prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Del hade måhända varil av inlresse från allmän synpunkt alt få ennågol fylligare redovisning av de överväganden som legal lill grund för dennaulredningsslulsais. Den framflyttning av konsumenlens posilion som förslageldelvis innebär och åsyftar kommer med all sannolikhd alt innebära högre koslnaderför många förelag. Exempelvis gäller della de Ivingande skadesländsregler somföreslås. Häri ligger naluriiglvis fördelar från konsumenlsynpunkl som dock börvägas mol de nackdelar i form av 1. ex. högre prisnivå som kan bli följden.Ulredningen räknar också med all förslagel leder till betydelsefulla uppgifterför KOV/KO bl.a. inom områdel förhandlingsarbde rörande avlalsvillkor, vilketdock ulan närmare Prop.1984/85:110 43 specificering antas bli möjligl genom omdisponering avbefintliga resurser. Ulredningen anger flera punkter därkonsumenlGänsllagsliftningen förutsätts bli kompletlerad medförhandlingsarbete via KOV/KO. Å andra sidan förefaller det sannolikt attbehovet av förhandlingsinsatser efter del inledande skedd avtar genom den självsaneringsom en civilrällslig lagstiftning om konsumenttjänster torde leda lill inomnäringslivel. Härigenom kan KOV/KO komma all besparas en hel del ingripanden,särskili på någol . Den föreslagna lagsliftningen avser också att tillgodose seriösaförelaga-res inlressen och motverka icke seriös verksamhel. Från konkurrenssynpunktär sådana åtgärder som riktar sig direkl mol misskölsamma företagare och somverkar allmänt preventiva mol missbruk all föredra framför näringsrällsligreglering av lyp auktorisalionskrav som läggs på hela branscher. Gynnsammapreventiva effekler av civilrällslig lagsliflning förulsäller emellertid attuppställda krav inte läggs på en för hög nivå för då kan effekten bli denomvända. Om dd blir alliför kompliceral och kostsamt att följa lagen riskerarden all få dålig genomslagskraft vilkel kan drabba de svagasle konsumenlernasom inle har förmåga all göra sin räll gällande. 1 den mån lagförslagel klargöroch kodifierar gällande rätl bör dock sådana risker inte föreligga. Del ärnärmasl på de punkler där konsumenien avses få ylleriigare förmåner, utöver vadsom nu antas gälla, som det är vikligt all göra en riklig bedömning aveffeklerna. Del skulle också vara en fördel om principfrågor av lypskadesländsregler och preskripUonsUder inom sådana närliggande områden somUänsleräll och köpräll kunde få en samlidig och enhellig lösning. Tanken på allinföra möjlighel till näringsförbud i vissa flagranta fall förijänar ävenenligt NOs mening all övervägas närmare, eftersom man härigenom skulle kunnaingripa mot notoriska missbmk av näringsfriheten utan all reglera helabranscher. Utredningen tänker sig all KOV/KO på många punkler skallkomplettera lagstiftningen genom överenskommelser om standardkonlraki och liknande.Sådana kan vara betydelsefulla för all åsladkomma en sanering inom branschermed oförmånliga kontraktsvillkor för konsumenler. Intresset av enhetligavillkor måsle emellerlid också vägas mol inlressel av urval mellan olikakombinalioner av pris, kvalilet, .service och andra villkor så alt inteutvecklingen låses. En höggrad av enhellighel ifråga om kontraktsvillkor kan leda lill alt Uänslerna bliri slort sell idenliska. Förulsällningarna för prisöverenskommelser eller annanprissamverkan ökar därmed. Riskerna härför lorde dock vara någol mindre påIjänsleområdel än på varuområdet, på grund av den på Gänsleområdel som regellägre graden av fördagskoncenlralion. Om emellertid prissamverkan ellerbetydande prisföljsamhel uppkommer genom en standardisering av villkoren kandetta minska intresset för effeklivitelsfrämjande konkurrens ochkonsumentfördelarna med ökad jämförbarhet kan därmed mer än väl komma alluppvägas av sådana negativa effekter. Det måsle ses som i vart fall meraväsentligt att förbättra befinlliga standardkonlraki än alt gå in för allgenerelll söka skapa enhel-liga konlraklsformulär inom nya områden. 1.11 /KO (majoriteten): Atl del saknas gmndläggande civilrällslig lagstiftning påUänsteområdel medför olägenheler från konsumenlsynpunkl. I sinrådgivningsverksamhd kommer /KO i koniakt medkonsumenler som Prop.1984/85:110 44 har problem som gäller Gänsler. Del kan avse sådani somprissättningen, Gänslers innehåll och kvaliid och konsumenternas räuigheler vidfel, brisl eller försening. Frågor av della slag är särskili vanliga vidreparalionsarbe-len på bilar och hushållsapparaler, arbelen på småhus och ifråga om sällskapsresor. Den enskilde konsumenlens möjligheier all hävda sig molnäringsidkaren är av flera skäl begränsade. Del kan l.ex. vara så all del inleskell någon uttrycklig avlalsreglering i frågor som har cenlral beiydelse förrältsförhållandd. Näringsidkaren hävdar därför atl Uänslen skall ulföras på devillkor som är brukliga i branschen eller som han själv normall använder. DennaUllämpning visar sig dock vara oförmånlig för konsumenien genom all inle lahänsyn lill all denne inlär en underiägsen ställning i förhållande lillnäringsidkaren. Även om de avialsvanor eller föregivna sedvänjor somnäringsidkaren hänvisar lill inle skulle Ullmäias betydelse vid en rälisligprövning, gör brislen på lagsliflning del osäkert vilka ulfyl-lande rättsreglersom konsumenien kan åberopa och när han kan räkna med framgång genom allhänskjuta en Ivisl lill prövning i allmän domstol. En omfattande praxis i frågaom vissa Uänster har ulbildals i allmänna reklamalionsnämnden. Deförhållandevis få domsiolsprejudikalen på Ijänsleområdel gör det ändå svårtall bedöma vad som är gällande rält. All formulärrällen på många Uänsleområdenär svagl ulvecklad bidrar också till denna osäkerhet och medför all uirymmd förulfyllande rättsregler är slort. Civilrättslig lagstiftning som klargör vilkarättigheter och skyldigheter parterna har förbättrar därför konsumenlernasmöjligheter atl ta tillvara sin rält. Del finns å andra sidan också branscher där del är vanliglmed en mera omfattande avtalsreglering. Det är dock inte sällsynt atlavtalsvillkoren är ensidiga till förmån för näringsidkaren både när de ärindividuellt utformade och då de förekommer mera allmänt i en bransch. Dellahar belysts i marknadsdomslolens avgörande i ärendel KO ./. AB SkånskaCemenlgjuteriel (beslut : 17). I besluiei förbjöds bolagel med slöd avlagen om förbud mol oskäliga avlalsvillkor (avtalsvillkorslagen) atl viderbjudande av byggnadsenlreprenad lili konsumenl för enskill bmk använda vissaavlalsvillkor som är vanliga på enlreprenadområdd. Avgörandel visar all delredan idag går atl - genom tillämpning av avialsvillkorslagen - förbättrakonsumenlens civilrällsliga ställning på Gänsleområdd. Förulom all vissaavlalsvillkor prövals av marknadsdomslolen - del slörsla och principiellt meslbetydelsefulla ärendet hillills är del som nämndes - harkonsumenlverkel/KO genom förhandlingar fåll lill slånd en bättreavtalsreglering på olika områden (bl. a. för vissa reparationsGänsler,VVS-arbelen och måleriarbelen saml sällskapsresor och bohagsflyllning-ar). Delär dock ell myckel slort antal näringsidkare som ulför Gänsler, och del ärsvårt all nå alla för villkorsgranskning. Eflersom många av dem dessulomanvänder individuelll utformade villkor är del svårt att med stöd avavtalsvillkorslagen åsladkomma en tillfredssiällande avtalsulformning över helafälld. lalar för all civilrällslig lagsliflning om Gänsler införs. Ensädan behövs också som komplement till avialsvillkorslagen redan därför alldenna inle kan åberopas av en konsument som slöd i en uppkommen Ivisl. Brisien på lagsliflning om Gänster kan vara till olägenhetinle bara när konsumenien i del enskilda fallel skall la slällning lill vilkaräuigheler och skyldigheler han har. Den kan också skapa problem dåkonsumenternas rättsliga slällning skall förbättras med stöd avavialsvillkorslagen. 1984/85:110 45 grundläggandeprincip vid iiilampningen av avialsvillkorslagen är atl ell villkor lypisklsell får anses som oskäligl "om del med avvikelse från gällandedisposiiiva rättsregler ger näringsidkaren en förmån eller berövar konsumenienen rälUghd och därigenom åsladkommer en sådan snedbe-laslning i fråga omparternas räuigheler och skyldigheler enligi avlalel, all en genomsnillliglsell rimlig balans mellan parterna inle längre är för handen" (prop. 1971:15 s. 71). /KO och marknadsdomslolen har visserligen i slorulslräckning Ullgripil analogier, främsl från köprällen, när de pröval villkorpå Gänsleområdd. De faktiska förhållandena vid Gänsl skiljer sig dock ivikliga avseenden från dem som gäller vid köp (l.ex. i fråga om möjligheternaatl åierbära en ulförd prestation), och analogierna har därför ibland gjortsmed viss försiktighet. Oklarheten om vad som är gällande disposiiiv räll ochdärmed var "oskäligheisnivån" ligger kan göra det iveksaml hurlånglgående krav på förändringar av villkoren som man i etl vissl fall kansiälla med slöd av avtalsvillkorslagen. Det går inle all bortse från all dennaoklarhel kan medföra all en från konsumenlsynpunkl befogad ändring inle kommerlill stånd. Åven delta är ett skäl för lagstiftning på Uänsteområdel. Utredningenredogör i betänkandet på etl klargörande sätt för vad som kan anses varagällande rätt på Uänsteområdel. Den gör förtjänstfulla överväganden av hurkonsumentproblemen skall kunna bemästras med hjälp av skrivna civilrätlsligaregler. Lagförslagel uttrycker i slort en rimlig avvägning mellankonsumenternas och näringsidkarnas intressen. Betänkandet är enligtkonsumentverkets mening väl lämpal all läggas lill grund för en lag omkonsumenttjänster. Denföreslagna lagen kommer att medföra all rättsförhållandet mellan konsument ochnäringsidkare blir bältre balanserat än det ofta är . Det kan dock intebestridas atl förslagel har en omfallning och utformning som inte gör det heltlättillgängligt och som kan medföra problem i tillämpningen. Medan somligabestämmelser har stor betydelse från konsumentsynpunkt på vissa Gänsteområdenär de av mindre vikl på andra. Som exempel kan nämnas reglerna omtilläggsarbete och avbeställningsrält. Delta är dock en naturlig följd av alllagen skall vara lillämplig både på Uänster av liten omfattning (t.ex. lagningav etl par skor), där de problem som kan uppkomma är ganska få, och på sådanasom är betydligt fler och mera komplexa (såsom uppförande av ett garage ellerrenovering av en villafastighet). För Gänsler av del senare slaget fömtsätterell fullgott konsumentskydd en mera omfatlande reglering än då del gällerUänsler av enklare beskaffenhel och med ell mindre ekonomiskl risklagande. Elltänkbart alternativ till en konsumentUänsllag med gemensamma beslämmelser företl förhållandevis slort och heterogent tillämpningsområde är att uppta reglerför olika lyper av Gänster i skilda avsnill i lagen eller lill och med i olikaförfattningar. Det är dock knappasl möjligt atl med etl sådant regelsystem hellundgå de svårigheier som nämnts. Del skulle också ge etl oenhetligtkonsumentskydd och medföra ännu störte problem i Ullämpningen - bl.a. då delgäller all dra gränserna mellan regelsysle-mens tillämpningsområden - än den nuföreslagna lagstiftningen. Ett system med generella regler av det slag som nuföreslås är enligt verkels mening därför att föredra. Delbör framhållas atl man genom ell samspel mellan konsumenttjänstlagen ochavtalsvillkorslagen kan åstadkomma branschanpassade syslem Prop.1984/85:110 46 av slandardformulär som är ulformade påkonsumenttjänsllagens grund. Avialsvillkorslagen fungerar således inle bara medel med vars hjälp oskäliga avtalsvillkor kan ulmönslras. ulan också somen förhandlingsordning för ulveckling av formulärrällen. Förhandlingarna lederofla lill från konsumenlsynpunkl materiella förbättringar, som inle är begränsadelill de villkor som kan stämplas som oskäliga i lagens mening. De får iallmänhel också till följd av villkoren framställs på elt lydligare säll änförut. Verkel anser liksom ulredningen all en lag omkonsumenttjänsler bör reglera sådana frågor som kan ge upphov till problem irättsförhållandet mellan en konsumenl och en näringsidkare. Lagen bör därförbehandla också andra momeni i rällsförhällandd än som las upp i konsumenlköplagen.Som ulredningen framhåller kan näringsidkarens svårigheier atl föra överkonsumentskyddskoslnader på förelag i bakre led vara lill nackdel frånkonsumenlsynpunkl (s. 125). Också konsumenlens slällning kan därför förbällrasgenom atl rältsförhållandd mellan näringsidkaren som ulför konsumenttjänsleroch dennes leveranlörer blir reglerat genom lagstiftning. Verket delar dockuppfattningen all frågan om näringidkarens förhållande lill bakre led somutreds av konsumenlköpsulredningen - inte bör regleras i konsumenttjänsllagen.Sammanfattningsvis ansluler sig verkel till utredningens bedömning av vilkafrågor som bör behandlas i lagen. Samordningen med andra regelsystem Som utredningen framhåller ger det gällandelagstiftningssystemd på köpområdel med ivå delvis parallelll verkande lagar avolika karakiär upphov lill olägenheler (s. 116 f). All införa en iredje lyp avlagsliflning -en blandning av tvingande och dispositiva normalregler - på etlangränsande rättsområde kan onekligen medföra yllerligare problem. ingårkonsumenien avtal om köp av lös eller fasl egendom eller i närasamband med avtal om Gänsl. 1 andra fall träffar han ell avial med en och sammenäringsidkare om både köp och Gänsl. Del är inle minsl därför till fördel omrättsreglerna om köp och Gänsl anpassas lill varandra och i största möjligautsträckning får ell likartal innehåll. Konsumenlköplagen ses över och frågan omökal konsumentskydd vid uppförande av bosladshus och köp av fasl egendom ärunder utredning. Man skulle därför kunna ifrågasätta om del är lämpligl allredan nu - innan della utredningsarbete är avslutat - ta slullig slällning lillhur konsumentskyddet bör ulformas på Uänsleområdei. Behovel av ökalkonsumenlskydd är dock så slort alt del övriga utredningsarbelei inle bör fåligga i vägen för den föreslagna lagstiftningen. Enligt verkels mening börkonsumenttjänsllagen alltså införas ulan att man avvaktar de förslag som kankomma all läggas fram av konsumentköpsutredningen och småhusköpkommiilén. Enannan sak är all det kan finnas skäl all låla erfarenhelerna av dendilUllsvarande Ullämpningen utgöra underlag för en översyn avkonsumentGänstlagen då det övriga utredningsarbetet är avslulal. Verket vill betona atl del är nödvändigl all kraftigainformationsinsatser, riktade till både näringsliv och konsumenter, görs införkonsumenlGänsllagens införande. Särskilt med hänsyn lill lagens kompliceraderegler är det vikligt all det ularbeias branschanpassal informationsmaterial. 1984/85:110 47 När man diskulerar olika säll all genom lagsliflninglillvaraia konsumenlernas inlressen är del vikttgl all man har klarl för sig atlsådana ålgärder alltid kan innebära en risk för ökade koslnader förkonsumenlkolleklivel. Om man i alliför hög grad koncenlrerar sig påundanlagsfall som kan inlräffa för en enskild konsument under särskildaomsländigheler finns del en risk all man får ett konsumenlskydd somgenomsnillskonsumenlen inle har lusl alt betala för. En alltför högambilionsnivå kan leda till att konsumenten hellre vänder sig till mindreseriösa näringsidkare som istället för lagens konsumenlskydd erbjuder ett lägrepris. Sådana förhållanden snedvrider konkurtensförhållandena i de olikabranscherna. På Uänsteområdel kan alltför höga krav i lagsliflning vadgäller näringsidkarens skyldigheler innebära atl han avslår från alt åla sigl.ex. en reparalion och i stället försöker förmå konsumenien alt köpa nyll.Förhållandel blir delsamma om näringsidkaren upplever lagen som alltför krångligeller otydlig så all han inle kan bedöma sina skyldigheler. De krav man måslesiälla på en lagsliflning inom konsumenlområdd är alliså atl den dels larhänsyn lill koslnaderna för konsumenien i förhållande lill de fördelar somgenomsnillskonsumenlen kan vinna, dels all den inte uppmuntrar till en urallmän synpunkl olycklig slit och släng menlalilei. Ulredningen har vall all ulforma en lagstiftningsmodellsom innebär all ivingande normalregler skall gälla på konsumenttjänslområdet.Lagen skall vara tillämplig både på Uänster av liten omfattning som lagning avett par skor, och på mer komplicerade Ijänster som uppförande av ett garageeller renovering av en villafaslighet. Den av ulredningen valda lagstiftningsmodellenmed tvingande regler för hela området erbjuder inle tillräckliga möjligheterlill nyansering av reglerna för de enskilda fallen. Visserligen harutredningen försökt komma lillrälia med problemen genom all laborera med olikaskälighdsregler. Men man har då hamnal i den silualionen all rättsläget inteblir tillräckligt preciseral. Enligi min uppfattning är den lagsUftningslekniksom ulredningen vall inle ändamålsenlig för Gänsleområdd, eftersom den inle gertillräckliga möjligheter lill branschanpassningar. pågår ulredningsarbden inom områden somgränsar lill Uänsleområdet. Konsumenlköplagen är t. ex. föremål för översyn.För all få en samlad konsumenlpolitisk bedömning anser jag del angelägel avvaklar med genomförandel av ulredningsförslagd lill desslagsUflnings-arbeiel på konsumenlköpsområdd lell till resulial. 1.12 (): En belydande del av de ärenden som handläggs vid allmännareklamalionsnämnden utgör Ivisler inom Gänsleområdel. bdraklal i vid mening.Också den omfattande rådgivande verksamhel som nämnden bedriver rör till stordel frågor som anknyter till Gänsleområdd. En slutsats som nämnden härvidanser sig kunna dra är alt avsaknaden av en civilrällslig lagsliflning intesällan skapar belydande problem för parterna när det gäller för dem all bedömaredan sina grundläggande skyldigheler och räuigheler i avialsförhållandel. FörARN och andra rältstillämpande myndigheler får det visserligen anses ha varilmindre bekymmersaml att med slöd av analogier från lagstiftning på angränsandeområden, främst köprällen. och andra rällskällor finna skäliga och lämpligalösningar på enskilda ivisler. 1984/85:110 48 Nämndenhar därvid kunnal konslalera all den praxis som nämnden under sin verksamhethar ulbildal i olika frågor, inle minsl när det gäller normer för och krav pånäringsidkarens preslalioner på Ijänsleområdel, har accepterats av del seriösanäringslivel och lett Ul! förbättringar på marknaden. Trols detla skulleinförandel av en konsumenttjänsllag ulan ivekan vara ägnal all skapa slörreklarhei och enhellighel för rättsUllämpningen. Lagsliflning skulle ocksåunderlätta vidareutvecklingen av slandardavtalsräl-len på Gänsleområdel. Dessaoch andra skäl kan sägas lillräckligi starkt tala för atl lagsUftning omUänster nu genomförs. Mol del sagda kan framhållas all om lagsliflning nukommer lill slånd i principiell överensslämmelse med förslagel, detta innebäratt påtagliga olikheter lills vidare kommer all råda i förhållande lill denköpräilsliga lagsliftningen. Med hänsyn lill atl utredningsarbete förnärvarande pågår inom olika områden av köprällen skulle ell uppskjutande avlagsliftningen underlätta en i och för sig önskvärd samordning avkonsumeniskyddd på ifrågavarande områden. Framför alll mol bakgrund av allulredningsarbdd såvitt gäller översyn av konsumenlköplagen kan förvänlas laförhållandevis lång lid i anspråk, anser nämnden sig emellertid inle böra motsättasig alt lagsliflning nu genomförs på Uänsleområdei. Nämnden vill dock lilläggaall vad belräf-far dess egen Ivisllösande verksamhel elt uppskov intenödvändigtvis behöver medföra mer betydande nackdelar; jämför vad som harsagts om genomslagskraften av den praxis som nämnden har utbildat inomUänsteområdel. Ulredningenhar i del föreliggande förslaget begränsat tillämpningsområdet tillavtalsförhållanden mellan näringsidkare och konsumenl och till vissa typer avGänster, nämligen arbeten på lös sak och fasl egendom. Som ulredningenframhällil kan en lagsliflning enligi föreslagen modell förväntas i vissutsträckning bli tillämplig analogi såsom uttryck för dispositiv rält när frågaär om annal partsförhållande. Delsamma kan bli förhållandel också när fråga ärom Gänsldyper som faller utanför del direkla tillämpningsområdet. Trols altlagen föreslås få förhållandevis begränsal Ullämpningsområde inryms däriålskilliga sinsemellan olikartade Uänsler. Utredningen har föreslagil enlagsliflningsmodell som innebär ell syslem med för hela områdel generellllillämpliga normalregler. Dessa har också gjorts i huvudsak indisposiliva lillkonsumenlens förmån. Del ligger i sakens nalur all ett regelsyslem som detföreslagna, med dess slrävan efter å ena sidan generalitel och å andra sidannyansering, kan medföra tillämpnings-svårigheter. 1 princip finner nämndenemellertid atl förslagel om en sammanhållen lagstiftning har övervägandefördelar. På vissa punkter kan del dock ifrågasättas om inte klarare och enklarelösningar kunnal väljas. De föreslagna lagreglerna innehåller sålundaålskilliga obesiämda och abstrakta ullryck för vilkas förståelse fordrasingående läsning av motivutla-landena. Stundom synes också vad som sägs imotiven ha brislfällig läckning i de regler som föreslås. således lillsiyrka att en konsumenlGänsllag ges den principiellauppbyggnad ulredningen föreslår. Nämndenhar vid sin genomgång av förslaget avslåll ifrån en detaljgranskning av deföreslagna reglerna i språkligt och redaktionellt hänseende. Denna granskningliksom bedömningen av om förslagel innefattar en rimlig avvägning mellanpartsintressena lorde i huvudsak böra ankomma på andra remissinstanser. Prop.1984/85:110 49 Sialens planverk har begränsal sill yllrande överbelänkandet lill all i huvudsak beröra sådana frågor som har anknylning lillplanverkels verk-samhelsområde, nämligen konsumenttjänster avseende arbete påfasl egendom eller i övrigl på byggnad eller annan anläggning på mark. 1 skrivelser lill planverkel har under årens loppålskilliga faslighelsägare - framför alll ägare av småhus - pålalai fel ellerbrisler i sina byggnader. Dessa fel eller brisler har i regel uppdagats långtefter det verkställt föreskriven slutbesiktning.Fastighetsägarnas strävanden att få rättelse har ofla medföri segslilnacivilrätlsliga processer. Avtal om uppförande av byggnad för bostadsändamål hardock avskiljts från ulredningens uppdrag i och med lillsällandel avsmåhusköpkommiilén, som har i uppdrag att ulreda behovel av förstärktkonsumenlskyddande lagsliflning på småhusområdd. Konsumenlljänsllagen föreslås omfatta avial om underhålls-och repara-lionsarbelen liksom Ullbyggnads- och ombyggnadsarbden saml sådanny-produklion som inle omfattas av småhusköpkommitténs uppdrag. Ulredningenföreslår därför all avial, som konsumenl ingår med byggmästare ellergeneralenlreprenör, ej skall omfattas av lagen. Separala avtal som konsumentenevenluellt träffar med l.ex. rör- eller elinsiallalörer, målare elc. föreslåsdäremol falla in under konsumenttjänstlagen. 1 avvaktan på de förslagsmåhusköpkommiilén kan komma all lägga fram lillslyrker planverkel utredningensförslag vad avser konsumenlGänsllagens tillämpningsområde. I den nuvarande lagstiftningen finns del inle någonlagreglering för Gänsler. anser därför all ulredningens förslagrörande konsumenttjänsllag i slort fyller del lomrum som finns avseendelaglig reglering av tillhandahållandd av Gänster. inslämmer allmänt i ulredningensbedömning all del är angeläget med en lagstiftning på det vikliga område somkonsumenlGänslerna ulgör. Ulredningen har gjort ell förtjänslfulll arbete, ochdess slutprodukt är väl ägnad atl läggas till grund för en konsumentUänsllag.Lagförslaget är lämpligt avgränsat i en försia lagstiftningsomgång genom 1:1-2. Någon anledning att, såsom begärts i vissa särskilda yttranden,vänta med lagstiftning om konsumenttjänster lill dess alt frågan om konsumentensoch näringsidkarens förhållande till bakre led på näringsidkarsidan närmareutretts inom ramen för del konsumeniköprälisliga utredningsarbetet synes inteföreligga; utredningens förslag är ju inle särskili ingripande förnäringsidkaren, och problemel med rällsförhållandei lill bakre led haralllsedan konsumenlköplagens Ullkomsl varit en brännande fråga.