prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — Metoden med en begränsad förtryckning och en försäkraninnebär som nämnls atl informationen pä kontrolluppgifterna inte förs in pädeklarationsblanketten. Den skattskyldige har därför inle viddeklarationslillfället någon uppgifl om vilka kontrolluppgifter somskattemyndigheterna har fåu. Han kan dock förutsätta alt myndigheterna harsamma uppgifier som han själv. Metoden förutsätter emellertid all deklaranternainformeras om vilka uppgifter skattemyndigheterna lagl lill grund förtaxeringen. Detla kan ske genom ell särskilt dokument som sänds ut när etlförsta ställningstagande lill taxeringen föreligger. Av det anförda framgår atl det finns vissa fördelar med enfullständig förtryckning. Men det finns också nackdelar med en sädan melod. Detlorde sålunda bli nödvändigt att tillställa alla skattskyldiga, som myndigheternafått kontrolluppgift för, samma sorts förtryckta blankett. För att blankettenskall ge utrymme för deklaranter med invecklade inkomslförhållanden attfullgöra sin deklaralionsskyldighet korrekt krävs det en blankett av ungefärdagens utseende. Den största nackdelen med att förtrycka ävenkontrolluppgifterna är emellertid alt en sådan förtryckning kommer aU förskjuiadeklarationstid-punkten med minsl tvä månader. Detta gäller inte enbartskattskyldiga med enkla inkomsl- och förmögenhetsförhållanden utan ävenskattskyldiga som har komplicerade deklarationsförhällanden. Härigenom skullestarten för deklarationsgranskningen komma att försenas med minst två mänader.En sädan konsekvens är som kommittén har påpekat synnerligen olycklig. Det ärangelägel att ha en sä lång granskningsperiod som möjligt och man kan integärna kompensera en försenad start med en senareläggning av perioden somhelhel. Dels kommer granskningen då att ske lång lid efter beskattningsåret,dels mäste i så fall tidpunkten för slutavräkning och slutskattsedelförskjutas. Besvärstiden skulle behöva senareläggas. Alla dessa åtgärderstrider mot en naturiig strävan atl så snabbt som möjligl hanteradeklarationsmalerialel och ge deklaranterna besked om utfallet av taxeringen.Det kan också nämnas att kommittén överväger att i elt kommande betänkandeföreslå att skattsedelsulskriften tidigareläggs med 4-5 mänader i delförenklade deklarationssystemet. I så fall kan återbetalning av överskjutandeskalt liksom inbetalning av kvarslående skall tidigareläggas i motsvarandemän. Väljs metoden med förtryckning av kontrolluppgifterna gär ett sådantförslag - på grund av den senare deklarationstidpunkten - inte att genomföra. Prop.1984/85:180 55 Med hänsyn till vad jag nu har anfört finner jag i likhetmed kommittén att del förenklade deklarationssyslemet bör bygga pä modellen meden begränsad förtryckning och en försäkran angående innehållet i kontrolluppgifterna. 2.3 Utformningen av ett förenklat deklarationssystem Jag har i del föregående kommit fram lill all det börinföras ett förenklal deklaralionssyslem av den modell kommittén har förordat. Syslemet innebär alt skattskyldiga med enkla inkomsl- ochförmögenhetsförhållanden får använda en starki förenklad deklarationsblankett.Den skaltskyldige behöver i denna endasl redovisa sådana uppgifier som skattemyndigheternainte redan har kännedom om. Beträffande övriga uppgifter, dvs. sådana somframgår av konlrolluppgifter från tredje man (arbelsgivare m.fl.) eller annarsfinns tillgängliga i skaltemyndigheternas regisler, l.ex. uppgifier omfaslighetsinnehav, har han bara att intyga uppgifternas riktighet. Systemet bygger alltså på den grundläggandeförutsättningen att den skattskyldige och skattemyndigheterna i storutsträckning har tillgäng till samma informalion. 1 fräga om tjänsteintäkternaskall arbelsgivare m.fl. uppgifislämnare skicka likalydande kontrolluppgifterlill den enskilde och skattemyndigheterna. 1 den förenklade deklarationenbehöver den skallskyldige bara försäkra alt hans inkomster överensslämmer medde kontrolluppgifter han fått. Övriga uppgifter i myndigheternas registerkommer att förtryckas pä blanketten. Del gäller bl.a. fastigheisuppgifier -taxeringsvärde och inläktsberäkning - och uppgifier omsambeskaitningsför-hållanden. I den mån man anser all den förenklade deklarationen skallomfatta ytterligare uppgifier får dessa lämnas som tilläggsuppgifler. Det kanvara inkomsler som den skaltskyldige inte fått konlrolluppgifter pä eller underlagför avdragsyrkanden som skattemyndigheterna inle kan ha kännedom om pä annatsätt. Jag skall strax redogöra för min inslällning lill vilka intäkter ochavdrag som bör få vara med i den förenklade deklarationen. Läl mig bara förstsom bakgrund till detla säga några ord om hur kommittén har länkl sig atl deförenklade deklarationerna skall hanteras. Tanken är att laxeringarna skall utföras maskinellt medledning av kontrolluppgifterna och den information som registrerats fråndeklarationsblanketten. Maskinella kontroller av olika slag genomförs isamband härmed. Etl mindre antal deklarationer kommer all granskas manuellt,främsl till följd av att de maskinella kontrollmomenten givit utslag omeventuella felaktigheter. Den som använder den förenklade deklarationsblankettenfår ijuni ett meddelande om vilka uppgifter skattemyndigheterna lagl till grundför taxeringen saml uppgift om taxerad inkomst. 1984/85:180 56 skatlskyldige har således möjlighet atl på grundval avinformalionen i laxeringsmeddelandel begära omprövning under ålersloden avtaxeringsperioden om han anser att taxeringen blivit felaklig. Grundprinciper för en förenklad deklaralion Det nya deklarationssyslemet skall som nämnls bygga på endeklarationsblankett som är enkel för de skattskyldiga atl fylla i och lätlför myndigheterna att hantera och granska. Det innebär alt den bara i mycketbegränsad omfallning bör innehålla uppgifter som förutsätter manuellakontroller av granskarna. Ulredningar och skriftväxling skall således imöjligaste mån undvikas. Företeelser som ofla leder till meningsskiljaktigheterangående lolkning eller tillämpning bör inte omfatlas av del förenkladesystemet. 1 detta bör man i stället i huvudsak hantera inkomsler och avdrag somkan kontrolleras med hjälp av ADB på grundval av upplysningar(konlrolluppgifter o.d.) från tredje man. Samlidigt måsle den förenklade deklarationen omfatta denslora majoriteten löntagare och pensionärer. För alt åstadkomma delta krävsdet som jag har antytt vissa schabloniseringar och andra förenklingar avde maleriella beskattningsreglerna så atl dessa grupper inle behöver redovisasmärre avdragsyrkanden. Dessutom behövs en viss utvidgning av konlrolluppgiflsskyldighelenså att en detaljredovisning kan undvikas också när del gäller inläklssidan. Omman vill få med de allra flesta skattskyldiga med okomplicerade inkomst- ochförmögenhetsförhållanden räcker det emellertid inte med sädana åtgärder utandet måste finnas möjlighet för de skallskyldiga att själva lämna vissauppgifter i deklarationen. Det är nämligen inte möjligt alt genom förenklingarav de maleriella reglerna och utvidgning av konlrolluppgiflsskyldighelen fångain alla vanliga företeelser som bör beaktas vid taxeringen. Jag kommer i etlsenare avsnitt att närmare redogöra för de förutsättningar under vilka enförenklad självdeklaration får lämnas och vilka ändringar som bör göras i demaleriella reglerna. Jag skall emellertid redan här redovisa några huvudlinjeri dessa avseenden. Kommitténs förslag i huvuddrag Kommittén anser att man till att börja med bör se lill attdet slora flertalet löntagare och pensionärer kan använda den förenkladedeklarationen. Vad först beiräffar intäktssidan är det meningen attarbetsgivarna och pensionsanslalterna liksom skall lämnakonlrolluppgifter och all de skattskyldiga i regel bara skall behöva försäkra påblanketten atl tjänsteintäkterna är i enlighet med kontrolluppgifterna.Arbetsgivarnas uppgiftsskyldighel utökas något. De skall i kontrolluppgifternaange inte bara förekomsten av en förmån utan också värdera den i de fall detrör sig om fri bostad, fri lunch, fri bil m. m. Prop.1984/85:180 57 1 fråga om avdragssidan är det enligt kommitténs meninginte lämpligt all avdrag för olika kostnader redovisas i den förenkladedeklarationen, utan endast de som yrkar schablonavdrag bör få begagna denna.För att fä med tjänsteinkomslerna i så slor utsträckning som möjligl föresläsdärför bl. a. all det nuvarande schablonavdragel höjs. Vidare föreslås attarbetsgivarnas konlrolluppgiftsskyldighel rörande traktamenten ochreseersättningar vid Ijänsleresor skall slopas i de fall ersättningarna inteöverstiger vissa normalbelopp och all dessa beskallningsfrågor skall handläggaspå källskallesladiet. I denna del bygger förslagel påtraktamentsbeskattningssak-kunnigas betänkande (SOU 1983:3) Skatteregler omtraktamenten m.m. När det sedan gäller pensionärerna anser kommittén atl delextra avdraget bör kunna beaklas i det förenklade syslemet och föreslår pägrund härav all beräkningen av del extra avdraget förenklas bl. a. i de fallförmögenhet föreligger. I fråga om avdragssidan i övrigt föreslås att vissaavdrag och skattereduktioner skall slopas. Del gäller förvärvsavdragei,avdraget för underhäll av inle hemmavarande barn samt skattereduktionerna förgift skattskyldig med hemmamake och ensamstående med barn. Vidare föreslås attförmögenhet skall få redovisas i den förenklade deklarationen om den inleuppgår till beskattningsbart belopp. Kommiltén har övervägt att stanna vid dessa förslag,vilket skulle innebära att den skatlskyldige kunde fullgöra sin deklaralionsskyldighetgenom all underteckna blankellen. Del skulle således inte finnas något utrymmeför tilläggsuppgifler. En sådan lösning skulle emellertid inbegripa högsl tvåmiljoner skattskyldiga och enligt kommittén är detla en otillräcklig förenkling.Kommillén kommer fram till att även inkomst av kapilal och av schablonbeskattadannan faslighel samt vissa smärre realisationsvinster skall ingå i delförenklade systemet." För all fä med kapitalinkomsterna föreslås att banker ochandra kreditinstitut skall lämna konlrolluppgifter på inlåningsräntor, så attdessa kan omfattas av en försäkran på samma sätl som tjänsteintäkterna. Avdragför skuldräntor skall enligt förslaget yrkas som tilläggsuppgift ideklarationen. Del s.k. sparavdraget, som f.n. kan utnyttjas gemensamt avsambeskaitade personer, föreslås bli individualiserat och höjt. I fräga om schablonbeskattad fastighet föreslås alt baraen sådan skall fä redovisas i deklarationen och att intäkten skall beräknasmaskinelll pä grundval av de uppgifier som finns hos skattemyndigheterna.Avdrag för skuldräntor skall yrkas som tilläggsuppgift. När det sedan gällerakiievins-terna föreslås att ell schablonavdrag införs för s. k. korltidsakiieroch att det nuvarande schablonavdraget för äldre aktier individualiseras.Slulligen skall enligt kommitténs förslag tilläggsuppgifler få lämnas i tvåavseenden, nämligen dels i fräga om tjänsteintäkter för vilka konlrolluppgiftej erhållits, dels i fråga om allmänl avdrag för pensionsförsäkringspremier. Uianför den förenklade deklarationen hamnar enligtförslaget inkomsl av rörelse, inkomst av jordbruksfastighet, inkomst avkonventionellt be- Prop.1984/85:180 58 skattad annan fastighet samt i huvudsak inkomsl avlillfällig förvärvsverksamhet. Detsamma gäller tjänsteintäkter som avserförelagsledare eller delägare i fåmansföreiag. I den förenklade deklarationenskall inle få förekomma avdrag i inkomstslaget tjänsl ulöver schablonavdragelsaml inte heller förlustavdrag eller extra avdrag på grund av sjukdomskostnadereller existensminimum. Härulöver föreslås vissa begränsningar som gäller mindrefrekventa fall. Remissinstanserna godtar i allmänhel kommitténs förslagangående förutsättningarna för all få lämna en förenklad deklaration, liksom dedärav betingade ändringarna av de maleriella beskattningsreglerna och av konlrolluppgiflsskyldighelen.Det är på det hela taget en mycket positiv inställning som redovisas fränmyndigheter, organisalioner och näringsliv. Men det förekommer en hel del kritikmol skilda delförslag. Bl, a, riktas invändningar mot förslagen atl slopaavdraget för underhåll lill inle hemmavarande barn och skattereduktionerna förgift med hemmamake resp. ensamstående med barn. Som jag har nämnlanser ganska mänga alt man inle gåtl tillräckligt långt iförenklingssträvandena och förordar bl. a. högre schablonavdrag. Krilik riktasocksä från en del håll mot förslagen om ökad uppgiftsskyldighel. Vid utformningen av den förenklade självdeklarationen mästeman som jag har antytt försöka tillgodose tvä delvis motstridiga krav,nämligen å ena sidan alt deklarationen skall vara enkel att hantera för bådeskattskyldiga och myndigheter och ä andra sidan atl deklarationen skall kunnaanvändas av så många skattskyldiga som möjligl. Jag anser i likhel med huvuddelen av remissinstanserna attkommitténs förslag i stort sett innebär en lämplig avvägning mellan dessa bådakrav. Jag delar således uppfattningen att den förenklade deklarationen börkunna användas av det slora flertalel löntagare, pensionärer och villaägare medenkla inkomstförhållanden. Det innebär att det normall bör vara möjligt allanvända denna om man har inkomsl av tjänsl, inkomsl av kapilal eller inkomst avschablonbeskattad fastighet. Smärre aklievinsler bör ocksä rymmas i detförenklad'." Jag kan också i huvudsak ansluta mig till deförslag till särskilda begränsningar i användningsrätten som kommilténföreslagit. Jag tänker främst på förslaget att avdrag i inkomstslaget tjänstbara skall medges med schablonavdrag och inte för verkliga kostnader. Kommittén har också övervägt möjligheten att denförenklade deklarationen skall kunna användas av i slort sett samlligalöntagare. En fördel med detla alternativ är att ändrade förhållanden för denskattskyldige från elt år till ett annat inte medför att blanketlbyte måsteske. Prop.1984/85:180 59 innebär emellertid bl.a. all blanketten mäste ta upp enmängd företeelser som bara berör ett litel antal skattskyldiga, vilket pä ettavgörande sätt försvårar möjligheten att göra blanketten och informationen omden lättbegriplig. En gemensam blankett försvårar också möjligheten att byggaupp rationella adminislrativa rutiner, kontrollsystem m.m. för de enklare beskattningsfallen.En slor nackdel med en sädan lösning är vidare att den förutsätter en blankettmed mer än två sidor. Inte minst från psykologisk synpunkt är del vikligt atlden nya blanketten ges en utformning som klart visar förenklingen och den bördärför vara tväsidig. Jag vill därför inle förorda delta alternativ, ulantillstyrker den av kommittén valda lösningen där bara de vanligasteföreteelserna ryms pä blanketten. En nackdelmed den av mig förordade lösningen är som jag antydde alt blanketlbytemåste ske i viss utsträckning. Olägenheterna med delta bör emellertid i höggrad kunna lindras genom atl den fullständiga blanketten utformas påungefärligen samma sätt som den förenklade. Det torde ocksä var möjligl allåtminstone på liknande sätt förtrycka den fullständiga blanketten medcivilslåndsuppgifler och fastigheisuppgifier. Del kan vara lämpligt att RSV gören översyn av den nuvarande blanketten och lill taxering utarbetar enny som anpassas till den förenklade blanketten. Ett särskilt problem är att sända rätt slag av blankettlill varje deklarant. Som kommiltén har påpekat får utsändningen av blanketteni första hand styras av de inkomst- och förmögenhetsförhållanden som gällde vidföregående ärs taxering. Systemet kan kompletteras med vissa hänsynstagandenlill förhållanden som inträffat under beskattningsåret. Kriterierna för urvaletkan iakttas maskinellt. De som på grund av ändrade inkomst- ellerförmögenhetsförhållanden under ett beskattningsår övergår till atl uppfyllaförutsättningarna för förenklad deklaration eller omvänl fär använda blankettersom inte är förtryckta. När detsedan gäller kommitténs förslag lill ändringar av de materiellabeskaltningsreglerna och kontrolluppgiftsskyldigheten kommer jag strax altredovisa min inställning i varie sakfråga för sig. Men det finns anledning attbehandla några speciella frågor redan här. Kommitténföreslär som jag nämnde att vissa avdrag och skaltereduktioner skallslopas. Jag kan i och för sig hålla med om att del är önskvärt att deifrågavarande avdragen och reduktionerna rensas ut från skattesystemet. Ett avdessa avdrag, det s.k. förvärvsavdraget, har f.ö. redan slopats genomlagsliflning . Men en utrensning kan inte göras isolerat utanförutsätter ingående överväganden om i vad mån de som gär miste omskatteförmånerna bör kompenseras genom åtgärder inom det familje- ellersocialpolitiska området. Sädana överväganden har inte varit möjliga att görainom ramen för detta lagstiftningsärende ulan de fär göras i annat sammanhang.Som jag kommer alt påvisa senare innebär mitt ställningstagande i denna frågainle någon mera påtaglig nackdel från förenklingssynpunkt. Prop.1984/85:180 60 Kommittén tar vidare upp frågan om beskattningen av frikost, fri bostad och fri bil, men lägger inte fram några konkreta förslag omändringar av de maleriella reglerna. Kommiltén förutsätter dock atluppgiflsskyldigheten för arbetsgivarna utvidgas så att kontrolluppgifternaskall innehålla värden på sådana förmåner. Praktiskt taget samtliga remissinstanser som har yttraisig i frågan godiar principen atl arbetsgivaren åläggs att värdera förmånen.Del betonas emellertid alt en grundläggande förutsättning för delta är auenkla och läitillämpade beslämmelser införs. Del nya förfarandet förutsätter som jag har saglatl beskattningen lill slörsla delen sker med utgångspunkt i kontrolluppgifterfrän tredje man och i begränsad ulslräckning med ledning av uppgifter som denskaltskyldige själv redovisar i deklarationen. Delta talar för alt arbetsgivarenskall värdera de förmåner som de anställda har fält. En förulsättning för allutvidga uppgiftsskyldigheten är emellertid att reglerna för värdering av dessaförmåner görs enkla och schabloniserade. Förmänsbeskattningen övervägs f, n,inom förmånsbeskattningskommittén (B 1978:02) och RSV och resultatet av detlaarbete bör avvaktas innan lagstiflningsätgärder vidtas pä områdel, väsenlligl inslag i kommitténs förslag är att manskall genomföra traktamenlsbeskatlningssakkunnigas förslag i belänkandel (SOU1983:3) Skatteregler om traktamenten m,m, om all traktamenten och avdrag normaltskall hanteras på källskatlestadiei och inte vid taxeringen. Mycket talar ocksåenligt min mening för att sä bör ske, Traktamentsbeskaltnings-sakkunnigasförslag går emellertid också ut på ändringar i de materiella reglerna ochfrågorna bör enligt min mening behandlas i etl sammanhang. En lagstiftning iämnet förbereds i med sikte på en proposition till hösten.Det är därför knappasl troligt atl nya regler kan lillämpas samlidigt med attden förenklade självdeklarationen las i bruk. Inte heller detta bör emellertidutgöra någon avgörande försvagning av del förenklade syslemet. Jag vill erinraom att enligt gällande regler behöver slatliga traktamenten inte redovisas ideklarationen och detsamma gäller traktamenten på det privata området som inleavser för år räknat eller som är undantagna frånkonlrolluppgiftsskyldighel pä gmnd av dispens för den enskilde arbetsgivaren.Även de som uppbär traktamenten bör därför i stor utsträckning kunna användaden förenklade deklarationen redan första året. Jag vill nämna atl jag redan i det här sammanhanget kommeratl föreslå alt de förfaranderegler som traktamentsbeskatlningssakkunnigaföreslagit belräffande traktamenten till viss del överförs pä reseersättningarfrån arbetsgivarna. Det innebär att ytterligare grupper kan föras in i detförenklade syslemet redan från början. Jag vill också förutskicka att några av förslagen i dettalagstiftningsärende gär längre än vad kommittén har föreslagit i den meningenall det blir Prop.1984/85:180 61 större möjligheter att använda den förenkladedeklarationen. Som exempel kan nämnas alt mina förslag i några fall innebärstörre schablonavdrag än vad kommittén föreslagit och alt jag dessutom föreslåratt inle bara en utan två schablonfasligheter skall rymmas på blanketten. Sammantaget kommer mina förslag atl ge i stort sett sammaförenklings-effekt som kommitténs förslag. Del innebär att den förenklade blankettenkan utformas pä i huvudsak det sätl som kommittén har förordat och atl den kanberäknas omfatta drygl fyra miljoner skattskyldiga. 2.4 Uppgiftsskyldighet och ADB En viktig beståndsdel i förslaget om etl förenklaldeklarations- och laxeringsförfarande är all de skattskyldiga inte skall behövauppge sådant som skattemyndigheterna fär kännedom om genom kontrolluppgifterfrån iredje man eller genom utdrag ur myndighelernas register. Redovisningsskyldighetenutformas så atl deklaranterna endast behöver lämna ett fåtal uppgifier tillledning för sin taxering. Förslaget bygger således till stor del på möjlighetenatl bygga ut och ulnytlja konlrolluppgifter o.d. Arbetsgivarnas och andrasmedverkan blir i ett sådant syslem än viktigare än vad den är . Systemel medför betydande förenklingseffekier. Fördeklaranten innebär det atl uppgifier som framgår av konlrolluppgifter intebehöver deklareras, så länge uppgiflerna är riktiga och godtas av deklarantensjälv. Genom att han själv får en kopia av den uppgifl som lämnas tillskattemyndigheten kan riktighelen kontrolleras. Även för skaltemyndigheternainnebär systemel en stor förenkling. Beskaitningsuppgifier som annars måsteinhämtas genom hantering av varje deklarants redovisning pådeklarationsblanketten kan oftasl på ett enkelt sätl överlämnas på magnetbanddirekl från uppgiftslämnaren. Skattemyndigheternas kontroll av uppgifternasriktighet kan flyttas från de skattskyldiga till uppgiflslämnarna. dvs.kontrollen kan ske på väsentligt färre slällen. Det skapar förutsättningar fören mer enhellig och rättvis kontroll. Meloden innebär i allmänhet merarbele föruppgiflslämnarna. Omfattningen av merarbetet varierar med uppgifternas art ochantal. Av betydelse är också vilka uppgifier som ändå lämnas till denenskilde. Merarbetet blir mindre belungande om uppgifterna som skall lämnaslill skaltemyndighelerna redan av andra skäl sammanställs och sänds tilldeklaranterna. Av stor betydelse är naluriigtvis också möjlighelerna att utnyttjaADB för uppgiftslämnandet. Det är enligt min mening självklart att man bör varaytterst restriktiv när det gäller atl införa nya uppgiflsskyldigheier.Förenklingsreformen är dock enligt min mening av sådan vikl alt det är befogalmed en uividgning av skyldigheten, särskilt som resultatet av en sädanuppgiftsskyldighet totalt Prop.1984/85:180 62 sett blir en arbelsbesparing genom all man ersätterdeklaranternas arbete med maskinella bearbetningar. Förslagen om ökad uppgiftsskyldighet särskilt belräffandebankerna och användningen av ADB har föranlett några remissinstanser atl kommamed invändningar från integritetsskyddssynpunkt. Man ifrågasätter om inteförslagen innebär ett obehörigl intrång i den personliga integriteten. Jag tari det följande upp denna fråga. Det finns anledning alt säga några ord också om deuppgifter som den senasle tidens debatt om skattemyndigheternas kontrollrättfrämsl har handlat om, nämligen bankernas uppgifter om gottgjorda räntor. Det kan då lill atl börja med konstateras atl det intefinns någon principiell skillnad mellan dessa uppgifter och andra uppgiftersom f.n. omfattas av konlrolluppgiftsskyldighel, t.ex. löneuppgifter,aktieuldelningsupp-gifter och uppgifier om näringsidkares köp ochförsäljningar. Del är i samtliga fall fråga om uppgifier om kundförhållandene.d. Vidare är det fråga om uppgifter som den skattskyldige är skyldig att angei självdeklarationen. Man kan alltså inte rimligen hävda att uppgifterna är avkänslig nalur i sig eller att det skulle vara något hot mot den personligaintegriteten atl skattemyndigheterna får ta del av dessa. Man mäste dessutombeakta att uppgifterna ingår i bokföringen hos dem som skall lillhandahållauppgifterna. Kreditinstitutens inlåningsräntor är ju en avdragsgill kostnad iinstitutens rörelse.