prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare har kommittén lagit upp frågan omavvägningen av priserna på olika malfeller. Jag delar kommitténs uppfattningatl denna fråga ånyo bör prövas vid prisöverläggningarna. Prop.1984/85:166 57 Mittförslag: Prisregleringen för jordbruksprodukter bör liksom f. n. i huvudsakavse partiledel för animalieprodukler och odlarledel för vege-tabilieprodukler.Inom ramen för den nuvarande regleringen bör följande ålgärder genomföras. - Som etl försia steg bör förelagmed inlegrerad produklion snarasl möjligt dela upp redovisningen mellanverksamhet inom och utom jordbruksprisregleringen. - Som etl andra sleg bör berördförädlingsindustri frivilligt pröva möjlighelerna att dela upp verksamheten ifristående juridiska enheter. - Vidjordbruksprisöverläggningarna bör i fortsättningen anges hur mycketproducentpriserna kan förväntas sliga till följd av den föreslagnapartiprishöjnigen. - Uppföljningen av de föreslagnaålgärderna bör åläggas statens jordbruksnämnd. Kommitténsförslag: Överenstämmer i huvudsak med mill förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker kommitléns förslag alt behållaprisregleringen i nuvarande led. NO, SPK, industriverket och Industriförbundetföreslår att prisregleringen generellt eller för vissa produkter flyllas lillproducentledet. Konsumentdelegationen framhåller all principiella skäl lalarför en flyttning av prisregleringen till jordbrukarledel men atl en sådanflyllning skulle kunna leda till ökade kostnader för konsumenterna, bl.a. pågrund av den bristande konkurtensen i första förädlingsledet. Liknande tankarframförs av LO, TCO, KF och Handelns samarbelsorgan för jordbruksfrågor. Deålgärder inom prisregleringen som föreslås tillstyrks nästan genomgående avsamlliga remissinstanser. Även LRF lillslyrker de föreslagna förändringarna menframhåller atl man bestämt avvisar varje åtgärd som syftar till tvångsmässiguppdelning av företag i skilda juridiska enheler. förordar atl frågor om konkurtensbe-gränsning inomprisregleringen bör handhas av de vanliga konkurtensvår-dande myndigheterna. NOtillstyrker all man i jordbruksnämndens instruktion starkare än f. n. markerarnämndens skyldighel alt la hänsyn till konkurtensaspekler. SPK framhåller attden beredning för frågor om kon-kurtensbegränsning som finns inomjordbruksnämnden bör aktiveras. Liknande synpunkler framförs av NO. Skälenför mitt förslag: Prisregleringsledet är del led där priserna bestäms ijordbruksprisöverläggningarna. För animalieprodukler besläms priserna ihuvudsak i partiledel och för vegetabilieprodukler i allmänhet i odlariedei. Prop.1984/85:166 58 Prisregleringen för animalieprodukler omfattar därförockså en viss del av förädlingen. Skälet till valel av prisregleringsled är bl.a. atl möjlighelerna att fastställa eu korrekt gränsskydd underiättas av omregleringen ligger i det led där internationell handel med joidbruksproduktersker. Mol denna utformning av prisregleringen har riktats kritik. Del har bl.a.hävdats att företag som bedriver verksamhet såväl inom som utom regleringen fårkonkurrensfördelar gentemot förelag som enbari verkar utanför regleringen.Kommittén har därför dels analyseral etl alternativ där priserna regleras iproducentledet, dels diskuterat ett alternativ med förändringar inom ramen förnuvarande reglering. Prisstödet är i första hand avsett för jordbrukarna ochförädlingen borde därför i största möjliga utsträckning hållas utanförregleringen. Principiella skäl lalar för en flyttning av regleringen. Jag delardock den bedömning som gjorls av kommiltén och flertalet remissinstanser attdel nu bör vara möjligl all komma till rätta med en stor del av problemen genomåtgärder inom den nuvarande regleringen. I nuvarande system får konsumenternavid prisöverläggningarna en förhållandevis stor insyn i förädlingsindustrinsverksamhet genom alt kostnaderna särredovisas och granskas för sig. Som harpåtalats av bl, a. konsumentdelegationen och LO skulle en flyttning avregleringen kunna leda till ökade kostnader för konsumenterna bl.a. pä grund avden brislande konkurtensen i första förädlingsledet. Del är dessulom tveksamtom några förenklingar skulle uppnås vid en flyttning av regleringen eflersomgränsskyddet även i detta alternativ måste avse förädlade produkter. För att komma till rätta med de olägenheler som diskuterasi samband med nuvarande utformning av regleringen anser jag atl en uppdelningsnarasl möjligl bör ske av redovisningen på reglerad resp. icke regleradverksamhel inom företag med inlegrerad produklion i likhet med de riktlinjersom gäller i den uppgörelse som har träffals mellan NO och . Härigenom bör man få en bild av hur koslnaderna fördelar sigmellan reglerad och icke reglerad verksamhet. Som etl andra sleg bör berördförädlingsindustri frivilligt pröva möjligheterna alt dela upp verksamheten ifrislående juridiska enheler för att eliminera den misstro som rikias motförelag med verksamhet såväl inom som utom jordbruksprisregleringen. Om enuppdelning eller särtedovisning inle kommer lill stånd i önskvärd omfallningoch man finner alt verkningarna av sådana uteblivna ålgärder från allmänsynpunkt har skadlig verkan får vid senare tidpunkl övervägas om andra ålgärdermed anledning härav behöver vidtas. Det är vidare nödvändigt att ålgärder i enlighel med deöverenskommelser som träffats mellan NO och genomförssnarast möjligt. Därvid bör bl. a. avseende fästas vid att de fördelningsnormeroch värderingsprinciper som skall användas vid särtedovisningen blir enhetligtutformade. Som jag har anfört är prisstödet i första hand avsettför jordbrukar- Prop.1984/85:166 59 Enligt min mening bör det därt"ör vidprisöverläggningarna i fortsättningen anges vilken höjning avproducentpriserna den föreslagna partipris-höjningen kan vänlas leda lill. Kommittén har föreslagit att jordbruksnämnden gesbefogenhet att förelägga vite för alt komma lill rälla medkonkurrensbegränsningar. För egen del kan jag inte finna att det redovisats etltillräckligt underiag för en sådan ordning. Jag kan därför inte biträdaförslaget. i det fortsatia arbetet finna altyllerligare former för ingripande behövs i syslemel, bör nämnden självfallelanmäla delta lill regeringen, som då kan la upp saken lill förnyad prövning. De ålgärder som föreslagils bör i försia hand gälla inomanimalieproduktionen och avse såväl lantbrukskooperaliva som övriga företag. Uppföljningen av de föreslagna åtgärderna inomprisregleringen bör åläggas jordbruksnämnden. har tillsatt ensärskild expertgrupp för atl bereda frågor angående konkurrensbegränsning. att besluta om de arbetsformer som bäst lämpar sig fören effektiv uppföljning av de föreslagna ålgärderna. Miu förslag: Ordningen med obundna överläggningar ompriserna på jordbruksprodukter bör bibehållas. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remfssinstanserna: Kommitténs förslag har näslangenomgående tillstyrkts. LRF understryker nödvändigheten av att i alltväsentligt behålla den kompensationsmodell som tillämpats sedan början av1970-talet I.o.m. , Skälen för mitt förslag: fastställde i februari1984 rikllinjer för överläggningarna om jordbruksprisregleringen för lidenefler , Enligt riksdagsbeslutet skulle en ordning med obundnaöveriäggningar prövas, såväl i fråga om koslnadskompensation lill jordbrukeloch viss förädlingsindustri som beträffande jordbrukarnas inkomslföljsamhet.Riksdagen godkände förslag om prisregleringen på jordbruksprodukterför /85. Förslagen hade på regeringens uppdrag utarbelatsav en särskild kommitté efler överläggningar och i samförslånd medLantbrukarnas förhandlingsdelegation. Övergången till ordningen med obundna överläggningar skallses som ett led i regeringens strävan all bekämpa inflationsutvecklingen ochminska riskerna för en ur jordbrukels synvinkel ogynnsam kostnadsutveckling påproduktionsmedel. 1 sådana överläggningar kan även andra faklorer änkoslnadsulvecklingen beaktas, l.ex. Prop.1984/85:166 60 landena i jordbrukel och samhällsekonomin i övrigt. Hänsynkan också tas lill angelägenhelen av att kunna begränsa jordbrukels starkaberoende av importerade produktionsmedel för alt därigenom minska sårbarhetenvid en avspärrning. Jag finner atl ordningen med obundna överläggningar harfungeral väl. De överiäggningar som ägde rum såväl våren som höslen 1984 kundeockså avslutas i samförstånd. Jag förordar således att ordningen med obundnaöverläggningar bibehålls. Jag vill i delta sammanhang erinra om all jag i prop.1983/84:76 om vissa livsmedelspoliliska frågor framhöll, atl del är orimligtatt lolka innebörden av en ordning med obundna överläggningar så, attjordbrukel därmed inte längre skulle få någon kompensation för ökade kostnader.Vidare borde del i första hand ankomma på parterna vid prisöveriäggningarna atti samband härmed överväga på vilket sätl kosl-nadskompensationen skallberäknas. Prisregleringens förhällande tUl nya produkter Miu förslag: Jordbruksprisregleringen bör ulformas så inle försvårar eller hindrar utvecklingen av nya produkter och alt deinförs på marknaden. Kommitténs förslag: Överenstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Tillstyrker i huvudsak kommitténs förslag. Skälen för mitt förslag: Det är ell självklart intresseför konsumenlerna alt del finns ulrymme för nya produkter och metoder pålivsmedelsområdet. Till följd av den snabba utvecklingen inom biokemin ochlivsmedelstekniken kan jordbruksråvaror nu användas i fler produkter änlidigare. Detta släller krav på en anpassning av jordbruksprisregleringen.Enligt min mening bör en positiv inslällning intas till nya produkter och detbör finnas så få restriktioner som möjligt. Jordbruksprisregleringen bör därförvara utformad så att den inle försvårar eller hindrar utvecklingen av nya produkteroch att de införs på marknaden. Introduktionen av nya produkter kan medföra allprissättningen inom jordbruksprisregleringen behöver modifieras. Jag delarkommitténs ståndpunkt att sådana modifieringar av gällande priser och avgifierbör kunna göras som etl led i prisöverläggningarna på jordbrukels område. Kommillén har särskilt berört de jordbruksprodukter somanvänds för tekniska ändamål, dvs. annan användning än som livsmedel ellerfodermedel. Kommiuén anser atl etl utnyttjande av varor/produkter, vilka inordnatsi jordbruksprisregleringen, för framställning av tekniska varor/produktereller annan användning än som livsmedel eller fodermedel bör i Prop.1984/85:166 61 princip få ske frill eller med andra ord vara fri frånrestriktioner. Förekomsten av en jordbruksprisreglering bör inle heller ledalill att den försvårar eller hindrar användning av nämnt slag. Jag finner atldenna syn på lekniska produkter i samband med jordbruksprisregleringenöverenstämmer med den inställning till nya produkter jag lidigare harredovisat. Vidare framhåller kommittén alt den är införstådd med alldel är angeläget atl spannmålsregleringens finansiering så långt möjligt inte fårge negaliva effekler vad gäller möjligheten att inlroducera nya produkter avspannmål. Jag delar denna inslällning. 2.6.2 Stödel lUl jordbrukel i norra stödet tiU jordbruket i norra Milt förslag: Jordbruksproduktionen i norra börbibehållas i ungefär nuvarande omfattning. Stödet till jordbrukel i nortaSverige bör liksom hillills ulgå i form av prisstöd och raiionaliseringsstöd. Kommitténs förslag: Överensslämmer med mill förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delarkommitténs förslag att norta speciella förhållanden måste beaktas ijordbrukspolitiken. Jordbrukets omfattning i norta bör enligt dessaförbli ungefär oförändrat. Skälen för mitt förslag: Med hänsyn lill jordbrukets storabetydelse för befolkning, sysselsättning, service, miljö, m.m. i norta Sverigefinns del anledning alt även fortsättningsvis behålla ett regionalpolitisktmotiverat stöd för näringen i denna del av landel. Detta är betydelsefullt ävenfrån försörjningsberedskapssynpunkt. Andelen sysselsatta i jordbruket under senare decennierhar minskat kraftigt av skäl som har redovisals i del föregående. Dennaomvandling av samhället har blivit särskilt kännbar i de delar av landet därjordbruket har stor betydelse för sysselsättningen. I de områden del här ärfråga om har även skogsbruket slor betydelse för sysselsättningen. Skogsbrukethar genomgått en liknande rationaliseringsprocess som jordbruket. Jord- ochskogsbruksdominerade områden utan eller med en begränsad tillgång på andraarbetstillfällen än i jord- och skogsbruket har därför blivit känsliga förålgärder som väsenlligt ändrar förulsäuningarna för de areella näringarnas ochdå främsl jordbrukels utveckling. Livsmedelsindustrins lokalisering besläms huvudsakligen avtvå faklorer, nämligen behovel av närhel lill råvaruproduktion resp. tillkonsumenler. Avgörande för vilken faklor som är styrande för livsmedelsindustrinslokalisering är i många fall råvarans resp. den färdiga produktens känslighetoch lämplighet för lagring och transport. Prop.1984/85:166 62 Andelen sysselsatta i livsmedelsindustrin är lägre isamtliga län i norta , undantaget , än som svarar mot dess andelav totalbefolkningen, I Nortbottens och är andelen särskiltlåg. När det gäller sysselsättningen i jordbruket är andelennågot lägre i norra än i riket. När del gäller ralionaliseringsutvecklingensregionalpolitiska konsekvenser kan man notera bl.a. följande. 1 norta Sverigefinns endast 0,5 milj. ha åker, vilkel motsvarar ' av landets toialaåkerareal. Åkerarealen är dessutom koncentrerad till kustbygden och de södradelarna av området. Dessa speciella förhållanden gör attrationaliseringsverksamheten måste bedrivas på ett annat sätl än i övrigadelar av landel. Av del malerial kommiltén presenterar framgår att iinlandsområdena, som geografiskt omfaltar ungefär hälften av landet, finnsdrygt ' av den lotala åkerarealen, av brukningsenheterna och avmjölkkorna. Del framgår också alt såväl åkerarealen och anlalelbrukningsenheter som antalet mjölkkor har minskat snabbare i dessa områdenunder än i kustlandet. I kustlandet överensstämmer jordbrukelsutveckling i stort sett med utvecklingen i riket. Även om jordbrukel i norra inland är av litenomfattning i förhållande till områdets geografiska storlek kan det ha slorbeiydelse som en bas för betydelsefull kombinationssysselsällning. Inkomsterfrån jordbruket kan ge ett väsentligt sysselsättnings- och inkomsttillskoltsom tillsammans med andra förtjänstmöjligheter i området bidrar tillupprätthållande av befolkningsunderlag, näringsliv, service m. m. Detta fåräven till följd alt vår beredskapssituation förbättras. Skillnader i jordbrukets förutsättningar mellan norraSverige och övriga delar av landet samt skillnader i norra mellanområden med goda resp. svaga förutsättningar för jordbruksproduktionen hargjort det nödvändigt alt utforma stödformer som tar hänsyn till de speciellaförhållanden som råder. I såväl 1967 och jordbrukspoliiiska som 1984 årslivsmedelspolitiska beslut har framhållits att samhället är berett alt görainsatser för att upprätthålla ett jordbruk av betydelse i norra . I 1984års livsmedelspoliliska beslut framhålls bl.a. betydelsen av en geografisktväl differentierad jordbruksproduktion och den roll jordbrukel spelar i bygderdär det råder brist på andra arbetstillfällen. Kommittén redovisar bl. a. effeklerna av det statligafinansieringsstödet till jordbrukel som regionalpolitiskt instrument. Av dennastudie framgår att de speciella insatser som samhällel gjort i norta Sverigeför atl bygga upp rationella företag har haft en positiv effekt på jordbruketsutveckling. Utan denna typ av speciella insatser skulle enligt kommilténföretagsnedläggningen gått betydligt längre. Vidare har slödet hafl en avsevärd effekl påproduklionsbefrämjande åtgärder inom växtodling, skörd och utfodring samlhjälpt lill att införa nya produktionsmetoder. 1984/85:166 63 Sludien visar vidare alt förelag som ort storainvesteringar finansierade med främmande kapital blir ekonomiskt känsliga vidvikande konjunkturer och ökade räntekostnader. Det framhålls alt i en sådansituation kan speciella selektiva stödåtgärder erfordras, såvida man inte redani stödul-formningen garderat sig mol förändringar i konjunkturen. I studienframhålls att olika former av anpassad ränta - t, ex, trappstegslån elleruppbyggande av någon form av inveslerings-(risk)fond - förefaller kunna varaen utgångspunkt för nya diskussioner om ålgärder från samhällels sida. Det är enligt min mening viktigt att de speciellaförhållanden som råder i norta särskilt beaktas vid jordbrukspolitikensutformning. Del finns flera skäl som lalar för en geografiskl väldifferentierad jordbruksproduktion av i stort sett nuvarande storlek i nortaSverige. Jag anserdet däremot inle möjligt att, som framhållils från regionalt håll, f. n. ha sommål att yllerligare öka jordbruksproduktionen i norta . Det är inteheller möjligl att, med hänsyn lill bl. a. den fortsatta rationaliseringen somsker i jordbruket, garantera alt en viss resursmängd bibehålls i jordbruketinom detta område. MIU förslag: Prisstödet bör i huvudsak vara utformat somf. En viss ändring bör ske av prisstödsområdena. Prisstöd bör även utgä förpotatis. En uppräkning av prisstödet bör ske från den Ijuli 1985. Kommitléns förslag: Livsmedelskommitiéns förslagbelräffande den allmänna utformningen av prisstödet och gränserna för prisstödsområdenaöverensslämmer med mill förslag. Detsamma gäller beträffande prisstöd förpotatis. När det gäller justeringen av prisslödel med hänsyn till kostnadsförändringarföreslår kommittén att sådana justeringar bör baseras på PM-index. Remissinstanserna: Remissinstanserna delar i allmänhetkommitténs förslag belräffande prisstödet. Flera av länsstyrelserna inomprisstödsområdet har dock synpunkter på områdesgränserna och storleken avprisstödet. Konsumentdelegationen framhåller alt finansieringen av delregionalpolitiska stödel inte får ske via livsmedelspriserna, LRF ochHushållningssällskapens förbund betonar utifrån delvis andra utgångspunkteratt finansieringen måste ske av budgetmedel, Riksrevisionsverkel anser alt omslödet lill jordbruket i norta skall ses som elt regionalpolitisktstöd och om det anses önskvärt atl samordna rationaliseringsslödel med annalregionalpolitiskt stöd är del viktigt att göra klart vilka eventuella organisatoriskaförändringar som krävs för all det sektoriella intresset skall kunnaunderordnas det regionalpolitiska intresset och slödgivningen verkligen få denavsedda inriktningen. Prop.1984/85:166 64 Skälen för mitt förslag: Stödel lill jordbrukel i nortaSverige har differentierats på olika områden så alt stödet ökarsuccessivt längre nortut och är högst i nordligaste inland. Degeografiska gränserna vid denna differentiering bygger påproduktionskostnadskalkyler för olika områden. Jag finner kommitténs förslag beträffande stödområdesindelningenväl avvägda. Förslagel innebär i likhet med vad Norrlandskommillén föreslog attdet bör finnas fyra prisstödsområden som är gemensamma för mjölk, kött, fläskoch modersuggor. Prisstödsområde I bör omfatta nuvarande prisstödsomräde Iför mjölk. Prisstödsområde 2 bör omfatta nuvarande prisstödsomräde 2 och 3 förmjölk. Prisstödsområde 3 och 4 bör omfalla nuvarande prisstödsomräde 4 resp. 5för mjölk, har en i förhållande till konsumtionen lågmjölkproduktion. I har antalet mjölkkor minskat kraftigtunder senare år. Prisstödet till mjölk bör därför utgå med ett högre belopp iden del av prisstödsområde 2 som tillhör och länän i övriga delar av prisstödsområde 2. Den del av prisstödsomräde 2 somtillhör och benämns 2a och resterande del 2b. Prisstödet till getskötseln bör baseras på de beräkningarsom görs beträffande mjölkstödet i prisstödsomräde 2a och 2b. Prisstöd börendast utgå lill förelag med minst tio och för högst 50 mjölkproducerandegetter per företag. Prisstöd bör även lämnas till potatisodlingen och föreslåsulgå inom två prissiödsområden. Område 1 ulgörs av och område 2av , , och . Det bör liksom hillills få ankomma på slatensjordbruksnämnd att pröva lokala förändringar i områdesindelningen. Jag föreslår atl prisstödet bör utgå med följande beloppfrån . Vid beräkningen av öreslalen har jag utgått från kommitténsförslag med den justering uppåt som kostnadsutvecklingen motiverar. Mjölk öre/kg' Kött öre/kg Fläsk öre/kg Modersugga kr./sugga Getter kr, per mjölkprod. ' Beloppen avser mjölk med 4,fetthalt. Prisstödsområdet omfattar ,, , , , ochVärmlands län. 1984/85:166 65 Prisstödet för potatis bör utgå med /ha iNorrbollens län och /ha i , , ochGävleborgs län. Liksom bör stöd utgå för att underiättaomhändertagande av värphöns i norta . bör få användas åriigenför della ändamål. Medelsbehovet för prisstödet kan med hänsyn till dejusteringar jag nu har redovisat och vid oförändrad produktionsvolym beräknasbli ca 340 milj.kr. för /86. Härutöver tillkommer prisstödettill rennäringen med drygt I2milj.kr. Finansieringen av del ökade prisstödettill norta bör ske genom en minskning av vissa budgetmedel somanslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Jag återkommertill delta i min anmälan till proposilion om reglering av priserna på vissajordbruksprodukter, m. m. Miu förslag: En översyn bör vidtas belräffandeutformningen av finansieringsstödet. Del ankommer på regeringen att besluta idenna fråga. Kommitténs förslag: Slöd till störte invesleringar iekonomibyggnader vid utvecklingsbara förelag bör utgå i form av räntebidrag,investeringsbidrag och Slartbidrag. Kommillén lar upp frågan om behovel av investeringar imarkanläggningar! Enligt kommittén bör stöd till varaktigainvesleringar i markanläggningar på beslående åker kunna ulgå ulan prövning avföretagets möjligheter att beslå och utvecklas som en självsländig enhet. Denenda prövning som behöver ske vad gäller åtgärden och företaget är alt det ärfråga om en varakiig och från allmän synpunkl lämplig åtgärd som uiförs påbestående åker. Kommittén förslär även en samordning av glesbygdsstödetoch rationaliseringsslödel. Remissinstanserna: Flera av remissinslanserna bilräderkommitléns förslag. Lanlbruksstyrelsen föreslår att en överarbetning bör skeav del föreslagna ränteslödet. Skälen för mitt förslag: Investeringarna i jordbruket inorra bör i huvudsak utgöras av ersätlningsinvesteringar för altbibehålla nuvarande produktionsvolym. Med hänsyn härtill och då investeringarnai betydande utsträckning förväntas ske successivt finner jag det lämpligt all delföreslagna ränteslödet ytterligare ulreds. Samspelet mellan de föreslagna räntebidragenoch del räniebidrag som ingår i det s.k. etableringsslödel bör också närmarestuderas. Frågan om utformningen av finansieringsstödet till jordbrukel i nortaSverige bör behandlas i samband med den översyn av 5 1984/85. Prop.1984/85:166 66 de utsatta jordbrukarnas situation som jag föreslår iannat sammanhang. 1 avvaktan härpå bör nuvarande regler för finansieringsstödtill företag i norta kunna bibehållas oförändrade. När det gäller frågan om invesleringar i markanläggningarpå bestående åker framgår av vad jag sagt att kommittén föreslagit atlstöd bör kunna utgå utan prövning av företagets möjligheter all bestå och utvecklassom en självsländig enhet. Frågan om invesleringar i för flera fasligheler gemensamlhuvudavlopp i har tagils upp av lanlbruksstyrelsen i sambandmed anslagsframslällningen för budgetårel 1985/86. Regeringen anvisade för budgetåren1982/83 och 1983/84 Smilj.kr. för bidrag lill huvudavlopp. Stödeladministrerades av lantbruksstyrelsen. I kombination med företrädesvisraiionaliseringsstöd har bidrag kunnat medges med sammanlagt högst 75%.Raiionaliseringsstöd kan högst ulgå . Jag förordar beträffande de frågor som rör investeringar imarkanläggningar och huvudavlopp atl även dessa tas upp och belysesytterligare i anslutning lill den översyn jag lidigare aviserat. När det gäller samordningen mellan glesbygdsstödet ochrationaliseringsslödel är jag f. n. inte beredd att föreslå nägon förändring. Jag ålerkommer i det följande till anslagsfrågan. 2.6.3 Ålgärder för produktionsanpassning Allmännasynpunkter Mitt förslag: Jordbruksnäringen bör la ett betydandeansvar i fråga om produktionsvolymens anpassning.