prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — I propositionen om vissa kolfrågor framhålls att det ärnödvändigt från miljösynpunkl all en användning av andra bränslen inle gerupphov lill slörre miljöproblem än vad som skulle bli följden vid kolanvändning.Därför skall i princip lika slränga miljökrav gälla för alla nya eller ombyggdaförbränningsanläggningar oavsett bränsle. En belydande del av de svenska torvmarkerna bör enligtenergiverkei kunna hålla sådana svavelhaller atl lorven vid förbränning gerulsläpp som undersliger riktvärdet svavel/MJ tillfört bränsle. Den lorvsom överskrider detla riktvärde bedöms kunna användas i biandbränslen eller isådana anläggningar där reningsåtgärder till en rimlig kosinad kan vidtas.Remissinslanserna anser att del är värdefullt atl underlag för normer förlorvbränslds sammansättning från miljösynpunkt utarbetas. Samlliga remissinslanserdelar således energiverkds bedömningar. För egen del finner jag mot bakgrund av vad jag nu harredovisat alt mindre torveldade förbränningsanläggningar inte kommer all hanågra svårigheier all klara nuvarande uppställda riktvärden för svavelulsläpp. 'För alt åsladkomma så låga värden som möjligl bör i slörsla möjliga Rättelse: S. 178. mellan slutet på rad 39 och böUan på rad40 Tillkommer; Mot bakgrund av vad jag nu har föreslagit beträffandekolmiljöfonden rad 41 Slår: 1986 Rättat lill: 1985 12 1984/85. Prop.1984/85:120 178 utsträckning lågsvavlig lorv användas. 1 övrigt börblandbränsle eller kalk-tillsats användas. Även större torveldade anläggningar bör klara uppställdariktlinjer med de nämnda ålgärderna. 1 vissa fall kan del dock behövasexlraordinära ålgärder, lyp rökgasavsvavling. Detta innebär en betydligt högrekosinad och kan därför vara svårl all åsladkomma. Jag förordar därför alt slödbör kunna ulgå för åtgärder för att tillgodose långtgående miljökrav vid förbränningi torveldade anläggningar inom ramen för kol miljöfonden som enligt vad jaganför i det följande bör byta namn. En förutsätining för att avfall över huvud lagd skall fäeldas är atl förbränningen sker på etl miljömässigt acceptabeltsätt.Miljöpåverkan som uppkommer vid avfallsförbränning är framför allt ulsläppav försurande ämnen, stoft, metaller och organiska ämnen. Dagens stoflutsläpp från avfallsförbränning uppgår tilltolall . I nya avfallsförbränningsanläggningar som regel atl sloftulsläppen inle fåröversliga /Nm. Krav slälls också på nivån på utsläpp av saltsyra ochkvicksilver. har dd uttryckts oro för allavfallsförbränning kan medföra ulsläpp av skadliga ämnen, bl. a. dioxiner. Jagser med slort allvar på denna fråga och har därför hafl en rad överläggningarmed represenlanter för forskning, miljövård och användare på området. Undersenare är har emellertid bällre metoder ulvecklats för rökgasrening samtidigtsom förbränningstekniken har förbättras. I takt med den lekniska utvecklingenoch de ökade kunskaperna om rökgasernas sammansättning har myndigheternas kravpå rening successivi skärpts. Del råder dock fortfarande en viss osäkerhet omvilka villkor som skall råda . Denna fråga bör därför enligt minmening följas med stor uppmärksamhet. Mot bakgrund härav avserjag efler samråd med chefen förjordbruksdepartementet att föreslå att regeringen uppdrar ål statensenergiverk och att utreda såväl energilekniskaförulsällningar som alt klariägga vilka ulsläppskrav, m.m. som bör gälla vid förbränningav avfall. Jag har för avsikl all i samarbeie med chefen förjordbruksdepartementet ha fortsatta överiäggningar för att noga följautvecklingen när del gäller förbränning av avfall för energiändamål. Del bör enligt min mening finnas en möjlighel alt erhållaslöd från kolmiljöfonden för ålgärder som avsevärt minskar miljöpåverkan vid avfallsförbränning.Del bör ankomma på regeringen att utforma rikllinjerna härför. Mol bakgrund avvad jag nu har föreslagit belräffande kolmiljöfonden förordar jag alt fondenändrar namn lill Bränslemiljöfonden fr.o.m. den . Som jag tidigarenämnl finansieras kolmiljöfonden genom alt en särskild avgift pä . per molja tas ut. Jag bedömer all den föreslagna utvidgningen medför ökalmedelsbehov för fonden, särskili under de narmasle åren. För all inlestödbesluten skall Prop.1984/85:120 179 behöva senareläggas bör fonden tillföras ylleriigaremedel. bör därför få räll alt fatta heslut om stöd urbränslemiljöfonden i en omfattning som innebär atl utbetalningarna kommer attmotsvara influtna avgifter jämte högst 120 milj. kr. Jag kommer strax att underanslaget E 22. Vissa åtgärder för omställning av energisyslemel all förorda all120 milj. kr. reserveras av anslagel intill dess anspråken påbränslemiljöfonden är kända. För de olika bränslena i vårt energisystem gäller ikorthel följande förutsättningar . Användningen av olja har minskal kraftigl. Målet allreducera oljans andel från nuvarande av energitillförseln lill år1990 står fasl. godkände rikllinjer för oljepoliliken(prop. 1983/84: 110, NU 43, rskr 391). Regeringen har därvid redogjortför målsättningen för den statliga oljepolitiken. har också nyligenanlagil rikllinjer för beredskapslagring av olja (prop. 1984/85:53, FöU 6, rskr94). Jag finner ingen anledning atl föreslå någon ändring i dessa rikllinjer. Nalurgasens betydelse för världens energiförsörjning harökal successivt. Nalurgas utvinns i slort sell inom samma geografiska områdensom oljan. Ijuni 1980 godkände (prop. 1979/80:170, NU 70, rskr 410)ell avial mellan regeringarna i och om nalurgassamar-bele jämleriktlinjer för genomförandel av det s. k. Sydgasprojektel. På lång sikl kan naturgasen bli elt intressant alternativinför avvecklingen av kärnkraften. När del gäller frågan om uividgning på korleller medellång sikt av nalurgasanvändningen i bör gälla som ennödvändig förutsättning att den genomförs på kommersiell grund. Oljeersätiningen skall i första hand ske genom övergånglill inhemska bränslen och ny leknik. Men vi klarar sannolikl inleoljeersätiningen fulll ul och i rimliga former ulan en viss andel kol. Vårinriktning är dock alt så långi det är möjligl begränsa kolbehovei. Riksdagenbeslöt (prop. 1984/85: 158, NU 44, rskr 390) en kolanvändningsnivåom högsl . finns dd tecken som tyder påalt kolbehovei kan komma all sjunka ytterligare. fastställde i mars1984 vidare mycket slränga miljökrav för kol. De senaste årens satsningar på Inhemska bränslen har varitframgångsrika. På har användningen av lorv. trädbränslen ochavfall ökat från en låg nivå till atl svara för en icke obetydlig del avvärmeförsörjningen. Man får dock räkna med att marknaden för flertalet inhemskabränslen kommer atl växa något långsammare under andra hälf- 1984/85:120 180 På längre sikl, under 1990-lald och framöver, bör de inhemskabränslenas konkurrenskraft komma att stärkas genom att dels elpriset stiger,dels genom teknisk utveckling som ger bällre ekonomi. Målet bör vara atl dennya lekniken skall klara sig pä egna meriter och att trygga etl energisystemför framtiden som är säkert och billigt, utan behov av fortsalla subvenlioner. Rikllinjerför inlroduklionen av alternativa drivmedel godkändes av (prop. 1982/83: lOObil. 14, NU 33, rskr 280). Rikllinjerna innebär att deslalliga insaiserna främst bör inriklas mol all utveckla ett rentalkoholbränsle. Jag kommer slrax (avsnill 8.7) ta upp frågan om en särskildulredning för all i försia hand klarlägga fömlsältningarna för låginblandningav motoralkoholer i bensin. Jaggår nu över atl redogöra för användningen av de olika bränslena och vilkaålgärder som krävs för all del skall vara möjligl atl uppnå de av mig förordaderikllinjerna på sikl. Riksdagengodkände de riktlinjer för oljepolitiken som regeringen föreslagiti prop. 1983/84:110, om vissa oljefrågor (NU 43, rskr 391). har ocksåhösten 1984 antagit en ny lag om beredskapslagring av olja och kol saml godkäntde riktlinjer för beredskapslagring av olja som regeringen föreslagit (prop.1984/85:53, FöU 6, rskr 94). Mot denna bakgrund redogör jag nu förstkortfattat för några väsentliga utvecklingsdrag på den internationella och densvenska oljemarknaden. Därefter erinrar jag om de gällande riktlinjerna föroljepolitiken och ger sedan avslutningsvis min syn på några viktigaproblemområden som berör oljans roll på framtida energimarknad. Globaltsett nådde oljeefierfrågan sin högsta nivå . Därefter harefterfrågan minskat oavbrutet fram lill sisla kvartalet 1983. Från början av år1984 haren svagl uppgående tendens varil skönjbar. Produktionskapaciteten harinte förändrats på samma sätt som efterfrågan, vilket medfört att oljemarknadennu kännetecknas av kapaciteisöverskott i alla led från källa lill konsument.Det är viktigt atl konstatera all dd vid sidan av konsumtionsminskningen ocksåhar skett en förändring i efterfråge-mönslrd, nämligen från lunga lill lättareprodukter. Delvis förklaras della av att olja ersatts med kol, naturgas och el.Denna subsUtution kombinerad med olika besparingsåtgärder har främsl påverkatkonsumtionen av eldningsoljor, i synnerhet de tjocka. Förhållandet kanåskådliggöras genom att jämföra olika oljeprodukters andel av oljekonsumtioneni i procent vilkel görs i följande tablå. Prisgapelmellan lätta och tunga produkter har krympt under de senasle åren. Till vissdel sammanhänger detta med utbyggnaden av s. k. krackers som medfört en ökadefterfrågan på Uock eldningsolja som råvara för raffinaderierna. harockså utbytet av bl.a. bensin ökat vilket påverkal priserna. En viktigförändring på produklionssidan är atl OPEC:s (Organizalion of Oil ExportingCountries) andel av världsmarknaden har minskat drastisik. Mellan åren 1979 och1983 minskade medlemsländernas marknadsandel från till . Samiidigiskedde belydande produktionsökningar i och . svaradedessa två områden för av väridsproduktionen mol knappi eltdecennium tidigare. Enkonsekvens av utvecklingen vad gäller konsumlion och produkUon är allvärldshandeln med olja har minskal kraftigt . harvärldshandeln gått ner med till en volym om ca I 200 miljonerton, varav drygt tre Qärdedelar ulgörs av råolja och resten av färdigprodukler. Jagvill peka på några ytterligare förändringar som har inträffat på deninlernaiionella oljemarknaden och som är av betydelse när det gäller atl bedömautvecklingen på sikl. Ibörjan av 1970-lalet hade de sju stora internationella oljebolagenpro-duktionsräitigheterna till av råoljan i världen (exkl. statshandelsländerna).Motsvarande andel är . Huvudsakligen är del deoljeproducerande staterna själva, eller av dem kontrollerade bolag, som hartagit över produktionen. En konsekvens av detta är atl nya aktörer lillkommiipå den internationella oljemarknaden, som den vertikalaintegrationen som kännetecknat de multinationella bolagen brutits upp. Dellahar i sin tur medfört all den s. k. spolmarknaden ökat i betydelse ochomfattning. Denhårdnande konkurrenssituationen på olika marknader och den försämradelönsamheten kan ocksä speglas i den omfattande strukturomvandling somgenomförts . Således har Gulf och (Socal) i stortlämnal den Västeuropeiska marknaden. Huvudpar-len av Gulfs tillgångar iVästeuropa köptes av del nalionella kuwailiska oljebolaget (KPC). Etableringarav detla slag skapar möjligheter för en betydande export avoljeprodukier från . Föratt illustrera oron på oljemarknaden vill jag också något beröra händelsernaunder som resulterade i alt OPEC detla år beslötbegränsa oljeproduktionen frän 17,5 till 16 miljoner fal per Prop.1984/85:120 182 Den svaga efterfrågeutvecklingen i kombinaiion medökande produkUon och export utanför OPEC medförde all OPEC ytterligarebegränsade sin produklion som elt led i försöken alt försvara prissirukluren påråoljor. Av stor beiydelse var vidare alt de prisskillnader som uppkommilmellan lättare och lyngre råoljor inle äierspeglade råoljornas inbördes värde iform av färdigprodukler. Sålunda har efterfrågeutvecklingen på skilda slag avoljeprodukter och överskottet på konverteringskapacitd medfört all de lättareråoljorna blev överprissatla medan del motsatta gällde för lyngre råoljor, vilketnalurliglvis påverkade efterfrågans inriktning. Denna ulveckling i kombinaiionmed en ökad rabaltgivning ledde lill all del av norska slaten ägda bolagelSlatoil i oklober 1984 beslutade sänka sina oljepriser. Detta beslut följdessedan av prissänkningar på brittisk och nigeriansk råolja. Kapacitetsulnyttjandel inom den internationellaraffinaderiindustrin har sjunkit. minskadeutnyttjandegraden i världen frän lill . Molsvarande tal för Västeuropavar resp. . I har belydande kapacitet lagts ner sominvesleringar har genomförts i olika uppgraderingsanläggningar för omvandlingav Uock-olja destillat, dvs. Enligt flera bedömareföreligger ett överskott förutom när det gäller primärdestillationäven på konverleringskapacilel, särskih avseende s.k. katalytiska krackers. 1en katalytisk kracker vidareförädlas gasolja till lättare produkter, huvudsakligenbensin. 8.2.1 Den svenska oljemarknaden uppgick oljeleveranserna till den svenskamarknaden till 17,7 miljoner m'. Leveranserna av flytande bränslen och drivmedel sjönkunder jämfört med föregående är. Nedgången blev 2,3 miljoner m' eller11%. Även har kännetecknats av fortsalt nedgång. Av föjande sammanställning framgår utvecklingen avoljeleveranser . Inom loppet av har volymen minskat medsammanlagt 10,8 miljoner m eller . Tabell 8.1 Oljeleveranserna i miljoner m~ (exkl utrikes bunkers) 1984/85:120 183 Eldningsoljor, och speciellt de tjockare kvaliieierna somanvänds inom främst industrin samt för fjärrvärme-och elproduktion, uppvisarden största tillbakagången. Tolall har leveranserna av eldningsoljor ullryckli volym halverals . Beträffande utvecklingen år1984 kan nämnas alt importen av råolja sjönk volymmässigt jämföri medmolsvarande period . Importen av raffinerade oljeprodukter minskade i volym med20% -från 6,7 till 5,3 miljoner lon. Tolall minskade imporlen av råolja ochraffinerade oljeprodukter mellan dessa perioder volymmässigt från 15,6 lill13,8 miljoner lon eller . Under januari-augusii uppgick exporten avoljeprodukier lill jämföri med 8,1 miljarder undermolsvarande period årei innan, vilket medförde att nettoimporten avoljeprodukter värdemässigt sjönk från 19,2 eller med13%. Tabell 8.2 Import av råolja och raffinerade oljeproduktersaml den värdemässiga exporten av dessa produkter under januariaugusti 1983och januariaugusti 1984 Råolja, milj. ton Råolja,miljarder kr. Raffineradeoljeprodukier, milj. lon oljeprodukier, milj. lon Tolall råolja och raffinerade oljeprodukier, miljarder kr. Export, miljarder kr. Summanettoimport, miljarder kr. Jag övergår nu till att redogöra för huvuddragen igällande riktlinjer för oljepoliliken. godkände de rikllinjer som regeringenhade föreslagil i prop. 1983/84: 110 om vissa oljefrågor. Del uttalade målelför den slalliga oljepoliliken är all inom ramen för de övergripandeenergipoliliska rikllinjerna trygga landels försörjning med råolja ochpetroleumprodukter till rimliga koslnader för samhällel. Detla skall ske på ettsätt som beaklar och lar till vara industriella inlressen. De samhällsekonomiska aspekierna lalar för alt landetsförsörjning med råolja och produkter sker på eu så koslnadseffekiivi säll sommöjligt. Koslnaderna för den svenska nettoimporten av råolja och petroleumprodukterår uppgick till , vilket uigjorde avkoslnaderna för den lotala varuimporten. Rälielse: S. 183, Tabell 8.2, rad 2 och 4 Slår: miljarder ton Rällat lill: miljarder kr. rad 8 Slår: kr Rällat lill: kr. rad 9 Slår: miljader kr. Rältai till: miljarder kr. Prop.1984/85:120 184 nämnas att motsvarande tal för var 3 miljarderkronor, trots att importen i volym då var störte. Mot denna bakgrund är delockså naturligt atl ge oljepolitiken en sådan inrikining att positivasamhällsekonomiska och industripolitiska effekter kan uppnås. Detta ärsärskilt viktigt för att bl. a. sysselsättningsmässigt kunna kompensera denneddragning av aktiviteter inom oljemarknadens olika led, som är ofrånkomlig. Följande moment i den svenska oljepolitiken är enprecisering av de mål som tidigare fastslagits av i samband medbehandlingen av prop. 1983/84:110 om vissa oljefrågor. Engagemang i prospeklering och utvinning Del finns ett statligt intresse för engagemang iprospeklering efter och utvinning av olja och naturgas. Energipolitiska ochindustripoliUska skäl talar härför. anslog som enengångsanvisning 600 milj.kr. lill elt program för prospeklering efter olja ochnaturgas. Syftet med detta program är att skapa fömtsättningar för en såomfattande och uthållig aktivitet som möjligt inom och angränsandehavsområden. Av särskilt svenskt intresse är verksamheten på den norskakontinentalsockeln. Det är också av vikt att följa upp engagemanget så atlsvenska företag kan få en mer aktiv och omfattande roll inom offshoreområdei. Goda och förstärkta relationer till oljeproducerandeländer Den hittillsvarande utvecklingen inom oljeområdet talarför att det är ett väsenlligt svenskt intresse ur både energipolitisk ochinduslripolitisk synvinkel att vidmakthålla och utveckla nära relationer medoljeexporterande länder. Bland samarbetspartneras på industri- ochenergiområdet iniar en särslällning. Aktiv medverkan i det internationella energisamarbetet Målet all uppnå en långsiktig och tryggadenergiförsörjning är gemensaml för de flesla länder. Information ominternationella utvecklingstendenser och prognoser som grund för nationellabeslut är därför av största vikl. Av speciellt försörjningspoliliskt intresseär medlemsskap i lEÄ (). ingårdärmed också i det oljelilldelningssystem som syftar till atl underlätta enrättvis fördelning av oljetillförseln mellan medlemsländerna under en oljekris. Det finns vidare starka skäl för att främja regelbundnaoch systematiska diskussioner mellan regeringar i alla ländergrupper omutvecklingen på internationella energimarknader. Sådana dialoger skulleförbättra förulsällningarna för en stabil och förutsebar utveckling påoljemarknaden. Tillräcklig raffinaderikapacitet inom landet Målsättningen för den inhemska raffinaderikapaciteten äratt med företagsekonomiskt acceptabel lönsamhet kunna förse marknaden medolika 1984/85:120 185 petroleumprodukteri såväl normala marknadssituationer som vid kriser genom omvandling av råoljaUll färdiga produkter. Kapaciteten bör vara flexibelt utformad. Dennamålsättning motiveras således bl.a. av beredskapsskäl. Statenbör ha ett direkl engagemang i oljeverksamheten Ävenom de energipolitiska insaiserna lill slor del är inriktade på att minska vårtoljeberoende kommer oljan all under läng Ud vara det enskilda energislag somger det största bidraget till vår energiförsörjning. Detla är ett huvudskäl tillatt staten genom Svenska () har ett organ med direktakontaktvägar in i oljeverksamhetens olika led. har också uttalat attSP bör ha en struktur som medger alt bolaget vid normala marknadsförhållandenpå kommersiella gmnder kan bidra till landels försörjningstrygghet. Enväsentlig slutsats av detta är atl den oljepolitiska målsättningen skall klarasutan särskilda stödinsatser från samhällets sida. Begränsaoljeanvändningens negativa inverkan på hälsa och miljö Ettviktigt inslag inom oljepolitiken är att verka för en begränsning avoljeanvändningens negativa effekter. Insatserna bör här göras inom ramen förvad som är tekniskt möjligl och ekonomiskt rimligt. har på uppdrag av regeringen utrett de energipoliliskakonsekvenserna av en övergång till blyfri bensin. har redovisatsina överväganden i rapporten till blyfri bensin -Energipolitiskakonsekvenser. Jag skall strax återkomma till denna fråga i samband med att jagnu går över till att ge min syn på några förhållanden som är av betydelse föroljans framtida roll på den svenska energimarknaden. Ienlighet med de riktlinjer som godkänt och som jag nu redovisat harunder tagits olika initiativ i syfte att trygga landets oljeförsörjning.Bl.a. har överläggningar på ministernivå påbörjats med . Syftet med dessaöveriäggningar är att utveckla samarbetsformerna på energi- ochindustriområdena på sätt som är till ömsesidig fördel för de två länderna.Regeringen har också initierat förhandlingar mellan OK (OljekonsumenternasFörbund) och Svenska . Syftet har varit att finna sådana lösningarsom medger att bolagens resurser kan utnyttjas på ett effekUvt ochkonkurrenskraftigt sätt. Förhandlingsarbetet är ännu inte slutfört. Detendenser på den internationella oljemarknaden som jag har pekat på ärbetydelsefulla som utgångspunkt för en bedömning av oljemarknadens utvecklingpå sikt. I det kortare perspektivet torde förhållandena på utbuds- ochefterfrågesidan föra med sig en fortsalt svag oljemarknad. Som jag ser detfinns det knappast några starkare krafter som verkar för reala 1984/85:120 186 höjningarav råoljeprisei på den internationella oljemarknaden. Detla undanskymmernaluriiglvis inle att tillfälliga prisfluklualioner kan förekomma. Påmedellång och lång sikl år utvecklingen osäker och det är svårt alt uttala sigom prisslabiliieten. Viktiga osäkerhetsmoment på efterfrågesidan ärvärldskonjunkturens utveckling samt effekten av den teknologiska ulveckingenoch effekUviteten i energi sparande och oljeersällning. På uibudssidantillkommer i det längre perspektivet osäkerhel belräffande oljereserver,produklionskapaciiei saml möjligheterna alt producera syntetisk olja och andraoljeersättande energislag. En riskfaktor alt la hänsyn till är ocksåsannolikheten för belydande produktionsbortfall beroende på krig eller andraorsaker. Isin analys av den framlida oljeprisutvecklingen framhåller EK 81 atlenergipolitiken bör utgå från alt oljepriserna på lång sikt kan komma alt ökaoch att det även i framliden finns risk för snabba prisförändringar. Kommitténgrundar bl.a. sina bedömningar på atl de ålerslående och lättåtkomligaoljelillgångarna i hög grad är koncenlrerade lill Mellanösiern. Om inte myckel storafynd görs på andra håll i världen är det troligt, framhåller kommillén, atl enallt slörre del av oljeulvinningen kommer att koncenlreras dil. Isill remissvar på EK 8l:s belänkande framhåller slatens energiverk allenergipolitiken bör grundas på att sannolikheten är slor för oförändrade ellerlägre världsmarknadspriser på olja under 1980-lalel och en minskad risk för s.k. prischocker. Verket framhåller emellertid att del är sannoliktatt oljan stiger i pris under 1990-tald och att risken för mer dramatiskaprisstegringar inle kan uteslutas. Ävenjag kan i huvudsak ansluta mig till denna syn. Jag bedömer det emellertid intesom otroligt atl vi kommer in i en period med realt stigandeoljepriser. Hurstort genomslaget på den svenska oljemarknaden blir är förutom råoljeprisetberoende på utvecklingen av kursen på den amerikanska dollarn. Jag vill isammanhanget erinra om all den årliga reala prisstegringen på råolja inkl.skatter var 8,) för . Molsvarande tal var 0,för bensin,4,för Eo I och 8,för Eo 5. Denprincip som jag förordar är att tillfälliga höjningar eller sänkningar avoljepriserna inte automatiskt skall leda till skattesänkningar eller skallehöjningari utjämnade syfte. En sådan ordning skulle molverka en sund priskonkurrens ochi onödan öka konsumenternas kostnader. Målsättningen att reducera oljansandel, av skäl som jag redogjort för, från nuvarande avenergitillförseln till bör emellertid stå fast. Utvecklingenpå den svenska oljemarknaden och raffinaderiernas konkurrenssituation hartagits upp i skrivelser från och företrädareför raffinaderiindustrin i . 1 skrivelserna har framhållits att svenskraffmeringsinduslri är utsatt för krav och pålagor 1984/85:120 187 som inte är konkurrensneutrala i förhållande lillraffineringsindusirin utomlands eller lill de icke -raffinerande förelagen påden svenska oljemarknaden. Utpekade områden är bl.a. uttagsnivån avfariedsvaruavgifter vid import av olja, borträknandd av viss mängd råolja somdel av beredskapslagringen saml uttag av energiskatt på viss del avraffineringsbränsld. Dd har också framhållits all nya aktörer på den svenskaoljemarknaden kan allvarligt hota raffinaderiernas avsättningsmöjligheter. Belräffande dessa frågor vill jag erinra om all del är dloljepolitiskl mäl all säkra en Ullräcklig raffinaderikapacilei i av bl.a. beredskapskäl.