prop · G803130 · 1984-12-31 00:00:00 — gavssåväl information om arbetsmarknaden och dess förutsättningar som slöd lill allbättre kunna anpassa sig till en förändrad arbetsmarknadssituation. För detandra gav kampanjen stimulans och inspiration till ell förändrat arbetssätt imyndigheter och organisationer. Många som inte uppmärksammatjämställdhetsfrågorna fick genom kampanjen en nödvändig kunskap både om andramyndigheters och organisationers jämställd-helsarbele och vad som kundeuträttas inom det egna verksamhetsområdet. Erfarenheterna från kampanjens samarbete mellanmyndigheter på regional nivå ledde lill alt regeringen gavsamtliga länsstyrelser i uppdrag alt genom samverkan med länsskolnämnder ochlänsarbetsnämnder stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Syftet med uppdraget är aU länsstyrelserna genomsitt samordnande planeringsansvar i ökad utsträckning skall uppmärksamma attålgärder vidtas på regional nivå för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Vidtagna och planerade åtgärder på regional och om möjligtäven lokal nivå skall redovisas och en analys med etl långsiktigt perspektivskall genomföras. Arbelel skall avrapporteras, dels i samband med länsstyrelsernasprognos för befolknings- och sysselsättningsutveckling, som avlämnas tillregeringen , dels i samband med den länsrapport, som skall lämnaslill regeringen . En uppföljning av arbetet skall sedanfortlöpande ske inom ramen för det regionala utvecklingsarbetet. Arbetet med länsuppdraget är i full gång. Dethar emellertid kommit lill min kännedom aU del nödvändiga statistiskaunderiaget för denna typ av analyser uppvisar brister ifördelningen på kvinnor och män. DeUa gäller särskilt statistiken på kommunnivåoch industrins syssel-sältningsslalistik. Jag anser del därför angelägel, altstatens industriverk i samråd med ägnar denna frågasärskild uppmärksamhet i syfte alt uppnå ett förbättrat slalistikunderiag. Jämslälldhelsarbetet bör även fortsällningsvis ihuvudsak bedrivas inom ramen för del ordinarie arbelel i myndigheter och organisationer.Jäm-slälldhelsplaner och jämställdhelsansvariga på olika nivåer ger numera godaförutsäUningar för atl ell sådanl arbete skall kunna utvecklas på elt effektivtoch målinriktat sätl. De goda erfarenheterna av lagen (1979:1118) om jämställdheti arbetslivel saml JämO:s verksamhel bör också nämnas i della sammanhang.Särskilda projektmedel kan emellertid, vilket 10-miljonerskampanjen har visal,på elt effektivt sätt bidra till en nödvändig vidareutveckling avjämslälldhelsarbetet. Belräffande det fortsatta projektarbetet kommerdetla all spänna över ett något bredare område än 10-miljonerskampanjen. Myckelav den verksamhet som inleddes under kampanjen har nämligen nu inlemmals i detlöpande arbelel och kommer all fortgå ulan stöd av särskilda projektmedel.Inom vissa verksamheter, som inte direkl berördes av kampanjverk-samheten. harman å andra sidan uppmärksammal områden, där etl be- Prop.1984/85:130 12 gränsatprojektarbete skulle kunna ge goda resultat. Jag kommer därför, utifrånhelhetsperspektivet att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden,föreslå projekt inom en rad olika områden från förskolan lill alla nivåer iarbetslivet. Jag övergår nu lill att ange vissa riktlinjer för projektmedlensanvändning. Flickor och pojkar uppmuntras mer eller mindremedvetet all redan tidigt utveckla olika sidor i sin personlighet. Redan näreleverna börjar i lågstadiet är deras attityder till könsrollerna grundlagda.De flickor, som senare i skolundervisningen väljer en teknisk inriktning påsina studier, har ofta ett handikapp i förhållande lill jämnåriga pojkar pågrund av sämre allmänna teknikkunskaper. Iförskolan finns möjligheter att ge barnen erfarenheter och kunskaper som påsikt kan bidra till att förändra del traditionella könsrollsmönslrel. Istatsbidraget till den kommunala barnomsorgen har avsatts 30 milj. kr. perbudgetår för lokalt utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen.Regeringen fördelar dessa medel. För atl stimulera flickors och pojkarsintresse för leknik kommer ca 3.3 milj. kr. av dessa medel att avdelas förprojekt med inriktning på området teknik i förskolan. Syflel är att barnens naturliga nyfikenhet förleknik skall stimuleras innan de traditionella könsrollsmönstren lägger enhämsko på flickornas teknikintresse. Jag förutsätter alt kommunerna ansöker ommedel lill sådana projekt. Grund-,gymnasie- och högskola Sedan början av 1970-talel har ett aktivt arbeteulförts kring jämslälld-hetsfrågorna i skolan. SÖ har bl. a. genomfört flerastörre projekt i syfte atl stödja, stimulera och utveckla skolornas verksamhetpå jämslälldhelsom-rådel. har t. ex. SÖ i samarbete medandra myndigheter och organisationer tagit fram en tipskatalog med exempel påinsalser som kan stimulera flickor atl välja lekniska yrkesområden. Iläroplanen för betonas också myckel starkt skolornas ansvar för attbidra till en jämnare könsfördelning vid utbildnings- och yrkesval, saml förall ge alla oberoende av kön samma möjligheter till utbildning. I många kommunerpågår också etlintensivt utvecklingsarbete i syfte alt förändra såvälarbetsformer inom , valen lill högre ulbildning, som stöd tillflickor som valt otraditionelll. Trots detla finns det emellertid fortfarandestort behov av insalser för alt förbättra jämställdheten inom utbildningsväsendet.Efter samråd med chefen för och statsrådet jag därför, atl ytterligare åtgärder vidtas för att skolan skall geflickor och pojkar bättre möjligheter att utbilda sig efter intresse iställetför efter kön. Prop.1984/85:130 13 budgetproposition (prop. 1984/85: 100,bil. 10 s. 154) har statsrådet föreslagil all särskilda medel,2,7milj.kr., anvisas för teknikkurser för flickor i årskurs 8 och 9. Kursernaskall riktas lill flickorna inför valet av gymnasielinje i syfte att påverkaderas val av studieväg i gymnasieskolan och öka deras möjligheter att skaffasig utbildning och praktik inom andra delar av arbetsmarknaden än dentradilionellt kvinnliga. Främsl bör intresset för leknik stimuleras. Erfarenheter visar alt flickors förmåga atltillgodogöra sig kunskaper inom del lekniskl-naturvetenskapliga området kan ökaom undervisningen sker i grupper med enbart flickor. Enligt gjordaerfarenheter är del av särskild belydelse att flickor praktiskt får pröva vaddel innebär alt studera på en yrkesleknisk gymnasieskoleutbildning, l.ex. atlarbeta med maskiner och apparater under kunnig ledning. I några kommuner har under de senasle åren, i regelmed slöd av särskilda medel, anordnats teknikkurser och dalakurser för flickorunder sommaren mellan årskurserna 8 och 9. Erfarenheterna från dessa kurser ärgoda. Många flickor har anmäll inlresse. Lärare och elever som deltagit hargett posiliva omdömen om kurserna och flickornas inlresse för leknik ochteknisk utbildning har ökat. De föreslagna kurserna bör ingå som en del i den avmig förordade projektverksamheten för att underlätta flickornas val tilllekniska utbildningar i gymnasieskolan. Jag har med tillfredsslällelse noterat atl ensärskild arbetsgrupp för jämslälldhelsfrågor har inrättats inom uppgift är atl stödja skolornas jämställdhelsarbete och i förslåhand all öka flickornas inlresse för utbildningar inom den tekniskt-,naturvetenskapliga sektorn samt all stödja de flickor som söker olradilionellautbildningar. SÖ kommer i delta arbele att särskilt beakla de goda erfarenhetersom vunnits i 10-miljonerskampanjen. Skolan måsle också på etl bättre sätt ge dekvinnliga eleverna och deras föräldrar förebilder för otradiliondla yrkesval.Den försöksverksamhet med kvinnor som informatörer i skolorna som genomfördesav SAF, LO och TCO under 10-miljonerskampanjen gav mycket goda erfarenheter. SÖbör med utgångspunkt i dessa erfarenheter tillsammans med arbetsmarknadensparter, pröva möjligheterna atl inom ramen för de resurser som fördelas lillskolinformation sprida och utveckla denna verksamhet ytterligare.Möjligheterna atl stimulera olradilionella utbildnings- och yrkesval bör ävenbeaktas vid utarbetande av information direkl lill elever och föräldrar och vidde obligatoriska föräldrasamtalen i . Ökad uppmärksamhet måste också ägnas frågan hurflickor resp. pojkar behandlas i skolan. Forskning visar på alt flickornagenerellt sett får mindre tid och uppmärksamhet än pojkarna och all de mölernegativa attityder i grupper som domineras av pojkar. Del är bl.a. vikligl allläromedel och undervisningsmetoder ulformas med slörre hänsyn lill flic- 1984/85:130 14 kornaserfarenheter och referensramar. I fort- och vidareutbildningen för skolanspersonal bör dessa aspekter särskilt uppmärksammas. Syo-funktionärer har en nyckelroll när det gälleratt förmedla arbetslivsinformation lill eleverna. Det är angeläget att i derasvidareutbildning och arbetslivskontakter ge systematisk information om viktenav ell vidgat utbildnings- och yrkesval för flickorna. Den praktiska arbetslivsorienteringen (prao) harstor betydelse när det gäller att ge eleverna kontakt med för demolradilionella yrkesområden. För att förbättra prao-verksamheten har särskildamedel anslagils för ulbildning av de handledare som skall la emot eleverna påarbetsplatserna. I utbildningen skall otraditionella yrkesval särskiltbehandlas. I årets budgetproposition föreslås dessutom särskilda medel tilllöntagarorganisationerna för att stimulera rekryteringen av handledare. Såväli rekryteringen av handledare som i handledareutbildningen är det angelägel atljämställdhetsaspekterna ges en mer framskjuten plats. Jag anser mot denna bakgrund all nya modeller börprövas på lokal nivå för vidareutbildning av lärare, syo-funktionärer ochskolledare i jämslälldhelsfrågor. Projektmedel bör därför ställas lillförfogande, särskilt för sådan verksamhet som syftar lill all integrerajämställdhetsaspekterna i den ordinarie undervisningen, framför allt inom dettekniskt- naturvetenskapliga området. Genom medvetna insalser riktade lill flickor införderas linjeval i gymnasieskolan har en ökning av andelen flickor på delekniska linjerna kunnal noteras i flera kommuner. Generellt sett är dock fortfarandede allra flesta gymnasielinjer starkt dominerade av del ena könet. Endast påsju linjer är fördelningen i huvudsak jämn, dvs. vardera könet är representeratlill minsl . Själv ser jag med särskild oro på alt de flickorsom trots alll gör olradilionella utbildningsval uppenbarligen möter myckelslora problem i gymnasieskolan. På några linjer är del i del närmaste hälftenav dessa flickor som avbryter sin ulbildning. Projekt bör därför genomföras isyfte alt ge särskill slöd till de flickor som väljer otraditionelll igymnasieskolan. Jag anser det härutöver särskilt angelägel allnärmare få belysl de långsikliga effekterna av de insatser som görs för all ökaflickornas val av teknisk utbildning. Jag anser därför att man på några orterbör följa dessa flickors studier i gymnasieskolan och därvid utröna i vilkenutsträckning olika stödinsatser kan öka flickornas möjligheter alt fullföljasina olradilionella sludieval. SÖ bör därför av regeringen ges ell särskiltuppdrag all ulvärdera och följa upp verksamheten i dessa avseenden i några kommuner.1 uppdraget bör också ingå alt dra slutsatser och successivt inlemmaverksamheten i det omfatlande försöks- och utvecklingsarbete som pågår igymnasieskolan, bl. a. med anledning av propositionen (1983/84: 116)gymnasieskola i utveckling. Jämslälldhelsaspeklerna bör på så sätt naturligtkunna prägla och inrymmas i hela detla försöks- och 1984/85:130 15 I uppdraget till SÖ bör också ingå atl,inom ramen för del ansvar som åvilar den slatliga skoladministrationen när delgäller alt förnya gymnasieskolan, löpande initiera projekt med deninriklningjag här har beskrivit. Vidare bör, inom ramen förprojektverksamheten, ell antal länsskolnämnder ges möjlighet all, bl. a.utifrån 10-miljonerskampanjens erfarenheter, utarbeta etl samlat program fördel fortsatta jämslälldhelsarbetet i skolan. Etl sådant program bör omfattainsatser såväl i som i övergången till gymnasieskolan och ålgärderinom gymnasieskolan. Jag anser slutligen all den verksamhet som bl. a. detekniska högskolorna bedrivit för all öka rekryteringen av flickor lill högreteknisk ulbildning även fortsällningsvis i särskilda fall bör kunna stödjas medsärskilda projektmedel. För all förstärka insatserna försärskill utsålla kvinnogrupper på arbetsmarknaden kommer jag all avsättasärskilda projektmedel för insatser för sådana kvinnor som riskerararbetslöshet eller försämrade arbetsförhållanden i samband med all ny leknikinförs. Särskild uppmärksamhet bör därvid riktas mot främsl konlorsansiälldakvinnor. komplelleringsproposition (prop. 1983/84: 150bil. 4) föreslogs försöksverksamhet med breddalautbildning. har ca 60%av deltagarna i denna utbildning varil kvinnor. Grundutbildningen skall följasav en vidareutbildning. Jag kommer med uppmärksamhet följa könsfördelningen idenna vidareutbildning då tidigare ertarenheter visar all kvinnoandelen oftaminskar vid mer kvalificerad utbildning. Ertärenhelerna från de dala-projektsom genomfördes av studieförbunden inom 10-miljonerskampanjen bör därvid tastillvara och vidareutvecklas. Jag vill i detla sammanhang ocksånämna de s. k. förnyelsefonderna, som föreslås inrättade i företagen (prop.1984/85:8) om förnyelsefonder m.m. 1 samband med årsredovisningen för år 1985skall viss avsättning göras lill elt s. k. förnyelsekonto. Medlen på kontot fårtas i anspråk för ulbildning av de anställda samt för forskning ochutvecklingsarbete. Utbildningen skall beslutas gemensamt av förelag ochfackliga organisationer. Jag vill erinra om all chefen för finansdepartementeti propositionen påpekar alt särskild uppmärksamhet bör riktas mol de gruppersom ofta inte kommer i fråga för personalutbildning, l. ex. kvinnor. För särskill utsålla grupper påarbetsmarknaden har annars de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna som vidtas avAMS den avgörande betydelsen. AMS har antagit elt nyll programför jämslälldhet mellan kvinnor och män. Styrelsens ambition är enligtprogrammet all arbetet för jämslälldhet skall gå som en röd tråd genomverksamheten. Jag noterar med tillfredställelse alt arbetsmarknadsverket på etlmålmedvetet och syslemaliskl sätl verkar för jämställdhet på arbetsmarknadenoch all 1984/85:130 16 manpå alla nivåer (centralt, regionall och lokalt) har särskilt utsedda personersom skall svara för atl ett jämställdhelsarbete verkligen bedrivs. Jag vill i detta sammanhang peka på att kvinnor,trots att de utgör hälften av de arbetslösa, inte får del av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i samma utsträckning som männen. De åtgärdersom vidtas fungerar vidare i ringa utsträckning som pådrivande när del gälleratt vidga kvinnornas arbetsmarknad. Enligt min mening bör således, i högreutsträckning än f.n., riktade insatser lill kvinnor genomföras inom ramen förde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i syfte att molverka den underrepresentationenav kvinnor som föreligger. Jag anser, alt en målsättning bör vara, atl såvälberedskapsarbeten som rekryteringsstöd kommer kvinnor till del i en omfattning,som motsvarar deras andel av de arbetslösa. Ansträngningar måste också görasför att motverka del traditionella yrkesvalet inom arbetsmarknadsutbildningenliksom vid anvisningen av beredskapsarbeten. Förarbetsmarknadsutbildning (AMU) i företag gäller f.n., som en av fyraalternativa bidragsgrunder, all utbildningen riktas till underrepresen-teratkön. Varken denna bidragsgrund eller dess föregångare, del s. k.jämslälldhetsbidraget, har utnyttjats i annat än myckel ringa utsträckning.Enligt min mening är della oroväckande. Jag anser atl ökade ansträngningar börgöras för att bryta del Iradilionella yrkesvalet inom arbetsmarknadsutbildningen.Jag avser atl slälla särskilda projektmedel lill förfogande för att utarbetamodeller för ökad användning av arbelsmarknadsulbildning riktad till anställda,som vill utbilda sig lill ett yrke, dominerat av del motsatta könet. Lämpliga åtgärder för all öka kvinnoandelen inom demansdominerade utbildningarna inom AMU bör också övervägas i samband med denförestående omorganisationen av AMU (prop. 1984/85: 59) om ny organisation avAMU. Jag har erfarit alt lill den särskilda utredare, som skall lämna förslagom , kommer atl knytas en särskild referensgrupp med dennauppgift. Arbetslösheten bland ungdomar har genomverksamheten i de s.k. ungdomslagen kunnat nedbringas väsentligt. Majoritetenav dellagarna i lagen är flickor och dessa flickor är framförallt sysselsattamed vård- och servicearbelen inom den offentliga sektorn. Flickorna har efterarbetet i ungdomslagen svårare än pojkarna att finna ett arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Denna utveckling innebär en påtaglig risk för altflickorna vänjs vid en tradilionellt kvinnlig arbetsmarknadssituation med etldeltidsarbete inom vårdsektorn. Verksamheten inom ungdomslagen måste därför ihögre utsträckning inriktas på att vidga flickornas yrkesval. Dejobb-sökarklubbar, som föreslagits i budgetpropositionen (prop. 1984/85: 100,bil. 12 s. 105-115) för aU ge ungdomar möjlighet all metodiskt söka arbete,bör i viss utslräckning kunna utformas som särskilda klubbar för flickor. Prop.1984/85:130 17 Kvinnor med otraditionella yrkesval möter mångagånger särskilda svårigheter. Kvinnor som börjar på.mansdomineradearbetsplatser söker sig ofta tillbaka till traditionella kvinnojobb, antingen iform av mindre kvalificerade arbetsuppgifter på samma arbetsplats eller tillandra sektorer av arbetsmarknaden. Jag anser det därför väsentligt atl åtgärderkan utformas också inom arbetslivet för att stödja framförallt nyanställdakvinnor på olradilionella arbeten. Med stöd i bl. a. de medbestämmandeavtal omjämställdhet som tecknats på de tre stora avtalsområdena (SAF-LO/PTK, kommunaloch statlig sektor) och Kooperationens förhandlingsområde bör sådana projektkunna initieras l.ex. i form av stödgrupper eller studiecirkelverksamhet. På de arbetsplatser där kvinnor rekryterats tillolradilionella arbeten bör också åtgärder riktas till arbetsledare och chefer.Även här anser jag del vara väsentligt atl genom projektverksamhet utarbetalämpliga program. Denna verksamhet bör också ligga väl i hnjen med de träffadejämställdhetsavtalen. För att öka rekryteringen av kvinnor tillmansdominerade arbetsplatser bör också företagsinriktade projekt genomföras.Syftet bör vara att genom rekryteringsinsatser eller förändringar avarbetstider eller arbetsorganisa-fion stimulera kvinnor att söka otradifionellaarbeten. Jag vill i detta sammanhang också nämna att det ireglerna för det regionalpolitiska stödet stadgas att minst 40%av vardera könet skall rekryteras vid en företagsexpansion, om slöd skalllämnas. Direkt könskvotering, som villkor för samhällsstöd, finns endast inomregionalpolitiken. Jag anser det vara väsentligt att utvärdera effekterna avdenna könskvotering. Detta är en naturlig arbetsuppgift för statens industriverk. De samlade erfarenheterna från projekten som syftarfill all stärka kvinnornas ställning vid valet av otraditionellaarbetsuppgifter bör tillvaratas av den arbetsgrupp som jag, efter samråd medchefen för industridepartementet, avser att tillsätta. Arbetsgmppens uppgiftskall vara att göra en särskild analys av kvinnornas villkor i samband medindustrins förnyelse. Gmppen bör härvid ta del av de erfarenheter som gjorts avde tekniska högskolorna i deras arbete för att öka rekryteringen av flickorfill högre teknisk ulbildning. Arbetsgmppens arbete skall redovisas ochdiskuteras i de rådgivande organ som är knutna till industridepartementet,såsom det , det tekniskt-industriella rådet samt . Kvinnor som egna företagare har blivit alltvanligare . De regionala utvecklingsfonderna fyller en viktiguppgift för de mindre och medelstora företagen inom framförallttillverkningsindustrin. Trots att de kvinnor som etablerar sig som egnaföretagare framförallt har sin verksamhel inom servicesektorn, vill jagunderstryka fondernas ansvar för de 2 1984/85. Prop.1984/85:130 18 kvinnligasmåförelagarna och betona all fonderna i viss utsträckning även har möjlighetatt stödja verksamhel inom tjänstesektorn. Idelta sammanhang vill jag också peka på den kooperativa företagsformen som enmöjlighet för dem som vill etablera en egen rörelse. Regeringen inrättade år1984 det kooperafiva rådet som bl. a. skall utgöra en kontaktyta mellanregeringen och kooperationen. Rådets främsta uppgift är dock all stimulerautvecklingen av såväl befintlig som ny kooperativ verksamhel. Fördelarna medden kooperativa förelagsformen är all den ger delaktighet i produklion ochägande, vilket ofta eftertrågas av kvinnor. En möjlighet all arbela kooperativtär au kvinnor med enskilda firmor låter dessa bilda en ekonomisk förening församordnig av tjänster som marknadsföring, bokföring etc. De existerande handelshusenför kvinnor arbetar efter en sådan modell. Jag avser att slälla projektmedellill förfogande för en utveckling av den kvinnokooperaliva verksamheten. De regionala utvecklingsfonderna bedriver en viktiginformations- och utbildningsverksamhet riktad lill små och medelstora förelag.Jag anser utbildningsbehoven för stora grupper kvinnor inomutvecklingsfondernas verksamhetsområde vara så eftersatta att särskildakvinnoprojekt är motiverade. Inom ramen för 10-miljonerskampanjen genomfördesriktad utbildnings- och informationsverksamhet lill kvinnor i vissautvecklingsfonders regi. Jag anser att denna verksamhel bör vidareutvecklas ochkommer därför att avsätta särskilda projektmedel för en sådan verksamhel. Även i andra sammanhang bör projektmedel kunnautnyttjas för målinriktad informationsverksamhet angående kvinnornas framtidaarbetsmarknad. Den projektverksamhet som jag förordat harframförallt syftat till alt förbättra kvinnornas position i utbildning ocharbetsliv. Om kvinnorna under mer jämlika förhållanden skall kunna la del iarbetslivet måste emellertid männen vara beredda alt i större utsträckning ta sin del av arbetet i hemmen. Inte minsl väsentligt är alt männenutnyttjar sina möjligheter till en längre sammanhängande föräldraledighet ochlill förkortad daglig arbetstid för vård av barn. Arbetsmarknadens parter harhär ell stort ansvar för all informera, stimulera och underlätta för fäder atlta ui sin föräldraledighet. I propositionen (prop. 1984/85:78) om förbättringarinom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningsförsäkringen uttalar chefen för attinriktningen för föräldraförsäkringens ersätlningsdagar bör vara att de -efter den första liden efter barnets födelse i princip skall tas ul lika avde båda föräldrarna. Viklen av en aktiv informationsverksamhet med dennainriktning understryks i detta sammanhang. Projekt som syftar till attunderiälla för männen att förena förvärvsarbete och föräldraskap och härvid iökad utsträckning utnyttja sin föräldraledighet vore här av inlresse. 1984/85:130 19 Jag vill också nämna atl jag i syfte att underlättaen förändring av den traditionella mansrollen tillsatte en arbetsgruppför all undersöka männens villkor i samhället. Arbetsgruppen, som har avlämnatett flertal delrapporter, kommer att presentera ettidéprogram med förslag till ålgärder. Arbetslivscentrum har utarbetat en förstudieangående forskningsbehov i anslutning till 10-miljonerskampanjen. I sinförstudie uppmärksammar arbetslivscentmm flera angelägna forskningsområden. Somexempel kan nämnas arbetsorganisationens betydelse för att förbättra kvinnornasmöjligheter atl förena förvärvsarbete och hemarbete, samt vilka möjligheterden nya tekniken öppnar för kvinnor i traditionellt manliga yrken. Regeringenbeslutade att tillkalla en delegation förjämställdhetsforskning (JÄMFO). Jag har givit JÄMFO i uppdrag, att medutgångspunkt från arbetslivscentrums rapport och i samråd med berördamyndigheter och forskningsorgan utarbeta ett konkret forskningsprogram angåendekvinnornas situation på arbetsmarknaden. Härvid bör också invandrarkvinnornas situation beaktas.Många invandrarkvinnor har fått sin första arbetslivserfarenhet i ochhärvid brutit med det traditionella kvinnolivet i sina hemländer.