prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Åtgärder som är angelägnaär bl.a. modemisering av lekniska läroplaner, omprofilering av somliga professurer,högre kvalilel och slörre kapacitet i högskoleundervisningen, intensifieringav fortbildning och vidareutbildning av ingenjörer, intensiflering avforskningen inom sådana områden som halvledarteknik, datalogi ochoploelektronik, förbättring av forskarnas villkor, ökat informationsutbyte medomvärlden, omprofllering av vissa branschinslitu- Prup.1984/85:220 135 iiinier, avbvräkralisering av det: kollektiva forskningenmed sialsslöd, okad koiiipeiens hos upphaiidl;ii'c av nv leknik, översyn av deaffäisdri-'.ande verkens industriroll ocfi äierbetoiiing ;iv derassamiiäiisnyltoroll. BeiifuTande produktuiveckiing uniitisiryker Ericssonviklen av sysiem-och modullänkiUKle oeh mera siandardiseringsarbeie. Siai-Sraida anser all bciiinkandet uigör eu iiilrcssaiitliisniug o.n; daiaieknikens sldilning i (.ich av dess sloi'a belydelseför framliden. IJoUeci kritiserar dock au uii"edningen koncentreral sig pådatateknikens betydelse fasi elektronikens betydelse är iindå slön'e. DeinaUoncila .mikroelektronikprogrammei täcker endast en mindi'e dei av omiådetoch berör ej elektroniken som fiinkiioussysiem. framhäller alliiiinngsliveis slora bekymmer är den bristande tillgången på civilingenjörermed god kompelens inom områdel ocli all det är bekymmersamt allibrskarbegåvningar ej i slörre ulslräckning slannar kvar i forskarkamären. anser vidaie all inilialiv för all öka vänsamarbete i bör komma från statsmaklemas sida. Del är vidare viktigt allralionalisera verksamhelen beträffande programvamproduklion. Forskningen inomdella omräde bör kraftigl öka inom universiieiei och högskolor, vilket ihuvudsak bör bekosias av slalliga medel. Den inlernalionella marknadsföringenbör förbällras. ställer slutligen friigan om våra teknisk-vetenskapligaattachéerna kan göra en större insals. Sialsjöretag har inhämtat yttrande frän SvenskaUtvecklingsakliebolagel (SU) som anser att det finns skäl att närmare övervägade synpunkter som förs fram i en reservalion till utredningen där del framhållsall utredningen hell koncentrerat intresset till datorstyrda maskiner iverksladspro-duklionen. Man har inte fullföljt arbetet inom processindustrinoch har inle gjort nägra analyser vad gäller behov av insatser inom en rad olikaindustriområden eller grenar av näringslivet i övrigt. Vidare anses atl statenbör dela risktagandet med industrin för pilotprojekt avseende nyaleknikgene-rationer. SU biträder utredningens förslag om stafligt stöd tillstrategiska investeringar av s. k. deinonslralionskaraklär. Vidare anser SU atldet inle bör vara någol hinder alt ge stöd till en demonstralionsanläggning,som drivs av ell enskill förelag. Beiräffande programvaruindustrins belydelse för denindustriella konkurrenskraften anser SU att programvamforskningen i vårt landi ökad ulslräckning bör inlegreras med industriella system. En sådaniniegralion kan lämpligen förberedas genom ökat slöd till programvamprojekl vidtekniska högskoleinstitutioner, som forskar och undervisar om industriellasystem. SU vill vidare framhålla vikten av tillgäng päkvaliflcerade civilingenjörer samt av vidareutbildning av äldre ingenjörer,främsl genom ett utbud av s.k. enstaka kurser utanför arbetstiden. SU anserslutligen att del skulle vara önskvärt att de tekniska högskolorna forskade ochundervisade mer om administration av fömyelseprocesser och produktutveckUng. Prop.1984/85:220 I3iS anser aii den grundläggande och längsikligaforskningen inom områdel bör bedrivas vid universilei och högskolor med siödiVän såväl induslrin som slaien. Berörda sekloiansvarlga myndigheler samiindustrin måste eniellertid haiuöjiighei alt påverka planeringen. Ett hjiilpmedel för au n;i egna eriärenheier, fråmsi förliten och medelstor industri, vore cn kon tids lån av exempelvis persondatorermed från fall lill läl! liimpligi utvalda program. En sädan ullåning skullehjälpa Ibictagen över tröskeln fram mol den egna erfarenhelen av au handskasmed datorer ulan all bchöv;\ riskera kapital. 'feieverkei anser del vara väsenlligl atl sialen genomolika slimulansål-giirder premierar förelagens risktagande när del gäller allgöra siralegiska invesleringar i syfie atl ligga i fronllinjen vid eiablerandeav ny leknik. SHIO-Familjeföretagen anser all del för alt stimuleraindustriell förnyelse och införandel av datateknik är nödvändigl atlvitalisera marknadsekonomins drivkrafter genom all siärka incitamenten förarbele och investeringar. Organisationen vill därmed instämma i det särskildayttrande som avgivils av ledamoten i kommittén anser vidare atl en sänkning av bolagsskatten börkombineras med kompletterande åtgärder riktade till enskilda firmor ochhandelsbolag. IndustrifiSrhimd (SI) instämmer starkt i att ökad utbildning på olika nivåer är av avgörande betydelse för attsvensk industri skall kunna behålla sin framskjutna position i deninternationella konkurrensen. Av resursskäl bör utbildning för arbetsuppgiftenprioriteras när det gäller den företagsvisa utbildningen och i övrigt den högrelekniskl naturvetenskapliga utbildningen kraftigl förstärkas för att avhjälpaden akula teknikerbristen. SI instärnmer i DEK:s ståndpunkt atl del inle finnsanledning att införa ytterligare statligt slöd till investeringar i ny teknik.Ett ytteriigare tillskott lill den redan rika av statliga subventionerlill näringslivet skulle här inte bara vara onödigl utan ocksä kunna varaolyckligt med tanke pä den godtycklighet som ofta, enligt förbundetsuppfattning, gäller vid val av stödobjekt. SI vill i detta sammanhangtillstyrka DEK:s förslag att SIND, STU och industrifonden ges i uppdrag attutvärdera sina olika stöd till ny verkstadsteknik. SI vill slutligen peka på de ogynnsamma effekterna avbeskattningen i . Den försvagning av incitamenten att investera i nyteknik resp. för individer att investera i högre utbildning som beskattningenmedför är enligt förbundets uppfattning en alll viktigare och i vissa avseendenredan akut industripolitisk fråga. () instämmer hell i detyttrande som avlämnats av . SAF anser i likhet med Prop.1984/85: 220 137 p.ii svensk indust.''! visal en inlernalionellt sell god fbrmåg;;aii iiligodogöra sig datateknik och andra produklionsiekiiiska !andvinuing:!r. DeiU;är en Uiveckling sotn köiTiiiiii till sländ genom inarknadsekonoinin ocfi inle ge-.noniindustripoliliska ä;gä!'dei'. Som anger är dsiateknikeiis egna fd;'deiar aigumenlnog i"ör al! förelagen sicail uinyltja den. i likhei med vad ledamolen Guunai' Du frainhälier isitt siirskilda yurandc liil slutbelänkandet anser S. '\F ati del år avgörandefor den iei;nis!-ia och ekonomiska uivecklingen i företagen alt slaien vidtar ätgärdeiför att vitalisera marknadsekonomin och skapar en induslriell miljö som ärgyiinsamför lillväxl cch förn;'eise. Skatlesysismcis sia.rki negaliva effekler på invesleringaroch tillväxt är här huvudproblemet. Landsorganiationen i (LO) slöder i slori de framlagdaförslagen. LO har emelleriid vissa kritiska synpunkier. fl'ämst ifråga om omiättning-enav samhällels stöd lill uiveckling inom dala- och eleklronikområdel, beiräffandeutbildning och möjligheter liil fackligl inflylande. LO anser att samhällels satsningar f. n. i hög grad börinriktas pä att få till stånd programvaruflllverkning inom landel. belyserproblemet men ger inga förslag till lösningar. LO anser all bl.a. frågan om samhällels siöd för lillverkningav programvara bör behandlas i en särskild proposiiion inom dala- och eleklronikområdel.1 proposilionen skulle vidare prövas en del av DEK:s tidigare framlagdaförslag, som ännu ej genomförts. Enligt LO:s uppfattning är också teknikupphandling, ifrågaom säväl härd- som mjukvara, från siaten, kommuner och landsting, etl myckelbetydelsefullt instrument som borde utnyttjas bättre för atl främja den lekniskaulvecklingen inom landet. Ur facklig synvinkel är utbildningen inom området en annancentral fräga. F. n. är det särskilt angeläget atl i sin helhet genomföra denplanerade bredduibildning för korttidsutbildade för vilken en försöksverksamhelnu påbörjats. Även för LO:s medlemmar är det vidare en angelägen ålgärd allhäva den bristsituation som råder beträffande ingenjörer på olika nivåer.LO stöder DEK:s förslag om att ge dem med yrkeserfarenhet inom områdel möjligheltill ingenjörsutbildning, men vill peka på atl teoretisk preparandutbildningkan behövas för all ge LO-gmpper med kort utbildning en chans till tekniskutbildning. Del är vidare LO:s uppfattning atl etl fackligt medinflytandepå olika nivåer är av värde för den tekniska ulvecklingen. Användningen av datateknikpå arbetsplatserna får inte innebära en ökad styrning och kontroll avindividen. För att minska utnyttjandet av individkontroll i arbetet bör enöversyn av datalagen och dess flllämpning genomföras. Genom möjlighetertill utbildning bör också fackföreningsrörelsens förutsättningar att påverkainförande och utformning av datateknik på arbetsplatserna förstärkas.Ekonomiska resurser bör därför tillföras fackföreningsrörel- l"rop.1984/85:220 138 Ivled iiciitsyo liii yrkeskunnande och avbelslbrliuilandeiii iivrigi iii' dei ocks.3 .-IV sior heiydcise att on inhemsk p! 'ogi'a:riui veekiingsubveiuioneras av sa!nl-Ti'll!ei. ! ök;id uisirackning inrisie ocksii läeklbrenitigSi"öi'cisei'ikunnii påverka den tekinsi;a uiveckling som sker inoiii iaiidci. minst ör dena:!! 'åUigai k! 'av då teknisk FoLJ heii elier deivfs iii samhälisfirian-s!ei'adso;;-; exempelvis verksarni-eterj inom STU oeh. kc>i!ekiivibisknings-irisiiiiiie:'..LO anser ocksä att teknisk FoU i ökad omfallning måste bidra liil fbibii'i;"i!igarav arbeismiijö och arbcisinnchäll. JjäHStcintinncns cciuraioyganisatioii (TC() iuslämmer i DEKisslarka beioiiing av uibiiduingens belydelse. Del är därför nödviindigt atl ihögre gnid iin fä lill siånd en samordning meilfin industripoliiik ochutbild-niugspoiiiik. TCO anser atl borde ägnat sibrre inlresse iil denna Irägaoch uiaibelai konkreia förslag iil! hur en bättre samoi-dning skulle kunnaskapas. En kraftig salsning på utbildningsinsatser är ocksä angelägen av fördelningspoliliskaskäl. Utbildning om den nya lekniken mäste ges en bredare spridning så all allakan förslå tekniken oeh för au göra det möjligt för olika yrkesgmpper au kommunicera.TCO anser alt förbisett aspeklen atl även av regionalpoliliska skäl ärökade insatser pä utbildningsområdet nödvändiga. TCO anser all ivåårig lekniskoch ekonomisk högskoleulbildning bör flnnas i varje län. TCO anser vidare att utbildningsbehoven inom områdel ny leknikär av sädan omfattning och av sådan bredd att statsmakterna måste ta ett övergripandeansvar. Brislen på lärare och uimsining för utbildning inom dataområdet ärbetydande. För atl klara utbildningsmålen är del därför nödvändigl atttillskapa resurser för vidare- och fortbildning av de lärare som skall handha ulbildningen.Vidare anser TCO all olika former för samverkan mellan arbetsplatser och uibildningsanordnareulvecklas för att tillgodose behovet av modern utrustning för datautbildning.TCO fömlsälter att regeringen ställer sig positiv lill ökade salsningar inom SIFUnär det gäller utbildning på dataområdet. En viktig slutsats av kommitténs redovisning är au .system-och programutveckling blir alll viktigare. Kommittén anser dock atlSverige på delta omräde inle har hängt med i den internationella ulvecklingen.TCO delar kommitténs uppfattning att den svenska industripolifl-ken avtradition är alltför hårdvaminriktad. Det kommer bl. a. till uttryck i det s.k. nationella mikroelektronikprogrammet. TCO anser att STU vid den fortsatta framtagningen avinformationsteknologiprogrammet bör utforma ett brett program för system- ochprogramutveckling. Bl.a. bör ett särskilt ramprogram för kontorsinfomiationssy-stemutarbetag. Ramprogrammet bör kunna leda fram till atl resurser avsätts förexperiment på myndigheter och företag för att utveckla exempelvis nyasystemutvecklingsmodeller och programvara som underlättar för direktanvändarnaatt anpassa och utveckla programmen. För atl få till stånd en snabb och bred spridning av dennya tekniken 1984/85:220 139 riicker del inle au utveckla bra maskiner ocii program. 'ICO iir mot den bi.ikgiundsn myckel posiii\' till del leknikspridningspiojeki so.mSlNDJust h.ar påbörjat. SIND och STU börenligt TCO:s uppfaUning piöva lämpliga ibi7!iei'för all bygga ul en fungerantie nygivningsfunklion för ny leknik. En ciTekliv viig atl sprida ny leknik är genom demouslralionsanläggnine-ar.TCO delar kommilléns uppfallning alt dei iir vikligl au sialen ekonomiskt siödjersiralegiska invesleringar av demonstraiionskaraklär. TCO delar den uppfauningsom ledamöterna har i eu reservalion lill kommitténsbelänkande atl sUid ska kunna utgå till företag som kan och vill utvecklaprogramvara med svenska förtecken. Kunskapsutveckling och programutvecklingbör vara cenirala områden för samhällsstöd. Kommillén borde här enligi TCO:s uppfallningägnal större krafl ål atl finna ålgärder för att få till slånd en posilivutveckling av de anställdas kompelens och för alt öka tillgängen på bra verktyg- programvara som underbygger och fördjupar de anslälldas yrkeskunskaper. Centralorganisationen SACOISR hänvisar till yttranden frånDIK-förbundel, och . DIK-förbundel (DIK-Dokumentalion. information, kuliur)anser all DEK:s syn pä viklen av integrering av informationssystem inom ellföretags verksamhet, konsimktion, tillverkning och administration även börkunna spridas den offenlliga sektom och tillämpas i,ex. inom en kommun. DIK-förbundelanser all ganska ensidigl inriktat sig på utbildningen av tekniker ochingenjörer. DIK-förbundel vill här erinra om att behovet av kunnigainformatörer är slort för att åstadkomma den iniegralion av olika system som DEKförordar. ansluter sig i stort lillvad anför men vill påpeka att om svensk industris förmåga till anpassbarhetframöver skall kunna bibehållas krävs atl industrins behov av civilingenjörerkan täckas. Det bör beaktas atl en ökning av civilingenjörsutbildningen nödvändiggören molsvarande ökning av högskoleforskningen. Förbundet anser slufligen atlekonomiska ålgärder för all stimulera företag att ta i bruk ny teknik bör varagenerella och att marknadsmässigl konforma ålgärder eflerslrävas. anser att del tekniskt-ekonomiskaperspektivet i DEK:s betänkande betonas på ett olyckligt sätl. Det är ocksäbeklagligt all kommitténs slutrapport i så överväldigande grad inriktas påverkstadsproduktion och i synnerhet då på de rent produktionstekniska aspektema.Förbundel saknar dessulom resonemang som gäller andra yrkesgmpper än detekniskt inriktade. () anser att datorteknikens möjligheter att skapa etteffektivare samhälle och näringsliv måste tillvaratas. En rad positiva effekterkan förväntas genom införande av ny teknik såsom högre produktivitet, ökadexport och ökade marknadsandelar. Till de negativa effekterna hör en minskadsysselsättningsgrad som Prop, 1984/85:220 140 ko.mrner ati bero pä införandet av ny leknik. En slor de! a>.'! ;oniorsarbeiei kommer all ansluins iili produlaioueu i form av datorslödda 'Konlorsljäns-icr,pi-odukiionskorilroli. pi-odukiJonsuppu>IJning, budgel. Jusi i kopplingenmeilan iiy pi'oduklionsiek:iil; ocli ny konioisuirusini.ng kan myckel sioia produkiiviielsvinster.förutses. SALF;s uppfaiiniiig är aii detla kominer att innci)ära eu sysselsältningsminsknings;ival inom industrin som !no:i! ijiiiislesektoi'erna. Tyvärr har införande av ny leknik :'edan i m:'inga fall innei.vuriicn härd cenlral sty.Tiing av tillverkningsprocessen. Inom muliinalionella föi-clagfinns det globala styrsystem, som begränsar arbeisledarens ocii därmed även denenskilde arbetarens möjligheier alt påverka arbelel. S.åLf-:s krav pä den nyatekniken är all den skall medföra deceniraliser.ade arbetsorganisationer, merstimulerande arbetsuppgifter, färre tunga, monotona och fariiga arbetsmoment. SALF anser all del krävs en övergripande analys avutbildningsbehovet med priorilering av olika gruppers behov för atl åsladko.mmaen snabbare spridning av dalaiekniken, Huvudansvarei för daiaulbildningen måslebäras av arbetsgivaren och stödjas av samhällel. Den snabba ulvecklingenmedför alt mindre företag har svårt atl erbjuda en tillfredsställande utbildning.Samhället mäste därför lämna ekonomiskt eller annal slöd lill de mindreföretagens utbildning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) konstaterar atl ger en god belysning och bedömning av datateknikens och elektronikenseffekter på näringslivets utveckling. UHÄ vill även betona högskolans roll föratt tillgodose behovel av kunskapsuppbyggnad och - spridning på olika nivåerinom omrädei. UHÄ har berell universiteten i , och ,Tekniska högskolan i , saml högskolan iLuleå tillfälle att yttra sig. Tekniska högskolan i (KTH) konstaterar med vissförvåning ätt den i och för sig mycket betydelsefulla verkstadsindustrin nästanhell fått dominera DEK:s slutbetänkande. KTH vill betona atl i synnerhet FoU påprogramvaruområdet måsle förslärkas kraftigl för atl uppnå en nödvändig balansmellan kompetensen på detta område och den som är under uppbyggnad på maskinvamområdel.I samband härmed vill KTH påpeka att en viktig uppgift, som inte framkommit ibetänkandet, är atl konkretisera det ofta abstrakta och svårfatfliga innehålleli den nya tekniken, dvs. atl underlätta för operatörspersonal och andra atl fainblick i vad som pågår i ett system. lägger enligt KTH en alltför stor tonvikt vid behovetav renodlad datalogisk kompetensuppbyggnad - via utbildning och forskning - ochbortser i alltför hög grad från de minsl lika viktiga aspekterna som gäller förmotsvarande uppbyggnad av användarnas kompetens. 1984/85:220 141 inslämmer i bedömningen att behovföreligger av satsitiiig inom hela inform.aiionsieknologiområdel. belönar på flera ställen i belänkandet betydelsen av kunskapsupp-byginad.Detla gäller såväl ulvecklingen av uy teknik som spridningen av tekniskt kunnande.Uppsala universilei insliiirimer hell i kommilléns bedömning i detla avseende,och viil särskilt understryka betydelsen av en god leorelisk grund för ettområde som dala- och eleklronikområdel vilkel ulvecklas så snabbi. Uiiiversiielet har således goda möjligheter atl bedriva sävälgmndulbildning och spjutspsisutbildning, life long education, som vissfortbildning och vidareulbildning. Den senare bör således spridas lill ävenandra uibildningsanordnare än SIFU och liknande. Som en siirskild punkt vill universiieiei la uppkommitténs diskussion om del hinder för teknikspridning som ulgörs av negaliva attiiydertili teknik. Inställningen lill naturvetenskap och leknik grundläggs redan pä gmndskolansmellanstadium. Del är således av slörsia vikl att lärare fär utbildning i lekniskaämnen med möjlighet lill åtföljande attitydpåverkan. Här kan universitetenspela en viklig roll som lärarulbildare inte minst när det gäller vidareulbildninginom omrädei. Delsamma gäller den lyp av bredare kompetenshöjandeutbildning som enligt kommiitén är nödvändig alt ge i lakl med att ny teknikinförs. Den massutbildning som del här kan bli fråga om är det inle möjligl ochsäkeriigen heller inte önskvärt att universiteten bidrar med. Däremot har universitetenen viktig funkiion att fylla dä del gäller utbildning av de lärare som sedanskall ansvara för ulbildningen och förändra den. har här mångavärdefulla erfarenheler som bör tas tillvara. framhåller vidare all del av fleraskäl är naturligt att kanalisera vissa industripolitiska åtgärder via olikaregionala organ. anger utbildning, forskning och utveckling som viktiga industripoliliskaverktyg, Högskoloma har här en central roll, påpekar att man vill åsladkomma en krafiig utökning avresurser och kompetens som tillgången på kunnig personal är begränsande.I della läge förefaller del självklart all man framför alll skall bygga på elableradeoch väl fungerande verksamheier och fördela utbyggnaden så att de resurser somtillförs ocksä kan utnylljas effektivi över hela landet. Del är då egendomligl atl i sina förslag glömmer borlen av de mesl induslrialiserade regionerna. , som bland annal omfaltarMälardalen och Bergslagen. Inom lekniska högskolan vid universitetfinns betydande verksamheier i områdena konslrukfion och nyul-veckling av såvälelektroniska och dalatekniska komponenier som system. medverkaräven i forskningssatsningar rörande melodulveckling inom områdel datorstöddkonstruktion (CAD). UHÄ har beslutat att är en av defem högskolor till vilka utrustningsmedel anslås för CAD/CAM-verksamhet iutbildningen. Prop.1984/85: 220 142 ökande område, som siirslUlt poängleras frän indusirinssida, är CA.M (datorstödd produklioti). Denn' teknik anviinds bl.a. i de halvicdar-ochlunnulmsprocesser som ulnylljas vit! iill\'erkning av kiseikomponen-ler,inklusive mikroeleklroni!-:. De belydande lillverkningsresurser inom dennabransch som via STU och forskningsrädsniimnden släliis lill Uppsii-las föifogandeunderiäiiar en ökad verksamhel ocksä beiriilTande . univei-siielel föreslår diirför all den befintligaverksamhelen lillva.-alas och au ett CAD./CAM-cenimm bildas i Uppsalahögskoleregion med en eieklronisk-daialeknisk inriktning inom. lekniskahögskolan vid universiieiei och en mekanisk inrikining i /Boriänge. I en ekonomisk siluaiion då dei råder belydandesvårigheter all fä fram nya lesurser till angelägen utbildning och forskningkan del vara av inlresse all göra internationella jämförelser. FrankrilvC bidrarmed eii exempel, som möjligen kan vara tillämpbart även för . Om ellfranskt förelag satsar av vinsten i utbildning och/eller forskning är dennasumma avdragsgill. Även donationer uppmuntras genom motsvarande skattereduktion.De beskrivna ålgärderna har hafl en klart positiv effekl på fransk utbildningoch forskning. Tekniska högskolan i inslämmer i ulredningensslutsatser. Tekniska liogskolan i anser att DEK:s slutbetänkandeinnehåller en god och väldokumenterad beskrivning av dataleknikens belydelseför industrin och framhåller all den yttersta förutsättningen för atl svenskindustri skall fortsätta alt ligga långt framme vad gäller datateknikensanvändning är all de tekniska högskolorna ges adekvata resurser för forskningoch utbildning. anser det vara en brist atl utredningeninte presenterat några förslag avsedda atl främja tillkomsten av en svensk programvamin-dustri.Tillgång till god och för svenska förhållanden anpassad programvara skullevara en myckel viklig faktor för alt sprida utnyttjandet av daiorer även tillmindre industrier och företag samt till myndigheter. Det skulle innebära storafördelar om denna programvara (t. ex. för ordbehandling och bokföring) delvisvar öppen, men delta kräver att programutvecklingen får statligt stöd. anser vidare atl utredningsarbetet ihuvudsak inriktats på verkstadsindustri och endasl i begränsad omfattning motprocessindustri. framhåller vidare all del finns en hel delkunskaper och resurser som forskare vid de samhällsvetenskapliga fakulteternaskulle kunna bidra med vad gäller kunskaps- och kompetensuppbyggnad som grundför spridning av datateknik. instämmer helt i DEK:s betoning av olikautbildningsinsatsers betydelse och att det är särskilt viktigt atl norraregionen, som varit missgynnad i dessa avseenden, nu får en slarkutbildningsorganisation inom datatekniken. 1984/85:220 143 () vil! framhålla den avgörr-mdebetydelse ibr industrins utveckling som skolans och vuxenutbildningensundervisning på sikl kommer au få genom all ge ungdomar och vuxna kvalificeradekunskaper i daiaiekiiik. SÖ anser ;iii uiredningsmaicrialet i DEK:s sluibelänkandeär av slort 'värde föi del långsikliga planeringsarbelel med elekiionik ochdatateknik för beröida skolformer. (.A.iMS) delar DEK:s uppfattning alldel är anaelägel alt genom ökad användning av daialeknik underlätta en fo.rtsaliinduslriell förnyelse i som främjar sysselsättningen. I den industriellafömyelse som datatekniken kan bidra till är utbildningen av grundläggande belydelse. AMS framhåller att även arbetsmarknadspolitiken har en vikligroli för att underlätta möjligheterna all införa och utnyttja datateknik inomindustrin.