prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — ring m. m. innebär alt energiplaneringen vidgastill alt omfatta såväl tillförsel och distribution som användning av energi.Kommunernas ökade ansvar pä bostadsförsörjningens och energihushållningensområde får anses innefatta ocksä rådgivning och annan service lillfaslighelsägare m.fl. i dessa frägor. Jag vill i sammanhanget erinra om allbosladsförsörjningsla-gen och lagen om energiplanering lämnar stortutrymme för en anpassning lill varje kommuns förulsällningar i skildaavseenden. På samma säll måsle inriktningen och ambitionsnivån vad gällerrådgivning bli beroende av de aktuella förutsättningarna i kommunerna. Det somjag nu har anfört talar för atl även stödel lill kommunernas allmännarådgivning bör upphöra vid utgången av . Stöd har lämnats ocksåtill de större bostadsförvallarna och deras organisationer för att dessaeffektivt och genom egna kanaler skall medverka till ell ökat intresse förenergisparande och annan bosladsförbätlring. De olika organisationerna har medslöd av dessa medel prövat sinsemellan skilda vägar atl öka takten igenomförandel av förbällringsålgärder. Många intressanta och förtjänstfullainitiativ har därvid tagits. Som exempel vill jag nämna de pilotprojekt kringen sammanhållen upprustning inom bostadsbebyggelsen som har initierat på sammanlagt 15 orter. SverigesAllmännyttiga Bostadsförelag () har för sin del lagt ned etl betydandearbete pä att i direkl samverkan med de anslällda i företagen förbättra drifienoch underhållet av faslighelerna. Jag anser alt del är värdefullt om stöd kanlämnas till olika initiativ av dettaslag även under nästa budgetär. Jag kommer därför i del följande all förordaatt slöd i begränsad omfattning skall kunna lämnas lill andra än kommunernaunder /86. 1 likhet med vad som gäller för kommunerna kanemellertid de besiktningar som de slörre bostadsförvallarna och derasorganisationer utför finansieras på annat säll än genom direkla bidrag. Stödbör därför inte lämnas för sädan verksamhel för liden efler . Jagåterkommer lill frågan om slatens stöd lill kommunerna m.fi. under anslagel B18. Information och utbildning m.m. 1983/84 Utgift 188014372 Reservation 2469383 1984/85 Anslag 144000000 1985/86 Förslag 162000000 Från anslaget betalasbidrag till forsknings- och ulvecklingsarbete inom samhällsplanerings- samtbyggnads- och anläggningsområdel. Medlen fördelas av statens råd förbyggnadsforskning (BFR). beslutade våren1983 om vissa rikllinjer för byggnadsforskningens organisation ocharbetsformer (prop. 1982/83:151. CU 30. rskr 1984/85:100 Bilaga 13 91 Beslutet innebär atl BFR skall ha ansvaretför den långsiktiga forskningsplaneringen och kunskapsuppbyggnaden inombebyggelseområdet. I detta innefattas ocksä gmndforskningens utveckling ochresursförsörjning. Tyngdpunkten i det statliga forskningsstödet förskjutssuccessivi mot mer långsiktig kunskapsuppbyggnad. Branschens m.fl.intressenters insatser för FoU inom byggsektorn bedöms vara för liten.Riksdagsbeslutet innebär därför alt BFR åläggs att bl.a. genom samverkan medbyggsektorns intressenter öka deras engagemang i FoU-verksamheten. Enligt detforskningspolitiska beslutet (prop. 1981/82: 106, UbU 37, rskr 397)skall FoU-verksamheten inom byggsektorn inordnas i den samladeforskningsplaneringen samt ingå i det forskningsprogram som varttredje år skall besluta om. I anslutning till sinanslagsframställning för /85 bifogade rådet en treårigverksamhetsplan för åren 1984/85-1986/87. Rådets verksamheterfinansieras under innevarande budgetår över följande anslag på statsbudgeten. Underbostadsdepartementels huvudtitel: B 14. Byggnadsforskning B 15. Underindustridepartementets huvudtitel: E 12. I följandesammanställning redovisas med fördelning på program och anslag det lotalabeslutsutrymmet under /85 (milj. Besluisramar anslagsvis i milj. kr. )n., ' Rådel disponerar dessulom underindustrideparlemenlets huvudtitel högsl 5000(XX)kr. av den under anslaget E 12. Energiforskning, anslagsposten 4. Energitillförsel, uppförda delposten 4a för alt slutföraprojekt inom de områden som den Ijuli 1984fördes över från rådets till sialensenergiverks ansvarsområde. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 92 1 sinanslagsframställning för /86 har rådet angett altverksamhetsplanen för perioden /85-1986/87 i huvudsak ansluler till deutgångspunkter som angavs i 1984 ärs forskningspolitiska proposition (prop.1983/84: 107 bil. 8, BoU 31, rskr 409) för den framlida inriktningen avbyggnadsforskningen. Verksamhetsplanen byggdepä förutsättningarna att ROT-verksamheten fär ökad betydelse, atlenergihushållningen och ny energiteknik ger stora byggnadsuppgifter under1980-talet samt att planering, bostadsförsörjning och förvaltning fortsätteratt vara angelägna FoU-områden. I planen framhölls även att byggsektorns rolloch betydelse i samhällsekonomin borde belysas bättre samt att det bl. a. genomökade FoU-insatser finns fömtsättningar att behålla och eventuellt ökaexportöverskottet från byggsektorn. Av den redogörelse för deolika programområdena som lämnas i anslagsframställningen framgår dockföljande avvikelser m.m. i förhållande till verksamhetsplanen. ochslatlig resurshushållning omfattar de statliga och kommunala verksamheter somger förutsättningar för samhällsbyggandet i form av regelsystem, finansiering,planer och program för byggande, förvaltning och förnyelse av den byggdamiljön. Inom programområdet kommer frågor om byggandets samhällsekonomiska rolloch dess långsiktiga betydelse att få en mer framskjuten plats än i rådetsverksamhetsplan. Detsamma gäller frågor om regelsystemets effekter i anslutningtill alt den nya genomförs, där lagens roll somförbindelselänk mellan politiska beslut och genomförande kommer att belysas.Rådel anger att man därvid tvingas skjuta på den tidigare föreslagnaforskningen om samverkan mellan länsstyrelser och kommuner liksom formerna förmellankommunali samarbete. Inom program 2.Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning behandlas frägor ommänniskors krav på den byggda miljön, byggnaders ombyggbarhet, funktion ochförvaltning samt standardfrågor i bebyggelsen. Rådet anger här endast smärreförskjutningar i förhållande till sin verksamhetsplan. Rådel avser,dock attuppmärksamma arkitektur- och gestaltningsfrågorna i byggandet. För s. k. svagabmkargmpper sker en förskjutning från frågor om äldres boende till andragrupper såsom invandrare och ungdomar. Byggnads- ochanläggningsteknik, produktion och energihushållning omfattar FoU om malerialoch konstruktioner, byggsystem och energihushållning, mark- ochanläggningsteknik samt byggprocessfrågor. Rådet pekar på några förskjutningari förhållande till verksamhetsplanen inom programområdet. Rådet planerar bl.a.att inom va-teknikens område ytterligare stimulera kommunala försök medförnyelse av ledningsnäten. Avsikten är all arbelel skall bedrivas ianslulning lill ulveck- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 93 lingsprojekl som samfinansieras med kommunerna. Studierkommer även att initieras om den samhällsekonomiska betydelsen av en fungerande infrastruktur. I enlighet med detforskningspolitiska beslutet kommer rådetsmaterialspecifika FoU att i stor utsträckning koncentreras lillträ-material och träbyggnadsteknik.BFR har tillsammans med styrelsen för tekniskutveckling (STU), (), () och branschen utarbetat ett program för insatserna på träområdet.Där har också förvaltarnas synpunkler fångats upp. Under del gångnabudgetåret har inom energiområdet tagits fram malerial som underiag förriksdagens omprövning av energisparplanen. Rapporten är ensammanfattning av de satsningar inom bl. a. energihushållningsområdet som desenasle åren har genomförts med BFR-medel. En del av fukt- och mögelprojeklenhar avslutats och publicerats. Radonforsk-ningen, som främst syftade tillatt finna metoder atl sänka radonhalten i inomhusluften, har i slort sellavslutats. Forskningen har resulterat i lösningarpå dessa radonproblem till låga koslnader. Studier av brisler i befinlligaledningssystem har presenterals. För program 4, Energianvändning förbebyggelse - nya energisystem, har rådet lill följd av beslut om energiforskningensinriktning (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU 45 rskr 407) utarbetat en revideradverksamhetsplan för treårsperioden.Program 4 har som en följd av della ändrat benämning. Insatserna inomprogrammet riktas in på frågor om bebyggelsens energianvändning, med särskild betoning på insatser som anknyter tillbyggnads- och anläggningsteknik.Verksamheten syftar bl. a. till all i mindre värmesystem utnyttja lågvärdiga nalurliga energikällor samt ökaeffektiviteten i användningen avhögvärdiga energikällor såsom el och olja. Tyngdpunkten i verksamhetenkommer alt ligga pä värmepumpssyslem och nalurvärmeteknik. Inom programmet harutarbetats ett underlag för del förestående energipoliliska beslutetvåren och en utvärdering av det s. k. SOL-85 programmet sombeslutades av (prop. 1978/79: 115, NU 60, rskr 429). Utöver de fyraforskningsprogrammen omfattar verksamheten tre stödprogram. Program 5.Information, syftar till all föra ut FoU-resultaten i praktisk tillämpning. Över program 6.Dokumentation m.m., finansieras slödlill Byggdok, Byggstandardiseringen, Byggijänst samt sådan verksamhel somavser klassificerings- och nomenklalurfrågor (TNC). Kansli, är ett administrativt hjälpprogram somsvarar mol rådels förvaltningskostnader. Rådel redovisar altell omfattande ulvecklingsarbele pågår med informationsfrågorna på såväl kort som långsikl. Arbelel syftar till att få bättre kontakt med definierade målgrupper, att bättre länka samman forskningenmed mottagarnas behov saml att fäinformationsfrågorna bättre integrera- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 94 de i forskningsplaneringen. Rådet anger även altambitionen är att minska det kvantitativa informationsflödet från rådet och atti slället satsa mer på kvalitet i informationen. Rådet planerar ökad satsningpå informalion i anslutning till vissa prioriterade FoU-områden (s. k.primärprojekt). Bland de akluella ämnena för denna verksamhet kan nämnasBostadsfrågan -bostadspolitik och bostadsmarknad, BO 85-smähusomrädel, samlenergirapporten 85. Rådel har i sinanslagsframställning för /86 redovisat såväl elt huvudalternativsom ett ökningsallernativ. Verksamhetens omfattningför /86 enligt huvudalternativet framgår av rådets förslag tillbeslutsramar (milj. Beslutsramar anslagsvis i milj. kr. Kommunaloch statlig resurshushållning 21,9 21,9 Energianvändningför bebyggelse - nya energikällor 22,0 Summa 156,4 32,2 188,6 41,1 Inom huvudallernalivelhemställer rådet att beslut om bidrag till den allmänna byggforskningen /86 skall fä meddelas inom en ram av 156,4 milj. kr.Ökningsallernativet innebär att ramen ökas med 2milj. Rådet hemställervidare att för budgelåren 1985/86-1988/89 få göra åtaganden inom en ram av 110,78 resp. 52 milj. kr. Rådet beräknar att detför huvudalternativet behöver anvisas ett anslag om 165 milj. kr. I sinanslagsframställning för budgetårel 1985/86 hemställer att 2milj.kr. ställs till styrelsens förfogande för finansiering av FoU-verksamhetinom dess verksamhetsområde. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 95 Jag har redan anslutitmig lill rådels uppfatlning atl verksamhetsplanen, med de ändringar som försfram i årels anslagsframställning, ligger i linje med vad som angavs i denforskningspolitiska propositionen . Jag har också sagt all jag intefinner skäl att i detalj diskulera rådets verksamheisplan. Två frågor vill jagdock något beröra. Den ena gällergestaltnings- och miljöfrågorna. a. i den förnyelse-verksamhet som pågår ärdel angelägel all elt slörre intresse än lidigare ägnas ål dessa frågor. Jagdelar därför rådets uppfallning atl geslaltnings-och miljöfrågorna i ökandeutsträckning bör uppmärksammas i FoU-arbe-lei. Den andra avser rådelsambition all integrera informations- och forskningsverksamheten. En sådanordning ger enligt min uppfallning bättre möjlighet atl väljainformationsvägar, dokumentalionsform m. m. efter varje projekts art och atltidigt väga in detla i planeringen. Därigenom blir del också möjligl alt förvarje projekt och problemområde på etl mer ändamålsenligt sätl fördela resursernamellan forskning och informafion. Med hänvisning till vadjag har anfört förordar jag en ram av 155 milj. kr. för beslut om slödlill den allmännabyggnadsforskningen, exklusive experimenlbyggnadsverksamheien, under budgelärel1985/86. Detta belopp inkluderar även del av kanslikostnaden.1 forskningspolitiska proposition angavs beslutsramarna för budgelåret1984/85 med hänsyn lill en lillfälligomfördelning mellan experi-menlbyggnads- och lånemedel. somdärvid fördes över från låne- lill bidragsmedel har för /86återförts till lånemedel. 1 enlighet med vad jaglidigare har anfört (sid. 85) bör 1,5 milj. kr. fördelas enligt beslut avbostadsstyrelsen. Av anslaget bör dessulom 4 milj. kr. disponeras avhumanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. Även för nästa budgelårberäknar jag medelsbehovel för den särskilda ireåriga insatsen på iräomrädeilill 7 milj. kr. För åtaganden som avserde två påföljande budgetären förordar jag en preliminär ram av 90 resp. 50milj. 1 dessa belopp har jag inle inkluderat kanslikostnaderna hos BFR. Anslagsbehovet förbudgelärel 1985/86 bedömer jag till 162 milj. kr. Jag har därvid lagit hänsynbl. a. till att liden frän del all medel beviljas lill dess all de belalas uihar minskal . Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. medgeall beslut om slöd lillbyggnadsforskning, exkl. slöd lill experimenlbyggande, får meddelas inom en ramav . under budgelärel 1985/86, 2. medge an beslut om slöd till byggnadsforskning, exkl. stöd tillexperimenlbyggande, under budgelåren 1986/87 och 1987/88 preliminärt fårmeddelas inom en ram av . 3. lill Byggnadsforskningför /86 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 96 1983/84 Utgift 38371000 Reservation 17634000 1984/85 Anslag 36000000 1985/86 Förslag 37000000 Frän anslagetbetalas utgifter för län till fördyrade byggnadskostnader i samband medforskningsinriktal experimentbyggande inom bostadsförsörjningen och inom energiområdet. Lån tillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen kan lämnas för alla typer av hus.Lånen är avsedda att göra det möjligt att genomföra byggnadstekniskaexperiment- och utvecklingsprojekt som syftar till lösningar som har godmöjlighet att fä en mer allmän tillämpning inom den närmaste tioårsperioden. Län tillexperimentbyggande inom energiområdet används f. n. för att systematiskt prövanya energikällor samt ny byggnads- och installafions-teknik i fullskala. Elt antal experimentbyggnader avses dessutom kunna utnyttjas somdemonslrationsanläggningar då ny teknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Experimentbyggande syftar även till att utveckla och demonstrerametoder för genomförande av energi- och ROT-projekt med såväl ny som känd och beprövad teknik. Kostnader föruppföljning och utvärdering m. m. i samband med experi-menlbyggandetbetalas från de bidragsanslag som finansierar de olika forskningsprogrammen. förbyggnadsforskning (BFR) beslutar om lånen. På framställning av statensenergiverk får rådet bevilja lån till sådant experimentbyggande som ingårsom ett led i den forsknings- och utvecklingsverksamhel som den Ijuli1984 fördes från rådets till statens energiverks ansvarsområde. Lånen kanvara ränte- och amorteringsfria under en utvärderingstid påupp till . Lånen skall omprövas individuellt efter genomförd utvärdering. Därvid skall också villkoren för eneventuell återbetalning fastställas. Lån tillexperimentbyggande kommer till användning i forsknings- och utvecklingsarbetet inom tre av rådetsforskningsprogram, nämligen program2 Bebyggelsens utformning, användning och förvaltning, program 3 Byggnads- ochanläggningsteknik, produktion och energihushållning samt program 4 Energianvändning för bebyggelse nyaenergisystem. I sinanslagsframställning har rådet beräknat att vid oförändrad ambitionsnivå behövsför beslut om lån till experimentbyggande under budgetårel 1985/86 ettbeslutsutrymme av 10,2 milj. kr. inom programmen 2 och 3 samt 22,0 milj. kr.inom program 4, utöver vad som då ännu inte har tagits i 1984/85:100 Bilaga 13 97 anspråkav lidigare års ramar. Vidare hemsläller rådet om att fä göra åtaganden för budgelåren 1986/87 - 1988/89 intillföljande belopp, nämligen 23 milj. kr., 16 milj. kr. resp. 11 milj. kr. Experiment- ochdemonstrationsprojekten inom program 2 inriktas mot bostadshus med flexibilitetoch föränderbarhet i organisation och funktion, nya bostadsformer i fierbostadshus därinslag av gemensamt arbele eller samvaro är framträdande samt mol särskilda bostäder fört. Inom program 3bedrivs verksamhet avseende tekniska lösningar inom områdena energihushållning,bostadsförbättring, hälsoskydd eller arbelsmiljö. Alla experimentprojekt skallutvärderas med avseende på relationen mellankostnad och kvalitet/funktion. Vad beträffar detexperimentbyggande som planeras inom rådels program 4 föreslär rådet allexperimenlbyggande inom solvärmeomrädei koncentreras till sådana projekt som ärnödvändiga för verifiering av kostnader för nya tekniska rön och framsteg. Delprogrammetvärmepumpar prioriteras högt. Verksamheten inriktas på husindividuella system ochgruppcentralteknik med värmepumpar, nya systemkombinationer samt avanceradevärmepumpar och absorplionsvärmepumpsystem. När det gäller indirekt solvärme(nalurvärme) inriktas verksamheten på att utvärdera redan byggdaanläggningar och att initiera fullskaleexperiment för atl sprida och demonstreratekniken. De minskade resurserna till utveckling av teknik för värmelagringmedför att endast ett fåtal sådana experimentprojekt kan byggas. Inomvärmedistributionsomrädet kommer tyngdpunkten att ligga på användningen avlokala energikällor för hus i utspridd bebyggelse samt för gruppcentraler.Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas ål systemens tillförlitlighet och långlidsegenskaper. Rådet anger motbakgrund av bostadsförbättringsprogrammet och det malerial som hartagits fram inför omprövningen av energihushällningspro-grammet (Energi -85)att etl fortsatt experimentbyggande är angeläget i anslutning tillFoU-områdena bostadsförbättring, energihushållning och ny energiteknik. Rådet har därför utöver sitthuvudalternativ hemställt om ytteriigare 5 milj.kr. för län tillexperimenlbyggande inom bostadsförsörjnings-och energihushällningsområdena samt ytterligare 13 milj. kr. för län till sådant experimentbyggande som avser nyenergiteknik. 1 såvälpropositionen om bosladsförbätlring (prop. 1983/84:40 bil. 9) som 1984 ärsforskningspolitiska proposition (prop. 1983/84:107 bil. 8) betonades rådets ansvarför forsknings- och utvecklingsarbete som ligger inom den s. k.ROT-sektorn. Av slor vikt därvidlag är att forskning inom energihushållningsområdetsamordnas med sådan forskning som är mer byggnadstekniskt inriktad. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 98 Elt experimenlbyggandemed denna Inrikining har kommil igång. /85 uppförs fleraprojekl med denna ansals. Under budgelärel 1985/86 avses flera projekl kommatill utförande avseende skilda aspekter pä bosladsförbultring, sladsförnyelse,hissinsiallalioner och arbelsmiljö. Vad gäller såvälforskningen som experimenlbyggandel inom rådets program 4 har rådel planeralsin verksamhel i enlighel med ullalandena och inlentionerna i 1984 ärsforskningspolitiska proposifion. Del av rådel planerade experimenlbyggandelknyler väl an lill energilbrskningspro-grammet. Under /85gjordes en tillfällig omfördelningmellan experimentbyggnads- och bidragsanslagen i syfte atl öka möjlighelernaall med bidragsmedel förbereda vissa experimentbyggnadsprojekl inombo-stadsförsörjningsområdei. Medlen återförs nu lillexperimenibyggnadsan-slagel. För beslut om lån lillexperimenlbyggande under /86 förordar jag mot bakgrund av vadjag nu har anfört en ram om sammanlagt 34,2 milj. kr. Jag har därvid beräknalall ca IImilj. kr.skall avse experi-ment inom bostadsförsörjningen inkl. energihushållningen,dvs. rädeis program 2 och 3. Vidare bör I milj. kr. disponeras efler beslut avhumanis-tisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet. Program 4 omfattar såledesca 22 milj. kr. Vad gäller åiaganden för budgetären 1986/87 och 1987/88förordar jag preliminärt beräknade ramarom 22 milj. kr. resp. 12 milj. kr. Jag beräknar attreservationsanslaget behöver föras upp med ell belopp av 37 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenalt 1. medgealt beslui om lån lillexperimenlbyggande fär meddelas intill elt belopp av . underbudgetårel 1985/86 och all oulnylljad del av denna ram får ulnylljas även /87, 2. medge att beslut om lån till experimentbyggande under budgelåren1986/87 och 1987/88 preliminärt får meddelas iniill ell belopp av 22000000 kr.resp. 3. till Lån till experimentbyggandeför /86 anvisa elt reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 13 99 B 15.Statens institut för byggnadsforskning 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag förbyggnadsforskning (SIB) är ell seklorsforskningsin-stitul inomsamhällsbyggnadsomrädel. Institutet svarar för den långsiktiga kunskaps- ochkompetensuppbyggnaden för sektorn inom elt antal olika områden. Institutetsnuvarande forskningsorganisation infördes vid budgetårsskiflel den Ijuli1982. Forskningsenheten omfaltar åtta forskningsavdelningar och en avdelning för mät- och dalateknisk service.Institutet har också ell kansli och en informationsavdelning. Till varjeavdelning är knuten en rådgivande sakkunniggrupp, vars ledamöter är praktisktverksamma inom sektorn eller forskare frän universitet och högskolor. Isakkunniggrupperna prövas löpande avdelningarnas verksamhet och planerframför allt med avseende pä relevansen. Verksamheten vidSIB finansieras fr.o. m. /85 med basanslag under bostadsdepartementetshuvudtitel samt med projektanslag ochuppdragsmedel. Basanslaget skall användas för slöd till sådan forskning som bidrar lill en långsiktig kunskapsuppbyggnad förbyggsektorns behov saml för forskninginom områden som statsmakterna har angett som viktiga, men där särskilda uppdragsgivare saknas. Övrig verksamhet inominstitutet finansieras viauppdragsmedel eller projektanslag. Verksamhetensomfattning och utveckling framgår av följande sammanställning. Ekonomisk plan (1 OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1985/86 Forskning och utveckling på uppdrag I syfte att komma i fas med BFR: splanperioder har SIB i anslutning lill sin anslagsframställning utarbetat enverksamhetsplan för perioden Prop.1984/85:100 Bilaga 13 100 1985/86-1986/87. Därutöver har SIB ularbelal en långiidsbedömning förperioden /86-1989/90. Forskningsverksamhelen vid insliiuiel inriktasmol områdena - bostadsanvändning,bostadsplanering och bosiadspolilik - offenlligplanering och styrning av byggande och markanvändning - byggnadersoch byggnadsmaterials lekniska egenskaper - klimat-och inslallalionsfrågor saml energihushållning Forskningsområdena har valts påell sådant sätl all de ligger cenlrall inom bostads- och byggnadssektorn, all deförväntas ha en över liden bestående aktualitet och angelägenhet och all de kanbli föremål för en sammanhållen bearbelning inom insliluiet. För verksamhelen /86 hemställer insiiiuiei all slatens bidrag i form av basanslaguppgår lill . SIB har därvid utgått frän att huvudförslaget med kravpä två procents besparing inle skall tillämpas på institutet.Uppdragsintäkterna beräknar insliluiet till . 1 enlighel med vad jaghar anförl i fråga om rådets verksamhetsplan har jag inle heller vad gäller SIBambitionen atl gä in med detaljerade synpunkter på verksamhetens inrikining. Min uppfattning är atlinstitutets verksamhetsplan ligger väl i linje med vad som angavs i 1984 årsforskningspolitiska proposition som ulgångspunkler för den statligtfinansierade byggforskningen. Jag kan konstalera att BFR i sinanslagsframställning gjort samma bedömning. Institutet har hemställtatt huvudallernativet inle skall lillämpas för SIB. Rådel har för sin delanseti atl SIB:s anslag därför börräknas upp efter samma grunder som forskningsrådens anslag.