prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — bränsleninom områden där de ekonomiska fömtsättningarna för sådana bränslen är goda.Ett krav för användning av inhemska bränslen bör vara att detta alternativlångsiktigt bedöms kunna konkurrera med andra lösningar vid en samhällsekonomiskbedömning. Åvenbyggnadsstyrelsen tycker alt det är bra att samverkansformer prövas mellankommuner och energileverantörer om möjligheterna att använda inhemska fastabränslen, men tycker atl det är anmärkningsvärt att inte fler parter frånköparsidan är representerade. tycker också atl förslagel är bra men tycker atl man bör hamed även eldistributörerna. anser alt del är en mycket angelägen uppgift på det lokala planetatt ideniifiera de lönsamma oljeersällningsprojekten och därmed påskyndaövergången lill fasla inhemska bränslen i de fall dessa ger det mesl lönsammauppvärmningssyslemel. Kommunen är därvid en av flera lokala aktörer påvärmemarknaden. Energiverketanser därför att kommunerna inte bör ta huvudansvaret för att tryggaavsättningen för inhemska bränslen om inte dessa är lönsamma. 1 den månbilligare alternativ finns atl tillgå är del inle rimligt alt kommunerna skallta på sig merkoslnader för dyrare lösningar. Den föreslagna samordningen fårsåledes ej leda till att olika intressenter fördelar tillgängliga projekt utanhänsyn lill kostnadsaspekten. Enligt verket är det däremol nödvändigl såsomutredaren påpekar att alla verkliga kostnader både för elnätsutbyggnad och förfastbränslealternaliven redovisas i kommunernas kalkyler. SABOanser att utredningsförslaget bör kompletteras så att även användarsidan finnsrepresenterad i överläggningarna med regeringen. föreslår också att statenlar initiativ till en demonstrationsverksamhel inom faslbränsleområdd ochställer medel till förfogande för tillskapande och uppföljning avdemonstrationsanläggningar. Vissaremissinstanser är någol tveksamma till utredningens förslag. a.ifrågasätter RRV kommunernas förulsättningar atl la ansvar för detlai den utsträckning som utredaren föreslår. Enligt RRV bör staten tydligaremarkera sitt intresse inom värmeförsörjningen, både nu och . anser alt energikonsumenlerna bör försäkras dellagande isamråden, samt alt de oavsett samrådens resultat själva skall få avgöra vilkaenergislag de vill utnyttja. Endasl om dessa förutsättningar uppfylls kanIndustriförbundet - dock med stor iveksamhel - t. v. acceptera alt förslagetom samråd prövas. är positivt till förslagen om centrala överläggningar och lokalasamråd, men är tveksamt till om dessa är tillräckligt verkningsfulla instrumentför att lösa de ofta svåra konkurrenssituationerna. Frågan om konkurtens mellanel och inhemska bränslen liksom risken för oönskade framtida låsningar börenligt planverket behandlas i ett dialogsystem mellan stat och kommun ochbedömningar bör göras på regional nivå. 1984/85:120 223 Planverkelanser vidare atl del är vikligi med ökade siimulanser för användningen avinhemska bränslen och atl denna fråga inle kan vänta lill det senare1990-talet. Man bör också enligt verket undersöka möjligheterna lill regionallinriktade stödformer för de inhemska bränslena. SVEBIO anser att förslagelinte tillgodoser något utvecklingsbehov. Tvärtom kan genomförande av ettsystematiserat samråd legitimera fortsatt beslutsförhalning och därigenommarknadsutveckling anser SVEBIO vidare. De intressenter som är beroende avförslagets samrådsförfarande är sannolikt ej mottagliga för de positivaeffeklerna som trots allt kan vinnas, och omvänl de intressenter som insettnyttan av sådana kontakler har redan lagil dem. Skulleförslaget genomföras är det SVEBIO: s mening att regionalabiobränsleintressenter måste medverka och SVEBIO kommer om så erfordras atllämna nödvändig information om och lill sådana biobräns-leinlressenter i aktoch mening all underlätta och påskynda samrådet. förslag om överläggningar med kommuner, elleverantörer m. fl. harmånga remissinstanser haft synpunkter bl. a. på konkurrenskraften mellan deolika inhemska bränslena. anser atlfrågan om el och inhemska bränslen kräver en bredare analys än den utredningenger med avseende på de energipolitiska och samhälleliga målen liksom en meringående behandling av de faktorer som påverkar användningen av dessaenergislag. Verket anser därmed att det skulle vara av stort värde omutvecklingen av användning av el och inhemska bränslen kunde redovisas merdetaljerat för typer av användare, tillväxt, geografisk fördelning etc. inslämmer i utgångspunkten att energiförsörjningen skall ske till sålåga kostnader som möjligt inom ramen för en allmänl god hushållning mediakttagande av bl.a. kraven på miljöområdet. Däremot bör inte bedömningarnastyras av kvantitativa angivelser. Ävenstatens vattenfallsverk håller med utredningen om atl inhemska bränslen och deninhemska elenergin bör nyttjas för alt minska koslnaderna för landetsimportbränsle, men att man bör undvika konkurrens mellan dessa energislag. Istort sett alla remissinslanser anser också att det statliga stödet lillinhemska bränslen på sikl kan avvecklas. serpositivt på en ökad användning av inhemska bränslen, främst skogsbränslen. Enfömtsättning är dock att pannorna förses med högeffektiv stoftavskiljning. anser att del huvudsakliga skälet till att inhemskabränslen utnyttjats mindre än beräknat torde vara all energianvändningen föruppvärmningsändamål har minskat kraftigt. 15 1984/85. 1984/85:120 224 Föreningenmenar vidare att marknadsutvecklingen för inhemska bränslen har dämpats av atlmånga investerare i valet mellan olika pannor har funnii atl elalternativeterbjuder enklare teknik med högre tillgänglighet och säkrare leveranser. påpekar att avfall inte har nämnts som etl inhemsktbränsle i redovisningen. Enligt föreningens mening är avfall som bränsle alt ansesom ett inhemskt bränsle och som sådant kontinuerligt alstrat inom hushållenoch industrin. anser att användningen av inhemska fasta bränslen skullestimuleras om den onödigt komplicerade process som tillståndsgivningen i daginnebär kunde förenklas. Föreningen är för sin del övertygad om att detta kanske utan att medföra några nackdelar för verksamhelen eller miljövården. LRFmenar att nuvarande avsätlningspolitik för överskottsel kommer att leda Ullhöga framtida elpriser, krafUg miljöbelastning p.g.a. ökad kolanvändning och enlåg användningsnivå för inhemska bränslen. Skattebefrielse på el bör enligtLRF ej medges i de fall el ersätter inhemska bränslen. Möjligheterna tillelexport bör tas till vara. El kan också utnyttjas för uppvärmning av hårtbelastade storstadsområden och i de fall där kol annars varit alternativet. 1984/85:120 225 Vidgad rådgivning för energihushållning och bostadsförbättring- Förslag till inriktning (Ds Bo 1984:11) Sammanfattningav och remissyttranden över promemoria utarbetad av arbetsgruppen förutvärdering av den kommunala besiktnings-och rådgivningsverksamheten inomenergiområdet 1 Sammanfattningav arbetsgmppens promemoria....... 226 1.1............................................................ Vidgadkommunal rådgivningsverksamhet för energihushåll ning och bostadsförbättring........................... 226 1.2 Vidgad besiktning förenergihushållning och bostadsförbättring 227 1.3 Prioritering avbesiktningsverksamheten för atl nå snabba effekter för energisparandet 228 1.4 Allmän rådgivning......................................... . 228 1.5 Samordning med kommunalenergiplanering....... . 229 1.6 Samordning av ochövrig molsvarande besiktningsverksamhet 230 1.7 Regional samordning .................................... . 230 1.8 Energislatistik ............................................. 231 1.9 Kostnader och finansiering............................. . 231 2 Remissyttranden................................................ 232 2.1 Remissförfarandet........................................ 232 2.2 Allmänl....................................................... 233 2.3 Vidgad rådgivning......................................... 233 2.4 Vidgad besiklning......................................... 235 2.5 Prioritering avbesiktningsverksamheten ........... 236 2.6 Vidgad allmän rådgivning .............................. 237 2.7 Samordning med kommunalenergiplanering........ 237 2.8 Samordning med övrigbesiklningsverksamhel..... 238 2.9 Regional samordning .................................... 238 2.10 Energistatistik ............................................ 239 2.11 Utbildning ................................................ 239 2.12 Kostnader och finansiering............................. 239 Prop.1984/85:120 226 1 Sammanfattning av arbetsgruppens promemoria genomförde arbetsgruppen en kartläggning av denkommunala besiktnings- och rådgivningsverksamheten. Resultaten av arbetet presenteradesi Ds Bo 1984; 1 "Utvärdering av den kommunala besiktnings-ochrådgivningsverksamheten inom energiområdet En kartläggning". Som endirekl fortsättning på detta arbele fick arbetsgruppen i uppgift att lämnaförslag om hur den kommunala energirådgivningen'' bör utvecklas ochfinansieras. Kommunerna kan , inom ramen försill s.k. basanslag från , vidga sin rådgivningsverksamhettill att också omfatta besiktning och rådgivning inom bosladsförbättringsomrädel.Finansiering av verksamhelen är fastlagd till . Arbetsgruppens försåg lill förändringar av verksamheten,från energirådgivning till vidgad rådgivningsverksamhet- förenergihushållning och bostadsförbättring kan börja genomföras redan inom ramenför basanslaget, dvs. Arbetsgruppens förslag till nyafinansieringsformer avser tiden . 1.1 Vidgad rådgivningsverksamhet förenergihushållning och bostadsförbättring Tillkomsten av bosiadsförbältringsprogrammet medför kravpå att den kommunala energirådgivningen snabbt vidgar sitt arbetsfält. Envidgad rådgivning som inte bara omfattar energihushållnings- utan ocksåboslads-förbättringsfrågor blir sannolikt ett värdefullt hjälpmedel som kanmedverka till att de nationella målen för både energihushållning ochbostadsförbättring kan nås. Den erfarenhet av serviceinriktad verksamhet somde kommunala energirådgivarna har bör utnyttjas när den vidgade rådgivningennu skall uividgas. Övergången från energirådgivning till vidgad rådgivning börske . Vidgningen får dock inle innebära attenergirådgivning och energihushållning reduceras i en sådan omfattning atlmålen för energihushållningen äventyras. Bostadsförbättringsverksamheten blir i del inledandeskedet, på liknande sätt som energihushållningen, beroende av utåtriktadekommunala in- ' Den kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamheteninom energiområdet som den bedrivits omfattar dels enbesiktningsverksamhet med åtföljande rådgivning i samband medbesiktningstillfället, dels en verksamhet med allmän rådgivning utanbesiktning. Dessa aktiviteter sammanfattas här i begreppet "den kommunalaenergirådgivningen". * En vidgning av den kommunala energirådgivningensverksamhel har skell . Energirådgivningen omfattar numeraäven besiktning och rådgivning av fastigheters underhålls-, reparations- samti viss mån ombyggnadsbehov. Här benämns den nya inriktningen "vidgad rådgivningsverksamhet". Prop,1984/85:120 227 Den kommunala verksamheten bör inriktas på attinitiera och genomföra besiktningar. Vidare bör allmän rådgivning utan direklkoppling lill besiktning ses som etl viktigt inslag i den fortsatta verksamheten.Härvid bör rådgivarna i den vidgade verksamheten upplräda somsamar-betspartners och erbjuda besiklnings- och rådgivningsservice lill utvaldafastighetsägare och bostadsområden. Kommunerna bör utveckla verksamhelen på följande sätt: påbörjandeav vidgad besiklning och rådgivning som stöd för bosladsförvaltningar, förelagoch organisalioner i områden med uppenbara behov avbostadsförbättringsålgärder. Underlag från energisparpro-gram och lidigareenergibesiktningar bör utnytUas. Områdesvisainventeringar där bostadsförnyelse- och energihushållningsbehoven i en vidarebemärkelse kartläggs. Den vidgade rådgivningen bör organiseras på ett för varjekommun anpassat och ändamålsenligt sätt. Härvidlag är del av slörsla vikl altden organisatoriska lösning som väljs leder lill atl rådgivningsverksamhetensuccessivt växer in i den ordinarie organisationen på så säll all den framtidaverksamhelen ej blir beroende av slatliga bidrag. 1.2 Vidgad besiktning för energihushållning ochbostadsförbättring Vidgade kommunala besiklningar bör, på liknande sätt somenergibesiktningarna, ses som en tillfällig service till fastighetsägarna isyfte att initiera energihushållnings- och bostadsförbättringsverksamhet. Den vidgade kommunala besiktningen bör inriktas på atl gefastighetsägaren ett underlag för att översiktligt kunna bedöma: fastighetensbehov av åtgärder samt vilka tekniska och ekonomiska fömtsättningar som gällerför all genomföra de föreslagna åtgärderna. Besiktningsverksamhelen bör omfatta två steg, varav denkommunala verksamheten i första hand bör inriktas på steg 1. I steg 1 ingår attöversiktligt inventera (besiktiga) och bedöma fastighetens behov av åtgärder.Där bör ingå en aUmän del som syftar till att samla in uppgifter som successivtkan föras in i den områdesvisa planeringen och energiplaneringen. Vidare börsteg 1 dessutom samiidigi omfalla en besiktning med någon av följande treinriktningar: energi, gemensamt underhåll eller en total besiklning av helabyggnaden som då också omfattar energi- och under-hållsaspekler inklusive denyttre miljön (ROT-besiklning). Steg 2 bör utformas som en fördjupad besiktning medkarakiär av projekleringsförberedelse och bör följa som en fortsättning på steg1. I huvudsak bör steg 2-besiklningar utföras av konsulter med specialkompetensinom olika fack (Bygg, VVS, El, ., ). Kommunerna bör få ett samordningsansvar för slatligt stöddvidgad 1984/85:120 228 En kopia av besiklningsresultatd bör alltid skickas tillkommunens rådgivning. Sleg1-besiktningar bör stödjas via statsbidrag till kommunerna även efter1986-06-30. Etl ev. statligt stöd steg 2-besiklningar bör endasl ges tillbesiktningar som resulterar i att föreslagna åtgärder genomförs. Enligtnuvarande ordning får kostnaden för besiklning räknas in i underiagel förräntebidrag enligt räntebidragsförordningen. Eventuellt kan det vara befogalalt förstärka det statliga inflytandet över steg 2-besiktningarna genom attkomplettera nuvarande ordning med ett kontantbidrag. bör få iuppdrag att överväga behovet av ett sådant bidrag och hur del bör finansieras. 1.3 Prioriteringav besiktningsverksamheten för att nå snabba effekter för energisparandet Deerfarenheter som vunnits tyder på att hög energiförbmkning och intresse frånfastighetsägaren är två viktiga aspekter vid den framtida prioriteringen.Vidare synes det viktigt att skapa en dialog med fastighetsägaren så attkontakten utsträcks till att omfatta fler tillfällen än självabesiktningsgenomförandd. Destörre bostadsorganisationerna bedriver numera besiktningsverksamhet i egenregi. Denna utveckling där fastighetsägaren har etl ökal ansvar för besiktningoch rådgivning bör leda till atl energisparfrå-gorna inlemmas i löpandenormal fasUghetsförvaltning. Denkommunala besiktningsverksamheten bör i första hand inriktas på att stimuleraflerbostadshusägare med mindre fastighetsbestånd till atl genomföra alla typerav energisparåtgärder. Besiktningbör främst erbjudas fastighetsägare som med stor sannolikhet behöver stöd föratt kunna genomföra de föreslagna ålgärderna. Småhusägare och ägare av lokalerbör endast erbjudas allmän rådgivning. Flerbostadshus som inte är aktuella förbostadsförbättringsålgärder bör kunna erbjudas renodlade energibesiktningar. Denvidgade rådgivningen utgör en serviceverksamhet till stöd för fastighetsägarna.En av erfarenheterna från energirådgivningsverksamheten är att mångafastighetsägare, särskilt de som inte är "profesionella" behöverallmän rådgivning under genomförandeprocessen. Prop.1984/85:120 229 Kommunernabör i framliden avsätta mer resurser för vidgad allmän rådgivning än vad somvar fallet inom energirådgivningen. Del synes viktigt att rådgivningenåterkommer i genomförandekedjan från förslag tillgenomförd åtgärd. Erfarenheter och arbetsmetoder från energirådgivningen börföras in i och utvecklas i den vidgade verksamheten. Förenkladrådgivning, dvs. allmän rådgivning utan att den berörda fastigheten besiktas,bör erbjudas fastighetsägare vars fastigheter inte kommer i fråga förbesiktning (småhus, mindre flerbostadshus och lokaler). I dessa fall krävs attfastighetsägaren själv sammanställer nödvändiga uppgifter. Bosladsstyrelsenoch statens energiverk bör ges i uppdrag att utarbela nya hjälpmedel avgör-dd-själv karaktär som stöd för de kommunala rådgivarna i arbetet medförenklad rådgivning. Imånga kommuner har konflikter mellan energihushållnings- ochenergi-tillförseliniressen förekommit . Fastighetsägarehar i vissa fall på olika håll i de kommunala förvaltningarna fått motstridigaråd om vilka åtgärder som är lämpliga att genomföra i hans fastighet. Samordningenav besiktnings- och rådgivningsverksamheten med energiplanering börförbättras. I första hand bör detta ske med sikte på att undanröja konfliktermellan budskapen från olika kommunala förvaltningar samt med sikte på attåstadkomma en samstämmighet i rådgivningen till fastighetsägarna. Samordningenbör omfatta åtgärder både . Den långsiktiga samordningenkommer att förbättras när förslagen i prop. 1984/ 85:5 om att alla kommunerskall ha en heltäckande energiplan har genomförts. Detkortsiktiga samarbetet bör byggas upp kring ett organiserat erfarenhetsutbyte/samarbetemellan berörda kommunala förvaltningar. Den organisatoriska lösningen påerfarenhetsutbytet mellan energiförsörjning, energihushållning ochbostadsförbätlringsverksamheten bör anpassas till respektive kommunersförutsättningar. Det bör dock påpekas atl den vidgade verksamheten bör ges enmer ordinarie plats i kommunens organisation. Kommunerna bör föra inerfarenheter från rådgivningen i övrig verksamhet med anknytning tillenergi- och bostadsförbättringsverksamhet. Detta bör också underlätta atlenergi- och bostadsförbätl-ringsfrågorna beaktas även när statsbidrag intelängre lämnas verksamhelen. Prop.1984/85:120 230 1.6 Samordning av och övrig motsvarandebesiktningsverksam het Regeringen har i sina beslut om statsbidrag tillbesiktnings- och rådgivningsverksamheten erinrat om atl kommunerna harhuvudansvaret för besiklnings- och rådgivningsverksamheten som stöds medstatliga medel från huvudtitel. Kommunernas ansvar inom ramen för energisparplanen förbefinllig bebyggelse för energihushållningens genomförande och för denföreslagna kommunala energiplaneringen moUverar atl man skaffar sig enöverblick av kvarvarande energisparmöjlighder i all bebyggelse. Kommunerna bör aktivt samordna all statligt slöddbesiktnings- och rådgivningsverksamhet inom energihushållnings- ochbostadsförbättrings-området som är under uppbyggnad. Besiktningsverksamhelen bör stimuleras att användaenhetliga besiktningsprotokoll av den Ivå-stegstyp som föreslås i dennapromemoria. Kommunen bör alltid få en kopia av besiktningsprotokollen oavsettvem som utfört besiktningen. Vidare bör den kommunala rådgivningen verka forellregelbundet erfarenhetsutbyte med bostadsförvaltare, övriga förvaltare avbyggnader och den kommunala vidgade rådgivningsverksamheten. Denna form averfarenhetsutbyte bör kunna lägga en gmnd för en långsiktigsamordningsverksamhet. Kommunerna bör vidare samordna sin verksamhel på dettaområde med den energirådgivningsverksamhet som bedrivs via de regionalautvecklingsfonderna och lantbmksnämnderna. Regional samordning eller snarare regional samverkan harpå försök bedrivits fyra län. Vidare har det på många håll förekommit spontanaformer av samverkan mellan energirådgivningar i olika kommuner. Inom tillsattes under februari 1984en arbetsgrupp med uppgift atl särskilt bevaka vissa genomförandefrågor ianslutning till bostadsförbättringsprogrammel. Denna arbetsgrupp har undervåren 1984 tillskapat regionala samverkansgrupper med uppgift att initiera ochstimulera bostadsförbättringsverksamheten inom regionen. Varje grupp kommeratt ha en anställd tjänsteman som kan svara för den dagliga löpande kontaktenmed kommunerna. De inrättade regionala samverkansgrupperna börkunna tillfredsställa behovet av regional samverkan inom den vidgaderådgivningen för energihushållning och bosladsförbätlring. Prop.1984/85:120 231 särskilda arbetsgrupp bör ges iuppdrag atl i samråd med berörda statliga myndigheter bedöma behovel avregional samverkan och hur den i så fall bör utvecklas . av kommunerna kunde vid arbetsgruppenskartläggning redogöra för energiförbrukningens ulveckling förhela byggnadsbestånd. Resterande kommuner hade uppgifter endasl för endel av perioden eller för delar av byggnadsbeståndet. Många kommuner använder sig av datorbaseradeslatisUksysiem vid sin uppföljning av energirådgivningsverksamhelen. Dessasyslem är i huvudsak inriktade på administrativ behandling av besiklningsärenden.Vissa datorbaserade staiistiksyslem innehåller också beräkningsprogram för besparingoch lönsamhet på föreslagna åtgärder. Kommunerna har anpassat rådgivningsverksamheten tillrådande förhållanden i den egna kommunen. Också vad gäller system förenergistatistik för rådgivningsverksamheten ser behoven och önskemålen olika uli olika kommuner. Utvecklingen av den kommunala energistatistiken börinriktas på atl kommunerna stimuleras till atl förbättra befintligastaiistiksyslem eller utvecklar nya ändamålsenliga system. Det är därför avstor vikt att statliga myndigheter stödjer kommunernas arbete och lämnarförslag om lämphga åtgärder. Härvid bör slatens energiverk ges i uppdrag att isamråd med berörda statliga organ utarbeta närmare anvisningar om mätbegrepp,minsta omfattning och allmänna råd till hjälp för hur kommunerna praktiskt börlägga upp sina staiistiksyslem. Vidare bör ges i uppdrag att förall bebyggelse utveckla en "jämförelsestatistik" anpassad till dekommunala behoven för all bebyggelse. En sådan jämförande statistik kantroligen utvecklas av statistiska cenlralbyrån ur deras årligaurvalsundersökning om energiförbmkningen i bebyggelsen. 1.9 Kostnader och nnansiering I samband med prop. 1983/84:40 bil. 9 beslutade riksdagenatt statsbidraget för energirådgivning får användas också inombostadsförbättringsverksamhetens ram. Kommunerna har således möjlighel attinom ramn för sitt basanslag förändra inriktningen på sinverksamhel. När beslutet om basanslag löper ut kvarstårfortfarande ett behov av besiktning och rådgivning. 1984/85:120 232 kartläggningvisar atl av beståndet i flerbostadshus återstår all energibesiktlgaefter 1986. Vidgningen av besiktningsverksamhelen till att omfatta underhåll,reparalion och i viss mån ombyggnad medför att behovel av vidgade besiklningari flerbosladshus sannolikl kommer all motsvara nuvarande nivå påbesiktningsverksamhelen. Besiktningsverksamheten kan sannolikt minskas försmåhus. De grupper av fastighetsägare som inle kommer atl erbjudas besiktningbör kompenseras med allmän rådgivning. Periodenmellan bör inriktas på atl länka över en del av det finansiellaansvaret för besiktnings- och rådgivningsverksamheten på fastighetsägarna, destora bostadsorganisationerna och i viss mån kommunerna. Denvidgade rådgivningsverksamheten bör stödjas med statsbidrag ytterligare ettantal år. Bidragsgivningen för besiklning kan successivi trappas ner och varaavvecklad 1990. Statsbidrag för allmän rådgivning erfordras sannolikt underhela bostadsförbättringsprogrammets genomförande fram 1993. Destatliga kostnaderna för den vidgade verksamheten har beräknals lill ca 115miljoner kronor för /87 räknat priser. Detär av stor betydelse atl verksamhetsinriktningen och finansieringsfrågornaklarläggs för . Därför föreslås att bidragel får följandefördelning ; Förslag till statsbidrag, milj. kr. 1987/88 1988/89 bör statsbidrag lämnas till kommunerna för att bedrivaallmän rådgivning avseende såväl energihushållningsåtgärder sombostadsförnyelseålgärder med i storleksordningen 100 milj. kronor förtreårsperioden. Dock bör statsbidragets storlek och inriktning ses över ochomprövas inför /89.