prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Delbör tilläggas att när goda förutsättningar vad gäller värmekälla m. m. finnsför värmepump ger detta alternativ lägst kostnad av alla. Vidsidan av den svaga lönsamheten för inhemska bränslen finns dden rad andra faktorer som verkar till deras nackdel. Kapitalbindningen är iallmänhet klart högre för fastbränsleallernalivd, vilket också innebär ökadesvårigheter med finansieringen. Mindre fastbränslepannor har haftlägre driftsUllgänglighet och fordrat mer underhåll och personal. Miljö- ochutrymmeskrav kan fördyra eller i många fall, t. ex. i tätbebyggda områden, göradet omöjligt alt installera en faslbräns-leanläggning. Vidare tar det betydligtlängre tid att få erforderiiga tillstånd och att uppföra enfastbränsleanläggning, ofta I ä . En elpanna kan oavsett storiek iallmänhet levereras och vara i drift . 1984/85:120 213 Tilldetta kommer att det bland småhusägare råder betydande osäkerhel om hur väl nyatyper av fastbränslepannor fungerar i praktiken och hur problemen medbränslelagring samt drift och skötsel av anläggningen skall . Faktorer avdetta slag kan fälla utslag till elpannornas förmån även därårskostnadskalkylema väger jämt. De inhemska bränslena har också fördelar, sominte är så lätta atl föra in i ekonomiska kalkyler. För den enskildefastighetsägaren kan de i vissa fall ge möjlighet att delvis ersätta kostnaderför inköp av energi med eget arbete för anskaffning av bränsle. 1 det lokalasammanhanget kan de ge fördelar för sysselsättning, skogsvård etc. Densnabba expansion för inhemska bränslen som skett , trots svaglönsamhet och andra hinder, har åstadkommits med bl.a. ett omfattande statligtekonomiskt stöd. För att t.ex. utveckla användningen av torv för energiändamålhar t.o.m. statligt stöd lämnats med ca bara avenergipolitiska skäl. Därtill kommer stöd som utgått med arbetsmarknads- ellerregionalpolitiska motiv. En annan starkt bidragandeorsak är atl många kommuner tagit fasta på de energipolitiska riktlinjema från1981, baserat sin oljereduklion på bl.a. inhemska bränslen. Många av de torv-och fliseldade pannor som beställts har installerats i kommunala fastigheteroch fjärrvärmenät. Härigenom har ofta lokal sysselsättning kunnat skapas,vilket har haft särskilt stor betydelse i t. ex. glesbygdskommuner med högarbetslöshet och god tillgång på torv och skog. MoUven för det omfattandestatliga stödet till inhemska bränslen och ny energiteknik har baserats på delsdet dagsaktuella behovet atl snabbt skall komma ur det starkaoljeberoendet, dels det mer långsiktiga behovet att ersätta den del avelvärmeanvändningen som successivt blir olönsam. I del långsiktiga perspektivetmot bakgmnd av ökande elpriser och förbättrad teknik bör de inhemska bränslenasåväl i obearbetad som förädlad form ha möjligheter atl bli konkurrenskraftigautan statliga subventioner. Deförmånliga priser och finansieringsmöjligheter som elkraftproducenterna kanerbjuda för avkopphngsbara och avbrytbara kraftleveranser, har inneburil altmarknadsutvecklingen för inhemska bränslen blivit avsevärt myckelsämre än vad bränsleproducenter och utrustningstillverkare räknat med. Mångaav företagen är nybildade, ofta små, med svag förmåga alt överleva en långvariginitial förlustperiod. Ett flertal företag har mycket slora ekonomiskaproblem med neddragning av kapacitetsutnytUandet och i vissa fall konkurser somföljd. Detstatliga stödet till inhemska bränslen har varit inriktal på att få till ståndfungerande system, där alla led i kedjan från framställning och 1984/85:120 214 distributionav bränslen till driftssäkra pannor som klarar ställda miljökrav utvecklas.Vikten av sådan systemutveckling betonas i t.ex. proposition 1983/84:62 omfortsatt stöd till oljeersättning och investeringar inom energiområdet. Jaginstämmer i denna bedömning. Ett av motiven för målsättningen är att deinhemska bränslenas lönsamhet begränsas starkt av kostnadema för transporter.De är därför beroende av atl få avsättning relativt nära produktionsplatsen.Oberabetade bränslen som torv och flis kan inte bära kostnaderna för längretransporter än . Förädlade bränslen som briketter och pelletter kan haen större, men ändå geografiskt sett relativt begränsad marknad jämfört med t.ex. olja och kol. Avstatens energiverks utredning "'Fasta bränslen" framgår atl del idagfinns ett betydande överskott på bränsleflis. Den stagnerande marknaden förinhemska bränslen och de ansökningar enligt § 136 a byggnadslagen om att fåstarta nyproduktion av trädbränslen som handläggs påbostadsdepartementet, tyder på att man även fortsättningsvis kan räkna med godtillgång till trädbränslen. Även utbudet av torvbränslen serut att betydligt överstiga efterfrågan. Somnämndes tidigare kommer de inhemska bränslenas konkurrensförmåga att stärkasav den föreslagna höjningen av elskatten även om ökade miljökostnaderverkar i motsatt riktning. Det är dock troligt att den största effekten avskatteökningen blir atl oljeersättning skjuts . Detta får i såfall konsekvenser för såväl elvärmen som de inhemska bränslena. Åvenom jag alltså bedömer tillväxten för de inhemska bränslena somtillfredsställande på nationell nivå, tyder mycket på att den önskvärdautvecklingen av fungerande lokala system för värmeförsörjning baserade påinhemska bränslen kan komma att bromsas upp. Den enkät till bränsleproducenteroch utmstningstillverkare som utredningen låtit genomföra bekräftar dennautveckling. Samtidigtkommer inga ytterligare större volymer fastbränsle att byggas ut ifjärrvärmesystemen . Detta beror på att man redan nu hari drift eller har beställt utrustning för baslastprodukiion motsvarandebehovet. DriftUderna för elpannor kommer beroende på denna introduktion avbaslastprodukiion i fjärrvärme att minskas kraftigt inom . Mindreoch medelstora pannor utanför Qärrvärmesystemen, t.ex. grupp- ochblockcentraler, pannor i industrin och i stöme fastigheter för-söijs fortfarandei stor utsträckning med olja. Dessa pannor, varav många eldas med lätteldningsolja, men huvuddelen med EO 34, svarar för ungefär lika storvärmeförsörjning som fjärrvärmesyslem. Ävenom oljekonverteringen på denna marknad sannolikt kommer att gå 1984/85:120 215 långsammareän beräknal på grund av elskatiehöjningen, kommer ändå beslut om alt byta utoljan att fattas under del närmast kommande årel för många av dessa pannor. Delär därvid viktigt atl en fördröjning av dessa beslut inte leder till att redangjorda investeringar i inhemska bränslen och långsiktigt bärkraftiga syslemunder uppbyggnad slås ut. I vissa fall kan en enda tillkommande användare avinhemska bränslen vara avgörande för en bränsleproducents möjligheter attöverleva. Den lokalaoch regionala sysselsättningen och dess effekler på välfärden i det lokalasamhällel kommer atl spela roll i energibedömningarna. Behovel av enbränslemarknad för att finansiera god skogsvård som i sin lur främjarskogsindustrins och sågverkens virkesbehov kommer all influera på lokalaavvägningar mellan inhemska bränslen och andra energislag. Åven i vad somkallas informell ekonomi spelar egenarbete med bränsleförsörjning en roll iglesbygdsbornas kombinationssysselsättning osv. Pådel lokala planet diskuteras sektoröverskärande åtgärder i allt flersammanhang. Det förefaller oundvikligt alt även energifrågan dras in i dennatyp av bedömningar. I det traditionella sektorperspektivet medför del nya ochbesvärliga problemställningar. Det ter sig likafullt nödvändigt att åtminstoneförsöka att ta hänsyn till denna typ av frågor när åtgärder som syftar tilllokala lösningar diskuteras inom energiområdet. Motden beskrivna bakgmnden behövs det enligt min mening åtgärder som kan fåomedelbar effekt och bidra till att kommuner och andra beslutsfattare gör enomsorgsfull avvägning vid val av värmesysiem, och inte låter enbart detraditionella lönsamhetsaspekterna avgöra. Föratt säkra en fortsatt och ökande användning av inhemska bränslen har det restskrav från olika håll dels på större ekonomiskt stöd, dels på restrikUoner föranvändningen av avkopplingsbara och avbrytbara elpannor. Den hittillsvarandeökningen av inhemska bränslen innebär att en stor del av den lönsammaanvändningen intecknats. Man får därför generellt sett räkna med avtagandelönsamhet för tillkommande produktion av inhemska bränslen. En fortsatt snabbökning kan leda till att stor del av branschen får bestående lönsamhetsproblemeller att krav kommer att ställas på permanenta statliga subventioner. Därförär det inte lämpligt atl nu med utökade stimulanser ytterhgare påskyndaanvändningen av inhemska bränslen. Detär av största betydelse att den lediga elproduktionskapaciteten kommer tillanvändning. Bland elkraftsproducenterna finns , i synnerhet efterförslaget om att höja elskatten, en uttalad oro för att inte kunna avsättaproduktionskapaciteten. Bakgrunden är följande. 1984/85:120 216 värmesysiemfinns en basprodukiion beslående av t.ex. sopvärme, spillvärme, värmepumparoch/eller pannor eldade med olika fasta bränslen. Behovel av toppenergi ifjärrvärmesyslemen täcks av oljeeldade pannor. De avkopplingsbara elpannornakommer in i skiktet mellan oljeeldad produklion och nyssnämnda basprodukiionoch ersätter därvid oljeeldad produkUon. I fjärrvärmesystemen pågår enomfattande installation av fastbränsleeldade anläggningar för basproduktion ifjärrvärmesystemen. Därvid ersätts oljeeldad produktion och utrymmet förelpannor minskar. Detla belyder att utnyttjningen av elpannoma iIjärrvärmesysiemen minskar. Åtminstoneunder finns det enligt min bedömning utrymme för alt ersätta oljamed såväl el som med naturgas och fasta bränslen. Detta dock i ett läge medöverkapacitet i tillförselledet. Jag finner därför inte nu skäl att genom olikaformer av nya restriktioner begränsa användningen av el för uppvärmning.Däremot kan det på lokal och regional nivå finnas behov av åtgärder för att underlättaen stmkturering av oljeersättningen så all den inte genomförs på etl sätt somstrider mot de långsiktiga målen för energipolitiken. Förslagtill åtgärder som är av sådan karaktär atl de måsle föreläggas kanförutses bli behandlade där först . De kan därförknappast börja verkställas förrän om ungefär etl år. En sådan fördröjning ärsom tidigare beskrivits klart olämplig. Jag bedömer dd därför som nödvändiglalt i min första redovisning av utredningsuppdraget enbart föreslå åtgärdersom kan få snabbare genomslag än vad vägen över proposition-riksdagsbehandlingleder fram lill. Förslagen måsle därför bli av sådan karaktär som inle kräverriksdagsbeslut. Regeringsöverläggningarmed kommuner, elleverantörer m.fl. Ansvaretför att lokala eller regionala värmeförsörjningssystem baserade på inhemskabränslen kan byggas ul till bärkraftiga enheter bör enligt min mening i förstahand vila på kommunerna, i vissa fall i samverkan med andra kommuner eUerregionala organ, t. ex. länsstyrelser eller landsting. Del är också på dennanivå som den bästa kännedomen om de lokala fömtsättningarna föroljeersältningsåtgårder finns. Men även producenter och distributörer avelkraft bör dela ansvaret för och medverka till att komma rätta med de problemsom det snabba genomförandet av oljeersättningen för med sig. Jagföreslår därför att regeringen tar initiativ till överläggningar dels medSvenska kommunförbundet, dels med och övriga störtekraftproducenter och dels med företrädare för aktörerna inom den inhemskabränslesektorn. Dessa överläggningar bör hållas och syftatill att finna former för att åstadkomma informationsutbyte och samråd pålokal nivå mellan kraftleverantörer eller distributörer och kommunemasenergiansvariga. I detta informationsutbyte måste givelvis länsstyrelse,landsting och det lokala näringslivet m.fl. medverka i 1984/85:120 217 Sådana konlakler skulle kunna klarlägga respeklive parts samverkansmöjligheteroch undanröja kollisionrisker. Mintanke med detta förslag är således inte att begränsa användningen av el föroljeersällning utan att organisera den bättre, så all både el och inhemskabränslen kan ulnyttjas för all ersälla olja. Förslaget är inte heller avsettatt förhindra en erforderlig omstrukturering i branscher som under en mycketsnabb expansionsperiod kommit att bli större än vad som är långsiktigtbärkraftigt. Jagskall nu mer i detalj redovisa innebörden av mitl förslag. Överläggningarnaskall enligt min mening ge lill resullat att kraftleverantörerna ellerdistributörerna, innan en aktiv försäljningsålgärd vidias, informerar ochsamråder med det kommunala organ som har ansvar för kommunens energiplanering.Finner kommunen att underiagel för ett långsiktigt lönsamt system förproduktion och användning av inhemska bränslen allvarligt skulle störas om denplanerade elförsäljningen kommer stånd, bör kommunen och eldistributörentillsammans försöka finna en lösning som möjliggör den inhemskabränsleanvändningens fortbestånd men inle förhindrar enelförsäljning. En sådan elförsäljning kan t. ex. styras till områden som haroutnyttjad överföringskapacitet eller lill områden där, om en nätförstärkningmåste göras, den beräknas få långsiktig användning, t.ex. i industriområden. I defall när kommunen själv svarar för eldistributionen, vilket gäller för ca 70procent av all detaljdistribution, och i synnerhet när kommunen själv dessutomär potentiell elkund, bör goda möjligheter finnas all åstadkomma en lämpligavvägning mellan el och inhemska bränslen. I många kommuner har det dockhittills rått en mycket strikt ansvarsfördelning för å ena sidan den kommunalaeldistributionen och å den andra sidan övrig verksamhel. Genomförandetav den utvidgade kommunala energiplaneringen kan tillsammans med deöveriäggningar som föreslås här leda till att samverkan inom kommunernaförbättras och att avståndet mellan olika kommunala beslutsfattare minskas. Idetta sammanhang vill jag betona atl kommunerna i egenskap av fastighetsägareockså har ansvar för att påbörjade, långsiktigt lönsamma satsningar påinhemska bränslen kan genomföras. Åveni de fall där eldistributionen sker i enskild regi eller där den tilltänkteelkunden är en enskild industri- eller fastighetsägare, hyser jag slor tilltrotill kommunernas förmåga att medverka till all konflikten kan lösas. För dettatalar av atl man behöver använda en kombination av el och inhemskabränslen. Parterna har därför enligt min mening ett ömsesidigt intresse av attpå lång sikl främja de inhemska bränslenas fortlevnad. Valetmellan el och inhemska bränslen sker främst på basis av traditio- 1984/85:120 218 Men i en samhällsekonomisk kalkyl lillkommer enrad andra faktorer som importberoende, miljökonsekvenser,sysselsättningsaspekter etc, som kommunerna bör beakta vid energiplaneringen.Olika uppvärmningsalternativ kan således värderas på olika sätt, vilketpåverkar valet. Denform av lokal samverkan som jag med detta förslag avser atl få lill ståndstämmer väl överens med tankegångarna i det förslag lill ulvidgad kommunalenergiplanering (prop. 1984/85:5) som lämnades till . Lagförslagetinnebär att kommunen skall la ansvar för planeringen av energiförsörjningen isin helhet, dvs. planera för såväl tillförsel och distribution som användningav energi. Planeringen bör utgå från en helhetssyn som har sin gmnd i dennationella energipolitiken och integrera den kommunala energiplanen medkommunens verksamhet i övrigl. Planen skall baseras på lokala förulsättningarsom bebyggelsens täthet och sammansättning, evenluell förekomst avenergikrävande industrier, utbyggnadsmöjligheter för fjärrvärme och lokalaenergitillgångar, t. ex. trädbränslen, torv, vattenkraft, spillvärme m.m. 1 defall där samarbete med t. ex. andra kommuner kan vara erforderlig, för atlutvinna lokala energitillgångar som torv eller liknande, utgår lagförslagel frånatt sådan samverkan sker på frivillig väg, med möjlighet till stöd från statensenergiverk. Lagförslagel fömtsätter också att man vid planeringen avenergisystemet i en kommun tar hänsyn till sådana faktorer som miljöpåverkanoch sysselsättning. De föreslagnaöverläggningarna mellan regeringen och respektivestatens vattenfallsverk och övriga störte kraftproducenter understryker viljanatt främja de inhemska bränslena och deras roll i svensk energiförsörjning,som det innebär en markering av att elproduktionskapaciteten skallutnytUas. Idetta sammanhang vill jag ta upp frågan om de statliga myndigheternasoljereduklionsplaner. Av redovisningen av dessa planer till statens energiverkframgår att en rad i sig lönsamma oljeersältningsåtgårder kan vidtas.Finansieringen utgör dock ett hinder för alt alla åtgärder skall komma tillstånd. Flera av dessa lönsamma oljeersättningsåtgärder, speciellt inomfortifikationsförvaltningens fastighetsbestånd, avser investeringar för konverteringtill inhemska bränslen. Föratt betona statens särskilda ansvar bör regeringen undersöka möjligheterna attlösa finansieringsfrågan för dessa investeringar. Imitt fortsatta utredningsarbete skall jag överväga behovet av ytterligare, merlångsiktigt inriktade åtgärder för att utnyttja de inhemska bränslena i densvenska energiförsörjningen. Denna fråga måste dock sättas in i ett Prop.1984/85:120 219 större sammanhang där elkraftens olikaanvändningsmöjligheter, och då även elexporten, analyseras med uigångspunkt ide långsikliga målen för energipoliUken. Del står klart, mot bakgmnd bl.a. av EK 81 :s betänkandeoch statens energiverks utredning om fasta bränslen att elpriserna successivtkommer att stiga då nya elproduktionsanläggningar kommer atlbehöva tas i drift. Detta leder med stor sannolikhet att den el som under1980-lalel till förmånliga priser kan utnyttjas för uppvärmning kommer attfasas ur och till viss del ersättas med olika bränslen för såväl kollektiv somindividuell användning. En sådan ulveckling fömtsätter dock atl användningenav el för uppvärmning under 1980-talel har skett i sådana former att ingalåsningar till el har uppstått. En annan viktig fömtsättning är alt principerna förprissättning av elkraft är riktiga. De måste enligt min mening utformas så attde ger information till elkunderna om de verkligaproduktionskostnaderna för elkraften och förutsebara förändringar i dessakoslnader. Härvid synes s. k. marginalkostnadsprissätlning vara en metod somkan ge elkonsumenterna korrekta prissignaler och medverka till en godhushållning med el i perspektiv av en framtida knapp eltillgång. Eventuelltålerkommer jag med en diskussion och förslag lill åtgärder i denna fråga. Det är vidare angeläget atl genomföra en fördjupad analysav kostnader och prisbildning för olika energislag saml atl analyseramöjligheterna att vid rådande relativpriser klart ange de energipolitiskamålen. Vidare bör frågan om i vilken utsträckning dd finns risk för konfliktmellan energipolitiska och andra främst induslripolitiska målsättningaranalyseras. Beslutet att avveckla kärnkraften i senasl till år2010 och den fömtsedda ökningen av elpriserna , leder enligt minuppfattning till alt man måste undersöka om det finns behov av all styraelanvändningen ulöver den anpassning som prismekanismerna kommer alt föranleda.Jag avser därför all kartlägga arten och omfattningen av användningen av el, iförsta hand utöver för vad som brukar anges som elspecifika ändamål, dvs.områden där priskänsligheten är hög eller där andra allernäliv relaUvt enkeltkan utnyttjas. Vidare bör en översiktlig studie göras av den möjliga eleffektiviseringen1. ex. genom ulökad användning av styr- och reglerteknik. Jag bedömer det också som nödvändigt att göra en översiktöver de olika styrmedel som slår lill statens förfogande för atl nå elloptimalt utnyttjande av alla resurser inom energiförsörjningen. Dennakartläggning kommer bl.a. också att omfatta en utvärdering av effeklerna avbestämmelserna om energihushållning i svensk byggnorm. Prop.1984/85:120 220 Enligt utredningsdirektiven bör en bedömning göras av i vilkenmån den framtida energiförsörjningssituationen kan föranleda en ändrad syn påtillkommande elvärme i såväl ny som befinllig bebyggelse. Min mening är attsådana överväganden även bör sältas i relation till betydelsen förenergiförbmkningen av bmkarnas beteendevanor. Analyser av detla har utförtsinom bl.a. byggforskningsrådel och kan eventuellt behöva vidareutvecklas. Min mening är vidare att sådana överväganden vad inteminst bostäderna beträffar bör göras mot bakgmnd av en någorlunda samlad bild avenergins och främst elanvändningens betydelse för vardagens sociala organisationoch hushållens levnadsförhållande. Hushållens beslutssituationer ochhandlingsberedskap, förmåga att genomföra förändringar, möjligheter tillegenarbete etc. behöver belysas. Studier av detta behöver sannolikt omfattabåde attityder och fakiiska beteenden. Området är ofullständigt utforskat menmånga spridda delstudier finns. Kompletteringar och sammanställningar behövergöras. Det utredningsarbete som här översiktligt har beskrivits,kräver ett visst grundmaterial. Hh hör inte minst ett gott statistisktbasmaterial. arbetar tillsammans med SCB medatt utreda om energistatistiken kan förbättras. Jag kommer eventuellt i etlsenare skede i mitt utredningsarbete att undersöka om något nytt statistisktmaterial behöver tas fram för att utredningsuppdraget skall kunna genomföras. Det arbete med prognoser över energiförbmkningen som pågårinom statens energiverk, dels en nu färdigställd prognos , dels enprognos , kommer att utgöra ett tillräckligt underlag för minabedömningar i denna del av arbetet. Åven det betänkande som har lämnatsav energikommitté skall ingå i utredningsunderlaget. Möjligheterna alt öka exporten av el I utredningsuppdraget ingår att utreda möjligheterna tilloch hindren för export av el, framför alll våra nordiska grannländer. Detbör även klarläggas om de ekonomiska fördelarna av export överstiger nyttan avatt använda el för uppvärmning och annan konsumlion inom landel. Underiag förbedömningar i denna fråga framkommer till stor del ur den ulredning som f. n.genomförs inom . 1984/85:120 221 Eflerremiss har yttrande över belänkandet avgetts av , statensplanverk, statens energiverk, , riksrevisionsverkel(RRV), , statens industriverk. iSverige (LO), , (),, . , , , (), , och (). Ulredningenföreslår att, för atl komma till rätta med de problem som den snabbaoljeersättningen medför, regeringen tar initiativ till överläggningar mellanSvenska kommunförbundet, de större kraftleverantörerna och företrädare förproducenterna av inhemska bränslen. Överläggningarna skall syfta att fåtill stånd ett lokalt informationsutbyte och samråd om de olika möjligheternaatl minska landets oljeberoende. Deflesta remissinstanserna instämmer i utredningens förslag. Fleraremissinstanser har dock framfört synpunkter om att flera organisationer bördelta i överläggningarna. Svenskakommunförbundel delar ulredningens uppfattning att omedelbara åtgärder ärmotiverade om staten önskar påverka hur de inhemska energialternativen skallutvecklas. Det kan få stor betydelse för valel mellan olikauppvärmningsalternativ om regeringen och återerinrar om de energipolitiska riktlinjerna i fråga om användning av el ochinhemska bränslen. Förbundeldelar också utredningens uppfattning att samråd på lokal nivå kan bidra tillatt minska konflikterna mellan el och inhemska bränslen. Med hänsyn tillkommunernas ansvar för energiplaneringen bör kommunema delta i detta samråd. Detär enligt förbundets uppfattning motiverat all representanter för olikaintressenter såsom utredningen förordar får tillfälle att centralt diskutera hurinformationen och samrådet på lokal nivå bör organiseras. Det är troligt altregionalt samarbete mellan kommuner, kraftföretag och andra intressenter kan geuppslag till hur problemen bör lösas. På länsnivå kan sådani samarbeteorganiseras av kommunförbundets länsavdelningar som i flera län regelbundetdiskuterar hur lokala energiresurser bör ulnyttjas. är också berett att delta i de överläggningar som utredarenföreslår i syfte att möjliggöra fortsatt användning av inhemska 1984/85:120 222