prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Arkivet för ljud och bild (därav lönekoslnader) Lokalkoslnader Bandkostnader (4-583 000) (-H437000) Arkivet för ljud och bild () ALB:s anslagsframställning innebär i huvudsak följande. En besparing enligthuvudförslagel bör enligt innebära ett begränsat ultag på förevarande anslag under Övrigaförvaltningskostnader (- 17000kr.). Huvuddelenav besparingen bör tas från anslaget till insamlingsverksamhet m. m.Detta kommer atl leda till atl ingamedel återstår för förvärv av ickeleveransplikligt material. De minskade resurserna kommer successivi atttvinga att alltmer profilera sig som elt nalionalarkiv även om del ursprungliga syftet var atl ävenskulle fungera som etl arkiv för dettotala utbudet i av ljud och röriig bild. Möjligheterna altersätta besparingarna genom ökade avgiftsuttag bedöms som ringa. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 537 Intag och katalogiseringav pliktexemplar kräver mer personal bl.a. till följd av videogramutbudelsomfattning. : s arkivseklion bör därför förslärkas med en byråassistent (. För atl möjliggöradokumentation av de kabel-TV-försök som inletts budgetårel 1984/85 behövs enfillfällig personalförstårkning (4- ). Härtill kommer kostnaderna förband. har försökmed kabel-TV inletts pä fiera olika plalser i landet. Det är angeläget allrepresentativa delar av försöksverksamhelen kan dokumenteras genom arkivets förljud och bild () försorg. för en lillfälligresursförstärkning för detta ändamål, fördelad med . Vid medelsberäkningen harelt begränsat huvudförslag tillämpats (-). Huvudförslagel bör - ihuvudsaklig överensstämmelse med ALB:s förslag - tas ut under arkivets anslagtill insamlingsverksamhet m.m. ALB:s framställning i övrigl föranleder ingaförslag från min sida. Med hänvisning i övrigltill sammanslällningen föreslår jag att anslagel för nästa budgetår förs uppmed . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Arkivet för ljudoch bild: Förvaltningskostnader för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Arkivet för ljud och bild:Insamlingsverksamhet m. m. 1983/84 Utgift 363481' Reservation 531013' 1984/85 Anslag 380000 1985/86 Förslag 359000 ' Anslaget Slatliga arkiv:Vissa koslnader för samlingar och materiel m. m., anslagsposlen Arkivet för ljudoch bild. Från anslaget bekostasarkivets för ljud och bild () verksamhet med förvärv av äldre ljud- ochbildmalerial saml andra ljud- och bildupptagningar som införlivar i sinasamlingar saml malerielunderhåll och ersättningsanskaffning av viss apparatur. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 538 Arkivet för ljud och bild ALB:s anslagsframställning innebär i huvudsakföljande. En del av besparingenenligt huvudförslagel för anslagel lill ALB:s förvaltningskostnader bör tas utunder förevarande anslag. Besparingen kommer all innebära all inga medelåterstår för förvärv av sådant ljud- och bildmalerial som har intresse förforskningen men inte faller under lagen om pliktexemplar. (- .) Vid beräkningen av anslaget har ett begränsathuvudförslag tillämpats (-). Som jag har föreslagit i det föregåendebör den minskning som beräknats för anslaget lill arkivets för ljud och bildförvaltningskostnader (-.) också tas ut under förevarande anslag.Anslaget bör föras upp med . Jag hemsläller alt regeringen föreslårriksdagen all lill Arkivet för ljudoch bild: Insamlingsverksamhet m.m. för /86 anvisa ellreservationsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Dagspress och tidskrifter G 5. har lill uppgift all fördeladel statliga stödet till dagspress och organisaiionsiidskrifter i enlighel medgällande bestämmelser. Därutöver har nämnden enligt sin instruktion (1976:419)till uppgift att följa och analysera den ekonomiska utvecklingen för olikatidningsgrupper och övriga väsentliga förändringar inom pressen samt attrapportera om utfallet av de pressiödjande åtgärderna och om förändringar inomtidnings-ägandet. Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekoslnader) Lokalkoslnader Pris- och löneomräkning136000 kr. Nämnden anför alt enminskning av myndighelsanslaget medför betydandesvårigheier. Med oförändrade arbetsuppgifter kan nämnden inte arbeta med mindrekansli än man f. n. har. Besparingen måsle då inriktas på övrigaförvaltningskostnader, vilka /84 utgjorde av nämndenstotala egna koslnader, varav en femtedel avsåg ersättning till kammarkollegiet. För budgetåret1985/86 beräknar nämnden en tvåproceniig besparing om . 1984/85:100 Bilaga 10 Med hänsyn tillförhållandel mellan resurser och arbetsuppgifter i nämndens verksamhet har etlbegränsat huvudförslag tillämpats vid beräkningen av anslagel. Uttaget harskett på övriga förvaltningskostnader i enlighet med presstödsnämndens förslag. Med hänvisning i övrigttill sammanslällningen hemsläller jag att regeringen föreslår att lill Pressiödsnämndenför /86 anvisa ett förslagsanslag av 2397000kr. 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 427411212 447900000 484 310000 Från anslagel ulgår stödenligt förordningen (1981:409) om statligt slöd till dagstidningar (ändradsenasl 1984:280). Slöd kan utgå i de former som framgår avsammanslällningen. Villkoren för tilldelning av bidrag framgår avstödförordningens 5-45 §§. Vidare kan dagstidningar erhålla lån ur pressenslånefond (se anslagel Lån lill dagspressen). Beräknad ändring 1985/86 har t.o.m.augusti månad 88 fidningar beviljats . Ytterligare bidrag för beräknas uppgålill ca 1,5 milj. kr., dvs. totalt för året ca 371 milj. kr. beräknasbehovel av produktionsbidrag öka med 6 milj. kr. på grund av nyetableringar ochförändringar i format och upplagor. bortfaller bidraget om 39,1milj. (-33,1 milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 541 Varken i fråga omutfallet för /85 eller i förslagel för /86 harnämnden ansett sig kunna beräkna hur anslagsbelastningen påverkas av alt entidning ökat sin utgivning från en och en annan från fyra fr. o. m. den . föreslärvissa förtydliganden och ändringar i bidragsreglerna. Ijuni 1984 beviljadenämnden produktionsbidrag till två tidningar som senare upphörde medutgivningen och lill två tidningar som senare gick i konkurs men fortsatte altkomma ut. Förutsättningarna för bidrags-tilldelning hade därmed ändrats underden lid för vilken bidrag beviljades. I två av fallen kunde nämnden ta hänsynlill delta genom alt inte betala ul bidragel för hela kalenderåret. Nämndenanser atl förordningen lydligare bör ge slöd för en sådan praxis. Nämndenföreslår all förordningen lillförs en bestämmelse med innebörden atlproduklionsanslag beräknas på kalenderår och med en tolftedel för varje helkalendermånad, dock ej än , och allproduklionsbidrag ej får beviljas eller utbelalas lill tidning som inle längreutkommer som dagstidning. Nämnden behandlar ävenfrågan om beräkning av bidragsgrundande material i en tidning. Enligt gällanderegler beräknas produktionsbidrag på grundval av viklen använt papper förredaktionellt material. Annonsandelen räknat i vikten förbrukat papperfrånräknas således vid bedömningen av den bidragsberättigadepappersförbrukningen. Med annonser menas i detta sammanhang annonser frånutomstående, dvs. ej annonser eller annonsliknande delar som hänger samman medden egna tidningsutgivande verksamheten. Sådan s.k. egenannonsering räknasf.n. såsom redaktionellt innehåll och är därmed bidragsgrundande. Nämnden har under delsenasle årel noterat en tendens lill myckel omfattande egenannonsering i någratidningar. Nämnden framhåller atl della kan leda lill alt denbidragsberättigade pappersförbrukningen ökar i en Ulslräckning som aldrig varaktuell när egenannonsering accepterades som en del av det redaktionellautrymmet. Atl i betydande omfattning öka produktionsbidraget genom egnaannonser i stället för med redaktionell texl torde enligt nämnden strida motintentionerna bakom presstödet. Nämnden drar slutsatsen all egenannonsering ejborde medräknas i den bidragsgrundande pappersförbrukningen. Eflersomegenannonseringen i egentlig mening varken är redaktionellt material ellerbetalda annonser bör den enligt nämnden behandlas som en självsländiginnehållskategori och varken hänföras lill andelen bidragsberättigalredaktionellt innehåll eller andelen annonser vid beräkning avpappersförbrukning för bestämning av produktionsbidrag till dagstidning.Nämnden hänvisar lill en skrivelse lill regeringen i sammafråga och föreslår atl stödförordningen ändras på däri angivet sätt. Under budgetåret har elableringsslöd beviljats en regionalen-dagstidning med I , varav . har betalals ul. betalals ul till två tidningar som beviljades stöd under Prop.1984/85:100 Bilaga 10 542 budgetårel 1982/83. Nämnden begär för budgetårel 1985/86 oförändrai3,8 milj. kr. Under budgetåret1983/84 har utvecklingsbidragbeviljats och betalats ut lill tre tidnignar med I . Nämnden begär för /86 oförändrat10 milj. kr. Under /84beviljades fyra tidningar bidrag för sam verkansutredningar med högstsammanlagt , varav . har belalals ut. avseende beviljade bidrag. har beviljats och betalats ut för två bransch- projekt. Nämnden begär /86 oförändrai 7 milj.kr., varav högst . församverkansutredningar och högst . för större branschprojeki. Under budgelåret1983/84 betalade nämnden ut sammanlagt . i samdislributionsrabatl fördrygl 942 miljoner samdisiribue- rade tidningsexemplar. Nämnden föreslår atlanslagel för samdislributionsrabatt för budgetårel 1985/86 sänks från nuanvisade 58 milj. kr. lill 57,5 milj. kr. med hänsyn till all enstorstadstidning upphört medan tre storstadstidningar ökat sinsam-dislribuerade volym (-. Nämnden påpekar allsamdistribulionssyslemel omfattar i stort sett hela dagspressen. Anslutningenär så stor alt den kan leda till vissa problem med att upprätthålla kvaliteten itidningsulbärningen. Skulle kvaliteten försämras uppslår enligt nämnden riskenalt tidningar kan se det som nödvändigl atl avstå från samdislributionsrabattoch i stället söka andra samdislribulionslösningar med bibehållen kvalitet. Nämnden har i sina regelbundnakontakter med samdistributionsförela-gen - som i denna fråga gemensamt fåranses vara representativa för dagspressen - funnit enighet råda om alt reglernaför samdislributionsrabatl bör ändras. Slödförordningen bör enligt nämndeninte innehålla en skyldighet atl till likapris i samdistribution medtaga ävenendagslidningar, men heller inte förhindra atl endagslidningar där del ärmöjligl får della i samdistributionen på samma villkor som övriga tidningar.Detta kan, menar nämnden, åstadkommas genom att förordningens 41.2 § ändrastill atl gälla enbart tidningar som kommer ut med mer än ett nummer . 1 statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats elt förslagsanslagav 447,9 milj. kr., varav 369,1 milj. kr. avser produklionsbidrag (prop.1983/84:100 bil. 10, KU 17, rskr 163). har isina beräkningar av utfallet av produkiionsbi-draget för /86lagil hänsyn lill nedläggningen av en sjuda- 1984/85:100 Bilaga 10 543 gars storstadstidning, men ej lill starten av enannan sjudagars storstadstidning den . I del senare falletavslår nämnden frän att göra en uppskattning som kan tolkas som en bedömning avtidningens utsikter. Till följd av bl.a. detta föreslår nämnden attanslagsposten sänks med 33,1 milj. kr. för nästa budgelår. Jag delar nämndensuppfattning i fråga om svårighelerna alt beräkna produktionsbidrag för dennystartade storstadstidningen. I avvaktan på den fortsalla utvecklingen anserjag dock atl den av nämnden föreslagna minskningen av anslagsposten t.v. inlebör genomföras. , 1983 och första hälften av 1984har dagstidningsbranschen märkbart förbättrat sina resultat, främst på grundav en stark annonskonjunktur. Dagspressen har ökal sina inläkler både genomprishöjningar och volymökningar i annonsförsäljningen. Resultatförbällringenhar dock kommit nästan enbari högtäckningslidningarna lill godo. De fleslafierdagarslidningar med produklionsbidrag har inle kunnat redovisa motsvarandeförbättringar. Tvärtom redovisar många fortsalla resultatförsämringar, ihuvudsak därför att iniäkisökningarna varil lägre än konkurrenternas medankostnadsökningarna varit likartade. Effekten av den goda konjunkturen harsåledes i stort sett koncentrerats till de redan starka tidningarna och hardärigenom ytterligare stärkt dessas konkurrensövertag på marknaden. Del statligaproduktionsbidraget har påtagligt minskat i värde. De höjningarsom har gjorts, senast för /84. har inte motsvaraiprisutvecklingen. Räknat sedan slulet av har särskiltproduktionsbidragen till landsorts- och fådagarslidningarna urholkals. Produktionsbidragetbetraktas i presstödssammanhang som kompensation för uteblivna annonsintäkter .Den eftersläpande nivån på produkiionsbidra-get i förening med den snedafördelningen av branschens totalt sett ökade annonsintäkter medför en starktförsämrad situation för dagstidningar med produktionsbidrag. Om dennaulveckling fortsätter kan det få myckel allvarliga konsekvenser förkonkurrenllidningarnas möjligheter att överleva, och därmed för den mångfald ilidningsutbudet som är huvudsyftet med den statliga presspolitiken. Mol denna bakgrund föreslårjag en höjning av produkiionsbidraget fr. o. m. nästa budgetår. Jagberäknar de totala kostnaderna för höjningen av produklionsbidragen tillsamtliga tidningar lill 36,9 milj. kr. för budgetårel 1985/86. Jag villsamiidigi understryka att det är ytterst angeläget alt man inom branschenfortsätter ansträngningarna atl dämpa kostnadsutvecklingen genomrationaliseringar och samverkan i olika led. Jag ser med tillfredsställelse allsådana ålgärder har vidtagits eller planeras pä vissa håll. Jag räknar med attfemte pressutredningen, som undersöker förutsättningarna för ökad samverkaninom dagspressen och som skall lämna sill slutbetänkande senast den I april1985, kan peka på ytterligare möjligheter i denna riktning. Jag förutsällervidare all den pariamentariska ulredning för översyn av presstödet som jagsenare avser föreslå regering- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 544 en atl tillsätta särskilt bör uppmärksammakostnadsutvecklingen inom branschen och pröva olika möjligheier att inom ramenför del slalliga presstödet stimulera lill kostnadsbesparande ålgärder. harframfört vissa förslag angående reglerna för del slatliga presstödet. Enligtgällande regler utgår produktionsbidrag för kalenderår och bedöms medutgångspunkt i förhållandena under del kalenderår som föregår det år förvilket bidrag söks. Produkiionsbidraget betalas ut efler del år sombidraget avser. kan dock på vissa villkor få bidragför en del av kalenderåret. Sådant bidrag utgår med en tolftedel avell årsberäknai bidrag, med avräkning för fierdagarslidningar av eventuelltelableringsslöd för perioden. har genomtillämpningsföreskrifter fastställt närmare betämmelser för produklionsbidragför en del av kalenderårel. Nämnden föreslår nu att förordningen lydligare börge möjlighet alt betala ul produktionsbidrag för del av hell kalenderår.Produktionsbidrag bör inle heller kunna beviljas eller betalas ut lill en tidning som inle längre kommer utsom dagstidning. Presstödsnämndensframställning belyser vissa problem som kan följa av att produklionsbidragtilldelas genom engångsbeslul och på grundval av förhållanden som gäller underårel före bidragsåret. för utbelalningsbeslutet kanbidragsförutsältningarna ha ändrats väsenlligt. De kan också komma att ändrasunder den tid som bidraget avser. Förordningen i sin nuvarande form ger intenämnden några uttalade möjligheter atl ta hänsyn till sådana ändrade förutsättningar. För egen del delar jagpresslödsnämndens uppfattning att nämnden vid beslut om produktionsbidrag börkunna ta hänsyn till ändrade förulsällningar i tidningsutgivningen under detkalenderår bidragel avser. Jag vill därför föreslå följande preciseringar islödreglerna. Produklionsbidrag bör beräknas för kalenderår och med entolftedel av bidraget för varje hel kalendermånad. Om en tidning upphör medutgivningen under den del av bidragsårel som ligger före presstödsnämndensbidragsbeslut - och för vilken tid bidrag således utgår i efterskott - börproduktionsbidrag endasl ulgå för den del av , räknal ,då tidningen verkligen har kommil ut. En tidning bör dock ha kommit ul underminst av bidragsåret för att över huvud laget komma i fråga försådant produktionsbidrag. För den del av bidragsåret som ligger efter nämndensbeslut -för vilken lid bidragel utgår i förskott bör gälla atl nämnden, omden finner anledning anta all ett tidningsföretag möjligen inte kommer att geul sin tidning , ges rätt all belala ul produklionsbidragendasl för del av denna lid, dock för minsl en hel kalendermånad. Nämnden fårdärefter åter pröva om ytterligare bidrag skall betalas ut. 1 händelse avfortsatt positiv bedömning under återstoden av bidragsåret bör reslerande delav bidraget ha belalals ul senasl . Med dessapreciseringar blir enligt min meningproduktionsbidraget bättre anpassat till den verksamhet som skall stödjas. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 545 föreslårockså atl egna annonser i en dagstidning hell bör lämnas uianför denbidragsgrundande beräkningen av förhållandel mellan det redaktionellamaterialet och andelen annonser i tidningen. Egenannonsering räknas f. n. tilldet bidragsberättigade redaktionella materialet, enligt beslut avpressiödsnämnden dock lill högst 3,av del redaktionella utrymmet. För egen del vill jagerinra om atl en grundtanke i del slalliga presstödet är all främja konkurrensoch mångfald i nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. Egenannonseringenkan enligt min mening inle sägas fylla en sådan funktion och kan därför inlejämställas med redaktionellt material. Eftersom annonsandelen i presstödssammanhangelär delsamma som andelen betalt utrymme av hela tidningsulrymmet under etlkalenderår är det inte heller befogat alt räkna den ej betaldaegenannonseringen lill annonsandelen. Jag ansluter mig sålunda till presslödsnämndens förslag och förordarall egenannonseringen i fortsättningen bör hållas uianför den bidragsgrundandeinnehållsbedömningen. föreslårslutligen all reglerna för samdistribution ändras så atl förordningensbestämmelser inte innefattar en direkl skyldig-hel all la med ävenendagslidningar i samdislributionen lill lika pris per utdelat exemplar. Föregen del vill jag i denna fråga anföra följande. Samdislributionen är eltvärdefullt led i presspolitiken. Samdislributionen erbjuderdistributionsmöjligheter i en omfattning som många tidningar knappast skulle haresurser all bygga upp på egen hand. Detla i förening med likaprisprincipengagnar påtagligt mångfalden i lidningsutbudet. Jag anser all denna övergripandeeffekl är av så stor betydelse att risken för kvalitelsförsämring isamdislributionen, med de konsekvenser del kan tänkas medföra, måsle motverkas,även om del innebär atl någon lågperio-dicitetslidning på enslakautgivningsorler inte kan beredas plals i samdislributionen. Med särskildhänsyn lill den samstämmighet i frågan som enligt presstödsnämnden råder inombranschen bör därför slödreglerna ändras i enlighet med nämndens förslag. 1 övrigl beräknar jaganslagel i överensstämmelse med presslödsnämndens förslag. Anslagel bör förasupp med 484,3 milj.kr. för /86. Med hänvisning lill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemsläller jag atl regeringenföreslår att 1. godkänna de av migförordade ändringarna i grunderna för stöd till dagspressen, 2. till Slöd till dagspressenför /86 anvisa ett för slagsanslag av 484 310000kr. 35 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 546 1983/84 Utgift 3921000 Reservation 25965978 1984/85 Anslag 25000000 1985/86 Förslag 25000000 Från anslagelutbetalas lån enligt förordningen (1981:409) om statligt stöd lill dagstidningar (ändrad senast1984:280). Under budgetårel1983/84 har tre tidningar beviljats lån med sammanlagt , varav2600000 kr. har betalals ut. Dessulom har I . belalals ut för lån som beviljats underlidigare budgetår. Utfallet för /85 beräknas till 29 milj. kr. Nämnden anför altden grafiska utvecklingen sker snabbt och atl utby-tesiakien är högfrämsl i fråga om datoriserad sälleriutrustning. Prisstegringarna är betydande, särskilt påtryckpressar. För såväl sätleri- som tryckeriulrustningökar koslnaderna dessutom genom växande krav på prestanda, koslnader som inteomedelbart kan motverkas av rationaliseringar i drifien. Försämras denekonomiska utvecklingen ytterligare för vissa tidningar torde dessa inte kunnafinansiera sina invesleringar på öppna marknaden. Nämnden begär för budgetårel 1985/86 oförändrai 25 milj.kr. Lån ur pressenslånefond skall enligt stödförordningen företrädesvis ges för projekt som syftartill kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag. (U 1983:01) undersöker bl.a. om presstödet f. n. på elländamålsenligt sätt främjar sådan samverkan. Regeringen utfärdade den4 tilläggsdirektiv (Dir 1984:38) till utredningen. Enligtdessa skall utredningen avge sitt slutbetänkande senast den . Iavvaktan på utredningens förslag finner jag att lånefonden bör tillförasoförändrat 25 milj. kr. för /86. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Lån tilldagspressen för /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 10 547 1983/84 Utgift 37 398035 1984/85 Anslag 39700000 1985/86 Förslag 39000000 Från anslaget utgår slödenligi förordningen (1977:607) om stöd till organisaiionsiidskrifter. Medorganisationstidskrifl förslås dels en tidskrift som utges av en organisationför sina medlemmar (medlemslidskrifl), dels en tidskrift som är organ för enorganisation med huvudsakligt syfte att verka för elt religiöst,nyklerhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt ellerförsvarsfrämjande ändamål eller att företräda handikappade ellerarbels-hindrade, dels slutligen en tidskrift som har idémässig anknytning politisk organisation. Under /84har 458 tidskrifter beviljats stöd med sam manlagt . bidrag till en tidskrift för kalenderårel 1982. har således sammanlagt . Nämnden anför attupplageutvecklingen är olika för skilda lidskrifter men att tendensen förgruppen totalt är vikande, vilket visar sig i att förbrukade medel förkalenderårel 1983 är lägre än för kalenderårel 1982. kan intebedöma om denna trend kommer alt fortsätta . En nedgång i fråga omupplagor motverkas i viss mån av alt antalet anslutna tidskrifter ökar. Nämndenberäknar etl något minskat stödbehov för /86 (- . Organisationstidskriftsslödetinnefallar, sedan del infördes budget årel 1977/78, ett särskilt bidrag för samverkansprojekl. Nämnden konstate rar atl denna stödform utnyttjats i mycket ringa utsträckning. Av de sammanlagt drygt I milj. kr. som hittillsanvisats för ändamålet har endast totalt . beviljats och betalats ul för olika projekl. Hela beloppet har sökts av och beviljats en enda sökande, som ännu inle avslutat samlli ga projekl. Under de senasle tre budgelåren har inga bidrag sökts eller beviljats. Nämnden drar slutsatsen att samverkansbidragei inle fått någon nämnvärd betydelse. Det bör därför enligt nämnden kunna slopas (-. Nämnden begär 39 milj. kr. för budgetåret1985/86. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 548 Pressiödsnämndenbehandlar i sin anslagsframställningdet särskilda bidrag för samverkansprojekl som ulgår under anslaget. Sedanstödformen infördes budgetårel 1977/78 har endasl en organisation sökt ocherhållil sådani bidrag. Efter /82 har inga ansökningar om samverkansbidragkommil in till nämnden. Samverkansbidrageiinfördes för alt söka stimulera olika former av samverkan inomtidskriflsutgivningen. Syftet var atl verka för besparingar ochrationaliseringar inom lidskriftsulgivningen och då i första hand genom projeklsom kunde bedömas vara vinstgivande även för andra än de direkt deltagandetidskrifterna. Som exempel nämndes upphandling av tryckeri-ellerdislributionstjänster. Några särskilda krav i övrigt på verksamheten ställdesinle. Stödformen har funnits tillgänglig . Del förhållandet allendast en organisation sökt samverkansbidrag tyder enligt minmening på alt formerna för tidskriflsutgivningen inle innefattar sådanasamverkansled som bidraget är tänkt att stimulera och stödja. Bidraget kandärför inle sägas vara ändamålsenligt. Mol denna bakgrund delar jag nämndensuppfatlning all samverkansbidraget kan slopas. Förslagel innebär en besparingpå anslaget med 150000kr. I övrigl beräknar jaganslagel i överensstämmelse med presstödsnämndens förslag.