prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — För att kunnatillgodose trafikens ökade krav på insatser från sida behövertullverket i ökad utsträckning ta ut avgifter för de förrättningar som utförs utom normal förrättningstidoch förrättningsplats. Ett omfattandesamarbete äger rum mellan de nordiska ländernastullmyndigheter bl.a. inom ramen för Nordiska tulladminislra-tivarådet. Bank' och försäkringsverksamhet, m. m. (Fi 1976:04) avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1984:26-29) Ny banklagstiftningi . En av utredningens huvuduppgifter har varit att anpassabanklagarna till den nya aktiebolagslagen. Betänkandet är f. n. föremål förberedning inom . En lagrådsremiss i ämnet beräknas kunnaföreläggas lagrådet . tillsattesen kommitté (Fi 1983:06) med uppgift alt se över kreditmarknadens struktur. Kommitténkommer bl.a. att behandla frågan om vilka skiljelinjersom bör upprätthållas mellan verksamheten i olika typer av kreditinstitut. Frågor som rör ufiändska banketableringar iSverige har utredningen behandlat iett delbetänkande (Ds Fi 1984:20) som avlämnadesi . Betänkandet har remissbehandlats. Proposition beräknas kunnaföreläggas . Inomförsäkringsområdet arbetar försäkringsverksamhetskommittén (E 1979:01) med enöversyn av de grundläggande principerna för bedrivande av försäkringsrörelse. Kommitténavlämnade ett delbetänkande. 1984/85:100 Bilaga 9 7 som ledde lill ändrade regler omkoncession för försäkringsrörelse, m.m. De nya beslämmelserna gäller fr.om.den . Kommittén avser all avlämna sitt slutbetänkande under år1985. Del tidigareskaltesparsyslemel ersattes den med del s.k. Allemanssparandel.Under är 1984 har sparandet uppgått till . DenI har bestämmelser om bosparlån för ungdomar införts i lagen omallemanssparandel. Ungdomar som alle-manssparar ges därmed räll alt fr.o.m. få lån för atlunderiätta bosättning och bosiadsanskaffning. Vidare höjs del maximalamånatliga sparbeloppet från 600 lill . Statens premiering avsparande inom vinsisparsystemet upphörde . Fr.o.m. denI drivs vinstsparandel i bankernas egen regi. Vinslulloilningarfår ske efter särskilt lillstånd avregeringen. (E 1979:02) har lämnal sitt slulbelänkande. Ulredningenföreslår bl.a. atl elt förbud mol s.k. insiderspekulalion införs vid sidan avgällande informationsplikt. En proposition i ämnet beräknas kunna föreläggasriksdagen . Medelsramen för Ijärdefondstyrelsens förvaltning har fr.o.m. vidgats med 500milj.kr. lill 2 350 milj.kr. På uppdrag avfinansdepartemenlel har gjorts en översyn av myntverketsorganisation m.m. I en nyligen avlämnad rapport förordas atl myntverketomvandlas lill ell aktiebolag under . Rapporten remissbehandlas f. n.I detta sammanhang kommer också frågan om utgivningsrätten för mynl atlbehandlas. har, påuppdrag av regeringen, presenterat etl förslag lill utformningav tiokronorsmynt. För bedömning av om elt sådani mynt bör införas i myntserienhar förslaget remitterats till ett antal instanser. En eventuell proposition omändring i mynlserien bör därför kunna föreläggas . Bidrag och ersättningar till kommunerna Skalteutjämningssystemetsyftar till att utjämna de stora skillnadersom finns mellan enskilda kommuner resp. landstingskommuner i fråga omskattekraft och koslnader för bedrivande av verksamhet. Bidragssystemetär etl av de främsta medlen för en i möjligaste mån likvärdig servicei olika delar av landet. beslöt våren1979 (prop. 1978/79:95, FiU 35, rskr 335, SFS 1979:362) om en omfattandereformering av skatteutjämningssystemel. Denna reform var fulll genomförd år1982. får kommuneroch landstingskommuner tillsammans ordinarie skatteutjämningsbidrag medpreliminärt 10848 milj. kr. Av landets totalt 284 kommuner erhåller 254kommuner () ordinarie skalteut- Prop.1984/85:100 Bilaga 9 8 Samtliga landsting utomStockholms läns landsting får skatteutjämningsbidrag. Utöver ordinarie bidraghar beviljats extra skatteutjämningsbidrag. Extra skatteutjämningsbidrag gestill kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter. För år1985 har anslagils 200 milj. kr. för detla ändamål. Vid beviljande av bidragför har för de kommuner som har en utsatt finansiell situation ocksåbeaktats effekterna av den inbetalning på likviditetskonto som görs i januari1985. Skatteutjämningsbidragenför motsvarar en skattesats på . per skattekrona(skr.) i genomsnitt för landet eller /invånare. För atl ge en bild avskatteutjämningsreformens betydelse för olika delar av landet redovisas iföljande tabell hur bidragen fördelar sig länsvis . Detextra skatteutjämningsbidraget ingår i bidragssummorna. Län 1979' 1985 Dito i kr./inv. ' Inkl. den förhöjning som hänför sig lill 1979års särskilda statsbidrag lillkommuner och landstingskommuner. Skatteutjämningsbidraget till de kyrkliga kommunerna som avskaffats fr.o.m.år 1983 ingår ej i de för redovisade beloppen. ' Beräknad förändring avutdebiteringsbehovet vid slopande av skatteutjämningsbidragen. 1984/85:100 Bilaga 9 9 Det största betydelsenhar skatteutjämningsbidragen för , och . Somframgår av tabellen motsvarar bidragen för en skattesats på12:21 kr./skr. i , /skr. i och 10:27kr./skr. I kronor per invånare utgör bidragen i de nämndatre länen 4578, 3978 resp. 4131. Minsl betydelse sett med länet som enhet -har skatteutjämningssysle-met för , där bidragen moisvarar 0:23kr./skr och . Skatteutjämningsbidragensulveckling framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag till den kommunalasektorn åren 19791985 (milj. 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Ordinarie bidrag 4604 6613 8186 9886 9956 1095010848' kommuner 2705 3 793 4 598 5467 5 664 6 259 6017 landsfingskommuner 1774 2688 3450 4337 4 292 4691 4831 kyrkliga kommuner 125 132 138 82 - - - Extra skatteutjämnings bidrag 115 96 226 206 402 385 180 varav särskildkompensation (l98l-83)/riklat stöd (1984) - - 127 105 306 300 Totalt 4719 6709 8412 1009210358 11335 11028 ' Bidragsnivån år 1985hänger samman dels med neddragningen av grundgaranlin dels med slopande av denkommunala beskattningen av juridiska personer Av 200 milj. kr. har fördelats180 milj. kr. utfärdadesdirektiv till en parlamentariskutredning med uppdrag att se över skatteutjämningssystemet. Översynen skallutgå från att ramen för skatteutjämningsbidragen inte kan göras slörre.Därutöver skall utredningen bl.a. ta upp hur automatiken i bidragen skall kunnabegränsas. Utredningen beräknas bli färdig /86. slopasden kommunala beskattningen av juridiska personer och kommunerna får enkompensation härför genom ett särskilt statsbidrag. Detta bidrag beräknas uppgålill ca I 800 milj.kr. Regeringen har beslutat om preliminärabelopp för varje kommun och kommer atl beslula om dedefinitiva beloppen. De kommunalekonomiskafrågorna kommer atl behandlas i en särskild proposition våren1985. I bilaga I till budgetpropositionen (finansplanen) redovisas vissautgångspunkter för övervägandena i dessa frågor. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 10 tar aktiv del iarbetet inom flera internationella organisationer för ekonomiskt-politiskt ochvalutapolitiskt samarbete. verkar härvid i samråd medövriga berörda departement och myndigheter. De ekonomiska attachéerna iBryssel, och spelar en viktig roll genom att tillhandahållavärdefull information på det ekonomiskpoliliska området. Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling () är den mest betydande organisationenför ekonomiskt samarbete mellan de västliga industriländerna. Inom ramen förOECD analyseras del ekonomiska läget och diskuteras aktuellaekonomisk-politiska problem. granskas dessutom varje enskiltmedlemsland med avseende på den ekonomiska utvecklingen och den fördaekonomiska politiken. Finansdepartementetdeltar också i arbetet inom FN:s ekonomiska kommission för (ECE), därfrämst den långsiktiga ekonomiska utvecklingen analyseras. Internationellavalutafonden (IMF) spelar en central roll i del internationellavalutasamarbetet. Den ekonomiska utvecklingen efler de kraftigaoljeprishöjningarna har karaktäriserats av betydandebytesbalansproblem. Finansieringsbehoven är avsevärda, behoven att anpassaekonomierna till de ändrade förhållandena likaså. Fondens roll ianpassningsprocessen har konlinueriigt ökat. IMF spelar vidare en alltmercentral roll i arbetet med att lösa akuta betalningsproblem i de skuldtyngdaländerna. Regelbundet sker konsultationer mellan IMF och varje enskiltmedlemsland om främst betalningsbalansläget i landet. Inom ramen för deteuropeiska frihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främsl handelsfrågor men ävendel allmänna ekonomiska lägel i EFTA-länderna, bl. a. i den ekonomiskakommittén. Inom ramen för Sverigessamarbete med de europeiska gemenskaperna (EG) hålls ell möte mellanrepresentanter för och , varvid frågor omden ekonomiska utvecklingen och den ekonomiska politiken diskuteras. Det nordiska samarbetetpå del ekonomiska området är väl utbyggt. De nordiska finansministrarna mötsnormall för all avhandla frågor av gemensamt intresse och föratt förbereda gemensamma nordiska insatser i internationella sammanhang. Viddessa möten behandlas även frågor och rekommendationer från Nordiska rådetvilka faller inom finansministrarnas ansvarsområde. Nordiska möten äger rumregelbundet för att granska den ekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna.Nordiska ekonomiska forskningsrådet ger slöd lillanalyser av och utredningar om det ömsesidiga beroendet mellan de nordiskaekonomierna. I den nordiska ämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiellafrågor bereds ekonomiska frågor av gemensamt nordiskt intresse. 1984/85:100 Bilaga 9 11 ståndpunkter i IMF förbereds i nordiska finansutskottet.Under år 1984 har en arbetsgrupp under de nordiska finansministrarna arbetat med en handlingsplan förekonomisk utveckling och full sysselsättning. Handlingsplanen förutsattes blibehandlad av finansministrarna i böijan av för att framläggassom ett förslag från nordiska ministerrådet till session i . förhandel och utveckling () håller normalt möten vart fjärde år.Finansdepartementets medverkan avser främst monetära och vissa finansiella frågor. Finansdepartementetmedverkar vidare i de bilaterala blandade regeringskommissionerna medFörbundsrepubliken , samt . Förändringarna inomfinansdepartementets verksamhetsområde i förhållande till motsvarandeutgiftsändamål på statsbudgeten för /86 framgår av följande sammanställning. A m. m. B Skalle- och indrivningsväsen -1-160,4 C Pris-, konkurrens- och konsu- D Vissa cenirala myndigheter E Bidrag och ersättningar lill -1-238,7 1984/85:100 Bilaga 9 Anmälan till statsbudgeten för /86 såvitt avser verksamhetsområde 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Beräknad ändring 1985/86 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) 39548000 (33765 000) -1-1040000 {+ 813 000) Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgelår lill . Jag har vid beräkningen avmedelsbehovel tillämpat en modell som motsvarar ett ettårigt huvudförslag imyndighelernas anslagsframställning dvs. en reduktion om . Jag hemställeratl regeringen föreslår all tillFinansdepartementet för /86 anvisa ell förslagsanslag av40588000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 13 Finansråd/ekonomiska attachéer 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagetbestrids kostnaderna för finansråd/ekonomiska attachéer. Sådana ijänsterfinns inrättade i , och . Anslagsbehovet beräknar jag till . för nästa budgetår. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl tillFinansråd/ekonomiska attachéer för /86 anvisa etlförslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1983/84 Utgift 22032346 Reservafion 2106171 1984/85 Anslag 21300000 1985/86 Förslag 21300000 Från anslagetbestrids förutom koslnaderna för kommittéer ävenkoslnaderna för de ekonomiska långtidsutredningarna. Fyra nya kommittéerhar tillkallats . Dessa är innova-tionsskaltekommiltén (Fi 1984:01),arvs- och gåvoskaliekommittén (Fi 1984:02), skatleförvaltningskommittén (Fi 1984:03) samtutredningen med uppdrag all utreda frågan om direkta val av styrelser i allmännapensionsfonden(Fi 1984:04). har vidare fem kommilléer fullgjort sina uppdrag, nämligenbanklagsulredningen (Fi 1976:04), faslighels-taxeringskommilté (Fi1976:05), kullurskallekommitlén (Fi 1979:15), kon-lokortskommittén (E1980:04) och utredningen (B 1982:04) om beskattningen av aktiebolagens utdelade vinster. Med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med oförändrai belopp för nästabudgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt tillKommittéer ni. för /86 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1984/85:100 Bilaga 9 14 1983/84 Utgift 729422 Reservation 21884 1984/85 Anslag 795000 1985/86 Förslag 795000 Jag förordar att anslaget förs upp med oförändrat beloppi statsbudgeten för nästa budgetår. Jag har därvid räknat med att fortsatt bidrag tillutgivningen av statskalender skall bestridas från detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Extrautgifter för /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 9 15 Allmänt om skatte- och indrivningsväsendet Skatteadministrationenomfattar en lång kedja av funktioner. De viktigaste leden utgörs av folkbokföring - uppbörd - taxering -revision -process och indrivning. För attsamlliga dessa led skall kunna fungera tillfredsställandekrävs en effektiv samordning. Från olika håll har framhållits all den nuvarande organisationen inle ärändamålsenlig. Mol denna bakgrundhar en särskild utredare (1984:03) fått i uppdrag atl utreda frågan om huren effektiv styrning och samordning av skatteförvaltningen skall utformas.Utgångspunkt för utredningsarbetet är alt det i varje län skall finnas en frånlänsstyrelsen frislående länsskattemyndighel. Utredningsarbetet skall vara avslutatsenast den . Utredningsuppdraget har många beröringspunkter medstatskontorets siudie av länsförvaltningen i . Slalskontorelkommer avrapporterasin utredning till regeringen. Del är viktigt altinle arbetet på atl effeklivisera skatteförvaltningens organisation avstannar iavvaktan på att utredningarnas förslag kan genomföras. Förbättringar inom ramen för nuvarandemyndighetsstruktur bör fortlöpande kunnagenomföras. Som ell exempel på sådana ålgärder kan nämnas att lönekostnadernaför länsstyrelsernas skatteavdelningar fr.o.m. /85 särredovisas.Syftet är bl.a. all förbättra möjlighelernatill en samlad resursbedömning förhela skatteförvaltningen. bärell stort ansvar för ledning, samordning och uppföljning inom skalteadminislrationen.För alt förbättra verkets möjligheter i della hänseende bör vissa resurser tillföras verkel fördessa funktioner genomomdisposilion inom anslaget. Inom ramen för dens. k. RS-reformen började en ny laxeringsorganisa-tion genomföras1979. Målsätiningen med reformen var att alla deklarationer skulle granskasoch föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse ellerlokal skattemyndighet samt all granskningen skulle inriktas på att upptäckafall av väsentliga skatteundandraganden. Skatteadministrationen effektiviserades bl.a. genom ell välutbyggt ADB-stöd somunderlag för granskning och taxering. granskasfortfarande drygl hälften av samlliga deklarationer av frilidsfunktionärer.Insatsen för fördjupad konlroll l.ex. laxeringsbesök är av vadsom ursprungligen beräknades. Atl målsättningarna inte kunnat uppfyllasberor bl. a. på atl antalet deklarationer ökat kraftigt efter del att de ursprungligaresursberäkningarna gjordes. De produktionstal som sattes upp som mål fördeklarationsgranskningen har inle kunnat uppnås bl.a. beroende på den ökadekomplexiteten i lagstiftningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 16 betsbelastningen har utvecklats olika i olika delar avlandet. Förutsättningarnaför gransknings- och kontrollarbetet varierar därför över landet. I takt med atl statsfinanserna försämratshar även skatteförvaltningen fått genomgåen allt striktare budgetprövning där del ställs ökade krav på prioriteringaroch höjd effektivitet. Skatteflykten och kvalificerad ekonomisk brottslighethar medfört atl det blivit alll angelägnare att föra över resurser tillsvårkontrollerade och komplicerade deklarationer. För atl möjliggöra en fortsatt utveckling i dennariktning krävs dock att deklarations- och granskningsarbetel förenklas. taxering slopas den särskilda självdeklarationen i s. k.utbokommun för fysiska personer. Reformen innebär klara fördelar för såvälskattskyldiga som taxeringsmyndigheter. Den kommunala taxeringen för juridiskapersoner slopasfr.o.m. Även denna reform innebärbetydande rationaliseringsvinster. Skatteförenklingskommillénpresenterade etl förslag (SOU1984:21) lill förenkladlöntagardeklaration. förenklat deklarationsförfarandeför löntagare medför att resurssituationen för skatteförvaltningen förbättras.Enligt föreliggande planer bör det förenklade förfarandet kunna genomföras vid taxering. Kommissionen mot ekonomisk brottslighet har vidare lämnat ettförslag (SOU 1983:7576) om hur företagensuppgiftslämnande för beskattningsändamål kan förbättras. Avsikten med förslagetär bl.a. atl frigöra de resurser somnu går åt för kontroll av rutinuppgifter och överföra dessa till en meravancerad kontroll. Som framhållits ipropositionen (1984/85:32) angående ålgärder mot ekonomisk brottslighetförutsätter förslaget en del ytterligare utredningsarbete. Den I januari 1985träder etl nytt system för månafiig och samordnad uppbörd avkällskatt och socialavgift i kraft (prop. 1983/84:167, SfU 28, rskr 369). Ansvaret för debitering ochuppbörd av arbetsgivaravgifter överförshärigenom från till skatteförvaltningen och samordnasadministrativt och tidsmässigt med uppbörden av källskatt. I det nya systemet ligger även en höjning avambitionsnivån i fråga om konlrollen av arbetsgivaravgifterna. Personalomsättningeninom skatteförvaltningen är i vissa delar av landet hög.Skattemyndigheterna har, i konkurrens med det privata näringslivet, svårigheter attbehålla erfarna tjänstemän. Förutom förlusten av kvalificerade tjänstemänmedför övergångarna till privai tjänst att nedlagda kostnader för utbildning inle ger den tänktaavkastningen. När det gäller frågan altrekrytera och behålla kvalificerad personal finns numera vissa möjligheter atti speciella fall ge s. k. marknadslönetillägg. Syftet är att vidmakthållamyndighelernas kompetens. har på regeringens uppdrag utrett behovet av särskildarekryteringstjänster. I rapporten, som överlämnats tillregeringen, föreslår verket ett antal åtgärder på såväl kort som lång sikt. Pålång sikt anser att man bör pröva om den grundläggandeskalleutbildningen kan överflyttas till det Prop.1984/85:100 Bilaga 9 17 Förslagen bereds f.n. inomregeringskansliet. Exekutionsväsendethar genom olika åtgärder förslärkts. Införandel av utsökningsbalkenden har förändrat kronofogdemyndigheternas sätt attarbeta. Samtliga kronofogdemyndigheter har anslutits till ADB-systemetför exekutionsväsendet () vad gäller de allmänna målen. Registreringen av de enskilda målen iADB-systemel påbörjades /84 och utbyggnaden kommer attfortsätta. Detta leder till en bättre gäldenärsöverblick och enklare samordningav verkställigheten av målen. Genominförandet av ett särskilt påminnelseförfarande har antalet mål sjunkit. Trots detta fortsätter de restfördabeloppen att öka. På grund av bl. a.myndigheternas sinsemellan ojämna arbetsbelastning är det svårt att i dennuvarande organisationen öka effektiviteten. har med anledninghärav lämnat ett förslag till ändrad arbetsorganisation förkronofogdemyndigheterna. har revisorer genomfört en granskning av exekutionsväsendet. Revisorernaföreslår atl kronofogdemyndigheterna organisatoriskt skall knytas tillskatteförvaltningen. I sitt av riksdagengodkända betänkande (SkU 1984/85:3) delar skatteutskottet revisorernas uppfattningom att skatte- och indrivningsväsendet behöver effektiviseras. Utskottetframhåller att det i första hand är angeläget att snabbt få till stånd en mera välfungerandeoch effektiv skatteförvaltning och att ett arbete i denna riktning ocksäpågår inom olika utredningar.I avvaktan på kompletterande utredningar bör frågan om landets indelning i kronofogdedistrikt anstå. Däremot kan enligtutskottets mening exekutionsväsendetsarbets- och personalorganisation successivt anpassas tillnya förutsättningar. För skatteindrivningsutredningens(B 1981:02) arbele har frågan om kronofogdemyndigheternasstorlek viss betydelse. Utredningens arbete kandärför komma att bidra fill att frågan om landets indelning i kronofogdedistriktytterligare belyses. I avvaktan på attslutlig ställning tas till de organisatoriska frågorna för exekutionsväsendethar ett effektivitetskrav ställts på samtliga kronofogdemyndighetervarefter myndigheter med störst arbetsbörda tilldelats extra resurser. Sålundafick rikskatteverket under /85 i uppdrag att omfördela 6 milj. kr. till demest resurssvaga myndigheterna. /86 bör få fördela vissa medel enligt sammaprincip. 2 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 9 18 1983/84 Utgift 247780704 1984/85 Anslag 255983000 1985/86 Förslag 283046000 är delscentral förvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skalt,folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet; allt i den mån uppgifterna ej ankommer på annan myndighet.Verket är dessutom beskattningsmyndighei för sjömansskatt, kupongskall ochpunktskatter. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet är alt verka för eneffektiv, rättvis och likformig beskattning. Denna uppgift fullgör verkel bl.a. genom råd, anvisningar och föreskrifter, utbildning och genom informationlill myndigheler och allmänhet. leds aven styrelse. Chef för verkel åren generaldirektör som även är styrelsensordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. Verket är organiseratpå åtta huvudenheter, nämligen en avdelning för verkets administration, en förrältsärenden, en för direkl skatt, en för indirekt skatt, en för kontroll ochrevision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföringoch val samt en för driftteknik. Dessutom finns en enhet för allmänna ombud ochell sekretariat för verksledningen. Inom finns en nämnd förrättsärenden och sjömansskai-tenämnden. Beräknad ändring 1985/86 -f 24 088 000 (-1-25 811000) ( + 22085000) -1- 2 326000 I enlighet medregeringens direktiv till myndighelerna har ianslagsframställningen för /86 redovisat etl huvudförslag som,jämfört med det pris- och löneomräknade anslaget för innevarande budgetår,innebär en minskning . 1984/85:100 Bilaga 9 19 Löne- ochprisomräkning uppgår till . Riksskatteverketshuvudförslag innebär att anslaget räknas ned med . sedan löne- ochprisomräkning gjorts. Minskningen hänför sig till lönekostnader, , övrigaförvaltningskostnader, , Expenser för annal än eget behov I . samt tillUtbildning och information . Verket avser att genomföra den personalminskning som följer avhuvudförslaget genom naturiig avgång. Förslaget innebär bl.a. att tretton tjänster avsedda förrevision dras in. Förslaget innebär vidareatt lönebudgeten på ADB-sidan minskas med 740(K). motsvarande fem årsarbetskrafter. Införandet av ett nyttADB-system för punktskatter /84 medför attpunktskattesektionens personalstyrka kanminska med två årsarbetskrafter enligt den ursprungliga avvecklingsplanen.Verket framhåller alt fortsatta besparingar kommer att leda till dels en allmänkvalitetssänkning i verksamheten dels till att vissa arbetsuppgifterinte längre kan utföras. Riksskatteverketsverksamhet kan delas in i två grupper. Den första gruppen, som utgör3/4 av myndighetsanslaget, består av funktioner som i huvudsak styrs avlagstiftning eller politiska beslut. Inom den regelstyrda verksamhetenankommer det enligt verket på statsmaktema att skapa förutsättningar förbespanngar genom förenklingar av regelsystemet. Den andra gruppenbestår av funktioner där i hög grad kan bestämmainriktning och ambitionsnivå. Om besparingar genomförs på detta områdedrabbas den högt prioriterade offensiva kontrollverksamheten. Utöverhuvudförslaget lämnar ett utbyggnadsalterna tiv innebärande en utbyggnad avverksamheten med . utöver pris- och löneomräkning. Förslagetinnebär en tiUfällig satsning på att förstärka verkets lednings- ochsamordningsfunkfion. önskar tillfälligt förstärkakoncernledningsfunktionen för att bl.