prop · G8032 · 1984-12-31 00:00:00 — Det blir därför sannolikt endast ett(åtal barn som går vidare och eventuellt söker upp den biologiske fadern.Utredningens förhoppning är att inseminalionsverksamheien genom en sådanöppenhet gentemot barnet kommer att få en inriktning som gagnarsamtliga inblandade. 1984/85:2 49 Övriga frågor B''asa ' Utredningen tar i delbetänkandet upp en rad andra frågorsom har anknytning till inseminationer. När det gäller förvaring av sperma i fryst lillsländföreslås att sådan förvaring bara bör få äga rum av sperma för givarinsemination.Förvaringen bör främst ha syftet att underlätta verksamheten. En förvaring merän några månader kan i allmänhet inte anses motiverad för detta syfte.Utredningen föreslår att sperma skall fä försvaras i högst för givarinsemination. Ulredningen föreslår införandet av en straffbestämmelseför inseminationsverksamhet som bedrivs under otillåtna former. Bestämmelsenriktar sig mot den som vanemässigt eller för skull utför inseminationereller tillhandahåller sperma i strid mot vad som föreskrivits om verksamheten.Även medhjälp skall kunna bestraffas. Bland övriga förslag kan nämnas'följande.Utredningen vill inte tillåta blandning av sperma mellan olika givare på sådantsäu att identifiering av vem som är biologisk far till barnet försvåras. Denekonomiska ersättningen till spermagivarna bör bekostas av respektivelandsting. Förslag lämnas om förbud mot införsel till av fryst spermafrån utlandet. Det föreslås också att uppgift om att ett bam tillkommit genom givarinseminationskall införas i personakten och födelse- och dopboken hos pastorsämbetet. Utredningens förslag innebär att väsentliga uppgifterläggs på både i fråga om utfärdande av allmänna råd och föreskrifterför inseminationsverksamheten och i fråga om tillsyn över verksamheten. Iövrigt bedöms förslagen innebära endast marginella extra kostnader församhället. När det gäller införandet av de nya lagbestämmelsernaföreslås att de nya bestämmelserna inte skall tillämpas på förhållanden sominträffat före ikraftträdandet. De nya lagbestämmelserna omfattar sålunda intebarn som avlats genom givarinsemination före bestämmelsemas ikraftträdande.Utredningen föreslår emellenid en övergångsbestämclsen i fråga om dessa bam.Bestämmelsen innebär att en man som vill avsäga sig faderskapet beträffande ettbam som avlats genom givarinsemination före ikraftträdandet måste väcka talanom detta inom ett är efter ikraftträdandet. Väcks inte faderskapstalan inomdenna tid kan mannen inte därefter avsäga sig faderskapet. Prop.1984/85:2 50 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 1kap. skall ha nedan angivna lydelse dels att i I kap. skall införas nya paragrafer 6-8 §§. / Kap. Om faderskapet till barn Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Rätten skall förklara att mannen i äktenskapet ej ärfader till barnet, om 1. detärutrettatt modem har haft samlag med annan än mannen under tid dä barnet kan varaavlat och det med hänsyn lill samtliga omständigheter är sannolikt att barnethar avlats av den andre, 2. det pågrund av barnets arvsanlag eller annan särskild omständighet kan hällas förvisst att mannen ej är barnets fader, eller 3. barnet haravlats före äktenskapet eller änder det att makarna levde åtskilda och det ejär sannolikt att makarna ha haft samlag med varandra under tid då barnet kanvara avlat. Talan om förklaring enligt första stycket får intebifallas om modern med samtycke från mannen i äktenskapet fått inseminationmed sperma friin en annan man och det med hänsyn till samtliga omständigheterär sannolikt att barnet avlats genom inseminalionen. Godkänner mannen iäktenskapet skriftligen annan mans erkännande av faderskapet och har i fråga om erkännandet iakttagitsbestämmelserna i 4 §, skall därigenom anses fastställt att mannen i äktenskapetej är barnets fader. Erkännandet skall dock i detta fall alltid varaskriftligen godkänt av Erkännande kan ske även före barnets födelse. Visas senare att den som lämnat Visas senare att den som lämnat erkännande ej är fader till bamet erkännande ej är eller efter insemina- skall räuen förklara att erkännandet tion skall anses som fader till barnet, saknar verkan mot honom. skall rätten förklara att erkännandet saknar verkan mot honom. Erkännande av faderskap sker skriftligen och skallbevittnas av två personer. Erkännandet skall skriftligen godkännas av socialnämndenoch av modern eller särskilt förordnad förmyndare för barnet. Har barnetuppnått myndig ålder, skall erkännandet i stället godkännas av bamet självt.Socialnämnden får lämna sitt godkännande endast om det kan antagas att mannenär fader till bamet. Erkännande av faderskap sker skriftligen och skallbevittnas av två personer. Erkännandet skall skriftligen godkännas avsocialnämnden och av modern eller särskilt förord-nad förmyndare för barnet.Har barnet uppnått myndig ålder, skall erkännandet i stället godkännas av barnetsjälvt. får lämna sitt godkännande endast om det kan antagas attmannen är fader till bamet eller, atl barnet, med samtycke frän mannen, avlatsgenom insemination med sperma'från en Skall faderskapet fastställas genom dom skall rättenförklara en man vara fader om det är utrett att han har haft samlag med barnetsmor under tid då bamet kan vara avlat och det med hänsyn till samtligaomständigheter är sannolikt att bamet avlats av honom. Skall faderskapet fastställas genom dom, skall rättenförklara en man vara fader om det är utrett att han har haft samlag med barnetsmor eller att insemination med hans sperma förekommit under tid då barnet kanvara avlat och det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt attbarnet avlats av honom. RättenskaU också förklara en man vara fader om del med hänsyn tiU samtligaomständigheter är sannolikt an barnet avlats genom insemination med sperma fränen annan man och den man mot vilken lalan väckts samryckt till inseminalionen. Har ett barn avlats genom insemination med spermafrån en annan man än kvinnans make eller sambo fär talan inte väckas omfastställande av atl spermagivaren är barnets far. Prop.1984/85: 2 Samtycke inseminarion med sperma frän en annan man änkvinnans make eller sambo sker skriftligen och skall bevittnas av två personer.Samtycket skall skriftligen godkännas av kvinnan. Äterkallelse av samtycke sker skriftligen. Vid tillämpning av bestämmelse i lag eller annanförfattning som tillägger släktskap eller svdgerlag rättslig betydelse skallett barn, som avlats genom insemination med sperma frän en annan man änkvinnans make eller sambo, anses som kvinnans och hennes makes eller sambosgemensamma barn och inte som barn till sin biologiske far. Första stycket gäller inte föreskriveteller följer av rättsförhållandets natur. 1 Denna lagträder i kraft den 2 I fråga om bam,som före ikraftträdande av denna lag, avlats genom insemination med sperma fränen annan man än kvinnans make eller sambo, gäller inte de nya bestämmelserna i1 kap 2 § andra stycket, 4 § första och tredje styckena samt 5-8 §§. 3 Talan enligt 1kap. 2 5 första stycket får"i fråga om bam, som avses i 2. , inte äga mmefter utgången av (efter lagens ikraftträdande) om kvinnans makesamtyckt till inseminalionen. 4 Talan enligt 1kap. 4 § tredje stycket får i fråga om bam. som avses i 2,, inte äga rum efterutgången av (eu år efter lagens ikraftträdande) om en man samtyckt till inseminalionenoch erkänt barnet som sitt. Lag (1984:000) om inseminationer 1 5 Med insemination förstås i denna lag införande avsperma i en kvinnas slida på konstlad väg. 1984/85:2 53 2 §Insemination får utföras endast på en gift eller samboende kvinna med Bilaga 2 sperma från maken eller sambon (makeinsemination) eller från en annan man(givarinsemination). 3 §Inseminalion får inle utföras med mindre maken eller sambon samtyckt till inseminalionen och är i livet. 4 §Givarinsemination får efter tillstånd av utföras endast på ett sjukhus under överinseende av en läkare med specialistutbildning i gynekologi och obstetrik. 5 §Givarinsemination får med godkännande av socialna.nnd och ansvarig läkare utföras om kvinnan och hennes make eller sambo fyllt . 6 § Läkaren skall pröva om detmed hänsyn till makarnas eller de samboendes medicinska förhållanden ärlämpligt att insemination äger mm. 7 § i den kommundär makarna eller de samboende är kyrkobokförda skall pröva om det med hänsyn titlmakarnas eller de samboendes psykologiska och sociala förhållanden är lämpligtatt inseminalion äger mm. får lämna sitt godkännande endast omdet kan antas att det blivande bamet komnferatt växa upp under goda förhållanden. Socialnämndensbeslut får överklagas hos länsrätten genom besvär. 8 § Det ankommer på ansvarigläkare att utse lämplig spermagivare. 9 S Den som avlats genom inseminationoch som fyllt har rätt att få uppgift om vem som är hans biologiskefar. Begäranatt få uppgift enligt första stycket görs hos socialnämnd. 10 5Begär någon som avlats genom insemination och som fyllt uppgift om vem som är hans biologiske far är hälso- och sjukvårdsmyndig heten skyldig att genom socialnämnden lämna ut uppgiften till den som begärt denna. Begärnågon som avlats genom insemination men inte fyllt uppgift enligtförsta stycket skall hälso- och sjukvårdsmyndigheten lämna ut uppgiften lillsocialnämnden. Uppgiften fär därefter lämnas ut lill den som begärt dennaendast om den biologiske fadem samtycker till det. 11 §Sperma från en man får i fryst tillstånd inte införas till riket. Prop.1984/85:2 54 12 § Den som vanemässigt eller för att bereda sig vinningutför insemination Bilaga 2 eller tillhandahåller sperma för insemination i strid motdenna lag döms till böter eller fängelse om inte gärningenär belagd med straff i annan lag eller författning. Har flera medverkat till gärningen, äger 23 kap. 4 och 5 §§brottsbalken motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs au 7 kap. 1 och 3 §§ sekretesslagen(1980:100) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess med hänsyn främst till skyddet förenskilds personliga förhällanden Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd el[er_andra personligaförhållanden, om det inte stär klart au uppgiften kan röjas utan au denenskilde eller någon honom närstående lider men. Detsamma gäller i annan medi- Detsamma gäller i annan medi- cinsk verksamhet, såsom rättsmedi- cinsk verksamhet, säsomrättsmedi cinsk och rätispsykiatrisk undersök- cinsk och rätispsykiatrisk undersök ning, fastställande av könstillhörig- ning, insemination, fastställande av het, abort, sterilisering, kastrering könstillhörighet, abort, sterilisering, och åtgärder mot smittsamma sjuk- kastrering och åtgärder mot smitt- domar, samti verksamhet som avser samma sjukdomar, samt i verksam omsorger om vissa psykiskt utveck- het som avser omsorger om vissa lingsstörda. Sekretess enligt första stycket gäller också i sådanverksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskild tillsynöver allmän eller enskild hälso- och sjukvård. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . 3 § Sekretessen enligt I § galler också i förhållandetill den värd- eller bchandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd,om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen ar av synnerlig viktatt uppgiften inte lämnas till honom. Sekretessen enligt I § gäller också i förhållandetill den vård- eller behcindlingsbehövande själv i fråga Prop.1984/85:2 55 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Bilaga2 om uppgift om spcrmagivaren vid insemination. Utan hinder av sekretessen i I § fär uppgift lämnas till nägon somavlats genom insemination enhgt vad som föreskrivs i lagen (1984:000) om inseminationer. Dennalag träder i kraft den Lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs att 62 § socialtjänstlagen (1982:620) skall ha nedan angivnalydelse. 62§ Originalhandlingar som rör utred- Originalhandlingar som rör utred- ningom att fastställa faderskap eller ning om att fastställa faderskap, om om underhäll fär inte gallras med underhäll elter om inseminarion får stöd av bestämmelserna i 60 §. inte gallras med stöd av bestämmel- .serna i 60 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårföreskriva andra undantag frän gallringsskyldigheten. Dennalag träder i kraft den 1984/85:2 56 Efterremiss har yttranden över belänkandet avgelts av hovrätten för Nedre ,länsrätten i . riksåklagaren, socialslyrelsen, adoptionsfrågor, , ,, ulredningen (Ju 1977:08) om barnens rätt.journalutredningen (S 1980: 3). gen-etik kommittén (S 1981:03), ,, i . länslandsting, förvaltningsutskottet. , socialnämnden iGöteborgs kommun. Bodens kommuns socialnämnd. vid , medicinska fakultetsnämndenvid . Föreningen - Barnens Rätl 1 Samhällel. , frikyrkoråd.Ofrivilligt Barnlösas Riksförbund, , försexuell upplysning och Riksförbundel för sexuellt likaberättigande. Riksarkivethar bifogat yttranden från landsarkiven i . FrånSvenska har kommit in etlsärskilt yltrande. 1 yttrandet från frikyrkoråd har De fria kristnasamfundens råd (SAMRÅD) - dvs. , och Adventistsamfundet- instämt. I förarbetet till remiss har också Delegalionen förkyrkornas familjerådgivning deltagit. Yttrandenhar dessutom kommit in frän länsrätten i . en grupp läkare vidkvinnoklinikerna hos och i ,Socionomers. i , ochdess kvinnoförbund (KDS-K). Medborgarrättsrörelsen och GayModeraterna. Prop.1984/85:2 ' Lag om ändring i Härigenom föreskrivs att i I kap. ' skallinföras en ny paragraf. 6 S. av nedan angivna lydelse. I kap. 6S Nuvurande lydelse Föreslugcn lydelse Har inseminalion iiiföris på modern med samtycke avhennes make dier annan man som bodde tillsammuns med henne under äktenskapsliknandeförhållanden och är del med hänsyn till samtliga omständigheter sannolikt allbarnet har avlats genom inseminalionen. skall vid lillämpning av 2~ 5 H densom hur lämnat samtycket anses som barnets fader. Denna lag iräder i kraft . Har lalan väcklsföre ikraftträdandet om all en man inte är fader lill eu barn som har avlatsgenom inseminalion. tillämpas dock äldre beslämmelser. Härigenom föreskrivs följande. 1 s Med inseminalionförstas i denna lag införande av sperma i en kvinna pä konstlad väg. 2 S Inseminaliontar utföras endasl om kvinnans make eller annan man som bor lillsammans medhenne under äkienskiipsliknande förhällanden skriftligen har samtyckt till inseminalionenoch är i livel. 3 S Inseminationmed sperma frän annan man än den som kvinnan är gift eller bor lillsammans med färulföras endast pä allmänna sjukhus under överinseende av läkare medspecialistkompetens i g\nekologi och obstetrik. Balken omlryckl 198.1: 48.\ 1984/85:2 58 Läkarenskall pröva om det med hänsyn lill makarnas eller de sam- Bilaga4 boendesmedicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligt atl inseminalionenäger rum. Inseminalionen får utföras endast om del kan antas alt det blivandebarnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Vägras insemination, fårmakarna eller de samboende begära att prövar frågan.Socialstyrelsens beslul får inle överklagas. Läkarenväljer lämplig spermagivare. Uppgifter om denne skall antecknas i en särskildjournal, som skall bevaras i minsl . 4 § Etl barn som har avlats genominsemination som avses i 3 S har rält att, om del har uppnått tillräckligmognad, självt få del av de uppgifler om spermagivaren som har antecknats pådet sjukhus där inseminalionen har utförts. Barnet har även rätt att få utdessa uppgifler genom socialnämnden. 5 § Om det i etl mål om faderskaptill barn är nödvändigt atl få del av de uppgifter som finns om en insemination,är den som är ansvarig för inseminalionen eller annan som har lillgång tilluppgifterna skyldig att på begäran av domstolen lämna ut dessa uppgifler. 6 § Fryst sperma från en man fårinte ulan socialslyrelsens lillslånd föras in hit i landet annat än av allmännasjukhus. 7 § Den som i strid mot denna lagvanemässigt eller för all bereda sig utför insemination ellertillhandahåller sperma för inseminalion döms till böter eller fängelse . Dennalag träder i krafl den . Bestämmelseni 4 S gäller inte i fall då spermagivaren har lämnal sperma föreikraftträdandet. Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs atl 7 kap. I sekrelesslagen (1980: 100) skall ha nedan angivnalydelse. I § Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekrelessgäller, om inle annat Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 S, inom hälso- och sjuk- följer av 2 §, inom hälso- och sjuk vården för uppgift om enskilds häl- vården för uppgifl om enskilds häl sotillstånd eller andra personliga sotillslånd eller andra personliga förhållanden, om det inte slår klarl förhållanden, om det inte står klart att uppgiflen kan röjas utan atl den atl uppgiften kan röjas utan alt den enskilde eller någon honom när- enskilde eller någon honom när stående lider men. Detsamma gäller stående lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhel, så- i annan medicinsk verksamhel, så som rättsmedicinsk och rätlspsy- som rättsmedicinsk och rätispsy- kiairisk undersökning, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering och ålgärder mol smittsamma sjukdomar, samt i verksamhet som avser omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. kiairisk undersökning, inseminalion. fastställande avkönstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering och åtgärder mot smittsammasjukdomar, saml i verksamhet som avser omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Sekretess enligt första slyckel giiller ocksä i sädanverksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslul i eller särskild lillsynöver allmän eller enskild hälso- och sjukvärd. I fråga om uppgift i allmänhandling gäller sekretessen i högsl sjuttio är. Utan hinder uv första stycket får uppgifter om inseminationi vissa fäll lämnas lill enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984:000)om inseniination. Denna lag Iräder i kraft den . Prop.1984/85:2 60 Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. ...... I Propositionens lagförslag ................................................. ..... 3 Uidrag av prolokoll vid regeringssammanlräde den 12 april1984 ... 6 1 Inledning ...................................................................... 6 2 Allmän molivering ....................................................... 7 2.1 Behovel av lagstiftning............... ,........................... ..... 7 2.2 Behörighet alt utföra insemination.......................... 9 2.3 Andra villkor för insemination ................................ 10 2.4 Rättsverkningarna av inseminalion ....................... 13 2.5 Barnels räu all få veta sitlursprung ...................... 15 2.6 Ikraftlrädande m. m................................................. ... 17 2.7 Kostnader och resursbehov .................................. ... 18 3 Upprättadelagförslag..................................................... 18 4 Specialmotivering ......................................................... 19 4.1 Förslaget lill lag om ändring i .......... 19 4.2 Förslagel lill lag om insemination .......................... 21 4.3 Förslagel lill lag om ändring isekretesslagen (1980: 100) .... 31 5 Hemställan ................................................................... .. 33 6 Beslut .......................................................................... 33 Uidrag av lagrådets prolokoll ................. .. 34 Uidrag av prolokoll vid regeringssammanlräde den 7 juni1984 42 Bilaga I Sammanfattning av utredningens belänkande 44 Bilaga 2 Utredningens lagförslag ............................ .. 50 Bilaga 3 Förleckning över remissinstanserna ........... 56 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag ..................... 57