prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — De nyaledamöterna måste då plötsligt sätta sig in i de aktuella ärendena. Omledamöterna fick vara desamma under beredningslid och plenartid skulle de allakunna följa ärendenas gång. Val av läronämndsledamöter skulle då kunna ske islulet av ett kyrkomötessammanträde för liden fram t.o.m, ett följandekyrkomölessammanlräde. har vid flera sammanträden diskuteratriktlinjerna för sitl framtida arbete. Nämnden är medveten om att den i detofrånkomligen 1984/85:169 55 koncentrerade kyrkomöiessammanhangei måste begränsa siglill de läro-mässigt väsenlliga ärendena. Men också för att kunna avgöra vilkaärenden och vilka frågor i dessa som är läromässigt väsentliga måsle nämnden fåmer tid till sitl förfogande. Under hänvisning lill vad som här har anförls anhållerläronämnden all kyrkomötet i samband med behandlingen av frågan om kyrkomötetssammanträdestid vidtar sådana ålgärder alt del blir möjligt för läronämnden attfylla sin uppgift. Närvarande: Ärkebiskop ordf., biskopMartin Lönnebo,* biskop , biskop , biskop , biskop , biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , ,, , , , Per ochBirgitta Rengmyr. *Ej närvarande vid yttrandets justering. Prop.1984/85:169 56 med anledning av motioner om valen till kyrkomötet Till läronämnden har för yttrande överlämnats KMot1985:22, 93 och 111. Moiionerna behandlar RegSkr 1985:2 om vissa ändringar avreglerna om val till kyrkomötet. Från läromässig synpunkl är del åtminstone tvåproblemställningar som aklualiseras genom motionerna och regeringens förslagtill ändring i lagen om kyrkomölel: 1, Församlingarnas roll i valsyslemei, när del gällerkyrkomöiesvalen, Samverkan mellan den kyrkliga demokralin (deföriroendevalda orga nen) och den prästerliga ämbetsförvaltningen. I en indirekl valordning - dvs. en sådan som vi harnu och som regeringsförslaget föreslär skall bestå 1. v. - är del församlingarna och pastoraten som utgör grunden för valsystemet. Kyrkomedlemmarna fullgör sina uppgifier och utnyiljar sin röslrätt genom sina församlingar. Denna ordning binder således basen i valordningen, där de primära valen sker, samman med församlingsgemenskapen och med församlingen som en gudstjänslfirande församling. Bedömer man del nu framlagda förslaget från denna synpunklär del acceptabelt i den utsträckning som det förlägger de primära valen lillförsamlingsnivån och inom pastoratet saml låter pasloraiel vara valdislrikl. Den i 9 § förslagel lill lag om ändring i lagen omkyrkomötet (se RegSkr 1985:2 s 81) angivna möjligheten att i vissa fallfullmäklige i "en kyrklig samfällighei för alla ekonomiskaförsamlingsangelägenheter" förrättar del primära valet avseende de isamfälligheten ingående pastoraten (i t.ex, kyrkliga samfälligheiingår 8 pastorat och 20 församlingar) slrider emellertid mol den angivnagrundprincipen. De lolala kyrkliga samfällighe-lerna är varken länkta somfungerande andliga gemenskaper eller som gudstjänslgemenskaper, utan de ärekonomiska och administraliva enheter för fullgörande av vissa bestämda,gemensamma funktioner av detta slag. a. domkapitel har utvecklat närmare(RegSkr 1985:2 s 59) är församlingarna atl se som den egenlliga basen i kyrkansliv och organisation och som grunden även för valen till kyrkomötet. Utgår manfrån della kan man knappasl acceplera den möjlighelen, som anges 19 §, alt låtaen ekonomisk-administrativ enhel ulgöra den primära grunden. Avgörande är således församlingssynen, vilken är en frågamed klarl läromässiga implikationer. Samverkan mellan den kyrkliga demokratin (deförtroendevalda orga- 1984/85:169 57 nen) och den prästerliga ämbetsförvaltningen uigjorde enviktig princip kyrkomötesreform. var ingalunda någon nyprincip ulan den har sedan gammalt varit vägledande vid utformningen avförsamlingsorganisationen, och den tidigare kyrkomölesorganisationen var ocksåett uttryck för della, även om den var förbunden med kalegoriklyvningen, enkoppling som logs bon 1982. Samverkan gavs andra organisaioriska uttryck i delreformerade kyrkomötets ordningar. Ordningen med pastoratet som valdistrikt är hämtad frånden tidigare kyrkomötesordningen och är ingen tillfällighet. Den innebär atldet primära valel till kyrkomötet sker inom det område som ärförsamlingsprästernas verksamhetsområde. Del var moliveral all bevara dennakoppling i den reformerade ordningen, emedan den var ett uttryck för den nyssnämnda samverkansprincipen. Eftersom den prästerliga förvaltningen av Ordel ochsakramenlen framför alll sker i församlingarna och med nära anknylning lillgudstjänstlivel är del jusl inom pastoratet som denna samverkan kommer tillsilt mest genuina uttryck. Förslagel i den nämnda 9 § alt i vissa fall förlägga detprimära valet till de lotala kyrkliga samfälligheternas fullmäktige strideräven mot denna andra princip, principen om samverkan. I sådana fall upplöses ipraktiken bandet mellan de föriroendevalda och den präsierligaämbelsförvallningen. I samfälligheler med flera pastoral sitter i fullmäktigeenbari en av kyrkoherdarna i denna sin egenskap med yttranderält (iVästeråssamfälligheten således en av åtta kyrkoherdar). Någon reell samverkanmed den prästerliga ämbetsförvaltningen är det inte fråga om i detlasammanhang. Avgörande för bedömningen härvidlag är således denprästerliga ämbetsförvaltningen och dess funktion och samverkan med deförtroendevalda organen, vilket är en fråga med läromässiga implikationer. Den angivna möjligheten i den nämnda 9 § bör tas bort avläromässiga skäl. Närvarande: Biskop ordf., biskop , biskop , biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , biskopKrister , , , , ,och . föreslagna ändringar i de för yttrande överlämnade lagförslagen m.m. Lagen (1982:943) om kyrkomötet Om etl pasiorai eller annal valdislrikl beslår av en endaförsamling skall eleklorer och deras ersältare väljas av kyrkofullmäktige ellerav kyrkorådel, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de nyvaldafullmäktige eller det nyvalda kyrkorådet. Om elt valdistrikt består av en enda församling skalleleklorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådel,om kyrkofullmäktige inte finns. Valel förrällas av de nyvalda fullmäkligeeller del nyvalda kyrkorådet. Om ettpasiorai består av två eller flera församlingar skall eleklorer och derasersättare väljas a\ församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige ipasloralet. Om eltvaldislrikl beslår av två eller flera församlingar skall elektorer och derasersällare väljas av särskilda delegerade. Dessa skall för varje församlingutses av kyrkofuU-mäkiige eUer av kyrkorådet, om kyr-kofuUmäkiige inte finns.Valet förrällas av de nyvalda fullmäklige eller del nyvalda kyrkorådel. Omförsamlingsdelegerade eller kyrköfullmäklige inle finns i pasloraiel skallvalel i slällei förrällas gemensaml av de kyrkoråd som finns i församlingarnai pasloraiel. Valel skall ske inför ordföranden i kyrkorådet i den avförsam-Ungarna som har del slörsla anlalel röslberälligade kyrkomedlemmar. Valel skall förrällas av de nyvalda församlingsdelegeradeeller kyrkofullmäktige eller av de nyvalda kyrkoråden. Aniulet delegerade ulgor for församling 1 000 kyrkomedlemmar 7 : 000 kyrkomedlemmar 9 2 000 men hogsi 3 500kyrkomedlemmar I! 5 500kyrkomedlemmar /3 5 500 rnen högst S 000 kyrk o/ned lemmar !5 6 000 men högsi H 000 kyrkomedlemmar 17 n 000 men hogsl 14 500 kyrkomedlemmar 19 Delegerade skall ulses före januari månads ulgång årelnäsl efler del år då val i hela riket av kyrköfullmäklige har ägl rum. Elekiorernaoch deras ersällare skall ulses före februari månads ulgång året näst efter delår då val i hela rikel av kyrköfullmäklige har ägt rum. Protokoll över val av elektorer skall skyndsami sändastill domkapillel. Etl ärende som eller regeringen överlämnar lillkyrkomötet skall avgöras av kyrkomötet vid dess närmaste sammanlräde, omärendel har överlämnals senast en månad före sammanträdets början, I annal fallskall ärendel avgöras senast vid det därpå följande sammanträdet. Protokollöver val av delegerade skall skyndsami sändas lill den som enligi 9 § skallförräita val av eleklorer. Prolokoll över val av elektorer skall skyndsamtsändas lill . Etl ärende som eller regeringen överlämnar lillkyrkomötet skall avgöras av kyrkomötet vid dess närmaste sammanlräde, omärendel har överlämnats senasl före sammanträdets början. I annalfall skall ärendet avgöras senast vid det därpå följande sammanlrädel. 2.Lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter 5 kap. 15 § väljer kyrkvärdar bland de röslberälligade iförsamlingen enligi 2 kap. 3 § försia och andra styckena. Minsl en avkyrkvärdarna skall utses bland ledamöierna och suppleanterna i kyrkorådet.Kyrkvärdarna utses räknat fr. o. m. årel efler del årdå val i hela rikel av kyrkofullmäktige har ägl rum. Kyrkorådetutser för varje kalenderår en kassaförvaltare, om rådets medelsförvaltning inlehar ordnats på annat sätl. Det år dåval i hela rikel av kyrkofullmäktige har ägl rum skall del nyvalda kyrkorådelföre december månads utgång utse befattningshavare som avses i försia ochandra slyckena. Del nyvalda kyrkorådel får även före december månads utgångutse eleklorer som avses i lagen (1982:943) om kyrkomölel. Del år dåval i hela rikel av kyrköfullmäklige har ägt rum skall det nyvalda kyrkorådelföre december månads ulgång ulse befallnings-havare som avses i försia ochandra styckena. Del nyvalda kyrkorådet får även före december månads ulgångutse delegerade och elektorer som avses i lagen (1982:943) om kyrkomölel. Närvarande: statsministern , ordförande, ochslalsråden , , , , , ,, , Bodsiröm. , , , R. , ,Hellslröm, Thunborg, Proposition om vissa ändringar av reglerna om val tillkyrkomötet m.m. 1 Anmälan av kyrkomötets yttrande Föredraganden anmäler kyrkomötets yttrande' över deremitterade förslagen till 1, lag omändring i lagen (1982:943) om kyrkomölel, 2. lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheler. Föredraganden redogör för kyrkomölels yitrande och anför. Kyrkomötet har i sitl yttrande anhållit om två ytterligareändringar i lagen om kyrkomölel. Den ena gäller frågan om senasle tidpunkl föröverlämnande av ärenden från och regeringen till kyrkomötet. Denandra gäller mandatfördelningen vid valen till kyrkomötet. Enligt 34 § lagen om kyrkomötet är kyrkomötet skyldigt attvid dess närmaste sammanträde avgöra ett ärende som eller regeringenhar överlämnat lill kyrkomötet senasl en månad före sammanlrädets början.Eftersom kyrkomötets sammanlräden enligi del remitterade förslaget skall ta sinbörjan den iredje tisdagen i augusii kommer den i 34 § föreskrivna tiden atlinfalla under pågående semesterperiod. Kyrkomötet har därför föreslagit all 34§ lagen om kyrkomölel ändras så atl kyrkomötet skall vara skyldigt att vid dessnärmaste sammanträde avgöra ett ärende, om det har överlämnats senast tvåmånader före sammanträdets början. Jag delar uppfattningen atl del är lämpligt att ändratidpunkten för när eller regeringens ärenden till kyrkomötet senasl skallavlämnas. Jag tillstyrker följaktligen all en lagändring sker i enlighet medkyrkomötets förslag. Beslut om skrivelse till kyrkomötet (RegSkr 1985:2) fattatvid regeringssammanträde , 1984/85:169 61 I fråga om mandatfördelningen gäller enligt 2 §tredje slyckel lagen om kyrkomölel all anlalel mandat för en valkrets skallbestämmas till två även om valkretsen vid tillämpning av fördelningsregeln iparagrafens andra stycke skulle tillföras färre än två mandal. Kyrkomölel harföreslagil all beslämmelsen ändras på så säll alt det lägsla antal mandat somlillförs varje valkreis skall bestämmas till tre i stället för till två. Jag vill till en början erinra om all de ändringar avvalreglerna som jag nu föreslår regeringen atl underställa riksdagenhuvudsakligen gäller sådana åtgärder som framstår som särskilt angelägna isyfte att i praktiskt hänseende underlätta förfarandet vid kyrkomötesvalen,Enligi min bedömning bör andra frågor anslå i avvaktan på den övergripande utvärderingav kyrkomötesreformen som, enligi vad konslilutionsulskolt (KU1982/83:2) framhöll inför reformen, bör komma lill slånd när erfarenheler harvunnits av den nya kyrkomötesorganisationen. Den garantiregel i fråga om mandatfördelningen, som kyrkomötetnu har begärt ändrad, berör i prakliken slifl. Trots sill låga anialröslberälligade kyrkomedlemmar har sliflel genom regeln lillförsäkrals ivåombud all företräda stiftet vid kyrkomötet. Detla kan jämföras med atl Gotlandslän i - som har betydligt fler ledamöter än kyrkomötet -represenleras av endast två ledamöter. Med hänsyn till vad jag här har anförtär jag nu inte beredd all förorda någon ändring av beslämmelsen om del lägslaanial mandal som bör lillföras varje valkrets vid val lill kyrkomölel, Kyrkomölel har lillslyrkl förslagen i övrigl. Enligi minmening bör de nu föreläggas . 2 Församlingsdelegerade i kyrkliga samfällighei2,1 Inledning Jag vill i delta sammanhang också ta upp en fråga omantalet ledamöler i församlingsdelegerade i kyrkliga samfällighei. I bildar samlliga territoriellaförsamlingar en partiell samfällighei för vården av vissa beslämdaangelägenheter. I denna samfällighei ingår 30 församlingar. För dessa finns eneller flera representanler i samfällighetens beslutande organ,församlingsdelegerade. Lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheler (LFKS) trädde i kraft . Den ersalte lagom församlingsslyrelse. Enligi de äldre beslämmelserna bestämdes antaletförsamlingsdelegerade i kyrkliga samfällighei med uigångspunkt fråndel lotala invånarantalet i församlingen. Antalet delegerade bestämdes därvidså alt varje församling utsåg en delegerad för varje påbörjat tiotusentalinvånare i församlingen. En nyhet i LFKS är att anlalet församlingsdelegerade iStockholms kyrkliga samfällighei skall bestämmas med hänsyn till antaletröstberättigade vid val lill kyrkofullmäktige, dvs. Enligt 4 kap. 2 § LFKS skall i kyrkliga Prop.1984/85:169 62 samfällighei antalet ledamöter i församlingsdelegeradebestämmas så att varje församling utser en ledamot för varje påbörjattiotusental röslberälligade invånare i församlingen. För ledamöterna skallocksä utses suppleanter lill lika stort antal, Beräkningslalet har alltsåbehållits oförändrai i den nya bestämmelsen, irots all beräkningsunderlagel harändrals lill röslberälligade invånare, församlingsdelegerade har i en skrivelse lillcivildepartementet aktualiserat frågan om en förändring avrepresenla-lionsreglerna för Slockholms församlingsdelegerade, I skrivelsenframhålls all man enligt de äldre reglerna har utsett sammanlagt 81församlingsdelegerade och lika många suppleanter. Den nya lagen innebär enradikal minskning av anlalel beslulande i Slockholms kyrkliga samfällighei,eftersom 10 000 röstberättigade invånare lorde molsvara ca 14 000-15 000invånare. Det innebär enligt skrivelsen alt antalet församlingsdelegeradefr.o.m, nästa mandatperiod kommer alt bli ca 60. Proporlionalitelen kommerdärigenom att försämras avsevärt, eftersom flera församlingar blir"enmansvalkretsar". församlingsdelegerade anser därför allregeringen bör föreslå all LFKS ändras så atl anlalelförsamlingsdelegerade även fortsättningsvis kommer att bli ca 80, Efter remiss har kammarkollegiet yllral sig överskrivelsen, Kollegiel har framhållit atl den avvikelse i förhållande tillvallagens regler som krileriet medlemskap i utgör har införlshelt avsiktligt, Kollegiel har erinrat om att vid val enligt lagen (1982:943)om kyrkomötet underlaget ulgörs av anlalel röslberälligade kyrkomedlemmar. Deavvikelser från kommunallagens och vallagens regler som förekommer på delkyrkliga områdel får enligi kollegiet anses sakligt betingade och motiverarinte någon ändring i LFKS. Enligt kollegiets mening bör i varje fall de nyareglerna först tillämpas i ell val, innan någon ändring övervägs. Kollegiel hardärför föreslagit atl framställningen från församlingsdelegeradeinle föranleder någon ytterligare åtgärd, En nyhet i LFKS är, som jag lidigare har nämnl, atlanlalel ledamöler i församlingsdelegerade i Slockholms kyrkliga samfälligheiskall bestämmas med hänsyn till antalet röstberättigade invånare i församlingeni stället för del lolala invånarantalet. Det kan naturligtvis inte komma ifråga atl nu ändra på den nya ordningen i LFKS att antalet kyrkomedlemmar äravgörande för beräkningen av anlalet församlingsdelegerade. Även om sålunda dennya ordningen bör ligga fasl i det hänseende som jag nu har angett, får dettagivelvis inle hindra all sådana jusleringar av den nuvarande bestämmelsenvidtas som kan behövas för att man skall kunna upprätthålla en godrepresentativitet i samfälligheten. Enligt skrivelsen från församlingsdelegeradekommer propor- 1984/85:169 63 tionalilelen all försämras avsevärt, eftersom fleraförsamlingar blir "enmansvalkretsar". Jag vill nämna alt enberäkning enligt den nya ordningen av antalet ledamöter i församlingsdelegeradei kyrkliga samfällighei med utgångspunkt i del statistiska materialsom finns tillgängligt års kyrkofullmäkligval skulle leda till enminskning av antalet ledamöter i församlingsdelegerade under nästa mandatperiodfrån 81 till 61. Det slår alltså klart atl en drastisk sänkning av antaletledamöter i församlingsdelegerade kommer att ske. om inte en ändringgörs i det nya beräkningssättet för anlalel församlingsdelegerade. Enligt minmening saknas det anledning atl, såsom kammarkollegiet har föreslagit, avvakiade nya reglernas lillämpning val till kyrkofullmäktige, innan enändring övervägs. Jag förordar en omedelbar ändrmg av beräkningsmetoden. Jaganser emellerlid att minsla möjliga ingrepp bör göras i den nuvarandeordningen. Antalet ledamöler i församlingsdelegerade i Slockholmskyrkliga samfällighei skall enligt 4 kap. 2 § LFKS numera besiämmas så altvarje församling uiser en ledamoi för varje påbörjal tiotusentalröslberälligade invånare i församlingen. Trots den nya ordningen atl sällaanlalel församlingsdelegerade i relalion till antalet röstberättigadekyrkomedlemmar i stället för invånare i församlingen, ändrade man inle detgamla beräkningstalet (10 000). Jag förordar nu en justering av dellaberäkningstal för att komma till rätta med det represenlativiielsproblem somSlockholms församlingsdelegerade har akiualiserar. Jag föreslår all anlalelledamöter i församlingsdelegerade i Slockholms kyrkliga samfällighei bestämsså att varje församling utser en ledamoi för varje påbörjal sjuiusenialröslberälligade invånare i församlingen. Det är naturligtvis inle möjligl allmera exakt förutsäga hur många mandal som kommer atl bli resultatet av detföreslagna beräkningstalet. En uppskallning med uigångspunkl årsvalsiffror skulle emellerlid leda lill ungefär molsvarande anial ledamöler iStockholms församlingsdelegerade som f. n. Jag föreslår alltså en ändring i 4 kap. 2 § LFKS av deninnebörd som jag nu har angelt. Det är lämpligt atl lagändringen Iräder i kraflsamlidig! med de av mig i övrigl föreslagna lagändringarna, dvs. den 1 oklober1985, Etl förslag lill ändring av 4 kap. 2 § lagen (1982:1052)om församlingar och kyrkliga samfälligheler har uppräilals inomcivildeparlemeniel. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemsläller jagatt regeringen föreslår alt dels anta de till kyrkomötet remitterade lagförslagen medvidtagen ändring, delsanta förslagel lill ändring i lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. 1984/85:169 64 Regeringen ansluler sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå all anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1984/85:169 65 Arbetsgruppenssammanfattning av sina överväganden och förslag I samband med den s.k, kyrkomölesrefonnen infördes genomlagen (1982:942) om och lagen (1982:943) om kyrkomötet nyaregler om val till kyrkomötet. I lekniskl hänseende kan den nya ordningen intesägas innebära några väsentliga skillnader mot vad som gällde tidigare. Deförutvarande bestämmelserna, vilka fanns i kyrkomölesförordningen (1949:174).överfördes tili stor del oförändrade eller endast delvis modifierade till dennya lagstiftningen. Reformen innebar dock en betydande utökning av antaletledamöter av kyrkomötet liksom av antalet delegerade och elektorer för val avdessa ledamöter. Reglerna tillämpades första gången vid valel till 1983 årskyrkomöte. Erfarenheterna från detta val blev sådana atl del från många hållhar framförls kritik mot valsystemels ulformning. Kriliken riklar sig framföralll mol all reglerna är svåra atl lillämpa i prakliken och alt förfarandel äronödigi krångligi. En vanligl förekommande mening är också all den lid undervilken valel skall hinna genomföras är alliför knappt tilltagen. En annanutbredd uppfattning är atl ulformningen av valsystemet i alltför hög gradmissgynnar de slörre församlingarna och atl kyrkomötets representanli-vitetdärför inte kan anses hell tillfredsställande. Härtill kommer all regelsystemetvisat sig innehålla vissa inkonsekvenser och oformligheler. Del var mot denna bakgrund som chefen förcivildepartementet beslöt all tillsätta en arbetsgrupp meduppgifl att göra en översyn av reglerna om val lill kyrkomölel. Några närmarerikllinjer för arbelel lämnades inte. Med hänsyn till innehållet i den kritiksom riktats mot valsystemet är det emellerlid naturligt all arbeisgruppenshuvuduppgift har varit att söka åstadkomma ett förenklat och mindre tidsödandevalförfarande saml alt ulreda frågan om kyrkomölels represenlaliviiel och, omså visade sig erforderligl, föreslå ålgärder lill förbäliring härav. Sammanställning av arbeisgruppens förslag De förslag som arbetsgruppen lägger fram i promemorian kani korthet presenteras på följande sätt, Arbelsgruppen föreslår i huvudsak att - valen avsärskilda delegerade för elektorsval i flerförsamlingspastorat avskaffas; istället kommer de kyrkliga samfällighelernas fullmäktige ellerförsamlingsdelegerade att välja eleklorer - elektorsförsamlingenminskas genom vissa förändringar i det beräkningsunderlag som bildarutgångspunkt för bestämmande av anlalet elektorer Prop.1984/85:169 66 - förfarandel vidval av kyrkomötets ledamöter och deras ersältare kan förenklas i vissa fall - rutinerna förutfärdande av bevis för ledamöierna och deras ersältare förenklas. Dessa förslag syftar främsl till alt göra valprocedurenmindre omständlig och tidsödande. De två första förslagen torde också komma allfå vissa positiva återverkningar i fråga om kyrkomötets representativitet, Arbelsgruppen föreslår härulöver vissa ändringar ochjusleringar i fråga om -valkretsindelningen; och slifl delas i vardera ivå - kyrkorådensbehörighel alt före mandatperiodens början välja elektorer - tidpunkt förbeslämmande av beräkningsunderlag för antalet elektorer - reglerna omvalsedels ogillighet. Vidare gör arbelsgruppen uttalanden såvitt avser bl.a,valdisiriktsindel-ningen, mandatfördelningen, ruliner för inkallande aversällare saml vissa kostnadsfrågor. Innan arbetsgruppen närmare redovisar sina förslag skallförst anges några ulgångspunkler för arbelel. En uigångspunkl för arbeisgruppens arbele har varil allvalen lill kyrkomölel också under den narmasle framtiden kommer alt varaindirekla. Frågan om direkla val las således inle upp i detla sammanhang. Somkommer alt utvecklas närmare i promemorian finns avgörande skäl för attbehandla den frågan i samband med andra och mera övergripande valfrågor. Direktvalsfråganskall därför utredas av den av chefen för jusliliedepartementet nyligentillkallade parlamentariska kommittén (Dir. 1984:23) med uppdrag alt föreslåålgärder med syfie all förbällra folkslyrelsens villkor. medför all deförslag till ändringar som arbetsgruppen redovisar i det följande är inriktadepå att åstadkomma förenklingar och förbättringar i valförfarandel inom ramenför den nuvarande indirekla valmeioden. Med hänsyn till all valsystemet kankomma att ändras på är förslagen dessulom begränsade på så sätt attde inle är mer genomgripande än atl de snabbt bör kunna omsättas i praktisklillämpning, dvs. redan vid valet till kyrkomöte. En annan utgångspunkt är all kyrkomölels sammanlräde ocksåi forlsäUningen äger rum med början den .