prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessa innebär tillsammansmed tidigare beslut i skattelagstiftningen i korthet följande för åren 1984 och1985. - Basenhetenför resp. bestämdes till . - Deslatliga marginalskatlesalserna höjdes i inkomstskikten 18-21 basenheter(136800 - . ) av höstriksdagen. - Förändringari folkpensionärernas beskattning. - Allemanssparandelinfördes och insättningen höjs 1985. - Räntesatserknyts till diskontot . 3 1984/85. Prop.1984/85:100 34 - Ändradreavinstberäkning på aktier. av försäljningspriset i slället för tasupp lill beskattning vid användning av schablonregeln. - Nyaregler för resor med bil mellan bostad och arbetsplats. - Nyaberäkningsregler för bilkostnader vid avdrag för resor mellan bostad ocharbetsplats. - Tillfälligthöjd förmögenhetsbeskattning vid taxering. - Skogsvårdsavgiftenhöjdes från 5 till 80/00 fr. o. m.den . - Reduceringav räntebidrag. - Statligfastighelsskall införs . - Samordnaduppbörd av källskatt och arbelsgivaravgifter fr.o.m. den Ijanuari 1985. - Förvärvsavdragetslopas vid taxering. - Statligaskattesatsen höjs från till iinkomsiskiktet 1-4 basenheter (7800 - . För atl bedöma effektenav skatteomläggningen vad avser ändringar i den statliga skatteskalanhar RRV dels beräknat den totala skallen som om 1983 års skatteskala inominella belopp skulle ha gällt , dels beräknat skatten enligt 1984 årsskatteregler. Den totala skillnaden islutlig skalt blir knappi 6000 milj, kr. lägre om 1984 års skatteskalaappliceras skatteunderlag, jämfört med om 1983 års skatteskalaanvänds på samma underlag. Av denna förändring svarar indexregleringen avskatteskalorna för ca 2 550 milj.kr. och övriga marginalskattesatsändringarm.m. i den statliga skatten för ca 3400 milj. kr. Sänkningen av denslatliga inkomstskatten 1985 beroende på skatteskalans förändring uppgår lillca 3 500 milj.kr. Den statliga inkomstskatten minskar med ca 1 600 milj. kr.till följd av basenhetens förändring från . 1984/85: 18föreslås bl. a. en statlig fastighetsskatt. SkaUen skall iräffa hyreshus,kontorshus, småhus samt bostadsbyggnader på lantbruk. Underlaget för småhusskall vara en tredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter helataxeringsvärdet. Skattesatsen föreslås bli 1,för schablonbeskattade fasligheteroch för övriga fasligheler. Fastighetsskatten föreslås förschablonbeskattade småhus utgå med 0,, I % resp. 1,, 1986och 1987. beräknas den totala skatten som berör fysiska personer uppgå till 855 milj. kr. när skattesatsenär 1,beräknas således skallen uppgå till ca 2500 milj. kr (se labell 6). Det slopadeförvärvsavdragei höjer emellertid den totala skatten med ca 750 milj. kr. r-->/~. ONOOOOO'/'>00-OCTj-Or. >ri Tj- r-l o W( nC Vi - (i (l r-- nO " o - _._ rgfjcjrn oo\D"r-vor-NDrr-'/"i»n»aoONNO i/i r*-i r VTi u*i \£) »/ vC On ' oo rn "»O m ri oors»/-! "O"oor*-i»o or~~ 00rjrvi'ONi:'OcooON>i»/"isC'OON oooooooooo»/ooo (Nr*-, Trw-iv£ir-ooaNOr4-iOO I I I I I I I I I I I I I r I oooooooooo"v-iooo t; r4r*-tTt»y-, \or--ooONOr-i»/noo ,'-' ----------- (Nr*"i H Prop.1984/85:100 36 Vid kalkylerna avpreliminär A-skatt gör RRV en uppdelning på tre olika preliminärskatteunderlag,nämligen pensionsutbetalningar, beskattningsbara sociala transfereringar ochpå övriga inkomsler under förvärvskällan tjänst. Tolall innebär kalkylen attden preliminära A-skallen vänlas öka från 142 836 milj. kr. lill 151216 milj. kr. eller en ökning med 5,. Del är en svag ökningstakt somhänger samman, dels med del låga antagandet om lönesummetillväxien som gjortsför , dels med de skaltelällnader som inkomsttagarna som kollektiverhåller . utgår RRVfrån en anlagen utvecklingstakt på den utbetalda lönesumman på 5,. Basenheteni skatteskalan är ännu inte beslutad. 1984/85:9 föreslås en ändring avgällande bestämmelser så att den indexuppräkning av basenheten som tillämpadestaxeringsåren 1980-1983 inte automatiskt sker inför taxeringsåret 1987.Åtgärden syftar till all etl senare beslut angående basenheten vid 1987 årstaxering skall kunna tillämpas även ifråga om skattskyldiga med s.k. bruteträkenskapsår. 1 avsaknad av beslut har RRV antagit all basenheten blir 7800 kr.dvs. samma basenhet som för . Vidare har RRV antagit atl denkommunala medelutdebiteringen är oförändrad och att de regler som gäller förförskott och slutreglering av utbetalningarna till kommunerna är desamma år1986 som för . Den preliminära A-skaiten beräknas då uppgå till 165 772milj.kr. vilket är en ökning med 9,jämfört med . Inkomsterna av preliminärB-skatt under de fyra första uppbördsperioderna är 7983 milj.kr.vilket år högre än molsvarande perioder . Under /85beräknas 12470 milj.kr. erläggas av fysiska personer i form av preliminärB-skalt. Preliminär B-skattdebileras normalt med del belopp som senasl påförts som tolal slutlig skatt.Del betyder att resultaten av taxering ligger till grund fördebiteringen . och därefter har debileringen ökats medytterligare . RRV beräknar influten B-skatt /86 till 14293milj.kr. De skattskyldiga someriägger preliminär B-skatl har emellertid möjlighet att begära jämkningar avden preliminära B-skatlen. Av denna anledning har den debiterade B-skallenbrukat avvika från senasl kända slutliga skatt. Jämsides medberäkningarna av preliminärskalteuppbörden har RRV uppskattat vad som kommeralt påföras de skattskyldiga i slutlig skall vid 1985 och taxeringar.Som underlag för kalkylerna har använts den laxeringsstatistiska undersökningsom tidigare nämnts. 1982 ärs inkomster och avdraghar framskriviis med de lidigare nämnda inkomsianlagandena. Med tillämpning avresp. års beskattningsregler har motsvarande slutliga skaller och avgifter förfysiska personer kunnat beräknas för inkomståren 1984 och 1985. 1 de kalkylersom ligger till grund för RRVs beräkningar har den påförda statliga skatten,kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personerberäknats till följande belopp för taxeringsåren 1985 och 1986. Som jämförelsehar även beräkningarna för motsvarande skaller enligt taxeringmedtagits. Statligskall 35352 37852 38524 Kommunalskatt 104680 116813 125 902 Förmögenhetsskatt 2575 1830 2 107 Den påförda skattenreduceras för vissa skattskyldiga, som framgått lidigare, av skallereduktion.Den s.k. sparskattereduklionen (bank-och aktiefondsparande) uppgick vid taxering till 611 milj.kr. ochupphör i samband med denna taxering. En skattereduktion förfackföreningsavgifier infördes fr. o.m. Den uppgick då tillI 106 milj. kr. Nedan framgårskattereduktionen vid taxeringjämle de prognoser som RRV gjort för1985 resp. taxeringar. Skattereduktion inkl. sparskatte reduktion och skattereduktion för fackförenings avgift 2314 1795 1826 Vid beräkningarna har,förutom påförda inkomst- och förmögenhetsskatter, räknats med skaltedebileradesocialförsäkringsavgifter lill folkpensioneringen, sjukförsäkringen, arbeisskadeförsäkringen,tilläggspensioneringen, barnomsorgen, delpensioneringen och allmän löneavgiftlill följande belopp. Som jämförelse har åven de påförda avgifterna enligt 1984års taxering medtagits. En jämförelse mellanpreliminärskatleuppbörden (exkl. fyllnadsinbetalningar) och den slutligaskatten avseende elt vissl inkomstår belyser preli-minärskalteinbetalningarnasanpassning eller brist på anpassning lill de slutligt debiterade skatterna.Skillnaderna mellan dessa båda belopp be- 1984/85:100 38 Om preliminärskatleuppbördenöverstiger den slutliga skatten har det varit etl överuttag av skatt. 1nedanstående tablå redovisas uttaget för åren 1980- 1985. ökade det totalaunderuttaget vilket till största delen kan förklaras av fastighetstaxeringen.Den påverkade förmodligen inte jämkningarna av den preliminära A-skatten i fullskala. har totalaunderullaget ökat. Del är främsl reseavdragsbegränsningarna som förorsakardetta. sjönk underuitaget med ca 1000 milj.kr. En av orsakerna är bl.a.alt schablonavdraget under inkomsl av tjänst inte beaktades ipreliminärskatielabellerna. Underuitaget ökar bl. a. till följd av altskattereduktionerna vid skattesparandet upphör. ökar också underuitagettill följd av att fastighetsskatten införs. I RRVs kalkyler förutsätts alt deninte i nämnvärd omfattning beaklas i preliminärskalteuttagel. Slutregleringen avskallen sker, efler frivilliga fyllnadsinbetalningar av skatt, viautbetalningar av överskjutande skatt samt debitering av kvarstående skalt.Fyllnadsinbetalningarna och den inflytande kvarstående skatten ingår blandinkomsttitelns inkomsler, medan utbetalningarna av överskjutande skatt upptasbland titelns utgifter. Omfattningen av fyllnadsinbetalningarna, denkvarstående och den överskjutande skatten framgår av följande tablå. Fyllnadsinbetalningarnahar ökat och väntas öka . Undantaget är vilketsammanhänger med del minskade underuttaget av preliminärskalt detta år. Den kvarstående skatt,som påförs enligt taxeringarna , skall eriäggas underbudgetåren 1984/85 och 1985/86. Tabell 7 Fysiska personersskatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj, kr,) /85 till 1985/86 (milj. Under dessa budgelårutbetalas även den överskjutande skatten enligt nämnda laxeringar. Vidberäkningen av kvarstående skalt får hånsyn tas lill alt en del av de påfördabeloppen inte eriäggs i rätl lid utan blir restförda. RRV beräknar alt denkvarstående skallen blir 4460 milj. kr. budgetårel 1984/85 och 5 146 milj. /86. Den samordnade uppbördenav källskatler och avgifier blir månatlig fr.o.m. februari . Del innebäratt det under /85 kommer in en mänadsuppbörd extra jämfört meddet tidigare systemet. Denna engångseffekt har RRV beräknat till ca 13000 milj.kr. för inkomsttiteln fysiska personers inkomstskatt. Skatleuppbörden på titelnhar mol bakgrund av vad som redovisats beräknats till 185469 /85 och till 186649 milj.kr. Utgifterna på titelndomineras beloppsmässigl av kommunalskaltemedel. Utbetalningarna avkommunalskaltemedel grundar sig dels på förskott, dels på sluiavräkningarberäknade på de kommunala skatieunderla- 1984/85:100 40 För grundasutbetalningarna på skalteunderiaget enligt taxering. sker enavräkning av del under kalenderårel 1982 utbetalade förskottet. RRV harberäknat de totala utbetalningarna av kommunalskaltemedel till 115 880 milj. kr. budgetårel 1984/85och lill 128 366 milj. kr. RRV har i denna kalkyl utgåttfrån en medeluidebiteringshöjning med kalenderårel 1985 och för1986 oförändrad medelutdebilering. Från inkomsttitelnutbetalas överskjutande preliminär skatt. Som framgått av det föregåendeförutses denna för /85 uppgå lill 11 771 milj. kr. inkl. ränla.För /86 har motsvarande belopp beräknats till 11 124 milj. kr. Från titeln görs vidare omföringar lill andra inkomsttitlar och till allmännapensionsfonden av utskiftningsskail och ersättningsskatt, skogsvårdsavgifleroch vissa annuiteler, förmögenhetsskatt, hyreshusavgifl samt de olikaegenavgifterna. Sammanlagl kan de ifrågavarande omföring-arna beräknas uppgålill 7 625 milj.kr. för budgetårel 1984/85 och 7 524 milj.kr. för budgetåret1985/86. Utbetalningarna på titeln uppgår därmed till 135 276 milj.kr.budgetårel 1984/85 och lill 147014 milj. kr. budgetårel 1985/86. Del netto somuppstår på titeln lill fysiskapersoners skall på inkomsl, realisationsvinst och rörelse beräknas således till50193 . för /85 och till . budgetårel1985/86. 1121 Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse På inkomsttitelnredovisas de juridiska personernas preliminära skatter. En beräkning görs ävenpå avräkningen av de utbetalningar av kommunalskaltemedel som kan beräknasfrån de juridiska personernas kommunala skalleunderlag. 1984/85:70föreslär regeringen en höjning av skattesatsen till statlig skall för vissajuridiska personer fr. o. m. laxeringen 1986. Den föreslagna höjningen av denstatliga skallen fr. o. m. den Ijanuari 1985 beror på att den kommunalabeskattningen föreslås upphöra fr.o.m. laxeringen 1986. Nedanståendeförteckning visar hur slor statlig skall olika juridiska personer betalar.. Fr. o. m. Sparbankernassäkerhetskassa Andra ekonomiska föreningarän sambruksföreningar Familjestiftelser (fr. o.m. taxeringen 1986) Svenskaaktiefonder Svenskaförsäkringsanslalier som inie är aktiebolag juridiskapersoner Sådana juridiska personersom enligi förfallning eller på därmed jämförligt säll bildals för attförvalta samfällighei och som skall erlägga skall för inkomsl Andra juridiska personer änovan nämnda Dessa juridiska personer redovisar sina skatterpå de s. k. Bl-, B2-, Cl-och C2-längderna. De juridiska personernas uträknadestatliga och kommunala skatter framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 2209 2346 2078 3221 4 162 (4836) (5730) (11861)4 205 4 710 4 266 5 208 6287 (7 257) (7 793) Vid beräkningen avskatterna har de anlaganden som framkommit i enkäten till svenska aktiebolag,sparbanker och försäkringsbolag legat som grund (se sid. 21). Enligt enkätenväntas den statligt taxerade inkomsten öka mellan åren 1983 och 1984.RRV har frångått enkålresultatet och räknar med en ökning på mellan åren1983 och 1984. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas öka mellan åren1983 och 1984 (se sid 22). RRV har beräknat all denstatligt laxerade inkomsten för juridiska personer ökar med mellan åren1984 och 1985. Vid beräkningen har RRV utgått från en trendmässig ökning på10%. Vidare har hånsyn tagils lill förslagel om införandet av förnyelsefonder.Dessulom har RRV räknat med att inbetalningskvoien höjs för allmännainvesteringsfonder. Hånsyn har också tagits lill förslagel om fastighetsskattoch vinstdelningsskall saml att den kommunala laxeringen föreslås upphöra. Den preliminära B-skatlenberäknas öka med . mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. a. på att den preliminärt debiterade B-skatten utgör av den slutliga lidigare. Dessutom är den slutliga skaUen 1983 ca . högreän och beräknas den vara ca . högre ån 1983.Därutöver beräknas fastighetsskatten preliminärdebiteras fr.o.m. 1juli 1985. Detta medför bl.a. att fyllnadsinbetalningarna beräknasbli . mindre än inbetalningarna . Ifyllnadsinbetalningarna våren 1985ingår också inbelalningar avseende vinsldeiningsskatten. Kommunalskattemedlenberäknas minska med . mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86.Minskningen beror på förslaget om att denkommunala beskattningen för juridiska personer beräknas upphöra fr.o.m. (prop. 1984/85:70). Detlainnebär all någol förskott inle utbetalas. Däremot kommerslutreglering au ske . De omföringar sombelastar titelns utgiftssida är förmögenhetsskatten, utskiflningsskaiten, skogsvårdsavgiftenoch fastighetsskatten. Dessa effekter göratt nettot på titeln ökar med 2 142 milj, kr. mellan budgetåren 1984/85 och 1985/86. Tabell 8 Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse (milj. 1983/84 Utfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Förändring frän 1984/85 till 1985/86 Kvarstående skatt Övriga inkomster -28,6 -17,6 -19,7 Kommunalskattemedel Överskjutande skatt Omföringar Övriga utgifter -46,9 RRV beräknar nettotpå titeln juridiska personers skalt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till11756000000 kr. för /85 ochlill . för budgetårel 1985/86. 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinstoch rörelse Till denna inkomsttitel förs deskatteinkomster, som av olika orsaker inteär möjliga att särredovisa på fysiska eller juridiska personer. Den redovisningsom sker hos länsstyrelserna på resp. budgetår innebår alt dessa skallerredovisas mot denna inkomsttitel. Skaiteinkomslerna, som till slor del utgörsav fyllnadsinbetalningar, ligger på elt särskilt balans- konto vilkel således avslutas mot inkomsttiteln1131 . Förutom nämnda balans redovisades som andra ofördelbaraskatter utgifter och inkomster med ungefär samma belopp. Tabell 9 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse (milj. 1983/84 1984/85 1984/85 1985/86 Föränd- Föränd- Utfall Stats- Prognos Prognos ring från ring i 1985/86 (milj. 1131 Ofördelbara skatter på in komst, realisa tionsvinst och rörelse 1484 1 100 1 100 1 100 O 0,0 RRV beräknar inkomsternapå titeln ofördelbara skatter påinkomsl, realisationsvinst och rörelse till . för budgetåret1984/85 och lill I . för /86. Kupongskau är en statliginkomstskatt på aktieutdelning i svenska aktiebolag och på andelar i svenskaaktiefonder. SkaUen år en definitiv källskatt och eriäggs avutdelningen av i ullandel bosatt och av vissa med dem likställdautdelningsberäuigade. Från huvudregeln om kupongskatt förekommer undantag.Till följd av ingångna avtal för att undvika dubbelbeskattning nedsättskupongskatt med varierande skallesatser. De beräknade och redovisade inkomslerna på titeln framgårav följande sammanställning (milj. 1984/85 95,0 I skrivelse harriksskatteverket anfört följande: Under budgetårel 1983/84var neuoinkomsten av kupongskatt 80,7 milj. kr., vilket innebår en ökning från1982/83 med 26,3 milj. kr. Under tiden juli - september 1983inflöt 46,4 milj.kr. 1984 inflöt 56,2 milj.kr., innebärande en ökning . Den totalaaktieutdelningen i har ökat med 1315 milj. kr. eller med 18%och uppgår totalt lill 8689 milj. kr. Enligtprognosbedömningarna har nuvarande konjunkturtoppen nåtts. Enligt SCBs senasteskattningar är företagsvinsterna på väg atl sjunka igen samiidigi somkonjunklurulsikterna nu är sämre . Prop.1984/85:100 44 utdelningsbeslut i aktiebolagen kommer inle attåterspeglas konjunkturcykeln, eftersom tillfälligt förbud har ulfärdals mothöjning av vinstutdelning för . Aktiehandel med ullandetför 1983 resulterade i en försäljning lill utlandet på 11 951 milj. kr. ochköp från utlandet på 5 840 milj. kr. Nettoförsäljningen av svenska aktieruppgick således lill 6111 milj.kr., varav 3 904 milj. kr. utgjordes av riktadeemissioner till utlandet. Under löpande uppvisadehandeln med svenska aktier elt exportöver-skoll på 445 milj. kr. Då någonstörre återförsäljning av svenska aktier inle bedöms vara aktuell, beräknas densvenska aktiestocken i utlandet behålla sin volym även under kommande budgetår. RSV beräknar inkomsten avkupongskall under /85 lill 90 milj. kr. och under budgetåret1985/86 till 92 milj. kr. RRV ansluter sig lillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln kupongskatt beräknas lill90000000 kr. för /85 och till . för budgetåret1985/86. 1142 Utskiftningsskatt och ersättningsskatt Utskiftningskatt skalleriäggas lill slalen av svensklaktiebolag som i samband med bolagets upplösning eller i samband mednedsättning av aktiekapitalet utskiftar tillgångar. Skatten utgår alltså påbesparande vinstmedel som inle delas ut i vanlig ordning och därför inte blirföremål för inkomstbeskattning hos aktieägarna. Utskiflningsskaiten är f n. 40%av beskattningsbart belopp. I samband med ändringen av minimikapitalet hosaktiebolag från . har avvecklingsregler införts försådana bolag som inte kunnat öka sittaktiekapital lill . Ersåltningsskatteriäggs av vissa slag av aktiebolag och ekonomiska föreningar för all hindrauppskov med beskattningen av fonderade vinstmedel. Skatten utgör avbeskattningsbart belopp. De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. RRV beräknar inkomsternapå titeln utskiftningsskatt ochersättningsskatt till , för budgetårel 1984/85 och lill 5000000 kr.för /86. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 45 BevillningsskaU utgår föri utlandet bosalt person, som anordnar eller medverkar vid offentligföreställning i (SFS 1908: 128 med senaste ändring 1975:1028). Skattenför anordnare utgör av bruttoinkomsten. För medverkande är motsvarandeskalt . Av bevillningsskatten tillfaller hälften staten och hälften denkommun, inom vilken föreställningen har givils. De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudgei 2.5 3.0 3.0 3.0 3.0 Redovisat 3.5 2,9 3.2 4.3 RRV beräknar inkomsternapå titeln bevillningsskatt till3000000 kr. för /85 och till . för /86. Skalt utgår på vinst isvenskt lotteri och på vinst vid dragning på premieobligationer om vinslensvärde överstiger . Skaitepliklgränsen för varuvinsler höjdes fr. o.m. den från 200 lill 500 kr.Skallen ulgår på premieobligationsvinst och avvinstens värde på annan vinst. På annan vinst än sådan i varu- ellerlombolalotleri skall skalt dock inle erläggas med högre belopp ån all därefteråterstår femlio kronor. Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinslens värdeinräknas den på vinsten belöpande skallen. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 535.0 770.0 735.0 865.0 1065.0 Redovisat 612.9 688.4 752,7 878.8 1 skrivelse till RRV har anförtföljande: Under /84 var netioiniäkten av louerivinstskati 879,0milj. jämfört med 752,7 milj. kr. under /83. Under lidenjuli - var nettoinkomsten 319,3 milj. kr. och under samma tidföregående år 219,3 milj.kr., vilkelutgör en ökning med . AB Tipstjänst räknar medatt eriägga 476,8 milj.kr. under budgetårel 1984/85, 528,3 milj.kr. /86 och 545,6 milj.kr. under budgetårel 1986/87.Riksgäldskontoret uppskattar att lollerivinslskatien på premieobligalionslånkommer all uppgå lill 543,0, 569,7 och 647,9 milj. kr. under budgetåren1984/85, 1985/86 och 1986/87. räknar med alt inbetala 153,8, 160,0 och Prop.1984/85:100 46 166,4 milj. kr. För innevarande budgetår kan vad avserdessa institutioner inkomsterna beräknas till (476.8 -i- 543,0 -H153,8 =) 1 173,6 milj. kr. Härtill kommerinkomsterna från andra lotterier, som under föregående budgetår uppgicktill 16 milj. kr. RSV beräknarinkomslerna av lollerivinsiskalt under /85 till 1 190 milj. kroch under /86 lill 1 275 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln lotlerivinstskattberäknas lill . /85 och till I . för budgetårel 1985/86. Under dennainkomsthuvudgrupp redovisas alla avgifter som beräknas som procent avutbetald lön och som eriäggs av arbetsgivare. Egna företagares socialavgifterav rörelse och av jordbruksfastighet debileras på skattsedeln och uppbärsi samband med skatleuppbörden. De omförs från inkomsttiteln 1111 fysiska personers skatt på inkomsl,realisationsvinst och rörelse först sedanden slutliga avgiften kan fastställas, dvs. andra året eflerinkomståret. En förteckning överalla lagstadgade socialavgifter (arbetsgivaravgifter) och deras storlek redovisas i labell 10. 9,40' 10,00' 10,00' Summa**) ' Ändrade regler för fastställande avavgiftsunderlaget - Tillfälligt höjd från 2,lill 3,0%- underperioden - ' Inkl. 0,till löntagarfonderna '' Exkl. avgift till sjöfolkspensionering Den sammanlagdaavgiftssatsen för de lagsladgade socialavgifterna kommer att öka med 0,3procentenheter mellan kalenderåren 1983 och Avgiftssatsen för år1984 kommer alt bli 36,. 1984/85:87föreslås alt ATP-avgiften för skall vara oförändrad, d. v. s. 10%.Avgiftsuttaget lill ATP inkluderar avsedda för finansieringav löntagarfonder. De lagsladgadesocialavgifterna kan med hänsyn till debileringsförfaran-det delas in i: - direkldebiteradeavgifier från förelag och kommuner - avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk m. fl. - egenavgifterfrån egna företagare. Övergången till del nya uppbördssystemei skerfr.o.m. Det nyauppbördssystemei innebår alt uppbörden av socialavgifter och skaller samordnas. Den samordnade uppbörden skall ske . Uppbörden av skatter och socialavgifter skall knytas till de löpande utbe talningarna. Arbetsgivarna skall deklarera föregående månads löneutbetalningar och räkna ul den avgifl som belöper på lönesumman. Prop.1984/85:100 48 arbetsgivaravgifter som betalas under uppbördsåret kommerför de flesla arbetsgivare att bli definitiva. En samlad redovisning för hela årelskall lämnasendast i vissa fall. I sådana fall kommer även resterande avgiftsbelopp att inbetalas.En närmare beskrivning av det nya uppbördssystemet finns på sid 26. I tabell 11redovisas utfall och prognos över inkomsterna under inkomsthuvudgrupp 1200 somgenereras av de lagsladgade socialavgifterna. På slalsbudgelens inkomstsida kommeremellertid ett betydligt lägre belopp statsbudgeten till godo tillföljd av nettoredovisning. Inkomster av arbetsgivaravgifter(milj.