prop · G80328 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom att staten är huvudman för läkamtbildning och kUniskmedicinsk forskning får staten ett särskilt ansvar när det gäller att främjautvecklingen av hälso- och sjukvården. Men staten har hämtöver ett allmäntansvar för att hälso- och sjukvården utvecklas på ett samhällsekonomiskt och sjukvårdspolitisktriktigt sätt. Genom riksdagsbeslutet om ny hälso-och sjukvårdslag ges staten ansvaretför den centrala övergripande planeringen och samordningen av hälso- ochsjukvården. Tillsynen åvilar alltjämt . Den omfattar såvälförebyggande insatser som vård, omsorg och rehabilitering och sker främst genomallmänna riktlinjer, erfarenhetsutbyte och rådgivning. Enarbetsgmpp inom hälso- och sjukvårdsberedningen för långsiktig planering harnyligen lämnat sin huvudrapport (SOU 1984:39) Hälso- och sjukvård inför 90-taIet.Rapporten är avsedd att ge underlag för sjukvårdshuvudmännens planering samtför hälso- och sjukvårdspolitiska överväganden inom landstingskommunerna ochpå nationell nivå. Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram förslag tillriktlinjer för den framtida hälso- och sjukvården i en hälso- och sjukvårdspoUtiskproposition till under vårsessionen av 1984/. Jagvill här erinra om den neddragning av antalet läkamtbildningsplatser, somenligt beslut skall träda i kraft fr.o.m. /85. Riksdagenhar även givit regeringen till känna som sin mening vad utbildningsutskottetanfört i betänkandet 1983/84:21 beträffande en ytterli- 1984/85:28 12 gareminskning av planeringsramen för läkarUnjen senast /87 med 90nybörjarplatser. Som en följd av dessa minskningar kommer nivån på ersättningarnatill berörda sjukvårdshuvudmän att behöva sänkas. Parterna har också kommitöverens om fortsatta förhandlingar på denna punkt vad gäller den minskning avantalet platser, som trädde i kraft vid ingången av innevarande budgetår vid karoUnskainstitutet. Jag avser att återkomma tiU regeringen med förslag i denna frågasenast i samband med att neddragningen når den kliniska delen avläkarutbildningen /87. Jagär - efter att i denna fråga ha samrått med chefen för utbUdningsde-partementet- beredd att godta den framlagda uppgörelsen i sin helhet med avtalsregleringför samarbete om läkarutbildning och forskning, m.m. Regeringen bör utverkariksdagens bemyndigande att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser somföljer av avtalsregleringen. Efterförslag budgetproposition inrättade regeringen med stöd av riksdagensbemyndigande en professur i allmänmedicin vid i förenades med tjänst som distriktsläkare i allmänläkarvård vidvårdcentralen i (prop. 1980/81:100 bU. 12, s. 527, UbU 29, rskr 354). Viduniversitetet i finns en särskild enhet - vårdcentralen i - meduppgift att bedriva utbildning och forskning inom primärvård och angränsandeområden inom socialtjänst (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397), Förhandlingssekretariatetvid läns landsting har i skrivelse till statens förhandlingsnämndframhållit att sjukvårdsanknytningen av professuren i allmänmedicin böromprövas. är berett att upplåta som sjukvårdsmässigbas för allmänmedicin. Iavtalet om läkarutbildning och forskning i med läns landstingskommunuttalas att den ordinarie professorstjänst i allmänmedicin som för närvarandeär knuten till vårdcentralen i i stället avses bli knuten tillSvartbäckens vårdcentral inom norra sjukvårdsdistrikt. TiU gmnd fördetta uttalande ligger ett av under förhandlingarna ställt yrkandesom tillstyrks av företrädare för i . Samråd i frågan harägt mm med universitets- och högskoleämbetet samt . Enligtlagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom den landstingskommunalahälso- och sjukvården som har upplåtits för gmndläggande utbildning av läkare,m.m., vilken trädde i kraft , får regeringen förordna att entjänst för speciaUstutbildad läkare skall vara förenad med en tjänst för lärarevid högskoleenhet. Det ankommer således numera på regeringen att besluta omifrågavarande förening av en professorstjänst med en tjänst somdistriktsläkare. Sedanjag har samrått i frågan med chefen för vill jag framhåUaatt tjänsten bör i enlighet med framlagt förslag förenas med 1984/85:28 13 tjänstsom distriktsläkare i allmänläkarvård inom norra sjukvårdsdistrikt medplacering vid efter samråd mellan ochlandstinget. Chefen för har förklarat sig ha föravsikt att föreslå regeringen att besluta i ärendet. Mankan räkna med att den primärvårdsforskning som bedrivs vid vårdcentralen iTierp även skaU ha viss klinisk anknytning inom ämnetallmänmedicin. Vidifrågavarande ändring av tjänsteföreningen upphör vårdcentralen i attvara en upplåten enhet enligt 6 § andra stycket i samarbetsavtalet. Regeringenföreslog på min föredragning genom proposition 1983/84:129 om bidrag tUlkommunala undervisningssjukhus att under femte huvudtiteln /85 skulle anvisa ett förslagsanslag av 1 000 milj. kr. tiUbidrag till kommunala undervisningssjukhus. Jag räknade då, i avvaktan på att slutUgaläkarutbildningsavtal skulle komma till stånd, med en statlig driftersättningför /85 av 713 milj. kr., inberäknat visst statiigt bidrag till . Jag beräknade vidare sammanlagt ca 287 milj. kr. förövergångsbidrag för i och iUppsala samt för investeringsersättningar under /85. Riksdagenfattade beslut i enlighet med regeringens förslag (prop. 1983/84:129, SoU 26, rskr285). Föreliggandeavtalskomplex innebär emeUertid att den statliga driftersättningen kommer attuppgå till 810 milj. kr. Beträffande medelsbehovet förövergångsbidrag och investeringsersättningar medför den nya avtalsregleringeningen väsentlig förändring för /85. Jag beräknar därför alltjämtca 290 milj. kr. för detta ändamål. Riksdagenbör på detta sätt underrättas om att belastningen under förslagsanslaget Bidragtill kommunala undervisningssjukhus numera kan beräknas bli ca 1100 milj. kr.för /85. Regeringenhar föreskrivit att berörda statliga myndigheter skall - iavvaktan på regeringens slutliga beslut - tillämpa ifrågavarande avtal ochöverenskommelser. Regeringen har vidare uppdragit åt nämnden förundervisningssjukhusens utbyggande att a conto betala ut statliga drift- ochinvesteringsersättningar i enlighet med de villkorligt träffade avtalen ochöverenskommelserna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen att ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav uppgörelsen med avtalsreglering för samarbete omläkarutbildning och forskning. 1984/85:28 14 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:28 15 Statensförhandlings nämnds skrivelse till regeringen ()beträffande avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning, m.m. (1 förhandlingsprotokoll med 1 avtal och 2 överenskommelser samt 8 ortsvisaavtal; 1 bilaga till skrivelsen) () underställer regeringen för prövning följande avtal ochöverenskommelser av som gäller under förbehåll av godkännandeav regeringen samt av berörda landstingskommuner och kommuner. AProtokoll, fört vid förhandlingar mellan SFN och företrädareför vissa landstingskommuner/kommuner om samarbete om läkamtbildning ochforskning med följande bilagor Avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning(samarbetsavtalet) Överenskommelse om driftersättning för Överenskommelse om slutlig reglering för BÅtta ortsvisa avtal om läkamtbildning och forskning i , ,, , , (2 avtal) och . Samarbetetmellan staten och berörda sjukvårdshuvudmän vad gäller läkamtbildning samtforskarutbildning och forskning inom de medicinskt kliniska ämnesområdena harsenast reglerats i avtal som träffades 1977. Dessa avtal gällde ursprungligenför . De har därefter förlängts att gälla eller tillämpastill och med . Redogörelse härför har senast lämnats i propositionen1983/84:129 om bidrag tiU kommunala undervisningssjukhus. Som också redovisatsi nämnda proposition (s 5) har statlig driftersättning under första kvartalet1984 enligt regeringsbeslut den 9 febmari 1984 betalats ut a conto till berördasjukvårdshuvudmän. Underden tid avtal har gällt eller tillämpats har dels länslandstingskommun övertagit huvudmannaskapet för i (proposition 1980/81:95), dels läns landstingskommunövertagit huvudmannaskapet för i den 1 januari1983 (proposition 1981/82:145). gäller för dessa två sjukhus sammaregler som för övriga kommunala undervisningssjukhus. Huvuddelenav reglerna avtal har också tillämpats beträffande sådan ickeklinisk medicinsk och odontologisk verksamhet som är förlagd till lokaler vidundervisningssjukhusen. Även för logopedutbildningen i Stock- 1984/85:28 16 holm.Lund och samt för de kliniska delarna av den statiigasjukgymnastutbildningen i och tillhandahåller sjukvårdshuvudmännenvissa resurser med tillämpning av dessa regler. Detta har beaktats vidfastställande av ersättningarna tiU berörda huvudmän för hälso-och sjukvården. Gmndenför avtalsregleringen är att staten som huvudman för läkamtbildningen samt förforskamtbildningen och forskningen inom de medicinskt kUniska ämnesområdenabehöver ha tillgång tUl resurser inom hälso- och sjukvården. Verksamheterna ärintegrerade med varandra. Detta medför att staten och huvudmännen för denoffentliga hälso- och sjukvården måste samverka. Hälso- och sjukvårdensorganisation och dimensionering utgör därvid den ram inom vilken läkamtbildningenoch forskningen får bedrivas. Dessautgångspunkter behandlas närmare i inledningen tUl samarbetsavtalet, sominnehåller för alla utbildningsorter gemensamma bestämmelser för samarbetetmellan staten och berörda landstingskommuner/kommuner om läkarutbildning ochforskning. Hithörandefrågor har tidigare bl a behandlats i socialutskottets betänkande 1980/81:27,i vilket bl a uttalades att det i frågan om kommunala undervisningssjukhus varangeläget att klarhet skapades om vilka resurser som var avsedda för utbildningoch forskning. Regeringen fäste SFN:s uppmärksamhet bl apå vad givit till känna i anledning av nämnda betänkande. Dessafrågor har därefter ingående behandlats i propositionen 1981/82:106 omforskning m m (s 115-119). Föredragande departementschefen fann det knappastmöjligt att helt undvika svårigheter och åsiktsskillnader mellan berördastatliga och kommunala organ, i synnerhet inte när kraven på båda parter atthushålla med knappa resurser växer. Han fann det dock givetvis angeläget att sålångt möjligt komma till rätta med sådana störningar. För att minska dessa ochlägga en säkrare gmnd för ett gemensamt utnyttjande av statliga och kommunalaresurser borde man inrikta sig på att förbättra möjligheterna för parterna atti det dagliga arbetet komma fram till en i stort sett gemensam uppfattning omhur de tillgängliga resurserna bör användas. Detta fordrade garantier för atthögskoleorganen skall kunna ta till vara sina behöriga intressen. Prövningen avfrågan om ändrade samarbetsformer föll naturligt inom ramen för förhandlingarom nu ifrågavarande avtal. I anledning av vad socialutskottet uttalat iovannämnda betänkande 1980/ 81:27 framhöll han, att det av vad han anförtföljde att en ändamålsenlig väg var att ändra samarbetsformerna i den riktninghan hade angett om staten verkningsfullt skulle kunna bevaka att läkamtbildningoch forskning får de resurser som staten betalar för. 1984/85:28 17 Förhandlingsparternahar ägnat stor uppmärksamhet åt de berörda frågorna. Bl a har enförsöksverksamhet för utveckling av det lokala samarbetet under några årbedrivits i . Vidare har SFN och i samarbete gjorten enkät i ämnet hos berörda högskoleenheter och landstingskommuner. Detnu träffade samarbetsavtalet ansluter till de principiella ståndpunkter somföredragande departementschefen redovisade i den nyssnämnda propositionen1981/82:106. Parterna har därvid funnit det ändamålsenligt att - i motsats tillvad som tidigare gällt - avstå från att i de avtal som skall prövas av regeringenta in detaljerade regler för samrådsformer m m på det lokala planet. Parternahar i stället ansett det angeläget att ge sjukvårdshuvudmannen ochhögskoleenheten största möjliga frihet att tillsammans och med hänsyn till delokala förhållandena utveckla ändamålsenliga former för samrådet. Tidigareregler har ersatts med en generell bestämmelse (3 §) om en skyldighet förlandstingskommunen och högskoleenheten att samråda vid tillämpningen avsamarbetsavtalet och anslutande avtal, bl a om hur ekonomiska och andraresurser av gemensamt intresse skall utnyttjas. En fömtsättning för att deintegrerade verksamheterna skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt äratt detta samråd fungerar väl på det lokala planet. Det är därför som partemaansett att det i fortsättningen skaU regleras lokalt hur samrådet skall ske ipraktiken. Ipropositionen 1981/82:106 behandlades också reglerna om statlig investeringsersättning.Föredragande departementschefen erinrade därvid om att staten betalar en ganskastor andel av investeringskostnaderna och har ett allmänt ansvar för att demånga gånger dyrbara investeringarna vid de högspeciaUseradeundervisningssjukhusen görs på ett ändamålsenligt sätt. Han framhöll vidare attdet granskningsarbete som utförs av () - med utgångspunkt i dåvarande avtalssystem - är av stortvärde. underströk han att man i den fortsatta översynen av avtalen idenna del självklart borde beakta möjUghe-tema till förenklingar ochrationaliseringar i detta arbete. NUUredovisade i en skrivelse att ett arbete pågick i syfte att förenklaoch rationalisera verksamheten hos såväl NUU som sjukvårdshuvudmännen. Som ettled i detta arbete lade NUU fram förslag till ändringar av reglerna om statliginvesteringsersättning. De bestämmelser om sådan ersättning som framgår avsamarbetsavtalet (bilaga 1.2) bygger i allt väsentligt på detta förslag. Debegränsningar som detta innebär har redovisats i kommentarema till avtalet. Detmedför såväl en minskning av NUU:s och sjukvårdshuvudmännens arbete som enminskning av investeringsersättningama jämfört med en fortsatt tillämpning avhittillsvarande bestämmelser. I kommentarema till samarbetsavtalet (bilaga 1.3 s4) har uttalats att en fortsatt översyn av systemet med investeringsersättningär aktuell. Vad gäller innebörden i övrigt av föreliggande avtalskomplexhänvisar 2 1984/85. 1984/85:28 18 SFNtill avtalstexten och de kommentarer som bilagts samarbetsavtalet (1.3). Somframgår av en anmärkning i förhandlingsprotokollet och av kommentarema avserparterna att fortsätta översynen av regelsystemet. Förår 1983 har driftersättningar betalats ut a conto med sammanlagt 711 664 000kr. Enligt överenskommelsen om slutlig reglering för (bilaga 3) skallföre ytteriigare betalas ut. Detta innebär att desammanlagda driftersättningarna för slutUgt fastställts till 760 miljkr. har driftersättningama slutligt fastställts till sammanlagt 810milj kr (bilaga 2). Hälften av detta belopp skall - med avdrag för vad somutgått a conto - betalas ut före . På gmndvalav samarbetsavtalet har träffats särskilda avtal med lokalt anpassadevillkor för samarbetet. I dessa avtal - som gäller läkamtbildning och forskningi , , , , , och samt vid S:tJörgens sjukhus i Göteborg- anges bl a vilka enheter inom hälso- och sjukvårdensom upplåts för den gmndläggande utbildningen av läkare. För dessa enhetergäller vissa lagbestämmelser m m. Vidare anges i de särskilda avtalen tillvilka av de upplåtna enhetema sådana forskningsaktiviteter skall koncentrerassom kräver särskilda resurser i form av exempelvis lokaler eller utmstning. Riksdagenhar fattat ett beslut om läkarutbildningens dimensionering som innebäratt antalet nybörjarplatser för läkarUnjen vid från ochmed /85 skall minskas från 370 till 280. Med anledning härav hari anmärkning till 1 § i avtalet med landstingskommun uttalatsatt partema skall fortsätta förhandUngama om konsekvensema av beslutet. Ettminskat intag from leder till ett successivt minskat antalstuderande i de kliniska ämnena från och med . Iavtalet med läns landstingskommun uttalas att den ordinarie professorstjänsti allmänmedicin som är knuten till vårdcentralen i istället avses bU knuten till inom norrasjukvårdsdistrikt. TUl gmnd för detta uttalande Ugger ett av landstingskommunenunder förhandlingama ställt yrkande med tillstyrkan av företrädare föruniversitetet i . Landstingskommunens skrivelse idetta ärende bifogas (bilaga 1 till föreUggande skrivelse). Uttalandet omförändringen på denna punkt har skett i samråd med universitets- ochhögskoleämbetet samt . 1 godkänner vad som överenskommits i det överlämnade protokollet med bilagor samtde åtta ortsvisa avtalen 1984/85:28 19 2 föreskriver att överlämnade avtal och överenskommelser i sin helhet skall tillämpasi avvaktan på regeringens slutliga beslut i ärendet. Sedanvederbörande kommunala organ godkänt det överenskomna enUgt vad som sägs i 2 §förhandlingsprotokollet och besluten vunnit laga kraft, kommer SFN att anmäladetta till . 1984/85:28 20 Bilaga 1 till SFN:s skrivelse Skrivelse1984-04-17 från i län. , till SFNbeträffande professur i allmänmedicin - placering och sjukvårdsanknytning Efterförslag budgetproposition beslöt , att en professur iallmänmedicin skulle inrättas vid i den 1 juU 1981.1propositionen fömtsattes att tjänsten skulle förenas med tjänst som distriktsläkarevid vårdcentralen i . Överenskommelse härom träffades sedermera mellanStatens förhandUngsnämnd och läns landsting. Den 1 juh utnämndesGösta till innehavare av professuren. inrättadesden allmänmedicinska institutionen vid medicinska fakulteten i . Verksamhetenhar byggts upp successivt och vid institutionen finns -fömtom professorn- en klinisk lärare, en forskare (forskningsrådstjänst), en docent i medicinsksociologi, fyra forskningsassistenter och tre sekreterare samt nio doktorander.Institutionen är inrymd pä och huvuddelen av verksamhetenär förlagd till . Iforskningspropositionen (1983/84:107) konstateras att för den praktiskt viktigaforskning som bedrivs inom ramen för allmänmedicin i bör stöd även ifortsättningen kunna utgå från såväl medicinska forskningsrådet somdelegationen för social forskning. Professurenssjukvårdsanknytning syns böra omprövas. Dådenna ursprungligen diskuterades var fömtsättningama andra än . Sjukvårdsforskningbedrevs inom ramen för det s k tierpsprojektet. Detta har numera permanentatsoch delvis omvandlats tiU "enheten för forskning i primärvård ochsocialtjänst", vilken förestås av professor , socialmedicinskainstitutionen. Den forskning som bedrivs i har mycket Utet att göramed den kUniska forskningen inom allmänmedicin. Primärvården inom länhar byggts ut och nya vårdcentraler har tillkommit. Därmedhar skälen för en anknytning till just vårdcentralen i förlorat ibetydelse. I själva verket talar mycket emot . medverkar aktivt i gmndutbildningen för läkare.Allmänmedicinska moment ingår i introduktionskursen liksom under sjunde ochelfte terminerna (drygt resp ). Svårigheternaatt rekrytera läkare tUl har medfört att av sju tjänster har sällan merän en varit ordinariebesatt. Vårdcentralen saknar lämpUga föreläsningslokaler, gmppmmm m. Även avståndet tiU gör mindre lämpad som undervisningsortför medicine studerande. Hittillshar studenterna under sjunde terminen fördelats på ett trettiotal 1984/85:28 21 vårdcentralermed lämplig bemanning inom regionen medan studenterna under elfte terminen harfått sin undervisning på vårdcentral i . Både de som har förmedlat undervisningenoch de som har fått den har upplevt arrangemanget positivt. Institutionensforskning är inriktad mot vårdcentraler inom hela sjukvårdsregionen, vilketbetyder kontakter med primärvården i sju län. Tre landsting har ställtforskningsassistenter till institutionens förfogande. Forskarna har den aUmänmedicinskainstitutionen vid som replipunkt. ProfessorTibblin arbetade med sjukvård i tillutgången av 1983. Bristen på kontinuitet (flertalet läkartjänster vikariebesatta),tidsåtgången för resor tur och retur m m samt utvecklingen avinstitutionens verksamhet har lett till att professor sedan årsskiftethar fått förlägga sina sjukvårdsinsatser till norra sjukvårdsdistrikt,vilket tillförs en ny vårdcentral, . Frånflera synpunkter förefaller det ändamålsenligt att låta professorns iallmänmedicin oUka verksamhetsgrenar sammanstråla i . ärberett att upplåta som sjukvårdsmässig bas förallmänmedicin under fömtsättning att professuren istäUet förenas med en tjänstsom distriktsläkare i norra sjukvårdsdistrikt. Inteminst med tanke på reglema för tillsättning av läkartjänster vid s k upplåtnaenheter vore det värdefuUt om frågan om professurens placering och sjukvärdsanknytningkunde behandlas i samband med upprättandet av lokalt läkarutbildningsavtal. Ensnar lösning av frågan skulle dä medföra att läkare tUI Svartbäckensvårdcentral kan rekryteras i enlighet med de särskilda bestämmelserna. Somframhållits tidigare är rekryteringssituationen i besvärlig. Den skullei bästa fall förbättras något om vårdcentralen där inte längre blir en upplåtenenhet. 1984/85:28 22 Protokoll,fört vid förhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd ochföreträdare för vissa landstingskommuner/kommuner om samarbete omläkarutbildning och forskning ÖverdirektörenSvante , Expeditionschefen , , , BoJonsson, Byråchefen landstingskommun LandstingsrådetBengt och läns landstingskommun LandstingsrådetStig Grauers läns landstingskommun LandstingsrådetGunnar , Avdelningschefen , Förste sekreteraren , Sekreteraren 1§Parterna enas om att träffa följande avtal och överenskommelser. 1 Avtalom samarbete om läkarutbildning och forskning (samarbetsavtalet, bilaga 1) Parternaavser att fortsätta översynen av regelsystemet på detta avtalsområde. 2 Överenskommelse om driftersättning för (bilaga 2) 3 Överenskommelse om slutlig reglering för (bilaga 3). Vadsom överenskommits i detta protokoll jämte bilagor gäller under förbehåll attregeringen samt berörda landstingskommuner och kommuner godkänner dels detta,dels samtUga de särskilda avtal mellan staten och envar berördlandstingskommun/kommun som träffats enligt 1 § samarbetsavtalet. Dettaprotokoll är upprättat i två exemplar, av vilka partema tagit var siU. För berörda landstingskommuners/kommunersgemensamma förhandlingsdelegation 1984/85:28 24 Bilaga 1 till protokoll om samarbete om läkarutbildningoch forskning Avtalom samarbete om läkarutbildning och forskning mellansvenska staten och vissa landstingskommuner/kommuner om samarbete om läkamtbildningoch forskning. Statenär huvudman för den grundläggande högskoleutbildningen på läkarlinjen (läkamtbildning)samt för den forskamtbildning och den forskning som bedrivs inom högskolan(forskning). Bestämmelser om dessa verksamheter finns i högskolelagen och andraförfattningar. Landstingskommunerna,varmed avses även de kommuner som inte ingår i någon landstingskommun, ärhuvudmän för den offentliga hälso- och sjukvården. Bestämmelser om dennaverksamhet finns i hälso- och sjukvårdslagen och andra författningar. Medutgångspunkt i hälso- och sjukvårdslagen skall landstingskommunerna i frågorsom rör den högspeciaUserade hälso- och sjukvården samverka såväl inom som meUande hälso- och sjukvårdsregioner som regeringen fastställt. För denna samverkanföreligger ett av rekommenderat riksavtal samt regionalaavtal. Förläkamtbildning och forskning inom de medicinskt kliniska ämnesområdena krävstillgång till resurser inom hälso- och sjukvården. Verksamhe-tema ärintegrerade med varandra. Detta medför att en samverkan mellan staten ochhuvudmännen för den offentliga hälso- och sjukvården måste ske, som bl ainnebär att landstingskommunen vid planeringen av hälso- och sjukvården skallbeakta läkamtbildningens och forskningens behov. Hälso-och sjukvårdensorganisation och dimensionering utgör därvid den ram inom vilken läkamtbildningenoch forskningen får bedrivas. Dennasamverkan, som grundas på avtal mellan staten och berörda landstingskommuner,förekommer mellan följande högskoleenheter ochlandstingskommuner inom angivna sjukvårdsregioner. Motden angivna bakgmnden enas partema om följande. Idetta avtal (samarbetsavtalet) anges för alla utbildningsorter gemensammabestämmelser för samarbetet mellan staten och en landstingskommun om läkamtbildningoch forskning.