prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — 5.1.11 Statskontoret:I fråga om produktregislret har statskontoret i sam rådsyttrande tiU Dnr 307/83-5 rörande produktregistrets fortsatta uppbyggnad anfört att de cenirala tiUsynsmyn- digheteraa bör pröva möjligheterna att använda regislrel för olika tUlsyns- ändamål redan på gmndval av de uppgifter som redan finns i registret. Statskontoretkan inte finna att någon sådan prövning är gjord. Inte beUer kan statskontoretfinna att några ansträngningar alt utifrån vunna erfarenheler specificera dekrav som finns från centrala och regionala myndigheler och från lokalaskyddsorganisationer för att därigenom ta fram underlag för att bedöma vUkenslutlig nivå registret skall ha. Statskontoretanser därför att någon ytterligare utbyggnad av registret tiUs vidare inte börske. MedtilUredsstäUelse konstaterar statskontoret att giftinformationscentralen skallfå tiUgång till registret men saknar fortfarande en redovisning av i viUcengrad centralens informationsbehov kan täckas genom registret i dess nuvarandeform. Enligtstatskontorets uppfattning bör en evenluell framtida utbyggnad avproduktregistret baseras på ur verksamhetsanalys härledda och väl definieradekrav från avnämare varvid också nyttan av informalionen vägs mot deuppoffringar som krävs av såväl uppgiflslämnare som myndigheter. SärskUlbör arbetarskyddssiyrelsens och giflinformationscenlralens informationsbehovidentifieras så att det kan faststäUas på vUkel säll produktregislret behöverförändras för att täcka dessa myndighelers behov. Statskontoret anser attproduktregistret måste anpassas bättre lill myndigheters ochskyddsorganisationers behov likaväl som tUl behoven inom förhandsgranskningen. Kommissionensberäkning av kostnadema för en fortsatt utbyggnad är översiktiig. Statskontoretbedömer atl kostnaderna därför kan underskattas. Särskilt gäUer dettautveckUngskostnader och kosinader förenade med utbyte eUer modemisering av dentekniska utmstningen. Vid kalkylering av kostnadema bör även hänsyn tas tUlterminaler som förvänlas bli anslutna tiU systemet. 5.1.12 Riksrevisionsverket:I produklregislrels första uppbyggnadsetapp registrerades cuka 100 OCX) kemiska produkler. Prop.1984/85:118 52 denhar därefter bUvit starkt försenad. Den andra uppbyggnadsetappen som innebardeklaration och registrering av uppgifter om sammansättning ochanvändningsområde för 11000 produkter (baskemikalier) kunde således avslutasförst . Den nu pågående tredje etappen avser hälsofarliga produkler förvUka klassificering (gift, vådligt) och begränsade sammansättningsuppgifterskall deklareras och registreras. När regeringen beslutade ometappen bedömdes att den skulle vara avslutad . Kemikommissionenbedömer nu att någon följande Qärde etapp till följd av förseningen i detpågående registreringsarbetet inte kan startas förtän tidigast . Kemikommissionenanger att produktkontroUnämndens kostnader för uppbyggnaden av produktregislrettill och med har uppgått tUl 13,3 milj. kr. Uppgifislämnamas kostnaderuppskattas tUl för etappema 1, 2 och 3. Kommissionenkonstaterar vidare att tUlsynsmyn-dighetema hitintills endast i mycket begränsadutsträckning kunnat utnyttja produktregislret. RRVinstämmer i kommissionens uppfattning att det är angeläget att utröna om detfinns altemativa möjligheter att bygga upp produktregister som på etttillfredsställande sätt och med en rimlig resursåtgång kan getUlsynsmyndighetema användbar information om kemikalieanvändningen inomöverskådlig tid. RRVavslutade en förvaltningsrevision av produktkontrollnämndens, statensnaturvårdsverks och arbetarskyddsstyrelsens verksamhet med produklkontroU. Iverkets revisionsrapport berördes uppbyggnaden av produktregislret. RRVkonstaterade att ett av problemen med att utveckla ett produktregister är attden potentiellt tillgängliga mängden data inom området produktinformation äroerhört stor. Den stora mängden data gör det, enligt RRVs rapport, nödvändigtatt priorilera mycket hårt när man skall avgöra vilka produkter och vilka dataom varje produkt som bör registreras i etl ADB-system. Avgränsningar ochprioriteringar måste göras med hänsyn till bl. a. vilka användningsområden somskall lillgodoses, kraven på tUlgänglighet, kostnaden för att tillgodose dessabehov, och eventuell begränsning hos uppgiftslämnama när det gäUer förmåga eUervillighet atl leverera dala. Erfarenhetema från andra system visar också attett system kan bU alltför komplicerat om det skall tillgodose informationsbehovetfrån många olikartade användningsområden. nu pågående deklarationsetappen har man, jämfört med den förstadeklaralionsetappen, kraftigt begränsat mängden data om varje produkt som skaUsamlas in och registreras. förslag för den" fortsattauppbyggnaden innebär en än hårdare begränsning av de data som samlas in. Ensådan hård begränsning torde i och för sig vara nödvändig för att med rimligaresursinsatser och inom en rimlig tidsram få etl någorlunda fuUständigtregister. En fömtsättning för att ett produktregister med ett så begränsatinnehåll skall kunna utnyttjas inom olika användningsområden Prop.1984/85:118 53 ärenligt RRVs uppfattning alt informationsbehovet är relativt likartat inomdessa. RRVdelar kemikommissionens uppfattning atl det är viktigt med en effektiv tiUsynav att tUlverkare och importörer fullgör sin undersöknings-pUkt enligt LHMV.RRV utesluter inte att produktregislret i sin nuvarande och föreslagnautformning kan fa en viss användning i denna tUIsyn. En väl så viktig del avkemikaliekontroUen riktas dock mot dem som använder kemiska produkter t. ex.inom industrin och på arbetsplatserna. Kemikaliekontrollen skall leda tUl attkemiska produkter hanteras på ett sådant sätt att skada inte uppkommer påmänniskors hälsa eller i miljön. Vidare bör kemikaliekontrollen syfta tiU altkemikalier som är skadliga för hälsan och miljön ersätts med mindre skadligaprodukter. Den omfattande produktinformation som behövs för denna del avkemikaliekontrollen torde till endast ringa del kunna erhållas frånproduktregistret. RRV kan i sammanhanget hänvisa till arbetarskyddsstyrelsensyttrande (, dnr 946 553/79) över den nämnda revisionsrapporten.Arbetarskyddsstyrelsen anför bl. Slyrelsenbetonar härvid värdet av att ha tiUgång liU ett funktionellt produktregisteromfattande flertalet produkter i arbetslivet och medindel-ningsgmnder/sorteringsmekanismer väl anpassade efter den yrkesmässigaproduktanvändningen. Detta är nödvändigt t.ex. för bedömning av om enkonstaterad yrkeshygieniskl besvärlig produkl kan ersättas av andra,yr-keshygieniskt mer lämpade produkter med samma funktion. Riktigt utformadeindelningsgmnder är också avgörande för styrelsens möjligheter atl effektiviulnytQa produktregislret i föreskriftsarbetet, t. ex. för kartläggning av inomen verksamhel förekommande kemiska produkter som underlag för bedömning avbehovet av åtgärder mol kemiska hälsorisker. Ett för litel register utan sådanamekanismer bedöms av slyrelsen som siarkt begränsande i arbetet på en aktiv ochframför allt en förebyggande produktkoniroll. RRVanser att statsmaktema noga bör överväga atl avsluta uppbyggnaden av detnuvarande produktregistret i och med den pågående etappen. RRV ulgår härvidfrån att förhandsgranskningen av kemiska ämnen -efler förhandlingarna med EG -får en sådan utformning atl det inte behövs en särskild svensk ämneslista.Frågan om uppdatering och ajourhållning av det produktregister som byggt uppbör prövas när ytterligare erfarenheter vunnils om den faktiska användningen. Eneffektiv kemikaliekontroll fömtsätter otvivelaktigt att myndigheter,skyddsombud och andra engagerade har tiUgång liU en systematiserad produktinformation.Det kan vara lämpligl att informationen samlas i olikaanvändaranpassade register. Eftersom informationsbehovet varierar mellan olikaanvändningsområden bör ansvaret för insamlingen och hanleringen av informationläggas på de centrala myndigheiema inom områdel - f. n. nalurvårdsverkel ocharbelarskyddsstyrelsen. Prop.1984/85:118 54 somskuUe friställas om den nuvarande produktregistemppbyggnaden avslutas skuUekunna föras över tUl dessa myndigheter. Det kan finnas behov av en samordningav arbetet med att ta fram användaranpassad produktinformation.Samordningsfrågornas lösning blu beroende av bl. a. den framtida inriktningenpå och organisationen av kemikaliekontroUen. 5.1.13 Försvarets forskningsanstalt:Totalförsvaret (ÖEF) har behov av en översUct av landets kemikaliekonsumtion.Det är av vikl att kartlägga importsituationen och undersöka möjlighelema attfinna ersättningsprodukter, som kan tUlgripas vid en avspärmingssituation. Enmöjlighet är att ersätta importen av kemikaUer med egen tiUverkning ur inhemskaråvaror. Ett sådant utvecklingsarbete måste utföras i fredstid.Produktregistret skuUe kunna ge underlag för prioriteringar när det gällerframtagning av ersättningsprodukter vUket då också måste uppmärksammas när detgäller kemikaliekontroU. 5.1.14 Statens miljömedicinskalaboratorium: En utbyggnad av produktregislret anser vi kan bU ett värdefuUtverktyg vid mUjömedicinska riskbedömningar. Detta gäller specieUt förkartläggning av tänkbara hälsorisker. attavvakta utbyggandet av etapp 4 och i stället använda dessa resurser för att slutföra uppbyggandet av steg 3. - attnågon form av information med avseende på mUjöfarlighet bör infö ras. 5.1.16 : Den fortsattautbyggnaden av produktregistret föreslås ske i form av ämnesdeklaration.Luftfartsverket har ingen invändning mot detta förslag men ifrågasätter ombeslut om utbyggnad av en Qärde etapp bör fattas redan innan etapp 3 avregislrels utbyggnad är genomförd. Verket förordar etl senare beslut omulbyggnad gmndat på de erfarenheter som erhålls vid en utvärdering avregistrets funktion sedan etapp 3 tiU fullo tagits i drift. 5.1.17 Styrelsen förarbetsskyddsfonden: Mot bakgmnd av sina direktiv, all med förtur behandlafrågoma om sekretess, datasäkerhet och registempp-giftemas rättsliga statussamt information från produktregistret, lägger kommissionen en rad förslag somberör produktregistrets fortsatta utbyggnad. TUlföljd av vad som ovan sagts om förslag avseende utvidgad information om ochförhandsgranskning av kemiska ämnen vill vi föreslå att produktregislretsfortsatta uppbyggnad avgörs i samband med en mer samlad bedömning av åtgärderför att effektivisera kemikaliekontrollen. Mersamlade analyser med ledning av uppgifter i produklkonlroll- Prop.1984/85:118 55 registrethar av förklarliga skäl ännu ej gjorts som underiag för priorileringar vadavser insatser för kemikaliekontroll. I framliden borde dock slörre möjligheterdels för detta, dels för själva genomförandet av specieUa utredningar kringolika produkt- och ämnesgmppområden kunna liUskapas. Det blir då angeläget attbefintUg information används på ett så effektivi sätt som möjligt. Även olikautredningar vid sidan av myndighetemas bör då i stor utsträckning få kunnaanvända uppgifter i registret på adekvat sätt. Det kan härvid nämnas attarbetarskyddsfonden givit stöd tiU utredningar kring oUka ämnes- ochproduktgmppers hälsorisker (t ex inom ramen för arbete med skyddsblad, både påen mer central nivå och i mer decentraliserade former, och inom programarbeteavseende smörj- och kylmedel). I samband med sådana insatser har dock oftakunnat konstateras hur svårt och arbetskrävande del varil att hämta inbakgrundsinformation från tUl-verkare/Ieverantörer. Ett utbyggt register bordesåledes kunna innebära stora möjligheter för både tUlverkar-Aeverantörssidanoch användarsidan, att effektivisera sitt arbete med att uppfyUa de krav sombl. a. föreskrifter ställer. Även för prioriteringar för fortsatt FoU-arbetebör ett regisler kunna få stor betydelse. 5.1.18Statistiska centralbyrån:-------- anser - Att materialet iproduktregistret bör redovisas för beslutsfattare, forskare, politiker ochaUmänhet i form av officieU statistik. - Att även mer specieUastatistiska sammanstäUningar torde behövas för att få användbar informationfrån i registret lagrade primärdala. - Att den fortsatta utveckUngenav registret bör omfatta regelbundna utvärderingsförsök med test av registretsanvändbarhet och kvalilet. - Att det inte är motiverat attdubblera EGs arbete med atl göra en förteckning över på marknaden förekommandeämnen genom framtagning av en särskild svensk ämneslista. - Att också redan på marknadenbefintiiga ämnen kan behöva genomgå någon form av granskning för att enrättvisande klassificering av olika produkters miljö- och bälsofarlighel skallkunna göras. - Atl utveckling av kriterier förbedömning av miljöfarlighet hos kemiska produkter är en angelägen uppgift somsnarast bör genomföras. - Att ett fullständigtproduktregister i och för sig är angeläget att åsladkomma, men att man som ettdelmål i första hand bör sträva efter elt register över produkter innehåUandehälso- eller miljöfarliga komponenter. - Att en utvärdering av kvalitetoch användbarhet hos ell sådanl delregister bör göras, samt att SCB kanmedverka i ett sådant arbete. - Att sedan elt väl fungeranderegister avseende produkler med hälsoeller miljöfarliga beståndsdelarupprättats principer för en fortsall slegvis uppbyggnad bör fastställas. Prop.1984/85:118 56 5.1.19 : NämndentUlstyrker kommissionens förslag tiU utbyggnad av produktregistret. 5.1.20 Statensgiftinformationscentral: Redan i statskontorets slutrapport rörande projektetMI 09 "Samordning av informationsbehandUng vid akutaförgiftningsfaU" () kap 6:1, diskuteras samordning mellan GIC: sinformationsbank och (PKR). Det framhåUs här att PKRmed tiden förväntas utgöra en viktig informationskälla för GIC. Senareutredningar har kommit fram tUl samma sak, nämligen att GIC är en av deviktigaste avnämama tUl PKR. Således påpekas i PKN: s utredning och förslag omproduktregistrets fortsatta uppbyggnad () att GIC är en av demyndigheter som kan fa terminalanslutning tiU PKR. I statskontorets utredning() påpekas likaså: "Vi finner att GIC måste betraktas som en avde främsta avnämama tiU PKR särskilt med tanke på PKR: s framtida innehåUutifrån de ändrade direktiven tUl PKN." Statskontoret anser i tidigarenämnda organisationsöversyn av GIC att PKR bör göras tiUgängligt för GIC föratt undvika att två parallella statiiga produktregister uppbyggs. Regeringen anger idirektiv liU kommissionen angående utbyggnad av PKR att "vid en fortsatt uppbyggnad av registret torde även övriga inne hållsämnen än de som ger produktema deras hälsofarliga egenskaper behö va deklareras obligatoriskt". Detta direktiv synes ej ba fullföljts ikomnus- sionens arbete. Den information som enligt förslaget kommer att finnas i PKR efter uppbyggnad av etapp 3 och 4 är dock inte tiUräcklig för GIC:s behov. För att kunna ge adekvata råd vid akuta förgiftningar krävs känne dom om samtliga i en produkt ingående ingredienser, även de som bedöms som icke hälsofariiga. Orsakerna härtiU utreds närmare i "Giftinfor mation scentralemas behov av deklarationer rörande kemiska produkters sammansättning" utarbetat gemensamt av giftinformationscentralema i , och (). Förslaget tUl förordning om kemiska produkter (paragraf 27), tillgodoser sålunda inte GIC: s behov av produktinformation. Däremot konstaterar GIC med tiltfredsställelse att det inskrivs i lag att GIC skall ha terminalåtkomst tiU PKR (paragraf 28). Mol bakgmnd av de förändrade direktiven tiU PKR måste GIC emellertid fortsätta att komplettera det produktkartotek som funnits vid GIC och som fortlöpande byggs ut. Detta produktkartotek (f n 25-30 000 dokument) är baserat på information som tillstäUts GIC på frivillig väg och på det viUkoret att informationen hanleras konfidentiellt och endasl utgör underlag för bedömning i en akut förgiftningssituation. Då GIC: s personalresurser f n. tUl stor del åtgår till telefonrådgivningen vore del logiskt att även GIC erhåller nödvändiga personella resursförslärkningar för fortsatt kartoteksvård och kartoteksuppbyggnad. 1984/85:118 57 5.1.21 Apoteksbolaget: ApoteksbolagettUlstyrker den fortsatta utbyggnaden av produktregistret. Vi vUl dock erinraom atl det i bolagets sortiment finns en mängd råvaror där vanlig kemiskidentitet inte kan anges. Detta gäller naturprodukter och naturberedningar, därhundratals olika kemiska föreningar kan ingå i varierande sammansättning. Fördessa produkter måste andra metoder att definiera accepteras, som t.ex. del användatrivialnamnet. 5.1.22 i Östergötlandslän: Frågor avseende yttre miljö har endast översiktiigt berörts.Kemikommissionen föreslår att deklarationsskyldighet för mUjöfarliga produkterinförs när för deklarationsändamål lämpade kriterier föreUgger. Lämpligakriterier för mUjöeffekter kan enligt uppfattning exempelvisvara kemisk och biologisk nedbrytbarhet saml ackumulerbarhet. Kunskapema om kemikalierspåverkan på yttre mUjö är i många faU klart bristfäUiga. finner deldärför angeläget att krav på sådan information ställs och att produktregislretkomplelteras i detta avseende och i den utsträckning som sådana undersökningargenomförts. I annat fall bör det framgå att eventueUa miljöeffekter inteutretts. 5.1.23 Länsstyrelseni : är i princip positiv tiU ett ämnesregister i enlighel med kommissionens förslag. Vidare liUstyrkes förslaget att deklarationsskyldighet införes för miljöfarliga produkter så snart för deklarationsändamål lämpade kriterier för bedönming av mUjöfar- Ughet föreligger. Viden hälso- och mUjöriskbedömning måste emeUertid kända fakta om en produkt ellerämne värderas i varje enskUd situation. ger efter föreslagenutbyggnad en del av dessa bakgmndsfakta. Men enbart fakta om produkter ochenskilda ämnen räcker inte i alla situationer. Kunskaper och erfarenheter måstetill. Den toxikologiska informationsservicen är värdefuU i detta sammanhang.Vid sidan om produktregistret borde därför ett regisler byggas upp som gerupplysningar i sammandrag om kunskaper och erfarenheter beträffande bl. a.fysikalisk-kemiska egenskaper, loxicitet, cancer och mutationsframkaUandeegenskaper, hygieniska gränsvärden, i den yttre mUjön, analysmetoderetc. 5.1.24 i län: Kemikalieinspektionen föreslås föra ett register med uppgift omkemiska produkter som förekommer i . Registret bör snarasl kompletterasenligt kemikommissionens förslag så att etl ämnes hälso- och miljöfarlighetframgår dvs. hur tUlverkama bedömi och vetenskapligt utvärderat sin produkt. 5.1.25 i län:Utbyggnaden av produktregislret bör, enhgt mening, i försia handske genom att den redan Prop.1984/85:118 58 beslutadetredje utbyggnadsetappen kompletteras med en deklarationsskyldighet förmiljöfarliga produkler i enlighet med utredningens förslag. Däremot tordebeslul om en ytterligare utbyggnad med en Qärde etapp kunna anstå, främst settur kosinads/nyttosynpunkt, tiUs dess erfarenhet vunnits från den tredjeetappen. 5.1.26Länsstyrelsen i : anser inledningsvis att det ärviktigt att det med betydande resurser uppbyggda produktregistret nu användssom underlag för att få tiU stånd ett register som effektivare kan användas förmUjö- och arbetarskyddstiUsyn i vårt samhälle. Det är viktigt att alla ämnensom bedöms vara hälso- och mUjöfariiga i produktema finns med i ett sådantregister. Om en produkt ska liUhanda-håUas för människor i vårt samhälle kandet inte vara rimligt all beslämmelser om sekretess- och datasäkerhetomöjliggör informalion om dess innehåll med risk för skadeverkningar föranvändaren. Registret bör kunna byggas upp så atl sekretess och datasäkerhetenkan garanteras i samma utsträckning som finns på andra områden och register isamhället. Om dessa garantier inte räcker för importörer och utländskaleverantörer och vissa produkter med anledning härav skulle undandras densvenska marknaden får vi godta detta om inte specieUa skäl i enslaka faU skuUemotivera undantag. Medkännedom om den oerhört rikliga av produkler på marknaden torde detvara ofrånkomligt att man förr eller senare skaffar sig information om derasinnehåU. Givetvis måste målsättningen vara ett relativt komplettregisterinnehåll men detta får dock inle innebära sådana arbetsinsatser iuppbyggnadsskedet att regislret nu inle kan förses med information om defarliga ämnena. Det beslutade genomförandet av etapp 3 innebär dock endasl atthälsofarliga men inte mUjöfarliga ämnen kommer att finnas i registret vUketlänsstyrelsen som tillsynsmyndighet i nuljöfrågor anser beklagligt. Enutbyggnad av etapp 4 är därför enUgt uppfattning angelägen fören fuUständig överblick över kemiska ämnens förekomst i hela samhäUet. SammanfattningsvisstäUer sig positiv tUl att etapp 4 i produktregistret genomförsenligt delbetänkandets förslag med deklarationsskyldighet även för mUjöfarligaprodukter så snart kriterier för bedömningar av miljöfarligheten föreligger. 5.1.27Svenska kommunförbundet: Styrelsen anser det väsentiigt att produktregistretbyggs ut så att det kommer att omfatta även uppgifler om miljöfarligaprodukter. Från tiUsynssynpunkt är det enhgt styrelsens meningvärdefuUt att den föreslagna Qärde etappen i regislemppbyggnaden utformas somen ämnesdeklaration. Det är enligt styrelsens uppfattning härvid nödvändigt altden kemiska identiteten hos deklarerade ämnen anges. Atl uppgiftsskyldighelentiU produktregislret utökas tUl att Prop.1984/85:118 59 omfattaäven handelsagenter i för ulländska leverantörer är enligt styrelsensmening betydelsefullt bl. a. för atl underlätta uppgiflsinsamling-en. Styrelsentillstyrker således kommissionens förslag i deissa delar. 5.1.28 : KF anser att del är nödvändigl med ett produktregister som innehåller för myndigheterna nödvändiga data saml att det är av betydelse att samla alla uppgifter gällande kemisk produklkon troU på en myndighet. KFanser att man bör avvakta med den föreslagna Qärde elappen av registretsutbyggnad. En utvärdering av hur stor information myndigheterna kan få genomden pågående kompletteringen i steg tre bör först ske. Dessutom anser KF attdet finns möjlighet att infoga tiUverkare/impor-törers deklaration av samtligai en produkt ingående ämnen på frivUlig väg . Gmpperav kemiska produkter som är särskUt viktiga för vissa yrkeskategorier ellerkonsumenter kan prioriteras tiU ämnesdeklaration i detta tredje steg. AUteftersom kraven förändras och nya kunskaper om skUda produkler nås begärmyndigheiema in fuUständiga uppgifter från de produktansvariga. Detta kan varaen väg att möjliggöra en successiv uppbyggnad av produktregistret. 5.1.29 Landsorganisationeni : LO har erfarenhet av aUa de problem som är förenade med uppbyggandel av elt produktregister med hög ambi tionsnivå under en lång följd av år. FömtomtiUsynsmyndighelemas behov, har LO hävdat arbetsplatsemas behov avett produktregister. Därför har LO krävt ettproduktregister där aUa produkter införs med fuUständig innehåUsdeklaration. Vihar också hävdat ett krav på tUlgäng-Ughet så att också ansvariga instanser iarbetslivet som t.ex. fackliga organisationer, företagshälsovård,huvudskyddsombud m. fl. ges möjlighet att vid påkommande behov snabbt kunna fåfram fuUständiga produkldek-larationer som underlag för bedömningar avproduktval, hanteringsföreskrifter m. m. Underde som arbetet med uppbyggnaden av produktregister pågått inomproduktkontroUnämnden har det blivit allt mer uppenbart att det rått starkamotsättningar meUan sådana krav som LO företrätt och de krav på sekretess somhävdats från industrin såväl nationellt som intemationeUt.Sekretesslagstiftningens utformning spelar också en avgörande roll härvidlag. AUtsammantaget har det inneburit att LO tvingats konstatera all många hinderfortfarande återstår om man ska kunna förverkliga ett produktregister med denambitionsnivå som LO eftersträvar. 1984/85:118 60 belänkande beskriver dessa problem och konstaterar att detför närvarande inte är en rimlig målsättning att inom en begränsad tid byggaupp ett fuUständigt register med kompletta samman-sättningsuppgtfter församtiiga produkter. Idenna sUuation, då man måste besluta sig för om man ska söka nå det bästamöjliga men med accepterande av en mycket lång tidsförskjutning, eller attåstadkomma förbättrade - men ej ideala förhållanden som kan förverkligas påkort tid - har man valt det senare handlingsaltemativet.