prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — För ej börsnolerade bolag finns en liknande skyldighetför verkställande direktör och styrelseledamöter inskrivna i aktiebolagslagen. Motbakgrund av den orientering jag nu lämnal om gällande informationsreglerfinner jag i Ukhet med utredningen att del inte finns något aktuellt behov avatl kompletlera lagsiiftningen när det gäller informationen frånaktiemarknadsbolagen om bolagens verksamhet och ställning saml vikligarenyheter om bolagen. Detsamma är fallet när det gäller information om detrådande marknadsläget för bolagens aktier. Vadäter gäller informationen till marknaden.om ändringar i ägarförhållandena hosetl aktiemarknadsbolag är utredningen av den uppfaltningen alt nuvarandebeslämmelser inle ger marknaden lillräckliga möjligheter all följaägarförändringar i akliemarknadsbolagen. 1984/85:157 60 övervägtom ett regelrätt s. k. flaggningssyslem bör införas, Elt sädanl system, sominnebär ett tvång atl tillkännage redan planer på alt överta ägarkonlroll överett företag, innebär enligt ulredningen atl mycket höga anspråk ställs påinformation lill marknaden. Det är också en mycket långt gående åtgärd, somkräver slora övervakningsinsalser, atl i lag införa en allmän skyldighet all röjaavsikter om framtida ålgärder, Ulredningen påpekar vidare att det skullemedföra laglekniska problem alt föreskriva informationsskyldighet beiräffandeavsikter som inte tagit form i någon handling eller annat lätt konstaterbartfaktum. Om ett regelrätt flaggningssystem skulle visa sig behövligt är detdärför enligt utredningen lämpligasl all ett sådant kommer till stånd genomfrivilliga åtaganden. Emellertidföreligger enligt utredningen etl obestridligt behov av förbättrad informationom ägarförhållandena i aktiemarknadsbolagen. En lagstiftning som tillgodosermåttligt ställda krav pä information bör därför genomföras. Utredningen harockså föreslagil alt en aktieägare skall åläggas atl till bankinspektionenanmäla när innehavet av aktier i etl aktiemarknadsbolag uppgår lill en vissstorlek. Sådan anmälan skall ske om aktierna har ell röstvärde som motsvararminst av rösterna för samtliga akiier i bolaget. Eftersom fysiska personersaktieinnehav av denna slorlek säsom framgålt av avsnill 2.2.3.3 anses medförainsynsslällning och således skall anmälas i särskild ordning gällerutredningens förslag endast aktier som ägs av en juridisk person, aktier somägs tillsammans av två eller flera förelag i en koncern samt aktier som ägs avde som träffat avtal med varandra om all anskaffa akiier i bolagel. Anmälanskall ske inle blott när aktierna förvärvas utan också vid varje ckning ellerminskning av innehavet som motsvarar av rösterna. Anmälan skallgöras inom från förvärvel. Bankinspeklionen, som har alt föra inanmälningen i elt särskilt ägarregister, skall genast underrätta Stockholmsfondbörs om anmälningen. Anmälningsskyldigheten är straffsanktionerad, Isitl remissyttrande har LO föreslagit att flaggningsregler - dvs, tvingande beslämmelseratt tillkännage planer på ägarkonlroll och väsentliga ändringar av befintligaaktieinnehav - införs. Som ulredningen påpekat innebär detta att kravet påinformation till marknaden ställs myckel högt. För atl ett sådanl syslem skallvara verkningsfullt krävs vidare myckel stora övervakningsinsatser. Jag delardärför utredningens uppfattning att om ulvecklingen visar att ell regelrättflaggningssyslem behövs detta bör införas genom frivUliga åtaganden. Jagdelar emellertid utredningens uppfattning att det ur många synpunkter ärönskvärt att få en så god inblick som möjligt i aktiemarknadsbolagensägarförhållanden. Sedan utredningen hållit sill slulsammanlräde har emellertidförutsättningarna härför ändrats på ett avgörande sätt. Som även framgår avbelänkandet har nämligen , vars huvudmän ärStockholms handelskammare och , i november 1983utfärdai en rekommendation rörande offenlliggö- Prop.1984/85:157 61 randeav förvärv av större aktieposter m. m. Rekommendationen bygger i alllväsentligt pä de frivilliga regler som lillämpas i - "RulesGoverning Substaniial Acquisilions of Shares". Utredningen har uttalat attderas förslag ändå bör genomföras eftersom det trots rekommendationen föreliggerbehov av förbättrad informalion om ägarförhållandena i akliemarknadsbolagen. Jagvill här något kort uppehålla mig vid vad rekommendationen i huvudsak innebär.Rekommendationen är tillämplig när en fysisk eller juridisk person, svenskeller ulländsk, förvärvar eller överlåter akiier i ell börsbolag. Den gälleräven bevis om räll atl teckna eller erhålla aktier. Med förvärv av aktierjämställs utbyte av fordran enligt konvertibelt skuldebrev mot aktier ibörsbolag. Om genom förvärvet aktieinnehavet uppnår eller överskrider 10%aniingen av rösterna för samtliga aktier eller av hela anlalet aktier ibolagel, skall senasl påföljande börsdag anmälan ske lill bolaget ochStockholms fondbörs. Börsen sprider informalion om anmälningen tillbörsmedlemmarna och massmedia. Informationen förutsätts därigenom bli känd föraktieägarna och allmänheten. På del sätt som beskriviis skall ocksåanmälan göras när en överlåtelse innebär atl innehavet går ned undertioprocentsgränsen. Uppgär ett aktieinnehav till av rösterna eller avanlalel aktier skall vidare anmälan ske vid varje förändring i del sammanlagdainnehavet i bolagel eller mer. Vid beräkningen av denyss angivna procentgränserna skall även medräknas akiier som innehas av vissaförvärvaren eller överlåtaren närstående fysiska eller juridiska personer. Tvåundanlag finns från anmälningsskyldigheten; nämligen dels för den som äger merän av både aktierna och rösterna i bolagel, dels för den som lämnal etloffentiigl erbjudande att förvärva akiier i bolagel så länge erbjudandetbestår. Inovember 1984 har utvidgat rekommendationenstillämpningsområde lill atl avse också . Somflera remissinstanser påpekal går rekommendationen i vissa avseenden längre änutredningens förslag. Sålunda skall enligt rekommendationen anmälan skebelydligl snabbare än enligt ulredningens förslag. Ändringar i innehavet skallrapporteras i tätare intervall. Anmälan är inle heller relaterad enbart tillröstvärdet utan även lill kapitalandelen. Sedannumera ocksä omfattas av rekommendationen är de av utredningenföreslagna reglerna mer ingripande endast i två väsentliga avseenden. För detförsia skall enligt utredningsförslaget anmälan ske redan vid etl femprocentiglinnehav. För det andra är utredningsförslaget förenal med straffsanktioner vidöverträdelse. Enjämförelse mellan utredningens förslag och rekommendationen är emellerlidenligt min mening i och för sig föga fruktbar. Väljs lagregleringsvägen finnsnämligen möjligheter att kombinera de båda förslagen. Jämförelsens värdeligger fastmer i all man därigenom får en uppfallning huruvidarekommendationen uppfyller de krav som bör ställas på föreskrifter om 1984/85:157 62 Enligt min mening kan därvid inte någon avgörandeinvändning riktas mot alt rekommendationen föreskriver anmälningsskyldighetförst vid ett lioprocentigt innehav. Utredningen, som utgått frän attanmälningsskyldigheten endasl bör gälla väsenlliga aktieinnehav, har eftervisst funderande stannat för atl föreslå en femprocents-gräns. Som framhållilsi avsnitt 2.2.3.3 finns emellertid inte någon en gäng för alla given gräns förhur stort aktieinnehav som skall anses medföra etl mer väsenlligl inflytandeeller mer aktivt ägaransvar. Jag vill här ånyo erinra om att gränsen enligtförsäkringsrörelselagen och aktiefondslagen dragits vid medan den när delgäller allmänna pensionsfonden lagls vid för Qärde fondstyrelsen och förlönlagarfondslyrelserna. Enligt lagen om utländska förvärv av svenska företaggäller också en tioprocents-gräns. Enallvarligare brist som är förenad med rekommendationen är enligt min mening attden inte är förbunden med några rällsliga sanktioner vid överträdelser. Sombl.a, påpekal utgör emellertid del slöd näringslivetgivit rekommendationen en grundläggande förutsättning för atl den lojaltkommer att efterlevas. Dessutom mäste beaklas atl risken för offentliggörande imassmedia av överträdelser torde ha en avhållande effekt. Med hänsyn härtillanserjag därför inte heller att avsaknaden av straffrättsliga sanktioner utgörnågon avgörande invändning mot alt godta rekommendationen. Utredningenhar emellertid också pekal pä andra brister i ägarrapporle-ringen än de nudiskuterade. Delta gäller bl. a. möjligheten att under en längre lidhemlighålla ell slori uppköp genom alt förvaltarregistrera aktierna. Enligtmin mening medför dock de föreslagna reglerna om insiders skyldighet atlregistrera sitl aktieinnehav ett visst skydd häremol. Dessulom pågår, somframgår av industriförbunds yUrande, överläggningar om atl ökainsynen i dessa innehav. Genomden av Näringslivels börskommillé ulfärdade rekommendationen rörande offentliggörandevid förvärv av större aktieposter m. m. och genom bestämmelserna om aktiebok iavstämningsbolag finns således redan möjligheter till insyn iaktiemarknadsbolagens ägarförhållanden. Enligt min mening måste därigenom, ivart fall f n., de krav på redovisning av ägarförändringar som kan slällas påen väl ftmgerande aktiemarknad anses uppfyllda. Jag vill vidare i dellasammanhang erinra om att i den allmänna debatten framförts farhågor om att enför långt gående rapporteringsskyldighet kan innebära ell hot mol en effeklivbörs genom atl hindra i och för sig önskvärda förändringar av etl bolags ägar-och ledningsstruktur. Mot bakgrund av vad nu anförts anserjag del inte lämpligtatt nu lägga fram nägot förslag om lagreglering av rapporteringsskyldighetenvid slörre ägarförändringar i aktiemarknadsbolag. Rekommendationenhar emellerlid ännu inte varit i tillämpning särskilt lång lid. Det är därförenligt min mening för tidigt atl redan nu ha någon Prop.1984/85:157 63 bestämduppfattning hur den i praktiken kommer all fylla de krav på insyn som måsteställas. Jag förutsätter atl bankinspeklionen kommer atl särskilt följautvecklingen när det gäller möjligheten till insyn i aktiemarknadsbolagensägarförhållanden. Om del därvid visar sig atl börskommitténs rekommendalioninte iakttas eller eQest är otillräcklig fär frågan om lagstiftning tas upptill förnyat övervägande. LOhar slutligen ifrågasatt om inte också röslfullmakler bör anmälas när de nåttöver en viss nivå. Ett sådant förfarande skulle, som utredningen påpekal, blialltför vittomfattande. Jag är därför inle beredd att nu föreslä all regler omregistrering av röstfullmakter införs vid sidan av del på frivilliga åtagandenbyggda system somjag tidigare förordat. Liksom när del gäller insynen iaktiemarknadsbolagens ägarförhållanden får det ankomma på bankinspektionen attfölja utvecklingen även när det gäller förekomsten av röstfullmakter. Mittförslag: Det ankommer på bankinspektionen att övervaka efterlevnaden avbestämmelserna i lagen om värdepappersmarknaden. Utredningensförslag: För all kunna påverka ulvecklingen på marknaden får bankinspeklionenen lagfäst rätt att utfärda ej bindande rekommendationer. Inspeklionen fårockså rält att från vissa slörre placerare inhämla besked huruvida enrekommendalion iakttagits. För att kartlägga förekomsten av UtnytQande av s.k. marknadsinformation skall institutionella placerare på begäran avinspektionen lämna uppgift om vilka som känt lill vissa affärer (se belänkandets. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat. Flera remissinstanser har godtagit eller inle haflnågot att erinra mot förslagen. Många remissinstanser har dock haftinvändningar mot förslagen (se bil, 3), Skälenför milt förslag: Redan enligt gällande lagsliftning har bankinspeklionenmöjligheter atl föQa utvecklingen på värdepappersmarknaden och beivra osundaföreteelser. Så har varit fallet sedan lång lid tillbaka. Bankinspeklionen harockså i krafl av sin tillsynsfunktion rätt att utfärda allmännarekommendationer för värdepappershandeln. Frågan om inspektionens befogenheterskall ökas har övervägts i olika sammanhang. Så var fallel i den proposition(prop. 1978/79:9) som låg lill grund för den nya fondkommissions- ochbörslagstiftning, som infördes . 1 propositionen, som byggde pä förslagfrån fondbörsutredningen, diskuterades bland annat om bankinspektionen, ilikhet med /konsumentombudsmannen inom konsumentområdet, bordeges räu att från s. k. instilu- 1984/85:157 64 tionellaplacerare inhämla upplysningar om förhållandena pä värdepappersmarknaden ochgöra påpekanden om missförhållanden. Möjligheten att göra påpekanden medfördeemellertid alt frågan ansågs vara så känslig ur inlegriletssynpunkl attdepartementschefen inle ansåg atl någol förslag skulle läggas fram vid detlatillfälle. Somframgår av betänkandet pägår inom ett arbele med att ställasamman börseliska regler för aktiemarknadens parter. Jag har från fondbörseninhämtat atl detla arbele allQämt pågår. Detsamma är förhållandel med denöversyn av standardmodellen för börsförelagens inregislreringskontrakt somockså nämns i betänkandet. När det gäller fondbörsens övervakning avkursutvecklingen - s,k, stock watch - har resurserna redan ökats någol.Börsstyrelsen har emellerlid för avsikl alt ytterligare förbättraförutsättningarna för denna övervakning. Avvad jag nu anfört framgår alt vissa åtgärder för atl förbättra fondbörsensegen övervakning av börshandeln redan vidtagits saml att ytteriigare åtgärderförbereds. Somjag har framhållit i avsnill 2.1 skall handel med och förvallning av fondpapperbedrivas så att allmänhelens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthållsoch enskildas kapitalinsatser inte otillbörligt äventyras. Efterlevnaden avdenna beslämmelse liksom bestämmelserna i övrigt i lagen omvärdepappersmarknaden bör enligt min mening ankomma på bankinspeklionen. Motden bakgrund somjag nu har angivit ärjag inte beredd att föreslå atl i lagenlas in särskilda bestämmelser om rätt för bankinspektionen att utfärda allmännarekommendalioner kombinerade med en rält alt infordra uppgifter till ledningför en bedömning av om rekommendationerna har iakttagits. Närdet gäller OTC-handeln vill jag särskilt påpeka atl handeln med dessa aktier ärföremål för tillsyn genom atl fondkommissionärerna, som i egenskap av märketmakers ombesörjer handeln, står under inspeklionens lillsyn. Inspektionen har isamråd med fondbörsen och fondkommissionärerna utarbetat riktlinjer förfondkommissionärernas medverkan som märket maker. Jag utgår från atl, liksomhitlills, börsens inregislreringskontrakt kommer alt ligga lill grund förmärket makeravialen och au, om inregistreringskontraklen ändras, molsvarandeändringar kommer all ske i nämnda avtal. Likaledes förutsätter jag alt debörsetiska regler som sammanställs av börsslyrelsen kommer att gälla ocksä förOTC-handeln. Jag anser därför atl det inte heller för OTC-marknadens del f. n,finns skäl atl ytterligare öka bankinspektionens befogenheter. Utredningenhar också diskuterat om del finns behov av att kartlägga och ingripa motutnytQande av marknadsinformation, dvs. att den som handharen institutionellplacerares värdepappersportfölj utnyujar sin kunskap om orderläget påmarknaden för alt göra egna affärer. Ulredningen har här inskränkt sig lill attföreslå bestämmelser som ger bankinspektio- 1984/85:157 65 nen räll att från vissa juridiska personer infordrauppgifler om vilka personer som deltagit i beslut om handel med aktier iakliemarknadsbolag eller känt till att handel skulle äga rum. Den frågerällulredningen föreslagit för atl bankinspektionen skall få vägledning för sinbedömning av om utnyttjande av marknadsinformation förekommit har samband medövriga i detla avsnitt behandlade förslag. Jag är därför inle beredd att nulägga fram förslag om sådan frågeräll för inspeklionen. 1 detla sammanhang villjag emellertid betona atl jag delar utredningens uppfattning all visst skyddmot missbmk av marknadsinformation kan uppnås på frivilligheiens väg. Eflersomdet borde ligga i värdepappersmarknadens eget inlresse all möjligheterna tillsådanl missbruk begränsas utgår jag frän att berörda parter kommer alt vidtaåtgärder för all få lill stånd erforderliga regler härom. Mitt förslag: Den nuvarande generella skyldigheten attupprätta avräkningsnota behålls. Bestämmelserna om vad en avräkningsnota skallinnehåUa ändras inte. Bestämmelserna i fondhandelslagen förenklas och arbetasin i den föreslagna värdepappersmarknadslagen. Utredningens förslag: Skyldighelen alt upprättaavräkningsnota inskränks till att gäUa fondkommissionärer. Notan skall äveninnehålla uppgifter om kommiltenlens ombud. Vissa delaljbestämmelser ifondhandelslagen slopas och resterande bestämmelser inarbetas ivärdepappersmarknadslagen (se belänkandet s. 175-178). Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna hartillstyrkt eller inte hafl något alt erinra mot förslaget. Riksskatieverkel, som anser alt nuvarande system börbibehållas för skattekontrollens skull, avstyrker förslaget. Samma uppfallninghar i , som dessutom påpekar att notornaanvänds av de skallskyldiga för alt styrka vissa uppgifler vid taxeringen (bil.3 avsnitt 6.2 och 6.3). motsätter sig atl uppgifter skalllämnas också om kommiltenlens ombud. Skälel härtill är att dennauppgiftsskyldighei tiUkommit för att bankinspektionen skall kunna bedöma defristående värdepappersförvallarnas verksamhet. Uppgiflerna är således inle omedelbarllill gagn för omsättningen (bil. 3 avsnitt 6.4). Eftersom avslyrkt atlbankinspektionen får vissa befogenheter gentemoi frislåendevärdepappersförvallare avslyrker föreningen också att uppgifler omkommiltenlens ombud skall återfinnas i avräkningsnotorna (bil. 3 avsnill 6.5). Prop.1984/85:157 66 Skälen för mitt förslag: Lagen (1908: 129 s. I) med vissa bestämmelser om handelmed fondpapper (fondhandelslagen) innehåller numera endast föreskrifter omupprättande av avräkningsnotor. Enligt fondhandelslagen skall avräkningsnotaalltid upprättas när fondpapper överlåts genom köp eller byte. Vidkommissionsaffär skall avräkningsnota även upprättas för uppgörelsen mellankommissionären och kommitlenten, dvs, den för vars räkning kommissionärenhandlat, Avräkningsnotan skall innehålla uppgifter om kontrahenternas namn ochboslad, ort och dag för köpets avslulande, föremålet för överlåtelsen samt denöverenskomna köpeskillingen. Vid köp/försäljning är huvudregeln alt säljarenskall upprälla avräkningsnotan. Flera undanlag finns dock från huvudregeln.Del viktigaste lorde vara all om en av parlerna är fondhandlare skall denneupprätta avräkningsnotan. Som fondhandlare anses enligt fondhandelslagen inteblott fondkommissionär enligt fondkommissionslagen utan även annan som driverrörelse innefattande handel med fondpapper av viss omfallning. Del kantilläggas atl särskilda regler gäller vid byte av fondpapper. Avräkningsnotaskall upprättas i tvä exemplar. Fondhandlarna skall kvartalsvis sända in kopiorav avräkningsnotorna till bankinspektionen eller pä annat sätt lämnainspektionen uppgift om innehållet i notorna. Bankinspektionen övervakar efterlevnadenav bestämmelserna i fondhandelslagen. Den som bryler mot lagens bestämmelserkan dömas till böler. Som framgår av betänkandet har tidigare diskuterats omskyldigheten atl upprätta avräkningsnota skulle kunna inskränkas. Av hänsyntill notornas betydelse för skailekonirollen haremellertid så inle skelt.Utredningen har därför helt kort redovisat hur skailekonirollen beträffandeakiier och obligationer kan tillgå. Av redovisningen framgår attavräkningsnotorna endast har betydelse i vissa särskilda situationer. Utredningen har föreslagit att den allmänna skyldighelenatt upprätta avräkningsnota inskränks till att gälla fondkommissionärer.Eftersom utredningen har saknat kännedom om några mer precist formulerade kravfrån skatteadministrationens sida pä alt få behålla skyldigheten att upprättaavräkningsnota i nuvarande omfattning har utredningen ansett sig kunna bortsefrån evenluella sädana önskemål. Intresset av insyn på värdepappersmarknadenmoiiverar dock all sysiemel med avräkningsnotor behålls. Alt skyldighelenföresläs inskränkt lill fondkommissionärer beror på atl endasl dessa enligifondhandelslagen är skyldiga att att sända in notorna lill bankinspektionen. När det gäller innehållet i avräkningsnotorna harulredningen ej funnit del påkallat alt föreslä några slörre förändringar. Pågrund av intresset av atl få kännedom om och kunna kartlägga den verksamhet sombedrivs av fristående fondpappersförvaltare har utredningen föreslagil att namnoch adress på kommittenlens ombud skall anges på notan. Utredningen harslutligen funnil att nuvarande rutiner vid upprättandet av avräkningsnotor börbehällas men atl en rad delaljbestämmelser kan slopas, Fondhandelsla- gen kan därför upphöra all gälla och kvarvarandebestämmelser tas in i den av utredningen föreslagna värdepappersmarknadslagen. Varken riksskaiteverket eller iSödermanlands län har ansett sig kunna tillstyrka att skyldigheten att upprällaavräkningsnota begränsas lill fondkommissionärerna, härtill är attskattekontroUen blir lättare att genomföra om en generell skyldighelföreligger, Avräkningsnotorna behövs också för alt de skattskyldiga skallkunna styrka anskaff ningskostnad, förvärvstidpunkl m. m. i samband medrealisationsvinslbe-räkningar. Av nu anförda skäl är också jag av den åsiktenatt den nuvarande generella skyldigheten atl upprälla avräkningsnota börbibehållas. Även om jag inte är beredd att nu ansluta mig tillriksskatteverkets förslag atl bankinspektionen efter avslutad handläggningskall överlämna samtliga notor till taxeringsmyndigheterna delar jag verkelsuppfattning all det nuvarande systemet för hur uppgifterna skall lämnas tillinspeklionen i princip bör bestå. Vad gäller innehållet i avräkningsnotorna är jag inte nuberedd att lillmölesgå önskemål om att person- ellerorganisalionsnummer skall anges i notorna. I likhet med bankföreningen anserinle heller jag att behovel av kartläggning av de frislående värdepappersförvaltarnasverksamhel motiverar att avräkningsnotorna belastas med uppgifter omkommiltenlens ombud. Även om jag sålunda inle anser att de nuvarandebestämmelserna om avräkningsnotor skall ändras på något avgörande sätt finnsdet enligt min mening skäl alt göra en allmän översyn av de nuvarandebeslåmmelserna, som är både ålderdomliga och detaQrika. 1 likhei medulredningen förordar jag därför all en rad delaljbestämmelser slopas och attkvarvarande bestämmelser arbetas in i den föreslagnavärdepappersmarknadslagen. En närmare redogörelse härför återfinns ispecialmotiveringen, 2.7 Handel med fondpapper för egen del avbefattningshavare m. fl. Mitt förslag: Den nuvarande begränsningen av vissabefattningshavares m. fl. egenhandel, som endast tillåter förvärv av fondpapperför långsiktig förmögenhetsförvaltning behålls. Utredningens förslag: Reglerna för egenhandel ändras såatt befattningshavare m.fl. inte får köpa eller säQa fondpapper för egenräkning före den som gelt fondkommissionären i uppdrag atl köpa eller säljasamma slags fondpapper, om turordningen har belydelse för det ekonomiskaresultatet. Som ytterligare begränsningar i egenhandeln föreslås attbefattningshavare m. fl. inte får handla med fondpapper i slörre ulslräckningän som står i skäligl förhållande lill hans eller hennes inkomsler ellerförmögenhelsför- 1984/85:157 68 hållandenoch alt fondpapper sam innehafts mindre än etl år inte får avyttras (sebetänkandet s. 180-182). Remissinstanserna:Flerlalel remissinslanser har tillstyrkt eller inte haft något att erinra motförslaget. Bankinspektionen,som vitsordar alt de nuvarande reglerna orsakat visst missnöje, kan intetillstyrka förslaget såvitt avser egenhandel i förhållande till inkomst- ochförmögenhetsställning. Inte heller kan inspeklionen tillstyrka att enettårsregel införs (bU. 3 avsnitt 7.1). är inte beredd att godta den föreslagnaliberaliseringen av reglerna (bil. 3 avsnitt 7.2). , som anser att egenhandeln bör styras genom internainstruktioner, har flera erinringar i sak mot förslaget. Några ändringar avreglerna bör ej genomföras f n. Frågorna bör utredas ytteriigare (bil.