prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt min mening finns detemellertid ingen anledning all befara att en motsatt ordning skulle föranledasärskilt mänga upplysningar eller nägra nämnvärda olägenheler vid granskningennär upplysningar väl lämnas. Med tanke pä della och pä den hämmande effeklregeln skulle ha på den som t.ex. något enslaka år vill lämna kompletterandeupplysningar i en förenklad deklaration anserjag all del i och för sig bör varalillätel atl meddela ytterligare uppgifier i den förenkladesjälvdeklaraiionen. En annan sak är alt del kan finnas anledning all iinformationsbroschyrer o. d. rekommendera den som vill kompletlera sinauppgifier atl använda den fullständiga blanketten som ju är mer lämpad fördetta. Innehav av förmögenhet av sådan storlek allförmögenhetsskatt skall ulgå bör enligt min mening inte hindra atl en förenkladsjälvdeklarartion fär användas. De förmögenhetsuppgifter som enligt kommitténsförslag skall lämnas på den förenklade blanketten är enligt min meningtillräckliga för alt läcka kontrollbehovei även i de fall förmögenhetsskattutgär, särskilt med beaktande av att konlrolluppgifter skall lämnas omtillgodohavanden på bank och i form av VPC-registrerade aktier. 4.1.3 Redovisningen i den förenklade självdeklaraiionenInkomstredovisningen Mitt förslag: Den skattskyldige skall inte behöva lämnanärmare uppgifter om inkomster som framgår av konlrolluppgifter som han fäll.Vidare lillgodoförs utan yrkande vissa schablonavdrag som inte förutsälternågon ulredning samt, i fråga om ensamstående med barn, skattereduktion förbarn som är kyrkobokfört hos honom eller henne. 1 övrigt ansvarar den skatlskyldigeför atl den förenklade deklarationen har tillförts för laxeringen erforderligauppgifter antingen genom förtryckning eller genom atl han själv angelt dessa. Kommitténs förslag: Överensstämmer i princip med mitl.Remissinstanserna: Förslagel lämnas i huvudsak ulan erinran. 1984/85:180 91 Skälen för mitt förslag: Genom införandet av en förenkladsjälvdeklaration öppnas möjlighel att kraftigt begränsa den skattskyldigesuppgiftslämnande. Som nämnls bör man så långt möjligt befria den skaltskyldigefrån att lämna uppgifter om förhållanden som är väl kända för skatiemyndighelerna.En avsevärd lällnad i uppgiftslämnandel bör kunna ske som en följd av alllaxeringen på grundval av den förenklade självdeklarationen kan bygga päkontrolluppgiftssystemet. Kontrolluppgifterna är nämligen med relativt fåundanlag av utmärkt kvalitet, särskilt vad beträffar uppgift om konianllön ochskatteavdrag. Genom atl senare utveckla kontrollupp-giftssystemet så alt detäven innehåller tillförlitliga uppgifier om bl. a. olika naturaförmåner kan manockså inordna dem som uppbär sådana förmåner i det förenkladedeklarationsförfarandel. Kontrolluppgifternas tillförlitlighet i fråga om utbetaldkonianllön bör medföra all den skatlskyldige inte närmare skall behöva redovisalön som framgår av en kontrolluppgift. Del bör vara tillräckligt alt han angerall inkomsten stämmer överens med den kontrolluppgift han fått. Remissinslansernahar överlag godlagil della. Del finns inle heller nägon anledning alt låla den skattskyldigenärmare ange de avdrag som taxeringsmyndigheterna kan medge pä grundval av denkännedom om den skatiskyldiges förhållanden som myndigheterna fått genom denavlämnade deklarationen och genom konlrolluppgifter. Jag tänker dä påschablonavdragel enligt 33 § 2 mom. KL, sparavdraget enligt 39*) 2 mom. KL ochavdraget för nedsatt skatleförmåga lill folkpensionärer enligt 50 § 2 mom.fjärde slycket KL. Detsamma bör gälla i fråga om det s. k. procenlavdragetenligt 45 § KL och om avdraget för underskoll enligt 46 S I mom. försia slycketKL. Vid taxeringen skall även förutsättningarna förskattereduktion enligt 2 § 4 mom. UBL bedömas. Den sk. hemmamakereduktionenkommer att kunna tillföras berörda skattskyldiga på grundval av de uppgifiersom av andra anledningar skall lämnas i självdeklarationerna. För den s. k.ensamförälderreduktionen är det däremol nödvändigl atl taxeringsmyndigheternages kompletterande upplysningar. 1 detta syfte har den skaltskyldige alt i dennuvarande allmänna självdeklarationen lämna uppgift bl.a. om huruvida han den 1november under inkomståret haft hemmavarande barn . 1 det förenkladedeklarationssystemet bör del emellertid med fördel kunna gå att också i del häravseendet bygga på registerinformation sä atl den skaitskyldigesuppgiftslämnande i deklarationen reduceras. Genom atl knyta an tillfolkbokföringen och i skalleregistrel beträffande personer som beskattas såsomensamstående låta anteckna om de har kyrkobokförts tillsammansmed barn , bör taxeringsmyndigheterna sålunda kunna fä deupplysningar som normalt räcker för att ta ställning lill skallereduktionen.Det kan nämligen antas alt den som vid den avgörande tidpunkten hafthemmavarande barn då också varit kyrkobokförd med barnet. De skattskyldiga börnaturligtvis underrättas Prop.1984/85:180 92 om taxeringsbeslutet i denna del, vilkel bör ske genom deltaxeringsmeddelande som jag närmare kommer all redogöra för och somskall sändas till varje skaltskyldig i princip före utgången av juni under taxeringsåret.Den skattskyldige fär i och med det god tid att inom laxeringsperioden reageraom uppgiflerna inle stämmer. Enligt min mening är det också viktigt attskattemyndigheterna i samband med deklaralionstillfällel informerar om delförfarande som jag nu föreslagit och då anger all taxeringsmyndigheterna, ominte den skatlskyldige lämnar andra uppgifter, kommer atl medgeskattereduktion med ledning av de för mantalsskrivningen antecknadefolkbokföringsuppgiflerna. Den skatlskyldige fär därigenom tillfälle all - omdessa uppgifter är felaktiga - förhindra att de läggs till grund för laxeringengenom atl ange de rätta uppgiflerna i den förenklade deklarationen. Vad gäller fastighetsredovisningen måste den skaltskyldigeyrka avdrag för skuldränta och för lomrätlsavgäld. I fråga om avdrag förskuldränta bör den skattskyldige liksom f. n. lämna uppgift om skuldbeloppetsstorlek och om längivarens namn saml, när denne är fysisk person, om dennespersonnummer eller adress (25 c § TL). En molsvarande redovisning bör göras omden skattskyldige yrkar avdrag för skuldränta inom inkomstslaget kapilal. Kapitalintäkterna bör till en början redovisas fullt ut. Ifräga om sädana intäkter belräffande vilka jag föreslärkontrolluppgiftsskyldighet räknar jag med all det senare blir möjligt attslippa frän en detaljredovisning. Som jag återkommer lill i avsnitt 4.2.1föreslår jag atl kontrolluppgifter på räntor läggs lill grund för detförenklade förfarandet års taxering. Ordningen kommer då attmotsvara den som jag nu förordal i fråga om sådana inkomster av tjänst vilkaframgår av kontrolluppgifter. Den skattskyldige måste dock själv redovisaaktieutdelningar beträffande vilka kontrolluppgiftsskyldighet saknas, l.ex.utdelningar från bolag som inle är med i VPC, s. k. kupongbolag. Den skatlskyldige mäste själv lämna uppgift också omavdrag för pensionsförsäkringspremier, för underhållsbidrag till ickehemmavarande barn och för nedsatt skatteförmåga pä grund av sjukdomskostnader. När det gäller ulformningen av den skattskyldigesuppgiftsskyldighet i övrigt blir denna delvis beroende av i vilken utsträckninguppgifter kan förtryckas på deklarationsblanketten. Det bör liksom f.n. ankommapå RSV atl besluta i fråga om förtryckningen och ulformningen i övrigt avdeklarationsblanketten. I detta lagstiflningsärende är del därför i och för sigtillräckligt att slå fasl atl den skattskyldige ansvarar för att den förenkladeblanketten har tillförts för taxeringen erforderliga uppgifier anlingen genomförtryckning eller genom egna uppgifter. Jag avser emellerlid atl redovisavissa synpunkler pä ämnet. Målsättningen bör vara att hos skauemyndigheternatillgängliga uppgifter förtrycks. Härigenom ges den skatlskyldige möjlighet aUkontrollera Prop.1984/85:180 93 riktigheten av uppgifterna, vilket bl.a. medför attfelaktiga sådana kan rättas ulan att han behöver begära omprövning avtaxeringsbeslutet. Förtryckningen av uppgifter kan av nalurliga skäl bara avseuppgifter som dä finns tillgängliga hos skattemyndigheterna. Om man ställerkravel att man bara får förtrycka uppgifter som man med säkerhet vet kan läggasdirekl till grund för laxeringen kan förtryckningen omfatta endastadministrativa uppgifter samt identifikationsuppgifterna, namn, personnummeroch hemvist. Den stora fördel inte minst för de skattskyldiga som enförtryckning innebär bör emellertid leda till alt ocksä vissa andra uppgifterförtrycks. Dessa kommer beroende bl.a. pä att förtryckningen äger rum innan beskattningsåretgått ut visserligen atl vara felaktiga i en del fall genom atl förändringarinträffal . Men genom atl den skatlskyldige fär möjlighet att angeden riktiga uppgiflen på blanketten torde del inte uppkomma några olägenheler.Förtryckning bör därför också kunna göras i fråga om civilståndsuppgifter m. m.som behövs för att bestämma huruvida den skattskyldige skall taxeras som gifteller ogift skattskyldig. Även skattemyndigheternas registeruppgifter omfastighetsinnehav är lämpliga för förtryckning. Denna bör kunna avse åtminstonede uppgifter som med anledning av fasiighetsinnehavel behövs för beräkningen avintäkten och garanlibeloppet. Atl det vid tryckningen av blanketten är osäkerthuruvida den skattskyldige kommer atl inneha fastigheten under hela årel ochdärmed också huruvida intäkten och garantibeloppet kan behöva jusieras börinle lägga hinder i vägen för denna melod. Den förenklade deklarationen börnämligen som jag sagt få användas endast om fasiighetsinnehavel avserhela beskattningsåret. Förtryckning bör också kunna ske av de uppgifier sombehövs för fastställandet av underlaget för slatlig fastighetsskatt. Kommitténhar i fråga om fastighet föreslagit all deklarationsblanketten skall innehållaförtryckt uppgift ocksä om extra avdrag enligt 25 § 3 mom. andra styckel KL.Kommiuén har därvid förutsatt atl avdraget kan beräknas maskinellt utan direklyrkande av den skattskyldige. Som RSV har påpekat kräver detta att man via detcenirala skatteregislret kan avgöra om ägaren är mantalsskriven på fastigheteneller inte. Nuvarande ADB-stöd är inte tillräckligt för ell sådant avgörande.En utbyggnad av ADB-stödet skulle innebära ell omfattande system- ochprogrammeringsarbete som likväl inte skulle bli heltäckande. Vid tiden förförtryckningen innehåller skatteregislret inle heller säkra uppgifter om hur deskattskyldiga kommer atl mantalsskrivas för taxeringsåret. Den skattskyldigehör därför i förekommande fall själv föra fram yrkande om del exlra avdraget ideklarationen. Detla bör kunna ske genom en kryssmarkering eller liknande. Jag antydde atl förtryckta uppgifier som är felakiigabör få rättas av den skaltskyldige genom atl de korrekta förhållandena anges iden förenklade självdeklarationen. log i försia hand sikte på uppgifterom civilstånd, adress m. m. Jag gör emellerlid samma bedömning beträffande Prop.1984/85:180 94 Kommillén har däremot, dock utanatt låta det komma lill uttryck i förslaget till lagiext, ansett att felaktigauppgifterom fastigheten skall frånta den skattskyldige rätt all använda denförenklade självdeklaraiionen. En sådan ordning, som innebär att rätlen atl fäanvända sig av en förenklad deklaralion skulle bli beroende av huruvidarikliga uppgifter har förtryckts, är inte tilltalande. Även om del inte lordebli många fall där fastighelsuppgifterna är felaktiga bör den förenklade deklarationenalliså fä användas ocksä i dessa. Del kan emellertid av praktiska skäl varalämpligt atl den skatlskyldige då inle rättar i den förtryckta blanketten ulananvänder sig av en icke förtryckt blankett. Bestämmelserna om vad som skall anges i den förenkladesjälvdeklaraiionen bör enligt min mening las in i en särskild paragraf i TL.En lämplig placering är i en ny 28 §. Mitt förslag: Deialjredovisning av förmögenhel skall görasom tillgångarna uppgår för ensamstående skaltskyldig till . för makarna gemensaml. Kommitténs förslag: Deialjredovisning för den varsskattepliktiga förmögenhet, dvs. lillgångarna minus skulderna, uppgår till50000 kr. Remissinstanserna: Förslaget lämnas i allmänhel ulanerinran. Några anser alt gränsen för deialjredovisning bör höjas. Statistiskacentralbyrån förordar en detaljredovisning så snart tillgångarna överstiger50000 kr. Skälen för mitt förslag: Enligt gällande ordning mäste denskattskyldige i självdeklarationen utförligt redovisa sina tillgångar ochskulder även om förmögenheten inte uppgår till skalteplikligi belopp. Enutförlig redovisning är av betydelse främst för beräkning av avdrag förnedsatt skatteförmåga och för att upprätta s. k. konlantberäkningar i syfteatt bedöma om den skallskyldige haft möjlighel all beslrida sinalevnadskostnader m. m. Vid beräkningen av avdrag för nedsatt skatleförmåga tashänsyn till förmögenheten endasl om den överstiger visst belopp. Detta beloppär för ensamslående skatlskyldig . och för makar . I delsenare fallel anses att vardera maken innehar hälflen av den gemensamma förmögenheten.Pä grund härav och då del ytterst sällan lorde vara påkallat att görakonlantberäkningar i fräga om skattskyldiga i det förenklade deklarationssyslemetligger del nära lill hands alt befria från detaljredovisning närförmögenhelsvärdel är sä lågl att förmögenheten inle skall beaktas vidberäkningen av avdrag för nedsatt skatleförmåga. En lägre gräns för redovisning av förmögenhet kanemellertid motiveras av andra skäl. Det främsla användningsområdet föruppgifier om mindre Prop.1984/85:180 95 förmögenheier ligger nämligen uianför beskatlningsomrädel.Inom många allmänna bidragsformer beaklas sålunda förmögenhel i samband medprövningen av storleken pä utgående bidrag och uppgiflerna från förmögenhetsredovisningeni deklarationen tjänar därvid som kontrollinformation. Etl exempel på detta ärbostadsstödet till barnfamiljer och hushåll ulan barn. I del bidragssystemethar skattemyndigheterna ålagts atl lämna olika upplysningar i syfte all få framuppgifier om hushållens ekonomiska situation. Del för skattemyndigheterna mestbetungande åliggandet består i all ta fram förmögenhetsuppgifter för allafysiska personer för att sedan överföra dem lill de myndigheter som har hand ombidragen. För skattemyndigheterna innebär delta ett merarbete dels vidgranskningen, eftersom man måste tillse atl förmögenhetsredovisningen ärkorrekt gjord åtminstone i formellt hänseende och alt överföring skelt avförmögenhetsuppgiften till sammanställningen på deklarationsblankettens förstasida. dels vid registreringen pä grund av all samtliga uppgifier mästeregistreras. Skaltemyndigheternas särskilda åtgärder belräffande bostadsstödetresullerar i alt ett ADB-register omfattande de personer som kan komma i frågaför bostadsstöd - räknat med ledning enbari av inkomslen - överlämnas tillbostadsstyrelsen. Detta regisler innefattar uppgifter om inkomster och omskattepliktig förmögenhel. För bostadsstödsmyndigheterna innebär hjälpen fränskalteförvaltningen framför allt att en god service kan ges debidragsberättigade genom att dessa kan tillställas ansökningsblanketter somdelvis är ifyllda med akluella inkomst- och förmögenhetsuppgifter.Uppgiftsöverföringen från skallemyndigheterna har emellertid ocksä kontrollinslag.De uppgifter som den bidragssökande lämnar i ansökningen om bostadsstöd kan jukontrolleras mot skatteförvaltningens uppgifter. Närförmögenhetsvärdet klart understiger gränsen för beskattningsbar förmögenhetsom, med bortseende frän den tillfälliga sänkningen till . vid 1984års taxering, är , ligger del i sakens nalur alt uppgiflerna omförmögenheten i deklarationen inte utsätts för nägra direktagranskningsinsalser. För skattskyldiga med så låg beskattningsbar förmögenhetatt den är ointressant för skattemyndigheterna torde den nuvarande omfattanderedovisningsskyldigheten framstå som föga meningsfull. Att i elt system med förenklad deklaralionsredovisning talika stor hänsyn som till bostadssiödsadministralionens krav är enligtmin mening inle rimligt. Som jag anlyll är förmögenhetsuppgifterna otillförliiligaoch del är inle motiverat atl avkräva alla skattskyldiga utförliga uppgifter omför beskattningen praktiskt tagel betydelselösa förhållanden närdeklaralionsredovisningen i övrigt skall avsevärl förenklas. Jag har härvid samråltmed chefen för . När man beslämmer spärren för deialjredovisning avförmögenhet måste man ocksä beakta intresset från statistiken och forskare avfullständiga uppgifier. Från dessa håll finns det ett önskemål om att manbeslämmer gränsen för detaljredovisning med hänsyn lill slorleken avtillgångarna i slället för behållen förmögenhel. Prop.1984/85:180 96 Enligt min mening bör man vid gränsbestämningen ta somutgångspunkt de belopp som gäller vid prövningen av avdrag för nedsattskatleförmåga för folkpensionärer, dvs. För deskattskyldiga torde det vara enklare att låla slorleken av lillgångarna varavgörande för redovisningsskyldigheten. Delta i förening med de inlressen somföreligger från bosladsbidragssidan och slalistiksidan har letl lill slulsalsenatt en deialjredovisning av förmögenheten bör göras när tillgångarna uppgårtill . för ensamstående och . för makar gemensamt. Del är naturligtvis möjligl att gå ett sleg längre och lålade nämnda gränserna avse endasl folkpensionärer medan andra skallskyldiga medstörre förmögenheter medges ytterligare lättnader. Jag anser emellerlid atl denförenkling som detta skulle innebära för vissa skattskyldiga inte uppväger denackdelar som olika gränsvärden skulle medföra genom bl.a. bristandeenhetlighet och lättbegriplighet. 4.2 Kontrolluppgiftsskyldighet m. m. Obligatorisk uppgiftsskyldighel för kreditinstitut m.fi. Mitt förslag: För kredilinstitut och andra som yrkesmässigtombesörjer att pengar blir räntebärande införs en obligalorisk skyldighet attlämna kontrolluppgift på ränta som i den penningförvaltande verksamhelengotiskrivits eller utbetalats lill en borgenär. Uppgiflsskyldigheten gällerocksä VPC saml förening som mottagil pengar för förräntning. Innan uppgifternaläggs lill grund för del förenklade deklarationsförfarandel skall syslemelprovas tvä är. Kommitténs förslag: Överensslämmer i princip med mitl. Remissinstanserna: Det stora flertalet ställer sig positivalill förslagel. De som tillhör de presumtiva uppgiflslämnarna är Iveksammaeller avvisande. a. åberopas de stora kostnader och de tekniska svårighetersom förslaget medför. Några anser också alt förslaget är oacceptabelt fränbanksek-retessynpunkt. Några remissinstanser pekar pä atl det finns risk föratt bankkunderna väljer att placera sina sparmedel i andra former än traditionellbankinlåning. Etl par remissinstanser anser att viss försöksverksamhet bordebedrivas. Skälen för mitt förslag: Enligt nu gällande regler finnsingen skyldighet för kreditinstitut att ulan anmaning lämna uppgifter ominsättarnas ränior och innestående medel. En skyldighet att lämna sådanauppgifter föreligger först efter anmaning. Prop.1984/85:180 97 Jag har tidigare redovisat skälen för en utvidgaduppgiftsskyldighet för kreditinstituten. Skälen kan sammanfallas enligtföljande. Skattekontrollen bygger i mycket slor utsträckning på obligaloriskakontrolluppgifter. Beträffande löner och andra inkomster av tjänst är dennaordning vedertagen liksom när del gäller vissa slag av inkomsler ijordbruk och rörelse. Även i fråga om aktieutdelningar erhållerskattemyndigheterna i dagslägel kontrolluppgifter. 1 princip harränteinkomster och kapitalbehållningar inte någon särställning jämfört medandra beskatlningsobjekt. En obligatorisk uppgiftsskyldighel för bl. a. bankeri fräga om ränteinkomster medför inle atl andra uppgifter än de som nuredovisas eller bör redovisas i deklarationerna kommer fram. Enligt min meningär det en naturlig utveckling att förfarandet i allt slörre utsträckning byggerpä kontrolluppgifter. En generell skyldighel för kreditinstitut att lämna kontrolluppgifterpå ränior gör del möjligt all på elt avgörande sätt förenkla redovisningen ochkontrollen av intäkterna i inkomstslaget kapilal. En grundförutsättning för attdel förenklade systemet skall kunna omfatta även kapitalinkomster är attkontrolluppgiftslämnandet omfattar även bl.a. bankräntor. För atl skapa ett konkurrensneutralt syslem böruppgiftsskyldigheten utformas så att den träffar samtliga som från allmänhetenyrkesmässigt tar emol och förvaltar pengar med individuell ränlegottskrivning.Uppgiftsskyldigheten bör definieras med uigångspunkt i den bedrivna verksamheten.Även verksamhet som inte kan belecknas som yrkesmässig penningförvaltning mensom har en likartad karaktär bör omfattas av uppgiftsskyldighelen. föreningar som mottar medel mot förräntning bli uppgiflsskyldiga.Förräntning av medel som härrör från annat än egentliga insättningar ellerliknande bör normall inte föranleda uppgiftsskyldighel. Ränlegoltgörelser isamband med normala affärsförhållanden bör lämnas utanför. Uppgiftsskyldighelenkommer atl omfalla ell mycket stort antal kontrolluppgifter från mängauppgiftsskyldiga. Både uppgifislämnare och skattemyndigheter måste anpassasina ADB-rutiner till de krav som uppgiftsskyldighelen släller och det sätl påvilkel uppgiflerna skall användas. För skattemyndigheterna är det nödvändigt attskapa säkerhet i rutinerna och testa hanteringen av och kvaliteten iuppgifterna innan stegel tas alt lägga dessa lill grund för del förenkladedeklarationssystemet. Innan kontrolluppgifterna med räntetillgodohavandenläggs till grund för det förenklade förfarandel bör syslemel därför provas ettpar år som kontrolluppgifterna då används för konlrolländamål. Detär nalurliglvis av värde alt uppgiftsskyldighelen under provären så mycket sommöjligt stämmer med den som skall gälla när syslemet första gången används idel förenklade förfarandet. Men måsle givelvis beaktas dels deövergängsproblem som uppkommer för uppgiflslämnarna, dels atl skattemyndigheternainle har möjlighel atl under provåren utnyttja samtliga kontrollupp-7 1984/85. Prop.1984/85:180 98 gifter för konlrolländamål. Som jag återkommer lill därför vara lämpligt att införa beloppsgränser för uppgiftsskyldighelen. kan självfallel få svårigheter iarbelel med atl ideniifiera kontohavare, komplellera ofullständiga konton medperson-eller organisationsnummer samt att kontrollera identitetsuppgifier.Detta bör dock kunna genom frivillig medverkan från kunderna samt medden hjälp som myndigheterna kan erbjuda genom sina regisler. Del är vikligt atlha korrekta person- eller organisationsnummer i systemet. Del ligger även iskattemyndigheternas intresse att konlrolluppgiflerna är försedda med rättidentifikationsnummer. I möjligaste mån bör kreditinstitutenskomplelteringsarbete underlättas. Det slatliga person- och adressregistret(SPAR) kan t. ex. med ledning av adress lämna uppgifl pä länkbara personnummereller med födelselid som grund ange hela persojnnumrel. Denna service frånmyndigheternas sida bör vara kostnadsfri för de uppgiflsskyldiga.Myndigheternas service kan dock inle helt ersälla meloden att göra erforderligakompletteringar genom direktkontakt med konloha-varna. Nägra remissinstanser anser del önskvärt alt statsverketersätter dem för de kostnader som uppgiftslämnandet medför. Del har under mängaär varil en grundläggande princip atl skyldigheten alt redovisa kontrolluppgifterlill ledning för annans laxering inte berättigar till ersättning för kostnadersom ell sådant uppgiftslämnande medför. Den omständigheten att uppgifternaavser etl stort antal och en viss kategori skattskyldiga bör enligt min meninginte medföra att kostnadsfrågan nu bedöms på annat sätl. Ersättning frånstatsverket bör därför inte utgå. Jag vill slutligen erinra om atl banker m.fl. sedan längeenligt 40 § TL kan åläggas atl lämna uppgifter om bl. a. gottgjorda räntor.Mitl förslag om en obligatorisk skyldighet att lämna kontrolluppgifter får deneffeklen att 40 § kommer att i del närmaste förlora sin betydelse för alt omnägra är helt ha spelat ul sin roll. Paragrafen bör t. v. kunna kvarstå.