prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — biträder kommitténs uppfatiningom behovet av en samordnad planläggning på olika nivåer och understryker attdel är viktigt att länsstyrelserna har nödvändiga resurser för att utarbeta detplanläggningsunderlag som behövs för kommunernas planering. 3.4 Fastställelse och ändring av civilförsvarsplanerna anser att samlliga planer som upprättasav kommunen skall fastställas av dess fullmäktige. har inga erinringar mot kommitlénsförslag om fastställelse av planerna men ifrågasätter om mindre kommuner ulansärskilda riskområden eller riskobjekl verkligen behöver göra en årlig översynav planerna. Prop.1984/85:49 139 Civilbefälhavaren i Södra civilområdel framhåller att detfinns tendenser att förstora betydelsen av de regionala målanalyserna. Dessa årsjälvfallet vikliga men de har också sina begränsningar. De är dock en vikiiggrund för civilområdesplanerna. F.n. finns del inte ell entydigt stöd iförfattning för alt upprätta sådana planer eller för att de skall beaklas av l.ex.länsstyrelserna. Civilbefålhavaren delar därför kommitténs uppfattning att detbehövs en precisering av civilbefälhavarnas möjligheter alt styra planläggningenav civilförsvarsverksamheten. Ocksä civUhefälluivarna i Västra, Östra. Bergslagens ochÖvre civilområden anser alt del behövs en precisering av civilbefälhavarnasuppgifter och befogenheter i vad gäller civilförsvarsplanlåggning. 4 Ekonomisk ersättning till kommunerna Hovrätten för biträder kommitténs förslagatt full ersättning skall ulgå lill kommunerna för kostnaderna för allutarbeta civilförsvarsplanerna och att göra en nödvändig anpassning lill denkommunala beredskapsplaneringen. Enligl hovrättens mening borde det likväl varamöjligt för kommunerna all gå med på en ersättning efter samma principer somhar tillämpats på den kommunala beredskapsplaneringen - dvs. statsbidrag med90 % av planläggningskostnaden - men då under förutsättning att, i olikhet mednyssnämnda principer, kommunen får ersättning för alt fortlöpande hållaplanerna aktuella. Om det statsfinansiella läget inle skulle medge alt full ersältningulgår till kommunerna för all revidera planerna, kan enligt hovrättens uppfallningkommunerna inle åläggas att genomföra en sådan revidering. Det skulle då inteheller vara meningsfulll alt genomföra den grundläggande planläggningen. Denskulle ulan en fortlöpande översyn snabbt förlora i aktualitet och riskera alt,som så mycken annan planläggning, bli ell dyrbart och föråldrai planverk i dekommunala arkivens gömmor. bilräder kommilléns förslag om altkommunerna skall få full kostnadstäckning för civilförsvarsplanläggningen,såväl för nyplanläggning som för vidmakthållande och revidering av planerna.Styrelsen anser att planernas aktualitet och förankring i kommunens organisationfår en avgörande betydelse för civilförsvarels mobiliserings- och in-satsberedskap.Styrelsen anser vidare att de föreslagna reglerna fyller kraven på enkelhetoch, så långt möjligt, önskemålen om full kostnadstäckning. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar framhåller alt om kommitlénsförslag genomförs kan man inle bortse från alt molsvarande behov av ersättningvia stalshudgelen kan hävdas för näringslivet och de affärsdri- Prop.1984/85:49 140 vande verken, som betalar sin del av kostnadema.Överstyrelsen anser alt del bör övervägas att inrymma kostnadskompensation förplanläggning i de övergripande uppgörelser om fördelning av skattemedel somträffas mellan stat och kommun. Försvarets ralionaliseringsinslitul godlar den av kommiuénföreslagna modellen för schablonersältning med undantag för möjligheten tillytterligare ersättning efter särskild ansökan. Storleksordningen på denföreslagna särskilda ersältningen ställd i relation lill de kommunalabudgetarna fär bedömas vara så ringa att de rättviseskäl som kan motiveraytterligare ersättning inle bör ges slor lyngd. Mol bakgrund av denadministration som följer med regler om ytterligare ersällning finnerinstitutet att denna möjlighet inle bör erbjudas. framhåller allerfarenheterna frän nuvarande ersäiiningssystem för den kommunalaberedskapsplanläggningen både i vad gäller nya planer, l.ex. för barnomsorg,och revision av befintliga planer ger nämnden anledning all understryka det av kommiuénföreslagna ersättningssystemets betydelse för en helhjärtad insats frånkommunernas sida vid den föreslående planläggningen. har samma uppfatining som kommittén om ersällningför planering av civilförsvarsverksamhel och övrig beredskap och föruppföljning av planeringen. Denna planering exempelvis på barn- och äldreomsorgssidanär nödvändig för au personal inom totalförsvaret skall kunnainställa sig i synnerhet efter endasl kort varsel. Kommunerna bör därför få ersällningenligl en schabloniserad ram. Förslaget alt det skall utgå full ersältning för allupprätta civilförsvarsplanerna och anpassa de kommunala beredskapsplanerna hartransportrådet inget att invända mot. Däremot är förslaget om ersällning förrevidering av planerna en fråga som bör behandlas principiellt i etl slörresammanhang. Del kan få lill följd alt det kommer all ställasersättningsanspråk för annan verksamhei inom totalförsvaret. Enligt transportrådeisuppfattning finns starka skäl som talar för att beredskapsplanläggning ochandra uppgifter som tjänar beredskapen inom totalförsvaret är någol som naturligtbör ingå i den ordinarie verksamheten. Detta bör gälla såvål somstatlig och privat verksamhei. ansluter sig till kommitlénshelhetssyn beträffande ersältningen för kommunernas beredskapsplanläggning ochanser att den bör utgå såväl för grundplanläggning som för revidering. bilräder kommitténs förslagrörande ersättning lill kommunerna och ser detta som en förutsällning för altkunna genomföra tolalförsvarsbeslul om civilförsvaret och kommunerna. Statskontoret anser det vara en praktisk och även enkonsekvent lösning mot bakgrund av motiven lill tolalförsvarsbeslulatt kommunernas civilförsvarsplanläggning samordnas med den kommunalaberedskaps- Prop.1984/85:49 141 Statskontoret delar kommilléns uppfaltningall kommunerna bör få ersättning för både planläggnings- och revideringsarbelei.Visserligen har kommunerna f n. inte rätt till statsbidrag för revision av sinaberedskapsplaner. Statskontoret anser emellertid alt man inte bör skilja mellanplanläggning och revidering eftersom det skulle kunna tolkas som altrevideringen är mindre vikiig. Statskontoret tillstyrker även förslaget om en schabloniseradberäkningsgrund för kostnaderna, vilket underlättar den administrativahanteringen. Statskontoret anser också att beräkningsmetoden förefaller vararelativt enkel att lillämpa. Däremol delar statskontoret inte kommitténs uppfattningatt full ersättning skall utgå lill kommunerna. Enligt statskontorets meninghör del finnas starka skäl för att frångå en etablerad norm omstatsbidrag av kostnaderna som tillämpas för den kommunalaberedskapsplanläggningen. En ändring av bedöms kunna leda till krav påfull koslnadsersätlning åven för andra åtgärder enligt lagen om kommunalberedskap t.ex. reservanordningar för gas-, vatten-, elektricitetsförsörjning m.m.,alltsammans åtgärder som kommunerna har slor nylla av åven i fredstid. Statskontoret anser att det finns skäl som talar för altstatsbidraget bör vara lägre än . Kommunerna svarar f n. för hela kostnadennär del gäller revidering av beredskapsplaner. Kommitténs förslag innebär atthela denna kostnad flyllas över lill staten. Del år enligt statskontoretsmening rimligt med en avräkning som motsvarar kommunernas minskade koslnaderför revidering, som hänsyn las till den nytta som kommunerna kan haav planläggningen redan i fredslid. Statskontoret anser alt statsbidragförslagsvis skulle kunna utgå av kommunernas kostnader förplanläggning och revidering, oavselt om kostnaderna är schab-lonberäknade ellerfaktiskt styrkta. Statskontoret anser slutligen alt ell lägre statsbidragför styrkta kostnader utöver den schablonberäknade kan förvänlas öka kommunernasincitament till effektivisering och besparingar. anser att kommunerna bör la över ansvarelför hela civilförsvarsverksamhelen dvs. även för anskaffning ochförrådshållning av materiel, uppförande och underhåll av skyddsrum ochanläggningar för civilförsvarsändamål, utbildnings- och övningsverksamhet m.m. Etlsådant kommunalt totalansvar bör enligt medföra ökadeffektivitet och kostnadsbesparingar. Beslutet att kommunerna skall övertaledningsansvaret för civilförsvaret i krig bör enligt riksrevisionsver-kelsmening kombineras med etl principbeslut om all kommunerna skall fåansvaret även för loialsyslemet i fred. Riksrevisionsverkel anser alt detskyndsamt bör utredas hur övriga delar av systemet lämpligen kan överföras tillkommunerna. Denna utredning bör då även klarlägga hur kommunernas kostnader förde nu nämnda uppgifterna inom civilförsvaret skall bestridas. 1 avvaktan på ensådan utredning anser riksrevisionsverkel Prop.1984/85:49 ,42 att planläggningsarbelei bör påbörjas i huvudsak enliglden uppläggning och det tidsschema som kommiuén har föreslagit. Ambitionen ochdärmed kostnaderna i planläggningen bör dock begränsas i förhållande lill vadkommittén har föreslagil. Riksrevisionsverkel delar kommitténs uppfallning allfrågorna om ersällning för kommunernas planläggning av civilförsvaret och denkommunala beredskapsplanläggningen måste bedömas i ell sammanhang eftersomplanerna har ell starkt inbördes beroende. Riksrevisionsverkel framhåller alt kommilléns förslag attkommunerna skall få full kostnadsläckning för säväl nyplanläggning somrevidering av civilförsvars- och kommunala beredskapsplaner innebär kraftigtökade kostnader för staten eftersom kommittén inle redovisal några besparingarinom andra delar av civilförsvarsbudgeten. Riksrevisionsverkel anser all det inte är uteslutet att denya planläggningsuppgifterna skulle kunna inom en oförändradkostnadsram om kommunerna övertar samlliga delar av civilförsvaret på lokalnivå. Civilbefälhavaren i Södra civilområdet understryker detnödvändiga i all integrera civilförsvarsplanläggningen med övrig kommunalberedskapsplanläggning. Ekonomiska förhållanden fär därvid inte vara någonåterhållande eller begränsande faktor. Civilbefälhavaren i Västra civilområdet tillstyrker kommitlénsersätl-ningsförslag som anges vara en förutsättning för all planläggningsansvari fred skall kunna läggas på kommunerna. Vidare tillstyrker civilbefälhavarende två sista styckena i del särskilda yttrandet av ledamoten ochavstyrker del särskilda yttrandet av experten . i ansluter sig tillutformningen av del ersäiiningssystem som kommiuén har utarbetel. Länsstyrelsenanser all del är helt nödvändigt att kommunerna får full ersällning för allutarbeta planer för civilförsvaret, för vilken verksamhei slalen fortfarandeskall vara huvudman. Risken är annars att den beräknade effektiviseringen av civilförsvarsverksamhelen- som är den yttersta avsikten med överföringen av ansvar lill kommunerna -helt uteblir. i län anser all fullkostnadstäckning måste garanteras kommunerna för all upprättacivilförsvarsplanerna, anpassa de kommunala beredskapsplanerna till övrigplanläggning och för all fortlöpande hålla planerna aktuella. Kan inte denna garanliges finns del enligl slor risk för alt vissa kommuner kommer altge försvarsarbelet en mycket låg prioritet i förhållande lill övriga kommunalauppgifter. Uppslår en sådan situation kommer beredskapslägel att avsevärtförsämras i förhållande lill nuläget. i anmäler all flertalet avkommunema inom lånet har påpekal att det är väsenlligl att kommunerna får fullkostnadstäckning både för nyplanläggningen och den fortlöpande revide- Prop.1984/85:49 143 En kommun i länet har föreslagit alt del fastabeloppet för såvål planläggningen som den årliga revideringen höjs lill 50000kr. för au kommuner med förhållandevis liten befolkning inle skall missgynnasekonomiskt. lar inte ställning till beloppets storlek men principiella uppfattningen alt planernas aktualitet och beredskapsvårdekommer att vara relaterat till den ersättning som kommunema får. i betonar vikten av attkommunerna får kostnadstäckning dels för införandel av förslaget, dels förvidmakthållandet av planer och organisation. i finner de föreslagnareglerna för ersältning vål underbyggda och angivna belopp skäliga. Reglernaanses vara enkla att tillämpa. betonar vikten av att fullkostnadsläckning Ulgår och särskill då ersällning för att hålla planläggningenaktuell. Delta anges vara av särskild vikt när kommunerna får planläggningsansvaretinte bara för sin egen kommunala beredskap utan också för en stor och mycketviktig del av del civila totalförsvaret i sin helhel med slalen som huvudman.Med hänvisning lill särskilda yttrande framhållerlänsstyrelsen att det finns en gmndläggande skillnad mellan kommunalberedskapsplanläggning och civilförsvarsplanläggning. Den förstnämnda avserkommunal verksamhet med befintliga kommunala resurser medan den senare avseruppbyggnad och vidmakthållande av en särskild krigsorganisation. Skulle inlekommunerna få ersältning för nödvändig revidering för att upprätthålla en högberedskap på krigsorganisationen skulle stor risk finnas för all revideringenhelt eftersatts. i anser alt ersältningen tillkommuner med litet invånarantal för nyplanläggning blir sä låg all del finnsrisk för att dessa kommuner inle får full kostnadstäckning. Eftersom statenäven i fortsättningen skall vara huvudman för civilförsvaret betonarlänsstyrelsen vikten av all kommunerna får full kostnadstäckning för såväl nyplanläggningsom fortlöpande revideringar. Om så inle blir fallel befarar altkommunerna i ell ekonomiskt ansträngt läge inte kan avsälla erforderligaresurser för planläggningen. Då är det bättre att behålleransvaret för planläggningen av civilförsvarsverksamheten. i län anser all full ersällning skallutgå lill kommunerna för alt motivera dessa lill en fullödig planläggningsinsals.Vissa kommuner i länet har enligl ifrågasatt hela den föreslagnaförändringen av ansvarsförhållanden m.m. om inle full ersättning ulgår förplanläggningsarbete och övriga kommunala insatser. i tillstyrker förslaget lillstatsbidrag för all hålla planläggningen aktuell endasl under förulsällning avall del - som uppfattat det - enbarl avser koslnader för egentligplanrevision och del upprätthållande av kunskapsnivån hos kommunens personalsom därigenom erhålls. Prop.1984/85:49 144 i framför den uppfattningen alten fullständig kostnadstäckning för kommunernas del ulgör en förulsällning för etlfungerande civilförsvar med lokal förankring. I län anser att kommunernaskall ha ersältning för planläggningskostnaderna såväl i samband med nyplanläggningsom revidering. Lånsstyrelsen ansluter sig också till de av kommitténföreslagna ersällningsschahlonerna och förutsätler att dessa täcker kommunernasverkliga kostnader. i anser att kommilléns förslagom ersältning lill kommunerna år lämpligt. 1 polemik mot vad som framförs idet särskilda yttrandet av påpekar allplanerna för civilförsvar och beredskap i fortsättningen till slor delkommer att vara integrerade. Därför kan i praktiken endast etl ersätt-ningssyslemadministreras. Eftersom civilförsvarsplanläggningen är störte till volymen änplanläggningen enligl lagen om beredskap bör ersättningsformen förcivilförsvarsdelen vara styrande. Civilförsvarsplanläggningen har tidigarevarit en statlig angelägenhet. Elt åläggande för kommunerna all slå för avplanläggningskostnaderna och av revisionskoslnaderna skulle innebära en övervållringav civilförsvarskosi-nader på kommunerna. anger sig ha mindre goda erfarenheler avkommunernas möjligheler all hålla skyddsrumsplaner och kommunalaberedskapsplaner aktuella om ingen ersällning utgår för revision. Vissakommuner har haft kapacitet härför men många har haft svårl alt finna uirymmeför revisionsarbetet i konkurrens med den löpande verksamheten. Ettresurstillskott är i praktiken nödvändigt för att skapa utrymme och motivationför beredskapsverksamheten. framhåller alt del är viktigt att det iframliden finns ett bra arbetsklimat mellan de statliga och kommunala myndighetersom i samverkan skall handha förberedelserna för civilförsvarsverksamheten ochden med denna till stor del integrerade kommunala heredskapsplanläggningen. Delvore enligt olyckligt om statsmakterna nu gled ifrån sin tidigareståndpunkt all staten i princip skall belala kostnaderna för civilförsvarelskrigsorganisation liksom för de fredstida förberedelserna. En sådan utvecklingskulle kunna skapa en förtroendeklyfta och brist på goodwill till men för dencivila försvarsberedskapen. Priset i kronor räknat om full ersällning ulges föratt undvika sådana negativa effekler måste dessulom betraktas som lågt. i ser del som en självklarhetalt kommunernas koslnader skall täckas fullt ut. Erfarenheterna av dennuvarande koslnadsersällningen för är inte särskillgoda. Revideringarna har varil knapphändiga och sporadiska vilkel lett lill altplanerna efterhand har blivit inaktuella. förutsätter att schablonbeloppenindexregleras med hänsyn lill kostnadsutvecklingen. Prop.1984/85:49 145 i framför som sinbestämda uppfaltning all kommunerna skall ha full kostnadstäckning från och medplanläggningsstarten för såväl den grundläggande planläggningen som förfortlöpande reviderings- och utbildningsverksamhet. Det är särskill viktigt allersättning utgår för fortlöpande planuppföljning och revidering. har inlevarit fallel vid den kommunala beredskapsplanläggningen vilkel har haft tillföljd att främst personalplanen stadigvarande tappat aktualitet vilkel i sinlur givelvis inverkat menligt på kommunernas beredskap. i finner del angelägel attunderstryka betydelsen av att kommunerna får full ersättning för dearbetsuppgifter som följer med planläggningsansvaret. i understryker noga vadkommittén framhåller om samordning av civilförsvarsplanläggningen och denkommunala beredskapsplanläggningen och om lämpligheten av att ha en helhelssynpå kostnaderna för dessa båda planläggningar. erfarenhel avunderhåll av nu gällande kommunala beredskapsplaner understryker behovet avekonomisk ersättning för alt arbetet skall bli genomfört. Länsstyrelsenuppfattar kommitléns ersätiningsförslag som en absolul förutsättning för allkommitténs förslag i övrigi skall kunna genomföras och för att beredskapskraveni totalförsvarsbeslut skall kunna tillgodoses. i framhåller all en förulsällningför all försvarsbeslutet skall kunna fullföljas är att statsmakterna beviljaranslag som ger kommunerna full kostnadstäckning för både investeringskostnadernaoch de årliga ajourhällningskoslnaderna. framhåller vidare attden föreslagna konstruktionen med mera än av ersättningen behovsprövad lordekomma att leda till att många kommuner skapar system för kostnadsuppföljning.Delta leder till extra koslnader och förtar fördelarna med ett schablonsyslem.Kriterierna för alt kunna få behovsprövad ersällning är dessulom utformade såall mindre kommuner och vissa landsdelar, särskill glesbygdsområdena,missgynnas. Konstruktionen leder slutligen till en känslig och kostsamadministrativ prövning av ersättningsanspråken. föreslår därförall grundbeloppet höjs lill minsl . för samtliga kommuner med etl röriigttilläggsbelopp enligl förslaget med . i län understryker kraftigt allkommunerna måsle kunna påräkna full ersättning dels för de nya arbetsuppgifterde åläggs, dels för fortlöpande planrevideringar. Den avsedda reformen kanannars komma att äventyra befolkningsskyddsfunklionen. anser allmindre kommuner kommer alt missgynnas om en så stor del som kommittén föreslårfrån böljan innehålls för att därefter utgå som ersällning till kommuner somkan styrka att planläggningen dragit högre kostnader än den schabloniserade.Länsstyrelsen föreslår därför att ersättningen till kommunema för att upprättacivilförsvarsplanerna och anpassa den kommunala beredskapsplanläggningen utgårmed dels etl gmndbelopp av 10 1984/85. Prop.1984/85:49 146 , lika för alla kommuner, dels etl i förhållande lillförslaget oförändrat rörligt belopp om . Reslerande ca 4milj. bör avsättas för ytterligare ersättningar om synnerliga skäl därtillkan företes. i tillstyrker hell vadkommittén har föreslagil om ersältning till kommunerna och ansluter sig tillvad ledamoten anfört i sitt särskilda yltrande dvs. all om kommunemainte får full kostnadstäckning för den gmndläggande planeringen och denfortsatta revideringen så bör förslaget inle genomföras. i anser att den genomfördaprovplanläggningen är så avvikande från verkligheten all den inle kan läggastill grund för beslul om bl.a. storleken på ersättningen. Länsstyrelsenframhåller att en fömtsättning för alt kommunerna med intresse skall övertaplanläggningsansvaret m.m. är alt de får full kostnadstäckning. Detta gäller inlebara själva planläggningsarbelei ulan i lika hög grad underhållet av planerna.Erfarenheterna från den kommunala beredskapsplanläggningen talar starkt för detla. i tillstyrker den avkommittén föreslagna ekonomiska modellen för ersättning till kommunerna. Motbakgrund av erfarenhetema av den kommunala beredskapsplanläggningen framhållerlänsstyrelsen med skärpa att en förutsättning för ell överförande avplanläggningsansvaret lill kommunerna är att dessa får full ersättning både förplanläggning och underhåll av planerna. i framhåller all schablonersätlningenför kommunernas planläggning måsle vara så avpassad att den ger full täckningför kommunernas koslnader. anser att det är viktigt attkommunerna uppfattar sina dvilförsvarsålaganden positivt och att de uppleveratt deras ålgärder är en hela samhällels angelägenhet som stöds avstatsmakterna. Den föreslagna reformen är angelägen men lorde stå och falla medfrågan om kommunerna får tillräcklig kostnadstäckning av slalen eller inte föratt genomföra reformen och vidmakthålla planläggningen. i tillstyrker kommitténsförslag men anser att staten också skall slå för kostnaderna för hanteringen avskydds-mmsärenden och för fortlöpande vård och underhäll av civilförsvaretsanläggningar för krigsorganisationen. i understryker viklen av attplanläggningen för civilförsvarsuppgifterna samordnas med den planläggning somkommunen gör för sina övriga tolalförsvarsuppgifter. framhålleratt för att få alla de positiva effekler som redovisats i belänkandet vid etlöverförande av ledningen av civilförsvarsverksamhelen i krig och däravföranledd planläggning och integrering med den kommunala beredskapsplaneringenmåsle kommunema få full ersällning för kostnaderna dels för planläggning av civilförsvarsverksamhelen,dels för anpassning av de kommunala beredskapsplanerna, dels för revision avupprättade planer. Om full kostnadstäckning inte erhålls finns det enligtlänsstyrelsen slor risk 1984/85:49 147 föralt planläggningen inle när den nivå som svenska folket har anledning attkräva. Sammanlagt 47 kommuner haryttrat sig över betänkandet. Av dessa har alla ulom tre särskilt tagit uppfrågan om ekonomisk ersättning till kommunerna och därvid understrukit viklenav au kommunerna fär full kostnadstäckning för sitt arbete med planläggningoch revidering av planerna. De flesla kommunema har godtagit kommitténs förslagtill modell för ekonomisk ersättning men några har haft invändningar mot del. Stockholmskommun påtalar att det i kommitléns förslag inle lämnas några garantier för attkommunerna verkligen skall få full kostnadsläckning för sina åtaganden trotsatt principen i förslaget är all full ersältning skall utgå till kommunerna föratt upprätta och fortlöpande revidera civilförsvarsplanerna. Kommunen anserall alla koslnader som kommunerna åsamkas för planläggningen skall ersättas avstaten. Detla anges vara en förutsättning för att kommunen skall kunna åla sigde nya uppgiftema. Kravel på garantier om full kostnadstäckning måsle enliglkommunen betraktas som rimligt mot bakgmnd av att del är staten i sin egenskapav huvudman för civilförsvaret som uppdrar åt kommunerna alt mol ekonomisk ersältninggenomföra förberedelserna. Södertäljekommun anser att del i etl kommande beslul måste ges uirymme för kommunerna altutöver de schabloniserade ersättningarna få kompletterande ersättning för attdärigenom uppnå full täckning för plan-läggningskoslnaderna.