prop · G803181 · 1984-12-31 00:00:00 — Erfarenhelerna i detta sammanhang visar också atlförtroendenämndernas inriktning varierar avsevärt mellan olika sjukvårdshuvudmän.Detta har också lett lill alt förtroendenämnderna på vissa håll upplevs som endel av sjukvårdsetablissemanget. Spri vill bl.a. mot denna bakgrund ansluta sig tillutredningens förslag om att verksamheten med förtroendenämnder bör bestå ochulvecklas. Spri vill också betona vikten av alt förlroendenämnderna organiserassom separata organ för att säkerställa befolkningens förtroende för nämndernasoch deras handläggares arbete. anser att utvärderingen bekräftar allförsöksverksamheten med förtroendenämnder haft ett stort värde. När nämndernafungerat som bäsl har de utgjort forum för snabba och smidiga lösningar avvissa lokalt betingade dagliga problem i hälso- och sjukvärden. slorl antalärenden har gälll försäkringsfrågor och missnöje med vård och behandling. Förbundsstyrelsen har den uppfattningen atl verksamhelenmed förtroendenämnder bör bestå men anser inte att det behövs fortsallspeciallagsliflning för den verksamhelen. Ett i en särskild lag inskrivet kravalt inrätta obligatoriska förtroendenämnder går emol och hindrar den pågåendeutvecklingen mot en ökad demokralisering. Därigenom molverkas sjukvårdshuvudmännensfrihet atl själva forma sin organisation sä att den på bästa sätt tjänarmedborgarna. Förbundsstyrelsen ansluter sig till särskildaytlrande och anser att hälso- och sjukvårdens huvudmän utan lagreglering kansköta den verksamhet som handhas av förtroendenämnderna. Detta ställningstagande innebär ocksä attförbundsstyrelsen motsätter sig kravet atl förtroendenämnderna skall varaseparala organ. Även en annan nämnd måste kunna få fungera som förlroendenämnd,om en viss huvudman 1984/85:181 163 skulle finna en sådan lösning vara den mest lämpliga. Genom hälso- och sjukvårdslagen har patienterna fåtl enstärkt ställning och därmed också sjukvårdshuvudmännen ökade krav på alltillgodose patienternas rättigheter vid vård och behandling. Förbundsstyrelsenanser atl förtroendenämnderna kommer atl vara ett värdefulll instrument förbevakningen av patientens rättigheter. 5/fl/- och kommunberedningen anför följande:Kommunallagsliftningen och lagstiftningen för olika specialregleradeverksamhetsområden har alltmer kommil atl utformas så atl de kommunala organengetts slor frihei att anpassa verksamheten till de lokala förhållandena. Ellultryck för detla är atl kommunerna och landstingskommunerna gells envidsträckt organisatorisk frihei. En av beredningens huvuduppgifter är all seöver den slatliga regleringen av och landslingskommunal verksamhet.Beredningen skall föreslå ålgärder som leder lill ökad samverkan ochförenklingar av regler i relationerna mellan stat och kommun. Beredningen avslyrker förslaget alt sjukvårdshuvudmännenfr.o.m. skall vara skyldiga all inrätta särskildaförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. Den nuvarande försökslagsliftningenhar väl fylll sin uppgift att medverka till atl fastare former för kontakternamellan patienter och personal inom hälso- och sjukvården har etablerats. Sjukvårdshuvudmännenbör enligt beredningens mening nu ges frihei atl själva utforma verksamhelen.Landstingskommunernas skyldighel att tillhandahålla en god hälso- och sjukvårdoch därvid bl.a. främja goda kontakter mellan palienter och personal följerredan av 3 § i hälso- och sjukvårdslagen och kräver ingen särskildlagstiftning. Av det remitterade betänkandet framgår attsjukvårdshuvudmännen har uttalat sig för en fortsatt verksamhel medförtroendenämnder. Verksamhelen bedöms ha varit värdefull och ha fyllt ettbehov. Från huvudmännens sida råder del enligt belänkandet enighet om altförtroendenämndernas verksamhet behövs. Detta utgör enligt beredningens uppfatlningen god garanti för verksamhetens fortsatta utveckling. En lagsladgad skyldighetpä området kan beskrivas som en form av överförsäkring från statsmakternas sidasamiidigi som sjukvårdshuvudmännens organisaioriska frihei inskränks.Beredningen vill slutligen erinra om atl statsmakterna givielvis alllid har möjlighelatl ånyo aklualisera ell lagstadgal obligatorium om så skulle bedömas nödvändigl. Demokraliberedningen anser atl det malerial somutredningsgruppen samlat in ger klart vid handen att förtroendenämnderna kommitför atl stanna och styrker väl atl de har en viklig samhällsfunktion all fylla.Del finns inle heller någon tvekan om hälso- och sjukvårdshuvudmännens beredvillighetau fortsätta och vidareutveckla verksamheten. Deras skyldighel atl lillhandahållaen god hälso- och sjukvård, vari denna verksamhet ju aren del, följer ulansärskild tilläggslagsiiftning av 3 § hälso- och sjukvårdslagen. Elltillräckligt lagligt stöd för all inrätta särskilda politiska nämnder förfrämjande av kontakterna mellan patienterna och hälso- och sjukvårdsper- 1984/85:181 164 sonalen finns i redan gällande lagstiftning - ulan att enspeciallag behövs. Den separala försökslagen har därför fullgjorl sin uppgiftgenom atl se lill all verksamheten kom i gång, och del bör nu vidförsöksperiodens slut med förtroende kunna överlämnas till huvudmännen självaall gå vidare ulan påtryckningar genom särskild lagstiftning. Enligt beredningens uppfattning bör alltså 1980 ärs lagupphöra att gälla vid utgången av utan att ersätias av nyalagbestämmelser i ämnet. Beredningen framhåller också i sitt yttrande att del har varilen slrävan från statsmakterna all minska denstatliga detaljregleringen av och landslingskommunal verksamhel och istället i motsvarande mån öka kommunernas och landstingskommunernas möjligheteratl fritt utöva sin i grundlagen garanterade självstyrelse. Kring denna strävanhar rått en bred politisk enighel. Översiktliga s.k. ramlagar har på skildaområden ersatt tidigare hårl detaljreglerade lagstiftning. sådant resultatär den särskilda lagen (1984:382) om försöksverksamhet med en friare kommunalnämndorganisation, som antogs av och som den 1juli 1984-31 december 1988 ger ell urval kommuner och landstingskommunermöjligheter atl själva välja andra lösningar på sin nämndorganisation än demsom iradilionellt följer av beslämmelser i särskilda författningar.Försöksverksamheten kan ses som elt led i den översyn av kommunallagen, somunder året påbörjais av demokratiberedningen på uppdrag av regeringen. LO tillstyrker i allt väsentligt förslaget. har i alll väsentligtinga invändningar mot utredningens förslag. Utredningens utvärdering vittnarom all förtroendenämnderna både tillgodoser ett starkt patientintresse ochfyller en viktig funktion inom hälso- och sjukvärden. Detta bekräftas ocksåbland förbundets berörda lokalavdelningar. Det gäller bl.a. möjlighelen attkunna kanalisera önskemål och synpunkter pä vården till sjukvårdshuvudmannenoch personalen, liksom möjligheten alt på ell smidigi säu förmedla informationoch hjälp i olika patientärenden. Nämnderna utgör på så sätt ett komplementtill . Enligt utredningens redovisning är också enigheten storbeträffande behovet av en fortsatt verksamhet med förtroendenämnder sedanförsöksperioden upphört. Att detta bäsl sker med slöd av ensärskild lag kan förbundet instämma i. I princip ryms emellertid de krav lagenger uttryck för i både hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och den s.k.tillsynslagen (1980:11), varför behovet av en separat lagsliflning återigen börprövas när verksamheten vuxit ul och stabiliserats ytterligare hos samfligasjukvårdshuvudmän. TCÖ, som anser det angeläget atl förtroendenämndernabeslår, ansluter sig till arbetsgruppens förslag till ny lag omförtroendenämnder inom hälso-och sjukvården och folktandvården samt lillslyrkeräven ändring i lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Prop.1984/85:181 165 I huvudsak är /SR positivt till de förslag som läggsfram i rapporten. /SR tillstyrker förslaget atl verksamheten med förlroendenämndenbestår även efter försöksperiodens slut. Sjukvårdshuvudmännen bör även ifortsättningen vara skyldiga att inrätta en eller flera förtroendenämnder.Nämnderna bör även i fortsältningen regleras i särskild lag. tillstyrker utredningens förslag attverksamheten med förtroendenämnder består även sedan försöksperioden upphört.Sjukvårdshuvudmännen bör därför även i fortsättningen vara skyldiga att inrättaen eller flera förtroendenämnder. Likaså ansluter sig förbundet atl nämnderna skall hållas skilda från redan inrättadebeslutsorgan. Nuvarande ordning där funktionerna kunnat läggas på redanbefintliga nämnder har nämligen visat sig mindre lämplig. Särskilda nämnder bördärför inrättas för ändamålet för alt det på så sätt skall betonas attnämnderna har en självständig ställning. En självständig nämnd med en föruppgiften adekvat sammansättning torde ha goda möjligheter att vinna förtroendehos dem lill vilka verksamheten riktar sig. PRO delar i huvudsak arbetsgruppens värderingar men villsärskilt poängtera att i den nya lagens uppräkning av förtroendenämndernas uppgifieräven bör uttryckligen anges att förlroendenämnderna skall medverka till attpatienternas rättigheter tas till vara. SFPR ansluter sig till förslaget om att verksamhelen medförtroendenämnder inom föreslagna områden bör regleras med en lag. P/?F framhåller atl förbundet arbetadeför införandet av någon form av patientombudsmannainstitution på såväl riks-som regionalplanet, förutsatt att denna inte kom i beroendeställning tilltillsynsmyndigheten () resp. sjukvårdshuvudmannen. Den bedrivna försöksverksamheten medförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården har, av etl flertal landsling,inte bedrivits i enlighet med lagstiftarnas intentioner. Andra landsling hardäremot tagit uppgiften på allvar och fåtl verksamhelen att fungera - i vissalandsting på ett utmärkt sätt. Verksamheten har således bedrivits på ett såheterogent sätt att allmänhetens förtroende för nämnderna har rubbats. Lagen om förtroendenämnder bör bestå. Verksamheten börutvidgas atl omfatta all hälso- och sjukvård samt tandvård - även sådan som bedrivesi privat regi. Förtroendenämnderna skall så långt det är möjligt varafristående från huvudmannen. , sjukvårdsnämnder ellerdirektion får inte fungera som förtroendenämnder. Allmänheten skulle uppfattadetta som ett partsförhållande som sätter den enskilde individens rättssäkerhetur spel. Förtroendenämnderna är myndigheter och står som sådana under tillsynav ombudsman (JO). DHR ställer sig i princip bakom de förslag ochöverväganden som görs i rapporten. HCK anför följande: HCK beklagar atl arbetsgmppen inteansett det motiverat att överväga andra former för verksamheten. Det är vårövertygelse att om gruppen låtit företrädare för handikapprörelsen, i 1984/85:181 166 egenskap av föreirädare för patienterna, aklivi deltaga iutredningsarbetet, skulle man fått en myckel mer nyanserad syn på nämndernasarbete. Med synpunkler frän patienterna anser vi det högsl sannolikl atl manskulle funnii anledning atl överväga andra former för förtroendenämndernas verksamhelinnan man nu lar det vikliga steget atl permanenia desamma. HCK har i olika sammanhang framfört önskemål om atl verksamhelenfrämsl skall bedrivas genom från hälso- och sjukvården fristående ombudsmän.Därmed har man också belonal att förtroendenämndernas vikligasle verksamhet äratt stödja patienten i dennes strävan atl ta lillvara sina rättsligamöjligheter. HCK har även framfört önskemål om alt patienlens rättigheter skallkomma till ultryck i en särskild palienirällslag. Arbelsgruppen har avvisat frågan om frislående ombudsmänutan nägon egenllig molivering. Frågan lorde nu behöva bli föremål för en meraomfattande utredning. Det kan måhända vara lämpligt alt frågan tas upp lillsärskild prövning i samband med atl frågan om särskilda insynsnämnder inom denpsykiatriska vården prövas. HCK kan med hänvisning lill vad ovan sagls därför med ivekanför närvarande stödja arbetsgruppens förslag. Samlidigt vill vi dock yrka på atlförlroendenämnden får en slarkare ställning. HCK lämnar nedan förslag päkomplettering av lagförslaget. I rapporten sägs alt "Nämnden bör vidare hahandläggare för de löpande ärendena med hjälp och slöd åt patienterna". HCK anser all ordet "bör" i denna mening måsteersättas med "skall"' i del fall förslagel för övrigt går igenom enärfast anställda handläggare är en viktig förutsättning för atlförtroendenämnderna överhuvudtaget skall kunna fylla sin funklion. HCK anser i likhet med arbelsgruppen att en patientbehöver någon all vända sig till. Som framgått tidigare ifrågasätter vi dock omförlroendenämnderna med sin slarka koppling till sjukvårdshuvudmännen kanfylla denna funktion. Det handlar om atl känna förtroende och vi menar att för detlakrävs atl nämnderna är fristående från landslingen och all patienterna är represenleradei nämnderna. HCK menar därför alt förtroendenämnderna bör vara partsammansattaoch atl vi, i egenskap av föreirädare för etl slort antal vårdkonsumenter, börberedas plals i dem. Därmed skulle man ha tagit ett steg i rält riktning föratt uppfylla hälso- och sjukvårdslagens intentioner om samråd och inflytande. HCK har granskal arbeisgruppens rapporl ur patientens perspekliv.Målet för HCK är atl förtroendenämndernas verksamhel skall utvecklas sä alt deän bättre kan tillvarata patienternas intressen. När man studerar effeklerna av förtroendenämndernasverksamhet, finner man att verksamhelen hos de flesta nämnder har begränsats lillinformations- och kontaktförmedling. Förtroendenämnderna har varit bäde osäkraom sin kompetens och om former för stöd lill patienterna i deras vilja aU tatillvara sina rättigheter. Det finns också anledning förmoda aU handläggandetjänstemän hos förtroendenämnderna på vissa håll känt sin Prop.1984/85:181 167 handlingsmöjlighet begränsad på grund av inlresse- ochlojalitetskonflikter. HCK finner det givetvis värdefullt alt förtroendenämndernafullgör sina kontaktuppgifter, men finner dessulom anledning att understrykaatt förtroendenämnderna även bör ha en uttrycklig skyldighet att hjälpapatienterna alt ta tillvara sina rättigheter. Slutsatsen blir atl i den nya lagens uppräkning avförtroendenämndernas uppgifter även ullryckligen anges alt förlroendenämndernaskall medverka till all patienternas rättigheter las lillvara. HCK anser också alt beslämmelserna bör ges i särskild lagmen vill understryka sin uppfattning all delta inte räcker för alt patienternaskall uppleva nämnderna som ett fristående organ och i övrigt hänvisa till vadsom ovan sagls. Bland hälso- och sjukvårdshuvudmännen är följande negativatill en fortsatt lagreglering av verksamheten: låns, läns, Krislianslads läns, läns, läns, läns,läns, läns, läns, läns ochVästernorrlands läns landstingskommuner samt , och Göieborgskommuner. De skäl som anförs överensstämmer i huvudsak med vad somanförts av . läns landstingskommun anför följande:Förvaltningsutskottet är ense med arbelsgruppen om alt verksamhel medförtroendenämnder bör bestå även sedan försöksperioden upphört. Utskottet delarockså uppfattningen att handläggningen av paiientärendena bör vara snabb ochobyråkratisk, att de som ansvarar och handlägger verksamheten skall ha godkunskap om sina uppgifier, att information skall lämnas till alla berörda samtatt kontaktvägar i olika former skall finnas öppna. Denna uppfattning har ocksåframförls i de yttranden som landstingskommunens förtroendenämnd samt hälso-och sjukvårdsnämnd avgett. Utskottet finner däremot atl det skulle vara olyckligt omsjukvårdshuvudmannen genom föreslagen särlagstiftning tvingas tillorganisatoriska lösningar som kan hämma verksamheten och försvåra förhuvudmännen atl pröva nya vägar för bättre patientkontakter. Förhållandena iHallands läns landstingskommun kan anföras som exempel. genomför ny nämndorganisationför sin hälso-och sjukvård som bl.a. innebär att sex primärvårdsnämnderinrättas. På dessa nämnder har lagt uppgiften alt tillika varaförtroendenämnder. I pågående förvaltningsulredning som syfiar till allanpassa tjänstemannaorganisationen till den nya nämndorganisationen kommer attbeslutas om de handläggande tjänstemännens uppgifter. Dessa förtroendenämnderhar getts rätt alt delegera uppgifter enligt kommunallagens regler. Förslaget har lagts i syfte atl bredda och fördjupa verksamhelen.Göra den tillgänglig för patienterna på hemorten och bryta den anonymitet somnämnderna trots information visat sig verka i. Förslaget är också etl led i Prop.1984/85:181 168 strävan atl utveckla primärvårdens palientansvar. Avsiktenär all genom den lokala förtroendenämndens medverkan skall kontakterna mellanpatienter och företrädare för länssjukvården förbättras. I primärvårdsnämndernas reglementen har också skrivits iansvar för intern och extern informalion, som givetvis också gäller för derasuppgifter som förtroendenämnder. Genomförs arbeisgruppens lagförslag skulle landstingeisåledes ivingas all endera upphäva sitt beslut eller att kringgå lagen. (Möjlighelenatl ulse samma personer i primärvärdsnämnd och förtroendenämnd lorde varalandstinget obetagen). Mot denna bakgrund ansluter sig förvaltningsutskoltel ilagstiftningsfrågan därmed oreserverat till vad ledamoten i arbetsgruppen JanSahlin anförl i sitt särskilda yttrande. läns landstingskommun anför följande: Landstingeihar under pågående försöksperiod valt atl försl ha dåvarande sjukvårdsslyrelsensom förtroendenämnd och alt inrätta en särskild förlroendenämnd.För den löpande verksamheten finns en kanslifunktion med patienlombud ochkanslibiträde saml 19 kontaktombud ute på sjukhus och vårdcenlraler.Patientombudet, har en samordnande och rådgivande funktion vad gäller övrigakontaktombud. Uiifrån vunna erfarenheter är förvaltningsutskottet posilivttill syftemålet med denna verksamhet och ser fördelar i atl bevaraorganisationen av patient- och kontaktombud. Av skäl som förvaltningsutskottet redovisar närmare i detföljande, avstyrker utskottet ändå förslaget att införa speciallagstiftning påområdet med föreskrifter om obligatoriska förtroendenämnder. Den nu föreslagna lagen liksom den gällande lagen omförtroendenämnder lägger vissa uppgifter inom hälso- och sjukvårdsverksamhetenpä en specialreglerad, obligalorisk nämnd. Eftersom ansvaret för kontakternamellan personalen inom hälso- och sjukvården och patienterna samt förförmedlingen av hjälp till patienterna liksom tidigare åvilar hälso- ochsjukvårdsnämnden har en dubbel kompelens tillskapats. Meningen sägs visserligeninte vara att förtroendenämndern skall direkt ingripa i sjukvårdsverksamheteneller inkräkta på ordinarie organens kompelens. I stället sägs attförtroendenämnden i första hand skall vara elt kontaktorgan som skall vidlaåtgärder och arbeta i förebyggande syfte. En dubbel kompetens har likvältillskapats. Detta leder till oklarheter om uppgiftsfördelningen mellannämnderna. I förarbetena till den nu gällande lagen har i första hand angettsvad förtroendenämnden inte skall befatta sig med. Detta ökar givetvis osäkerheten.Det sagda gäller också om förtroendenämndens uppgifter utvidgas till attomfatta folktandvården, vilket föreslås i rapporten. kan i ringa grad komplettera de insatsersom görs inom den ordinarie organisationen. Den blir iställel ett institut förmottagande av klagomål, vilka den huvudsakligen måsle hänvisa åler till deneller de beslutande för eventuell åtgärd. 1984/85:181 169 Merparten av en förtroendenämnds uppgifter är av praktisknatur. De hanleras därför bäsl av de anställda och bör integreras i hälso- ochsjukvårdsarbetet och i del adminislrativa arbelet. Så har också skett iSkaraborgs läns landstingskommun. Enligt förvaltningsutskottels mening skallsådana praktiska frågor inte skötas av en särskild nämnd utan av personalenunder den nämnd som är ansvarig för verksamheten. Det behövs således inte ensärskild tillgodose de syften som motiverat lillkomsten av lagenom förtroendenämnder. Det är också fulll möjligt att ha en organisalion med patientombudoch kontaktombud såväl inom hälso- och sjukvärden som inom folktandvården ulan atlsärskilda beslämmelser lämnas om detta i någon lag eller annan författning. ställning är oklar. Nämnden passar intein i del syslem av organ som beskrivs i kommunallagen. Nämndernas uppgifter ärenligt denna all handha förvaltning och verkställighet saml beredning avärenden som skall behandlas av landstingei. har inte de förnämnder karakteristiska uppgifterna. Det svarar inte för förvaltning utan ärett slags kontrollorgan vars ansvarsområde i sin helhet Ugger inom en annanspecialreglerad nämnds, nämligen hälso- och sjukvårdsnämndens.Förtroendenämnden skall främja kontakterna mellan en annan nämnds personal ochavnämarna av denna nämnds service och hjälpa dessa till rätta. Dessa uppgifterligger helt och hållet kvar på hälso- och sjukvårdsnämnden och de särskildaorganen som kan finnas under denna. Som förtroendenämndens uppgift beskrivs i lagförslagetfinns vissa likheter mellan denna samt revisorerna och besvärsnämnden.Revisorerna utgör i och för sig ingen nämnd utan är elt kollegialt organ medsärskilda uppgifier som anges i kommunallagen. är inle heller ennämnd i egentlig mening utan en intern besvärsinstans. Till skillnad fränrevisorerna och besvärsnämnden har dock förtroendenämnden mycket begränsademöjligheter att vidta åtgärder. Den kan påtala missförhållanden och föreslååtgärder men har ingen egen makl att åstadkomma rättelse, vilket de tvä nyssnämnda organen har. Det föreligger således en väsentlig skillnad mellanförtroendenämndens ställning och dessa organs slällning i organisationen. Mot bakgrund av kommunallagens bestämmelser om de olikaorgan som skall eller kan finnas i den landslingskommunala organisationen menarförvaltningsutskottet att förtroendenämnden inte är en nämnd i egentlig meningoch inte heller ett egentligt kontrollorgan. Med hänsyn till sina uppgifter ochtill avsaknaden av ett eget förvaltningsområde är förtroendenämnden närmastatt se som ett beredningsorgan. Emellertid skall förtroendenämnden utövatillsyn över en del av hälso- och sjukvården samt tandvården. Ettberedningsorgan kan inte ha till uppgift att utöva tillsyn över nämnder. I den landstingskommunala organisationen utgörförtroendenämnden som organ således en mellanform oavsett hur organet harbetecknats i lagförslaget. Ett definitivt införande av en sådan ny lyp avorgan är en principfråga. 1984/85:181 170 Det kräver mer vittgående överväganden än de som gjorls idelta begränsade sammanhang. kan också ifrågasättas från andra ulgångspunkler.Alla nämnder är i princip sidoställda enligt kommunallagen. En nämnd kan inleställas vid sidan av en annan nämnd och ges i uppgifl alt övervaka denna nämndsverksamhet eller lämna råd eller anvisningar lill nämnden så atl dennasbeslutanderätt och ansvar begränsas. Ansvaret för en uppgift skall således varaodelat. Undantag kan göras från denna det odelade ansvarels princip genombestämmelser i lag. Eftersom förtroendenämndens ansvarsområden i sin helhetskall ligga inom tvä andra specialreglerade nämnders ansvarsområden innefattarden föreslagna lagen om förtroendenämnder liksom den nu gällande ett avstegfrån denna princip. anser inle alt tillräckliga molivredovisats för etl sådant avsteg. Ramlagsidén med frihei för sjukvårdshuvudmännen all eflersina speciella förhållanden ordna verksamhelen undanröjs, om den föreslagna speciallags-sliflningenskulle antas. Därlill skärps reglerna i förhållande lill vad som gäller inomramen för försöksverksamheten genom kravet på en obligalorisk frislåendeförtroendenämnd. Förslaget om lagstiftning på området stämmer heller inleöverens med gällande allmänt deklarerade mäl att förenkla och minskaförfattningsreglerna, öka den offentliga förvaltningens effektivitet ochtillgänglighet samt minska dess koslnader. Del slrider också mot de intentionersom regeringen redovisal i direkliven för demokratiberedningen och stat- ochkommunberedningen. instämmer därför i denna del i delsärskilda yllrande som representant bifogat rapporten medsammanfattning, att lag om förtroendenämnder bör upphöra all gälla vidutgången av utan att ersättas av nya lagbestämmelser i ämnet.