prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissa sjukdomar kräver regelbunden medicinskkontroll med läkarbesök, provtagningar på laboratorium, urininsamlingar ihemmet, röntgenundersökningar och andra specialundersökningar liksom kontaktmed andra specialister på respektive sjukdom (sjukgymnast, rörelseterapeut,ortoptist, dietist, kurator, psykolog osv). Det är i regel önskvärt attföräldrarna under olika faser av sjukdomens förlopp under kortare eller längretider kan vara 1984/85:78 68 hemmaför att ta särskild vård om barnet. Detta kan belysas med några exempel. När ett barnhar insjuknat i diabetes behöver föräldrarna en intensiv undervisning ochträning i alt leva med sjukdomen. Hela familjen behöver vänja sig vid de kravsom sjukdomen ställer på diabetikerns livsföring. Vid t.ex. astma ochledgångsbesvär kan barnet bli påtagligt försämrat och kräva extrapassning och regelbunden aktiv rörelseträning. Vid allvarliga blodsjukdomar ochbinju-rebarksjukdomar kan eljest lindriga infektioner få dramatiska och hotandeförlopp. För rätt till fillfäUig föräldrapenning för vård avbarn som är eller äldre bör det åvila föräldrarna att anskaffa ettsärskilt läkarutiåtande som styrker att barnet har ett särskilt tillsynsbehoväven efter fyUda . På så sätt kan man avgränsa vilka barn som bör få rätttiU den utökade tillfälliga föräldrapenningen utan att tillämpningen låses tillbarn med vissa handikapp eller sjukdomstillstånd. En förutsättning för atlföräldrapenning skall kunna utges för barnet bör vara alt barnets handikappeller sjukdom medför elt särskilt behov av hjälp och tillsyn i samband med ettakut insjuknande eller vid en akut försämring av en befintlig grundsjukdom. För barn, för vilka vårdbidrag utges, kantillfällig föräldrapenning endast komma i fråga om det särskilda tillsynsbehovsom uppkommit inte ligger lill grund för vårdbidraget. måstesåledes göra en utredning om rätten att uppbära tillfällig föräldrapenning i defall där vårdbidrag utges, om det inte klart framgår av läkarutlåtande ellerandra handUngar att det är fråga om ett utökat lillfälligi fillsynsbehov. För barn som normalt klarar sig utan särskildtillsyn bör kravet vara att det är fråga om en skada eller en sjukdom av denkaraktären att barnet inte bör vistas ensamt hemma på grund av hälsoproblemensallvarliga art. Föräldrarna kan, när det gäller barn med handikappeUer långvariga sjukdomar, i förväg anskaffa ett läkarutlåtande som beskrivervarför barnet behöver mera tillsyn och vård än vad barn i motsvarande åldernormalt behöver. får med ledning av läkamtlåtandetoch den utredning som anses behövlig besluta om barnets fillsynsbehov är sådantatt det skaU omfattas av den tUlfälliga föräldrapenningen även efter fyllda 12år. Vid behov bör kassans förtroendeläkare kunna medverka för att klarläggabarnets tillsynsbehov från medicinsk synpunkt. Beroende på anledningen till detutökade fillsynsbehovet fastställs hur rätten att omfattas av denfillfälUga föräldrapenningen skall gälla. bör dock inte sättaslängre än till . Fördelen med att utlåtande kan lämnas in i förvägär att föräldrarna får klart för sig om de i princip kan räkna med ersättningfrån försäkringen när barnet insjuknar. Vidare kan utbetalning av ersättningske snabbare vid det aktuella ersättningstillfället om kassans utredning ochbeslut om den utökade rätten till tillfällig föräldrapenning redan tidigare ärklara. Beslutet om att ett barnskall omfattas av den tillfälliga föräldrapenningen även efter fyllda 12 årskall kunna prövas enligt besvärsordningen på socialförsäkringsområdet. Har föräldrarna inle i förväg lämnat inläkarutlåtande för bedömning av om barnet kan omfattas av den tillfälligaföräldrapenningen efter fyllda bör de kunna göra delta i anslutning lilldel första tillfälle då de begär föräldrapenning. Detta torde bli vanligt förbarn som normalt klarar sig själva men som insjuknat i en allvarlig sjukdomeller fått en aUvariig skada. För de barn som omfattas av den utökade tillfälligaföräldrapenningen bör i övrigt vid uttag av ersättning gälla samma regler omanmälan och utlåtande etc. som för barn . Härigenom hållsregelsystemet samman och informationen och administrationen blir enklare. Sammanfattningsvis anser jag att de barn för vilkaden utökade ersättningsrätten efter fyllda bör komma i fråga är bl.a. deför vilka vårdbidrag utges i de fall barnet insjuknar i en akut sjukdom ellerfår en försämring av det tillstånd för vilket vårdbidrag beviljats och därförfår ett vårdbehov utöver det som ersätts genom vårdbidraget. Antalet barn för vilka vårdbidrag utges är f.n. ca 4 000. Vidare bör barn medolika handikapp eller kroniska sjukdomar för vilka vårdbidrag inte utges ochbarn med en allvarUg sjukdom eller skada omfattas av den utökadeersättningsrätten. Antalet sådana barn för vilka ersättning kan bli aktuell kanuppskattas till ca 6 000. 2.5.4Särskilda konlaktdagar för inskolningsverksamhet m.m. Mittförslag: Föräldrar, som avstår från förvärvsarbete i samband medföräldrautbildning, besök i barns skola eller besök i förskole- ellerfritidshemsverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken barnet deltar, fårrätt till tillfällig föräldrapenning för barn som ärmellan 4 och , dvs. under vilken den sammanslagnaföräldrapenningen kan tas ut. Utredningensförslag: Överensslämmer med mitt förslag bortsett från att utredningenföreslagit 3 särskilda kontaktdagar och velat avsätta dessa för alla barn under12 år. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser som yttrar sig är positiva. Flera framhåller att ettinförande av dagar för inskolning m.m. tillgodoser ett angeläget behov. Detskulle också stimulera fäder att komma tiU daghem och skola. Många anser dockatt antalet ersättningsdagar är för litet. Skälenför mitt förslag: Särskild föräldrapenning kan f n. tas ut i samband medföräldrautbildning eller besök i samhällets förskoleverksamhet i vilken barneldeltar. 1 många ohka sammanhang har framhållits betydelsen för såväl 1984/85:78 70 barnsom föräldrar atl föräldrarna får tillfälle att medverka i barnomsorg ochskola. Mol bakgrund av atl flertalet föräldrar lar ut samtUga föräldrapenningdagari en följd närmasl efter barnets födelse harföräldraförsäkringsutredningen föreslagit atl särskilda dagar för inskolningsverksamhetm.m. avsätts inom ramen för den tillfälliga föräldrapenningen. Atl föräldrar har en god kontakt med och insikt ibarnens vardagliga miljö ger ömsesidig trygghet och fillfälle att bearbetauppkomna problem. Inskolningssituationer uppstår ofta underbarnens förskoletid och också vid byle av klass,studieövergångar och byte av lärare. Riksförsäkringsverkels material visar att för 80 %av barnen som har uppnått ålder har föräldrarna redan använt samtUga föräldrapenningdagarmed sjukpenningbelopp. För ca hälften av barnen har föräldrarna någon del avgarantinivådagarna kvar. Det nuvarande systemet att föräldrarna skall sparadagar för att användas vid speciella tillfällen innan barnet bUr eller haravslutat första skolåret ställer stora krav på förutseende och planering hosföräldrarna. Föräldrarnas inställning och förmåga till en sådan planering bliravgörande för om de kan ta ledigt och vara med barnen t.ex. vid skolstarten.Del finns risk för att, när det gäller barn som bäst behöver föräldrarnas stödi oUka situationer, föräldrarna anser sig inte kunna ta ledigt eftersom ingaersättningsdagar finns kvar. Jag kan i likhei med flertalet remissinstanserställa mig bakom förslaget att införa särskilda kontaktdagar förinskolningsverksamhet m.m. Införandet av de särskilda kontaktdagarna förinskolningsverksamhet m.m. är också en förutsättning för den sänkning avtidsgränsen för uttag av föräldrapenning tiU som jag redan har föreslagit(avsnitt 2.4.1). har föreslagit att 3kontaktdagar skall införas för barn och alt detta skaUfinansieras genom atl ersättningsfiden inom den sammanslagna föräldrapenningenminskas . För egen del anser jag det inte lämpligt alt minskadaganlalet inom föräldraförsäkringen på föreslaget sätt. Jag föreslår iställetatt införs för barn att användas förangivna ändamål. Det är av stor betydelse att föräldrarna kan fåtillgång fill de särskilda kontaktdagarna som kan disponeras sålänge barnel är . Det finns därmed en garanfi att familjenhar ersättningsdagar alt använda , vilket underlättar för familjenoch är fill barnets bästa. Föräldrarnas möjlighet att ta ledigt blirinte beroende av deras förmåga att spara ersättningsdagar. Fömtom vid inskolning i förskole- ellerfritidshemsverksamhet eller i skola avses de särskilda dagarna få användas förföräldrautbildning, besök i förskole- eller fritidshemsverksamhet inomsamhällets barnomsorg i vilken barnel deltar samt för besök eller medverkan iskolan. samhetavses såväl daghem som familjedaghem. Ersättningen bör också få användas förannan verksamhet som är viktig för barnet, t.ex. när föräldrar behöver delta isärskilt anordnade kurser för att kunna vårda ett handikappat eller sjukt barn.Sådana kurser bör anses ingå som en form av föräldrautbildning. Förutom rätt fill ersättning för inkomstbortfallinnebär uttag av föräldrapenning även rätt till ledighet från arbetet. Ersättningsdagarna bör få tas ul som hel, halveller fjärdedels föräldrapenning, vilkel ger flexibilitet iersättningssystemet. Dagarna kan t.ex. tas ut som 4 halva dagar eller som 8fjärdedels dagar, allt efter förälderns behov av ledighet för inskolning etc. 2.5.5Fäders särskilda rätt till föräldrapenning i samband med barns födelse Mittförslag: Fadern får rätl fill per nyfött barn i samband medfödelsen. Dessa ersättningsdagar får utnyttjas även för dagar innan barnetsfödelse t.ex. för atl närvara vid förlossningen. Adoptivfadern får motsvarande rält till 10ersättningsdagar vid adoption av barn som är när adoptivföräldrarnafår det i sin vård. Med adoptivfäder jämställs den som med socialnämndens medgivandetar emol etl barn i syfte att adoptera del. Faderns ersättning får tas ut efterdet nyfödda barnets hemkomst efter förlossningen. Adoptivfäder får ta utersättningen efter det att adoptivföräldrarna har fått barnel isin vård. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag bortsett från att utredningen föreslåratt fäders ersättning skall få tas ut efter barnets hemkomst frånsjukhus resp. den fidpunkt adoptivföräldrarna får barnet i sin vård. Remissinstanserna:Är med något undantag positiva till förslagen. Skälenför mitt förslag: Enligt gällande bestämmelser har fadern en särskild rätt tUl10 dagars föräldrapenning i samband med barns födelse för att stödja och hjälpamodern i hemmet eller för att vårda barn. Sådana ersättningsdagar togs underår 1983 ut av av fäderna med i genomsnitt . Även vid tvillingfödsel utges den särskildaersättningen under sammanlagt . Jag anser att behovet av att bådaföräldrarna kan vara hemma samlidigt i samband med barns födelse ärslörre vid flerbarnsfödsel än i övriga fall. De 10 särskilda dagar somtillkommer fadern i samband med barns födelse bör därför knytas till varje barnsom föds. Därigenom får t.ex. en tvillingpappa möjlighet att la ledigt frånarbetet under för 1984/85:78 72 attstödja och hjälpa modern i samband med förlossningen och fiden närmastdärefter. Vidare bör en adoptivfäder få motsvarande rätl tillersättning som biologiska fäder i samband med adoptivbarnets ankomst fillfamiljen. Även om barnet är äldre kommer det oftast från en helt annan miljöoch kan inte språket. Behovet av att båda föräldrarna får möjUghet att medersättning vistas hemma med barnet i samband med ankomsten fåranses lika starkt som vid ett eget barns födelse. Med adoptivfäder bör likställas den som medsocialnämndens medgivande lar emot ett barn i syfte att adoptera det. Dentidpunkt då adoptivföräldrarna börjar vårda barnet bör härvid jämställas medtidpunklen för barns födelse. Rätten till de 10 särskilda ersättningsdagarna börvid adoption på samma sätt som vid eget barns födelse tillkomma fadern. De här aktuella ersättningsdagarna bör kunna utgesför barn som inte uppnått , dvs. samma åldersgräns som föreslåsgälla för övrig föräldrapenning i samband med adoption. På samma sätt somföreslås gälla vid flerbarnsfödsel bör fadern få ta ut högst 10ersättningsdagar per barn om flera barn adopteras samfidigt. Enligt nu gällande regler har en fader inte möjlighetatt få ersättning från försäkringen för närvaro vid förlossningen innan den dagdå barnet föds. Enligt min mening bör fadern ha möjlighet att ta ut av desärskUda dagarna före barnets födelse. Faderns närvaro vid barnets födelseutgör ofta ett vikfigt stöd för modern. Möjligheten atl ta ut föräldrapenningbör således även gälla om förlossningen inte inträffar vid den beräknadetidpunkten utan drar över fill nästa dygn. Vad som här har sagts omersättningsrätten bör gälla även när fadern stannar hemma för att ta hand omäldre syskon medan modern ligger på sjukhus. Faderns särskilda ersättningsdagar är avsedda atttas ut i samband med barnets födelse. Försäkringskassorna har för utredningenframhållit vikten av att begreppet "i samband med barns födelse" definierasmed en fast och enhetiig tidsgräns. F.n. tillämpas ohka fidsgränser hoskassorna. För att möjliggöra att ersättningen tas ut somexempelvis halva ersättningsdagar och ge flexibilitet i ersättningssystemethar utredningen föreslagit att dagarna skall få tas ut frånbarnets hemkomst från sjukhuset. Jag vill framhålla att huvudsyftet med fadernssärskilda ersättningsdagar är ati denne skall ha möjlighet att vårda tidigarebarn i familjen under modems BB-vistelse och hjälpa modern i hemmet den förstatiden efter hemkomsten från sjukhuset. Ett annat viktigt motiv är att fadernredan från början skaU få möjlighet att delta i vården av det nyfödda barnet.Mot denna bakgrund anser jag inte att det finns anledning atl ha en så vidfidsram som utredningen föreslagit för uttag av ersättningsdagarna. Jagföreslår att ersättningen får tas ut efter barnets hemkomst efterförlossningen. Prop.1984/85:78 73 adoptivbarnbör ersättningen få tas ut efter det adoptivföräldrarna har fåttbarnet i sin vård. 2.5.6TillfäUig föräldrapenning för studerande Mittförslag: När studerande som uppbär oavkortad lön under studiefiden och på grundav ledighet för vård av barn går miste om sin inkomsl skall studietidenjämställas med förvärvsarbete och den studerande skall kunna erhålla tillfälligföräldrapenning. Skälenför mitt förslag: har på regeringens uppdrag gjort enöversyn av reglerna för rätt tUl föräldrapenning för tiUfällig vård av barn förföräldrar som genomgår utbildning. 1 verkets rapport behandlas bl.a. frågan omersättning för inkomstbortfall fill studerande som uppbär full lön understudiefiden men som får vidkännas löneavdrag vid frånvaro från studierna pågrund av tillfällig vård av barn. Verket föreslår att studerande i dennasituation ges rält fill tillfäUig föräldrapenning. Anställda som erhåller full lön under utbildningdeltar ofiast i utbildning, kurser eller dylikt i arbetsgivarens regi, därutbildningen har ett starkt samband med det normala arbetet. Utbildningen sessom ett led i arbetet och den anställde får löneavdrag om han är frånvarandefrån utbildningen t.ex. för att vårda ett sjukt barn. Vid vissa längre utbildningar, där den studerandeär tjänstledig för att vidareutbilda sig inom sitt yrkesområde, exempelvis inomvårdyrkesområdet, utges även full lön. Om den studerande då underutbildningsfiden måste vara ledig för fillfällig vård av barn görs i regellöneavdrag, medan föräldrapenning i flertalet fall inle utges eftersom denstuderande inte anses ha behövt avslå från förvärvsarbete, vilket är enförutsättning för rält till föräldrapenning. Om den studerande under tjänstledigheten går misteom sin lön vid frånvaro från utbildningen föreligger emellerfid ett starktsamband mellan utbildningen och arbetet. Det är därför enUgt verket rimUgt atti sådant fall jämställa utbildningen med förvärvsarbete vid bedömning av rättentill föräldrapenning. Jag delar verkets uppfattning och föreslår attföräldrapenning för tillfällig vård av barn skall kunna utges till studerandesom uppbär oavkortade löneförmåner under studiefiden och som på grund avledighet för fillfällig vård av barn går miste om sin inkomst. Verket föreslår också alt det i lagen om allmänförsäkring införs en samordningsregel som innebär att tid då ersättning harutgetts enligt 7 kap. studiestödslagen (1973:349) ellerarbetsmarknadskungörelsen (1966:368) skall avräknas från föräldrapenningfidenenligt lagen om allmän försäkring. 1984/85:78 74 Vidareföreslår verket att en studerande skall vara skyldig att göra anmälan tillförsäkringskassan vid ledighet för tillfäUig vård av barn för att ha rätt tiUutbildningsbidrag resp. särskilt vuxenstudiestöd . Motsvarandeanmälningsplikt gäller för rätt till utbildningsbidrag undersjukdom och sedan lidigare även för särskilt vuxensludiestöd. Verket finner detmotiverat att de regelsystem som administreras av försäkringskassorna igörligaste mån ges en enhetiig utformning. Förslaget om en samordningsregel ochanmälningsplikt motiveras bl.a. av att föräldraförsäkringsutredningen harföreslagit att ersättningstiden inom den tillfälliga föräldrapenningen skallförkortas vid vård av barn på grund av den ordinarie vårdarens sjukdom ellersmitta. Jag har dock tidigare föreslagit att den nuvarande ersätlningstidenbibehålls inom den tillfälliga föräldrapenningen. Genom detta minskar behovetav regler om anmälningsskyldighet och samordning. Sådana regler skulle vidaremedföra vissa nya administrativa rutiner på försäkringskassorna. Med hänsynhärtill är jag inte beredd att föreslå att sådana regler införs. 2.5.7Rätten till tillfällig föräldrapenning i vissa sUuationer Mittförslag: En förvärvsarbetande förälder skall ha räll till tillfälligföräldrapenning, om han behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barnunder , därför att den förälder som normalt vårdar barnet måste besökaläkare med ett annat barn i familjen som är eller har särskiltbehov av vård eller tillsyn. Tillfällig föräldrapenning skall även kunna utgestill båda föräldrarna , om båda följer med ett barn tUl läkare i defall bamet lider av en allvarlig sjukdom eller båda föräldrarna behöver delta iläkarbesöket som en del i behandlingen av barnet. Detsamma skaU gälla omföräldrarna behöver della i någon av läkare ordinerad behandling. Behovet avbåda föräldrarnas närvaro kan styrkas med läkarintyg. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Tillstyrks uttryckligen av flertalet remissinstanser. Skälenför mitt förslag: Enligt nu gällande bestämmelser kan den förälder som avstårfrån förvärvsarbete få föräldrapenning bl.a. när han tar hand om ett sjukteller smittbärande barn. Anser föräldrarna det lämpligare att den hemarbetandeföräldern följer det sjuka barnet tiU läkare - t.ex. på grund av att barnetfortfarande ammas - kan den förvärvsarbetande föräldern inte få föräldrapenningför att se till kvarvarande friska barn i hemmet. Denna regel är svår attförstå för föräldrarna som oftast först i efterhand får klart för sig attersättning inte kan utges. Jag anser att föräldrarna själva bör få bestämmavem av dem som skall följa ett sjukt barn till läkare. Avgörande för rättentill ersäitning bör här 1984/85:78 75 varaatt den förvärvsarbetande föräldern behöver avstå från förvärvsarbete för altvårda barn i familjen därför alt den andre föräldern - som normall vårdarbarnen - är förhindrad på grund av läkarbesök med sjukt barn. En förutsättningbör vara att båda barnen är eller ger rätt till tillfälligföräldrapenning enligt det förslag som jag har redogjort för (avsnitt2.5.3). Ersatta dagar bör avräknas på ersättningsdagarna för det barn somvårdas. TillfäUig föräldrapenning kan nu inle utges tillbåda föräldrarna för vård av samma barn. Detta bör i princip gällaäven i fortsättningen. I vissa speciella situationer är det dock angeläget atlbåda föräldrarna kan vara med barnet. En sådan situation är närföräldrarna på läkares inrådan följer med barnet till läkare, i de fall barnetlider av en allvarUg sjukdom eller båda föräldrarna behöver della i läkarbesöksom en del i behandlingen av barnet. Som påpekats i remissbehandlingen ärfamiljebehandling av barn och ungdomar inom barn- och ungdomspsykiatriskverksamhet exempel på fall där ersättning bör utges. Jag anser att båda föräldrarna bör kunna fåtillfällig föräldrapenning i här angivna situationer. Att bådaföräldrarna behöver följa med barnet till läkaren eUer deUa i läkarbesöket somen del i behandlingen av barnet kan styrkas genom läkarutlåtande. Motsvarandebör gälla när barnet är inlaget på sjukhus. 3Gemensamma frågor inom föräldraförsäkringen 3.1 Anmälningsskyldigheten Mittförslag: Föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning får inte utges förtid som ligger före tidpunkten då anmälan gjorts hos . Om detfunnits hinder för sådan anmälan eller eljest särskilda skäl tiU att anmälaninte har gjorts får medge atl föräldrapenning ellertillfällig föräldrapenning ändå betalas ut. Utredningensförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Har i huvudsak inte någon erinran mot förslaget. Skälenför mitt förslag: För den särskilda föräldrapenningen och för föräldrapenningför tillfällig vård av barn gäller - liksom för sjukpenning - attersättning i princip inte utges för tid före den dag anmälan omersättningsfallet har gjorts till . Anmälningsplikt föreliggerdäremot inte för föräldrapenning i samband med barns födelse och för densärskilda föräldrapenningen när det gäller uttag av ersättning i samband medföräldrautbUdning eller besök i förskola. Syftet med anmäl-ningspUkten är iförsta hand att skall ha möjlighet att 1984/85:78 76 kontrolleraatt den försäkrade uppfyller villkoren för ersättningen. Vidare skallsamordning av olika förmåner kunna ske. Genom atl anmälan görs får kassan ocksåmöjlighet att begära in handUngar och förbereda kommande utbetalning aversättning. Skilda bestämmelser för anmälningsplikten inomföräldraförsäkringen medför problem bl.a. när del gäller att informeraföräldrarna. De skilda reglerna innebär också administrativa olägenheter bl.a.vid samordning av olika förmåner. Regler om anmälningsplikt bör därför införasför de delar inom föräldraförsäkringen som saknar sådana bestämmelser.Ersättning bör dock kunna utges för dag före anmälan om det funnits godiagbarahinder mot att göra anmälan eller eljest särskilda skäl föranleder attföräldrapenning bör utges. De situationer där undantag från anmälnings-pUktenbör medges bör emeUertid vara väl preciserade för alt underlätta informationentill föräldrarna och handläggningen hos försäkringskassorna. Undantagen får bestämmas bl.a. mot bakgrund av ivilka situationer behov av kontroller och samordning avförmåner kan anses tillgodosett trots alt anmälan uteblivit eller försenats. Ensådan situation kan vara när föräldrar turas om att vårda barnet och anmälanhar gjorts endast för den ene föräldern. En anmälan som avser barnetsvårdperiod bör här kunna accepteras. På samma sätt som gäller försärskild föräldrapenning bör en anmälan vara tillräcklig för deltagande iföräldrautbildning även om denna sker under en icke sammanhängande period. Mittförslag: En rättslig vårdnadshavare, som inte är förälder men som har denfaktiska vården om barnet, likställs med förälder vid tillämpning avbestämmelserna om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Den som bor tillsammans med en förälder underäktenskapsUknande förhållanden likställs med förälder vid tillämpning avbestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Den som har tagit emot ett barn för stadigvarandevård och fostran men inte har för avsikt att adoptera barnet, medförälder endast vid tUlämpning av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Förslaget tillstyrks med få undantag. Skälenför mitt förslag: Endast en förälder eller särskilt förordnade förmyndare kanha vårdnaden om ett barn. 1984/85:78 77 befogenhet och plikt för vårdnadshavaren att svara för tillsyn ochfostran av barnet, att ha omsorg i övrigt om barnets person, och att företrädabarnet i personliga angelägenheter.