med närvaroräll ikyrkoråd eller annan nämnd eller ingå som ledamot av partssammansalta organ. Enligt förbundets uppfattning har utredningen intetillräckligt belysl de kommunaldemokratiska och formella konsekvenserna somfacklig vetorätt och facklig självbestämmanderätt skulle medföra. Förbundetavstyrker förslagets genomförande på det kyrkokommunala området bland annat motbakgrund av regeringens beslut att tillsätta en utredning för att klargöragränsdragningen mot den politiska demokratin. Medbestämmandeutvecklingen kanför övrigt också enligl förbundet komma alt påverkas av det medbestämmandeavtal- MBA-F - som häller på att framförhandlas för detkyrkokommunala området. 1984/85:200 115 Regeringensproposition .............................................. ....... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................... ....... 1 Förslag lilllag om ändring i kommunallagen (1977:179) 2 Förslag lilllag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:000) 6 Förslag till lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunala Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 30 maj1985 . 1 Inledning ................................................................ 8 2 Allmänmotivering..................................................... 9 2.1 Allmännautgångspunkter............................... 9 2.2 Permanentlagstiftning om närvarorätt........... ..... 13 2.3 Närvarorättensrättsliga grund ..................... ..... 16 2.4 Närvarorättensomfattning ........................... ..... 18 2.4.1 Nämnder ............................................ 18 2.4.2 Ärendegrupper ................................... ..... 21 2.5 Personalföreträdarna .................................... ..... 24 2.5.1 Befogenheter ..................................... 24 2.5.2 Antal och tillsäUning............................ ..... 25 2.6 Jävsbeslämmelser .......................................... 26 3 Upprättadelagförslag ............................................ 27 4 Specialmotivering..................................................... ..... 27 4.1 Förslaget tilllagom ändring i kommunallagen (1977:179) 27 4.2 Förslaget tilllag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:000) 33 4.3 Förslaget lill lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade ....................................................................... 34 5 Hemställan ............................................................ 34 6 Beslut ...................................................................... 34 Bilaga 1 Sammanfattning av kommitléns belänkande . Bilaga 2 Kommitténs lagförslag ................................... 46 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttrandena .......... ..... 55 minab/gotab 1966