prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Positiva till enyrkesinriktning av hemspråksundervisningen är bl.a. , länsskolnämnderna iSlockholms, , och län, RHS, Göieborgs, och Luleåkommuner. SÖ anser atl det är ell intressant förslag som går i samma riktningsom SÖ:s policy. UHÄ, AMS, SCB, länsskolnämnderna i och , LO, RHS,och Turkiska riksförbundel i , slöder SKU:s förslagalt invandrarelevernas studie- och sysselsättningssiluationi och efter gymnasieskolan följs upp och utvärderas. Ävenövergången mellan olika skolformer bör enligt några remissinslanser, bl.a.UHÄ, SCB, länsskolnämnden i , LO och RHS, uppmärksammas med hänsynlill invandrarelevernas särskilda behov. SKU föreslår att vid denfortsatta uppföljningen av gymnasieutredningens förslag bör möjligheterna altby la u t B-och C-språk mol hemspråk övervägas. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 644 De remissinstanser somuttalat sig i frågan är positiva lill förslaget. föreslår alt svenska somandraspråk i vissa fall bör kunna bytas ut mot B-och C-språk. SÖ,länsskolnämnden i , och kommuner föreslår allinvandrarelever ska kunna läsa engelska som C-språk. iStockholms län föreslår all regeringen överväger möjligheten att anpassa ämnel svenska som andraspråk i gymnasieskolan till de regler som gäller förgrundskolan. Ämnet bör ge allmän behörighet till högskolestudier. Liknandesynpunkter framförs av . Länsskolnämnderna iSkaraborgs och län betonar vikten av all åtgärder vidtas för altförbättra undervisningen i svenska för elever med annat hemspråk än svenska.Även LO påpekar all en viktig förutsättning för att kunna väljagymnasieutbildning efter egel önskemål är goda kunskaper i svenska. , länsskolnämnderna i Göieborgs och samt ,, och kommuner, har synpunkter på introduktions- och sommarkurserna. Bl.a. framhålls atl dessa borde kunna utvecklasmer och kunna användas som kontinuerligt och parallellt slöd lill ordinarieundervisning. Vidare framhålls att introduktionskursen bör utvärderasgrundligt. SKU:s förslag atl iläroplanen för gymnasieskolan införa en samråds-föreskrift med lokalainvandrarorganisationer, berörda föräldrar och elever angående organisationenav hemspråksundervisning och studie-handledning på hemspråk tillstyrks avlänsskolnämnden i och . i länanser det självklart med samråd enligt SKU:s förslag. Nämnden anser det därförinle nödvändigl alt en särskild föreskrift om sådani samråd skall införas iläroplanen för gymnasieskolan. 6 Särskilda åtgärder för finskspråkiga elever iungdomsskolan Få remissinstanser, medundantag för de finska, har tagit upp frågan om en särställning för denfinskspråkiga gruppen ur en mer principiell synvinkel. Flertalel ställer sigpositiva till SKU:s förslag omsärskilda åtgärder för finskspråkiga elever. i , i och anser att alla barn i bör ha rätt till likvärdigutbildning oavsett grupptillhörighet. RFFS tillstyrkerutredningens förslag, men beklagar alt frågan om en särställning för finskaspråket inte mera ingående utretts. Vidare anser RFFS att börlagstadga om minoritelsskydd för finska språkel. SKU föreslår att SÖ får iuppdrag att skyndsamt överväga de närmare förulsällningarna för alt anordna pedagogiska utvecklingsen- 1984/85:100 Bilaga 10 645 heter i kommuner med slortantal finskspråkiga elever enligt de rikllinjer SKU angett. Förslaget tillstyrks avde flesla remissinstanser som yttrat sig i frågan. Ofta understryks iyttrandena atl verksamhelen bör omfatta alla elever eller komma också andraspråkgrupper lill godo och atl kraven på färdigheter i svenska inte får sättaslägre för finskspråkiga elever än för andra invandrarelever. SoS anser all också förskoleverksamhetenskall innefattas i utvecklingsenheterna. iÖstergötlands län ser vissa fördelar med resurskoncentration, men förordartvåspråkiga klasser i en allmän skolenhet med också svenska elever för attundvika segregation. Länsskolnämnderna iSlockholms, och samt , , ,och kommuner har synpunkter på förläggningen avutvecklingsenheterna. RFFS framför atl mansedan länge ansett sådana utvecklingsenheter nödvändiga och understryker viklenav atl beviljar medel för atl starta utvecklingsenheterna. iSödermanlands län avstyrker med hänsyn till långsiktiga konsekvenser bl.a. förden sammanhållna skolan och krav från andra språkgrupper. Däremot ser nämndeninga hinder för speciella insatser för lornedalsfinskan i , dåsituationen där inte går att jämföra med situationen i de invandrartätaområdena i och . /SR och Göieborgskommun avstår från alt la slällning, då man anser att förslaget är för vagt,bl. a. vad gäller resurser. SKUföreslår atl finskspråkig gymnasial ulbildning fåranordnas påorter där underlag finns för sådan utbildning för elever som inte har svenskgrundskoleutbildning eller kommit in i så sent atl de harsvårigheter att tillgodogöra sig gymnasial utbildning med svenska somundervisningsspräk. Förslaget tillstyrks avde flesta remissinstanser som yttrat sig, ibland med vissa nyanseringar. SÖanför atl utbildningen bör bygga på en individuell bedömning av elevens lolalasituation och förutsällningar. iSlockholms län konstaterar atl förutsättningar för att anordna finskspråkiggymnasial utbildning f.n. inte föreligger i någon störte omfattning. Nämndenpekar på svag rekrytering lill verksamhelen i . Restriklivitet förordasav några remissinstanser med hänsyn lill andra invandrargrupper. , RHS och lokalafinska föreningar vill ha möjligheter atl anordna finskspråkiggymnasieutbildning utan förbehåll. Frågan om utbytestjänstgöring stöds av någraremissinslanser, bl. SÖ, och kommuner som yttrat sig i frågan.Slockholms kommun anser all frågan bör utredas på cenlral nivå ochFinlandssvenska 1984/85:100 Bilaga 10 646 riksförbundel i anser all utbytet böromfatta också det finlandssvenska skolsystemet. SKU:s förslag att finlandssvenska barn får räll att deltagai undervisning i finska för atl behålla och utveckla sina eventuella kunskaperi finska har tagits upp av ett fåtal remissinslanser. De flesta instanser tillstyrker,bl.a. 5Ö, länsskolnämnden i , . Finlandssvenskariksförbundel i , RFFS samt lokala finska föreningar. Någraremissinslanser understryker atl del skall röra sig om etablerade kunskaper förall eleven skall få rätt att dellaga i undervisningen. Flera finskaremissinstanser framhåller alt rälten skall gälla även om eleven inte hartidigare kunskaper i finska. Siaiskoniorei avstyrkermed hänvisning till att det skulle röra sig om undervisning i finska somandraspråk, vilkel skulle ställa andra pedagogiska krav änhemspråksundervisning. 7 Åtgärder för handikappade elever iungdomsskolan Remissinstanserna ärpositiva lill SKU:s förslag vadgäller handikappade elever. och län samt framhållervikten av atl utnyttja planeringsberedningarna och de särskilda resurser somtilldelas länsskolnämnderna för stöd åt handikappade invandrarelever. SIL framhåller atteftersom synen på handikappade är kulturelll betingad fordras en rejälinformation till invandrarbarnens föräldrar om den svenska handikappolitiken.Liknande synpunkter framförs av HCK. 8 Åtgärder för samiska, tornedalsfinska ochzigenska elever Samefrågorna har behandlatshuvudsakligen av de direkl berörda instanserna, vilka ansluter sig till SKU:sförslag. Vissa instanser har ocksåtagit upp frågan om rällen till hemspråksundervisning i samiska t.ex.sameskolstyrelsen. och Sameälnam, vilkaframhåller atl rätlen till hemspråksundervisning skall tillkomma alla sameroberoende av om språket används i hemmet eller ej. SKU:s förslag vad gäller tornedalsfinska elever tillstyrks allmänt av länsskolnämnderna i ,, och , , och . SKU:s uppfattning attlornedalsfinskan bör få ett uttalat stöd från statsmakterna delas av SoS,och kommuner. , och kommuner instämmer iatt lornedalsfinskan inte bör betraktas som etl från standardfinskan friståendespråk. är positivttill förslagen men vill 1984/85:100 Bilaga 10 647 tillägga att en obligaloriskhemspråksundervisning skulle höja lornedals-finskans status. Riksförbundel villalt finskan blir eu B-språk i gymnasiet och alt det jämställs med C-språk vidansökan lill högskolan. SKU:s förslag attregeringen vid lilldelningen av medel för hemspråksui-bildningen angerulbildning av zigenskahemspråkslärare som ett prioriterat område och att får i uppdrag atl isamråd med SÖ, SoS och UHÄ utarbela material om den zigenska kulturen i olikaländer tillstyrks i huvudsak av de remissinslanser som behandlat förslagen. 9 Åtgärder inom vuxenutbildning SKU:s förslag atl ettförtydligande görs i fråga om rättentill hemspråksundervisning inomkomvux och andra former av vuxenutbildning tillstyrks av bl. a.länsskolnämnderna i och samt i anser dock alt den formulering som SKUföreslagil är vag och atl det är tveksamt om det åsyftade förtydligandetuppnås. SÖ anför att vad gällerförsöksverksamhelen med grundskol- och yrkesinriktade kurser på invandrarspråkär kravet pä all invandraren skall ha kursens språk som sitt modersmålmotiverat. Däremol kan vad gäller rätten alt della i kurs i hemspråk pä etappI-nivån kravet alt hemspråket skall vara deltagarnas modersmål synas snävt. instämmer i attundervisning när det är praktiskt möjligt bör bedrivas på "det språk somden vuxne invandraren kan ta emot undervisning på". Det är särskiltangeläget inom grundvux. iSlockholm anser att informationen bör ulformas så atl del klart framgår atthemspråksundervisningen inom komvux avser undervisning / hemspråk, medanhemspråksundervisningen inom grundvux avser undervisning po hemspråkel. SKU:s förslag, atl yrkesinriklad ulbildning på finskainom komvux får anordnas reguljärt under vissa förutsättningar på orter därunderlag finns för sådan utbildning tillstyrks i princip av de flesta remissinstansersom yttrat sig i frågan, bl.a.länsskolnämnderna i och Malmöhuslän. /SR, , ochHaparanda kommuner. Flera instanser anser atl parallelll bör undervisning isvenska som andraspråk bedrivas. SoS anser att sammaregler bör gälla för komvux som för gymnasieskolan. anser attyrkesinriktad utbildning bör fä anordnas reguljärt inte bara på finska ulanäven pä andra språk om kommunen har resurser härför. Även länsskolnämnden ISkaraborgs lån, och reklorskonferensen i anser allyrkesinriktad utbildning bör organiseras även pä andra invandrarspråk. i anser atl etappI och IIi komvux bör Prop.1984/85:100 Bilaga 10 648 kunna ges på finska. RFFS och vissa lokalafinska föreningar vill alt även teoretiska ämnen skall få läsas på finska. iÖstergötlands län ser en stor fara i all förmedla yrkesutbildning på hemspråk,eftersom man behöver kunskaper i svenska för att klara ell arbele. SKU:s förslag att ungdomsanalfabetism bland flyktingar och invandrare uppmärksammas i läroplans- och utvecklingsarbetetillstyrks överlag i allmänna ordalag. SÖ avstår från att taställning till i vad mån särskiltläroplansarbete behövs eflersom grundvux redan nu tillåter invandrare att deltafr.o.m. 10 Interkulturellundervisning för en gemensam framtid SKU:s förslag ominterkulturell undervisning stöds av flertalet remissinstanser, som yttrat sigi frågan. Några instanser påtalar brist på konkreta förslag till åtgärder. UHÄ,som framhåller de interkulturella aspekterna i vissa ämnen, menar alt det ärviktigast atl eleverna görs uppmärksamma på sill deltagande i interkulturellaprocesser, där attityder och värderingar möts och påverkas. anser allkullurkunskap bör införas som ämne på alla skolstadier (försöksverksamhet) ochalt lokalt ulvecklingsarbete bör initieras vad gäller arbele medinvandrarkunskap eller interkulturell undervisning. Statskontoret finner allSKU redovisat slarka skäl för bl.a. införande av elt interkulturellt perspeklivi all undervisning, men anser atl förslag som kräver ökade resurser kanrealiseras försl i ett längre tidsperspektiv. iGöteborgs och län uttalar tveksamhet till ett riksdagsultalande på SKU:sunderlag. Även länsskolnämnden 1 är tveksam till lämpligheten avetl uttalande, men stöder förslagel om interkulturell undervisning inomdisponibla resurser. Slatens kulturråd stöderSKU:s förslag och framhåller att övergången fill ett mångkulturellt samhällefår konsekvenser också för majoritetsbefolkningen. Interkulturell undervisningskall därför gälla alla. 11 Samverkan medinvandrarnas ursprungsländer och andra mottagar länder SKU föreslår bl.a. altsamarbetet med invandrarnas ursprungsländer fortsätter och ytterligareutvecklas inom områden som bedöms angelägna. Ett 20-tal remissinslanser har yttrat sig, varavflertalel är positiva. SÖ framhåller vikten avsamverkan för atl upprätthålla hemspråkslärarnas språkliga och kulturellakompetens och för läromedelsförsörjningen. iSverige stöder SKU:s förslag med förbehåll att samverkan begränsas lillläromedel, periodiska föreläsarbesök och lärarfortbildning i . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 649 RFFS framhåller särskiltbehovel av samverkan vad gäller läromedel, lärarfortbildning ochåierflyttningsfrågor. Ungerska riksförbundelanser all samverkan med ursprungslandet bör ske på cenlral nivå i samverkanmellan cenirala ämbetsverk och riksorganisationer. 12 Planering och samverkanför framtida invandrar- och minoritetsundervisning Flertalet remissinslansersom yttrat sig över denna punkl är positiva lill förslagen och många framhållersärskilt viklen av en enhetlig syn på hemspråksulvecklingen inom barnomsorg ochskola och av samplanerade insalser efler gemensamma handlingslinjer. påpekar all om socialnämnderna satsar på enspråkigadaghemsgrupper så krävs en annan planering för barnels fortsatta skolgång än omdel vistals i blandad eller svensk grupp med begränsad hemspråkslräning. Någraremissinstanser menar att barnen bör få ell första språkstöd i svenska iförskolan. Några instanser framhåller atl hemspråksinsatser i förskolan kanminska behovet i . SKUföreslår atl frågan om försökvis registrering avbarn i förskoleåldernmed annal hemspråk än svenska övervägs. SoS, UHÄ, SÖ,länsskolnämnderna i och , sameskolstyrelsen, slatensungdomsråd, TCO, och Göieborgs kommuner. Grekiska riksförbundel,RFFS, Ungerska riksförbundel och finska lärarförbund är i princip positivatill utredningens förslag. SoS anser alt del kanbidra lill alt ge kommunerna del underlag som behövs för en långsiktigplanering av hemspråksverksamhelen. En individuell planering för varjeinvandrarbarn bör göras i samråd mellan föräldrar och berörda organ. Diskussionkring frågan om språkregislrering vid barnavårdscentralerna pågår inom SoS ochmed externa experter. Statskontoret pekar påsekretessproblem i samband med upprättande av register över hemspråk ochföreslår ett frivilligt uppgiftslämnande centralt. Även RFFS anför allregistrering bör vara frivillig. i län och Falu kommunavslyrker förslagel. SKU föreslår alt behovetav en fortlöpande årlig slalistiskredovi s n i n g av invandrarundervisningen uppmärksammas. SÖ, länsskolnämnderna iStockholms, och , och , ,och kommuner påpekar behovel av en årlig statistiskredovisning. SCB har förståelse förbehovel av en årlig redovisning, men saknar f.n. resurser . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 650 13 Läromedel för språklig och kulturell mångfald (kap. 13.13 och SOU 1983:58 Kunskap för gemenskap) SKU föreslår att delinrällas en rikscenlral för invandrar- och minoriletsläromedel (RPH-MINV) som bör omfatta alla stadier ochutbildningsformer från förskolan tillvuxenulbildningen. SIL bör vara cenlral myndighet. Centralen föreslåsförläggas lill . Många remissinstanser tillstyrker alt RPH-MINVinrättas. Statskontoret och RRVavstyrker förslaget. Statskontoret förordar all verksamhelen ocksåfortsättningsvis bedrivs inom ramen för SIL, lämpligen som en särskild enhel,budgetmässigt åtskild från SIL:s övriga verksamhel. RRV framhåller att SKUinle har påvisat brister i SIL:s sätl att sköta sitt ansvarsområde och atl detdärför inte finns någon anledning att bygga upp en ny organisation. Många remissinstanserunderstryker behovet av medel och vikten av ordentliga kostnadsberäkningar. SKU föreslår atl interkulturell undervisning förs in som moment i all utbildning av personalför skolan och att befattningsutbildning på olika nivåer anordnas förpersonalkategorier med särskilt ansvar atl främja interkulturell undervisning. De remissinstanser som uttalat sig i frågan ärpositiva till förslagel. framhåller att engenerösare meritvärdering av utländska lärarexamina kan bidra lill atlinvandrade lärare i högre grad kan undervisa också svenska elever i den svenskaskolan. Delta vore ett naturligt sätt all öka kullurkunskapen i skolan. SKU:s förslag att en översyn av hemspråkslärarutbildningen och den särskilda klasslärarulbildningensnarast kommer lill stånd, därförutsättningarna för en gemensam utbildningsväg övervägs, stöds i princip avde remissinstanser som ullalat sig i frågan. Länsskolnämnderna iSkaraborgs och län menar all behovet av hemspråkslärare för de småinvandrargrupperna inle läcks av nuvarande eller tillkommande ulbildningar. Härborde länsskolnämnderna ges ett ansvar för atl lösa rekrytering ochorganisation, så atl likvärdig utbildningsstandard kan uppnås i hela landet.TCO och finska lärarförbund anser atl hemspråkslärarulbildningen börförlängas. RFFS hävdar atl ålminslone hälften av de finskspråkiga lärarnasteoretiska utbildning bör ges på finska. SKU:s förslag att isamband med en översyn av berörda utbildningar särskilt uppmärksammaförutsättningarna för att införa spec i al pedagogiska moment och syooch atl behovel av kompletterande utbildningför obehöriga hemspråkslärare uppmärksammas stöds av de flestaremissinstanserna, som uttalat sig i frågan. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 651 /SR anser att man islället för atl komplettera hemspråkslärarulbildningen med specialpedagogiskainslag bör ge lärarna i svenska och moderna språk en påbyggnadsulbildning i attundervisa i svenska som andraspråk. Därigenom skulle enligt /SR en stor delav behovet av specialpedagogiska inslag falla bort. Vidare anser /SR atl islället för SKU:s förslag bör syo-funklionärerna ges en kompletterandeutbildning om invandrarelevernas behov och förutsättningar. SKU anser atl behovet avulbildning i engelska för hemspråkslärare och av ökad beredskap förlärare i engelska bör uppmärksammas. Endasl ell fåtalremissinstanser har uttalat sig i frågan. Samtliga slöder SKU:s förslag. SKU föreslår altbenämningen svenska som främmande språk byts ul mol svenska som andraspråk.SKU understryker även nödvändigheten av atl undervisningen i svenska somandraspråk förbättras. Endast ett fåtalremissinstanser har lagil upp frågan om benämningen. Av dessa lillslyrkerflertalet benämningen "svenska som andraspråk". Del slora flertalelremissinstanser framhåller dock vikten av en bättre undervisning i svenska somandraspråk. SKU föreslår bl.a. atlregeringen tar initiativ till överläggningar med grekiska staten angåendeförutsättningarna för den fortsatta verksamheten med reselärare anknutna lill Grekiska inslitulel. SÖ stöder förslaget. ÄvenSACO/SR är positiv lill förslaget, men framhåller atl dessa lärare börkomplettera och inte ersätta svenska lärare. förutsäller alt,i den mån förslagen angående de grekiska reselärarna skall genomföras,verksamhelen noga regleras och att full klarhet råder i kommunerna omverksamhetens syfte. UHÄ är helt avvisandetill rekrytering av lärare från ursprungsländerna och är likaså tveksam lillall upprätthålla kullurkompetens med hjälp av "kulturellaresurspersoner". i anser att i stället för alt anställa okvalificeradehemspråkslärare bör möjligheter ges alt rekrytera lärare från . iSverige är emot en rekrytering av lärare från Turkiel, med motiveringen allturkiska barns ulbildning i bäst bedrivs av tvåspråkiga turkiska läraresom länge levt och verkat i och är förtrogna i båda kulturernas särart. Ungerska riksförbundetanser inle atl rekrytering av lärare eller kulturella resurspersoner frånursprungsländerna är önskvärd. 1984/85:100 Bilaga 10 Förslagtill reviderade timplaner för E-linjen 3/4' 3/4' 2-H/3' ' Två av dessa ämnen skallväljas. ' Två av dessa ämnen skallväljas. Minsl ell skall vara B- eller C-språk. ' Tre av dessa ämnen skall väljas. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 653 Förslagtill reviderad timplan för tvåårig vårdlinje, gren för omsorger om barn ochungdom ' Veckotimmarna fördelas i årskurs 1 mellanminst två av de ämnena och i årskurs 2 mellan ämnena bild och form ochmusik. Inom ramen av i varjeårskurs skall eleverna välja minsl ett av dessa ämnen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 654 Sammanfattning av statens kulturråds rapport(1984:1) Verktyg för förändring. Förslag tili handlingsprogram förkulturverksamhet på arbetsplatserna Regeringen gav år 1978kulturrådet medel för att bedriva ett flerårigt kuliurpolilisklulvecklingsarbete med syfte aU söka engagera nya grupper i kulturaktiviteter. Kulturtådels förslag tillhandlingsprogram kallat Verktyg för förändring, bygger till stor del päerfarenheterna från försöksverksamhelen Kultur i arbetslivet som kulturtådettillsammans med LO, TCO, ABF och TBV genomförde på elt antal arbetsplatser1980- 1982. Förslagen ihandlingsprogrammet är inriktade på aU ge de fackliga organisationerna sammarätt atl arbete med kulturfrågor som gäller för vuxenutbildning och fackligasludier. Förtroendemannalagen föreslås få en vidgad tolkning. Dessutom föresläsatl en kulturell tillträdeslag skall inrättas, som ger garantier för atl lokalfacklig kulturverksamhet skall få lilllräde till arbetsplatsen. För att ytterligare ökade reella möjligheterna atl bedriva kulturverksam-hel på arbetsplatsernaföreslås etl nytl statligt bidrag om totalt 15 milj. kr. Statsbidragetskall gå till den lokala fackliga kulturverksamheten. Den ena delen av bidragetskall slödja de fackliga organisationernas uppsökande verksamhel kringkulturfrågorna, medan den andra delen avser aU ge fackförbunden slöd förstimulansåtgärder inom kullurområdel. föreslår rådel,bör de fackliga organisationerna få ett ökat inflytande över utnyttjandet avpersonalstiftelserna i förelagen. Enligt kulturrådetsmening är motiven välgrundade för alt studiecirkel-verksamheten inomkulturverksamheten på arbetsplatserna skall jämställas med övriga lyper avstudiecirklar med ell högre schablonbidrag. Kulturtådet avser aU ta upp dennafråga med som har det direkta anslagsansvaret. anser attfrågan om timstudiestöd och dagstudieslöd har stor betydelse förkulturverksamhet i arbetslivet. Kulturtådet avser att la upp dessa frågor medcentrala . föreslårvissa förändringar av bidragel till kulturverksamhet i studieförbunden m. m.Hillills har viss verksamhet haft en särställning genom en högrekostnadstäckning, t.ex. verksamhelför invandrare och handikappade. Molsvarande särbehandling för de fackligaorganisationernas kulturverksamhet på arbetsplatserna föreslås. Dessutom föreslås att ettsärskilt bidrag för studieförbundens pedagogiska verksamhet ochorganisatoriska insalser på kulturområdet inrättas. Kulturtådet kan inle laen slutlig slällning till eu exakt bidragsbelopp, men bedömer en kraftigekonomisk förslärkning lill de tre främjandeor- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 655 ganisalionerna (Skådebanan, Konstfrämjandet ochLilteraiurfrämjandei) som nödvändig. Dessa organisationer har en omfattandeverksamhet och anslagen till publik- och ombudsarbeie har släpat efter. En ökning avstatsanslaget med 3 milj. kr. lill folkparker och Folkets hus föreslås bligenomförd . anser atl vidgad verksamhel ochökat samarbeie med arbetsliv och fackliga organisationer bör stödjas. Vad gäller stödel tillfolkrörelsearkiven tillstyrker rådet en viss förslärkning. Rådel avser atl lakontakt med och i frågan. Det slatliga stödel tillfolkbiblioteksverksamhel behandlas av folkbiblioleksutredningen. Kulturtådetanser del inte möjligt all ta slutligställning lill förslaget om konstruktion av utbyggt slatligl slöd lillarbetsplatsbibliolek förrän i rådets remissvar över folkbiblioteksutredningensförslag. Då först blir det möjligl atl se slödet till arbetsplatsbibliolek i elt vidare sammanhang. Kulturrådetvidhåller dock sin principiella inställning att det är väsentligt med elt stödfrån stal och kommun till denna verksamhel. Vidare föreslårkulturtådet atl kommuner och landsting bör utveckla insatser som undanröjerhinder för en utbyggd arbelsplatsanknulen kulturverksamhet.