prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Av gjorda konsumentundersökningar framgår attkonsumenterna värderar färska livsmedel särskilt högt, liksom attkonsumenterna är rädda för att livsmedlen innehåller olika giftiga ämnen. På grund av stordriften i livsmedelssysiemels olika led ärönskemålet om färskhet svårt att tillgodose. Produktionen har i stället inriktats på all med hjälp av bl.a. hållbarhetsbehandling samt lagring, transport och distribu tion under låga temperaturer förlänga den lid, under vilken livsmedlen håller sig fräscha, Brisler i kylkedjan under transport och saluhållande samt brisler i detaljistledel gör emellerlid all många varor är långt ifrån fräscha då de når konsumenien, Konsumenlernas välgrundade rädsla för gifter i matenmotiverar enligt Konsumentverkels uppfattning atl användningen av kemikalier ihela livsmedelskedjan drastiskt minskas. delar kommitténs uppfatlning altkvalitetsfrågan är mycket komplicerad och alt en samlad utvärdering behövs föratl komma tillrätta med problemen. erbjuds konsumenterna köttfärsmed innehåll av kycklingdelar, häst m. m., kyckling med fisksmak liksom korvardär innehållel inle moisvarar innehållsdeklaralionen. Verket menar att detredan nu finns anledning för producenter, förädlingsindustri och detaljisterall praktiskt påverka situationen. Så sker också på sina håll. Del förtjänarexempelvis alt framhållas alt fier bagerier övergått till att märka silt brödmed bakningsdag för alt tillförsäkra konsumenien ett färskt bröd. Vidare altetl ökande antal dagligvarubutiker börjat tillhandahålla allernativt odladegrönsaker och rolfrukler vid sidan av de Iradilionellt odlade. 4,1,13 Lantbruksslyrelsen: vill------- framhålla atlsambanden mel lan livsmedlens kvalitet och olika produktionsmetoder inom jordbrukel bör ägnas särskild uppmärksamhel vid ulredningar och forskning om kvali tetsproblemen. Härulöver måsle självfallel även kvalitetsfrågor i föräd lingsledet uppmärksammas. Härvid bör även kvalitelspåverkan lill följd av miljöpåverkan från omvärlden, l.ex. Prop.1984/85:166 28 veckling av livsmedelsråvarornas kvalitet kan positivtpåverka avsättningsmöjlighelerna. 4.1.17 Statens jordbruksnämnds konsumenldelegalion: anseralt konsumenlernas oro för livsmedlens kvalitet är berättigadoch bör las på allvar. KD vill särskilt framhålla användningen av kemiskapreparat i primärproduktionen och den vidare tillverkningen. Storskaligheten ilivsmedelsindustrin innebär längre distributionsvägar och därmed större kravpå hållbarhet, vilkel i sin lur lelt till ökad användning av konserveringsmedel.Även andra aspekler förijänar alt framhållas, l.ex. den minskande proteinhalteni det svenska vetet. Generellt kan sägas alt kvaliteten inle premierastillräckligt inom jordbruksregleringen bl.a. vid avräkningen till jordbrukarna. KD instämmer i LMKs uttalande att en gemensam satsning förförhöjd livsmedelskvalitel bör göras och alt frågan i hela sin vidd bör bliföremål för en samlad ulvärdering. KD menar dock all en sådan ansals inte fårfördröja åtgärder som redan nu kan planeras eller vidtas. Forskningen på detlaområde bör ges hög prioritet. 4.1.24 : RRV anser alt det kan varavärdefullt alt kvali tetsfrågorna ulreds närmare. Utgångspunkten för elt forlsall utredningsar bete bör emellertid tas i de resonemang som ulredningen för om olika orsakssamband som kan förklara eventuellaimperfektioner i livsme delssysiemels funktionssätt.- RRV vill-------- framhålla alt en förutsättning för atlden föreslagna utvärderingen skall bli framgångsrik är all de somgenomför utvärderingen förmår beskriva och analysera- i ell ""utifrånperspekiiv". 4.1.37 i län:----------------- lillslyrker förslagel att frågan om livsmedlens kvalité görs lill föremål för ensamlad utredning. 4.1.42 i : inskränkersig lill att tera att det är ett gemensamt intresse från konsumenler och producenter atl kvalitetskraven skärps. Del finns l.ex. anledning atl överväga om inte fler produkter än borde namnskyddas. Differentierade kvalitets krav kan vidare få stor betydelse för de mindre livsmedelsföretagen. Högre kvalitet till högre priser kan vara ett fruktbart verksamhetsfält för dessa företag. Pågående ulredning om livsmedelskontrollen kan komma allskärpa kvalitetskraven, vilket kan siärka den inhemska produktionen. 4.1.52 Centralorganisationen /SR: 1 prisel tilljordbrukarna bör i högre utsträckning än nu vägas in kvalitetsaspekter. Veterinärmedicinska aspekter avseende miljö, skötsel ochdjurhälsa i Prop,1984/85:166 29 stordrifissystem måste beaktas i avsikt att stimulera endjurhållning som garanterar friska djur och därmed en god livsmedelskvaliteloch hygien, 4.1.55------------------------------ Glesbygdsdelegationen: anseratl en ökad satsning bör ske på kvalitet i livsmedelsproduktionen. Insalser bör ocksågöras för all påverka konsumenterna i denna riktning. Enligt delegationensmening är färska, lokall framtagna livsmedel producerade med elt minimum avbekämpningsmedel och innehållande ett minimum av tillsalser allt mer efterfrågadeav konsumenterna. Det är av största vikt att företrädare för de olika leden ilivsmedelskedjan tillvaratar konsumenternas inlressen vad gällervalmöjligheterna och synen på kvalité. 4.1.56---------------------------------------------------- Handelnssamarbelsorgan i jordbruksfrågor: vill i della sam manhang också understryka angelägenheten av att kvaliieisaspekierna i råvaruproduktionen ägnas ökad uppmärksamhel. 1 dagsläget kan åtskilliga exempel redovisas som understryker behovet härav. Sålunda har t.ex. slora delar av vår produklion av brödspannmål varit av sådan kvalitet, att mjölet knappast varit bakningsdugligt. För fläsk förelig ger också ett klart behov av kvalitetsförbättringar: bl. a. kan noleras att ett ökat inslag av fiskmjöl i foderblandningarna ger fläsket fisksmak. Enligt vår mening har aldrig konsumenlernas valmöjlighetervarit större än .----- Den genomsnittliga livsmedelsbutiken erbjudersina kunder en valmöjlighet mellan olika pris- och kvalitetsnivåerinom snart sagt varje varugrupp.---- Vi tycker också att det är betydelsefullt atl underslrykaatt de långa transportavstånden i sig inle behöver innebära att varornas färskhet för sämras. --- En vara som lillverkas i , transporteras till och når butikerna näsla dag, är inle mindrefärsk än en vara som produceras och distribueras i Nortland under sammatidsmässiga betingelser. Kommittén föreslår en särskild utvärdering avkvalitetsfrågorna. Vi har inget att invända mol della förslag---- . 4.1.58 : I detla sammanhangborde del också varit på sin plats atl framhålla, att våra svenskodlade jordbrukspro dukter har en mycket hög kvalitet. Detla kan bl. a, belysas av de lusentals analyser som gjorts av livsmedelsverket belräffande förekomslen av even tuella restsubstanser,- Dessutom borde man ha klart för sig, att bekämpningsmedelinom jordbruket inte bara används för atl nå höga skördar utan också för attgaranlera friska produkter utan rester av exempelvis giftiga ämnen från olikamögelsvampar. Prop.1984/85:166 30 4.1.61--------------------------------------------------------------------- : KF vill betona viklen av goda och bra råvarukvaliteter. Hur omsorgsfull förädling av råvarorna induslrin eller hushållen än presterar är det svårt att eliminera brister hos råvaran, KF delar LMKs slutsatser atl ökade krav på störrekvalitetsmedvetande måste ställas / alla led och att ett närmare samarbeie ikvalitetsfrågorna mellan berörda parter måsle komma lill slånd för attlillgodose konsumenlernas berättigade krav. ----- del är KFs mening alt för produkter där det urkonsumenlens synpunkt är ändamålsenligt med mellan produktionoch konsumtion - exempelvis för de flesta brödsorter - skall della också istörsta möjligaste mån tillgodoses. -------- kvalitets- och hygienkraven är ofla lättare altlillgodose i mo derna produktionsanläggningar än i mindre och äldre tillverkningslokaler. 4.1.62----------------------------- iSverige: anser att svenska livsmedel på det hela taget har en internationellt sett god kvalité och att de har en hög hygienisk standard. Kvalitetsfrågan har dock varit föremål för en debatt som är viktig att la på allvar.-- LO delar LMKs slutsats alt frågan om livsmedelskvalilé börknylas samman i hela dess vidd och göras lill föremål för en samlad utvärdering. 4.1.64 : LRF vill - - - nämna alldet från näringens och lantbrukskooperationens sida görs belydande insatser för att upprätthålla och utveckla produkter och kvaliteter anpassade lill kon sumenternas varierande efterfrågan. LRF ser kvalitetsförbättringar liksom annanproduktutveckling i försia hand som elt resultat av elt samspel mellan konsumenlerna och livsme delsproducenterna. På vissa områden kan dock lagsliflning eller andra ingripanden från samhällets sida vara nödvändiga för alt skydda konsu menten mol skadliga eller i övrigl olämpliga livsmedel och för atl garantera redlighet i produktion och handel. Etl självklart krav därvidlag är konkur rensneutralitet såväl mellan olika inhemska producenter som mellan svensk produktion och import.- Enligt LRFs uppfattning är det angelägel alt ytterligareålgärder vidtas i syfte att förbättra produktkvaliteten. LRF anser det självklart alt man inte skall tillföra merväxtnäring och växtskyddsmedel än vad som moliveras av växternas behov medbeaktande av kvalitetskraven. Kommittén föreslår med hänvisning till kvalitetsfrågansstora betydelse och komplexitet alt den blir föremål för en samlad utvärdering. LRF har i och för sig ingel alt erinra mot della. Ökade statliga insatser på såväl forsknings- och utvecklingsområdet som för rådgivning och utbildning synes oss dock mer angelägna än ytterligare offenlliga ulredningar. 1984/85:166 31 LRF vill betona att de krav som ställs på produkternaskvalité måste följas upp i de ekonomiska och andra villkor som gäller förproduktionen. Det är också angelägel atl de budskap och råd som ulgår från bl.a. slalliga myndigheler lill producenterna harmoniserar med dekvaliletsslrävanden som samhället vill främja. 4.1.67 : Kommittén lar uppbegreppel stor skalighet i produktionen och tenderar därvidlag att sätta likhetstecken mellan storskalighet och miljöovänlighet. Även i fråga om kvalilé på pro dukterna anses storskalig drift innebära en försämring. Förbundet är kritiskt lill kommitténs ytligaställningstagande i dessa frågor.----- att t. ex. kyckling smakar fisk, kan ju inte vara produktions formens fel. Det ärj stället resultatet av en felaktig utfodringsmelod . Del lorde - - - vara så att de störte jordbruksföretagenoftast har en bällre företagsekonomisk planering och av detla skäl på ell bältre sätt optimerar givoma av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Det bör också observeras att användningen av kväve i detsvenska jordbrukel är genomsnillligl klarl lägre per arealenhel än vad som ärfallet i flertalet länder i . ----- en ökad forskning i leden efter primärprodukiionenär angelägen i avseende på kvalitén. Det hade varit välkommel omkommillén fåll möjlighet att mer ingående belysa förädlings- och handelsledelsroll både vad gäller kvaliletsfrågor och kostnader för konsumenterna. I den omfattande diskussionen kring kvalitén på livsmedlenhar mjölkens kvalité glömts bort. - - Vad gäller bakteriehalten borde andraklass sättas vid 100000 och varningsklass vid 60000 bakterier per ml mjölk. Detkan nämnas atl ell flertal andra länder i redan har dennaklassificering. Många kor har också en mycket hög cellhall i mjölken. Omen sanering av djur med en cellhalt överstigande 500000 kunde ske, skulle såväl mjölkkvalitén som djurhälsoiillståndel avsevärt kunna förbällras, Förbundet vill------- peka på all användning av kemiskabekämpnings medel inle enbart avser alt säkerställa hög skörd utan också en viss kvalité på produkterna, som t, ex. för att skydda grödan för angrepp av mögel svampar m.m. Detla faktum borde ägnas mer uppmärksamhet i informa tionen lill konsumenlerna. 4.1.68 : kani stort instämma i LMKs analys men anser atl åtgärdsförslagen inte ärtillräckligt långlgående. Konsumenlernas möjlighet atl i sina inköp beaklakvalitén på livsmedlen förutsätter en begriplig kvalitetsinformation direkt påvaran i butiken. Detta måste alltså vara den lägsta acceptabla ambitionsnivånför en samlad översyn av kvalitetsfrågorna. Livs instämmer i viklen av ett högtkvalilelsmedvetande hos de verk- Prop.1984/85:166 32 samma i livsmedelskedjan. Det måste emellertid framhållasatt den fortgående koncentrationen, parat med den tekniska utvecklingen,försvårar för livsmedelsarbetarna alt la sitt ansvar i denna del.Livsmedelsarbetarnas yrkeskunskaper förskjuts från inriktning på varan ochprodukten till en inriktning på kunskaper om maskiner och processtekniksamtidigt som överblicken minskar. 4.1,70 Svenska livsmedelsinslitulet: att livsmedelskvalitet "görs till föremål för en samlad utvärdering"' vill vi gärnatillstyrka , samt atl man därvid speciellt beaklar definiering, mätning ochsiyrning av kvalitetsegenskaper, samspel mellan olika kvalitetsegenskaper ochhur de påverkas av råvara, process, beredning etc, liksom sambandet mellanfysikaliskkemiska målningar av kvalitet och konsumenlernas attityder. 4.1.76 : - - -instämmer i kommitléns uppfattning att möjligheterna alt i ökad omfattninganvända kvalitelsbelalning inom prisregleringen bör las tillvara, 4.1.77 livsmedelsindustriförbund:Den främsta garanlin för en fortsatt hög och förbältrad livsmedelskvalitel ärenligt kommitléns mening ell gott kvalilelsmedvetande såväl hos konsumenler somhos dem som är verksamma i livsmedelskedjans olika led. SLIM instämmer ikommitténs uppfattning all denna strävan mol förbättrad livsmedelskvalitet börstarkt understödjas. 4.1.79 Tjänstemännens centralorganisation:TCO delar LMKs uppfattning att livsmedlens kvalilet bör göras till föremål fören samlad utvärdering. TCO vill i sammanhanget understryka betydelsen av eneffekiiv och välutbyggd livsmedelskontroll när det gäller att upprätthållakvaliteten, inte minst på det som importeras. 4.1.80 : Detär viktigt att man, inte minst från offentliga myndigheler, lalar om attsvenska livsmedel håller en hög kvalitativ slandard. Detta gäller i särskilthög grad frihet från främmande ämnen och bakteriologisk renhet.--------------- Beträffande speciella konsumentönskningar beträffandeprodukter framställda på vissl sätl, bör del vara näringens uppgifl alt tafram dessa produkter. Däremol kan det inte vara statens uppgift alt stimuleraen produktionsform gentemot en annan så länge dessa ryms inom de ramarsamhället angelt för producenterna. TRF har inga avvikande synpunkter ifråga om salsning påkvalilet. Del är dock nödvändigl alt staten också hjälper lill att informera omde speciella kvalitetskrav som gäller i och atl dessa krav ocksåskyddas på ett sådant sätt alt inle salsningen blir verkningslös genom attsvenska Prop.1984/85:166 33 produkter ersätts av importerade, för vilka inte sammakvalitetskrav gäller, Detla gäller 1, ex, när vi förbjuder användning av vissakemiska medel, men dessa får användas på produkter som exporteras till . 4,2 Kvalitet och pris 4.2.8 : Man kunde väntasig atl LMK mot den angivna målsättningen skulle ha gjort ensummerande analys av orsakerna lill alt priserna på livsmedel i underen följd av år stigit mer än priserna på lotala konsumtionen. I ställetför att göra en sådan, i och för sig svår, analys riklar LMK när det gällerkonsumenternas inlressen mera in sig på varukvalilé och kostfrågor, trols atlprisfrågan för flertalet konsumenler i dagens läge lorde vara mera akluell. Närkonsumtionen av t. ex. kött i är avsevärt lägre än i andra länder berordetla sannolikt i försia hand på just de höga priserna. NO vill------- erinra om atl priset är etl vikligtkonkurrensmedel, inte Svenska livsmedelslagstiftningen torde vidare effektivtmolverka påtagliga kvalitetsförsämringar. Förutsättningarna förkvalitelskonkurrens försämras emellerlid av den slarka koncentrationen iförädlingsledet men kanske i ännu högre grad av gränsskyddet som hindrar detstora internationella utbudet atl komma in på den svenska marknaden annat än ibegränsad omfallning, Elt breddat utbud är sannolikt den effektivaste vägenatt höja kvaliteten. 4.2.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Ibelänkandel hävdas, alt handeln och induslrin i marknadsföringen fokuseratintresset lill varornas pris snarare än deras kvalitativa egenskaper. Det ärhär angelägel alt underslryka, alt samhällel genom olika åtgärder underbyggt ensådan ökad fokusering, både från näringslivets och konsumenternassida. Ulredningen hävdar också, alt elt särskilt problem i frågaom pris och kvalitet är att handeln i stor utsträckning använder procentuella ler. ----- Avgörande för en varas pris i detta avseende är inle procenttek niken i sig, ulan snarare den marginalnivå som åsätts varje vara. Man kan inte efter ett studium av handelns prissällningsprinciper ensidigt hävda, atl dyrare varor har en högre marginalnivå än billigare. 4.2.61 : KFs principiella inställningär atl konsumenten skall ha så stor valfrihet som möjligt i avvägningen mellanpris och kvalitet, och alt valet skall kunna baseras dels på entillfredsställande varu-och prisinformation, dels på ett acceptabelt utbud vadavser sortiment, service m. m. 3 1984/85. Prop.1984/85:166 34 4.2.67 : Kommiuén anför alldel gamla synsättet om etl billigt pris på livsmedlen som lockmedel måsteomvärderas. Störte vikl måsle läggas på kvalitetsaspekten. Detta resonemang ärsäkert riktigt. Vad man vill ställa sig frågande lill är kommitténs slutsatsatl bättre kvalilé också alltid måsle medföra elt högre pris pä produkten. Förbundet anser nämligen inte all förhållandet mellan brakvalité och högl pris måste vara parallelll. en bältre konlroll och enbältre upplysning i kvalitetsfrågorna kan uppenbar risk föreligga att förädlings-ochhandelsledet drar fördelar genom oskäliga prishöjningar på produkterna medbetoning på kvalité. 4.2.75 : Redan iråvaruproduktionsledet råder förhållanden, som vare sig ur kvalitets- ellerprissynpunkt kan sägas vara konsumentvänliga. Au det yttersl bör varakonsumentens prioriteringar och val som blir vägledande förproduktionsinriktning och prisavvägning har ännu inle i tillräcklig hög gradvunnit gehör och uppriktig förståelse i sammanhanget. 4.3 Märkning av livsmedel 4.3.68 : - -konsumenten själv har svårl au bedöma kvalilelen. Delta gäller speciellt olikatyper av industriellt förädlade, ofla blandade livsmedel. Denna fråga är viklig och kaninte acceptera atl den avfärdas med hänvisning till praktiska svårigheter. Kanvi inte få ett för konsumenien informativt märkningssystem finns slor risk förökad misstro mol livsmedel i allmänhel och industriellt bearbetade livsmedel isynnerhet. På sikl skulle en sådan misstro allvariigt hotalivsmedels-induslriutvecklingen och sysselsättningen. Etl syslem för kvalitetsmärkning måste vara enkell,konsumenlorien-terat och omfalla alla eller näslan alla industriellt bearbetadelivsmedel. Det bör fånga upp aspekter av objektiv typ. Däremot bör subjekiivaegenskaper inle las in. Kvalitetsmärkningen bör utformas enkelt och slagkraftigt. Kvalitetsmärkning måste vara konsumenlorienlerad också idet avseendet alt det är hög kvalitet ur konsumentsynpunkt som beaklas. Delkan vara svårare atl kontrollera kvalilelen på en importerad produkt. Dettakontrollproblem kan angripas genom att importören åläggs uppgiflsskyl-digheter. Som komplement till kvalitetsmärkningen bör ett system medursprungsmärkning införas. bör kunna ulformas med beklädnadsområdel somförebild. Prop.1984/85:166 35 4.4.5 :-- delar kommitténs uppfatlning attkonsument intresset bör ges ett betydande inflytande inom prisregleringen. Socialsty relsen tillstyrker förslaget att konsumentdelegationen utökas med närings fysiologisk expertis. Styrelsen vill därtill föreslå atl delegationen förstärks med ekonomisk expertis så att konsumentintressena får en än starkare slällning genlemol bl. a. lantbruket och handeln. 4.4.8----------------------------------------------------- Näringsfrihelsombudsmannen:Konsumentdelegationen bör enligt LMK - - - få sådana resurser att den kan fylla sin roll som en med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation jämställd part. NO kan instämma i den - - - synpunkten, eftersom konsumentintressena enligt NOs upp fatlning bör få betydligt slörre tyngd än de har . Etl sätt alt stärka konsumentdelegationen kan vara att utöka dess ekonomiskaexpertis, 4.4.9---------------------------------------- : det är nödvändigt att slå fasl vilken roll konsumentdelegationen skall spela. 4.4.10------------------------- : önskar framhållaatt konsumentin tressena i en framtida livsmedelspolitik måste beaktas på ett helt annat sätt än vad varit fallet inom jordbrukspolitiken. Verkel menar atl del är nödvändigl att kunskaperna om konsumenternas behov och situation byggs upp och får utgöra underlag för alt i framtida förhandlingar lillgodo se konsumentintresset. Hushållsekonomiska analyser kan tillsammans med statistik ge konsumentdelegationen stöd alt häv da förbrukarsidans intressen i kommande överläggningar. anser mot ovannämnda bakgrund altkonsumentsidan kraftigt måste förslärkas inom konsumentdelegationen.Konsumentverket ser med tillfredsställelse att livsmedelskommiiién föreslår altdelegationen förstärks med näringsfysiologisk expertis. Enligt verkels åsikt ärdel från konsumenlsynpunkl av synnerlig vikl atl delegationen även förslärksmed hushållsekonomisk expertis. 4.4,14 : Säsom LMK föreslagit bör ennäringsfysiologisk expert ingå i konsumentdelegationen. 4.4,17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: konstaterar med lillfredsställelse au konsumentintresset enligt LMKäven framöver bör ha en betydande funktion inom prisregleringen och atl KD bör ges sådana resurser att delegationen kan fylla sin roll som en med Lantbrukar nas förhandlingsdelegation jämslälld part. KD föreslår alt instruktionen för delegationen ändras tillbättre överensslämmelse med de faktiska förhållandena, bl,a, beträffande KDsroll i Prop.1984/85:166 36 Därvid bör också namnet ändras frånjordbruks nämndens konsumentdelegation lill enbari konsumentdelegationen. Det bör påpekas atl KD inte med dessa förslag avser alt släppa den organisato riska samhörigheten med statens jordbruksnämnd (JN). KD bör även i fortsättningen få repliera på JNs resurser. KD är väl medveten om viklen av en god kosthållning menanser att en sådan bättre uppnås genom information lill och ulbildning av konsumen lerna än genom atl näringsfysiologisk expertis deltar i jordbruksprisöver läggningarna. KD förutsätter då att, liksom , experthjälp på detta område slälls lill delegationens förfogande vid behov. KD anser del önskvärt att ell närmare samarbete etablerasmellan KD och SPK, bl, a. som etl informationsutbyte. 4.4.21 : Konsumentdelegationen bör - -- ges etl betydande inflytande vid jordbruksprisöverläggningarna och ges sådanaresurser alt den kan fylla sin roll som en med Lantbrukarnas förhandlingsdelegationjämslälld part. 4.4.26 : I utredningensbetänkande betonas behovel av ökat inflytande för konsumenterna ilivsmedelssystemel. Eftersom vissa förändringar i systemet, bl.a. de som berorpå FoU, har en långsiktig verkan, är det en viklig fråga hur dettakonsumentinflyiande skall organiseras. SLU viH i detla sammanhang framhållabehovet av konsumentinflytande såväl över jordbruks- som livsmedelsforskningen. 4.4.37 i län:----------------- tillstyrker förslagel alt näringsfysiologisk expertis bör ingå ikonsumentdelegationen. Vidare tillstyrks förslaget all denna ges sådanaresurser alt denna kan fylla sin roll som en med lantbrukarnasförhandlingsdelegation jämställd part. anser del också viktigt med ett ökalkonsumentinflyiande utanför det prisreglerade områdel. delardärför kommitténs uppfattning atl del är angelägel atl finna fasta former förett sådant inflytande. 4.4.52 Centralorganisationen /SR: Konsumenlernas rollkan inte vara betydande i etl så detaljerat regleringssystem.