prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — I propositionen om ett reformerat kyrkomöte (prop.3981/82:192 s. 32) anförde departementschefen som skäl för att kyrkomötetssammanträden förlades lill mars all del är angeläget att del nyvalda kyrkomötetsammanträder så snarl som möjligl efler valel. Med hänsyn till del indirektavalförfarandel bedömdes det dock inte vara möjligt för det nyvalda kyrkomötetatl sammanträda tidigare än året efter det atl val i helariket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Denna börjedag borde enligt departementschefengälla även för de följande sammanträdena av det skälet attregeringen bör kunna avlämna proposilion till ifråga som har underställts kyrkomötet. kyrkomöte har begärt att 26 § lagen om kyrkomötetändras så alt kyrkomötet skall sammanträda med början den sista tisdagen iaugusti i stället för som den . Företrädare förkyrkomötets presidium har också under beredningen av delta ärende framfört etlsådani önskemål. De huvudsakliga skäl som har anförls lill förmån för enändrad sammanträ-deslidpunkl är att den nuvarande ordningen leder lillbetydande problem i tidshänseende. Det är enligt vad som har framhållitsprakiiskl lagei omöjligl för de nyvalda kyrkomötesledamöterna att hinna fåtillräcklig informalion och kunna sälta sig in i akluella frågor under den tidsom står till förfogande mellan valet och kyrkomölels sammanlräde. Ensenareläggning av sammanträdestidpunkten skulle dessutom befrämja en faslordning för anslagsgiv-ningen från kyrkofonden lill ändamål rörande kyrkomölel,ceniralsiyrelsen och kyrkomötesorganisationen i övrigt. i fråga omrevision och granskning av verksamheten inom kyrkomötesorganisationen skulle ensenareläggning innebära stora fördelar. Man har också pekat på alt mångaproblem av praklisk natur skulle lösas om kyrkomötet kunde sammanträda vid entidpunkt när inle är samlad. F. n. utnyttjar nämligen kyrkomötet istor utsträckning personal, lekniska utrustning m. m. Det skulledärför vara lämpligt om kyrkomötet kunde sammanträda i vid entidpunkt när inte pågår. Enligt min mening finns del från praktiska utgångspunktergoda skäl för att senarelägga kyrkomötets sammanträden. När del särskilt gällergenomförandet av kyrkomötesvalen kan en förskjutning av sammanträdena lillaugusti månad otvivelaktigt underlätta valförfarandel. Som uppmärksammadesredan under arbetet med kyrkomötesreformen lalar emellertid skäl av både Prop.1984/85:169 14 principiell och konstiiulionell natur mot att kyrkomötetssammanlräde förläggs . Arbet.sgruppen har för sin del ansett attdessa senare skäl överväger. Arbetsgruppen har följaktligen gjort denbedömningen alt sammanträdestidpunkten inle bör ändras. Jag har förståelse fördenna ståndpunkt. Därvid fäster jag mig särskilt vid de komplikationer som kanuppstå när det gäller kyrkomötets roll i lagstiftningsarbetet. Av punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformenframgår alt kyrkomötets yttrande skall inhämtas vid stiftande, ändring ellerupphävande av lag som innehåller grundläggande föreskrifter-och i något falläven andra föreskrifier - i ett flertal ämnen som alla är av väsentligbetydelse för den kyrkliga organisationen och verksamheten. I några hänseendenkrävs kyrkomötets samtycke eller atl viss form i övrigl iakttas vidlagstiflningsål-gärder. Dessa i grundlagen fastlagda formföreskrifter slällerkrav på en smidig anpassning av regeringens, kyrkomötets och beslut,om lagstiftningsärendet inte skall onödigt fördröjas. Från denna synpunkt ärdet en klar fördel om kyrkomötet sammanträder eftersom riksdagsbehandlingenav ett lagstiftningsärende då kan äga rum . Om kyrkomötets sammanträden förläggs till augusti, kan ivissa fall genomförandet av en reform avsevärt fördröjas. Det gäller t.ex. iärenden som det nu akluella, där lagändringarna måsle träda i kraft förenästkommande kyrkomötesval. Renl allmänt kan det sägas atl inilialiv frånriksdag, regering eller kyrkomöte till lagändringar på det kyrkliga områdetknappast kan hinna föreläggas under dess valperiod om frågan krävermera betydande uiredningsinsalser. Om kyrkomölels yitrande skallinhämlas, krävs del nämligen all beredningen av lagslifiningsärendet har kunnatavslutas lill sommaren året före det år då val till hålls. Jag villockså erinra om all en förläggning av kyrkomölels sammanträden till lid dåriksmöte inte pågår i vissa fall kan påverka möjligheter att självinhämta kyrkomötets yllrande i ett lagstiftningsärende. Frågan om kyrkomötets sammanirädeslidpunkt gälleremellertid inte endast de konstitutionella frågor som jag nu har berört utanockså kyrkomötets inre arbetsformer. Det är därför naturligt alt fäsla storvikt vid kyrkomötets egen uppfallning i frågan. Under överläggningar medföreirädare för kyrkomölel har jag framföri mina farhågor för de svårigheter iolika avseenden som kan bli följden av ett kyrkomötessammanträde förlagt tillhösten. Från kyrkligt håll har man dock gjort den bedömningen att de skäl somtalar för en flyttning av sammanträdestidpunkten gör sig så starki gällande attdet ändå är väl motiverat att vidta en ändring. Med hänsyn till alt det sålunda inom kyrkomötet och ävenbland flera av de kyrkliga remissinstanserna finns ett starkt önskemål om enändrad sammanirädeslidpunkt vill jag inte motsätta mig detta. Tidpunkten förkyrkomötets sammanträden bör följaktligen flyllas månad.Jag vill emellerlid underslryka atl man från kyrkans sida då måste vara bereddall ta de konsekvenser vad gäller lagstiftningsarbetel som jag har berört. Prop.1984/85:169 L5 För att undvika en kollision i tidshänseende medvalrörelsen inför de allmänna valen , förordar jag attsammanträdet förläggs än vad kyrkomölel har föreslagil.Sammanlrädel bör vara avslutat före augusti månads utgång. Det är därförlämpligt att sammanträdet börjar den tredje tisdagen . 2.3 Tiden för kyrkomötesvalets genomförande Mitt förslag: Kyrkomötesvalet skall vara slutfört senastden året näst då kyrkofullmäkligval har hållils i helariket. Elektorerna skall ha utsetts före februari månads utgång. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen har stannat för attkyrkomötet också i fortsättningen bör vara förlagt lill mars månad.Arbetsgruppen har därför inte haft anledning alt överväga denna fråga (sepromemorian s. 50-52). Remissinstanserna: Ålskilliga inslanser har framhållit atlden lidrymd under vilken valförfarandet skall genomföras är alltför kort enligtden nuvarande ordningen. har några instanser understrukit betydelsenav all tiden mellan valel och kyrkomötets sammanträde bör vara så väl tilltagenatt de nyvalda ledamöterna ges möjlighet atl sälla sig in i akluella frägor, fåerforderlig information m.m. innan kyrkomötet sammanträder (se bil. 3 s. 6-14). Skälen för mitt förslag: Enligt den hittillsvarandeordningen skall valen av delegerade förrättas senasl ochelektorsvalen före uigången av december det år då val i hela riket avkyrkofullmäktige har ägt rum. Valet av ledamöterna skall ske före januarimånads ulgång årel därpå. 1 del föregående har jag föreslagil alt lidpunkien förkyrkomölels sammanträden flyllas från den försia lisdagen lill den tredjetisdagen . Tiden för valels genomförande kan därmed ulslräckasavsevärt bör leda lill en belydande lällnad i valarbetet. Vid bedömningen av när valet bör vara genomfört har jagövervägt olika alternativ. Jag har därvid kommit fram till alt den lämpligasletidpunkten bör vara årel näst då val i hela rikel avkyrkofullmäktige har ägt rum. Skälet lill att jag har vall jusl detla dalum ärall man då lillgodoser intresset av atl de för valen ansvariga i valdistrikten ochvalkretsarna får god tid på sig för förberedelser och genomförande av valet.Samtidigt kommer tiden från det all valet har avslutats till dess kyrkomötetsammanträder alt vara så rikiigl tilltagen atl de nyvalda ledamöterna får godamöjligheier atl förbereda sig inför sammanträdet. Del kan lyckas onödigt att i lagen reglera när elekiorernasenasl skall ha utsetts eftersom tidsmarginalerna med den nu föreslagnaordningen blir Prop.1984/85:169 16 Det synes dock ändå liggaelt värde i att del i lagen anges ett slutdatum även för elektorsvalen. Jaganser alt dessa val bör vara slutförda före februari månads utgång året eflerkyrkofullmäkligvalel. Därmed får valdistriklen väsenlligl ulökad tid all utseelektorer som tiden mellan elektorsvalet och ledamotsvalel blir sålång alt förberedel-searbeiei inte skall behöva ske under tidspress. Enligt den hittillsvarande ordningen har elektorer iflerförsamlingspasto-rat utsetts av särskilda delegerade för varje församling.I det följande kommer jag att föreslå att denna uppgift i stället läggs påpastoratens beslutande organ. Någon regel om senaste tidpunkl för val avdelegerade behövs därmed inle längre. Med hänsyn lill att tiden för valetsgenomförande nu föreslås bli väsentligt utsträckt, saknas också anledning altinföra sådana ytterligare regler i tidshänseende som annars kunde ha varitmotiverade. a. har fasla tidsgränser för färdigslällande av prolokoll överelektorsval efterlysts på en del håll. Mitt förslag: och stift delas i vartderatvå valkretsar. stifts ena valkrets (västra valkretsen) omfattarJämtlands län och den andra (östra valkretsen) . Luleåstifts ena valkrets (södra valkretsen) omfattar Väsierboiiens län och den andra(norra valkretsen) Norrbollens län. Arbetsgruppens förslag: Överensslämmer med milt förslag(se promemorian s. 52-55). Remissinstanserna: Samlliga remissinslanser lillslyrkerförslagel. En av dem lillslyrker det dock endasl under förutsätining att deberörda domkapitlen får de resursförstärkningar som kan behövas för altgenomföra dubbla valförrättningar inom stiften (se bil. 3 s. 14-15). Skälen för mitt förslag: För val till kyrkomötet är riketindelat i valkretsar. Huvudregeln är att varje stift utgör en valkrets. Enligtmin mening bör valkretsindelningen alltjämt ansluta till indelningen i stift.Stiften uppvisar emellerlid betydande olikheter i fråga om såväl folkmängd somyta. När det gäller folkmängden har detla redan föranleli en uppdelning avLunds stift i två valkretsar. Det kan vara befogat att göra en uppdelning ävenav sådana valkretsar som yimässigt är myckel omfallande. Det säger sig självtatl stora avslånd kan medföra åtskilliga problem från såväl praktiska somkostnadsmässiga synpunkler. De valkrelsar som av sådana skäl ligger närmasttill hands för en uppdelning är de som omfattas av och stift.Arbetsgruppen har föreslagit att dessa stift delas i vartdera tvä valkretsar. 1984/85:169 17 Remissinstanserna har tillstyrkl förslagel. Jag anser altförslaget bör genomföras. Beträffande bada stiften får gränserna för den nyaindelningen anses tämligen självklara. Varje i sliflen ingående län bör utgöraen valkrets. Detta innebär alt stifts två valkretsar - den väslraoch den östra -kommer att bestå av resp. . Luleåstifts två valkretsar - den södra och den norra - kommer att omfattaVästerbollens län resp. Norrbollens län. Den nu föreslagna ändringen förutsätter tvåvalförrättningar i de berörda stiften i stället för en. Åtminstone i eltinledande skede kan därför behövas utökade arbetsinsatser när del gällerdomkapitlens planering och genomförande av valen. Min bedömning är dock attdetta bör kunna ske inom lillgängliga konstnadsramar. I övrigt bör förslagelmedföra- förulom en del praktiska fördelar- vissa besparingar i fråga omelektorernas ersättningar för resor och andra kostnader i samband med valet. 2.5 Avskaffande av särskilda delegerade för val avelektorer Mitt förslag: Särskilda delegerade för val av elektoreravskaffas. Huvudregeln blir i stället all elekiorerna väljs av pastoralensbeslutande organ, församlingsdelegerade eller fullmäktige. 1 det fall ettpastorat saknar egel beslutande organ, skall elektorerna väljas gemensamt avkyrkoråden i de i pastoratet ingående församlingarna. Under vissaförutsättningar kan elekiorerna väljas av fullmäktige i en tolal kyrkligsamfällighei. Arbetsgruppens förslag: Överensslämmer i huvudsak med mittförslag. Arbetsgruppen har dock föreslagil en annan lösning i fråga omordningen för elektorsval i sådana pastorat som saknar egna beslulande organ(se promemorian s. 57-71 och 82-83). Remissinstanserna: De flesla remissinstanserna lillslyrkerförslagel om avskaffande av särskilda delegerade. En inslåns förklarar sig varaiveksam till förslagel och tre instanser avstyrker del hell. Det främsla skälethärför är atl samfällighelernas fullmäktige och församlingsdelegerade inteanses lämpliga som valkorporation med hänsyn till dessa organs sammansättningoch uppgifter. Några remissinslanser har kriliska synpunkler på vissaföreslagna konsekvensändringar, framför allt i fråga om valkorporation ochvaldistrikt i sådana fall då ett pastorat saknar egna beslutande organ (se bil.3 s. 15-24). Skälen för mitt förslag: Kyrkomötets ledamöter och derasersättare utses genom indirekla val av eleklorer. Dessa väljs i sin lur, omvaldistrikiet består 2 1984/85. Prop.1984/85:169 18 av endasl en församling, av församlingens kyrköfullmäkligeeller, om fullmäktige saknas, av kyrkorådet. I de valdistrikt som utgörs avpastorat med två eller flera församlingar tillkommer etl led i förfarandel. Därskall nämligen först utses särskilda delegerade inom varje i pastoratetingående församling. Dessa delegerade väljer sedan valdistriktets elektorer. Det är ofrånkomligt atl ett valsystem som innehåller såmånga momeni blir tungrott och krångligt. När det gäller kyrkomötesvalenunderstryks detta ytterligare av att det är ett betydande antal personer somdeltar i valen. har valen dessutom genomförts under en besvärandetidspress. Enförenkling av förfarandet bör enligt min mening främsl inriktas pä de fall dåvalen är särskili omsiändliga, nämligen då valdislriklen består av två ellerflera församlingar. Vad som då ligger närmasl lill hands är all överväga om dedelegerade, som ulses särskilt och vilkas enda uppgift är alt väljaelektorer, kan ersättas av redan befinlliga organ. Arbetsgruppen har föreslagitalt de kyrkliga samfälligheternas beslutande organ skulle fungera somvalkorporation i detta sammanhang. Valförfarandet skulle därmed underlättas ibelydande mån. Förslaget har i huvudsak fått ett slarkt stöd blandremissinstanserna. De grundläggande bestämmelserna i fråga omsamfälligheternas beslutande organ finns i lagen (1982:1052) om församlingaroch kyrkliga samfälligheter (ändrad senast 1984:976). Om två eller fleraförsamlingar bildar ett pastorat skall de. om regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer inle beslutar annal, ulgöra en kyrklig samfälligheisom har hand om de angelägenheter som enligt lag eller annan författningankommer på pastoratet (obligalorisk pasloralssamfällighel). En sådansamfällighei kan under vissa förutsättningar också ha hand om andra ekonomiskaförsamlingsangelägenheter. Om alla ekonomiska församlingsangelägenheter försöver på en sådan samfällighei, blir den en total kyrklig samfällighei. I de lotala samfälligheterna väljs särskildakyrkofullmäktige för samfälligheten. I pastoratssamfälligheterna och även iandra partiella samfälligheler ulövas beslulanderällen avförsamlingsdelegerade. För val av fullmäklige och församlingsdelegerade isamfälligheter finns beslämmelser i den nämnda lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheler och i lagen (1972:704) om kyrkofullmäkligval (ändradsenasl 1984:977). Jag går inte här närmare in på innehållet i dessabestämmelser. Det kan dock konslaleras att de är ulformade på elt sådani sällatl de i pasloralssamfälligheterna ingående församlingarna blir vältillgodosedda från representativitelssynpunkt. Detta hindrar inle all jag harförslåelse för en del remissinslansers invändning all dessa organ inte ärsammansatta med tanke på att utgöra valkorporation i det nu aktuellasammanhanget. Jag gör emellertid den bedömningen atl den nackdel som kan liggahäri, uppvägs av fördelarna med en ändrad ordning för elektorsvalen. Jag föreslår därför atl lagen om kyrkomötet ändras på detsättet att delegeradevalen enligt lagens 8 § avskaffas. I de fall då ellvaldislrikl består 1984/85:169 19 av två eller flera församlingar väljs elektorerna istället av pastoratssamfällig-heternas beslulande organ. Delta innebär allelektorerna väljs av de församlingsdelegerade när det är fråga om enobligatorisk pasloralssamfällighel, Om pastoratet däremol ulgörs av en totalkyrklig samfällighei. ulses elektorerna av samfällighetens fullmäktige. För den närmare tillämpningen av den nu föreslagnaordningen hänvisar jag lill specialmotiveringen. Jag vill dock redan härframhålla att det givetvis skall vara de nyvalda samfällighetsfullmäktige ellerförsamlingsdelegerade som skall välja eleklorer. Atl dessa organ har behörighelhärtill även före mandatperiodens början följer av 2 kap. 9 § lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter. Ett problem med den nu föreslagna ordningen inställer signär det gäller sådana pastorat som ingår i totala samfälligheter som beslår avflera pastorat. Framför allt i de större städerna men också på andra håll harbildats denna typ av s. k, flerpastoralssamfälligheler. I den mån pastoralenhar behållil sina församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige skall dessa utseelektorer för resp. pastorat enligt den föreslagna huvudregeln. Det finnsemellerlid exempel på sådana samfälligheter i vilka ett eller flera ingåendepastorat saknar egna organ som kan utgöra valkorporation. Arbetsgruppen har föreslagit att valdistriktet i sådanafall skall utvidgas till att omfalla hela samfälligheten och all det beslutandeorganet i flerpastorats-samfälligheten skall välja eleklorer. De isamfälligheten ingående pastoraten skulle därmed inle själva ulgöravaldislrikl. En konsekvens härav blir all beräkningsunderlagel för antaleteleklorer inle kommer alt bestämmas med utgångspunkt i antalet röstberättigadekyrkomedlemmar (jfr avsnitt 2.6) i varje pastoral. I stället blirulgängspunklen samfälligheiens lotala antal röstberättigade kyrkomedlemmar. På denna punkt har arbetsgruppens förslag föranleliinvändningar från en del remissinstanser. Jag delar uppfattningen atl förslageti den delen kan leda lill konsekvenser som är svära att överblicka. Därför villjag för min del förorda en annan lösning såvitt gäller denna siiuaiion. Jagföreslär all elektorerna väljs gemensamt av de kyrkoråd som finns i de ipastoratet ingående församlingarna. Jag menar dock att det parallelll härmedbör tillhandahållas en möjlighel atl kunna genomföra en gemensamvalförräll-ning i den lolala samfälligheien. Regeringen bör för särskili fallkunna beslula om della. Jag ålerkommer lill denna fråga i specialmoliveringen, I delta sammanhang vill jag ta upp en fråga som rörkyrkorådens behörighet alt välja elektorer. I propositionen om ett reformeratkyrkomöte (prop, 1981/82:192 s. 29) har betonats att kyrkomötesvalet böransluta så nära som möjligt lill kyrkofullmäkligvalel. Den rådande opinionenbland kyrkomedlemmarna bör med andra ord slå igenom när ledamöterna avkyrkomötet väljs. Av 2 kap. 9 § andra stycket lagen om församlingar ochkyrkliga samfälligheter följer att vissa val som kyrkofullmäktige förrättarföre utgången av december skall förrättas av de nyvalda fullmäktige det år då Prop.1984/85:169 20 val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. För attdet inte skall uppstå några oklarheter har även i 7 ij lagen om kyrkomötetinlagils en bestämmelse där det uttryckligen anges att det är de nyvaldakyrkofullmäktige som skall förrätta val av elektorer. Jag har tidigare ienlighel härmed och med stöd av den nämnda bestämmelsen i lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter föreslagit, såviit gällerflerförsamlingspastoraten, att del skall vara de nyvaldasamfällighetsfullmäktige resp. församlingsdelegerade som skall förrättaelektorsvalen. Några motsvarande beslämmelser finns inte när det gällerkyrkoråden. Denna ordning är inkonsekvent och står i strid med principen altresullalel i kyrkofullmäkligvalel skall ge ell direkl ulslag också vid valellill kyrkomölel. Jag föreslår därför atl det i lagen om kyrkomötet uttryckligenanges atl del skall vara det nyvalda kyrkorådet som skall förräita val avelektorer. Förslaget föranleder en ändring i lagen om församlingar och kyrkligasamfälligheler såviii gäller kyrkorådens behörighet i vissa fall. Jag återkommerlill det i specialmotiveringen. 2.6 Minskat antal elektorer Mitt förslag: Antalet eleklorer beräknas med uigångspunkti antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i varje valdistrikt och inte längre idel lotala anlalel kyrkomedlemmar. Antalet eleklorer minskas dessutom med enelektor i varje valdistrikt. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mitt förslag(se promemorian s. 71-82 och 84). Remissinstanserna: Så goli som alla remissinslanserlillslyrker förslagel om atl antalet elektorer skall beräknas med utgångspunkti antalet röstberättigade kyrkomedlemmar och inte i del totala anlalelkyrkomedlemmar. När del gäller den föreslagna minskningen av antalet eleklorermed en elektor i varje valdistrikt, har några remissinstanser avstyrkl enändring. Skälel lill della är främst atl del antal valdistrikt som skulletilldelas endast en elektor skulle bli alltför stort. En instans harförespråkat all den nuvarande ordningen prövas ytterligare en valperiod (sebil. 3 s. 24-31). Skälen för mitt förslag: I landet finns f.n. drygl 2 500församlingar. De varierar befolkningsmässigt i myckel hög grad - från ell20-lal invånare upp till över 50 000 invånare. Det är närmasl ofrånkomligt alldetta förhållande i sig självt ulgör elt problem när det gäller all genom enindirekl valmelod uppnå en rimlig represenlaliviiel i kyrkomötet. Enligtnuvarande ordning utses två eleklorer i valdistrikt med högst 2 000kyrkomedlemmar och tre elektorer i valdistrikt med högst 4 000 medlem- 1984/85:169 21 För varje påbörjat 4 000-lal kyrkomedlemmar därutöverutses ytterligare en elektor. Någon övre begränsning för antalet elektorerfinns inte. Jag vill erinra om att denna skala har förändrats i förhållandelill den skala som lidigare gällde enligt kyrkomölesförordningen vid val avkyrkomötets lekmannarepresentanter. Då fick valdistrikten en elektor per 5 000invånare upp till elt maximum av högst 10 elektorer. Som jag tidigare nämnt har arbetsgruppen låtit utföra ensärskild undersökning i vilken utfallet av valet till kyrkomöte haranalyserats från representativitelssynpunkt. Genom denna utredning har påvisatsatt det finns fog för uppfattningen atl kyrkomötets representativitet inte kananses helt tillfredsställande. De små församlingarna är påtagligtöverrepresenterade medan de medelstora och stora församlingarna blirmissgynnade av syslemet. Resullalel av ulredningen kan inte betraktas somsärskilt förvånande. Redan vid en mera ytlig granskning av valsystemetsuppbyggnad slår det klart att det är utomordentligt svårt att uppnå någonexakthet från rättvisesynpunkt inom ramen för den nuvarande ordningen. Orsakentill svårigheterna att skapa etl från alla synpunkter hell perfekt valsystem ärgivelvis alt de slrukturella skillnaderna på del kyrkliga området är så sloraatt det inte är möjligl atl åsladkomma ett valsystem som på en och samma gångär praktiskt hanterbart och leder lill ett representativt valutslag. Med hänsyn till vad jag nu har anförl bör enligt minmening en viss överrepresentation för de mindre valdislriklen godtas. Frågan ärsnarasl vilken grad av överrepresentation som kan bedömas som rimlig. 1 och för sig kan det ligga ett värde i att antaleteleklorer är så högl som möjligt. Frågan är dock om representativiteten blir iså avgörande grad bättre vid ett visst högre antal elektorer än vid ett någotlägre. Här måste också göras en avvägning pä så säll all vissa prakliska hänsynfår lillålas spela en inle oväsentlig roll. Om en minskning avelektorsförsamlingen kunde åstadkommas, skulle det innebära en belydandelällnad i valförfarandet och i den adminislralion som krävs i samband medvalen. Elektorsförsamlingen är i praktiskt taget samtliga valkretsar mycketslor. Detta leder inle endast till att ledamotsvalel blir omständligt ochtidsödande. Proceduren blir dessutom förhållandevis dyrbar. Ålgärder bör därförvidias för att minska antalet elektorer.