prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Det block som kallas "informationsteknologins användning" i det skissade programmet delas upp iutbildning, forskning, avnämarstyrd systemutveckling,experiment och demonstrationer, teknikspridning samt forskningsinformation. Det är ofta svårt att klart särskiljautbildningen mellan dessa tre block. Den enda utbildningsgrupp som är entydigt användarinriktadär arbetsmarknadsutbildningen.Artjetsmarknadsverket försöker (ortlöpande anpassa kursutbudet tillarbetsmarknadens efterfrågan. Därigenom har man tidigt ]984,'S5:218 forskning, måiinrikladforskning och industriell uiveckling. För särskildautbildningsinsatser inom områaei harhittills beviljats. Dessa har fördelatstill några universitet och tekniska högskolor förinköp av dyrb-=!r specialutrustning för konstruktion av iniegrerade krelsai och för att bekosla tillverkning av kretsar somkonstruerats av studerande. Även pä grundiorsknlngsområdet har ansenliga oelopp använts(ör inköp av dyrbar specialutrustning. Utövert-JMP-insatserna diskuleras här även möjligheisrnDtill en samnordisk finansiering av dyrbara anläggningar. Inom, denmålinriktade forskningen pågår planeringenav lem omlatlai!de ramprogram. De beröri huvudsak olika konslruktlons- och tillverknings-teknii;Ei samt mer grundläggande studier av vissa haivitjdarmatsrial. Utveciilingsdelen av programmet samfinansieras medindustnn. Den inriktas på att i samverkan bygga uppgemensamma lillverkningsmöjligheter för i förstn nandiniegrerade kretsar. Betydande resurser ägnasocksä åt uK'OCkiing av konstruk-tionsmeioder. Denna ökadekomplexitetsgrad kräver framsteg inom densystemtekniska ingenjörskonsten innefattande bl.a.metoder och programvara. För att infria (örväntningarnakrävs förutom rent tekniskt fungerande system att de är utformade så attde når största möjliga acceptans hos användarna. Inom en stor del av utbildningsområdet är det svårt att i praktiken skilja systemutbildningen från annan utbildning inom informationsteknologi- Det ärförst på högskolenivå som man kan skilja ut klart sysieminriktadeutbildningsvägar. Inom forskningen finns betydligt mer avgränsbara systemaktiviteter. Det gäller områdensom mät- och reglerteknik,signalbehandling och informationsbehandling. Till områdetutveckling av industriell teltnik hänförs i förstahand samverkan med industrin i ett samfinansieral och planerad samfinansieradverksamhet avseende till-lämpad datorvetenskap. Området produkttornyelse avser i första hand stödtill företag som utvecklar produkterbaserade pä avancerad teknik ochsystemkunnande. kunnatomprioritera så att man nu har en omfattandeverksamhet som i större eller mindre grad avserinformationsteknologi. Under ett årberäknas ungefär 20 000 personer genomgå utbildningar med varierande inslag avinformationsteknologi. Forskning kring de grundläggande förutsättningarna för och konsekvenserna avinformationsteknologin avser i förstahand kroppsliga och psykiska effekter av samspelet mellan människa och maskin. Även sociala och organisatoriska aspekter t>ehandlas. Vidare bedrivsforskning om hur kvalificerad informationsteknologi kan utnyttjas i olikaspeciella tillämpningar som medicin ochutbildning. Med avnämarstyrdsystemutveckling avses dels offentliga myndigheters upphandling av ny teknik,dels utveckling av system speciellt konstruerade för viktiga svenska industribranscher, t.ex. verkstadsindustrioch skogsindustri. Experiment och demonstration krävs ofta föratt konsekvenserna av ett visst system skall kunna påvisas. En antal sådanaprojekt bedrivs av olika finansiärer. Vidvissa mer avancerade tillämpningar går arbetarskyddsfonden in med medel för att bekosta dokumentation och vissa utvidgningarsom annars inte skulle komma till stånd. Teknikspridning till mindre företag ärett sätt att fä igång användning av ny teknik. har genomde regionala utvecklingsfonderna en kanal (ördetta ändamål. Kunskap om mikroelektronik har redan spridits den vägen och SIND avser att genomföra ett långsiktigtprogram riktat mot applikationer i speciella branscher. Forskningsinformation ärytteriigare en väg att sprida kunskap om den nyateknologin. Även teknikens avigsidor måste tas upptill diskussion för att människorskall få en möjlighet att påverka samhällsutvecklingen. har enviktig roll i detta sammanhang genom att stimulera till en allsidig och sakligsamhällsdebatt. Utbildning är en avgörande laktor förall möla och vidareutveckla ny teknik.Det är därför av största vik! atl uibildning i intormationsteknologikommer in pä alls nivåer. Det gäliersåväl i grundskola och gymnasieskola som inom högskolan. Den snabba Ulvecklingen på det härområdel gör det dessutom extra väsentlig! artutbildning inte endast ges i ungdomsskolan ulan att även yrkesverksamma och aroetslösa ges tillfällelill fort- och vidareutbildning. Redan kan man se all utvecklingen lell till en drastisk ökning av efterfråganpå tekniker med specialkompetens för informationsieknologi. Sannolikt kommermolsvarande specialkompetens att bli eftersöktpå samma sätt inom flera yrkesgrupper. För att möla framtidens utbildningskrav pägår bl.a. följande insalser. Inom högstadium genomförssuccessivi en ökning av dalaundervisningen från 0,5 . En omfattandefortbildning av lärare genomförs. På något längre siktavser man att också föra ner undervisningen till låg-och mellanstadiet. Inom gymnasieskolan investeras iytterligare datonjtrustning och programvara. Dessutom krävs även här en omfattande fortbildning av lärare. Inom högskoleväsendet föreslås under de närmasteåren en ökning med 250 platser på de civilingenjörslinjersom har närmast knytning till informationsteknologin.På dala- och systemvetenskapliga linjerna i föreslås inom det närmasle åreten ökning med 55 platser. Även lokala utbildnings-linjer på områdel ökas. Förettårig datateknisk påbyggnad av yrkesverksamma ingenjörer föreslås 60 nya platser. När det gäller arbetsmarknadsutbildning föreslår AMS attkorta orienteringskurser i data införsför alla dellagare i yrkeskurser, dvsca 40 000 personer/år. Detta ryms inom tillgängliga ramar men förutsätter beslut av statsmakterna. AMS räknar vidare med att kunna ge dataorientering till ca10 000 anställda genom AMU i företag.Man avser dessutom att successivt inlöranya avsnitt i sådana yrkeskurser som redan ges,vilket innebär att allt fler kommer att få en yrkesutbildning med innehåll av informationsteknologi. ' man att ökaspecialistutbildningen inom speciella intormationsteknologiska yrken. Dettaskulle kunna ge en specialutbildning åtca 1 500 personer åriigen. Forskningeninom del inlormationsteknologiska o.mrådethar en slor bredd. Forskning nära komponenlsidanär i huvudsak inriktad på de! tekniska naiurveienskapliga området. Närdel gäller syslem-teknik ochinformationsteknologins användning är förhällandei annorlunda. Där bedrivs forskningen inom etl flertal discipliner och fär otta en tvärvetenskapligkaraktär. Karaklerisliskt förhela området är också den snabba utvecklingen, som ledertill mycket nära kontakter mellan forskningen ochden tillverkande eller användande industrin. Dessa nära kontakter äistimulerande för båda parter och (ör med sig att en stor del avforskarna rekryteras över till industrin. I huvudsak är sådanakontakter positiva eftersom en personöverföring ofta ärdet mest effektiva sättet att föra över kunskap.I vissa fall har emellertid omsättningenvarit så slor att forskningen liditallvariiga avbräck. Fbr forskning avseende komponentteknologi krävs stora investeringar i utrustning. Genom det påbörjadenationella mikroelektronikprogrammet har utrymmet för sådanainvesteringar ökat. pågår planeringav ramprogram för processteknologi avseendeVLSI-kretsar (VLSI = Integraled), utveckling avkrattkomponenter, studier av olika halvledarmaterial för integrerade kretsar, datorstödd konstruktionsteknik för integrerade kretsar samt grundläggande forskning rörande sensorer. Forskningen inom systemteknik är annorlunda till sin karaktär genom att den förekommerinom ett större antal skilda discipliner. Somexempel på forskningsområden kan nämnasnumerisk analys, datalogi, optimeringslära,datorteknik, lingvistik, matematisk statistik och reglerteknik. Exemplen gör inte anspråkpå att vara heltäckande men illustrerar karaktären påforskningen. Även om inte varje projekt ellerinstitution är tvärvetenskaplig har forskningen som helhet inom området en tvärvetenskapligkaraktär. Den tvärvetenskapligakaraktären blir än mer framträdandei forskningen om de grundläggande förutsättningarna för, respektive konsekvenserna av,informationsteknologins användning.Forskningen bedrivs till största delenvid samhällsvetenskaplig fakultet samt vidarbetslivscentrum, m.fl. Några exempel kan ges som visar karaktären på dennaforskning. Psykologer studerar hur datatekniska tillämpningar i artietslivel, t.ex. inom processindustrin, påverkarmänniskans sociala livsmiljö. Man studerar fjckså raiionalise.-ingens effekler pétianstemäns arbetsmiljöer. Exempel frånandra håll är studier av synergonomi och bildkvalitet samt av system som medgerinflytande och utveckling förarbetstagarna. Forskning med lika uttalad, men till sin karaklär annorlunda, tvärvetenskaplighetarbelar med alt finna nya sofistikerade användningsområden. Denna forskning arbetar med atl finnakvalificerad användning av den nya teknologin inombl.a. utbildning, medicin, handikappteknik och rättsväsen. Ny teknik och ny kunskap sprider sig till industrin utan särskilda åtgärder. Radikalt ny teknik sprider sig emellertid långsamt. I sådanafall kan det vara motiverat med olika stimulansåtgärder från samhälletför att påskynda spridningen. Insatserna påområdet är genomgående samfinansierade av industrin.Delfinansieringskravet kan givetvis moiiveras med den avkastning industrin får vid en framgångsrikutveckling. Ett lika viktigt motiv fördelfinansieringen är emellertid att den garanterar enseriös insats från båda parter isamarbetet. På mikroelektroniksidan drivs ettantal projekt för att bygga upp konkretatillverkningsanläggningar för olika typer av integrerade kretsar och för att utveckla metoder för konstruktion och kvalitetskontroll. Dessa projektgenomförs i huvudsak inom enskilda företag. Företagetsmotprestation för den statliga delfinansieringen är att hållaanläggningen respektive metoden tillgänglig ävenför andra. Inom informationsteknologin bedrivs kollektiv forskning(dvs forskning samfinansierad av staten och en grupp förelag) avseende tillämpad matematik respektive optik och elektrooptik. Man har nyligenstartat ett nytt kollektivt institut försystemutveckling. Diskussioner pågår om att bygga upp ett . En lyp av smä,nybildade företag baserade på avancerad teknologi är vanligare inom informationsteknologin än inom andra leknikområden. De ger ett viktigt bidrag till områdets dynamik. Som alla små nybildadeföretag har de ofta en bräcklig ekonomi. Med lankepä deras slora belydelse för utvecklingen ärdet befogai att stödja sådana företag med villkoriiga lån och dängenomlyfta av en del av risken. Just denna kalegori av förelag har låttlättare att klara sm finansiering på senare årgenom den nya riskkapitalmarknad som uppståttoch som i stor utsträckning vänder sig lili denna företagskategori. Ytteriigare en vägatt stimulera teknikutveckling är genomoffentlig teknikupphandling. Förutom att gebeställaren ett behovsanpassat systemfyller teknikupphandlingen syfle! att skapa kritiska, aktiva användare. Detta har särskild betydelse påin-formationsleknologiområdet där fiertalet syslom är utveckladeav stora multinationella förelag utifrån deras måloch strategier. Samverkan kring ett antal illustrativa teknikupphandlingar ide viktigare samhällssektorerna är ett viktigt instrument för att utveckla en god användning av informationsteknologin. På liknande väg kan man stimulera utveckling av ny teknik för användning iindustrin. Tillsammans med verkstadsindustrin har staten redan gått in med omfattande insatser för att utveckla informationsteknologin lill en värdefull del av produktkansprocesserna. Liknandeinsatser har påbörjats i mer blygsam omfattning i ett flertal branscher. För att den nya teknikens allaeffekter skall gå att registrera fordras ofta försök i fullskala. Etl antal sådana försök pägår, i första hand avseende hur artjetssituationen förändras vidinförande av ny teknik. ASF disponerarekonomiska medel att dokumentera och åstadkommaviss utvidgning av verksamheten. För att ny teknologi skall spridas även till små företag med mer traditionell tillverkning krävs särskilda åtgärder. Deregionala utvecklingsfonderna utgören etablerad kanal till dessa (öretag ochhar redan utnyttjats för sädan kunskapsspridning. Skr.3'i84/K5:25S IJa'" 1L,'M 8'8" fMaa Ki/8 36/c? '':." v!ryniJBi " ' »- C-nfjjiau "sf-v !iM ''10(7 = * C-v-i..5is>.t - -t' "%l"* ii-4»'-s KOTIHI" ( i «~cii'Nji>ri r./ l£ i*> i '. ' «Ut .S Tjr p arjraiT *i / g' " 'C- *U.KK»tlfM Utru6>riing' |>l27i,J fi faJ!f *4f_it 'é li»* 'im'"*ö?»2 *32äC »ekrr* »iJåraiTUS" »ttopyas S5»¥kÄi dsta-uttokäflKi; ,(iS»si't!) «Tia-»ni{mfliti3rions-å-sSi f""*!' ** i Jekn* t"8=lf fei'2f'e' y*! %:a '"'-- >?.»% »iSS-v, >_.. t-4*i g.»irf Vf'» H-*-!r-i rp-t b-i|;7-i l-Vr 'A Ctt ? ''"Ä niil|ra«»«iofnk FrrTo.r-*i''A te? Fa*uBo S«1SJi- UHÄ Tcrtstt jatuii«t 'ar»k:iing t fov ''a nwoe' ?rrv' fffH, nar Gr jn(St.»39«in5l« »v«.wn- » v' 3 * "i Wt i ?.1; !>i IT 1fol»}8 sjjS "JÉTi 11 IlT C iZ,ia *'>f1 *'.»ti'-¥ &.i3l IsgsS r\iS5-P ?-2 \*>7 --t P?i- 11*1*¥% å-ti vu.te# fs 0'ä/'.w' !l«% bifo!T)»«tf!mom1oniXi»!n5s 3iJ\ Mm \4Mr6«McWf*mseor>». |:»¥|ffå« gål IwrahSaat i// VfW- SSll I UttNMningsmtseTta ar mta moa an skrraäovtädim&lian rmkrrw HtoooM bvvp lOkniKoch Bnvänotww]. tg8« 85 aovÄrxte» ca 6Ö MSEK fÖ»UTrjrtfing ifWM rtuuskuian (or "rrforniBlicrsleknotoq t-iBr&vutOFrocs A MSEK tor sarsKnoatrasOBt mcrr. NMP Lfiristning arivands tiAde mm UEMtdning 1'1S4/S5:2I8 Beloppen angivns i WSEK. V6iks.3;nfie;eri tncti myj;riighe!ern visas, .Atskiliigs evsifieriippaiflsrna i töblån är aärför uppsk.qnningar med störrK eller mindre e.5,'8<- fry»- f. tTont&AS ocn 0(!tt«k> (lomfMKWiHei ,'.» ="' - .., äS? tfirreiga sit X* kwMitiKnsMtiii >< ' )» tBiimjMÄis» j BveWrtfA.opiSi.nsSJ-ociimeftaknSt. é-1ft)5 6S/M. .»-#4 ' f /» t» i :« FoofcAgloöiatrtfciW»- fi- Hon»*»te>G!oe!nttS>vt |j". * eSttn(oa« octi konsaevem*»",,!' ' % .-f H .,'«,, fc-* .. S V« )h. _«i......i «i.fcjt £,.,b«.£ - ai»*iicei!8kin'txm.i-j,. fä-L-, .,.< I * J4 r' t ji s!yi3«tem iSU) -<, !r*-'t''TÄ u, 4i'''-* iX-lJli.-T ""*""" "* Wc(W*ooii>.STU Tol>mkoci*arE(lira ni«is lé- .,sr'rf'"'<" 'Xi "'X' 4-f"- «...» ' > /< s..., , "'"r '''...-il -jt j i*p. 19S4,'S5:2I8 Delunderlag iili iniormatioiistyknoiogisk! program som här lämnats är sammanslälllav bidrag från 15 myndigheter. Deras beslui on-,ainvändriingen av disponibla medel har kommiitill uiuyck i senaste anslagsframslällningen.Där har genomförts sädana omprioriteringarsom bedömis möjliga. Inom vari och en av de områden som undersökts under sammanstäiiningsarbetel linns etl flertal angelägna insatser som inte kunnat beredas utrymme. Idetta sista avsnitt av presenialionen ges nägraexempel, som valts ut för att illustrera karaktären på sådana insatser. Berörda myndigheter kommer atl arbetavidare med planeringsarbetet och ytterligare pröva möjligheterna till omfördelning eller i ett senare skede begära förstärkta resurser. Inom krävs ökaderesurser om man skall lyckas föra ner dataundervisning även på låg-och mellanstadienivå. En ökning av ambitionsnivån även på gymnasienivå kräver också resurser i form avstudieplanearbete, utbildning av ADB-lärare, lärarfortbildning, datorutrustning och programvara. Efterfrågan på personal med vissa grundkunskapergör det befogat att öka antalet utbildningsplatser på bl.a. flera civilingenjörslinjer. Inom dessa linjer är dock kapacitetsutnyttjandet redanså högt att en utbyggnad blir nödvändig för att öka antalet platser. De kostnaderdetta skulle kräva finns ingen möjlighet att klara genom omprioriteringar.Datatekniken har inte blivit den stödteknik den borde vara inom många utbildningar. Därfär bör fler kurser iinformationsteknologi integreras i alla högskoleutbildningar, något som kräver ytteriigare resurser. En stegrad efterfrågan föreligger på fortbildning och vidareutbildninginom området. kan denna efterfrågan inle mötas. Förkvalificerad utbildning inom informationsteknologin krävs också tillgång till kvalificerad, modem ulrustning. Genomgången av pågående och planerad forskning inominformationsteknologin visar en viss obalans mellan mikroelektroniken,systemtekniken och informationsteknologins användning. Framväxten av komponentinriktad forskninghar främjats av ett väletablerat samarbete med svenskindustri och Gn långvarig iorbkningstradiuon. Dettu har resullerai ien relaiivi välulbygqd konipelensbas, som genom NfVIPkan uiriyttjas och ulvecklas vidare. Föratt även i Iramiiden kunna ligga nära forskningsironten på viktiga avsniu krävs att det slatligaslödel upprätthålls. Inom slora delar av den systemtekniska forskningen liderman orisl pä ekonomiska resurser och har dålig tillgång oä kvalificerade forskare ochforskningsledare. Kontakten mellan forskare och avnämare är inle särskilt välutvecklad. Detta är oroande med tanke på den ökade belydelse systemtekniken har fått . Bl.a. har den växande utbildningsvolymen inic motsvaratsav adekvat utbyggnad av forskningen. En successiv ökning av basresurser och stöd till målinriktad forskning skulle kunna rätta till denna obalans. På kort sikt skullekompetensuppbyggnad kunna åstadkommas genom inrättande av flera mellantjänster, stimulans för art attrahera utländska gästtorskare samt industrisamverkanbeträffande forskar- och lärarresurser Avseende kommunikationssystem finns i en mycketgod industriell bas. är den internafionella utvecklingen snabb och systemens utveckling är avgörande bl.a. för utnyttjande av s.k. telemaliktjänster. En förstärkning av basen för svensk forskning och utbildning på området skulle därför kunna få mycket positiva effekter både för indusirins utveckling och för informationsteknologins användning. Arbetsorganisatoriska frågor kring konsekvenser av ny tekniki arbetslivet bedöms av både torskare och arbetsmarknadensparter kräva ökade forskningsinsatser. Dessa bör särskilt avse olika organisationsfrågor i själva införandeprocessen, möjligheter att utnyttja ny leknik för omgestaltning av arbetsmiljön i positiv riktning samt försöksverksamhet rörande alternativa sätt att organisera artjetet. Delarav de specialistkunskaper som burits av människor i arbetslivet kommer i ökad utsträckning att byggas in i de tekniskasystemen. Detta får konsekvenser inte bara för den anställde ulan berör hela verksamhetens effektivitet,sociala relalioner i arbetet elc. Även denna problematik bör las upp i forskningen kring informationsteknologins användning. Även den grundläggandeforskningen kring informationsteknologins användning bör ökas för att uppnå den eftersträvade balansen. Viktiga frågor är här att skapa kunskap om vilka mänskliga förmågor som lämpligen kan byggas in i och utföras av daiorbaserade system. Detta förulsäller ökade insatser ino.m medicinsk, bsleendevelenskapiigoch språkvetenskaplig forskning. Häivld är relalionenmänniska-datateknik väsentlig. DeUa kan benämnas fysiologisk respektive kognitiv ergonomi. Vidare bör motsvarande samspel på organisationsnivå, s.k. sy.stemergonomi. Informalionsteknologiska produkter blir alltmer komplexa. Samiidigibyggs systemen ännu upp med traditionellahantverksmässiga metoder. Det kan nu skönjas möjligheteratl utveckla datorstöd för systemkonstruktion, vilket kan nedbringa tiden att konstruera sådana syslem. Sådanakonstruk-lionssystem skulle stärka vår konkurrenskraft genom att tiden mellan idé och tärdigprodukt skulle kunna kortas väsentligl.Samtidigt skulle kvaliteten i de slutliga systemen kunna bli avsevärt bättre. Attbygga upp sådana hjälpmedel skulle emellenid kräva ansenliga resurser. Det har från industrihållframförts att uppbyggnad av sådana konstruktionssystem vore lämpligt förnordiskt samarbele p.g.a. deras generella användbarhet. Utvecklingen visar allt tydligare vilka vinster som vore möjliga med en bättrestandardisering av datorsystem. En ulredning av slandardiserings-möjliglieterna inom informationsteknologin borde därför genomföras. Utvecklingen av optoelektroniken gör att det nu finns en potential för betydligt ökadeinsatser på nyutveckling inom teleinformaliken.Med tanke pä landets styrka inom denna sektorskulle sådana satsningar kunna ge snabbeffekt. Ävensalsningar på avancerade kontorsinformationssystemligger väl lill för svensk industristruktur. Samlidigt kan man dranytta av den omfattande erfarenhet som samlats i landel genom att vi, i intemalionelljämförelse, varit tidigt ute i frågaom datorisering. Detta gäller som tidigare nämnts, bådeinom näringsliv och förvaltning. Slöd till uppbyggnad av prol-cilypsystem är ett sätlatt komma övei sådana tekniska och kommersiella trösklarsom otta föreligger vid förstagangsanvänd-ningav komplexa system. Sådana system bör ulvecklas i samverkan mellan leverantörer och beställarepå områden där det inom landet finns teknisktkompetenta användare, l.ex. inom skogsindustrineller slålinduslrin. Brist på adekvata sensorer (mätkroppar) är ofta ett hinder för att införainformalionsleknologiska system i industrin. En samlad insats bedöms kunna förbättrasituationen märkbart, t.ex. vad avser givarsystemi komplexa biotekniska användningar. Tillämpningar inom handikappteknik ochmedicinsk leknik bedöms ha stora möjligheter bl.a. beroende på avancerad forskning och kvalificerade beställare inom landet. En öppen och saklig samhällsdebatt om den nya teknologin är en grundförutsättning förett klokt utnyttjande av tekniken. Det ärdärför angeläget med olika insalser för att slimulera en sådan debatt finns knappast ekonomiskt utrymme för art gå utmed forskningsinformation i sådana formeratt den når fram till en bredare allmänhet. 19S4/85:218 78 Inledning ..................................................................... ...... 2 JiironnatiunsioknologinsiiidiisiiielUi bci\'dcl,sc .................. ..... 2.1 Inledning ................................................................ ...... 3 2.2 IntemationeU, översikt .......................................... ..... 4 2.3 Inrormaiionsleknokigins användning och spridning ..... 6 2.4 .Svensk int'oi'ni:itionsiekno!ogiindiKSiri ................ 9 2.5 Scimt-naiilaiumdc bedömning ................................ ... 12 Statens rollför en posiliv inveckiing ............................. ... 15 Redovisning avplaneringen av ed svenskt inrormaiionsteknologi-program 21 5.2 Gymna.sieu1 bildningen ........................................ 29 5.3 Den yrkesinriklade arbeismarknadsutbiidningen ... 32 Grundforskning ........................................................... ... 34 6.1 Mikroelektronik och systemteknik .......................... 34 6.2 Informaiionsieknoloain.sanvändning .................... ... 41 7..................................................................................... Densekiorinriktade lillämpade forskningen och tekniska utveck lingen .......................................................................... 43 7.1 Försvarsmaktens behov av forskningoch leknisk utveckling 43 7.2 Behoven inomtelekommunikationssektorn av forskning och teknisk utveckling 45 7.3 Den civila statsförvaltningensbehov av forskning och leknisk utveckling 47 7.4 Behoven av forskning och tekniskutveckling inom näringslivet 49 7.5............................................................................. Behovenav forskning och teknisk utveckling inom arbetsmil jöområdet ............................................................... 51 BUaga I. Sammanfattningav "Svensk informationsteknologi - Ut gångsläge och underlag för ett nationellt program" 55