prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — finner att en viss användning av personnummer kan medföra risk förintegritetskränkningar, skall den föreslå lämpliga åtgärder för att motverkadetla. I detta sammanhang börockså nämnas den nya polislag (1984:387) som har trätt i kraft (seavsnitt 2.6). Förfarandet vid de allmänna domstolarna ses över av rättegångsulred-ningen. En viktig målsättning för utredningsarbetet äratt handläggningen i både brottmål och tvistemål skall bli så enkel ochsmidig som möjligt utan alt rättssäkerheten sättsåt sidan. Utredningen lade fram omfattande förslag beträffandeprocessen i tingsrätt (SOU 1982:25 och 26). Vissa förslag har också lagts fram såvitt gäller processen i överrätt (Ds Ju1983:1). De angivna förslagen harremissbehandlats och i vissa delar redan lett till lagstiftning (SFS 1984:131). Huvuddelen av de förslag som gällertingsrätterna är emellertid föremål för fortsatta överväganden i departementet.Samtidigt fortsätter utredningen sitt arbete med att se över hovrätternas ochhögsta domstolens verksamhet. En särskildfråga som - vid sidan av förenklings- och rationaliseringsaspekter - skallövervägas av utredningen är därvid hur man skallkunna få fram fiera vägledande domstolsavgöranden än . 1 utredningsarbetetkommer enligt vad jag har inhämtat även hyresnämndsorganisationen alt las upp. Som elt led i strävandenaatt koncentrera rättsväsendets resurser till bekämpandet av allvarligare brottslighet, bl.a. ekonomiskbrottslighet saml vålds- och narkotikabrottslighet, har en proposition omvidgade möjligheter till åtalsunderiätelse och förundersökningsbegränsningarlagts fram (prop. 1984/85:3). Den har antagits av . Förslag om eneffeklivisering av domslolsförfarandet i mål om ekonomisk brottslighet harunder året lagts fram dels av kommissionen mot ekonomisk brottslighet (SOU1984:3) och dels av rätlegångsutredningen (Ds Ju 1984:1). Det har bl.a.föreslagits att juristdomarna skall få en bällre utbildning vad gällerhandläggningen av mål om ekonomisk brottslighet och att ekonomisk ochskatterättslig expertis skall kunna medverka i sådana mål som ledamöter avrällen. Förslagen har remissbehandlats. I mitt budgetförslag fördomstolsväsendet kommer jag att föreslå medel för en förbättrad utbildning av domarna. Min avsikt är attinom kort anmäla frågan om en remiss till lagrådet i de delar som kräver lagreglering. Etl enklare och snabbarerättegångsförfarande innebär också atl kostnaderna kan hållas nere, såväl fördomstolarna som för de inblandade parterna. Alt åstadkomma detla är enangelägen uppgift i dagens an- 1984/85: 100 Bilaga 4 10 Av betydelse i detlasammanhang är atl delgivning av handlingar, kallelser till förhandlingar m.m.k; Konkurslagstiflningen reformeras etappvis. Bl.a.har nya regler införts om konkursförvaltning och tillsyn i konkurs. Vidaregäller att en näringsidkare som har gått i konkurs under vissa förutsättningarkan förbjudas av domstol att bedriva näringsverksamhet efler konkursen.Näringsförbudskommittén har i betänkandet (SOU 1984:59) Näringsförbud föreslagitutvidgade regler om näringsförbud. Förslaget övervägs efter remissbehandling ifinansdepartementet tillsammans med ell betänkande från kommissionen motekonomisk brottslighet med förslag lill regler om näringstillstånd (SOU1984:8). harunder lagt fram sitt slutbetänkande med förslagtill en ny konkurslag(SOU 1983:24). gjort en formell översyn och språkligmodernisering av konkurslag. Vidare har kommissionen mot ekonomiskbrottslighet lagt fram ett delbetänkande med förslag till förstärkning avålervinningsinslilutel (SOU 1983:60). Betänkandet har remissbehandlats ocharbetet med en gemensam lagrådsremiss pågår fin. På familjerättens område pågår sedan flera årett omfattande reformarbete. De tidigare etapperna i detta arbete har bl.a.gällt giftermål och skilsmässa, faderskap och vårdnad om barn samt underhålltill barn och frånskilda. lade familjelagssakkunniga fram ettbetänkande med förslag till en ny äktenskapsbalk m.m. (SOU 1981:85). De sakliganyheterna i betänkandet gäller bl.a. äktenskapets ekonomiska rättsverkningar,samboende utan äktenskap och olika arvsfrågor. 1984/85: 100 Bilaga 4 11 föremål för en grundlig remissbehandling och hardiskuterats vid elt flertal överläggningar med företrädare för de andranordiska länderna liksom vid ensärskild av justitiedepartemenlet anordnad hearing. Avsiklen är att enproposition i ämnet skall överlämnas till . Utredningen om barnensrätt har lill uppgift alt utarbetaförslag som kan stärka barnens rättsliga ställning. har under år 1983antagit nya regler om vårdnad och umgänge m.m. som delvis grundar sig på etl betänkande från utredningen. Delfortsatta arbetet inom utredningen gäller bl.a. reglerna om adoption ochtalerätt för barn vid dom-Stol. Utredningens uppgift i denna del harpreciserats genom tilläggsdirektiv . En annan utredning harsamtidigt fått i uppdrag alt göra en översyn av bestämmelserna om förmynderskapoch godman-skap. har nyligenantagit en ny lagstiftning om artificiella inse-minaiioner som grundar sig påett förslag av inseminationsutredningen. Utredningen kommer alt avgeetl betänkande om provrörsbefruktning m.m. Avsikten är att förslag isistnämnda fråga skall föreläggas . Utredningenfortsätter sitt arbete med frågor som rör skydd för ofödda. När det gällerfamiljerättens inlernalionelllrältsligaregler har de tidigare nämnda familjelagssakkunniga till uppgift atl föreslånya bestämmelser om äktenskap och arv. Vidare förbereds en proposition ominternationella faderskapsfrågor. Slutligen kan nämnas att en departementspromemoriamed förslag till lagrtiftning om erkännande och verkställighet av utländska värdnadsavgöranden m.m. kommer attremissbehandlas . har fiera viktiga områden av betydelse förkonsumenterna reglerats genom lagstiftning. Jag vill som e.xempel på sådanlagstiftning nämna konsumenlköplagen, avtalsvillkorslagen, hemförsäljningslagen, konsumenlkredit lagen, konsumentförsäkringsla-gen ochmarknadsföringslagen. Arbetet på all förslärkakonsumenternas ställning harintensifierats . I en nyligen beslutad proposition föresläsen ny konsumenttjänstlag, som innehåller regler om bl.a. reparations- ochservicearbeten. Under propositionsarbelet har ett nära samarbete skett med deandra nordiska länderna. Nya regler planeras ocksåom rätt för näringsidkare som har tagit emol saker för reparalion ellerförvaring alt sälja sakerna, om de inte hämtas. Reglerna, som skall ersätta enlag frän i samma ämne, är avsedda alt med beaktande av konsumenternasskyddsiniressen för- 1984/85: 100 Bilaga 4 Justitiedepartemenlet 12 enkla möjligheterna lill försäljning och attanpassa försäljningsförfarandet till nutida förhållanden. Konsumenlköpsulredningenlade fram ett betänkande med förslag till en ny konsumeniköplagsom f.n. remissbehandlas. Avsiklenär att en proposition i ämnet såvittmöjligt skall kunna föreläggas . En sårskild kommitté har till uppgift altutreda frågor om förbättrat konsumentskydd på fastighetsområdei. Kommitténskall bl.a. överväga om entreprenadföretag och andra som säljer småhus böråläggas ett större ansvar för fel o.d. Här kan slutligen nämnas auförsäkringsrättskommitién, vars första betänkande låg till grund förkonsumentförsäkringslagen, fortsätter sitt arbete med atl i nordiskt samråd seöver försäkringslagstiftningen. När-inasl på programmet står en revision av reglerna om personförsåkring. Pä den allmänna köprättens område föreliggersedan några år tillbaka ett förslag till ny köplag(SOU 1976:66). Förslaget harfått vila i avvaktan på bl.a. det arbete belräffande internationella köp som har bedrivits inom FN. Del arbetet harresulterat i en konvention som har undertecknats av bl.a. . Min avsikt är atl anmäla frågan om en proposition med förslag till lagstiftning om internationella köp av lösa saker, grundad påFN-konventionen, . Vidare kommer en nordisk arbetsgrupp i dagarnaalt avge ett betänkande med förslag till nya nordiska köplagar. Förhoppningenär att vi i liksom i de andra nordiska länderna inom inte alltför skall ha en modernköprättslig lagstiftning och att vi också skallkunna bevara den betydelsefulla nordiska rättslikhetenpå detta område. 1 detla sammanhang kannämnas atl kominissionslagskommilténnyligen har avgelt ett betänkande om handelsagentur och kommission (SOU1984:85). Kommittén fortsätter sitt arbete med bl.a. frågor omkommissionärsbolag. En annan utredning har lagt fram ett betänkande om skyddför företagshemligheter (SOU 1983:52). Belänkandet har remissbehandlats ochövervägs f.n. i . Arbete pågår fn. på en proposition om ersättningför miljöskador. Syftet är att förbättra de skadelidandes ställning när en miljöskada har inträffat.Avsikten är att propositionen skallföreläggas . arbetar enkommitté, sjölagsutredningen, med att se över sjölagen (1891:35 s.l). första betänkande (SOU 1981:8)Översyn av sjölagen I låg till grund för de ändringar i 1984/85: 100 Bilaga 4 13 sjölagens bestämmelser om redaransvaretsbegränsning och om befordran av passagerare som antogs av år 1983.Dessa lagändringar, som genomfördes i samråd med , och , kommer att träda ikraft den . Arbetet inom sjölagsutredningen inriktas nu på en genomgripande revision av sjölagensbestämmelser om godsbefordran i syfte bl.a. att anpassa reglerna till dentekniska och ekonomiska utveckling som har ägl rum sedan reglerna utformades.Utredningen har vidare alt överväga om skall tillträda internationellakonvention om sjötransport av gods samt att i så fall också lägga fram förslagtill de lagändringar som behövs. I della sammanhang villjag också nämna att oljeansvarig-helskonvention och 1971 årskonvention rörande den internationella oljeskadefonden har reviderats i maj1984. Inom övervägs fin. vilka lagstiftningsåtgärder somrevisionen föranleder. På sjörättens område bör slutligen nämnas att ,, har påbörjat arbete med atl se över de internationella överenskommelser sombehandlar frågor om bärgning. deltar i detta arbete. En proposition medförslag till en ny järnvägstrafiklag behandlas fin. Vidare harlagts fram en proposition med förslag till en lag om internationelljärnvägstrafik. Den senare propositionen är föranledd av en omfattande revisionav de internationella konventionernapå området. Också i de lufträttsligareglerna om transport av passagerare och gods förbereds ändringar på grundvalav ändringar i internationellakonventioner. I avvaktan på att konventionsändringarna skall tråda i kraft förden internationella luftfarten har i nordiskt samarbete lagts fram förslag omen höjning av det begränsningsbelopp som gäller för de inhemskalufltrafikföretagen i respektive landvid skador på passagerare. När detgäller lufträtten kan vidare nämnas atl det inom övervägsdels en samlad reglering av frågan om ansvarsförsiikring för den som bedriverluftfart, dels en ordning med obligatoriskförsäkring för passagerare i yrkesmässig luftfart. När det gäller arrende träder nya regler i kraftvid årsskiftet 1984/85. Vissa frågor är föremål för utredning. Bl.a. övervägerfriköpsutredning-en frågan om friköpsrätt för vissa arrendaiorer. I en proposition som inomkorl överlämnas till föreslås bl.a. lagstiftningsåtgärder mot vissakringgåenden genom bulvan. Bl.a. föreslås att en ny lag om vissabulvanförhällanden skall ersätta lag om bulvanförhållande i fråga omfast egendom och lag om bulvanförhållande i fråga om aklier i vissabolag. Den nya lagen kompletterar gällande förvärvslagstiftning och innebäratt ett bulvanförhäl- Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 14 lande skall upplösas genom attkronofogdemyndigheten säljer den egendom som bulvanförhållandet avser. Bådebulvanen och den s.k. huvudmannen skall vidare kunna straffas. Vissaytterligare bulvanfrågor år föremål för ulredning. /86träder lagen om förelagshypotek i krafi. Lagen går bl.a. ut på att områdel förföretagsinteckningar utvidgas och att ett riksomfattande, datorbaseratinteckningsregisler inrällas. 1 en proposition somnyligen har överlämnats till föreslås vissa ändringar ilagstiftningen om panträtt i fast egendom och fartyg. På fastighetsområdeifortsätter fastighetsbildningsutredningen sitt arbete. Utredningen har under år1983-1984 lagt fram tre delbetänkanden (SOU 1983:37 och 38 saml 1984:72).Byggnadspaniuiredningen, som prövat frågor om pantsättning av byggnader påannans mark. har lagt fram betänkandet (SOU 1984:22) Panträtt i registreradnyttjanderätt. Betänkandet SOU 1984:72 remissbehandlas f.n. Övriga betänkandenhar remissbehandlats och ärendena bereds nu i departementet. 1.12 Bolagsrätt och annanassociationsrätt Reformarbetet fortsätter också inomassociationsrätten. Elt första sleg togs genom tillkomsten av den nyaaktiebolagslagen och bokföringslagen. Ny lagstiftning har också genomförtssåvitt gäller handelsbolag och koncerner samt redovisningen i ekonomiskaföreningar. Vidare har kraven på kvalificerad revision skärpts. harockså beslutat regler om effektivare företagsrevision (prop.1984/85:30, LU 13, rskr 65). Kooperationsulredningenhar slutfört sitt arbete. Belänkandet (1984:9) Kooperativa föreningar harremissbehandlats och ärendet bereds nu i departementet. Även frågan om enreglering av stiftelsernas verksamhet övervägs i departementet. har fierautredningar tillkallats på detassociationsrältsliga området. En av utredningarna har i uppdrag alt se överbeslämmelserna om röstvärdet för aktier. En annan behandlar frågor om s.k.franchising. En tredje skall utreda frågor om betalningsansvaret för juridiskapersoners skulder (s.k. ansvarsgenombrott) m.m. samt vissa spörsmål medanknytning till bulvanförhällanden. På immaierialräitsområdei pågår utredningsarbetei upphovsrältsutred-ningen. Utredningens delbetänkande (SOU 1983:65) Översyn avupp-hovsrättslagstiflningen har remissbehandlats och övervägs fin. i regeringskansliet.1 betänkandet behandlas kopiering för enskilt bruk, frågor om videogram samtreglerna om s.k. närstående rättigheter. Utredningen fortsätter sitt arbete sombl.a. avser datorerna och upphovsrätten. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 15 Patentprocessutredningenhar avslutat sitt arbete och har avlämnat betänkandet (SOU 1983:35)Patentprocessen och sanktionssystemei inom patenträtten. Utredningens förslaginnebär bl.a. ätt en särskild domstol- palenldomslolen - inrättas för prövning av besvär över patenl-ochregistreringsverkets beslut i patentärenden och för prövning av s.k. patentmål.Vidare föreslås att straff utmönstras som sanktion för patentintrång ochersätts med en ny sanktion i form av förbud vid vite att fortsätta ett påbörjatintrång. Förslaget har emellertid utsatts för stark kritik under remissbehandlingen. Inom övervågs fin. vilka reformer som kanaktualiseras i fråga om patentprocessen. Mikrobiologin ochsärskilt gentekniken har fått allt större industriellbetydelse. Uppfinningar på detta område kan representera stora värden.Frågan om det finns lillfredsslåilande möjligheter lill immaterialrättsliglskydd för sådana uppfinningar tilldrarsig uppmärksamhet internationellt. deltar bl.a. inomFN-fackorganet i internationella överläggningar i denna fråga liksom när det gäller andra spörsmål omharmonisering och utveckling av patenträtten. avlämnade 1983 sitt betänkande (SOU 1983:73) Ny förvaltningslag. Det är min avsikt atl anmäla frågan om enlagrådsremiss med förslag lill lagstiftning i ämnet. Ökad service gentemotallmänheten och fördjupad rättssäkerhet för den enskilde är viktiga huvudpunkter i arbetet. Som ell led i strävandenaatt minska och förenkla den statliga regel-givningen förelade regeringen ivåras en proposition (1983/ 84:119)om förenkling av myndigheternas föreskrifier, anvisningar och råd.Propositionen godtogs av . antog år 1984också en proposition (1983/84:120) medriktlinjer för en översyn avmöjlighelerna att överklaga myndighetsbeslut till regeringen. Syftet är altminska antalet besvärsärenden hos regeringen. Arbetet med att förenklamyndigheternas regelgivning och minska antalet besvärsärenden hos regeringenfortsätter. Inom statsrådsberedningen har man påbörjat en uppföljning av debåda riksdagsbesluten. Bl.a. kommer en regelgivningatt utarbetas i statsrådsberedningen. 1 detta sammanhang villjag nämna atl ordningsstadgeulredningens arbete på alt modernisera delregelsystem som fin. finns i lagstiftningen om allmänna sammankomster ochallmänna ordningsstadgan inom korl beräknas vara slutfört. Inom departementet pågåräven arbete på en ny lagstiftning om de offentliga organens verksamhet vid krigeller krigsfara. 1984/85: 100 Bilaga4 16 ningavses ersätta den s.k. administrativa fullmaktslagen frän års särskilda rättegångslag. Som jag redan nämnt har i en proposition nyligenföreslagilsen mindre ändring i regeringsformen i fråga om kommunernas beslutsformer under utomordentliga förhållanden. I anslutning härtill kan nämnas att en översyn av destraffrättsliga immunitetsfrågor som aktualiseratsvid de s.k. ubåtsalTärerna pågår inom departementet. En departementspromemoria i ämnet (Ds Ju1984:6) har remissbehandlats. En tillkalladkommitté har fått i uppgift atl utreda möjlighelerna att stärka samernas rättsliga ställning i frågor som rör rennäringen och överväga behovet av ettsamiskt organ som kan företräda samerna i olika sammanhang. Datateknikenvinner allt bredare tillämpning i samhållet. Dess ekonomiska betydelse är stor. Det förhållandet alldatatekniken tas i bruk på allt fler områden och i allt mer vidgad omfattning för med sig åtskilliga frågor om behov avny eller ändrad lagstiftning. Flera av dessa frågor faller inom justitiedepartementels ansvarsområde. Utvecklingenpå dataområdet liksom dejuridiska frågor som denna utveckling medför följs därför uppmärksamt avjustitiedepartementet. Denna bevakning av frågorna innebär bl.a. alt deltar i arbetet iolika internationella organ med rättsliga frågor som haranknytning till datorer. Datatekniken har redan påverkat lagstiftningen. Så kan t.ex. nämnas att den ökande användningen avdatateknik i den offentliga förvaltningen har föranlett ändringar i regleringen av handlingsoffentligheten hosmyndighelerna. Problemen på det området år dock inte lösta med dessa ålgärder. har som redan sagls vissa av dessa frågor genom tilläggsdirektiv anförtrotts åt en särskild utredning(se avsnitt 1.3). Från det offentligrättsliga områdel i övrigt kan nämnas att frågan om rätten att tillhandahålla datatjänster liksom frågan om ett ""utgivaransvar" för sådana tjänster harbehandlats först i ytirandefrihetsutredningens betänkande (se avsnitt 1.2) och senare imassmediautredningens betänkande (SOU 1984:65) Via satellit och kabel. På det civilråltsliga området aktualiserar datorerna fiera olika spörsmål. Som exempelkan jag nämna de upphovsrätlsliga frågorna om skydd för material som distribueras i datakommunikalionssystemoch om skydd för datorprogram (se avsnitt 1.13). Ett annal problem gäller ansvarsförhållanden i sambandmed datatjänster i allmänhet och sårskilt i samband med elektronisk betalningsförmedling. Internationellt samarbete pågår för att lösa problemen på områdel. Civilrättsliga aspekter finns också i det arbete somfin. bedrivs för att klarlägga frågor kring användningen av ADB-teknik som ersättning för Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 17 traditionella frakt- och handelsdokument. Dettaarbete bedrivs både på ett nordiskt och på ett vidare internationellt plan. Användningen avdatateknik väcker också frågor om ändringar pä straffrättens område. Till dessafrågor återkommer jag i det följande avsnittet om åtgärder mot brott. 2 Åtgärder mot brott Antalet brott som kommer till polisens kännedomår 1984 synes bli ungefär lika stort som året innan. Därmed skulle nivån havarit tämligen . Det är i och för sigtillfredsställande att talen inte har gäll upp. Men del måste slås fast atlbrottsligheten ligger på en alltför hög nivå. Frågan i vilken mån denanmälda brottsligheten ger en rikligbild av den verkliga brottsligheten är omdiskuterad. Jag behandlade själv fråganvid min anmälan till förra årets budgetproposition och vill hänvisa till minauttalanden där. Låt mig här bara framhålla att statistikens fillförlitlighetberor på en lång rad olika faktorer och att den varierar beroende på vilkabrott det är fråga om. När det gäller den meratraditionella brottsligheten som tillgrepps-och våldsbrott bygger statistikenså gott som uteslutande på de anmälningar som görs av dem som utsatts förbrotten. Om det inte gär att peka på något som uppenbart påverkat benägenhetenatt anmäla brott som man blivitutsatt för, ligger del nära lill handsatl anta att antalet anmälda brott från det ena året till det andra ger enförhållandevis riktig bild av hur detfaktiska antalet brotl har utvecklats. Del är en annan sak atl denna statistikinte talar om för oss hur många brott som har begåtts. Vid annan brottslighet,t.ex. narkotikabrott och skattebrott, är förhållandena annorlunda. Sådanabrolt kallas ibland för spaningsbrotl.Därmed avses att myndigheterna får kännedom om dem genom egna aktiviteter ochmera sällan genom anmälningar frän allmänheten. Det betyder att statistikenöver sådana brott inle behöver genågon rättvisande bild av brotlsulvecklingen utan snarare är ett mått påmyndighelernas aktiviteter. Vad jag har sagt nu har i stor utsträckningtillämpning även på irafikbrottsligheten. Den skillnad jag harbeskrivit har också betydelse för hur stor del av den anmälda brottslighetensom upp. Andelen uppklarade spaningsbrott är avsevärt högre änmotsvarande siffra för anmälningsbrotten. Det beror på att ett spaningsbrottofta upp praktiskt taget som det upptäcks. Som exempel kannämnas all uppklarings-procenten för brott mot trafikbrollslagstiftningenligger medan den för brolt mot är cirka 30procent. 2 1984/85. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 18 Även om den anmäldabrottsligheten varil , är brottsligheten givetvis ett allvarligt samhällsproblem som måste angripaspå bred front. Därvid får man dock inte överskatta betydelsen av de åtgärdersom kan vidtas inom rättsväsendet. Frågan måste ses i ett betydligt vidareperspektiv än så. Genom all fortsättaarbetet på att bygga ett mer rättvist ocb jämlikt samhälle kan vi undanröjamånga anledningar till brott. Särskilt viktigt är det att skapa godaförutsättningar för barn och ungdom atl växa upp och finna en plals isamhället. Genom insatser inom bostads- och familjepolitiken, i skolan, iarbetslivet och i fritidsverksamheten kan vi motverka social ulslagning och taett aktivt ansvar för dem som drabbas av sociala och personliga problem. 1dessa strävanden måste vi bygga på samverkan mellan föräldrar, andra enskilda,kommunala och statliga myndigheler och folkrörelserna. Detta betyder självfalletinte all åtgärder inom rättsväsendets ram skulle sakna betydelse. Samhället haren skyldighet att verka för atl de regler som finns också upprätthålls. Det ärnödvändigt att medborgarna upplever all rättsväsendet fungerar på ett rättvistoch korrekt sätt. Om straffsystemet framstår som ineffektivt och orättvist,kommer också de grundläggande normer som systemet är till för att upprätthållaatt förlora sin legitimitet. 1 längden är detta förödande för den allmännalaglydnaden. När det gäller sådanaåtgärder från samhällets sida som mera direkt inriktas på att motverkabrottslighet brukar man vid fördelningen av resurserna ofta använda enindelning i sex åtgärdsgrupper. Man talar då om förebyggande åtgärder,övervakande åtgärder, brottsutredning och andra åtgärder i brottmålsförfarandet,verkställandet av påföljder, rehabiliterande åtgärder samt forskning ochutveckling (se närmare underbilaga 4.3). Vad jag uttalade i anslutning tillförra årets budgetproposition om inriktningen av dessa olika åtgärder har istort fortfarande giltighet. Detsamma gäller det allmänna ställningstagandeangående inriktningen av rättsväsendets resurser som ställde sigbakom vid sin behandling av budgetproposition och som innebär attnarkotikabrottsligheten, den ekonomiska brottsligheten och våldsbrottslighetenhör till de områden där insatserna måste prioriteras. Det finns emellertidanledning att redan här understryka att den prioriteringen inte får leda tillatt man eftersätter kampen mot annan mera traditionell brottslighet som oftadrabbar den enskilde medborgaren hårt.