prop · G803226 · 1984-12-31 00:00:00 — i 984/85: 226 om ändring i rennäriiig.siage)i (1971:437); Regeringen föreslär all anli! det förslag somhar tiigits upp i bifogade uidrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Koncessionsrenskölsel är en särskild form av renskötselsom bedrivs i och älvdalar. Koncession kan meddelas den som ärrensköl-selberätiigad (koncessionshavare). Ägare eller brukare av jordbruksfaslighelkan fä inneha renar (skölesrenar) som värdas av koncessionshavaren. 1 propositionen läggs fram förslag till ändringar irennäringslagen (1971:437). Ändringarna syftar bl.a. lill alt stärkakoncessionshavamas ekonomiska ställning och deras ställning i övrigl iförhållande till ägare av skötesrenar. Rälien atl inneha skölesrenar begränsasav regionalpolitiska skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslaget i denna proposiiion har granskats avlagrådel. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.5), lagrådets yttrande (s, 46) och föredragande statsrådets ställningslagandetill lagrådets synpunkier (s. 50), För atl få skälen till lagförslagen hell klara för sigmåsle läsaren ta del av alla tre texterna. I 1984/85. Lag om ändring i rennaringslagen (1971:437) Härigenom föreski'ivs au 85, skall ha nedau angivna lydelse. Si'-, och 88 §§ rennäringsiagen (197! Den som äi' rensköiselberättigiid kan fä lillsländ (koncession) ali dii-va lensköisel i Nort'nedanför lappmarksgränsen inom omräde där rensköisel av ålder förekommer under hela ärel. Koncession kan innefatta rätl att mottaga skölesrenar från ägare dier brukare av Jordbruksfastighet inom koncessionsområdet. Den som iir rensköiselberälligad kan få Ullslånd(koncession) all driva rensköisel i Norrbollens län nedanför lappmarksgränseninom område där rensköisel av ålder förekommer under hela firei. Koncessioninnefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskölseln även medskötesrenar som lUlliör. 1. den som äger eller brukarJoid- hruksfastighet, vilken hell eller del vis är belägen inom koncessions- området, om han är bosatt på fas tigheten eller inom området. 2. den som lidigare har haft koncession inom områdel, om han är bosatt där och inle har övergått till annal huvudsakligt förvärvsar bete, 3. efterlevande make eller efter levande underårigt barn lill konces sionshavare eller till sådan under 2 angiven förutvarande koncessions havare som Jör dödsfaUet ägde skölesrenar, om den efterlevande är bosatl inom koncessionsområdet. Koncession får lämnas endasi om fortsatt rensköisel inom omrädet är till gagn för ortsbefolkningen och endast om den som söker koncession kan antagas komma all driva renskölseln på ett ändamålsenligl sätt. Koncession fär lämnas endasl om forlsall rensköisel inomomrädet är till övervägande nylla för orten och endast om den som sökerkoncession kan antagas komma atl driva renskötseln på etl ändamålsenligt säll. Koncession meddelas för viss lid, högst . Förrenskötseln inom konces-sionsomräde skall finnas sameby. Medlem i sådan samebyär koncessionshavaren, dennes make och hemmavarande barn,renskötsel-berättigad som biträder konces- Förrenskölseln inom koncessionsområde skall flnnas sameby. Medlem i sådan samebyär koncessionshavare, dennes make och hemmavarande barn,renskötsel-berättigad som biträder konces- .sionshavaren i renskölseln och iigare av skölesrenar inomkoncessionsområdet. Beslämmelsema om sameby och dess Rirvallning gäller ilillämpliga delar i fråga om sameby för koncessionsrenskölsel. Sköiesrcnägarc anses därvid som rensköiande medlem. Koncessionshavarenleder under styrelsens inseende renskölseln inom sionshavare i lensköiseln och som inte har annatkuviidsakUgi för-värvsiirhew samt iigare av skölesrenar inomkoncessionso.mråde;. Besiämm.elserna om sameby och dess förvallning gälier ilillämpliga delai' i fråga om sameby för koncessionsrenskölsel med följandeavvikelser: Ägare av skötesrenar anses som rensköiande medlem. Rensköiandemedlem har i frågor som avses i 59 S 2 cn röst för varje påbörjai tjugotalrenar .som enligl gällande reniängd innehas av honom. Koncessionshavareneller, om del finns Jlera. minst en av dem skall vara ledamoi av styrelsen.Koncessionshavare leder renskötseln inom byn och anställer den arbetskraftsom kan behövas för renskölseln. 1 beslul varigenom koncession beviljas skall anges 1. koncessionsområdet, 2. flyttningsvägssträckning, 3. delhögsia anlal renar som/år hållas inom koncessionsområdet. 4. om och tillvilket anlal koncessionshavaren får mottaga skölesrenar, j 5. i vad månkoncessionshavaren har rätl att anlägga stängsel, uppföra byggnader och tagavirke inom koncessionsområdel, j 6. de villkor iövrigt under vilka renskölseln får bedrivas. I beslut varigenom koncession beviljas skall anges 1, koncessionsområdel, 2, flyttningsvägssträckning, 3, delhögsia anlal renar som varje koncessionshavare får hålla inom området och dethögsta anlal skötesrenar som han får ta emoi. 4. i vad mån koncessionshavare har rätl atl anlägga stängsel, uppfö ra byggnader och taga virke inom koncessionsområdel, 5, de villkor i övrigl under vilka renskölseln fär bedrivas. För samma hushåll får hos koncessionshavare finnas högsttrettio skölesrenar i vinierhjord. 1, Denna lag iräder i krafl , En ägare av skötesrenar som vid lagens ikraftträdandeäger eller brukar jordbmksfastighet inom ett koncessionsområde men som inte är bosatt på fastigheten eller inom områdel får ulan hinder av bestämmelsen i 85 § första slycket 1 Ha skötesrenar i koncessionshavarens vård intill den 1984/85:226 4 lidpunkl som lanlbruksuiimiiden bestämmer. Motsvarandegäller när ägare av skölesrenar vid liigens ikrauiriidande har fler skölesrenari koncessious-liavares vård äii som anges i 88 S andra slyckel. 3.Lanibruksniimnden fåv medge renskiiiselberiiiiigad, som vid lagensikrafiiriidiinde vid sidan av annai huvudsaklig! förvärvsiubeie biiiäderkoneessioiisliavaie i leusköiseln, i"ii!t iiii säsom medlem i samebynunder en övergångstid h.i kviir i'eiuir i byn. Närvarande:statsministern , ordförande, (.ich sialsråden 1. , ,, , , , , , ,, , R. Carisson, Thunborg, Lagrådsremissmed förslag till ändring i rennäringslagen (1971:437) Den6 tillkallades en särskild utredare' för all göra en översyn avbeslämmelsema om koncessionsrenskötseln. Uiredaren överlämnade i mars 1984beiänkandei (DsJo 1984:2) Koncessionsrenskötseln. Till proiokollei i detta ärende bör fogas dels en sammanfatiningav beiänkandei som bilaga I, dels del lagförslag som läggs fram i betänkandetsom bilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanslällningav remissyttrandena som bilaga 3. Koncessionsrenskötselär en särskild form av renskötsel som bedrivs inom vissa områden nedanförlappmarksgränsen i och älvdalar. Den regleras genom bestämmelser i85-89§§ rennäringslagen (1971; 437). Koncessionsrenskötseln skiljer sig iväsentliga avseenden från den vanliga formen av renskötsel som bedrivs i andradelar av Nortland. En skillnad är att koncessionsrenskötsel får bedrivas inomde angivna områdena nedanför lappmarksgränsen under hela årel medan den vanliga Prop.1984/85:226 6 renskölseln av hänsyn till jordbrukel fäi' bedrivasnedanför denna gräns endasl . En annan skillnad är an markägarna(sköiesrenägarna) har en siarkare sliillning i koncessionsbyama än i vanligasamebyar. Ul-miirkande för koncessionsrenskötseln är också att del krävssärskilt lillsländ (koncession) av bedrivarenskölsei. Koncessionerna är lidsbegränsiide och omprövas efler viss lid.högsl 10 är. Koncession får lämnas endasi om forlsall rensköisel inom ellområde är flll gagn föroilsbefolkniiigen. För renskölseln inom koncessionsomrädena flnns niosamebyar som utnyttjar elt område om ". Inom områdena flnnsf.n. drygl 16000 renar. Av dessa ägs omkring 4 500 av 24 koncessionshavare,som. skall vara samer. 1 detta antal ingår de renar som iigs avkoncessionsha-vares make och hemmavarande barn saml rensköiselberälligad sombiträder koncessionshavaren i renskölseln, Alersloden, de s, k, skölesrenarna,vars skötsel mol ersättning has om hand av koncessionshavarna. lillhör ägareeller brukare av jordbruksfasligheler inom koncessionsområdena. Medlem i en koncessionssameby är koncessionshavaren,dennes make och hemmavarande barn, rensköiselberättigad som biträderkoncessionshavaren i renskötseln och ägare av skölesrenar inomkoncessionsområdel, Koncessionshavaren leder under inseende av samebynsslyrelse renskölseln inom byn. Frågan om koncession prövas av lantbmksnämnden iNortbottens län som fastställer de villkor under vilka renskötseln fårbedrivas. Reglerna om koncessionsrenskötsel infördes första gången i1928 års renbeteslag. Därmed löstes en gammal stridsfråga. haderenskötsel i nedanför lappmarksgränsen inte varit tillåtenunder . Trots förbudet hölls emellertid renar sed vanemässigt underhela årel i vissa socknar nedanför lappmarksgränsen. Sedan försök att avskaffadenna rensköisel misslyckats valde siatsmakterna att renbeteslaganvisa lagliga former för denna renskötsel. Renskötseln legaliseradeshärigenom i huvudsak till förmån för den bofasta befolkningen för vilken renenvar oumbärlig dels som dragdjur när djup snö omöjliggjorde köming med häst,dels som tillskott till den enskilda hushållningen. För de rensköiande samernamedförde det en avsevärd merinkomsl atl få sköta de bofastas renar, Fömtsättningarna för koncessionsrenskötseln har med tidenändrats. Den bofasta befolkningen har inte längre behov av att hålla renen somdragdjur. Inte heller är behovet av renen som tillskott till den enskildahushållningen lika framträdande. Från samisk sida har anförts atl koncessionshavamasställning numera är mycket svag i förhållande till skötesren-ägamas. Antalettvister mellan koncessionshavare och skötesrenägare har ökat sedan rennäringslagenträdde i kraft , Det finns enligt samernas företrädare ingenanledning att fortsätta en koncessionsrenskötsel som inte gagnar samiskaintressen. De anser därför att markerna bör fä Prop.1984/85:226 7 anviindas av angränsande vanliga samebyar forvinleri-.eie. Från rnarkägar-häll hai' anförts au fördelarna avkoncessiousrenskölselr. inie uppviiger dess negativa inverkan på jordbruket ochskogsbmkel, Mol denna bakgrund har uiredaren på regeringens uppdiagprövai bl. a. frågan om, koncessionsrenskölselns fortbestånd och därvid funnilall del i", n. inte flnns anledning all avveckla den. Samiligaremissinslanser som har yilral sig i frågan ulom Svenska samernasriksföi"bund (SSP,) och Same .Älnam delar uiredarens insliillning. EnligtSSR och Same Alnam bör koncessionsrenskötseln avvecklas pä sikt och markerna islällei ulnylljas av de vanliga samebyarna som. vinlerioelesmarker i enlighetmed dessa samebyars scdvanerält. För egen dei vill jag anföra följande.Koncessionsrenskötseln bedrivs huvudsakligen inom uipräglade glesbygdsområden iNomboiien. där de regionalpoliliska problemen är särskili slora. Möjlighelenlill alternativ sysselsättning är slarki begränsad. Ingei annal län har en såogynnsam sysselsätlningssilualion som Nomboitcn. Enligl länssiyrelsen i Norrbotienslän ger koncessionsrenskötseln arbetstillfällen som moisvarar omkring 45årsarbelen. Till detta kommer vissa arbetstillfällen vid en skinnfabrik ochvid renslakterier. Direkt ger renskötseln koncessionshavarna sysselsättning ochinkomster. Den ger ocksä etl vikligl tillskoll till många smä lantbruksförelag,som drivs i kombination med flera andra verksamheter såsom skogsbmk,bärodling, slöjd och pälsdjursföretag. Genom de slakluttag som skötesrenägarnagör för egen del och genom försäljning av slaktrenar får markägarna etttillskott till sin försörjning. Vad jag nu har redovisal är enligl min meningmoliv nog för all t, v, behålla möjlighelema att bedriva koncessionsrenskötseli Nortbotten, Det finns emellertid anledning atl göra vissa mindreförändringar i lagstiftningen i syfle bl, a, alt siärka koncessionshavamasställning. Till dessa frågor återkommer jag i del följande. Först vill jagemellertid yllerligare någol kommeniera den kriiik som har framförts mol systemetmed koncessionsrenskölsel. Från konkurterande markanvändningsinlressen, främstjordbmk och skogsbmk, har vid flera tillfallen anförts att fördelarna avkoncessionsrenskötseln inle uppväger de nackdelar som åsamkas övriga näringari omrädei. De slora insatser som giorts för jordbmk och bärodlingar inom vissadelar av koncessionsområdet liksom den fortgående ulvecklingen inom skogsbrukelsägs ha medfört alt motsättningarna mellan koncessionsrenskötseln och dessanäringar ökat. Motsättningarna har blivil så stora all krav rests pä elltotalförbud mot renskötsel inom vissa delar av kommun. De oliigenheter det här är fråga om kan emellertidmotverkas. Ett exempel på detta är alt lantbmksnämnden med stöd avrennäringslagen har förbjudit renskötsel inom vissa känsliga områden. Så färt,ex, enligt nu gällande koncessioner renar hållas endast i omrädeisöder om jämvägen - Kamngi. annat exempel på särskilda åtgärder är Proc, J984/85:226 8 deislatliga stöd som kan lämnas for uppförande av stängsel rum bärodlingar somriskerar au bli ulsalla för renskiidor. Del flnns alkså goda möjligheier förlantbruksnämnden ;iU föreskriva sådana villkor som ger lilliäcklic gariinii för-all andra markanvändr.ingsiniressen ime skal! drabbas av olägenheler avkoncessionsrensicötseln. SSRanser somjag nämnde att de marker som används för konces-sionsrenskiiiselnvid en avveckling skal) få användas som vinterbetesmarker av angränsandevanliga samebyar. Jag vill förs: påpeka all de vanliga samebyarnas rätl attbedriva rensköisel nedanför iappmarksgrän-sen är begränsad till att avsevinlerbete inom de irakier där rensköisel av ålder bedrivs vissa tider av året.Någon exakt gräns för sedvanerättsområdena kan inle anges. Del förhållandelatl ett sedvaneräilsområde ligger inom ett koncessionsomiäde innebär emellertidinle att de vanliga byarnas räu till sedvanerättsbeie upphävs.Områdena får i siiillei utnyttjas gemensamt av koncessionssamebyn och denvanliga samebyn. För att trygga de vanliga samebyarnas behov av och rätt tillvinterbetesmark har lantbruksnämnden i vissa fall som villkor för koncessionföreskrivit atl vissa områden skall utnyttjas med ensamrätt av devanliga samebyarna. Det gäller två områden inom Muonio sameby närmastlappmarksgränsen och ett mindre område inom Ängeså sameby vid lappmarksgränsen. Enavveckling av koncessionsrenskötseln innebär sålunda inte atl nyavinterbetesmarker ställs till de vanliga samebyamas förfogande, utan endastatt vissa områden inom koncessionssamebyama i fortsättningen kan utnyttjas utankonkurrens från koncessionsrenskötseln. En avveckling av koncessionsrenskötselnskulle leda lill en minskad sysselsättning ulan att medföra några merabetydande positiva effekter för de vanliga samebyarna. Sammanfattningsvisanserjag att koncessionsrenskötseln bör behållas i sin nuvarande form medhänsyn till dess väsenfliga sysselsättningseffekter och andra positiva effeklerfrån regionalpolitisk synpunki. Enligt vad jag har redovisal kan eventuellaolägenheter av koncessionsrenskötseln motverkas. Det finns emellertid enligtmin mening anledning att i vissa hänseenden modernisera reglerna förkoncessionsrenskötseln. Bl, a, bör koncessionshavamas ställning stärkas, lagämnar i det följande föreslå ändringar i rennäringslagen i detta syfte. Mittförslag: Koncession får lämnas endast om fortsatt renskötsel är tillövervägande nytta för orten. Utredarensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Prop.1984/85:226 9 Kemissiostansenia: Remissinslanserna är överiag posiliva.Same Älnam anser dock ati renskölseln ko.mmer all få vika vid en avvägningmellan olika intressen. Svenska lanvarbeiarelörbundei belönar au del vidkonces-sionsprövningen bör las hänsyn lill den loiala sysselsättniiigseffeklen. Skiilen för mitt förslag: Enligt 85 § andra siycke!rsnniiriugslagen får koncession lämnas endast om fonsall rensköisel inom eltomriide är lill gagn för ortsbefolkningen. gi-undläggande krav för att fortsatt rensköisel skallfå bedrivas bör liksom nu vara att renskötseln är lili nylla för orten direkteller indirekl. Framför alll bör hänsyn las till strävandena all avregionalpoliliska skäl främja sysselsättningen inom koncessionsomrädena och påsä säll medverka lill all siärka underiagel för nödvändig service i dessaglesbygder. bör således göra en bedömning av hur mänga koncessionshavaresom kan få en godlagbar sysselsättning och inkomst av renskölseln inom ellområde och i vilken omfattning rätten all äga skölesrenar ger den som bedriverfrämsl jordbruk, skogsbruk eller irädgårdsnäring inom områdel ett lillskotllill försörjningen. Vid koncessionsprövningen bör även motstående intressenbeaklas. En sakligt underbyggd avvägning bör göras mellan fördelarna avrenskölseln och med renskölseln evenluelll förenade olägenheler för motståendeintressen: Är de motstående intressena, såväl enskilda som allmänna, av störtestyrka, bör renskölseln få vika. Renskötseln har främsl i kommunerna närmaslkusten inneburit vissa olägenheler för jordbmkel och skogsbmkel, som är deareella huvudnäringarna inom omrädei, öm renskölseln medför alltför storaolägenheter för dessa näringar, bör fortsatt koncession vägras. Vid avvägningen mellan olika iniressen bör lantbmksnämndenbeakta de möjligheter som finns atl molverka olägenheler för andra näringargenom särskilda föreskrifier om hur renskölseln skall bedrivas. Så sker redannu genom alt det som villkor för koncession föreskrivs att renarna under vissalider av årel inle får hållas på områden där risken för skador är slor. Det äräven angelägel att hänsyn tas lill de vanliga samebyarnas sedvanerätl till betenedanför lappmarksgränsen. Även en ändring av gränsen för koncessionsområdeleller en begränsning av renantalel kan komma i fråga. Kommunen bör alltid gestillfälle atl yttra sig och kommunens åsikt bör tillmätas slor vikt vidintresseavvägningen. 2.3 Rätten att äga skötesrenar Mitt förslag: Av regionalpoliliska skäl skall rätten allinneha skötesrenar förbehållas den som äger eller bmkar jordbmksfastighet inomkoncessionsområdet och som är bosatl inom området eller eljest på Prop.1984/85:226 10 skal) eniellertid kunnamedge de markägare som f. n. har renar i byarna räll att låta renarna vårdasa\' koncessionshavare under en övei"gängsperiod även om bosäUningskra-velinie är uppfyllt. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitlförslag. Remissinstanserna: Remissinstansema är överlag posiliva.Länsstyrelsen i Norrbotiens län och förkoncessionssamebyarna län anser dock att den föresliignabesiämmelsen kan fä icke avsedda effekter genom, atl en fastighets tomtplatsoch dess övriga mark kan vara belägen i olika samebyar. anseratl iigare av jordbruksfaslighel inom koncessionsområdena och som är bosattinom bör få äga skölesrenar medan Same Älnam anser allbosladsbandet bör kopplas till ell krav om förvärvsmässigi brukande avjordbmksfaslighei. Skälen för mitt förslag: Enligl 85 § rennäringslagen ärrätlen för koncessionshavare att motta skötesrenar begränsad tili atl avserenar som ägs av personer som äger eller bmkar jordbruksfaslighel inomkoncessionsområdel. Enligl 88§ lagen skall i beslul varigenom koncessionbeviljas bl.a. anges om och lill vilkel antal koncessionshavaren får ta emotskölesrenar. 1 de koncessionsbeslut som gäller f. n. har för allakoncessionshavare utom en föreskrivils skyldighel atl la emoi skötesrenar lillett visst angivei antal. Det ankommer på koncessionssamebyarna atl"oesiämma vilka ägare eller brukare av jordbmksfastigheler som kan komma ifråga som skötesrenägare och till vilket antal var och en får inneha renar. Enligt renbeteslag uppställdes som villkor förrätlen atl få ha renar i vård hos koncessionshavaren inte bara att vederbörandeägde eller bmkade jordbmksfastighet inom. koncessionsområdet utan också att hanvar bosatt där, del s. k. bosladsbandet. Den pågående utflyttningen från områdena har medförl altåtskilliga skötesrenägare, som f. n. har renar i byarna, har lämnatkoncessionsområdena och har sin huvudsakliga försörjning ordnad på andra hålli landet. Den samlade positiva effekten för bygden av renskötsel är i sådanafall mindre än om en där bosatt och verksam person hade varit innehavare avskötesrenama. Möjligheten att lämna skötesrenar i koncessionshavares vård börmot denna bakgrund förbehållas dem som bor i områdena. Det är enligt min meningortsbefolkningen som behöver skötesrenama som etl tillskott till sinförsörjning. Bestämmelsen i 85 § rennäringslagen bör ändras i enlighet härmed. Koncessionsområdena följer ofta naturiiga gränslinjer somsjöar och älvar. Detta kan fa till följd att en registerfastighets mark kankomma att Prop.l984,/85:226 ! iifiisa inom olika koncessionsoniräden. Liigtexlen bördärför utformas sä, ati möjlighelen atl inneha skölesrenar bör föi-behällas densom äger eiler bi"ukar jordbruksfastighet inom koncessionsområdel och somår bosatt inom omrädet eller eljesi på fastigheten, Niir en fasiighei liggei'inom flera koncessionsområden kan således ägaien elier brukaren ges möjlighetall ha renar i någon a-.' samebyarna om han är bosatl pä jordbruksfastigheten. Jag är ime beredd alt fö.reslä nägon ytierligareutvidgning av möjligiieten all äga skölesrenar. skulle inskränkamöjlighelema all uppfylla säväl del regionalpoliliska syftet som st.-ävandenaau förbättra koncessionshavamas ekonomiska ställning. Mitl förslag innebär atl ägare eller brukare avjordbmksfaslighet som äger skölesrenar och som inle uppfyller bosäilningskravelvid den ändrade lagens ikraftträdande inle längre får ha skötesrenar ikoncessionshavares vård. bör emellerlid fä befogenhel altmedge sädan ägare av skötesrenar räll atl låta renarna vårdas avkoncessionshavare . Denna tid bör vara så läng allanpassningen till den ändrade lagen inte behöver medföra någon ekonomiskuppoffring för ägaren av skötesrenarna. 2.4 Koncessionshavamas ekonomiska ställning Mitt förslag: Koncessionshavamas ekonomiska ställning börstärkas genom alt deras renantal ökas. En sådan ökning blir möjlig om det antalrenar som ägare eller brukare av jordbruksfastighet fär lämna i koncessionshavaresvård begränsas till högst 30 renar i vinterhjorden för varje hushåll.Lantbmksnämnden skall fastställa efter vilken ägare av skölesrenarinle längre får ha övertaliga renar i koncessionshavares vård. Utredarens förslag: Överensstämmer i sak med mitl. Remissinstanserna: Remissinstansema godtar i allmänhelförslagel. Lanlbmksslyrelsen anser all antalet skötesrenar bör begränsas lill20 djur i vinterhjorden. för koncessionssamebyarna anser dock atl en begräsning lill 20 renar per hushåll försvårar samebyarnasförutsättningar atl erhålla elt gott ekonomiskt utfall. Skälen för mitt förslag: De 24 koncessionshavarna har ftn. räll all hålla sammanlagi 4850 egna renar medan del högsia anlalelskölesrenar är 11 850 djur. Skötesrenägarnas antal uppgår till mellan 800 och900 personer. Koncessionshavarna har rätt till ersäitning för vården avskötesrenarna. Formellt fastställs ersällningen lill koncessionshavarnaårligen av bystämman. I prakliken går det ofta till så att koncessionssamebynsstyrelse 1984/85: 226 12 och koncessionshavarna kommer öveiens omers Enligl min mening bör de regler som gäller förkoncessionssamebyn och dess fön'allning ha lill huvudsakligt syfle att gekoncessionshavarna en godlagbar sysselsättning och inkomsi och all förbättraeffektiviteten i renskötseln. Ett sådanl syfle kan giveivis inte nås medanvändning av en enda metod. En åtgärd som enligt min mening kan vidtas för atlförbättra koncessionshavamas ekonomiska situation är att de får möjlighet atlöka sill renantal. Vid koncessionsprövningen bör således lantbruksnämnden, närden gör den sedvanliga fördelningen av byns renantal mellan ägare eller bmkareav jordbmksfastighet och koncessionshavarna, i första hand tillgodosekoncessionshavamas önskemål om ett utökat renantal, Renanlalet uppgår dock i deflesta koncessionsområdena till vad belestillgängen tål, varför någon ökning avdet totala renanlalet i de flesta fall inle är möjUg, Enligt renbeteslag flck markägarna inneha högst20 renar för varje hushåll, års- och Qolårskalvar inte inräknade.