prop · G80320 · 1984-12-31 00:00:00 — De sammanlagda rörelseintäkterna uppgick till 37,4 milj. /83 men fördelade sig då med 6,5 milj. kr. ikanaltrafikintäkter, driftbidrag 28,9 milj. kr. och övrigt 1,9 milj. kr.inklusive arbeten åt utomstående. Intäkternafrån fritidsbåtar har ökat med 0,1 milj. kr. och lotsavgifterna har ökat med0,6 milj. kr. Totaltsett har kanal verkets intäkter för /84 överstigit budgeteratvärde med 0,4 milj. kr. Rörelsekostnadernauppgick till 44,0 milj. kr. och överstiger föregående budgetårs värden med 8,2milj. Avskrivningarna uppgår till . under åren1982/83. Extraordinäraintäkter har ökat från . 1982/83 till . 1983/84. Ökningenbestår till större delen av realisationsvinst vid försäljning av mark- ochvattenrätter. 3 1983/84. Skr.1984/85:20 34 Räntan på statskapitalet uppgår till . för år1983/84 jämfört med I . för /83. /84 har utförtsinvesteringar genom vilket det ianspråktagna statskapitalet har ökat från16144000 kr. vid utgången av /83 till . vid utgången av år1983/84. Det av statsmakterna fastställda förräntningskravet om haruppnåtts. Under /84 investerade 3 179milj. i olika slag av anläggningstillgångar jämfört med 3 111 milj. kr.under år 1982/83. I vattenkraftanläggningar har investerats 683 milj. kr.,en ökning med 145 milj. kr. i förhållande /83. Dessa investeringarhar väsentligen avsett effektutbyggnader och arbeten i redan befintligakraftstationer. I kärnkraftanläggningar har investerats 602 milj. kr.Härvidlag föreligger en minskning med 120 milj. kr. De / 84 aktuella investeringarna avser kapitaltillskott tillForsmarks för arbeten på block 3 i Forsmark samt byggande avserviceanläggningar i . I konventionella värmekraftanläggningar samtvärmeproduktionsanläggningar har investerats 8 milj. kr. /83uppgick investeringarna i motsvarande anläggningar till 9 milj. kr. I distributionsanläggningar har investerats 1704 milj. kr.jämfört med milj. kr. Dessa investeringar avserutbyggnad av såväl storkraftnätet som de regionala överföringsnäten samtdetaljdistributionsnäten. Investeringarna för övriga ändamål uppgick till 224 milj.kr. under /84, en minskning med 236 milj. kr. jämfört med år1982/83. I kanalrörelsen har investerats 6 milj. kr. Medelantalet anställda i tjänst inom var 10772personer under /84. Av dessa tillhörde 3670 byggandeavdelningar, 7102 drift- och administrationsavdelningar och 171 tillhördekanalrörelsen. Motsvarande värden för /83 var II 191 sammanlagt, varav 4095tillhörde byggande avdelningar, 6927 drift- och administrationsavdelningar och169 kanalrörelsen. Personalen minskar sålunda inom anläggnings- ochbyggnadsverksamheterna och ökar inom driftenheterna, främst vidkärnkraftverkens driftorganisation. Användningen av el väntas öka väsentligt snabbare än dentotala energianvändningen i de västliga industriländerna under resten av1900-talet. Ökad miljöhänsyn väntas internationellt minska konkurrenskraftenför fossileldade anläggningar. 1984/85:20 35 Flerafaktorer, bl. a. tillkommande elproduktionskapacitet och möjligheter tillenergihushållning, talar för en fortsatt minskad oljeanvändning i ävenom efterfrågan på ytteriigare energi ökar. Tillkommande elproduktion under restenav beräknas kunna ersätta 2-3 milj. ton olja . Nyahögspänningstariffer, som gäller böljade tillämpas år 1984.Elpriserna väntas öka mindre än inflationen. Någrabeslut om nya produktionsanläggningar behöver inte tas under innevarandebudgetår för att elförsörjningen inom det statliga avsättningsområdet skallkunna . Antaletanställda inom behöver på grund av nedgång i anläggningsverksamhetenminskas med sammanlagt ca 1 900 personer . Skr.1984/85:20 36 (milj, kr,) (milj,kr.) Räntenetto (inkl, provisioner) Resultat före disp, och skatt Antal anställda 3 3 Bolaget startade sin verksamhet . Dess uppgift äratt tillhandahålla riskvilligt kapital till mindre och medelstora företag ochpå så sätt bidra till företagens fortsatta utveckling med bibehållande avföretagens självständighet. Detta sker genom att Företagskapital går in medminoritetsposter i form av aktier eller konvertibla lån. Normalt kompletterasdessa tillskott med förlagslån. Bolaget begränsar sina insatser till tidsbegränsademinoritetsposter. Dessa avyttras efter börs- resp. OTC-notering eller återlösesav huvuddelägarna. Företagskapital ägs till hälften av affärsbankerna ochhälften av staten. De intresseföretag i vilka f.n.medverkar med riskkapital är i regel starkt expansiva företag med godlönsamhet. Vid utgången av hade engagemanguppgående till totalt ca 36 milj. kr. i 12 intresseföretag. Dessa företagsysselsätter 2000 personer och redovisar en omsättning av 1 100 milj.kr. med ett resultat före skatt och dispositioner av ca 65 milj. kr. Utöver de 12 intresseföretagen har bolaget lån iytterligare två företag med 0,5 milj. kr. Bolagets totala kapitalengagemang i utomstående företaguppgick till 36,5 milj. kr., varav utgjorde riskkapital. Engagemangenfördelade sig på aktier (11,4 milj. ), konvertibla lån (6,1 milj. ),övrig utlåning (18,8 milj. inkl. garantiförbindelser (0,1 milj. Räntenettot för var 7,5 milj. kr. För år 1983redovisas ett resultat för kundförluster, dispositioner och skatt av 5,2 milj.kr. jämfört med 10,3 milj. kr. ABIndustrikredit (inkl. AB Företagskredit) Räntenetto(inkl. provisioner) Resultatföre disp, och skatt AB Industrikredit bildades och ägs till lika delarav olika banker och staten. drevs verksamheten i de tvåparallellt ägda bolagen . Krediterna medden bästa säkerheten beviljades i AB Industrikredit och övriga krediter i ABFöretagskredit. /80 sammanfördes all verksamhet i ABIndustrikredit. AB Företagskredit är från samma tidpunkt ett vilande dotterbolagtill AB Industrikredit. AB Industrikredits uppgift är att lämna medel- ochlångfristiga krediter till mindre och medelstora företag inom alla branscher.Undantagna är företag/organisationer, som ej driver näringsverksamhet såsomoffentliga institutioner, ideella organisationer, bostadsföretag m.fl.Undantaget är även sådan finansiering för vilken det har bildats särskildakreditinstitut. Ändamålet med krediterna är vanligtvis fastighets- ellermaskinfinansiering men kan även vara t.ex. en långsiktig förstärkning avrörelsekapital. Företagsformen inverkar ej på lånemöjligheterna.Kreditgivningen sker på företagsekonomiska grunder. Till tryggande av upplåningen ligger, förutom de egnautlåningsreverserna med tillhörande säkerheter, det redovisade egna kapitalet(f. n. ), värderegleringskontot (f. n. ),garantikapitalet (f. n. 322,0, max. samt upptagnaförlagslån (f.n. 195,5 milj. Förutsättningar finns att successivt ökautiåningsvolymen till maximalt 27 miljarder vid fullt utnyttjande avgarantikapital, föriagslån och värderegleringskonto. Maximal amorteringstid utgjorde tidigare men f.n.erbjuds en begränsad del av utlåningen . För mycket långsiktigainvesteringar kan Industrikredit därutöver ställa tillkundkretsens förfogande 15-åriga krediter baserade på en 30-årigamorteringsplan (3 1/); vid en fungerande kapitalmarknad bör det varamöjligt att efter den första 15-årsperiodens slut erbjuda en ny kredit på 10eller på oamorterad del av lånet. Industrikredit kan numera också bevilja lån medamorteringsfrihet av lånetiden. Dessa lån kan ävenerhållas med ränteomför- 1984/85:20 38 delning - en kontinuerligt stigande ränta - under den amorteringsfriaperioden. För att möta framförallt industrins behov av medelfristigakrediter har i större omfattning än tidigare erbjuditslöptider på 5 resp. . Industrikredit har även i högre utsträckning äntidigare beviljat lån med enbart företagsinteckningar som realsäkerhet. Industrikredit har beviljat lån påsammanlagt 2066 milj. kr., en ökning med 109 milj. kr. jämfört med år 1982.Även utbetalade lån har ökat från 1 825 milj. kr. till 1 918 milj. kr. föll av antalet beviljade lån påföretag med mindre än 20 anställda. Beloppsmässigt uppgick nybeviljningen tilldenna företagsgrupp till 986 milj. kr. eller av den totalanybeviljningen. Vid utgången av uppgick utestående lån till 12170milj. Beviljade ej utbetalda lån (summa lånelöften) var vid samma tillfälle921 milj. kr. AP-fonden har svarat för den heltdominerande delen av Industrikredits upplåning. Industrikredits överskott före dispositioner och skattuppgick till 91,8 milj. kr., en ökning med 21,3 milj. kr. Räntenettot uppgick till 112,3 milj. kr., en ökning med21,1 milj. kr. Överskott före dispositioner och skatt i relationtill eget kapital och värderegleringskonto uppgick tiU (20,). Antalet ingångna låneansökningar uppgick jämfört med 1 894 under dvs. i stort sett oförändradnivå. (milj.kr.) Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Lantbmkskredit började sin verksamhet . Bolagetskall genom utlämnande av lån, huvudsakligen av långfristig karaktär, medverkavid finansieringen av näringsföretag, vilkas verksamhet företrädesvis avserförädling eller distribution av produkter från jordbruket eller skogsbmketeller binäringar till dessa eller också distribution av förnödenheter tillsamma näringsgrenar. Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaffas medel förfinansieringsverksamheten. Bolagets aktier ägs tUl hälften av 1984/85:20 39 staten och i övrigt av jordbmkets föreningsrörelse,enskild handel och industri samt . Såväl staten som övrigaaktieägare har ställt garantifonder till bolagets förfogande. Upplåningen vid utgången av uppgick till 2235,6milj. Nyupp-låningen blev 198,0 milj. kr. och amorteringarna215,9 milj. kr. Utlåningen utgjorde 2320,9 milj. kr. Nya lånutlämnades med 232,8 milj. kr. och amorteringar på lån inflöt med238,7 milj. kr. De största grupperna av låntagare utgörs av företag som driverhandel med spannmål och lantbmksmaskiner samt därmed sammanhängandeverksamhet, livsmedelsindustrier och distributionsföretag. Av årets överskott -17,9 milj. kr. - har 17,1 milj. kr. avsatts till värdeminskningskontot förfordringar, som därefter uppgår till sammanlagt 84,6 milj. kr. och utgör 3,6%av utlåningen. Till aktieägarna har utdelats 0,6 milj. kr. Bolagets kontorsadministration ombesörjs av Sverigesallmänna hypo-teksbank, som ställt erforderlig personal och lokaler tillförfogande mot särskild ersättning. Efterfrågan på lån har varit låg, beroende på delsräntesituationen på kreditmarknaden och dels den låga investeringsnivån hos deföretag, som normalt utgör Lantbrukskredits kundkrets. Post- och , PKbanken (milj.kr.) Räntenetto (inkl. provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 3 729 3 555 PKbanken bildades genom att Postbanken (utomPostgirot) och Kreditbank slogs samman. Den arbetar på samma villkorsom andra affärsbanker. Av aktiekapitalet, 633,6 milj. kr., äger staten 99,96%.Återstoden ägs främst av privatpersoner. PKbanken samverkar tekniskt med deandra affärsbankerna i och är ansluten till , . De anställdas fackliga organisation är , SBmf. PKbanken har 130 egna kontor, organiserade i fem regioneroch spridda över samtliga län. Kontoren och regioncentralerna har storabefogenheter 1984/85:20 40 dådet gäller att bevilja krediter. PKbanken har betydligt större inlåning frånallmänheten än någon annan svensk bank, och banken är också den störstautlånaren (i svenska kronor) till svenskt näringsliv. Genomsitt omfattande samarbete med postverket har PKbanken tillgång till ca 1 800postkontor och 2 700 lantbrevbärarlinjer som kan utföra de vanligastebanktransaktionerna, t.ex. insättningar och uttag. En viktig uppgift sedanPKbanken kom till har varit att bygga ut det avgränsade sortimentet av spar-och betalningstjänster i Postens kontorsnät till en mångsidig privatservice,där bl. a. kreditmöjligheter, aktiefonder och resevaluta ingår. Samarbetetmellan postverket och banken har här givit resultat som torde saknamotsvarigheter i andra länders postala bankservice. För kassatjänst ochbokföring m. m. betalar PKbanken till postverket en ersättning, som år 1983uppgick till 717 milj. kr. Postgirorörelsens inlåningsmedel förvaltas avPKbanken. Förräntningen är densamma som den avkastning banken får på sina egnaplaceringar, minus hanteringskostnader. Ett avtal mellan postverket och bankenreglerar både hanterings-och ränteersättning. PKbankskoncernendomineras storleksmässigt av PKbanken, som svarar för avkoncernomslutningen. Vidare ingår PKfinansgruppen, som är inriktad påföretagsfinansiering i form av bl.a. leasing, factoring ochkontraktsfinansiering. PKfinans sysslar även med kontokort, men dennaverksamhet är av mindre betydelse. Verksamheten utomlands är under uppbyggnadoch tillkom dotterbolaget i . PKbanken () är främst inriktad på affärer med skandinaviska företag.Upplåningen på eurovalutamarknaden finansierar verksamheten. PKkreditgruppensysslar främst med finansiering av äldre villor i samband med ägarbyten ochombyggnader men belånar också hyresfastigheter och kontorsfastigheter. Via detnystartade dotterbolaget sker belåning av bostadsrätter. förvaltar aktiefonder och AB Pundet sysslar medfastighetsförvaltning och fastighetsvärdering. steg till I 432 milj. kr.Resultatet för banken uppgick till 1270 milj. kr. (-) medan övrigakoncernbolag redovisade ett överskott om 162 milj. kr. (-t-43%). Blanddotterbolagen väger PKfinansgruppen tungt. Dess resultat ökade till 65milj. kr., en gynnsam utveckling under ett för finansbolagen relativt kärvtår. PKbanken förbättrade sitt resultat till nära 65 milj.kr., främst som en följd av förbättrat resultat i valutahandeln samt gynnsamräntemarginal för obligationsplaceringarna. PKkreditgmppen ökade sitt resultatmed 12 milj. kr. till 28 milj. kr. 1984/85:20 41 Inlåningeni PKbanken ökade räknat på dagsmedelsaldo jämfört underföregående år. Bakom detta låg en svagare utveckling av hushållsinlåningen, +7%mot +11 % 1982, och en minskande inlåning från postverket. En snabbt stigandestorinlåning, dvs. specialinlåning och bankcertifikat, kunde endast delvismotverka detta. Den långsamma ökningen av hushållsinlåningen sammanhänger meden svag tillväxt i denna sektor. Konkurrensen om hushållens inlåning har ocksåökat påtagligt och banken har fått vidkännas vissa förluster avmarknadsandelar. Nedgången synes ha hejdats men ger genomslag påårsgenomsnittet. Kontonsom öppnats på Posten samt postverkets egen inlåning svarade för (57) avmedelinlåningen. Underåret arbetade postverket och banken gemensamt fram en ny utformning av en delavtal, som reglerar samarbetet. Den ersättning banken betalar till verketkommer att påverkas direkt av insatser som ger ökad inlåning. Ijuni lanserade PKbanken, som första svenska bank, 6- och 12-måna-derscertifikat för privatpersoner. Certifikaten lyder på . Antaletlöne- och pensionskonton i PKbanken steg till ca 1660000 (1600000).Av dessa är 1450000 personkonton och ökningen ligger nästan helt i denkategorin. Den positiva utvecklingen fortsatte trots allt mera aktivakonkurrensåtgärder och omfattande kampanjer från andra bankers sida, till stordel direkt riktade mot PKbankens kunder. Behållningen på löne- ochpensionskonton ökade till nära , dvs. drygtfjärdedelen av hela inlåningen från privatpersoner. Underår 1983 gjorde de nära 500000 PKbankskunder som har Bankomatkort ca 12miljoner uttag i automater, vilket innebär en ökning om . Genomintensifierade avlyft till kapitalmarknaden har näringslivets efterfrågan påkrediter kunnat tillgodoses . Trots rådande restriktioner har ävenkreditresurser kunnat avsättas för utlåning till hushållen. Räknatpå årsskiftessiffror steg bankens utlåning till annat än bostadsbyggande med6%. Utlåningen i utländsk valuta svarade för (30) av totalbeloppet.Bostadsbyggnadskreditema sjönk beroende på svag efterfrågan och storaavlyft till kapitalmarknadsinstituten. PKbankensrörelseresultat uppgick till I 275 milj. kr. för jämfört med 877 milj.kr. Intäkterna steg till 3401 milj. kr. och kostnadernamed till 2 126 milj. kr. Ökad rörelsevolym och en förbättradplaceringsmarginal bidrog till att räntenettot steg . Även provisionernautvecklades gynnsamt med en ökning på . Detlägre medeldiskontot, 8,jämfört med 10,1982, var den viktigaste orsakentill förbättringen av placeringsmarginalen. Avkastningen påobligationsportföljen, som svarar för av bankens placeringar, blev i detnya ränteläget högre än den genomsnittliga inlåningsräntan. 1984/85:20 42 Dekreditpolitiska ingreppen mot bankerna koncentrerades tillutlåningsrekommendationer: den oprioriterade utlåningen skulle under är 1983inte få bli högre än . tillåtsutlåningen stiga till nivå. Likviditetskraven,som länge använts för att reglera bankernas utlåning, slopades och kontrollenav obligationsemissioner begränsades. Trots de restriktioner som fortfarandegäller präglades kreditpolitiken av en betydande liberalisering. Provisionernaökade (15). Den stora volymtillväxten inom aktie- ochobligationshandeln medförde en betydande uppgång för fondprovisionerna. Ävenutlandsrörelsens provisioner visade en gynnsam utveckling. Bankenstotala kostnader ökade (15). Kreditförlusterna fortsatte att öka medankursförlusterna på valutor reducerades; några en-gångsförluster på grund avdevalvering var inte aktuella. De egentliga driftskostnaderna steg (II) till 1889 milj. kr. Ersättningen till postverket, som är den störstaenskilda kostnadsposten, steg (7) till 717 milj. kr. Bankenspersonalkostnader ökade (7) till 519 milj. kr. Den betydande uppgångensammanhänger med införande av premielön . Ökningen avpersonalvolymen blev (4). Premielönen uppgick till 25,5 milj. kr. Resultatutvecklingenunder året innebar att avkastningen på eget kapital påtagligt förbättrades.Räntabiliteten räknad efter schablonskatt blev 18,(13,7). Denöverträffade därmed med någon marginal den nivå som behövs för att bankens egetkapital, beskattat och obeskattat, skall växa i takt med placeringarna.Konsolideringsgraden (eget kapital och värdere-gleringskonton i förhållande tiUomslutning) steg från 5,4 till 6,. Regeringenhar vidtagit åtgärder för att aktier i skall kunna emitteras tillallmänheten. Därefter kommer banken att kunna introduceras på börsen. Det liggeri sakens natur att detta blir en och en uppmuntran för banken.Prestationer och effektivitet kommer att kunna värderas marknadsmässigt. Ävendenna faktor är värd att vägas in i prognosen 1984. Förblirräntenivån oförändrad bör resultatprognosen bli något förbättrad. Skr.1984/85:20 43 (milj, kr.) (milj.kr.) Räntenetto(inkl. provisioner) Resultat före disp. Antal anställda 61 58 BOFAB är ett kreditaktiebolag som fått sin bolagsordningfastställd av regeringen och vars verksamhet enligt lagen om kreditaktiebolagstår under tillsyn av bankinspektionen. BOFAB bildades av dåvarandePostbanken och Kreditbank som ägde hälften vardera. utvidgadesägarkretsen till att omfatta alla de privata affärsbankerna utom SparbankernasBank. I samband därmed ökades aktiekapitalet och fördelades så att hälfteninnehas av den statliga PKbanken och andra hälften av affärsbankerna i övrigt. Bolaget skall medverka till finansiering av bostads-, kontors-och affärsbyggnader. Långivningen skall bestå av långfristiga krediter motsäkerhet av pantbrev i fastigheter och tomträtter. Vidare kan lån lämnas iobjekt, som får statligt lån för ordnande av allmän samlingslokal, ävensom -utan inteckningssäkerhet - i vissa gemensamhetsanläggningar enligt lagen (1974:172) om samfällighetsföreningar. Dessutom kan lån lämnas utaninteckningssäkerhet till kommun upp till statslånets nedre gräns för bebyggelsesom finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lån föranordnande av allmän samlingslokal. Medel till utlåningen kan anskaffas genomemission av obligationer eller upplåning mot reverser eller förlagsbevis. I likhet medar 1982 satte även för enram för bolagets möjligheter att emittera obligationer. Denna ram uppgick till6000 milj. kr. (2800). Totalt tecknades - exklusive konverteringsobligationer -4650 milj. kr. (2818). Bolagets upplåning (obligations-, förlags- ochreverslån) utgjorde 40844 milj. kr. (36313). Totalt utbetalades 10473 st. lån (7659) till ett värde av4915 milj. kr. (3 180). Lånestocken utgjordes av 138397 st. lån(128385) till ett sammanlagt belopp av 41 148 milj. kr. (36508). Skr.1984/85:20 44 Intäktsräntorna uppgick till 4 515 milj. kr. (3803) ochkostnadsräntorna till 4365 milj. kr. (3676). Räntenettot utgjorde sålunda 1.50milj. (127). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt. (102), har disponerats genom avsättning till värderegleringsreserv med 86milj. (87) samt avsättning till särskild investeringsfond med 5 milj. (0), varefter resultatet före skatt uppgår till 20 milj. kr. (14). Bolagetvisar en nettovinst på 6 milj. kr. (6). (milj.kr.) -814,0 Räntenetto (inkl, provisioner) Resultat före disp, och skatt Antal anställda 57 55 AB () bildades och ägs tillhälften vardera av staten och affärsbankerna. Bolagets ändamål är att genomkreditgivning medverka vid finansieringen av svensk export av varor ochtjänster. Till övervägande del finansieras export av kapitalvaror på kredittiderfrån lägst två till vanligen högst åtta ä . Från den lämnas såväl krediter med statligtstöd som krediter till marknadsmässiga villkor. Krediter med statligt stöd ges för att utjämna skillnaderi konkurrensvillkor vid kreditgivning i förhållande till utländskakreditgivare. Krediter med statsstöd avser i första hand export till u-länderoch statshandelsländer. Vid export till industriland åligger det exportören,för att statsstöd skall utgå, att i någon form styrka att utländskkreditkonkurrens föreligger. Fast ränta tiUämpas och i febmari 1984 lågräntesatserna för statsstödda krediter i utländsk valuta mellan 10,0 och 12,9%per år beroende på kredittid och importland och valuta. Den treåriga försöksperioden för det direkta statligakreditstödet via SEK utlöpte . Därefter har det s.k.SEK-systemet förlängts och gäller f. n. till . Krediter till marknadsmässiga villkor lämnas då exportörinte avser att alls utnyttja statligt stöd. Räntesatsen för SEKs krediter tillmarknadsvillkor i kronor var 12,25-14,. Skr.1984/85:20 45 För båda slagen av krediter gäller återbetalning efterfastställd plan, vanligen halvårsvis amortering. För lämnade lån skall enligtSEKs bolagsordning ställas betryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten enexportkreditgaranti från exportkreditnämnden (EKN). Vid utgången av uppgick bolagets utlåning till 28 111milj. varav 26056 milj. kr. utestod bolaget med kreditofferter ochkreditavtal på tillsammans drygt 32400 milj. kr. avseende kreditgivning medstatsstöd (1982 65600 milj. Statens kostnad för den statsstödda kreditgivningen harfrån fram till utgången av uppgått till knappt 3 339 milj. kr. SEKs kostnadsmarginal på , som avser täcka bolagetshanteringskostnader samt vissa kreditrisker vid statsstödd kreditgivning, harhittills inkluderats i det statliga åtagandet. Från skalldenna ersättning uttagas av låntagaren i form av förhöjd ränta. Den löftesprovisionSEK uttar för lämnade kreditofferter är 0,. Bolagets upplåning har i växande grad skett i utlandet. Avtotala upplåningen på 5974 milj. kr. genomfördes i utlandet. Rörelseöverskottet före bokslutsdispositioner och skatteruppgick för till 197,4 milj. kr. (1982 146,5 milj. Förbättringenberor huvudsakligen kraftiga ökning av det egna kapitalet och pårörelse volymens successiva ökning . Efter skatteavsättning ochavsättning av 154 milj. kr. till värderegleringskonto för utlåning uppgicknettovinsten till 26,5 milj. kr. Av till bolagsstämmas förfogandestående medel, 29,6 milj. kr., beslöts en utdelning av . per aktie (.) vilket tog i anspråk 21,0 milj. kr. samt en avsättning tillreservfonden med 2,7 milj. kr. I ny räkning överfördes 5,9 milj. kr. (milj,kr,) -52,0 Räntenetto (inkl, provisioner) Resultat före disp, och skatt Antal anställda 51 51 bildades , Statentillsköt i tre olika poster sammanlagt I 000 milj. kr. i eget kapital.Sedermera ökades detta år Skr.1984/85:20 46 1978 med 300 milj. kr., varefter det insatta kapitaletuppgår till 1 300 milj. kr. Vid sidan härav har staten ställt en generellgaranti om 5000 milj. kr. för bankens förbindelser. harbankens reservfond tillförts 80 milj. kr. av egna vinstmedel och reserverna förrisker i samband med utlåning höjts till ca 500 milj. kr.