prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Planerna för mobilisering är och måste vara mycketkomplicerade för att alla komponenter skall fungera vid organisering avfältdugliga civilförsvarsenheler. Del är en mängd pusselbitar som skall passasin - personal, krigsplaceringsorder, krigsijänslgöringsorder, mobiliseringsiabdler,materiel, reversal, förråd, lokaler, förläggning, förplägnad m.m. Underlaget förslora delar av planen utgörs av centralt datorproducerat material som ofiaförnyas. Verkslålligheten enligt planerna åvilar civilförsvarsbefål vilka, somtillägg till sin ordinarie befattning, utsetts till mobiliseringschefer.Länsstyrelsen måste som ansvarig inom länet för civilförsvarels mobiliseringdisponera utdrag ur och sammanställningar av mobiliserings-enheternas planer. Mobiliseringsplanering är en artfrämmande verksamhei förkommunala 9 1984/85. Prop.1984/85:49 ,30 De kommunala resurserna finns och fungerar ifred. De behöver vid krigsorganisering endasl justeras enligl en plan förövergång lill krigsorganisation för kommunen. Om kommunerna ges ansvaret förcivilförsvarets mobiliseringsplaner krävs del en omfattande utbildning och etlomfattande underlag från länsstyrelserna. Efter genomförd planläggning krävssammanställningar av lolala hehov och en kontinuerlig ajourhållingav underlaget för planerna. Av erfarenheterna från provplanläggningen framgår attmobiliserings-planläggningen i varit mera rationell och lett tillett enhetligare resultat än i lån, dår den hedrevs av kommunerna.Länsstyrelsen föreslår därför au kommunerna tills vidare endasl åläggs alt, medunderlag från , upprätta mohiliseringsöversikter som skall bildaunderlag för samordning med kommunens egen krigsorganisering och för samverkanmed övriga lolalförsvarsfunkiioner. När ylleriigare erfarenheler vunnits kandärefter kommunernas ansvar för mobiliseringsplanläggningen utökas till enomfattning som då kan befinnas vara önskvärd och ändamålsenlig. Länsstyrelseni län framhåller all mobiliseringsplanen beslår av dels mobiliseringsöversikl,dels mobiliseringskalendrar. Mobiliseringskalendrarna skall göra del möjligtför vederbörande mobiliseringsenhetschef au genomföra mobilisering.Mobiliseringschefer år högre civilförsvarsbefäl som tillagtsmobiliseringsledningen som tillikauppgift. Mobiliseringsplanen består till sin hell övervägande delav mobiliseringskalendrar. anser all del inte skulle vararationellt att sysselsätta tjänstemän hos kommunerna med denna arlfrämmandeplanläggning som kontinuerligt förändras belräffande personal, fordon m.m. ochsom kräver ofta återkommande byten av datahandlingar etc. Mobiliseringskalendrarnaår inle heller avsedda att utnyttjas av personal ulan av befäl vid decivilförsvarsenheler som skall sättas upp. anser därför althuvuddelen av mobiiiseringsplanläggningen (arbetet med mobiliseringskalendrar)bör ligga kvar hos länsstyrelserna. Länsstyrelserna, som har ansvarel förmobiliseringen av civilförsvaret inom länet, måsle fö. under allaomständigheter upprätta länssammandrag och åtgärdskalendrar för dennaverksamhet. Varje kommun bör dock enligl mening upprätta enmobiliseringsöversikt för civilförsvarsorganisalionen inom kommunen.Planläggningsunderlag härför skall tillhandahållas av . i anser att del inle finnsnågra påvisbara fördelar med all lägga ansvarel förmobiliseringsplanläggningen på kommunerna. anför följande motivför alt mobiliseringsplanläggningen skall ske på länsstyrelserna. Mobiliseringsenhelschefför civilförsvarsbas (den mest krävande mobiliseringsenheten) år fältchefen.Denne rekryteras i flera fall med reservofficer (s.k. befälsansiälld) varskvarvarande tjänstetid används för utbildning och övningar saml viss Prop.1984/85:49 131 Uppgiften vidtjänstgöringen på är alt revidera "de egna"mobiliserings- och undsättningsplanerna. Samråd i samband med planläggning ochrevidering av planer förekommer med försvarsområdesbefälhavaren beträffandegruppering, verkstadstillgångar och samordning av viss verksamhei. Ultagningav fordon, fastigheter m.m. och viss kompletterande utrustning är uppgifterför vilka det på länsplanel finns fungerande samrådskonlakter i en omfallningsom saknas på det kommunala planet. Lånsstyrelsens genomförandeansvar för bl.a.mobiliseringsövningar gör att revidering före en övning och/eller uppföljningav någonting som kommit fram under övningens gång lämpligen också bör göras avlänsstyrelsen. Kommitténs kostnadsberäkning pekar på en besparing om ca 2,5milj. om ansvarel för mobiliseringsplanläggningen ligger kvar pålänsstyrelserna. anför alt mobiiiseringsplanläggningenför bör skötas av eftersom kommunens civilförsvarsbaserär belägna i andra kommuner. kommun anser att det borde räcka om kommillénsförslag lill ansvarsfördelning mellan länsstyrelse och kommuner får tjäna somriktmärke. Eftersom förhållandena varierar från kommun till kommun år det mestpraktiskt om och den enskilda kommunen kommer överens omansvarsfördelningen. är enligl kommunens mening sannolikl densom bäsl kan genomföra mobiliseringsplanläggningen. Detta bl.a. med hänsyn tillatt flera kommuner kommer au fä civilförsvarsbaser som är belägna utanför denegna kommunens område. anser att det bör åvila länsstyrelsenatt svara för mobiliseringsplanläggningen. Elt intimt samarbete mellan länsstyrelsenoch kommunerna i detta planläggningsarbete bedöms ge tillräcklig förtrogenhetmed mobiliseringsfrågorna i ett verkslällighelsskede i kommunen. anser all mobiliseringsplanen för civilförsvarsorganisalionen,som är artskild från övrig planläggning, bör utarbetas av . anser alt i motsats lill vad kommitténföreslår så bör kommunerna upprätta även organisationsplanerna. Vidare anserkommunen också i motsats till vad kommittén föreslår att kommunerna självaskall fastställa alla planer de upprättar dvs. även organisationsplanen, mohiliseringsplanenoch skyddsplanen i sin helhet. Varbergskommun ställer sig tveksam till alt ta över ansvaret för mobiliseringsplanläggningen.En vägledande princip vid all försvarsplanering är alt ansvarel för enverksamhet skall ligga pä samma myndighel i krig som i fred.Mobiliseringsplanläggningen har ingen som helst motsvarighet i kommunensverksamhet. Den kommunala beredskapsplanen berör inte heller dessa frågor. Ibetänkandet understryks att hög aktualitet och detal-jeringsgrad fordras imobiliseringsplanen. Eftersom har allt underiag som behövs ochdessutom erfarenhet och kunnande inom områ- 1984/85:49 132 det anser kommunen all är bäsl skickad attäven framöver sköta denna planering. Därigenom garanteras även sammadetaljerings-grad i olika kommuners planer. Kommunen finner det också rimligtatt anta att etl sådant förtärande ger samordningsvinster eftersom det finnskunnig personal pä länsstyrelserna och varje kommun i annal fall måsle hatränad personal för denna uppgift. Midfsjö kommun anser att del vore fel alt överföra mobiliseringsansvarelfrån till kommunerna. Lånsstyrelsen bör bibehålla mobiliseringsansvareloch ha lill uppgift att ställa färdigmohiliserade staber och enheter tillkommunernas förfogande. anser att mobiliseringsplanläggningenmed hänsyn lill dess art även i fortsättningen bör utföras av länsstyrelsensom har det övergripande ansvaret när det gäller mobilisering av de civiladelarna av totalförsvaret. 3.2 Det huvudsakliga innehållet i kommunernascivilförsvarsplaner Överbefälhavaren framhåller alt i vad gäller byggnadsljänslensom berörs främst i samband med skyddsplanen är del angelägel alt planläggningengörs flexibel. Beredskap måste finnas att möta olika lägen med varierandetillgång på resurser ur byggnads- och reparalionsberedskapen och varierandelid för byggnadsverksamhet. Civilförsvarsslyrelsen framhåller all en av de bärandeidéerna bakom skyddsplanen är all den skall samla planeringen för alla ålgärderför befolkningens skydd oavsett om det gäller åtgärder i fred eller krig. Åtgärdernaskall grundas på skyddsplanens områdesindelning och skyddsanalys. Detta gälleräven för skyddsrumsbyggandet i fred. För denna verksamhet behövs särskildastyrinstrument som kan ingå som en del i skyddsplanen. Styrelsen räknar medalt skyddsrumsplanen kan förenklas inom ramen för skyddsplanen. 1 övrigisträvar styrelsen efter att tillgodose de krav på förenklingar och förtydligandensom kommittén redovisar. Delta gäller inte minst planläggningen av byggnadsljänslen. anser att den i skyddsplanen ingående byggnadsljänslenbör omfatta åtgärder inte bara för personal ulan också för vital materiel t.ex.fordon. framhåller om omflyttning allmålsättningen för denna inle bara får vara att avståndet mellan ordinariebostad och inkvarleringsbostad blir så litet som möjligt ulan en viktig faktorbör vara att avståndet och vägen lill arbetsplatserna inle blir sådana alt möjlighelernatill fortsatt arbete försvåras eller omintetgörs. Slyrelsen anser vidare altdet bör finnas en planläggning för mottagning av flyktingar. Sunens planverk framhåller att enligl 32 §civilförsvarslagen skall den som avser all uppföra en ny anläggning ellerbyggnad i skyddsrumsort anmäla detta till kommunen. Kommunen skall ge den somhar gjort anmä- Prop.1984/85:49 133 lan besked humvida skyddsmm skall anordnas. Det år enliglplanverkels mening angelägel all beslutsunderlaget för sädana "skyddsrumshesked"är så tydligt som möjligt. Planverkel delar därför kommitléns uppfattning alldet inom ramen för skyddsplanen bör finnas ell särskilt dokument som motsvararnuvarande skyddsrumsplan. Riksrevisionsverkel anser alt skyddsanalysen börförenklas. Del kan l.ex. ifrågasättas om det i detalj för varje hemskyddsområdeskall anges uppgifter om befolkningen med uppdelning på åldersklasser förberäkning av behovet av andningsskydd eftersom hefolkningssammansältningensnabbt kan förändras vid elt beredskapstillstånd. Civilbefälhavaren i Östra civilområdel framhåller attkommunerna redan nu är ålagda att ha en informationsplan för krig. Civilbefålhavarenfinner det därför vara fel alt som i den föreslagna lydelsen av I0c§civilförsvarslagen ställa krav på ylleriigare en informationsplan. De delar somrör civilförsvarsverksamhet bör liksom andra totalförsvarsfunktioner ingå ikommunens informationsplan inom ramen för den kommunala heredskapsplanläggningen. i ifrågasätter skyddsplanensdetaljerings-grad. I lågbefolkade områden synes det inte vara nödvändigt att haen särskild plan för byggnadsljänsl. Del bör räcka med en flexibel råd- ochanvisningsdel. Förenklingen av skyddsrumsplanen fär enligt länsstyrelsensmening inte drivas så långt alt skyddsrumsplanen blir etl för trubbigtbeslutsunderlag med allt för slora toleranser. Skyddsrumsplanen har sloraverkningar redan i fredslid varför felbeslut blir kostsamma för slalen. i län framhåller all ansvar m.m.då vissa åtgärder enligt 40 § civilförsvarslagen hänför sig till flera kommunerbör regleras i organisationsplanen. anser att anlalel områdestyper förhemskyddsområde kan reduceras frän föreslagna sex lill fyra. framhåller vidare alt del för ledning av undsäliningsverk-samheti krig kommer att engageras många personer som inte är sysselsatta i fredsräddningsljänsten.Länsstyrelsen anser därför ätt det är viktigt all undsällningsplanen för kommunkompletteras med de insatsplaner som upprättas av brandförsvaren i fred. i anser att del finns en sädan sammanflät-ningmellan primärkommunal och landstingskommunal verksamhei alt en enkel samverkansplanhör upprättas för alt samverkansbehoven skall kunna överblickas ochtillgodoses. i föreslår att det i10h§ civilförsvarslagen anges att ledningsplanen skall innehålla en krigsuppgiftsför-leckning. i framhåller all det även iframtiden inom ramen för skyddsplanen bör finnas en särskild plan för denfredslida Prop.1984/85:49 134 Denna plan är enligtlänsstyrelsens mening ett synnerligen viktigt dokument i det dagliga arbetet.Planen bör bl.a. innehålla aktuella prioriterings- och avvägningsfrågor samluppgifter om målsättningen för skyddsrumsbyggandel inom kommunen. Del är ocksåvikligt att den integreras med annan och att denhålls aktuell så all skyddsrumsbesked alllid kan lämnas inom föreskrivnatidsramar. anser att det geografiska planeringsområdetför omflyttning bör var hela orten. Vid beräkning av omflytiningsbehov börhänsyn inle las till de yrkesverksamma i samhällsviktig verksamhei eftersom denuppgiften endasl har marginellt värde och dessulom snabbt blir inaktuell. I förslaget lill ny lydelse av 59 § civilförsvarslagenhänvisas lill lagen (1964:64) om skyldighet att upplåta inkvarteringshostad ikrig m.m. Sistnämnda lag omfattar inle inkvarteringsbehov som är föranlett avomflyttning och bör därför också bli föremål för ändring. Kommiuén föreslår all regeln om krigsplaceradbefälspersonals medverkan vid personalrekrylering bör utgå ur föreskrifternaför planläggning av personaltjänst. delar inle den uppfattningen.Befälspersonalen i civilförsvarsorganisalionen har de bästa förulsällningarnaalt rätt bedöma vilka kvalifikationskrav som måste ställas vid rekryteringen.Den erfarenhel som dessa har vunnit genom alt delta i övningar i fred bör las lillvara. i ifrågasätter om inleskyddsplanen med del innehåll som kommittén föreslär blir alltför omfattandeoch detaljrik. Det borde räcka om skyddsplanen omfattar hänvisning, omflyttningoch utrymning/inkvartering och ullämning av skyddsmasker. Planläggning av hyggnadstjänsten,utöver skyddsrumsplanen, bör enligt mening ingå i skyddsplaneni mån av tid och resurser och vara etl uttryck för en högre ambitionsnivå. i anser att innehållet iskyddsplanen hör kunna begränsas i förhållande lill kommitténs förslag. Enligtlänsstyrelsens mening behöver inte särskilda planer för skadeförebyggandeberedskapsåtgärder upprättas i den omfattning som föreslås. Länsstyrelsenanser att enbart en plan för byggnadsljänslen behöver upprättas medan uppgifiernai övriga delplaner lämpligen bör framgå av en mera genomarbetad skyddsanalys.Det är vidare uppfatining att inriktningen av byggnadsljänslen inlefår koncentreras på de särskilda riskområdena i skyddsrumsorterna, s.k. SR-områden,i den omfaltning som föreslås. En strävan bör i stället vara att uppnå så storeffekt som möjligt över hela ytan. 1 skyddsrumsplanen redovisas en klassificering avhemskyddsområden. ställer sig tveksam till denna uppdelning avområden som måsle bli rält godtycklig från län till län. Nägra klara regler förden förfinade uppdelning som föreslås redovisas inte i förslaget. Länsstyrelsenanser del vara tillräckligt med en uppdelning i "Skyddsrumsort (S)", Prop.1984/85:49 135 "Annan tätort (T)", och "Glesbygd(G)". i anser att ambitionsnivånför skyddsplanen har satts för högt. Reglerna för skyddsplanering bör sesöver. Detaljeringskraven bör minskas. Det bör pä ell enklare och klarare sällanges vad som skall planläggas i en skyddsrumsorl och i övriga områden.Reglerna bör inte innehålla mer text ån vad som är direkl nödvändigl för altbeskriva uppgiften. Eventuella förklaringar och motiveringar kan lämnas i ensärskild publikation som även kan innehålla planläggningsexempel. De restriktioner som finns i reglerna för skyddsanalysennär del gäller omflyiining inom eller till riskområden leder till ett dåligtutnyttjande av befintliga skyddsmm. I skyddsrumsorler med många riskområdeneller slora ytmål kan ell belydande "överskott" på skyddsrumsplalsersom inle kan utnyttjas uppslå. Detta medför i sin tur alt etl ökal behovuppslår av att bygga skyddade utrymmen på annat håll. Även om grundtanken medrestriktionerna är riktig, dvs. all ingen skall behöva flytta frän ell områdemed lägre bedömd risk till ett med högre risk om andra och bättre allernalivfinns, ifrågasätter lånsstyrelsen om inle reglerna måsle förtydligas på dennapunkt. På grund av den begränsade tillgången på resurser för byggnadsverksamhetenhör enligl mening detaljplanering och resursberäkning endast omfallasådana objekt som kan färdigställas under en första arbetsmånad. Lånsstyrelsen föreslär alt i planen för underhållsljänstlas med elt avsnitt om förläggningsljänsl. kommun anser all del är vikligt all få med ocksåhemskyddsombuden, hemspråkslärare och läromeddsceniralerna närinformationsplanen utformas. föreslår alt skyddsrumsplanenslopas. Styrningen av skyddsrumsproduktionen i fred bör kunna ske med hjälp avskyddsanalysen. För att på ell bättre sätt kunna utnyttja material och data somlas fram för kommunernas ordinarie planering bör föreskrifterna förskyddsplaneringen göras sä flexibla att en anpassning lill befintligt materialkan ske. Kraven på karlredovisning bör inle ställas högre än att befintligakartor i normalfallet kan utnyttjas. Undsällningsplanen bör starkare knytas till kommunens planför räddningstjänst i fred. För många kommuner ulan slörre riskområden ellerriskobjekt bör det räcka med en enkel komplettering av räddningstjänst-planen.Styrelsen vill också ifrågasätta begreppet undsättningsplan. Eftersomflertalet kommuner har en plan för räddningstjänst i fred verkar det vara meranaturligt alt tala om räddningstjänst även under beredskap och i krig. saknar en beskrivning av bolagelsmedverkan i den inriktning som föreslås för planläggningen avinformationsverksamheten på lokal nivå. Prop.1984/85:49 136 3.3 Samordning med beredskapsplanläggning Hovrätten för understryker vikten av att detfinns en samlad syn på planläggningen och om möjligt också på genomförandel avalla de vikliga tolalförsvarsuppgifter som en kommun har under beredskap och ikrig. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar noterar att kommitténföreslår all kommunerna skall upprätta ett anlal planer och därvid framhålleralt dessa planer skall samordnas med den kommunala heredskapsplanläggningen.Överstyrelsen vill betona vikten av att civilförsvarsplanläggningen inte barasamordnas med utan integreras med övrig planläggning. Överstyrelsen instämmeri kommitléns uttalande alt kommunernas fredslida planläggning av civilförsvarsverksamhelenenbart är en del av lolalförsvarsför-bereddserna på lokal nivå. försvar tolkarkommitténs förslag så all civilförsvarsplanen för informaiion ingär som enintegrerad del av kommunernas beredskapsplanläggning för information. Någonsärskild plan enbarl för civilförsvarsinformalion behöver därmed inleupprättas. stödjer kommitténsåsikter om betydelsen av samordningen av civilförsvarets verksamhet på lokalnivå och vikten av all försvarsansträngningarna totalt sett bedrivs med enenhetlig inriktning. Institutet kan komma all återkomma till kommunernas rollsom samordnare i den utredning om ledningen av totalförsvarets civila delar sompågår inom institutet. instämmer i kommitténs uttalande ombehovet av en grundlig översyn av den kommunala beredskapsplanläggningen. Denbör genomföras enligt kommitténs intentioner och samordningen på lokal nivå avde båda planläggningsområdena civilförsvar och beredskap bör vara enhuvudfråga. anser att del är nödvändigt altcivilförsvarsplaneringen samordnas med övrig planläggning och all allt sker enliglsamma planeringsförutsättningar. Statskontoret anser att del är en praklisk och ävenkonsekvent lösning mol bakgrund av motiven lill lolalförsvarsbeslutall kommunernas civilförsvarsplanläggning samordnas med den kommunalaberedskapsplanläggningen. CivUbefälhavaren i Södra civilområdel understryker detnödvändiga i att integrera civilförsvarsplanläggningen med övrig kommunalberedskapsplanläggning. Ekonomiska förhållanden får därvid inle vara någonåterhållande eller begränsande faktor. CivUbefälhavaren i Västra civilområdel noterar all kommiuénföreslår att planen för personal- och underhållsljänst helt eller till störredelen integreras med den kommunala beredskapsplanläggningen. Enligl civilbefälhavarensuppfallning är civilförsvarsorganisalionens storlek avgörande Prop.1984/85:49 137 för hur långtgående integrering som är lämplig. Etteffektivt civilförsvar är beroende av ett väl fungerande underhållssystem. i delar kommilléns uppfallningalt planen för informationsverksamhet bör vara övergripande och avse kommunenssamtliga totalförsvarsuppgifter. anser att informationsverksamhetenvid såväl fredskriser som under beredskap och i krig hör ägnas ökaduppmärksamhet. i anser att vissaplaner för civilförsvarsverksamheten och den kommunala beredskapen kan vara gemensammaoch förslår därför alt det anges i civilförsvarslagen och i lagen om kommunalberedskap alt ledningsplan och informationsplan skall vara gemensamma. i understryker kraftigtbehovet av samordning mellan civilförsvarsplanläggning och övrig kommunalberedskapsplanläggning. anser au om inte underlag i form av nyafackanvisningar för den kommunala heredskapsplanläggningen som är samordnademed underlaget för civilförsvarsplanläggningen finns tillgångliga vid denplanerade lidpunkten för planläggningsstart så bör det allvarligt övervågasall senarelägga denna. Av samhällsekonomiska och arbets-måssiga skål är detnödvändigt att genomföra dessa två uppgifter som ligger så nära varandrasamtidigt. i anser all planen förövergripande ledning och informationsplanen skall upprättas i form av planerför kommunens lolala verksamhet under beredskap och i krig. Planen för personal-ochunderhållsljänst bör också hell kunna samordnas med den befintliga kommunalaberedskapsplanläggningen sedan en översyn gjorts av denna planläggning. i framhåller alt det är vikligtatt författningstexter saml föreskrifler och allmänna råd rörande denkommunala beredskapen och civilförsvaret samordnas. kommun anser alt en samordning av den nyaplanläggningen med den redan befintliga kommunala beredskapsplanen ärnödvändig, specielll för ledningsfunktionen. Detla medför ett behov av engrundlig översyn av nuvarande kommunala planer. kommun har den uppfattningen all en samordningmellan civilförsvarsplanläggningen och den kommunala beredskapsplanläggningeni flera fall är en fömtsättning för alt den kommunala verksamheten och civilförsvarsverksamhelenskall kunna integreras på ett effektivt sätt. anser all del är självklart att deolika planerna måsle samordnas med varandra. Delta lorde bäsl kunna ske genomatt det är en och samma huvudman för de olika planerna. Kan sedan sammapersoner vara delaktiga vid upprättandet av samlliga planer och dessulom vara krigsplaceradei kommunens organisation är del ännu bättre. anser all del endast hör finnas en planför kommu- Prop.1984/85:49 138 nens övergripande ledning av all på kommunen ankommande totalförsvarsverksamhel.En integrering av civilförsvarsplanlåggning och kommunalberedskapsplanläggning är alltså nödvändig. kommun noterar all kommiuén har belyst behovet avsamordning av den kommunala beredskapsplanläggningen och föreslagen planläggningav civilförsvarsverksamheten i kommunerna. Kommunen anser att det både samhällsekonomiskloch arbelsmässigt är en klar fördel om dessa planer utarbetas . kotnmun anser att det stöd som kommunen kanha av de kommunala beredskapsplanerna vid civilförsvarsplanläggningen ärviktigt och i viss utsträckning kan underiätta den nya planläggningen. kommun anser att det är viktigt alt samordningsker av civilförsvarsverksamheten med den övriga kommunala verksamheten. Kommunenbetonar att den kommunala beredskapsplanläggningen skall ulgå från den normalakommunala verksamhelen i fred som enbart skall anpassas lill en förändrad situalioni krig. gäller även för civilförsvarsverksamhelen som kan betraktas somen utökad och förstärkt räddningstjänst-verksamhet. Delta betyder attcivilförsvarsverksamheten i så slor ulsträckning som möjligt skall bygga päövrig verksamhet som brandförsvar och räddningstjänst. kommun anser alt möjligheterna till samordning börtillvaratas så långt som det är möjligt redan i den grundläggandecivilförsvarsplanläggningen. Inriktningen bör vara all åsladkomma ellplankomplex som omfattar kommunens samlliga tolalförsvarsuppgifter. Planlåggningsregleroch anvisningar för civilförsvarsplanläggningen bör därför konkret peka påsamordningsmöjligheterna. framhåller all del är nödvändigtatt civilförsvarsplanläggningen och den kommunala beredskapsplanläggningenintegreras. Del bör bara finnas en plan för den övergripande ledningen och enplan för informationsverksamheten inom varje kommun.