prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Riksskiitieverkelhade en projeklgmpp som följde upp 1981 ärs allmänna faslighetstaxering.Piojeklgruppen anförde sammanfattningsvis atl del tillämpadeulsiällningsförfarandel enbart kunde vara riktat flll personer med kunskap ifastighetsvärdering och/eller faslighetstaxering, t. ex.intresseorganisationer. Resultatet av utställningen betecknades somotillfredssiiillande oeh man tryckte på del nödvändiga i alf ettutställningsförtärande måste vara myckel lätlillgängligare. Även juslilieombudsmannen har i sitl beslul 1983 S: 1lämnal likartade uppgifter och synpunkter på utställningen. Jag delar kommilléns uppfattning atlulsiällningsförfarandel kan slopas. Del var dels mycket kosinadskrävande, drygltre miljoner kr,, och dels lämnade allmänheten ytlerst få synpunkter. Jag anserliksom kommittén att allmänhetens medverkan kan ske i andra former. Det kanlämpligen ske genom informaflonsbroschyrer, överläggningar med organisationerför olika gmpper av fastighetsägare, informaflonsmöten m.m. Det bör ankomma påi första hand att svara för att information lämnas till ochsynpunkter inhämtas från allmänheten. Lagregler om detla behövs inte. Förslagelmedför att 19 kap. 4 § FTL bör upphöra all gälla. Som jag tidigare anfört har det nuvarande systemet medallmän fastighetstaxering medförl en hård beslastning för deberörda myndighetema. Kostnaderna för genomförandet har varil avsevärda. Dentotala kostnaden allmänna fastighetstaxering uppgick till drygt320 milj. kr. Den genomsnitlliga årliga koslnadenuppgick därvid till 155 milj. kr. Fastighetstaxeringskommiltén har i sitl förslag flllmllande fasflghetstaxering beräknat de årliga kostnadema flll 77 milj. kr. Kommittén föreslår bl. a. att all deklarationsgranskningskall utföras av tjänstemän. Enligt kommitténs beräkningar erfordras för dettaarbete 200 handläggare vid de lokala skattemyndigheterna. En uppdelning av den allmänna fastighetstaxeringen påskilda flllfällen öppnar somjag tidigare nämnt vissa möjligheter att bättre änf. n. kunna ha en fast organisation för fastighetstaxeringen. Jag har lidigareförklarat att detta förbättrar fömtsättningama för en utvidgning avtjänstemanna-granskningen, men är inte beredd att . ta närmare ställning idessa frågor. Av min redogörelse framgår att mina förslagavviker från de 1984/85:222 24 förslagsom fasiigheislaxeringskommittén hiir presenieral i sill slutbetänkande.Kotnmilléns kostnadsberäkningar är därför inie direkl applicerbara pä minaförslag. Koslnadseffekierna och frågan om ijiinsiemannagransk-ning behöverulredas och analyseras nårmaie. Regeringen har getl riksskaileverket iuppdrag all utreda de adminisiraliva effekterna för skal-teförvaltningen lillföljd av förslagen om förenklad s'iilvdeklaralion. Uppdragel skiill redovisasden 15 seplember 1985. De loi-iki eflekterna av dels cll nyll syslem förfaslighclstaxcriiig och dels förenklad lönlagarbeskaii-ning bör prövas i ellsammanhang. Jag räknar med att kunna äierkomma lill dessa frågor i samband medbudgelpropositionen 1986. Debeiörda myndigheterna behöver emellerfld påbörja visst förberedelsearbetedessförinnan. För del kan kostnaderna under budgetårel1985/86 uppskattas till ca 5,5 milj. kr, avseende framför alllförberedelsearbete av dataleknisk art. För lanlmäierimyndighcierna beräknaskostnadema för förberedelsearbelet under samma budgetår uppgå till ca 5 milj.kr. Regeringen kan vid behov komma att medge atl dessa myndigheters anslagmerbelaslas under budgetårel 1985/86. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom flnansdepartementel upprättalsförslag till 1. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979: 1152), 2. lag om upphävande av lagen (1984:362)om tid för allmän fastighetstaxering. Medhänsyn till lagförslagens okomplicerade karaktär anserjag att lagrådetsyttrande över förslagen inte behöver inhämtas. Förslagettill lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Allmänfastighetstaxering skall ske av varje fastighet vari sjätte år i vissturordning. skall hyreshus-, industri-, exploaterings- och specialenhetertaxeras, småhusenheter och lantbmksenheter. Bestämmelser omindelning i taxeringsenheter finns i 4 kap. 5 § FTL. Beslut som fattas vidallmän fastighetstaxering skall gälla från ingången av det taxeringsår dåallmän fastighetstaxering sker av taxeringsenheten lill ingången av dettaxeringsår då allmän fastighetstaxering sker nästa gång av taxeringsenheten,om inte ny taxering sker enligt bestämmelserna i 16 kap. Prop.1984/85:222 25 .A\' 16 kap. I § framgär alt siirskildiästiglieistaxeriTig skall ske . Siirskild läslighcisiaxeriug skali emellertidinie ske av taxeringsenhet som taxeras genom allmiin faslighelsiaxering sammaår, 5 kap. 4 § 1 paragrafen anges alt marknadsvärdei skall bestämmas medhänsyn till del genomsnittliga prislägel före del år däallinän fasug-heislaxering av taxeringsenheten sker. Eniigl första siyckei skall särskild fastighetstaxeringverkställas . Sädan laxering skall dock inle ske av taxeringsenhet somlaxeras genom allmän fastighetstaxering . Försia stycket innebär att samma prisläge och övrigauppskattnings-grunder som tillämpats vid den närmast föregående allmännafastighetstaxeringen av taxeringsenhet skall lillämpas vid särskildfastighetstaxering av samma slags enhet. 1 andra slycket sägs att laxering somåsatts vid särskild fastighetstaxering gäller från ingången av det taxeringsårdå taxeringen åsatts till ingången av del taxeringsår dä allmänfastighetstaxering av taxeringsenheten sker nästa gång eller ny laxering avenheten sker vid särskild faslighelsiaxering. Enligt första stycket skall vid allmän fastighetstaxeringlän indelas i fastighetstaxeringsdislrikt. Bestämmelsen innebär att ettdistrikt kommer att omfatta viss del av länel. Genom förslagel i 1 kap. 7 § omuppdelning av den allmänna fastighetstaxeringen på skilda år för olika slag avfasligheter kommer vid varje allmän fastighetstaxering distriktsindelning attske endasl av den eller de slag av taxeringsenheter som skal) taxeras då. År1988 skall taxering ske av fyra olika slag av taxeringsenheter. Förslagetinnebär att ett taxeringsdistrikt eniigl huvudregeln skall omfalla samiligadessa typer av enheter. Emellertid bereds möjlighet atl bilda särskildadistrikt för hyreshusenheter. Förslaget att paragrafen skali upphöra att gälla innebäratt den utställning som ägde mm under förberedelserna till 1981 års allmännafasflghetstaxering inte skall äga rum . Prop.1984/85:222 26 Kapitlet handlar om fastigliclsiaxcringsnämndernasverksamhet m.m. vid allmän faslighetstaxering. I kapiliel finns fleriitidpunkter angivna när vissa ålgärder senasl skal! föreläs av nämnden, lokalskallemyndighel eller ägaren av fasiigheien, Eflersom säväl allmän som särskildfaslighelsiaxering skall äga rum kan behov föreligga alt kommuniceraoch överlämna ärenden mellan allmän oeh särskild faslighelsiaxeringsnämnd,Tidpunklema för när nämnderna senasl skall ha i''iitiat beslul och ompiövaibeslut föreslås därför vara desamma. Även övriga lidpunkter bör därtbrsamordnas. I paragrafen regleras de fall dä allmänfaslighelsiaxeringsnämnd är beslutför med ordföranden ensam. En uividgning avdenna möjlighet till ensambeslul föresläs. Således skall ordföranden, förutom inuvarande fall, även få fatta beslut om taxering ensam om avvikelse inle skerfrån fasflg-helsdeklaration eller annan uppgifl som lämnals av ägaren tillledning för laxering av fastigheten. Dessutom krävs att taxeringen kan ske meddirekl tillämpning av anvisningar, t, ex. om riktvärde. Tidpunkten då allmän fastighetslaxeringsnämnd senast skallha fattal sitt beslut skjuls fram till under laxeringsåret. Lokal skattemyndighet skall, liksom vid särskildfastighetstaxering, under taxeringsåret underrätta ägarenom nämndens beslul samt om att denne senasl under taxeringsåretfår avge skriffliga erinringar mot beslutet. 16 och 17 §§ Den allmänna fastighetstaxeringsnämnden får inte, liksomföreslås gälla för den särskilda fastighetstaxeringsnämnden, ompröva sitt beslutefter under taxeringsåret, då även nämndens arbete beträffandetaxeringen skall vara avslutat. Även bestämmelserna i denna paragraf får samma tidpunktersom vid den särskilda taxeringen. Således skall den lokala skattemyndigheten senastden under taxeringsåret underrätta ägaren om fastighetstaxeringsnämndensomprövade beslut. Vidare skall underrättelse sändas till ägare som föreutgången av juli månad under taxeringsåret inte erhållit underrättelse omnämndens första beslut. Ägaren skall under taxeringsåretanmäla att han önskar sådan underrättelse. Prop.1984/85:222 '' Sioiiimeu till fastigheisiiingd skall häll.ns lillgängliguiitiei' miusi 10 dagiir före tlen 3! Kungiirelse om deua skal!ulfiinl::s sen:-isi den 30Juni. enligi f6i'slagei finnasoffeiilliger. fraiiiiagi under eii lid av minsi Ibre den 15 decemberunde;' laxeriiigsåiet. Kapitlet hiiudlar om besvär över beslul av allmäniäsiighetstäxerings-nämnd. I iinledning av ali lidpunklen för taxeringsnämndensoch den lokala skaliemyndighelens göromål samt faslighetsliingdens offentligaframläggande hur Ibrskjuiiis framåt föreslås atl även lidpunklerna då besvärsenast skal! anföras flyttas framåt. Tidpunkiei-na föreslås bli desamma som vidbesvär över beslul av särskild fasiighelslaxeringsnämmnd. .Ägarens besvär skall ha kommii in senasl den 15 decemberunder taxeringsåret. Kommuns besvär skall ha anförts före utgången av januariåret efter taxeringsåret och taxeringsintendenlen ha rätt all anföra besvärföre ulgången av maj äiel efler laxeringsärel. Eniigl förslagel fär länsrätten pröva ägares besvär somkommer in efter under taxeringsåret men före ulgången av majårel efter laxeringsåret, om taxeringsintendenten hell eller delvis bilräderbesvären. I paragrafen regleras mandattiden för nämndemans ochvärderingslek-nisk ledamots tjänstgöring i länsrätt. De skall ulses för lidenfr. o. m. del år då allmän fastighetstaxering äger rum av hyreshus-,induslri-, exploaterings- och specialenheter, t,o.m. det år dåsådan taxering sker nästa gång. 23 kap. I § Även denna paragraf anpassas lill vad som föreslås gällavid den särskilda fastighetstaxeringen. Således har ägare som inte fållunderrättelse om nämndens omprövade beslut undertaxeringsåret extraordinär besvärsrätt. Kapiflet innehåller bestämmelser omfastighetstaxeringsnämndens verksamhel m. m. vid särskild fastighetstaxering.Som nämnts i kommentaren Prop.1984,'85: 222 28 lill 20 kap. föresläs lidpunkicrna vid allmän ochsiirskild faslighetstaxering samordnas. 5 oeh 6 §S Den särskilda fastighelslaxeriiigsnämnden skall senasldcii under taxeringsiirei ompröva silt lidigare beslul. Senastsamma dag skal! niimndens arbete beiräflande laxeringen vara avslutat. Tidpunkten för nar den lokala skailemyndiglielen senaslskall undenätia iigaren om nämndens omprövade beslul flyttas frän den 15oklober lill den 31 oklober under laxeringsärel. Kapitlet innehåller bestämmelser om besvär över särskildfastighets-taxeringsnämnds beslul. Tidpunkten för när taxeringsnämnden skall haavslutat sitt arbete har skjutits fram från till den 30september (28 kap. 5 §). På grund härav flyttas även fldpunkterna för närbesvär senasl skall ha anförts fram i motsvarande grad. Således skall ägaresbesvär ha kommit in under taxeringsåret och kommunsbesvär före utgången av januari året efter taxeringsåret. Besvär avtaxeringsintendent skall ha kommii in före utgången av maj året eftertaxeringsåret. Även övriga tidpunkter i paragrafen flyttas fram på samma sätt. Enligt nuvarande bestämmelser har ägare som inte före den30 oktober under taxeringsåret fått underrättelse om nämndens omprövade beslulrätl att anföra besvär i särskild ordning. Skyldigheten för lokal skattemyndighetatt senast sända sådan underrättelse har flyttats fram från tillden (28 kap. 7 §). I anledning härav flyttas datumet den 30 oktoberfram till . De nya beslämmelsema skall tillämpas första gången vidallmän och särskild faslighetstaxering . 1984/85: 222 29 Jaghemsi.illcr att regeringen föreslär ati anla förslagen lil! 1. lag om ändring ifaslighelstaxeringslagen (1979: 1152), 2. lag om upphiiviindc av lagen(1984; 362) om lid för allmän fasiigheis-laxerinc. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular alt genomproposiiion föreslå au anla de förslag som föredraganden lact iram. Sammanfattning av betänkandet (! 1984: 37 och 38)Rullande fastighetstaxering ni. Beiiinknndei gäller i försia hand ett förslag atl ersiiiiaden allmiinna och den särskilda fasugheist:;xeringeu med en årligfasligheistaxeiing, s.k, rullande laxering. 1 denna sammanfattning lämnas enkorl beskrivnins; av förslagels bakgrund och huvudsakliga innehåll. Beiänkandei är uppdelat på tre avdelningar. I den förstafinns förslagel om mllande fastighetstaxering. 1 den andra avdelningen tas ende! värderingsfrågor upp som väckls främsl i samband med allmännafastiijheis-taxering men som också berör en rullande taxering. Oberoende avvalel av laxeringsform föreslås åtskilliga förändringar av värderingssystemet.1 den sista avdelningen, intagen i del 2 av betänkandet, redovisasförfattningsförslagel avseende den rullande taxeringen med specialmotiveringoch bilagor. Det nuvarande faslighetstaxeringssystemet bygger sedanlänge på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa interv-aller.Dessa skall nu vara . De akluella taxeringsvärdena gmndas på upp lill sjuår gamla prisnivåer. mellan de allmänna fastigheislaxeringarnabestäms nya taxeringar för fastigheterna om deras beskaffenhel ändratspåtagligt l.ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas förstvid de allmänna faslighetstaxeringarna. Dessa beskaffenhetsförändringar ackumulerassåledes och medför en lillkommande höjning av taxeringsvärdet vid de allmännafastighetstaxeringarna. Fastighetstaxeringens syfte var från början bara atl liggatill grund för den kommunala fastighetsbeskattningen. Faslighelstaxeringen ochde uppgifter som den ger har numera fått en allt slörre betydelse inomskattelagstiftningen, t.ex. för villabeskattningen, förmögenhetsbeskattningenoch hyreshusavgifterna och även inom andra rättsområden såsom förbostadsbidragen. Uppgifterna från fastighetstaxeringen används dessulom inomolika delar av samhällsplaneringen och krav på ytteriigare användning förplaneringsändamål gör sig alltmer gällande. Många skäl finns således för att taxeringarna skall gekvalitelsmässigt 1984/85: 222 3! .Arbetet med laxeringarnamåsle ocksä kunna utföras i lillfredssiälkinde ordning. har säväl delbelydelsefulla förberedelsearbelet .som deii egentliga laxeringen skell undeistor lidspress ocli lill Slor del utförts av extra personal. Frågan om en ruliande fastighetstaxering har varit aktuellvid åtskilliga lillfällen . 1 direkliv til! kommittén viikaavsett en rullande tiixering har bl.a. framhållits de särskilda problemen medde stora höjningarna av taxeringsvärdena som ofta uppkommer vid de allmännafastigheislaxeringarna. Systemet med allmänna och särskilda fasflghetsiax-eringarmedföi avsevärda risker för sädana sprängvisa förändringar av laxeringsviirdenavid de allmänna fastigheislaxeringarna. Taxeringsvärdena skall normalt beslämmas så att demoisvarar marknadsvärdena eller en procenluell andel, f.n. , av marknadsvärdena,Den raarknadsvärdenivå som ligger till grund för värdena under hela periodenmellan tvä allmänna fastighetstaxeringar är den som rådde före den inledandeallmänna fastighetstaxeringen. Ofta har stora prisändringar uppkommit under detfemåriga intervallet mellan två allmänna fasflghets-laxeringar vilket får storataxeringsvärdeförändringar som följd vid den senare laxeringen. Taxeringsvärdena har ökal mycketkraftigt. Vid allmänna fasflghetstaxering t.ex. fördubblades i stortsett taxeringsvärdena på småhusen och skogsbruksvärdena ökade med . De taxeringsvärdeändringar som sker vid de allmännafasflghetstaxering-ama kan vara svåra alt fömtse för fastighetsägama och kan fåavsevärda konsekvenser för dem. De medför också en del svårigheter inom andraregelsystem t.ex. vid inkomsttaxeringen där taxeringsvärdena och andra beslutvid fasflghetstaxeringen ofta har stor betydelse. Enligt kommitténs mening skall en mllandefastighetstaxering för att molsvara de krav som bör ställas frånfastighetstaxeringssynpunkt vara uiformad så att den särskilt värdemässigt geren successiv och smidig anpassning av fastigheternas taxering efterförändringar dels av deras beskaffenhet, dels i marknadsvärdena. Det gäller vidbåde uppåt- och nedåtgående pristrender och även vid lokala prisnedgångar såsomvid industrinedläggningar vilket inte är möjligl eniigl dagens regler.Taxeringsvärdena skall inte vara gmndade på - som kan bli fallet - upp gamla prisnivåer. Från administrativ synpunkt medför det nuvarande systemetstora problem. Det har allfld varit nödvändigt att sätta upp en stor tillfälligorganisation för de allmänna fastighetstaxeringarna. Nära 3 miljonertaxcringsärenden skall behandlas. Vid allmänna fasflghetstaxeringkrävdes över 2 500 fastighetstaxeringsnämnder som skullearbeta sig igenom alla dessa ärenden. Några tjänster finns inte i den ordinarieskatteadministrationen för den allmänna fastighetstaxeringen. Därför måste dettillskapas en avsevärd tillfällig administrativ apparat för att hantera denallmänna fastighetstaxeringen främsl inom skatteförvaltningen men också inomlantmäteriverket. För den flllfälliga organisafionen inomskalteförvaltningen måste en stor mängd tjänstemän och nämndledamölerrekryteras och utbildas. Arbetet med den allmänna fasflghetstaxeringen måslevidare kunna samordnas med 1984/85:222 32 och infogas i skaiieadministriiUonenens arbete i övrigl.De: giiller alt den oidinaric arbelsuppgifien med friimst inkomsttaxeringenskall kunna skötas . Från säväl skatiemyndiglieiern. som lauimiiteriel harfrarnliållits au sviiriglieterna med den allmiinna fastiglieistaxeringen förderas del knappasl iii' överkomliga. De administrativa sväriglieleruii harocksä på etl negaiivt siiu pilverkat taxeringens resulaiochtaxeringsfunklionärernas miijlighet att samverka med oeh ge service ätfastigheis.igarna. Den härda belaslning och den adminislralivi myckelsvårhanterliga arbeis-siuiaiion som skatteförvaltningen kommer i vid deallmänna fastighetstaxeringarna liksom de språngvisa förändringarna avtaxeringsvärdena i del nuvarande sysiemel har letl lill önskemålet atl fördelaarbeiei med fastighetstaxeringen jämnare över åren och förändra fastigheternastaxeringsvärden mer konlinueriigl efler ändringar i prisnivåerna som inträffargenerelll och lokalt. Detta skulle kunna göras i etl syslem med rullandefaslighetstaxering. Kommittén har arbetat fram etl syslem för en rullandefastighetstaxering som uppfyller de önskemål om successiv anpassning avtaxeringarna och fördelning av arbetet med dem över åren som kan ställas frånfastigheisiax-eringssynpunki. Eftersom elt sådant system eniigl kommitténsmening innebär en bättre ordning för fastighetstaxeringen föreslår kommitténalt en rullande fastighetstaxering införs. I det följande återger kommillén i korlhel de huvudsakligapunklema i förslagel om rullande taxering. En någol mer omfattandesammanfallning av dessa förslag och motiven för dem finns i avsnill 4. Det rullande fastigheislaxeringssystem som kommiitén iförsia hand föreslår bygger i fråga om själva värderingen och taxeringen på treparallella förfaranden - avstämning, omtaxering och omräkning - som lillsammansskall medföra en aktuell laxering i fråga om fastigheternas värden ochbeskaffenhel. Den tekniska uppbyggnaden av förfarandena anges försi kortfattat. Organisationen och förfarandet ändras väsenlligl vid enrullande taxering. Den största förändringen är att lokal skattemyndighetföreslås bli första instans vid faslighelstaxeringen. Några huvudsakliga delarav organisalions-och förfarandeändringarna redovisas i det följande. I fråga omden rullande laxeringen anges slutligen kort de kostnadseffekter som del rullandesysiemel får. Den rullande taxeringens uppbyggnad Den rullande fastighetstaxeringen bygger på tre parallellllöpande åriiga förfaranden nämligen avslämning. omiaxering och omräkning. 1984/85: Avslämningen innebär periodiska kontroller dels av användning,beskaffenhet och iigandeförhållande beiräffande egendomen, dels av de relativaviirdelörhållimdena mellan likartiide fasligheler. Varje laxeringsenhei stäms av vart åttonde är. Vidavstiimningen besläms nya viirden, s.k. basvärden, för laxeringsenheterna eflerkoniroll genom elt förenklat deklarationsförfarande av beskaffenheten ochanvändningen. Viirdenivån skall dä anknytas lill en aktuell värdenivä. .Även iövrigl omprövas laxeringen i dess helhet. För alt avsliimningama av fastighetsbeståndet skallfördelas så jämt som möjligl över åliaårsperioden med möjlighel för demedverkande myndigheiema au hinna med och ge god kvalitet åt arbetet och aukunna samordna del med sin övriga verksamhet indelas faslighetsbeståndel i fyragrupper "som avstäms enligt följande tidsordning. D 1987 hyreshus- och industrienheter 1993 exploaterings- och specialenheter osv. i samma ordningsföljd. Hyreshus- och industrienheter är antalsmässigt en litengmpp. Det är därför lämpligt att börja med att avstämma den gruppen. Omtaxering innebär en kontinuerlig justering av faktaunderlagetför taxeringarna liksom de successiva ändringar i taxeringama som följer av detändrade faktaunderlaget. Genom omtaxeringen anpassas fastigheternas taxeringarefter de förändringar som sketl av deras användning och beskaffenhet. Ävenfeltaxeringar är till skillnad mot gällande regler skäl för attomtaxera fastigheten - dock ej retroakflvt. Omtaxering kan göras . Vidomtaxeringen omprövas hela taxeringen. Omtaxeringen överensstämmer i stort settmed den nuvarande nytaxeringen men inga beloppsgränser eller andra spärrarslälls upp. Omräkning innebär en successiv anpassning av taxeringsvärdenatill en aktuell marknadsvärdenivå. Genom en årlig omräkning anpassas fastigheiernas basvärdensuccessivt till ändrade fastighetspriser. Taxeringsvärdet erhållsgenom atl basvärdet multipliceras med ett index. Nya indextal för omräkningenföreslås av lantmäteriverket och bestäms av regeringen, som regel vartannat årdå också avstämning äger mm. Index bestäms med hänsyn till prisnivån mellanden andra 3 1984185. Prnp.1984/85: 222 34 äre: före taxeringsåret och året före detlaår. index bestiims sä att nian genom genereUaomräkningsfaklorei beaklar de generella prisförändringarna för varje lyp avuixe.ringsenheter, som i sin tur äi' g.mpperade efler användningen,beskaffenheten och värdet. Vidare beaktas genom regionala omräkningsfakiorer deregionala vaTiiitioner som kan iöi-ekomma mellan skilda prisbildningsområden somskall vara områden med likartad prisutveckling. Indelningen iprisbildningsomräden bestäms av regeringen efter förslag av lanimäteriverket.Om tiucering.senhelerna efler liiiiimpning av de generella omräkitingsfakioremafår taxeringsvärden som haiiinar mellan 0,70-0,80 av den aktuellamarknadsvärdenivåii används inga regionala omräkitingsfaklorer. De gmndläggande förändringama i den föreslagnaorganisationen karakteriseras av att resurserna för fasflghetstaxeringenomfördelas. Organisationen ändras så att antalet nämnder minskas från ca 2 500vid allmänna och ca 400 vid särskilda fastighetstaxeringar till ca 260 vidårlig rullande taxering. I stället skall nya resurser tillföras de lokalaskattemyndigheterna, i första hand 200 kvalificerade handläggare och vissdatautrustning. .Av nämndema skall ca 2CK) vara lokala nämnder förtaxering av småhusenheter och återstående ca 60 gemensamma nämnder för taxeringav övriga typer av taxeringsenheter. I de lokala nämnder som handhar småhusenhetema skallförtroendevalda från den kommun där fastigheten ligger besluta om taxeringen. Idessa nämnder ingår åtta förtroendevalda från varje kommun. Fyra av dem fårtjänstgöra . Gemensamma nämnder skall finnas för lantbruksenheter ochför hyreshus- och industrienheter. De skall omfatta hela länet eller ett ellerflera fögderier inom länet. Vatten- och värmekraftanläggningar föreslås blitaxerade hos en för riket gemensam nämnd.