prop · G80339 · 1984-12-31 00:00:00 — Även då skall den undertecknas av både vårdnadshavaren ochbarnet. Emol den ordningen kan visserligen invändas att barnet innan del ärmyndigt inte självt kan förfoga över sin rält till underhållsbidrag. EmeUerfidkan barnet när det blivit myndigt när som helst anmäla för kassan att detönskar att förlängt bidragsförskott inte längre skall utgå, vilket får fillkonsekvens att förskottet skall dras in och barnet självt återfår sin fullarätt fill löpande underhållsbidrag enligt . - Givetvis kan enansökan om förlängt bidragsförskott göras även sedan barnet fyllt . I sådana fall där fastställt underhållsbidragunderstigande nivån för bidragsförskottet betalas direkt fill barnet av denunderhållsskyldige, kan förlängt bidragsförskott beviljas i form av s.k.utfyllnadsbidrag upp till nivån för bidragsförskottet. Det myndiga barnets rättatt uppbära underhållsbidraget påverkas då inte av att förlängtbidragsförskott utges fill den sammanboende föräldern eller den tidigare vårdnadshavaren.Emellertid skall kravet på en gemensam ansökan gälla även i dessa situafioner.Också i sådana fall skall förskottet dras in om barnet anmäler för kassan attdel önskar att förlängt bidragsförskott inte längre skall utgå. bör lämna vårdnadshavare som uppbärbidragsförskott upplysningar om möjligheten att erhålla förlängtbidragsförskott. Upplysningarna bör lämnas skriftligen i så god fid att vårdnadshavarenoch barnet får möjlighet dels att vidta de ätgärder som behövs för att fiUförsäkrabarnet fortsatt underhållsbidrag vid skolgång och dels ansöka om förlängtbidragsförskott. För att kassans rätt till underhållsbidrag, som svarar motutgivet förlängt bidragsförskott, skall stå helt klar för barnet bör ansökningsblanketteninnehålla upplysning härom. En gemensam ansökan krävs också för en höjning avförskottet och när studierna åtempptas efter ett studieavbrott. I sistnämndafall börjar förskottet att utgå tidigast fr.o.m. den månad då studierna återupptas. 7§ Paragrafen motsvaras av föreskrifter i 7 § lagen ombidragsförskott. Förskottet utbetalas till den förälder resp. tidigare vårdnadshavaresom barnet bor varaktigt tillsammans med. Sammanbor barnet varaktigt med ettpar, som gemensamt var förordnat fill vårdnadshavare, när bamet fyllde , fillämpasdet som gäller enligt lagen om bidragsförskott i motsvarande situation.Förskottet skall alltså betalas ut tiU kvinnan, eller om del begärs av båda,till mannen. 1984/85:39 32 Paragrafen motsvarar 11 § första och tredje styckena lagenom bidragsförskott. Ett beslut om att lämna föriängt bidragsförskott kanutformas så att det gäller tills vidare. Det torde vara det vanliga förbidragsförskott . Om fömtsättningarna för förskottet intelängre föreUgger skall kassan fatta beslut om att dra in det. Flertalet barn upphör med de förskoltsberättigadestudierna före det år de fyller tjugo. Det torde därför vara prakfiskt aubesluta om förlängt bidragsförskott för viss angiven tid, som överensstämmermed den planerade skolgången. Då behövs inte något särskilt beslut om attförskottet skall upphöra vid den angivna tidens utgång. Många barn slutar dåskolan enligt planerna. För dem som fortsätter skolgången får göras ny ansökan.Givetvis krävs ett särskill beslut om förskottet skall dras in före den sluttidsom angivits i beslutet att lämna förskott. Oavsett det ursprungliga beslutets utformning behövs intenågot särskilt beslut om förskottet skall upphöra därför att barnet avlidit.Inte heller krävs särskilt beslut om att förskottet skall upphöra vid junimånads utgång det år barnet uppnår ålder. Paragrafen motsvarar 17 § andra stycket lagen om bidragsförskottoch har anpassats till att barnet efter fyllda saknar legalställföreträdare. Förlängt bidragsförskott utbetalas enligt 8 § till denförälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet sammanbor med. ärdet barnet som äger rätten att uppbära den del av underhållsbidraget som kanöverskjuta förskottets belopp. Av kostnadshänsyn torde det vara en lämpUgordning att även de överskjutande belopp som kassan utkrävt utbetalas till densom uppbär del förlängda bidragsförskottet. En fömtsättning härför är naturligtvisatt en sådan ordning omfattas av en fullmakt för kassan. Om detta inte kanaccepteras står det bamet fritt att i stället självt kräva och uppbäraöverskjutande underhållsbidrag. 10 och 12 §§ Paragraferna motsvaras av föreskrifter i lagen ombidragsförskott. Hänvisningen i 12 § till 22 § lagen om bidragsförskott avser bl.a.talan mot beslut. Med hänsyn till den nya lagens innebördbör även det myndiga barnet äga rätt att föra talan mot beslut som gäller utgivandeav förlängt bidragsförskott. Någon särskild föreskrift härom har inte bedömtsnödvändig. Prop.1984/85:39 33 Dennya lagen föreslås träda i kraft . Av skäl som framgår avavsnitt 2.3 skall den inte fillämpas på barn som fyllt . 8.2Förslaget till lag om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn Detsärskilda bidraget är avsett att motsvara det bidragsförskott eller förlängdabidragsförskott som barnet skulle haft rätt till om det hade haft två föräldrarmen bott tillsammans med endast en av dem. Reglerna för det särskildabidragsförskottet är i möjligaste mån utformade med hänsyn härtill. att bidraget betalas ut även om adoptivföräldern har skiljts frånvårdnaden eller avlidit. Paragrafenanger lagens tillämpningsområde. I den särskilda situationen att barnet inte ärsvensk medborgare och fråga är om att utge bidraget till en särskilt förordnad vårdnadshavareeller tidigare sådan vårdnadshavare bör det som sägs i 1 § första stycket sistameningen om adoptivföräldern tillämpas på denna vårdnadshavare. Ifråga om andra stycket hänvisas till avsnitt 6. Genomparagrafen likställs utländska barn, som tagits emot i för attadopteras av en ensamstående, med bam som har adopterats av en ensamstående.Bidrag kan alltså utgå för tiden före adoptionens fullbordan, vilket kan taavsevärd tid. Bestämmelsen knyter an till föreskriften i 25 § socialtjänstlagen(1980:620), som reglerar fosterhemsplacering. Den bUvan-de adoptivföräldernmåste ha socialnämndens medgivande enligt nämnda lagmm att ensam ta emot barnetför vård och fostran. Se även avsnitt 3. Om adoptionen inte fullföljs upphörrätten till bidraget. Förstastycket avser bidrag för tid innan bamet uppnått . Det fömtsätteren ansökan av den som skall uppbära bidraget, i regel adoptivföräldem.Hänvisningen i 7 § till 6 och 9 §§ lagen om bidragsförskott kan dock göra annanbehörig att söka och uppbära bidraget. Det gäller bl.a. en särskilt förordnadförmyndare. EnUgtandra stycket kan bidraget utgå även när bamet fyllt . En fömtsättning äratt barnet då går i skolan. Om inte, kan bidrag åter börja utgå 1984/85:39 34 om skolgången åtempptas innan barnet fyller . Regelnmotsvarar den i 7 kap. 1 § om rätt tUl underhåll efter detbarnet fyUt . Till skolgång räknas samma studier som ger rätt tillförlängt bidragsförskott. I tredje stycket anges som en ytterUgare förutsättning förbidrag efter att barnet sammanbor med adoptivföräldern eller någonsom var vårdnadshavare när barnet uppnådde myndighetsåldern. motsvarande samboendekravgäller för förlängt bidragsförskott. Bidraget söks och uppbärs av den somsålunda sammanbor med barnet. Om två var gemensamt förordnade till förmyndarenär barnet fyUde och sammanbor med barnet tillämpas 9 § första stycket andrameningen lagen om bidragsförskott, vilket innebär att bidraget betalas ut tillden kvinnliga tidigare förmyndaren eller, om båda begär det, till den manlige.Det följer av hänvisning i 7 §. Det angivna kravet på samboende innebär attbidrag efter inte kan betalas ut till en kommun som ersättning förvårdkostnader. Det särskilda bidraget lämnas inte om barnet har ingåttäktenskap. Detta gäller även för bidragsförskott och förlängt bidragsförskott. I första stycket anges huvudregeln för storleken av detsärskilda bidraget. Stycket motsvarar 4 § första stycket lagen ombidragsförskott. Den situationen kan inträffa att det särskilda bidragetför adoptivbarn lämnas till en särskilt förordnad eller tidigare förordnadförmyndare när skall utges bidragsförskott resp. förlängtbidragsförskott i förhållande till adoptivföräldem. Det kan också förekommaatt det särskilda bidraget skall utges som barnpension, näradoptivföräldern har avlidit. Av andra stycket framgår när bidraget till följdav samordning med sådana förmåner skall utges med lägre belopp, avbasbeloppet. Även den utgående förmånen utgår då med lägre belopp. (Se förslagen till ändringar i lagen om allmän försäkring och lagen ombidragsförskott samt 5 § i den föreslagna lagen om förlängt bidragsförskotttill studerande). Här kan hänvisas till specialmotiveringen fill 9 § lagenom förlängt bidragsförskott för studerande. Avsikten har varit att de närmare reglerna om detsärskilda bidraget till adoptivbarn i görligaste mån skall överensstämma medreglerna om 1984/85:39 35 bidragsförskott och förlängt bidragsförskott. Iförevarande paragraf hänvisas fill flera lagmm i lagen om bidragsförskott.Delar av dessa lagmm som rör bidragsförskottens anknytning tillunderhållsbidrag skall givelvis inte tillämpas. Det bör vidare påpekas att enförutsättning för det särskilda bidraget när barnet fyllt är samboendeenligt 3 § tredje stycket. Del som sägs i lagen om bidragsförskott om attförskoll kan ulges lill annan än vårdnadshavare och förmyndare skall alltsåinte tillämpas när det gäller bidrag efter . Detta överensstämmermed reglerna om del förlängda bidragsförskottet. Lagen föreslås träda i kraft , med denbegränsningen att det som föreskrivits om bidrag för den som fyllt integäller för bam som uppnått denna ålder före ikraftträdandet. Begränsningenansluter till motsvarande ikraftträdanderegel i fråga om förlängtbidragsförskott. 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring Ändringen avser samordningen av barnpension med särskUtbidrag till vissa adoptivbarn (se avsnitt 3). 8.4 Förslaget tUl lag om ändring i lagen (1964:143)om bidragsförskott 1§ Här hänvisas fill avsnitt 6. Ändringen avser samordningen av nivåerna för de olikaförmånerna (se avsniU3). 8.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag Ändringen är en följd av att 3 kap. 12 § studiestödslagen(1973:349) har ändrats (prop 1983/84:40, SfU 11, rskr 86, SFS 1983:1033). Barnbidraget skall i fortsättningen utbetalas månadsvis.Regeln innebär inte aU alla utbetalningar nödvändigtvis måste göras månadsvis.Exempelvis 1984/85:39 36 kanretroaktiva utbetalningar eller utbetalningar efter det att ett bam avlidit omfattamer än etl månadsbelopp. 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1984:553) om ändring i lagen (1947:529)om allmänna barnbidrag Dennu föreslagna ändringen i 1 § lagen om allmänna barnbidrag innebär inle någotnytt för den kategori av barn som anges i den andra meningen av det nya tredjestycket. Det är den kategori som redan med tillämpning av det hittillsvarandebosättningsbegreppet har rält till barnbidrag . Dennarätt införs nu uttryckligen i lagen. Förandra barn införs en ettårsregel vid utlandsvistelse. Det är samma regel somåterfinns i 1 kap. 3 § första stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring.Avsikten är att den nya regeln skall tillämpas på samma sätt som dennyssnämnda, vilken infördes i enlighet med prop. 1981/82:199. Den nyabegränsningen i rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse föreslås träda ikraft . Den skall enligt ikraftträdandebestämmelsen endastgälla dem som lämnar riket efter ikraftträdandet. Detta innebär att hittillsvaranderegler och praxis fortfarande skall gälla för dem som före ikraftträdandet harlämnat för att vistas utomlands. I dessa övergängsfall kan alltsåfortfarande bosättningen i anses bestå även om vistelsen överstiger ettår (jfr prop. 1981/82:199 s. 18). Frånettårsregein har enligt sista meningen i det nya tredje stycket undantagitsmedföljande barn till svenska missionärer och präster, som inte är att hänföratill kategorien utsända i statens tjänst enligt andra meningen i stycket. Fördessa missionärer och präster har enligt hittillsvarande ordning gällt sammapraxis i fråga om rätt till barnbidrag vid utlandsvistelse som för andra barn,dvs. en tillämpning av det skatterättsliga bosättningsbegreppet. Denna praxishar normalt inneburit en i princip bibehållen rätt fill bambidrag vidutlandsvistelser som inte överstigit . Genom den nya treårsregeln för barntill missionärer och präster blir rätten för dem till barnbidrag normalt oförändrad.När det gäller att närmare avgöra humvida rätt till bambidrag skall ansesföreligga enligt treårsregeln med hänsyn till arbete utomlands, bör bedömningenknytas till rätten enligt 28 § folkbokföringsförordningen (1967:198) om rättför svensk missionär och präst att kvarstå kyrkobokförd i . Riksförsäkringsverkethar möjlighet att med stöd av 6 § kungörelsen (1973:452) om tillämpning avlagen (1947:529) om allmänna bambidrag meddela de närmare föreskrifter som kanbehövas om utredning m.m. i dessa fall. Enligt 3 § samma kungörelse föreliggeren anmälningsskyldighet vid utlandsvistelse. Det får vidare fömtsättas attsamfunden är missionärema och prästerna behjälpliga med de uppgifter somförsäkringskassan kan behöva. Om det av kassans utredning framgår attutlandsvistelsen är avsedd att vara längst skall barnbidraget fortsättaatt utgå kontinuerligt under utlandsvistelsen. Prop.1984/85:39 37 Avdet sagda framgår att det vid tillämpningen av de nya reglerna aldrig bör blifråga om att stoppa utbetalningarna vid utlandsvistelse för att vid återkomstentill betala bidragen retroaktivt. Inte minst av den anledningen är det viktigt att försäkringskassornautreder och vid behov kontrollerar uppgifter om hur långa utlandsvistelseravses bli. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen förslårriksdagen delsatt antaga förslagen till 1. lag om förlängt bidragsförskottför studerande, 2. lag om särskilt bidrag tillvissa adopfivbarn, 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om aUmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott, 5. lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna bambidrag, 6. lag om ändring i lagen (1984:553)om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, delsatt utöver vad som har föreslagits i prop. 1983/84:100, bil. 7. till Bidragsförskott påtilläggsbudget I för statsbudgeten för /85 anvisa ytterligareförslagsanslag av , 8. till Särskih bidrag till vissaadoptivbarn på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85anvisa ett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1984/85:39 38 Sammanställningav remissyttranden över ensamförälderkommitténs betänkande (SOU 1983:51)Ensamföräldrarna och deras barn, såvitt avser kommitténs förslag om en förhöjdåldersgräns för bidragsförskott åt studerande och ett stöd motsvarandebidragsförskott till ensamstående adoptivföräldrar Efterremiss har yttranden över ensamförälderkommitténs betänkande avgetts av Götahovrätt, kammarrätten i , , , försäkringsöverdomstolen,försäkringsrätten för , (),, statens adoptionsfrågor (),(), (), (), centrala (), , ,, , och kommuner, familjelagssakkunniga, rätlshjälpskommittén,utredningen om barnens rätt, skatteförenklingskommittén. (),i (LO) som bifogat yttrande från , (),Centralorganisationen /SR, , ,Föreningen vid de Allmänna Advokatbyråerna, Fredrika-Bremer-Förbundet,Husmodersförbundel Hem och Samhälle, Ensamstående adoptivföräldrars förening.Föreningen i Samhället, Ensamma föräldrars förening samt Familjoch Rätt. Yttrandeöver betänkandet har dessutom avgetts av . FörbundetAdoptionscentrum, samt , . Försäkringskasseförbundethar förutom eget yttrande överlämnat yttranden från samtliga allmänna försäkringskassorutom läns allmänna försäkringskassa. Idenna sammanställning ingår endast remissinstansernas synpunkter på förslagenom fortsatt bidrag tiU studerande ungdomar, när den nuvarande rätten tillbidragsförskott upphör och förslag om stöd motsvarandebidragsförskott fill ensamstående adopfivföräldrar. Övrigaförslag i belänkandet bereds f.n. inom . 2.Förslag till förhöjning av åldersgränsen för bidragsförskott till studerande Samtliga15 remissinstanser som uttalat sig i frågan stöder förslaget. Det stöds avkammarrätten i , , . Prop.1984/85:39 39 Linköpingskommun, , familjelagssakkunniga, , . , Socionomers, , . FöreningenJurister vid de Allmänna Advokatbyråema, Familj och Rått, och . Iyttrande till fillstyrks förslagel av 14 kassor, tvåavslår förslaget och två anför tveksamhet. Socialstyrelsenanser att bidragsförskotten borde kunna vara bättre anpassade fill föräldrabalkensregler i 7 kap. 1 § om föräldrars underhållsskyldighet mot barn som studeraroch fyllt . Eftersom skolgången kan avslutas anfingen efter höst- ellervårterminen föreslår att bidragsförskott utbetalas längst t.o.m.den månad då det bidragsberätfigade barnet avslutar sin gmndutbildning. Detvore önskvärt att detta klargörande av tidsgränsen infördes i FB 7 kap. 1 §andra stycket och att det i bidragsförskottslagen gjordes en hänvisning tilldenna bestämmelse. Riksförsäkringsverketanser det angeläget att möjligheterna till gymnasiestudier underlättas förbarn till ensamstående föräldrar och påpekar att en sådan reform kan genomförasutan att behandlingen av övriga förslag i betänkandet avvaktas. Det gällerockså förslaget att bidragsförskott skall kunna utges även till ungdomar över18 år som inte avslutat sin grundutbildning. Försäkringskassani anser att den föreslagna regeln om förlängt bidragsförskott iallt väsentUgt korresponderar med och tillstyrker förslaget. Kassananser att en del frågor t.ex. vad som skall ske om tonåringen avbryter sinastudier för att senare återuppta dem innan han fyller 20år bör utredas vidare. Försäkringskassani finner det rimligt att rätt till bidragsförskott bör föreliggatUl utgången av juni månad det år den bidragsberätligade fyller . Fråganom betalningsmottagare liksom problem vid delad vårdnad bör lösas i samband medatt proposition skrives med anledning av betänkandet. Försäkringskassani län anser inte att föräldrarnas samboende skall vara avgörandeför studiestöd utan familjens faktiska ekonomi. Ett ökat slöd enligtstudiestödsförordningen skulle även tillgodose de elever som uppbärbarnpension, vilken upphör vid 18 och , och de elever vars föräldrarhar pensionsförmån med barntillägg som upphör . Bohuslänsförsäkringskassa frågar sig vem som skall ha rält att ansöka om resp. uppbärabidragsförskott i de fall det rör sig om myndiga bidragsberätfigade? "Barnet" eller f.d. vårdnadshavaren? Om "bamet" flyttathemifrån kan bidragsförskott i så fall beviljas i förhållande till bådaföräldrarna eller endast till f.d. vårdnadshavaren? Liknande tankegångar framförs av Prop.1984/85:39 40 försäkringskassani som också pekar på att bidragsförskott inte utbetalas vidgemensam vårdnad och inte då barnet ej bor hos någon av sina föräldrar. Blirbarnet myndigt och gemensam vårdnad upphör för föräldrarna, kanbidragsförskott beviljas på gmnd av att bägge föräldrarna blir underhållsskyidiga.Hur långt skall ev. fastställande av underhållsbidrag drivas med hänsyn tUlkostnadsfrågan? Försäkringskassani anser det naturligt, eftersom bam blir myndiga vid , attbarnet självt efter får ansöka om och uppbära sin egen förmån.Kassan pekar vidare på att kommittén inte föreslagit någon ändring i 1 § lagenom bidragsförskott. Detta torde innebära att alla gymnasieelever mellan 18-20år i kommer att ha rätt till bidragsförskott om de inte bor tillsammansmed båda föräldrarna. En knappast avsedd effekt kan uppkomma om barnet före 18års ålder haft båda föräldrarna som vårdnadshavare men sedan t.ex. 16-årsåldernbott i egen lägenhet. Något bidragsförskott har då inte kunnat utgå. När barnetfyller föreligger dock rätt till bidragsförskott, eftersom myndigt barninte har någon vårdnadshavare. Till yttermera visso kan bamet sökabidragsförskott i förhållande till båda föräldrarna. Om åldersgränsen skallhöjas för bidragsförskott, måste lagen revideras för att nämnda effekter skallundvikas. Försäkringskassani finner det principiellt tveksamt att inräkna även bam som ärmyndiga i kategorin bidragsberätligade bam och anser att behovet av ökat stödtill studerande från enförälderhushåll i första hand skaU lösas inomstudiestödssystemet. Eftersom det myndiga barnet har rätt att uppbära egetunderhållsbidrag, kan det dessutom hävdas att det är bamet som skall varabidragsmottagare i ett system med förlängd rätt till bidragsförskott. Göteborgsförsäkringskassa anser att bidragsförskottet bör utbetalas till barnet då dettaär myndigt och har full rättskapadtet. Utbetalning till "bamet"ansluter sig till praxis vid utbetalning av barnpension i ATP-systemet. Dåungdomar i många fall flyttat från föräldrahemmet skulle en utbetalrungtiU f.d. vårdnadshavaren dessutom kunna leda fill konflikt mellan f.d. vårdnadshavarenoch "barnet". 3.Förslag om stöd till barn som adopterats av ensamstående Deflesta remissinstanser som har uttalat sig om ett särskilt stöd fill dessa barnstöder förslaget. Hit hör statens adoptionsfrågor(), Förbundet , , kommun.Ensamstående adoptivföräldrars förening, Ensamma föräldrars förening, , Socionomers, , och . Iyttrande till stöds förslaget även av flertalet försäkringskassorsom uttalat sig i frågan. 1984/85:39 41 adoptionsfrågor - anser det viktigt att samhälletställer krav på att varje person, som ansöker om och får ett medgivande att taemot ett utländskt barn för adoption och som utnyttjar detta medgivande tillatt ta emot ett barn i , skall uppfylla sina skyldigheter gentemot bamet.Detta är även viktigt för trovärdighet i de länder barnen kommerifrån. attmakar som tillsammans tagit emol men skiljer sig innan adoptionen slutförts iSverige skall vara underhållsskyldiga mot barnet. Uppfyller de inte sin underhåUsskyldighetblir barnet då berättigat till bidragsförskott enligt bidragsförskottslagen ochdetta kan återkrävas från den underhållsskyldige- Iöverensstämmelse härmed föreslår också attett barn som tas fill för adopfion av elt par makar men där ena maken avUderinnnan adopfionen slutförts i skall vara berättigat till bampension. Beslutetom särskilt bidrag fill ensamståendes adoptivbarn får dock inte fördröjas iavvaktan på en lösning för de två sistnämnda gmpperna. Går det inte att fåregler som tillförsäkrar dessa barn underhållsbidrag respektive barnpension börsamtUga bam som adopteras av en person få det föreslagna särskilda bidraget. FörbundetAdoptionscentrum framför motsvarande synpunkter som . konstaterar att barn lill ensamstående adoptivföräldrarinte har del av den minimistandard som bidragsförskottslagen garanterar ochtillstyrker förslaget om särskilt bidrag. Det understryks med skärpa att dessabarn fått vänta nog och alt beslutet och verkställighet av förslaget nuinte får dra ut . Socialstyrelsenpekar på att en bedömning av hur den sökande kan klara barnets försörjningingår i den utredning som föregår adoptionen. Eftersom det redan finns ettantal barn i som är adopterade av ensamstående, och deras situation kanha förändrats sedan adoptionen skedde, anser del ändå rimligtatt även dessa barn får ett bidrag motsvarande bidragsförskottet. anser att särskilda ekonomiska stödinsatser i första hand börrymmas inom bidragsförskottssyslemet. Detta bör även gälla det särskildabidraget till ensamstående adoptivföräldrar. FöreningenFamilj och Rätt avstyrker bidrag till barn som adopterats av ensamståendehuvudsakligen av de principiella skälen att barn bör få växa upp med god kontaktmed både den biologiska modern och fadern samt att Prop.1984/85:39 42 "handel" med barn bör motverkas. i anser att omsamhället godkänner att ensamstående får adoptera barn bör i konsekvens härmedsamhället åtaga sig samma ansvar mol dessa barn som mot andra barn i Uknandesituationer. försäkringskassa avstyrker förslagel.