prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — för all få reda på vad som behövergöras för att få en hushållsapparat e.d. atl åter fungera eller om han utanvidare ber all få föremålet satt i funktionsdugligt skick och näringsidkarenefter en felsökning meddelar konsumenten alt en reparalion inte lönar sig Gfr68). Om konsumenten då avbesläller Uänsten har näringsidkaren nämligen rätttill ersällning för felsökningsarbetet Gfr 42 8). Del har inle erforderligl all i lagen särskili slåfast all konsumenien i princip är skyldig att betala för en förberedandeundersökning. Förevarande paragraf lar i slället direkl sikle på siiualionerdär undanlag från denna princip skall gälla. Detta är fallet, om konsumenien pågrund av sedvana inom branschen eller annars har skäl atl anta anundersökningen skall göras utan ersättning. Del nämns uttryckligen all konsumenien kan ha skäl all undersökningen skall ske utan ersättning på grund av att detta ärsedvana inom branschen. Andra omsländigheter som kan ge konsumenten skäl företl Prop.1984/85:110 305 sådant anlagande kan vara att det är vanligt blandföretagarna på orten atl 38 § KtjL inle la beiall för sådana uppdrag. Omnäringsidkaren lidigare ulfört förberedande undersökningar av liknande slag ålkonsumenten ulan alt ta betalt, kan också detla vara ett skäl för konsumentenatt anta att den ifrågavarande undersökningen skall ske vederlagsfritt. Andra omständigheter som kan ge konsumenten skäl att troalt han inte behöver betala kan vara all undersökningen utförs som ett led inäringsidkarens normala försäljningsanslrängningar. Detla är i synnerhetfallet om det är näringsidkaren som söker upp konsumenten och erbjuder dennesina Gänster. Som exempel kan nämnas all en näringsidkare, som marknadsför s.k. kondensrör för skorslenar, vid hembesök hos villaägare erbjuder sig all"provirycka" skorslenarna för all konlrollera om de är tåla. En annan omsländighel som kan ge konsumenien anledning allanta att en förberedande undersökning skall ske vederiagsfrill är all det ärfråga om sådana kostnadsberäkningar m.m. som ingår i ett vanligl anbudsförfarande. Paragrafen är inte tvingande. Näringsidkaren kan alltsåalltid förbehålla sig räll till betalning för en förberedande undersökning,även om del är sedvana inom branschen atl näringsidkare inte lar betalt förförberedande undersökningar av ifrågavarande slag. Självfallel måsle det dockfordras att näringsidkaren på ell tydligl sätt har gjort klart för konsumentenatt denne skall belala för undersökningen i fall då konsumenten annars på grundav omsländighelerna har skäl all anla molsatsen. Paragrafen är i och för sig lillämplig även ifråga om förvaring. Dess prakliska beiydelse torde dock vara begränsad när delgäller förvaringsGänsler. Näringsidkaren har rätt lill pristillägg 1. om han harulfört Ulläggsarbele i enlighet med beslämmelserna i 8 8, eller 2. om Uänsten harfördyrats på grund av omsländigheler som är all hänföra till konsumenien ochsom näringsidkaren inte bort förutse när avtalet träffades. I fråga om pristilläggets sloriek gäller beslämmelserna i368. (Jfr 2 kap. 13 8 i utredningens förslag) Paragrafen innehåller beslämmelser om näringsidkarens rälllill pristillägg. Frågan har i den allmänna motiveringen behandlats i avsnitt2.8.1. Enligt bestämmelserna i första styckel har näringsidkarenlill en början räll lill pristillägg om han har utfört tilläggsarbete. Enförutsättning är 20 1984185. Prop.1984/85:110 306 dock all Ulläggsarbdel har utförts i enlighel medbestämmelserna i8§. Del 38 8 KtjL innebär att konsumenien är skyldig all belalaprisiillägg för etl Ulläggsarbele endasl om näringsidkaren har hafl räll allulföra della på gmnd av en överenskommelse med konsumenten eller direkl pågrund av beslämmelserna i 8 8. 1 denna del får hänvisas lillspecialmotiveringen lill 8 8. Har näringsidkaren utfört lilläggsarbete i enstörre omfattning än han sålunda haft rält till, är konsumenten bara skyldigalt belala pristillägg för det tilläggsarbete som näringsidkaren har varitberättigad att utföra. Bestämmelserna i 8 S om vad som är atl hänföra Ulltilläggsarbete och om näringsidkarens rätt atl utföra tilläggsarbele i fall dåkonsumenien inte kan anträffas ulan uppskov ger ulrymme för en viss skönsmässigbedömning från näringsidkarens sida. Del har därför inte ansetts påkallaleller lämpligl atl därutöver föra in en av ulredningen föreslagen regel om altnäringsidkaren i skälig ulslräckning skulle ha räll lill ersällning för Ulläggsarbelesom han har utfört ulan all ha rält därlill enligt 8 8. om näringsidkarenursäklligen misstagit sig i fråga om sin rält att ulföra lilläggsarbetel. Enligt beslämmelserna i försia stycket har näringsidkarenvidare rätl till pristillägg, om Gänsten fördyras på grund av omständighelersom är all hänföra lill konsumenien och som näringsidkaren inle bort förutsenär avtalet träffades. Med "omständigheler som är all hänföra tillkonsumenten" avses förhållanden på konsumenlens sida oberoende av omdessa kan läggas honom lill last som försummelse eller ej. Del kan vara frågaom orikliga eller missvisande uppgifter från konsumenlens sida belräffandebeskaffenheten eller storleken av föremålel för Gänsten, dröjsmål med allUllhandahålla föremålel för Uänsten eller med att tillhandahålla material,ändrade anvisningar till näringsidkaren beträffande utförandel eller andraliknande förhållanden. För alt näringsidkaren skall ha räll lill prisiillägg pågrund av en fördyring som beror på en omsländighel som i och för sig är atthänföra till konsumenten fordras emellertid all näringsidkaren inte borde habeaktat den ifrågavarande omständigheten redan när avtalet träffades. Rätten lill pristillägg gäller inle bara då ell vissllotalpris för Gänsten har avtalats utan även då priset skall bestämmas medhänsyn lill en ungefärlig prisuppgift Gfr 36 8 andra styckel). Den kan vidareaktualiseras om elt fasl pris har avtalats eller en ungefärlig prisuppgift harlämnals belräffande enbart en del av Gänsten. Förevarande regel innebär inle alt näringsidkaren har enovillkorlig rätl att utföra Gänsten mot pristillägg. Om det visar sig atlpriset för Gänsten kan bli betydligt högre än konsumenten kunde ha räknal med,skall näringsidkaren underrätta honom om detta (se 6S andra slyckel). Bl.a. ien sådan siluation kan konsumenten avbeställa Gänsten. Han behöver då inlebelala mer än vad som följer av 42-44 88. 1 andra slycket anges att bestämmelserna i 36 8 om prisetgäller även i fråga om pristillägg enligt förevarande paragraf. Prop.1984/85:110 307 överens om prislilläggds storlek, gäller alltså överenskommelsenom den 39 8 KtjL inle är oskälig och därför kan angripas med stöd av 36 8avtalslagen. Konsumentens behov av elt tilläggsarbele kan t. ex. ha geltnäringsidkaren möjlighel alt genomdriva en överenskommelse om ell oskäliglslorl prisiillägg. Det vanliga lorde dock vara alt pristilläggets storiek inlehar beslämls genom avial. Konsumenien skall då belala vad som är ell medhänsyn till omständigheterna skäligt pristillägg. Vid denna bedömning skallhänsyn las lill i princip samma omständigheler som dem som enligi 36 8 skallbeaklas vid avgörandet av vad som är ell skäligl pris. Paragrafen är lillämplig också på Ijänster somavser förvaring. Den kan ha praktisk betydelse l.ex. om föremålel visar sigkräva mer kostsam vård än näringsidkaren vid avtalsUllfället hade bort förutse. Betalning efter olyckshändelse m. m. Konsumenten är inte skyldig atl betala för arbete somnäringsidkaren har utfört eller material som denne har tillhandahållit i denmån arbelet eller materialet försämras eller går förioral genom enolyckshändelse eller därmed jämförlig händelse som inträffar före den tidpunktsom anges i 128. (Jfr 2 kap. 14 8 i utredningens förslag) Paragrafen handlar i prakliken om i vilken utsträckningnäringsidkaren i prishänseende "står faran" för all arbele ochmaterial förstörs genom olyckshändelser o. d. Frågan har behandlals i denallmänna motiveringen i avsnitt 2.8.2. Med atl näringsidkaren i prishänseende står faran för enhändelse menas atl han inte får kräva betalning för arbele eller material somhar förstörts av händelsen i fråga. När näringsidkaren inle längre står faran,innebär del å andra sidan att konsumenten måsle belala för tjänsten trots attresultatet gåtl till spillo. Frågan om vem som skall stå faran, eller med andra ordbära risken, för att det som näringsidkaren har ulfört eller tillhandahållitförstörs genom olyckshändelse o.d. har betydelse också för bedömningen av omkonsumenten skall få göra gällande påföljder av fel och dröjsmål (se 9 8första stycket 1 och 16 resp. 24 8). De händelser som avses med paragrafen är dels renaolyckshändelser såsom en eldsvåda eller en översvämning, dels andra liknandehändelser som varken näringsidkaren eller konsumenten ansvarar för såsom skadegörelseeller stöld av iredje man. Den fråga som behandlas i förevarande paragraf är omkonsumenien i etl sådani fall ändå är skyldig atl belala för näringsidkarensprestation, inte vem som bär risken för all själva föremålel kommil bort.Belräffande den frågan kan hänvisas lill specialmoliveringen 111132 8. Prop.1984/85:110 308 Frågan om det är näringsidkaren eller konsumenien somskall bära 40 § KtjL risken för en händelse av ifrågavarande slag beror enligtparagrafen på om händelsen inlräffar före eller efler "den lidpunkt somavses i 12 8", dvs. den lidpunkl som är avgörande för frågan om Uänslen ärfelaklig. Som regel är della den lidpunkl då uppdragel avslulades eller - närUänslen avser en sak som har överiämnats i näringsidkarens besittning eller somskall tillverkas av denne - då saken har kommil i konsumenlens besittning. Paragrafen är lillämplig också på Gänster somavser förvaring. Den innebär bl.a. all konsumenien måsle belala för förvaringenäven om föremålel har kommil bort. gäller dock inle om förlusten beror påall näringsidkaren har varit försumlig eller om konsumenien har rätt atl hävaavlalel i dess helhel på grund av alt förvaringen har anordnats på etlfelaktigt säll eller på grund av etl dröjsmål på näringsidkarens sida (seavsnill 2.11.5 i den allmänna motiveringen). Näringsidkaren är skyldig atl på konsumenlens begäranställa ut en specificerad räkning för Uänsten. Räkningen skall göra del möjligtför konsumenten att bedöma det utförda arbetets art och omfattning. I den månGänsten inle har utförts mol fast pris skall det även framgå av räkningen hurprisel har beräknals. (Jfr 2 kap. 16 8 i ulredningens förslag) Paragrafen innehåller beslämmelser om näringsidkarensskyldighel all ställa ul en specificerad räkning. Frågan har behandlals iavsnitt 2.8.3 i den allmänna moliveringen. Enligt paragrafen är näringsidkaren skyldig atl ställa ulen specificerad räkning endast om konsumenien begär del. Självfallel kannäringsidkaren också vara skyldig all göra della direkt på grund av avlalelmellan parterna. Paragrafen är Ivingande till konsumenlens förmån. Konsumentenär alltså inle bunden av elt avtalsvillkor varigenom han på förhand har avståttfrån rällen alt erhålla en specificerad räkning (se 3 8). Konsumentens räll atl begära en specificerad räkning är ioch för sig inte begränsad till att gälla endasl under viss lid efteruppdragels avslulande e.d. Gfr dock 41 8 andra slyckel). Det ligger emellertidi sakens nalur att konsumenten inte kan dröja hur länge som helst med att framställaen sådan begäran, eflersom del kan bli förenat med oskäligasvårigheter för näringsidkaren alt åstadkomma en specificerad räkning avseendeen Gänsl. Del har inle ansetts möjligt eller lämpligl att ilaglexlen i detalj ange de krav som bör ställas på en specificerad räkning iolika enskilda fall. 1984/85:110 309 principiellt krav gäller emellertid lill en början alträkningen skall göra del 41 8 KtjL möjligt för konsumenien att bedöma detulförda arbelels art och omfattning. innebär att konsumenten skall kunnautläsa l.ex. vilket slags arbele som utförts, vilka ålgärder som vidtagits ochvad för slags material som använts. Denna specifikation är främsl avsedd altgöra del möjligl för konsumenten att bedöma om Gänsten har utförtsavlalsenligl. 1 den mån Gänsien inle har ulförls mol ett fast pris skalldel av räkningen också framgå hur prisel har beräknals. I elt sådant fall krävsdel alltså alt näringsidkaren i räkningen anger t. ex. hur många timmar och hurmyckel material som gåll åt samt priset per limme och malerialenhel. Syflel meddenna specifikation är givelvis främsl alt göra del möjligt för konsumenien allbedöma del begärda prisels skälighel. Konsumenlverkei har i fråga om reparalion av elektriskahushållsappa-rater och hemeleklronik ulfärdal riktlinjer som bl.a. innehållermer delal-jerade krav på vad en specificerad räkning skall innehålla (sekonsumenl-verkds författningssamling 1982:4). Dessa rikllinjer lorde kunna Uänatill viss ledning även utanför sitt direkta tillämpningsområde. Det kan ocksåvara lämpligl all konsumenlverkei överväger behovel av liknande riktlinjeräven för andra branscher eller av mer generell giltighet. Paragrafen är lillämplig också på Uänsler somavser förvaring. Om inte annat följer av avtalet, är konsumenten skyldigatt betala vid anfordran sedan näringsidkaren har utfört Uänslen. Har konsumenten i lid begärt en specificerad räkning, ärhan inte skyldig att belala förrän en sådan räkning har kommit honom tillbanda. (Jfr 2 kap. 17 8 i utredningens förslag) Paragrafen innehåller regler om tiden för belalningen.Frågan har behandlats i avsnitt 2.8.4 i den allmänna moUveringen. Regeln i försia slyckel är disposiiiv och gäller med andraord bara om parterna inte själva kommit överens om när belalningen för en Gänslskall eriäggas. Parterna kan alltså i princip frill avtala t.ex. om alt priselskall belalas helt eller delvis i förskoll, i olika delposter under Gänslensulförande eller vid en bestämd lidpunkl efter det alt Gänsten har avslutals.Som har nämnts i den allmänna moliveringen kan generalklausulen i 36 8 avtalslagendock utgöra en begränsning, särskilt i fråga om långlgående villkor angåendeförskottsbetalning. Om annal inle följer av avtalet gäller emellertid enligtförevarande bestämmelse att betalningen skall erläggas vid anfordran sedannäringsid- Prop.1984/85:110 310 karen har utfört tjänsten. Detla innebär allnäringsidkaren har alt framstäl- 41 8 KtJL la anspråk på betalning och allkonsumenien inte är skyldig atl belala förrän han fåll del av en sådananfordran om betalning. 1 princip är konsumenien skyldig all belala omedelbartvid anfordran. 1 prakliken har konsumenien visserligen ofta en viss lid på siggenom atl påföljder av dröjsmål med betalning inte alltid inträder omedelbartGfr prop. 1981/82:40 s. 37; jfr även 6 och 7 88 inkassolagen). Om Gänsten avseren lös sak som befinner sig i näringsidkarens besittning, kan näringsidkarendock ulöva sin reienlionsräll enligt 49 8 och alltså hålla kvar föremålet förUänslen om inte konsumenten belalar omedelbarl. En viss inskränkning i konsumenlens skyldighel att belalavid anfordran följer av reglerna om konsumenlens räll atl hålla innebelalningen när del föreligger avtalsbrott på näringsidkarens sida. Om Gänstenär felaklig, får konsumenien sålunda hålla inne så mycket av betalningen somfordras för alt ge honom säkerhel för hans krav på grund av felel (se 19 8).Eflersom konsumenien enligt försia slyckel i förevarande paragraf är skyldigatl belala vid anfordran försl när näringsidkaren har ulfört Gänsten, har däremolkonsumentens rätt atl hålla inne belalningen vid näringsidkarens dröjsmål intenågon självständig betydelse i fall tiden för betalningen inle följer avavtalet (se 27 8). Enligt 40 8 är näringsidkaren skyldig att på konsumentensbegäran ställa ut en specificerad räkning. Av förevarande bestämmelse följerall konsumenten, om han i lid har begärt en specificerad räkning, inle ärskyldig all betala förrän näringsidkaren har efterkommit hans begäran. Dellagäller dock bara under förutsättning all han har framslälll sin begäran "ilid". Vad detta innebär har behandlals i den allmänna moliveringen. Konsumenlens belalningsskyldighel inträder inle förrän hanfåll en räkning som är så specificerad att den uppfyller kraven påspecifikation enligt 408. Slutligen gäller att den specificerade räkningen skall hakommil konsumenten till hända. Uttrycket "komma till hända" har härsamma betydelse som i flera andra lagar t.ex. avtalslagen, köplagen ochräntelagen. Räkningen kommer konsumenten till hända när han är i tillfälle allta del av dess innehåll. Om räkningen överiämnas till konsumenien. kommer denhonom till hända vid själva överlämnandet. Skickas den med post färden iallmänhel anses ha kommil konsumenien till hända när den läggs i dennesbrevlåda eller när han nås av en avi om att den kan hämlas på etl postkontor(se prop. 1981/82:40 s. 33). Paragrafen är tillämplig även vid Gänster somavser förvaring. 1984/85:110 311 4.1.7Avbeslällning 42 § KtJL Detlaavsnill av lagen omfattar 42-44 88. Del innehåller främsl beslämmelser omnäringsidkarens rätl lill ersättning i fall då konsumenien avbeställerGänsten. Med all konsumenten avbesläller Uänslen avses enligt lagensterminologi att han lämnar besked om all han inle vill fullfölja avtalet omGänsten utan att ha slöd för detta i lagens bestämmelser om räll till hävning. Avsnittetinleds med en bestämmelse om hur ersättningen lill näringsidkaren normallskall besiämmas i de aktuella fallen (42 8). Härefter följer en regel omnäringsidkarens möjligheter att förbehålla sig en på förhand besiämd ersättningvid avbeställning (43 8). Avsnittet avslulas med bestämmelser om näringsidkarensrätl att i vissa fall trols avbeslällningen fullfölja Uänsten och kräva fulltpris för denna (44 8). Avbeställerkonsumenien Uänslen innan den har sluiförts, har näringsidkaren rätt tillersättning för den del av tjänsien som redan har ulförts saml för arbele sommåsle utföras trots avbeslällningen. Ersättningen skall molsvara det pris somskulle ha gällt, om avtalet endasl hade avsett vad som har ulförts. Näringsidkarenhar vidare räll lill ersättning för förlusler i form ay kostnader för den återståendedelen av Gänsten samt ersättning för förluster i övrigl på grund av atl hanhar underlålil all ta på sig annal arbele eller på grund av all han på annalsäll har inrättal sig efler uppdragel. Näringsidkaren har dock inle rätl tillsådan ersättning, om konsumenlens syfte med tjänsten har blivit förfelat pågrund av all föremålel för Gänsten har skadats eller gått förioral ulan attdetla har berott pä försummelse på konsumentens sida eller på grund av atlkonsumenten har hindrats att dra nytta av Gänsien till följd avförfatlningsföreskrifler, myndighelsbeslui eller andra liknande omsländigheleruianför hans konlroll. Ersällninglill näringsidkaren enligi andra slyckel får inle överstiga hans förlusl lillföljd av avbeslällningen. (Jfr2 kap. 9 8 i utredningens förslag) Iparagrafen behandlas näringsidkarens rätt till ersättning när konsumenten haravbeslällt Uänsten. Försia styckel gäller endasl i fall då Uänslen lill någondel har ulförts när avbeslällningen äger rum, medan andra slyckel gäller varesig någol arbete har utförts eller ej. Tredje styckel innehåller en övre gränsför vad konsumenien är skyldig att belala om han avbesläller. Hithörandefrågor har i den allmänna moliveringen behandlals i avsnill 2.8. Av vad som däranförls framgår all vad som har ansetts behöva regleras är den ekonomiskauppgörelsen mellan parterna när konsumenten inte längre vill atl Uänslen uiförsulan bestämmer sig för alt avbeställa den. Ienlighel med vad ulredningen har ullalal (belänkandel s. 437) kan en avbeslällningavse inle bara den avtalade Gänsten i dess helhel. Konsumenten kan ocksåavbeslälla en del av Gänsten, dvs. reducera uppdragels omfattning. Förevarandeparagraf är lillämplig även i ell sådant fall. Prop.1984/85:110 312 Paragrafen är vidare lillämplig vid avbeslällning av s.k.abonnemangs- 42 § KtJL Gänster, dvs. avtal om atl näringsidkarenfortlöpande skall tillhandagå konsumenien med en viss Gänsl. praktisktexempel är avtal om årlig översyn och service av värmeanläggningen i en villa. Beslämmelserna i förevarande slycke innebär attnäringsidkaren har räll lill ersällning för den del av Uänslen som redan harulförts saml för arbele som måsle utföras trots avbeslällningen. Till den redan ulförda delen av ijänsten räknas inte baradel mesl cenirala innehållel i den avialade Uänslen ulan ocksä projeklerings-,planerings- och annal förberedelsearbete som konsumenien inle kan tillgodogörasig på grund av avbeslällningen. Om en husfasad skall pulsas är exempelvisuppmonlering av ställningar all räkna som en ulförd del av ijänslen. Delsammagäller om näringsidkaren har utrymt en lokal inför omläggningen av ell golv.För atl bli ersätlningsgilli måsle förberedelsear-betel, såsom i de angivnaexemplen, vara direkl bundet lill jusl den avtalade Uänsten. Om det, för atl taelt annat exempel, är näringsidkaren som skall anskaffa materialet, kan ocksåarbetet med della vara en del av Uänsten. Materialet måsle dock ha anskaffatsenkom för detta uppdrag. Del är inle tillräckligt all arbelet medmaterialanskaffningen endasl delvis har föranlelts av det aktuella uppdraget.Anskaffning av material som näringsidkaren ibland behöver i sin verksamhet ochsom inte är speciellt för del akluella uppdraget bör alltså inte räknas som endel av Uänslen. Med arbele som näringsidkaren måsle utföra trolsavbeslällningen avses exempelvis arbele med nedmonlering av byggnadsställningaroch bortlransport av material som inle har kommit till användning. 1 vissa fallkan också visst arbete med själva föremålel för Gänsten behöva ulföras irotsavbeslällningen. Normall lorde parterna komma överens i sådana frågor i sambandmed atl avbeslällningen äger rum. Om så inle sker och konsumenten inte äraniräffbar, kan näringsidkaren med hänsyn till sin omsorgsplikt enligt 4 8behöva utföra vissa avslulningsarbeien så atl föremålet inte kommer tillskada. Han har då också räll till ersättning för arbetet enligt den härakluella bestämmelsen. Den ersättning som näringsidkaren har rätl till skallmotsvara det pris som skulle ha gällt, om arbetet endasl hade avsett det arbelesom utförts. Om någol pris för den avtalade Gänsten över huvud taget inle harbestämts, får man tillämpa den regel om prisel som gäller enligt 36 8 försiaslyckel. Denna innebär atl konsumenten för det utförda arbetet skall belala vadsom är skäligl med hänsyn lill Ijänsiens art, omfallning och ulförande, gängsepris eller prisberäkningssätl för molsvarande Gänsler vid avlalstillfällel samtomsländighelerna i övrigt (se vidare specialmoliveringen lill 36 8)- Prop.1984/85:110 313 Om silualionen i ställd är den att parterna har avtalat omett visst 42 § KtjL prisberäkningssätl - exempelvis fasta priser förolika arbetsmoment eller ersällning - torde det i allmänhet saknasanledning alt frångå detla beräkningssäll vid beslämmande av ersättningenenligt förevarande paragraf. Om parterna har avtalat ell fasl pris för hela Gänsten,får ersättningen för vad som har ulförts sättas i relation till del avtaladeprisel. Detla innebär att, om del avtalade prisel ligger högre än gängse pris,ersättningen för den redan ulförda delen av Gänsten i molsvarande mån bör liggai överkant. Det bör här framhållas all man inle ulan vidare kan uppskattaersättningen för den utförda delen av Gänsien till molsvarande andel av dellolala priset. Del ligger nämligen i sakens natur alt ell uppdrag ofta blirförhållandevis billigare ju större del är. Detla kan bero exempelvis på alluppdragel är förenal med vissa fasla koslnader som inle reduceras i sammaulslräckning för det fall atl hela Uänsten inte utförs. Priset för t.ex.hälften av den avtalade Uänslen kan därför ofta vara högre än hälften av detpris som skulle ha gällt om hela Gänsten hade utförts. Som har anförts i den allmänna moliveringen kan del tänkasatl näringsidkaren i mera speciella situationer skulle göra en förlusl om hanhade rätl endasl till ersättning för den del av Uänslen som redan har ulförtssaml för arbete som måste ulföras trots avbeslällningen.