prop · G80388 · 1984-12-31 00:00:00 — Hursköter arbetsförmedlingarna anvisningen av ungdomar till ung domslag och uppföljningen av ungdomar i ungdomslag? I vilken ut sträckning blir den fortsatta hanteringen mer i linje med intentioner att en anvisning till ungdomslag skall vara den sista åtgärden när andra medel redan är prövade? kan manräkna med att en ny grupp ungdomar som lämnade skolan anmäler sig somsökande. Därtill kommer sannolikt andra ungdomar som under sommarentillfälligtvis lämnat ungdomslagsarbeten de haft tidigare. Arbetsförmedlingarnafår därför en ökad arbetsbelastning 1984. Ungdomarnasegen sökaktivitet hur påverkas den av arbetet i ung domslag? Vi har redovisat tendenser till minskad sökaktivitet. Hur påverkas sökaktiviteten av den tid man befinner sig i ungdomslag, arbetets omfattning, egen ekonomi osv? Blirarbete i ungdomslag fortsättningsvis mer aktuellt på den privata arbetsmarknaden och vilka konsekvenser får i sä fall det ifråga om framför allt konkurtens mellan olika ungdomsgrupper och arbetsmark nadspolitiska åtgärdssystem? Ivilken utsträckning ersätter ungdomslagsarbete ordinarie arbeten av tillfälligeller fast karaktär? Harungdomslagen ökat möjligheterna för andra arbetslösa än 1819-åringar att fåarbete på den ordinarie arbetsmarknaden? De metoder som kan varalämpliga i samband med fortsatta studier bör enligt vår mening förutomfortsatta statistiska analyser innefatta fortsatta intervjuer på lokal nivå medi första hand arbetsförmedlare, handläggare i kommuner och hos andra offentligaarbetsgivare samt ungdomar. Vadbeträffar ungdomarna kan det finnas anledning att överväga en bredarekvantitativ undersökning i syfte att fä fram generaliserbara slutsatserbeträffande bl. a. kontakter med arbetsförmedling och egna sökaktiviteter. För att pä ett riktigtsätt kunna bedöma huruvida ungdomslagen påverkar utslussningen av ungdomar påden öppna arbetsmarknaden är det också angeläget att fä ytterligare kunskap omde "inslussningsjobb" eller introduktionsjobb som är aktuella förungdomar. Arbetsmarknaden kan sägasbestå dels av en dominerande formell arbetsmarknad dels av en informellmarknad. Den formella arbetsmarknaden består av fasta tjänster eller tjänstersom har så'dan varaktighet att de i Skr.1984/85:88 116 praktikenkan betraktas som fasta. När arbeten på denna del av arbetsmarknaden blirlediga söker man i allmänhet ersättare genom att anmäla lediga platser tillförmedlingen och via annonser och på andra sätt söka ny personal. Föratt kunna konkurrera om jobben på denna arbetsmarknad krävs ofta goda formellameriter och förmåga att tala för sig. Det betyder att nytillträ-dande påarbetsmarknaden i den män de är ungdomar med dåliga eller halvbra betyg ellermed utbildning i "fel" ämnen har mycket svårt att konkurtera.Särskilt svårt är det att konkurtera med andra på den offentliga sektorn därformella meriter väger tyngre än på den privata sidan. Föratt ungdomar skall komma ifråga på denna del av arbetsmarknaden krävs ipraktiken överefterfrågan på arbetskraft - något som inte förekommit undersenare år och knappast är aktuell framöver. Den informellaarbetsmarknaden består av mer eller mindre tillfälliga jobb. får dessajobb en officiell prägel och utannonseras som lediga platser av vikariatstyp.Ofta syns de emellertid inte via sådana kanaler eller andra officiella kanaler.Ibland uppstår jobb på den informella arbetsmarknaden i mötet mellan enarbetsgivare och en arbetssökande eller någon som står den arbetssökande nära.Arbetsgivaren har en diffus uppfattning om att man för tillfället kanskeskulle kunna sysselsätta ytterligare någon person. Vid mötet finner man lämpligperson för den tillfälliga sysselsättningen som senare eventuellt förlängs ochi bästa fall övergår till fast anställning. Rekryteringentill jobb pä den informella arbetsmarknaden går i hög grad via kontakter medarbetssökande eller föräldrar/släktingar/ kamrater till arbetssökande. Mersällan utnyttjas arbetsförmedlingen eller andra kanaler. Det beror bl. a. påatt jobbet egentligen inte finns utan skapas i en viss situation. Dennainformella arbetsmarknad är sannolikt en Uten del av den totala arbetsmarknadenmen för nytillträdande som i hög grad är just ungdomar - är den av storbetydelse. Det är i huvudsak via denna arbetsmarknad man skaffar sigarbetslivserfarenheter och kontakter som leder vidare till denformella arbetsmarknaden. Studierav denna informella arbetsmarknad bör belysa storleken av den, i vilken gradden förekommer inom olika näringsgrenar, privata och offentlig sektor,säsongsfaktorer, konjunkturberoende, rekryteringsmönster. Resultatetav sådana studier kan bli kunskap av betydelse för bl. a. arbetsmarknadspolitikensomfattning och inriktning på olika typer av åtgärder samt arbetsförmedlingenssätt att arbeta. Antal 18-19-åringar som är arbetslösa eller i åtgärder1982, 1983, 1984 Anm. Uppgifterna är avrundade till närmaste hundratal.Uppgifterna om rekryterings stöd är preliminära Till Er som var med på Ungdomslagen har varit i kraft i närmare . Som Ni kanske minns från tiden strax för jul innebarriksdagsbeslutet om ungdomslagen att verksamheten skulle utvärderas och enredovisning presenteras för . Uppdrag att göra utvärderingar har lagts ut dels på AMSoch SÖ, på konsultföretaget och på . Arbetet med att sammanställa resultaten av de olikautvärderingarna skall fullföljas i departementet . Det vore av värde om jag inför den slutliga redovisningentill också kunde få ta del av Era synpunkter i frågan. Jag vore därför tacksam om Ni, antingen gemensamt ellerenskilt, i brev till mig vill framföra hur Ni ser på denna fråga. , , ,, , , PerÅgren, Kariskoga , , ,Ticki ,