prop · G803168 · 1984-12-31 00:00:00 — Det författningsförslag, som redovisas idepartementspromemorian (Ds K 1984:3 Busslinjetrafiken - Förslag till ändringari lagstiftningen), ulgår från att huvudmännens irafikeringsrätt ochinlösenskyldighel m.m. regleras genom ändringar i yrkeslrafiklagen (1979:559).1 nu föreliggande förfallningsförslag har reformens vikligasle beslämmelser islället samlats i en särskild lag. Anledningen härtill är dels en strävan attulforma regleringen så klarl och överskådligt som möjligl, dels atl de långaövergångslider som är aktuella i vissa fall skulle kunna skapalagsliftningslekniska problem vid förändringar i befinlliga förfaltningar. Enligi 2S lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollekliv persontrafik är landstingskommunen och kommunerna i länet gemensamthuvudman. I är dock landstingskommunen huvudman och i Gollandslän kommunen. Enligt 2 kap. I S yrkestrafiklagen (1979:559) fåryrkesmässig irafik drivas endast av den som har trafiktillstånd. Den Irafikeringsrätt, som enligt den nu föreslagnabeslämmelsen tillkommer irafikhuvudmannen, uttrycks så att viss trafik utannågot linjelrafiklillslånd får drivas av huvudmannen. Del gäller linjeirafikför persontransporter enligt I kap, 5 § yrkestrafiklagen. För trafik som inteär yrkesmässig, exempelvis trafik som inle uiförs mol ersättning, föreliggeröver huvud laget inle någol tillståndskrav och något undanlag behövs därförinle. - Belräffande andra former av yrkesmässig trafik än linjeirafik förpersontransporter inom länet krävs även för trafikhuvudmännen lillslånd påsamma säu som för andra trafikutövare. - Angående s. k. kompletteringslrafikse avsnill 3.2.2. 1984/85:168 56 Uttrycket driva irafiken skall inle tolkas så, alt den somdriver trafiken också måsle äga fordonen och handha del dagliga trafikarbetet.Avgörande för vem som skall anses bedriva irafiken skall i slället vara fråganom vem som får anses ha bestämmanderätten över trafikens utövande i väsentligaavseenden. Den som beslämmer över trafikens uppläggning med avseende påexempelvis lidtabell och laxa kan därför anses driva linjetrafiken även omnågon annan utför själva körningarna, Se även 6S. Den föreslagna bestämmelsen omfattar linjetrafik som rörendast elt län. Detta innebär att linjetrafiktillstånd enligt yrkestrafiklagenkrävs för all Irafik som till någon del passerar en länsgräns. Jämför dockmöjlighet till undanlag enligt 3 S. Det förekommer att innehavare av sådana tillstånd,som gäller för linjeirafik på kortare sträckor, "knyler samman" dessalillstånd för atl kunna driva en långväga irafik. På så säll bedrivs iblandlänsgränsöverskridande Irafik med stöd av länsvisa trafiktillstånd. Den nuföreslagna trafikeringsrällen för irafikhuvudmannen får inle utnyttjas av tvåeller flera huvudmän för alt i samverkan bedriva trafik som rör mer än etl län,dvs. som till någon del passerar en länsgräns. För sådan trafik erfordras lillslåndenligt yrkeslrafiklagen. Förevarande beslämmelse syfiar till all lösa problem iområden där ell stort antal busslinjer av lokal och regional karaktär korsarlänsgräns. Som exempel kan nämnas där daglig arbetspendlingförekommer mellan , och län saml (jfr avsnitt 3.2.1 Geografisk avgränsning). Genom beslut enligt denna bestämmelse kommer reglerna omirafikeringsrätt för trafikhuvudmän, rätl till inlösen etc. all gälla inom ettsärskilt avpassat område i stället för inom ell av länsgränserna bestämtområde. Ett beslut enligt 3§ atl ulvidga en huvudmansirafikeringsrätt till atl omfatta jämväl visst område av annat län innebär inleatt trafikhuvudmannen i detta senare län får sin irafikeringsrätt beskuren. Islället kommer båda huvudmännen all ha Irafikeringsrätt inom del akluellaområdet. Det kan naturligtvis också tänkas atl irafikhuvudmannen i tvåintilliggande län båda får sin irafikeringsrätt ulvidgad lill att även omfattaell område i del andra länet. Hur irafiken skall anordnas inom elt område, därmer än en huvudman har trafikeringsrällen, får regleras genom överenskommelsermellan berörda huvudmän. Förslaget bygger på förutsättningen atl huvudmännenkan enas härom. Följande exempel avser alt något belysa hur 3§ kan länkaslillämpas. Inom ell störte tätortsområde, omfattande tre kommuner, finns eltutbrett lokalt och regionalt resande, fördelat på elt stort antal busslinjer.De tre kommunerna ligger emellertid i var sitt län. I, Il och III.Del är härvid möjligl alt ulvidga huvudmannens i län I irafikeringsrätt tillalt 1984/85:168 57 omfatta förutom hela län 1 även kommunen B i län II ochkommunen C i län 111. uividgas Irafikeringsrätten för huvudmannen ilän 11 till att omfatta - utöver det egna länet - kommunen A i län I ochkommunen C i län ill. På motsvarande sätl kan huvudmannen i län 111 få områdetför sin irafikeringsrätt utvidgat med kommunerna i länen I respekliveII, I del akluella exemplet skulle således inom ett område bestående av de trekommunerna A. B och C alla tre huvudmännen ha rätt att bedriva lokal ochregional linjeirafik utan linjelrafiklillslånd. kommer enligt 4§nuvarande linjelrafiklillslånd, vilka endast rör något av länen jämte någoneller några av de berörda kommunerna i annat län, alt upphöra alt gälladen . Del rör sig alliså här om trafik som i ett särskilt avgränsatområde korsar länsgräns. Inlösenrätt gäller enligt 5 S, -Hur trafiken skallbedrivas och hur koslnaderna för såväl trafik som för evenluella inlösenkravskall fördelas får berörda huvudmän komma överens om, Etl sätt kan vara att detre huvudmännen bildar elt särskilt bolag, som administrerar trafiken inom detakluella tätortsområdet. Beslut som avses i denna beslämmelse får enligtövergångsreglerna inle fattas efter . Samtliga lillslånd lill yrkesmässig linjeirafik förpersontransporter som avser endast elt län eller ett särskilt område enligt 3 §upphör atl gälla oavsett om huvudmannen har tagit ansvar för irafiken eller ej.Även exempelvis linjelrafiklillslånd som avser s.k. kompletteringslrafik upphörall gälla. Även efler en genomförd reform kan det förekommalinjetrafik inom etl län som irafikhuvudmannen av någon anledning inle önskardriva. Del kan exempelvis röra sig om anslutningstrafik till flygplalser ellerliknande. Del skall bl.a. för sådan Irafik, som närmare utvecklas i avsnittet3.2.4 Övrig linjetrafik, godstrafik m.m., vara möjligt för någon annan att medslöd av linjelrafiklillslånd enligi yrkeslrafiklagen även fortsättningsvisbedriva sådan trafik inom ett län. För all inle sådana lillstånd skall behövautfärdas jusl vid övergångstidens slut får tillslåndsmyndigheten möjlighet attbesluta om forlsall giltighet av tidigare givna lillslånd eller av lillståndsom meddelals . Inlösenrätt enligt denna bestämmelse föreligger i alla defall då lillslånd upphör all gälla enligi 4 S. Del är emellertid inte självatillståndet som skall lösas in; ett trafiktillstånd anses ju inle i sigrepresentera någol värde. Vad som kan lösas in är i stället de fordon och andralillgångar som används i den aktuella linjetrafiken. Delta innebär all någoninlösen inle kan komma i fråga exempelvis då linjelrafiklillslånd som inleutnyttjas upphör atl gälla. I de fall en lillståndshavares egendom endasldelvis används i sådan 1984/85:168 58 linjeirafik, för vilken tillståndet upphör att gälla,gäller rätten till inlösen endasl motsvarande del av tillgångarna. Se vidareavsnill 3.5.2 Rätl lill inlösen. - Angående möjlighet till jämkning för att undvikaoskäligt resultat, se 9S lagen om buss- och laxivärderingsnämnd. Frågan om rätten för innehavare av linjelrafiklillslånd(och i förekommande fall kolleklivtrafiklillslånd) att anlita entreprenörbehandlas i avsnill 3.3 Trafiktillstånd för entreprenörer. Generellt gäller all en innehavare av exempelvis ettlinjetrafikiillstånd, som vill utnyttja en entreprenör, måsle välja eltförelag med tillstånd lill beslällningslrafik för persontransporter. Härmedgaranleras alt den som faktiskt ulför trafikuppgifterna har genomgått iyrkestrafiklagen föreskriven lämplighetsprövning. Beträffande den nu aktuella trafiken enligt 2 och 3 SSföreligger inte något behov av .ui pröva trafikens lämplighel ellerbehövlighet. Av intresse i detta sammanhang är att den, som i egenskap aventreprenör ulför sädana trafikuppgifler, är lämplig som utövare av yrkesmässigpersontrafik. Han kan därför enligt förslaget ha etl annat trafiktillstånd förpersontransporter än tillstånd lill beställningstrafik: lillstånd tilllinjeirafik (i första hand länsgränsöverskridande trafik) eller etl särskiltkollektivtrafiktillstånd. Del är vad avser beslällningstrafiktillsiånd ochlinjelrafiklillslånd i detta sammanhang tillräckligt att entreprenören i frågainnehar ell sådani tillstånd. Tillstånden behöver inte avse jusl den akluellalinjen eller del akluella trafikområdet eller länet. Föreskrifter i tillståndlill beslällningslrafik rörande högsta antal fordon elc. innebär inte hellernågon begränsning i rällen att som entreprenör ulföra lokal och regionallinjeirafik åt trafikhuvudman enligt denna lag. En trafikhuvudman kan genom avtal helt eller delvis låtaexempelvis elt kommunalt trafikförelag handha irafiken inom ell visst område.Se vidare avsnittet 3.2.2 Kompletteringslrafik och avsnittet 3.2.3 Stadstrafik. Föreskriften någon behovs- ellerlämplighetsprövning av trafiken inte skall förekomma vid meddelande avkolleklivtrafiklillslånd. Däremot skall lillståndshavarens lämplighel prövas.Kolleklivirafiklill-stånden blir inle begränsade till atl gälla visslgeografiskl område. Inle heller regleras slorleken på de fordon som fåranvändas i trafiken eller anlalel fordon. I huvudsak kommer härmed förkolleklivlrafiktillstånden all gälla samma sakliga regler som för lillslåndtill beslällningslrafik för godstransporter. Vad gäller kraven påyrkeskunnande, bl.a, den för branschen anpassade företagarutbildningen, skallprövningen dock motsvara den som gäller innehavare av lillstånd lillbeslällningslrafik för persontransporter. Se vidare 9S. 1984/85:168 59 Något krav på prövning av lillslåndshavarnas lämplighel.exempelvis vad gäller den särskilda branschanpassade ulbildningen, uppställsinte i dessa fall. Föreskrifter behövs om tillståndsmyndighet. Vidare kanytterligare föreskrifter behövas angående ålerkallelse av tillstånd, itrafiken använda fordon m.m. Bestämmelsen motsvarar delvis den som f.n. finns i5 kap. 1 S yrkestrafiklagen. 5.2 Förslaget till lag om buss- och laxivärderingsnämnd /* 3 kap. 7S yrkestrafiklagen som det hänvisas lill lyder: När etttillstånd ålerkallas enligt 5 § är den nye tillståndshavaren skyldig atl påbegäran av den vars lillslånd återkallas lösa in de fordon och andra tillgångarsom har använls i verksamhelen. Om återkallelsen endast gäller en viss del avverksamhelen, gäller skyldighelen endasl denna del. Något behov av alt nämnden skulle fastställaöverenskommelser om inlösen enligt lagen om räll all driva lokal och regionalkolleklivtrafik på väg föreligger inte. Inte heller i inlösenfall enligt 3 kap.5 S yrkestrafiklagen lorde beslämmelsen i nuvarande 6 kap. 3S andra styckelyrkestrafikförordningen fylla något praktiskt behov. Bestämmelsen i andra stycket har tillkommit bl.a. för altge buss- och taxivärderingsnämnden möjlighet all planera sill arbele och föralt möjliggöra etl genomförande av reformen i hela landet. - Se även7S. Ulredning som här åsyftas kan exempelvis vara särskildulredning av sakkunnig. Beslämmelserna har i huvudsak överförts från nu gällandekungörelse om buss- och laxivärderingsnämnd. Regeln om atl nämnden skallfastställa lidpunkl för inlösen har lagls till. har skell med lanke påatt inlösen enligt lagen om rätt att driva lokal och regional persontrafik påväg kan begäras från den lagens ikraftträdande, medan reglerna om irafikhuvudmannensirafikeringsrätt gäller försl , då också deakluella trafiktillstånden upphör atl gälla. Ny är även beslämmelsen om atl - vid inlösen enligt lagenom rätl att driva lokal och regional kollektivtrafik på väg minst ett årskall förflyta Prop.1984/85:168 60 mellan ansökan och inlösen. Regeln om denna"varsellid" är tillkommen för atl bl.a. underlälta trafikhuvudmännensoch lillslåndshavarnas planering vad avser ekonomi och personal. Med"tidpunkten för ansökan" avses den tidpunkl då ansökan kommil nämndentillhanda. Det får förulsällas atl Irafikhuvudmannen så snart som möjligtgenom nämndens försorg får del av en ansökan. Jfr avsnitt 3.5.2 Rätl till inlösen. - öm tidpunkten förett investeringsbeslut behöver ulredas närmare torde uppgifier härom oflakunna hämlas ur exempelvis styrelseprotokoll. Går lidpunkien inle på så säu allfastställa får ledning hämlas från köpeavtal eller molsvarande. En trafikhuvudmans avsikt alt - oberoende av den aktuellareformen -avveckla den i ell inlösenärende aktuellatrafiken på grund av vikande Irafikantunderlag skall kunna fastställas på ettobjektivt godtagbart sätt, exempelvis med ledning av antagnatrafikförsörjnings-planer. Bevisskyldighelen åvilar således huvudmannen. Motsvarande beslämmelse återfinns i nu gällande kungörelseom buss-och laxivärderingsnämnd. I denna krävs dock för regelns lillämpning attvärderingen skall leda till "uppenbart obilligi" resultat. Uttrycket"oskäligl" får anses ha samma innebörd som "obilligi". Del är inle möjligl att närmare ange förutsättningarna förtillämpning av regeln. Vid inlösen enligt lagen om rätl att driva lokal ochregional kollektivtrafik på väg bör emellertid beaktas de särskildaförutsättningar som föreligger genom den fleråriga övergångstiden innantillstånden upphör att gälla och de möjligheter atl anpassa sig till den nyasituationen som de nuvarande tillståndshavarna härigenom får (jfr avsnitt 3.5.2Rätl lill inlösen). Förevarande beslämmelse kan även lillämpas för att undvikaorimliga resullat vid inlösen av del av irafikrörelse, exempelvis då eltföretag förulom sådan linjeirafik, för vilken tillstånden upphör atl gälla,bedriver annan trafik i så lilen omfattning atl förelagels fortsatta drift inlekan baseras på denna andra trafik. När sökanden enligt 4§ andra styckel redovisar deomständigheter varpå den begärda löseskillingen grundas bör han ange om hantill slöd för sitt yrkande åberopar regeln i 9§. Om denna regel åberopas börockså skälen härför redovisas. Som framgår av det lidigare sagda kan jämkningäven aktualiseras i trafikhuvudmannens intresse. Denne bör då i det yllrandehan avger över ansökan uppge evenluella anspråk på jämkning och lämna enmolivering härför. - Något formligt yrkande om all jämkningsregeln måttetillämpas krävs dock inte. Del slår alltid nämnden frilt alt ex officiolillämpa jämkningsregeln för all undvika oskäliga resullat. 1984/85:168 61 10 § Bestämmelsen aktualiserar etl lillägg lillsekrelessförordningen. Angående de enskildas kostnader finns anledning atlbesluta endasl vid avvikelse från bestämmelsen i första styckel. Bestämmelsernai andra stycket avser såväl kostnader för arbetet i själva nämnden som nämndenskostnader vid anlilande av sakkunnig för särskild ulredning etc. (jfr6S). 5.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:438)om huvudmannaskap för viss kollekliv persontrafik Ändringen innebär all irafikhuvudmannen övertar ansvaretäven för den s. k. kompletleringstrafiken, se avsnill 3.2.2. 5.4 Förslaget till lag om ändring i yrkestrafiklagen(1979:559) Paragrafens andra slycke är en allmän hänvisning till dennya lagen om rätl att driva lokal och regional kollektivtrafik på väg. Enligtdenna senare lag gäller huvudmännens irafikeringsrätt etc. inte förtän från ochmed . Trots delta bör den som läser yrkeslrafiklagen redan nuuppmärksammas på den speciella regleringen av den akluella linjetrafiken. Dåhuvudmännens irafikeringsrätt böljar gälla bör vissa ytterligare ändringargöras i yrkeslrafiklagsliftningen. Exempelvis bör då trafikeringspliklen förinnehavare av lillstånd lill sådan linjeirafik för persontransporter, somendast rör ett län, avskaffas. Jag hemsläller atl lagrådels yttrande inhämtas överförslagen lill 1. lag om rätl au driva lokal ochregional kollektivtrafik på väg, 2. lag om buss- ochlaxivärderingsnämnd, 3. lag om ändring i lagen (1978:438)om huvudmannaskap för viss kollekliv persontrafik, 4. lag om ändring i yrkestrafiklagen(1979:559), Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemslällan. 1 Förslag til! Lag om ändring i yrkestrafiklagen (1979:559) Härigenomföreskrivs i fråga om yrkeslrafiklagen (1979: 559) dels au 2 kap. 14 § och 3kap. 6S skall upphöra atl gälla, dels alt 2 kap. 1 § skall ha nedan angivnalydelse. Yrkesmässigirafik får drivas endasl av den som har trafiktillstånd. Taxa, lidtabell ochandra särskilda villkor får föreskrivas. Yrkesmässig trafik får drivas endast av den som hartrafiktillstånd. Beträffandesådan linjeirafik för persontransporter, som huvudmannen ansvarar för enligt 1§ lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollekliv personlraftk gällerdock all irafiken ulan något linje-traftkiUlstånd får drivas av 1. ellsådant kommunalförbund eller aktiebolag som anges i nämnda lag, 2. en sådanlandstingskommun eller kommun som enligi samma lag ensam är huvudman, 3. ellIrafikföreiag som ägs av sådan landslingskommun eller kommun som anges under 2. Taxa, tidtabell och andra särskilda villkor fårföreskrivas/ör iraftk som bedrivs med slöd av iraftktiU-stånd. Denna lag träder i krafl den . Tidigaremeddelade lillstånd lill sådan linjeirafik för persontransporter som anges i 2kap. 1 S andra slyckel upphör atl gälla vid uigången av . Om detföreligger särskilda skäl får dock beslula alt vissl lillslåndskall gälla även efler denna tidpunkl. Ett sådant kommunalförbund eller aktiebolag som avses ilagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollekliv persontrafik eller ensådan landslingskommun eller kommun som ensam är huvudman eller elltrafikförelag som ägs av sådan landstingskommun eller kommun skall på ansökanav tillståndshavaren efter den lösa in de fordon och ' Senaste lydelse 1982: 308, 1984/85:168 63 andra tillgångar som används i linjeirafik för vilkenlillslånd upphör att gälla vid utgången av . Ansökan skall görasskriftligen hos kollektivirafiknämnden senast före uigången av . Omså ej sker förfaller rätten till inlösen. I fråga ominlösen gäller i övrigt bestämmelserna i 3 kap. 7 S yrkestrafiklagen och ilagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd. Lag om ändring i lagen (1978:440) om kollektivtrafiknämnd Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:440) omkollektivtrafik-nämnd dels atl I -3, 6, 7 och 11 SS skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 6a och12 SS, av nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer lagen all ha följande lydelse frånoch med den dag då denna lag iräder i krafl. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ Fråga om ersättning till Irafikföreiag för framtidautförande av sådan trafik som omfattas av lagen (1978:438) om huvudmannaskapför viss kollektiv persontrafik prövas av kollektivtrafiknämnden, om huvudmannenoch trafikföretagei trots förhandlingar i frågan inte kan enas. prövar även fråga om inlösen enligt3 kap. 7§ yrkestrafiklagen (1979:559) eller enligt övergångsbestämmelserna tilllagen (1984:000) om ändring i yrkestrafiklagen. 2§ består av ordförande och fyraandra ledamöler, om inle annal följer av tredje slyckel. För ledamöterna skallfinnas ersättare. Ledamöler och ersättare förord- Ledamöter och ersättare förord- nas av regeringen för viss lid. Av nas av regeringen förviss lid. Ord- ledamöterna utses en efter förslag föranden och ersättaren för denne av Svenska kommunförbundel, en skall vara lagfarna och erfarna i efter förslag av Landstingsför- domarvärv. Av de övriga ledamö- bundet och en efler förslag av terna utses en efler förslag av . Det- Svenska kommunförbundel, en ef- samma gäller i fråga om ersättare ler förslag av Landstingsförbun- för sådan ledamoi. del och en efler förslag av Svenska Detsamma gäller i fråga om ersättare för sådan ledamoi. Om båda parter begär det får re- Regeringenfår förordna ytterli- geringen förordna ytterligare två le- gare två ledamöteroch ersättare för damöter och ersättare för dessa atl dessa alt dellaga ihandläggningen deltaga i handläggningen av visst ärende. av visst ärende eller visst slag av ärenden. Fråga som avses i I § tages upp av kollektivirafiknämnden efter skriftlig ansökan av endera parten. 1 ansökningen skall anges yrkande, innefattande uppgifl om den irafik och den lid för vilken ersättning är avsedd att utgå, saml den utredning som åberopas i ärendel. Av utredningen skall framgå omfallningen och resultatet av de förhandlingar som har förts i ersättningsfrågan. Fråga som avses i IS första stycket tages upp avkollektivtrafik-nämnden efter skriftlig ansökan av endera parten. 1 ansökningenskall anges yrkande, innefattande uppgift om den irafik och den lid för vilkenersättning är avsedd att ulgå. Fråga som avses i 1 § andra stycket tages upp efleransökan i enlighel med 6 kap. 3 § yrkesirajlk-förordningen (1979:871) ellerövergångsbestämmelserna till lagen (1984:000) om ändring i yrkeslrafiklagen(1979:559). 1 ansökningen skall anges yrkande om vilken egendom som begärsinlöst och den löseskiUing som begärs för varje tiUgäng. I ansökan enligt försia eller andra stycket skall angesden ulredning som åberopas i ärendel. Av ulredningen skall framgå omfattningenoch resullalel av de förhandlingar som kan ha förls i ersättningsfrågan. 4§ skall bereda motpart lillfällealt yttra sig över yrkande som part framställer hos nämnden och över utredningsom denne åberopar i ärendet. Om det behövs skall nämnden hålla förhandling medparterna. 5S får införskaffa ulredning ulöverden som parterna åberopar i ärendet och i övrigt inhämta de upplysningar sombehövs. atl förhandlingar i ersättningsfrågan inte har förts itillräcklig ulslräckning, får nämnden avvisa ansökan. att förhandlingar i ersättningsfråga enligt 1 § förstaslyckel inte har förls i tillräcklig ulslräckning, får nämnden avvisa ansökan. Jäst-ställer omfattningen avinlösenskyldighet enligt I § andra styckel inom ramen för framsiällningen ochbeslämmer löseskillingen. Parterna skall medverka till alt handläggningen hoskollektivtrafiknämnden kan avslutas inom tid som föreskrivs i särskildordning. Tillgång uppskaiuis lill del värde som kan påräknas vidförsäljning under normala förhåUanden. Ärfråga om inlösen av en hel rörelse värderas varje lillgång som ingår I rörelsenpå del säll som anges i andra stycket. Skulder avräknas på del sätt somnormall sker vid överlåtelse av en rörelse. Om värderingen leder till uppenbarl obilligi resultat,kan löseskillingen jämkas. Parterna skall medverka till alt handläggningen hoskollektivtrafik-nämnden kan avslutas sä skyndsamt som möjligl. är beslutför om den är fulltalig. Ifråga om förberedande åigärd får ordföranden beslula ensam. Rättegångsbalkensregler om omröstning i tvistemål äger motsvarande tillämpning på avgörande avnämnden. Den omständigheten all ledamot i kollektivtrafiknämndengenom an-stäHning, uppdrag eller liknande är knuten till den som är part iärende hos nämnden skall inte medföra jäv enligt 4S första stycket 5förvaltningslagen (1971:290). lOS Mol kolleklivlrafiknämndens beslut får talan inleföras. IIS Vardera parten skall svara för sin / ärende enligt I § försia slycket egen kosinad hos kolleklivtrafik- skall varderaparlen svara för sin Parterna skall ersätta statsverket nämndens kostnader för utredning i ärendet med hälften vardera. Föreligger särskilda skäl får nämnden besluta om annan kostnadsfördelning än den som följer av första och andra styckena eller förordna att viss kostnad skall stanna på statsverket. egen kostnad hos kolleklivtrafiknämnden. Parterna skall /sädant ärende ersätta statsverket nämndens kostnader för utredning i ärendetmed hälften vardera. / ärende enligt 1 § andra styckel skall deninlösenskyldige svara för de koslnader som uppkommil för parierna i ärendel hoskollektivtra-fiknämnden. Han skall ocksä ersälla slalsverkel nämndenskoslnader för ulredning i ärendel. 5 1984/85. Prop.1984/85:168 66 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse