prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Vinsterna på premieobligationslånen beräknas uppgå tillsammanlagl ca 2660 milj. kr. Inkomsterna påhuvudtiteln beräknas lill 364 milj. kr. Förslaget visar således ettunderskott av 71 200 milj. kr. som bör föras upp på statsbudgeten. Detta innebären ökning med 600 milj. kr. i förhållande till del underskott som f. n. beräknas förinnevarande budgetår. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt 1. godkänna bilagda förslag lillränior på statsskulden, m.m. för /86 (bilaga 17.2), 2. lill Räntor på statsskulden, m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . I 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. Beräkningar för anslaget Räntor på statsskulden,m. Utgifterna förstatsskulden har vuxil snabbi och är nu en avstatsbudgetens största utgiftsposter. har därför vall allkompleltera den iradilionella presentationen med beskrivningar som syftar tillatt någol belysa utvecklingen och beräkningarna. Riksgäldskontoretsredovisning gentemot statsbudgeten sker i huvudsak enligt den s. k.kassaprincipen. En ränteutgift redovisas således i sin helhet vid utbeialningstidpunktenoavsett om utgiften avser en kosinad hänföriig till också annanredovisningsperiod än den då utgiften skedde. Som följd av den kassamässigaredovisningen blir fördelningen mellan olika upplåningsformer mycketbetydelsefull vid beräkning och redovisning av slatsskuldräntan. Vid vissaupplåningsformer såsom statsskuldväxlar och skatlkammarväxlar belastasstatsbudgeten med hela ränlebeloppet för lånet som upplåning sker,medan däremot upplåning mot obligationer - som i allmänhel har helårskupong -räntebelaslar budgeten första gången årel efter del all upplåning har skell ochsedan år för år under länels löptid. Dessa förhållanden medför att enförändring i andelarna av olika upplåningsformer mellan två budgetår kan haslora effekter på de redovisade ränteutgifternas fördelning budgetåren emellan.De leder naturligtvis också till att osäkerheten i beräkningar av framlidaränteutgifter ökar eflersom inte bara del lotala upplåningsbehovet och dengenomsniltliga räntesatsen utan också upplåningens fördelning pålåneinslrumenl påverkar ränteutgifterna. annat förhållande somunder senare tid tenderat atl öka osäkerheten i beräkningarna hänger samman medriksgäldskoniorets melod för värdering av den utländska slalsskulden. De utländskalånen redovisas nämligen till de värden de hade i svenska kronor när de togsupp. Det ursprungligt bokförda värdel på ett utlandslån bibehålls lills lånetbetalas tillbaka. Om värdel i svenska kronor vid återbetalning avviker från delbokförda värdel belastar eller gottgörs skillnaden statsbudgeten.Redovisningslekniskl sker detla genom alt en post avseende valutaförlusterresp. valutavinster förs upp på , m. m.Emellertid kan bokföringen av valutaförlusterna som en belastning påstatsbudgeten diskuteras Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. uiifrån redovisningsprincipiella utgångspunkter.Valutaförlusterna vid omsättning av utlandslån kan snarare betraktas som enförändring i statens finansiella förmögenhet än som en kassamässig utgifl förslaten. Ulöver den osäkerhel somföljer av de tillämpade redovisningsprinciperna innebär den slora rörligheleni valutakurserna och de internationella räntorna under de senasle åren,särskili för USD, alt ränte- och valutaför-luslkalkylerna för ullandsskuldenhar en stor osäkerhetsmarginal. För en bedömning av densamma hänvisas tillavsnittet om känslighelsanalyser. Statsskuldens utveckling /76-1983/84 En slor statsskuld harsedan mitten av 1970-talel ackumulerats genom slora och ökandebudgetunderskott. Under del senaste förflutna budgetårel (1983/84) har dockunderskoltel minskal. Den bokfördastatsskuldens förändring moisvarar i slorl statsbudgetens kassamässiga ulfall.Det kassamässiga budgetunderskottet ökade gradvis från en nivå på cirka 10miljarder kronor för budgetårel 1976/77 till nära förbudgetårel 1982/83. Under /84 bröts denna trend - stålensunderskoll minskade i nominella termer till . uppgickden bokförda statsskulden till nära . 1 nominella termerinnebär det näslan en lio-dubbling . Av den totala skuldenutgjorde utlandsskulden . Den har praktiskt lägel isin helhel lillkommii (se tabell I). Statsskulden uttryckt somandel av BNP framgår också av labell Statsskulden vid slulet av budgetåren1975/76-1983/84. 1 labell 1 angesutlandsskuldens storlek värderad både lill de valulakurser som rådde då lånentogs upp och till de som rådde vid slutet av respeklive budgelår. De viktigasteorsakerna lill all ullandsskulden är väsentligt större vid värdering lillaktuell kurs än till upplåningskurs är + 1 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. krondevalveringarna saml denkraftiga uppgången av dollarkursen under del senaste budgetårel. Statsskuldens kostnader 1981/82-1983/84 Kostnaderna förstatsskulden har stigit dramatiskt sedan ingången av . Från atl hauppgått till av de totalastatsutgifterna /80 ökade andelen till budgetåret1983/84. Den ojämförligt störstakostnadsposten utgör ränlekoslnaderna. En annan kostnadspost som under senareår ökat markant utgörs av redovisade valutaförluster, vilket är hänföriigt till devalveringar och stigande dollarkurs. Förutom kostnaderna förräntor och valutaförluster förs på nämnda huvudtitel också kostnader förprovisioner och avgifier m. m. Vidare redovisas även vissa inkomsler, främstränteinkomster frän utlåningsverksamhel. I tabell 2 belysesutvecklingen för statsskuldräntorna m.m. Till dessa utgifter förstatsskulden och dess hantering kommer utgifter som finansieras genom andraanslag på statsbudgeten, bl. a. riksgäldskoniorets förvaltningskostnader ochvissa emissionskostnader (jfr verksamhetsberättelse /84). Räntor påstatsskulden m. m. Räntor på inhemska lån Räntor på utländska lån Valutaförluster (netto) Provisioner Inkomsträntor m. m. Ökningen av utgifternahar inte skett i en jämn takt. Speciellt stor är ökningen mellan 1981/82 och1982/83 främst beroende på att ränteutgifterna på inhemska lån ökade från 19,3till . Detta sammanhänger dels med att storaobligationslån emitterades som medförde förstaränteutbetalning , dels med att en ny upplåningsform,slalsskuldväxlar, där räntebelastningen på statsbudgeten sker vidupplåningstillfällel, introducerades . Statsskuldväxlarnainbringade stora lånebelopp till relativt höga räntesatser och därmed storaräntekostnader för /83. Delta är ett tydligtexempel på de utgiftseffekter som redovisningsprinciperna kan leda till. Genomatt periodisera ränteutgifterna till de perioder som de kostnadsmässigt tillhörkan dessa effekter elimineras. Detta har skett i tabell 3. De realiseradevalutaförlusterna har periodiserats med hjälp av valutakursindex.Därigenom fördelas koslnaderna på 1984/85:100 Bilaga 17 Räntor påstatsskulden, m. m. de perioder då kronan fallit i värde iförhållande lill de valutor som ingår i index. Provisioner ochinkomsträntor m.m. har med hänsyn till deras begränsade storlek inteperiodiserats utan de i föregående tabell redovisade beloppen har summerats ochmedtagits även i tabell 3 under rubriken för att totalbeloppen i de bådatabellerna skall vara jämförbara. , periodiserade belopp. Ränior på inhemska lånRäntor på utländska lån Valutaförluster (nello) Övrigt Redovisad utgift fifr 'ab.2) 39,6 12,10,6 En jämförelse mellan debåda tabellerna visar god överensstämmelse mellan de bokförda och deperiodiserade ränteutgifterna för de utländska lånen. Detla är ocksä fallet förde inhemska lånen med undanlag för budgetårel 1981/82 då de periodiseradeutgifterna är större än de redovisade utgifterna. Denviktigaste orsaken härfill är den tidigare nämnda omfattande emissionen avobligationer / 82. Med delta undanlag är det alltså främsl valutaförlusternasom svarar för periodiseringseffekterna. Orsaken till att så stor del av derealiserade valutaförlusterna faller på budgetåren 1981/82 och 1982/83 ärdevalveringarna av kronan 1981 och 1982. Räntekostnader m. m. 1984/85 och 1985/86 Anslaget till Ränior påstatsskulden m.m. har i statsbudgeten för budgetårel 1984/85 upptagits lill60,. Under poslen tillkommande utgiftsbehov, netlo hardessutom upptagils I miljard kronor för beräknade valulaföriuster vid förtidainlösen av utländska lån. Sammantaget har därmed räntekostnaderna m. m. påstatsskulden beräknats till . Räntor på statsskulden. 1984/85 Enl.statsbudgeten enl. AF /86 Ränior på inhemska lån m. Räniorpä utländska lån Valutaförluster 3,3' Varav I miljard kronorupptagen under poslen tillkommande utgiftsbehov, netto Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. En förnyad beräkning avräntor på slalsskulden visar alt utgifterna för budgetårel 1984/85 lorde bli ca9,högre än vad som logs upp i statsbudgeten. Vad beträffar ränior påinhemska lån m. m. beräknas dessa minska med . Dennajuslering är föranledd av olika faktorer. I förhållande lill beräkningarna tillstatsbudgeten baseras nuvarande kalkyl på ett någol lägre inhemsktbudgelfinansieringsbehov, vilkel minskar räntekostnaderna. En ytterligareminskning av ränlekoslnaderna uppkommer genom att statsskuldväxlar numeraendast emitteras med kortare löptider, vilket betyder lägre räntekostnader förbudgetårel 1984/85 vid en oförändrad brulloupplåning mot slalsskuldväxlar. Moldella står emellertid en ökning av ränteutgifterna beroende på all bl.a.räntesatserna för statsskuldväxlar har höjls sedan beräkningarna . Vad beträffar räntor förden utländska upplåningen beräknas dessa nu öka från till14,. Ökningen beror till största delen på atl dollarkursensligil från per dollar då kalkylen för statsbudgeten gjordes, till8,50 (). Se även avsnitt om känslighetsanalyser. Som framgår av tabellenär det framför allt valutaföriuslerna /85 som beräknas öka. Dettasammanhänger med den omfattande refinansiering av utlandsskulden som pågår. Lånmed högre ränta ersätts, , med lån till lägre ränta. Detta medförbetydande kostnadsbesparingar, men innebär också att stora valutaförlusterrealiseras. Det bör dock uppmärksammas atl detta inte innebär någon ökning avskuldens aktuella värde och inte heller någon ökning av likviditeten. För /86beräknas kostnaderna för ränior på statsskulden m.m. till 71,2 miljarderkronor, dvs. en ökning i förhållande lill 1984/85 med . Räntekostnaderna för deninhemska upplåningen beräknas öka med . Somberäkningsteknisk förutsättning för ränlekalkyle-ringen ligger ett anlagetbudgetunderskott på ca för såväl /85 som1985/86. Härtill kommer förfallande lån -varav räntelöpande obligationslån 33,3miljarder kronor, premielån , sparobligationslån ca 11,0miljarder kronor, slalsskuldväxlar , vilkel ger ettinhemskt bruttoupplåningsbehov i storleksordningen nästabudgelår. Som förutsättning för kalkylen har kontoret ulgåll från atl denuvarande statsskuld-politiska målen - upplåning utanför bankerna och ökad konsolideringav statsskulden - bibehålls även för /86. dock med en ökadtonvikt på hushållssektorn. Sålunda har beräknats alt upplåningen mol premie-och sparobligationer ökar någol under budgetårel 1985/86 i förhål- 1984/85:100 Bilaga 17 Räntor påstatsskulden, m. m. lande till 1984/85. Allemanssparandel haranlagils ligga kvar på oförändrad nivå. Upplåningen mol priorileradeobligationer kommer alt bestämmas av reglerna för placeringsplikt förAP-fonderna och försäkringsbolagen. Brul-loupplåningen i denna seklor väntasöka främsl beroende på slora förfallande lån under budgelåret. Upplåningen molriksobligalioner kan bedömas komma atl öka jämföri med 1984/85 såsom ell led isträvan all konsolidera slalsskulden. Ränlekoslnaderna förutländska lån beräknas mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86 minska med 0,9miljarder kronor. Flera faktorer bidrar till denna ulveckling. En av dessa ärden relaiivi låga riinlenivån som ligger lill grundför kalkylen. De kostnadsbesparingar som uppnåtts genom refinansieringen avskulden innebär också minskade ränteutgifter. Dessulom förutses en vissminskning av skulden värderad till akluella valulakurser. Vad gäller koslnadernaför den utländska upplåningen svarar valutaförlusterna budgetårel 1985/86 för5.8 miljarder kronor medan molsvarande förluster för /85beräknas uppgå lill . Minskningen med 6.4 miljarder kronorberor huvudsakligen av den omfattande refinansieringen /85, somdessulom får ell beslående posilivi genomslag på ränleiilgifterna. Slatsskuldräntornasstorlek är .självfallel i hög grad beroende av ränienivån. Kalkyleringen avräntorna - såväl de förnyade beräkningarna för /85 - somberäkningarna för /86 har skell utifrån räntenivån i början avnovember 1984. För all belysakänsligheten i beräkningarna kan det vara av intresse all något närmareredovisa effekterna av ändrade antaganden om räntenivå m.m. En förändring iränienivån slår givelvis inle omedelbarl igenom på hela slalsskulden. ulanendasl på låneformer med rörlig ränla och på nyupplåningen samt efler hand påupplåning som sker för att omsätta förfallande lån med bunden ränta ochallteftersom obligationslån med s. k. räntejusteringsklausul konverteras atllöpa med ny räntesals. Vad beträffar räntornaför inhemska lån skulle en förändring av räntenivån med I procentenhet från Ijanuari betyda en förändring av ränleulgifierna för budgetårel 1985/86 -under i övrigl oförändrade förhållanden vad gäller upplåningens sloriek ochdess inriktning på olika låneinstrument - med etl belopp i storleksordningen1.3 miljarder kronor. Inträffar molsvarande förändring i räntenivån försl vidingången av budgetårel 1985/86 förändras ränleulgifierna /86med etl belopp i storleksordningen . Vad beträffar räntor m.m. för de utländska lånen skulle en ränteförändring med I procentenhet från Ijanuari leda till att ränleulgifierna. Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. under i övrigl oförändrade förhållanden, förändras med0,förbudgetårel 1985/86. Valutakursernasulveckling har betydelse både för ränteutgifter och för valutaförluster och-vinster. En förändring av dollarkursen med från beräkningsantagandetom per dollar påverkar ränteutgifterna med cirka 100 miljonerkronor och valutaförlusterna med för /86. Prop.1984/85:100 Bilaga 17 Räntor på statsskulden, m. m. Räntor på statsskulden. Förslag till räntor på statsskulden, m. /86 A Räntor påstatsskulden a Räntor på upplåning inom landel Kr. 1 Ränta på ränlelöpande obligationslån, 2 Räntapå riksobligationer,/öri/agsvis ........................................... 4748000000 3 Vinsterpå premieobligalionslån, 4 Räntapå statsskuldförbindelser,/ö/i/agjv/i ................................. ........... 29500000 5 Räntapå sparobligationer,/ör5/agjv/j ......................................... 4500000000 6 Räntapå av staten övertagna lån,/örs/agxvii .............................. .................. 40000 7 Räntapå lån hos statsinstitutioner och fonder m. m., 8 Räntapå allemanssparandel,/ö«/flgiv;5 ...................................... 1200000000 9 Räntapå köpeskillingen för fasligheten nr 1 Lejonet i ........................................................... .................. 90000 10 Räntapå Konung hemgiftskapital ............................ .................... 8000 11 Ränla på kortfristigupplåning hos banker m.fl.,förslagsvis 100000000 12 Räntapå skatlkammarväxlar,/ö/-.y/ag.yWi ................................. 1700000000 13 Ränlapå statsskuld växlar,/öri/ögivw ........................................ 8500000000 44719638000 b Ränta på upplåning i utlandet, förslagsvis .................................. ................................ lOlOOOOOOOO' c Ränta på beräknad ny upplåning inom landet,förslagsvis 6214965 000 d Ränta på beräknad ny upplåning utom landel,förslagsvis 3400000000 B Kapitalrabatter, kursförluster m.m. Kapitalrabatter,/ö/-5/ag.sv/i ................................................... 150000000 Kursförluster,/öri/agsvi5 ........................................................ .................... 1000 Valutaförluster,förslagsvis ................................................... 5800000000 5 950001000 Anm. Valutaomvandling har skett lill kurser . 'Moisvarar milj., DEM 313 milj., CHF 127 milj., NLG 101 milj., JPY 17355milj. FRF88milj.. BEC 32 milj., SDR 44 milj. 1984/85: 100 Bilaga 17 Räntor påstatsskulden, m. m. C Diverse utgifter Kr. m.. jörslagsvis ............................ ........... 980000000 Inlösningsprovisioner m.m.. förslagsvis ............................... ........... 185000000 Kosinad för börsnoleringav obligaiionslån./(i;-.s7(('.s\/.v 6800000 Officielladragningslislor för premielånen,/(i/-.s7(;'.vi/.v .. 7 200000 Särskilda dragningslisiorför premielånens 100-brev, /(>/- .slagsvis ...................................................................................... ................ 300000 Övriga diverseutgifter, jörslagsvis ............................................... ItKlOOO 1 Ränlapå uppköpta obligationer ........................... 2 Räntapå röriiga krediter ....................................... 3 Räntapå checkräkningsmedel i 4 Ränlapå övriga utlånade medel ............................ B Uppgäld, kursvinster m.m. 1 Preskriberadeobligationer och kuponger m. m. 2 Officielladragningslisior för premielånen .. . . 3 Övrigadiverse inkomsler ....................................... Underskott att föras av på slalsbudgelen NorstedtsTryckeri, Slockholm 1984 Bilaga 18 till budgetpropositionen 1985 Prop. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser oförutsedda utgifter För bestridande avoförutsedda utgifter finns i slalsbudgelen vid sidan av de anslag som finnsuppförda under resp. departement etl särskilt förslagsanslag. Detta är ettkomplement till de budgetar för särskilda ändamål som antas avriksdagen och del slår under vissa betingelser lill regeringens förfogande.Anslagel är i slalsbudgelen för innevarande budgelår uppfört med I milj. kr. Jag får först ge enredovisning för de utgifter som har anvisats från detla anslagefter regeringens beslut i varje särskilt fall. Ulbelalning av medel efter föriikning enligt deneuropeiska konvenlionen angående mänskliga rättigheter m.m........................... 15000 Bidrag lill vissa kostnader i samband medöversvämningsska dor i ........................................................................ 1 900000 J ordbruk sde parte me ni el: Bidrag på grund av skador på trädgårdsodlingar .............................. .......... 670000 Bidrag för alt läcka underskoll hosRiksförbundel Finska föreningar i ........................................................................... I OOOOOO 3 585000 / 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 18 Oförutsedda utgifter 2 Jag vill i dellasammanhang nämna atl genom regeringsbeslut får de underfjärde huvudtiteln uppförda förslagsanslagen FN-slyrkans verksamhel utomlandsoch Övervakningskontingenien i överskridas med sammanlagl . Regeringen föreskriver härvidall molsvarande belopp skall tillföras anslaget Oförutsedda utgifter. Delta harsin grund i atl merkostnader på de ovannämnda anslagen under fjärde huvudtitelnenligt en lidigare tillämpad ordning förskottsvis, efler regeringsbeslut, hartäckts från anslagel Oförutsedda utgifter. Jag erinrar om vad försvarsministerntidigare denna dag har redovisat belräffande denna fråga. Regeringen bör även ifortsältningen kunna disponera över medel för läckande av utgiftsbehov som intekan överblickas vid statsbudgetens fastställande. Jag förordar sålunda alt förnäsla budgetår elt anslag förs upp för ändamålet. Anslagel bör i princip fådisponeras endasl för utgifter som är av så brådskande arl all resp. ärendeinle hinner underställas och all ulgiflerna inte lämpligen kan läckasav andra medel som står till regeringens förfogande. Härmed avses även atlanslagel inle får tillgodose behov som omtalas i 9 kap. 3 § iredje stycketregeringsformen. Belräffande gränsdragningenmellan utnyttjandet av detta anslag och de under de olikadepariemenlshuvudlillarna uppförda reservationsanslagen till exlra utgifter börgälla all anslagel till oförutseddautgifter huvudsakligen skall användas för större utgifter. Denna gränsdragningbör emellertid inte tolkas alltför snävt, utan regeringen bör ges denhandlingsfrihet som omständigheterna kräver. Härutöver bör följandespeciella ändamål få tillgodoses av anslaget till oförutsedda utgifter. Under en följd av år harriksdagen bemyndigat regeringen all. under förutsättning atl andra medel inlestår lill förfogande för ändamålet, från detta anslag utbetala belopp, somslalen genom lagakraflvunnen dom har ålagts att betala. Detta bemyndigande harmed verkan fr. o. m. /62 ulvidgats lill all omfatta också beloppsom staten till följd av skada i samband med statlig verksamhet efleruppgörelse har åtagit sig alt ersälla. Molsvarande bemyndigande bör inhämlasför näsla budgelår. Med anledning av prop.1948: 282 medgav (SU 1948:207, rskr 406) atl från anslagel lilloförutsedda ulgifler skulle t. v. under /49 få utgå ersättningför förlusl av eller skada på egendom utom rikel lill personer, som uppehöllsig utomlands och som var i rikets tjänst, liksom till deras familjemedlemmaroch personliga tjänare. Ersällning skulle utgå efler samma grunder som underbudgetåren 1943/44-1946/47 hade tillämpats i fråga om motsvarande ersättningarför förluster som hade uppkommit på grund av krigsförhällandena (prop. 1944: 183,SU 147, rskr 329). För budgelåren 1949/50-1984/85 har lämnatmotsvarande bemyndiganden. Bemyndigande atl pä samma villkor belala utersättning för skador av ifrågavarande natur bör inhämtas för näsla budgelår. 1984/85:100 Bilaga 18 Oförutsedda utgifter 3 Med anledning avprop. 1951:38 medgav (SU 1951:42, rskr 63) att från anslagel tilloförutsedda utgifter skulle l. v. under budgelåren 1950/51 och 1951/52 utgå ersättning för skador påegendom inom landel, vilka hadeuppkommit genom de lidigare krigsförhållandena. För budgetåren 1952/53-1984/85 har lämnalmotsvarande bemyndiganden. Med hänsyntill atl krigsskador, exempelvisgenom minsprängning, fortfarandekan länkas förekomma, bör bemyndigande inhämtas till all även under näsla budgetår på oförändradevillkor belala ul krigsska-deersältningar. Del bör slutligenankomma på regeringen atl anmäla lill de utgifter som anvisats utgå av anslagel till oförutsedda utgifter. Mol bakgrund av vadjag nu har anförl anser jag alt anslaget lill oförutseddautgifter, i likhet med innevarande budgelår, bör las upp med I milj. kr. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt tillOjöruisedda utgifter för budgetårel 1985/86 anvisa etl förslagsanslag av I OOOOOO kr. all slå till regeringens förfogande för de ändamål och på de villkor jag har förordat idet föregående. Bilaga 19 till budgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser beredskapsbudget för totalförsvaret Enligt 9 kap. 3 §regeringsformen skall företa budgelreglering för närmasl följandebudgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annan budgetperiod. Viddenna budgetreglering skall beakta behovet under krig, krigsfaraeller andra utomordentliga förhållanden av medel för rikels försvar. Ulgifler för förslärkningav försvarsberedskapen kan täckas på principi-elU fyra olika sätt. Utgifterna kan täckasgenom atl förslagsanslag på statsbudgeten överskrids. gäller dock inleutgifter för ålgärder som skall belasta sådana anslagsposter som harmaximerat. Vad gäller försvarsmakten och civilförsvaret fordras vidare allregeringen får bemyndigande all av beredskapsskäl överskrida deutgifts- och bemyndigandera-mar som har fastställt. Regeringen kan vidare iproposition hemställa atl beviljar särskilda medel på tilläggsbudget.Della förutsätter all riksmöle pågår och atl regeringen bedömer alt det finnstid för en normal budgetbehandling. Regeringen kan också ta ianspråk medel som har anvisats på beredskapsbudgeten, om förutsättningarnahärför - krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden - föreligger.Regeringen beslutar om detta. Slulligen kan utgifterför beredskapsförstärkningar täckas på annal säll än från anslag påberedskapsbudgeien eller förslagsanslag på slalsbudge-1 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 19 2