prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad utredarna vill åstadkomma är enutbildningsorganisation som är befriad från tyngande byråkrati och som ärstarkt decentraliserad. Det fömtsätter att verksamheten i organisatorisktavseende är fristående både från och arbetsmarknadsverket.Det förutsätter vidare att verksamheten i ekonomiskt avseende görs beroende avatt den motsvarar beställarnas krav. Den bör därför inte bedrivas itraditionell myndighetsform. Verksamheten bör i stället läggas upp på så sättatt det etableras eU köp/säljarförhållande mellan beställarna (i första handlänsarbetsnämnden, men ocksä företag och förvaltningar) å ena sidan och AMU-organisalionenä den andra sidan. 2 Verksamhetsform och uppgifter Utredarnahar övervägt om verksamheten skall bedrivas som bolag, uppdragsmyndighet ellerstiftelse. Utredarna avvisar tanken på bolag och stiftelse och föreslår enuppdragsmyndighet. Dennya uppdragsmyndigheten får tre huvuduppgifter Denskall producera kurser som säljs till länsarbetsnämnderna och till näringsliv och förvaltningar. Den skall svara för elevsocialverksamhet i anslutning till kurserna. Den skall också ha ansvaret förpedagogisk utveckling och framtagning av kursplaner. Kraven på kvalitet i ulbildningenkan lillgodoses främsl genom all utbildningen styrs av kursplaner, som fastställsav den cenlrala myndigheten i samråd med parterna samt genom att det ställskrav på pedagogisk och yrkesmässig kompetens hos de anställda lärarna. Den nyamyndigheten som omfattar ca 4000 lärare kommer att ha en hög 1984/85:59 59 kompetensnär det gäller pedagogiska frågor och fär ell självständigt ansvar för atthävda kvaliteten i kursinnehållet och undervisningen. Dennya myndigheten föreslås bli organiserad i tvä nivåer: en central nivå,styrelsen för AMU, som utgörs av styrelse och kansli och en länsnivå somlikaledes utgörs av styrelse och kansli samt AMU-cenler. Den centralastyrelsen utses av regeringen efter förslag från bl.a. arbetsmarknadensparter, AMS, SÖ och UHÄ. Ordföranden bör vara fristående och således inteföreträda kundernas eller parternas inlressen. Verksamhelen vid det centralakansliet skall ledas av en chef som utses av regeringen. Styrelsen för AMU somskall arbeta pä riksnivå, blir en liten organisation. Den skall bestå av ca 30personer, dvs. en tredjedel av det antal personer som arbetar med AMU-frägorpä . Det centrala kansliet arbetar bl. a. med policyfrågor,långsiktig planering, peti-tafrågor, långsiktiga investeringar i lokaler ochutrustning, övergripande personalfrågor, kursplanefrägor, pedagogisktutvecklingsarbete samt förvaltningsjuridiska frågor. I varje län skall detfinnas en regional styrelse med motsvarande sammansättning som den centralastyrelsen samt ett regionkansli. Den regionala styrelsen utses av den cenlralastyrelsen efter förslag från de berörda organisationerna. Regionkanshet leds aven chef som utses av den regionala slyrelsen. Denne har inför styrelsen ettresultatansvar för verksamheten och leder marknadsföring, drift ochadministration. Regionkansliet med etl tiotal anställda biträder imarknadsföring och pedagogisk ledning av verksamhelen. I ledningen för varjecenter finns en utbildningschef och en eller flera utbildningsledare.Utbildningschefen har i samverkan med utbildningsle-dama ansvaret för dendirekta pedagogiska ledningen av verksamheten. Dessutom har utbildningschefendriftansvar och resultatansvar för den tilldelade budgeten. Utbildningsproduktionenföresläs bli intäktsfinansierad medan den centrala administrationen,utvecklingsarbete, personalutbildning och elevsocial verksamhet föresläs bli anslagsfinansierade.Intäkterna kommer huvudsakligen från länsarbetsnämnderna, men den nyamyndigheten kan också sälja utbildning och konsulttjänster till företag ochandra anordnare av utbildning. 1984/85:59 60 AMSkommer bl.a. att förmedla medelsramar till länsarbetsnämnderna samt svara för policyoch riktlinjer för länsarbetsnämndernas planering avarbetsmarknadsutbildningen. Andra centrala uppgifter för AMS är övergripandeplanering som inriktas mot att identifiera långsiktiga behov på arbetsmarknadensamt uppföljning av placeringsresultaten. Länsarbetsnämndernafär rält alt i samråd med arbetsmarknadens parter besluta om att beslälla ochköpa arbetsmarknadsutbildning hos den nya myndigheten. För långsiktiga behovbör länsarbetsnämnderna ha möjlighet att sluta längtidskontrakl med AMU-myndighelenför exempelvis . Länsarbetsnämnderna har ansvar för alt la ul deltagaretill ulbildningen och skall vid beställningen av kurser ställa krav på attdeltagarna fär en sädan yrkesutbildning att de har goda fömtsättningar att få arbeiei del yrke de utbildat sig till. Förslagetär elt principförslag. Utredarna fömtsätter alt en organisationskommittétillsätts för detaljutformningen av organisalionen, dvs. framtagande av underlagför beslut om inre organisation och resurser. Under fömtsättning att riksdagenfattar beslut om den nya organisationen skall verksamheten starta den 1juli 1985. Ca6000 personer, varav ca 4000 lärare, berörs av organisationsförändringen. Somutgångspunkt för övergången gäller, att personal vid AMS med elevsocialauppgifter med undantag för elevassistenter, och personal vid SÖ med AMU-uppgifter,går över till den nya arbetsgivaren. Detta gäller under fömtsättning av att molsvarandetjänster finns inrättade i den nya organisationen. Övergången sker genom ett arbetserbjudande,som lämnas till alla dem, som skall gä över och är anställda . Anställningenhos den nya arbetsgivaren gäller fr.o.m. den och utformas på såsätt att - fillsvidareanställd personalerbjuds tillsvidareanställning - förordnade på långtidsvikariaterbjuds motsvarande anställning - förordnade på korttidsvikariaterbjuds motsvarande fidsbegränsad anställning. Tillarbetserbjudandet skall fogas organisationsplan för AMU- organisationen ilänet samt befattningsbeskrivningar i de fall arbetsuppgifterna förändras. Förden hell övervägande delen av personalen medför bytet av huvudman ingaförändringar av arbetsuppgifter, tjänstgöringsförhållanden ellertjänstgöringsort. Förden övervägande delen av den SÖ-anställda personalen vid AMU-center och för de AMS-anställdasjuksköterskorna samt den elevsociala 1984/85:59 61 personalenvid AMU-förläggningar görs ell "rakt" övertagande. Detta innebär altpersonalen erbjuds likvärdig tjänst på F- resp. L-plan. Såvitt man nu kan bedömakommer trygghetsavtalets regler att gälla fullt ut vid övergängen. För dencentralt anställda SÖ-personalen bör emellertid enligt utredarnas mening sammaförfaringssätt tillämpas som vid SÖ: s omorganisation den . 1984/85:59 62 Sammanfattning av samrådsmyndigheternas ((), statskontoret och ()) yttrande över AMS rapportprincipförslag till ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen SÖframhåller att en betydande del av AMU tillgodoser relativt stadigvarandeutbildningsbehov för vilka möjligheterna till planering och kraven på förändringstaktinte väsentligt skiljer sig från annan utbildning i samhället. En långsiktigtplanerad basorganisation bör därför enhgt SÖ kunna anslagsfinansieras. EnligtSÖ; s uppfattning kommer en utbildningsmyndighet i längden inte att kunnameddela kvalitativt godtagbar yrkesutbildning, om denna inte har sinutgångspunkt i en mer långsiktigt planerbar fast organisation. En fastorganisation är nödvändig för att upprällhålla pedagogisk kompetens, förutveckling av yrkespedagogisk metodik samt för möjligheterna att hålla engodtagbar lokal- och utmstningsmässig standard. Det är också ekonomisktförmånligt att för långsiktiga utbildningsbehov göra långsiktiga bindningar bl.a. i lokaler och utmstning. Utanen egen fast bas för uppdragsverksamheten blir utbildningsmyndigheten hellberoende av beställaren länsarbetsnämnden, vilket enligt SÖ blir en oacceptabelsituation för en myndighet med ansvar för tolalfinan-siering genom intäkter. 1.2 Samverkanmed andra utbildningsanordnare SÖpekar på möjlighetema att långsiktigt tillgodose utbildningsbehovet för AMUgenom avtal med kommunema. Genom minskningen av antalet sextonåringar under denärmaste åren kommer fömtsättningarna inom många kommuner alt vidmakthålla ettbrett utbildningsutbud inom gymnasieskolan att minska. Härvid skapasförutsättningar för en ordning där det grundläggande och långsikliga behovet avarbetsmarknadsutbildning kan tillgodoses inom eller i anslutning tillgymnasieskolan. Frågorna om likvärdighet, pedagogisk ledning, utveckling ochuppföljning får då en naturlig lösning inom gällande ramar för skolväsendet. SÖframhåller att man inte bör räkna med att kommuner eller företag kommer att tapå sig kostnader som hänför sig till krav på hög beredskap att öka eller minskaomfattningen av viss AMU. Prop.1984/85:59 63 SÖ hänvisar till sitt yttrande över KAFU: s betänkande därSÖ framhöll vikten av alt ansvar och befogenheter hålls samman. Ett pedagogisktansvar inom den statliga skoladministralionen för en utbildningsverksamhet därde ekonomiska befogenhelema ligger inom arbetsmarknadsverket och/eller enfristående utbildningsmyndighet avvisades dä av SÖ. SÖ vidhåller dennauppfattning. I remissyttrandet framförde SÖ förslag om en delning av AMU mellanSÖ och arbetsmarknadsverket. En anslagsfman-sierad fast bas för den merlångsiktigt planerbara utbildningsverksamheten föreslogs utgöra en del av denstatliga skoladministralionen. En sådan organisation skulle göra det möjligtatt förena ett pedagogiskt ansvar inom SÖ och länsskolnämnderna med eltplaneringsansvar inom länsarbetsnämnderna för den del av AMU som kräver höggrad av flexibilitet. I det föreliggande förslaget utlämnas enligt SÖkvalitetskontrollen i väsentlig mån lill organ, yrkesnämnderna, över vilkasamhället saknar inflytande. Det pedagogiska ansvaret för AMU bör enligl SÖäven fortsättningsvis ligga inom den statliga skoladministralionen. 1.4 Huvudmannaskap och organisation Enligt SÖ löses inte frågan om huvudmannaskapet för AMUgenom del nu lagda förslaget. kommer i den föreslagnaorganisationen att råda oklarhet om var del yttersta ansvaret för verksamhetenligger. Sä tillvida innebär förslaget dock en förbättring att det skärperkraven på ansvarstagande för de ekonomiska konsekvenserna av beslut om verksamhetensinriktning, lokalisering och omfattning. SÖ har i sig inget att erinra mot att den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen organiseras i form av enuppdragsmyndighet med relativt långtgående decentralisering av ansvar ochbefogenheter lill regional nivå under fömtsättning bl.a. att en fast basorganisalionanslagsfinansieras. Sammanfattningsvis anser SÖ att den föreliggande rapporteni så hög grad brister i analys och konsekvensbedömning, att den inte kan liggatill grund för ställningstagande till AMU: s framlida organisation. I ställetbör regeringen uppdra åt SÖ och AMS att med utgångspunkt i nuvarandeorganisation, i reell samverkan, genom ett successivt utvecklingsarbete finnaformer för en mer ändamålsenlig organisafion av den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Enligl SÖ: s uppfattning finns begränsaderationaliseringsvinster att göra genom att en del av den lokala administralionensammanförs lill regional nivå. innebär förslagel kraftigt ökadeuppgifter för de regionala 1984/85:59 64 kansliernadels genom decentralisering från central nivå dels genom överföring avuppgifter som ligger pä , försvarels materielverk ochförenade fabriksverken. Del är därför osannolikt att verksamheten kan bedrivasutan en nettoökning av de administrativa resurserna. SÖ ifrågasätter om denföreslagna organisationen innebär ett effektivt användande av resursernaeftersom etl genomförande av förslaget fömtsätter att länsarbetsnämndernaförstärks med kompetens av ekonomisk och pedagogisk art. Närdet gäller den centrala nivån tar SÖ avstånd från bedömningen i förslaget attverksamheten, ens med en omfattande decentralisering av uppgifter, ansvar ochbefogenheter skall kunna ledas av ca 30 personer. Delta i synnerhet somuppgifter rörande taxesätlning, marknadsföring, upphandling, försäljning ochlokalförsörjning fillkommer jämfört med nuvarande organisation. SÖifrågasätter också om det är rimligl att föra över de funktioner som nufullgörs på SÖ: s redovisningscenlral till regional nivå. SÖ anser del vidareorimligt alt SÖ skulle ha ansvarel för att bereda övertalig personal såväl inomSÖ som inom fältorganisationen meningsfull sysselsättning i avvaktan löper ut. Statskontoretfinner sammantaget att man tills vidare måste ulgå frän att staten, viaarbetsmarknadsverket, kommer alt bli den alll dominerande köparen av AMU-tjänsteroch den allt dominerande säljaren. I effektivitetshöjandesyfte tillstyrker statskontoret dock att en ny blir avgiftsfinansierad.En fördel med alt gä över till en prisslyrning av arbetsmarknadsutbildningen ärenligt statskontorets mening att arbetsmarknadsmyndigheterna ställs inför ettstörre tryck att anvisa en utbildning som med rimlig säkerhet leder lill elt arbeteför kursdeltagaren. Statskontoret pekar på att den nya situationen kanleda till att arbetsmarknadsutbildningens mål - främst det fördelningspolitiska-eftersatts. En sådan risk skulle kunna uppstå eftersom utbildningskostnadenför varje enskild individ klart framstår. Statskontoret förutsätter all dettauppmärksammas och vid behov föranleder kompletterande riktlinjer frånstatsmakternas sida. Statskontorettillstyrker att AMU-verksamhelen finansieras enligt uppdragsmodellen, ochframhåller att denna verksamhetsform måste anses som den naturligaste medhänsyn till de bedömningar som f.n. kan göras belräffande den framtidamarknadssituationen och det därav följande behovet av ekonomisk insyn från statsmakternassida. Prop.1984/85:59 65 I utredningen knyts valel av uppdragsmyndighet tillvillkoret att denna skall befrias från de generella regler om lokalförsörjning,upphandling och avyttring av utmstning som eljest gäller för slatligamyndigheter. Statskontoret erinrar om all det ifrågavarande regelverket syftartill alt åstadkomma en sä rationell ordning som möjligt för slatsverkskoncernen.Statskontoret anser att frågan om vilka generella regler den nyaorganisationen skall underordna sig måsle prövas mera nyanserat och utifrån enkonkret diskussion om för- och nackdelar för statsverket - finansiären. Av de alternativa organisationsmodeller som prövas irapporten finner statskontoret att en som är frislående fränarbetsmarknadsverket och med eget pedagogiskt ansvar för utbildningen bör varaden bästa lösningen för en avgiftsfinansierad verksamhet. Statskontoret anser att vissa grundläggande frågor ytterligarebör belysas. Det gäller främst de regionala styrelsernas ansvar och uppgiftersom klarare behöver specificeras. Statskontoret finner det dock moliverat altnågon form av regionala styrelser skall finnas. Även kursnämndernas roll ochställning behöver belysas ytterligare innan ställning kan tas lill organisationsutformningeni della avseende. Statskontoret ifrågasätter ocksä om högskolemyndigheternaskall vara självskrivet represenlerade på olika nivåer. Vad beträffar den regionala indelningen förordarstatskontoret att större regioner än län övervägs, då det är viktigt all varje resullatansvarigregion omfattar ett tillräckligt stort marknadsunderlag så alt inle dencentrala ledningen skall behöva laborera med ständiga uljämningsinsatser. Statskontoret ifrågasätter av kostnadsskäl förslaget atthuvuddelen av nuvarande AMU-filialer skall omvandlas till AMU-center. Frågor omändring av utbildningsenheternas ställning bör enligt statskontoret lösas successivtnär det står klart hur slor den framtida utbildningsorganisationen kan bli. Statskontoret anser att det bör vara möjligt altupprätthålla utbildningens kvalitet även om ansvarel förs över frän SÖ tillden föreslagna . Elt fortsatt utnyttjande av lärarpersonalensoch partemas kompetens bör borga för detta. Däremot finner statskontoret detförslaget Iveksaml alt statsmakterna skall fastställa elt nytt övergripandemåldokument för AMU innehållande de kvalitativa målen m. m. för utbildningen. Statskontoret delar uppfattningen att vissa delar avverksamheten, t. ex. den elevsociala, lämpligen kan vara anslagsfinansierade.Detta bör enligl 5 1984/85. Prop.1984/85:59 66 statskontoret företrädesvis lösas genom anslag som ställstill AMS förfogande. Belräffande AMU-organisalionen bör uppdragsmodellentillämpas renodlad. Kostnaderna bör så långt möjligt belasta produktionen. Enliglstatskontoret bör också AMU-styrelsens kostnader kunna fördelas. 2.5 Samverkan med andra utbildningsanordnare Statskontoret bedömer möjligheterna att samverka medkommunernas reguljära utbildning som mera positiva än AMU-organisationensframtida möjligheter att sälja utbildning lill företag och förvaltningar.Statskontoret påpekar emellertid att staten och kommunerna f n. tillämpar heltolika praxis för prissättning vid försäljning av utbildningstjänster. Bildenkompliceras också av all den kommunala ulbildningen till slor del finansierasmed statsbidrag. En ökad samverkan mellan stat och kommun bör enligtstatskontorets mening bygga pä klara ansvarsgränser mellan olika slag avutbildning samt normerande centrala avtal om ersättning m. m. Statskontoret konstaterar att man i rapporten inte närmaregår in pä frågan om att klarare än nu avskilja allmänutbildning frånyrkesutbildning och låta allmänutbildningen bli en uppgift för komvux. I sitlyttrande över KAFU framförde statskontoret att exempelvis preparandulbildningeni princip borde åligga den kommunala vuxenutbildningen. Statskontoret bedömer att etl genomförande avorganisationsförändringen bör anstå /86 med hänsyntill de frågor som återstår att belysa. Finansiellt bör övergången till 1 000-kronors-anslagske som organisationen träder i kraft. Statskontoret påpekar att detunder en övergångsperiod kan bli nödvändigt med särskilda underskoltsbi-dragberoende på osäkerheten i bedömningen av marknadssituationen. Enligt RRV: s mening vilar förslaget på en osäker grundeftersom det inte har varit möjligt att penetrera problematikenkring AMU så allsidigt att elt någoriunda säkert beslutsunderlag kunnaterhållas. Bland de gmndläggande problem som utredningen enligl RRV inle harhunnit alt ge en tillfredsställande belysning är Orsakerna till AMU:s problem, framför allt den bristande flexibiliteten Konsekvensernaav en ökad flexibilitet för andra krav som ställs på AMU 1984/85:59 67 Sambandetmellan de olika dimensionerna i flexibilitetsbegreppet och föreslagna organisationsförändringar Konfliktenmellan kravet på samordning och kravel på konkurrens Även om osäkerheten är stor kring vissa frågor finns det enligtRRV: s mening möjligheter att lösa dessa via organisationskommittén. RRV fömtsätteratt organisationskommittén samräder med verket vid detaljutformningen av ekonomiadministrafionen.Organisationskommittén bör ocksä lämna underiag till RRV inför anslutningentill redovisnings-och revisionsorganisationen. RRVframhåller att det inte är entydigt att den föreslagna verksamhetsformenskulle leda till en avsevärt mindre bindning till fasta resurser än vad dennuvarande formen gör. RRV anser liksom utredningen att behovet av insyn i verksamhelenär ett starkl vägande argument för val av uppdragsmyndighet i stället förstiftelse. RRV finner emellertid inte alt kravel på frikoppling fränbyggnadsstyrelsen, och förenade fabriksverken ärsakligt motiverat i utredningen. Likaväl som dessa myndigheters verksamhet kanses som "restriktioner" kan de ses som en servicefunktion frånstatens sida. RRV menar alt om den inte fungerar bra borde man i första hand tareda på varför, snarare än att överge funkfio-nen. En frikoppling frän l.ex.byggnadsstyrelsens medverkan skulle innebära att motsvarande kompetens skullebehöva byggas upp inom AMU-organisalionen, vilkel skulle medföra ökade koslnader.När del gäller de övriga nämnda myndigheternas medverkan finner RRV det inteheller motiverat att en uppdragsmyndighel för AMU-verksamhelen skall undantasfrån de bestämmelser som gäller andra myndigheter av samma slag. RRVanser liksom utredningen att en uppdragsverksamhet där SÖ har det pedagogiskaansvaret skulle bli alltför komplicerad för all de åsyftade förenklingarna avorganisationen skulle uppnäs. Det föreslagna alternativet medför dock enligtRRV osäkerhet om hur det pedagogiska ansvarel skall utkrävas. RRV anser ocksåatt ansvarsfördelningen mellan den centrala och den regionala nivån är oklaroch behöver preciseras ytterligare av organisationskommittén. Dethar enligt RRV inle visats att den föreslagna organisationen innebär någon förenkling.Man har fortfarande två myndigheter inblandade direkt i verksamhelen samtidigtsom man har kopplingen till yrkesnämnderna. RRV anser att den nyaorganisationen framför alll har sina fördelar i all beslällar- och producentfunklionernahålls ålskilda och genom au kostnadsmedveiandet bör öka. Enligt RRV är dockosäkerheten stor om man verkligen när fram till de åsyftade målen medorganisationsförändringen. Prop.1984/85:59 68 Uiredningen föreslär att den centrala nivån anslagsfinansierasoch att den regionala nivån intäktsfinansieras. RRV anser au det i allmänhel ären fördel att anslagsfinansiera funktioner snarare än nivåer. När det gäller inköp av utmstning föreslår utredningen attden antingen finansieras över ett särskilt utrustningsanslag eller genom attmyndigheten tillåls att själv gå ut på lånemarknaden. Det sista alternativethar inte förekommit. RRV föreslår all dessa finansieringsfrågor tasupp i anslutning till organisationskommitténs arbete. Uiredningen föreslår att länsarbetsnämnden tillförs extraresurser för alt kunna avgöra t.ex. vilken utbildningsanordnare pä marknadensom är lämpligast från kvalitetsmässiga och ekonomiska synpunkter. RRV haringet att invända mol gmndtanken men föreslär att finansieringen i första handsker via omprioriteringar inom arbetsmarknadsverket. RRV anser det förslaget olämpligt att länsarbetsnämndenvid köp av utbildning i förelag köper resurser för tillsyn av AMU-organisationeneftersom det skulle kunna innebära all AMU-organisafionen både var konkurrentoch kontrollant i förhällande till företaget. 3.5 Kostnader och finansiering Enligt uiredningens kostnadsberäkning skulle den nya organisationenbli nägol billigare än den nuvarande. Detta gäller under fömtsättning att deberörda myndigheterna tillförsäkras medel från regeringen för att kunnagenomföra den föreslagna organisationsförändringen enligt del stadigatrygghetsavtalets regler. RRV anser alt, i den män myndigheterna hinner planerain organisationsförändringen i sina petita, kostnaderna bör kunna tas inomramen för ordinarie anslag. Prop.1984/85:59 69 SAMMANFATTNING AV REMISSYTTRANDENA ÖVER AMS RAPPORT NYORGANISATION FÖR DEN SÄRSKILT ANORDNADE ARBETSMARKNADSUTBILDNINGEN() Efterremiss har yltranden över rapporten avgivits av försvarels materielverk (FMV),(), universitets- och högskoleämbetet UHÄ, statensarbetsgivarverk (SAV), förenade fabriksverken (FFV), statens institut förpersonaladministration och personalutveckling (SIPU), , i (LO), (), Centralorganisationen /SR (/SR) och (). UHÄhar bifogat yttranden frän regionstyrelserna i , ,, /Malmös, och högskoleregioner saml frånuniversiteten i , , och högskolorna i , ,, och /. LO har bifogat yttranden frän , . Flertaletremissinstanser tillstyrker förslag i sin helhet eller med vissakommentarer eller invändningar. Till dessa hör FMV, SAV, SIPU,, , LO och SAF. UHÄ har avståu från att lämna synpunkterpå organisalionen för arbetsmarknadsutbildningen. BS har enbart yttrat sig ifrågan om ansvarel för AMU: s lokalför-- sörjning. /SR och kommunförbundetär negativa lill den föreslagna verksamhets- och organisationsformen för den särskillanordnade arbetsmarknadsutbildningen men ställer sig positiva till de förslagsom syftar till en ökad flexibilitet och högre effektivitet i verksamheten.