prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Som framgårav tabell 6:2 kalkyleras skatteinbetalningarna ha ökat i takt med totalalönesumman - tillväxttakten i lönesumman anges lill 1/säväl före som eflerskatl. Belräffande pen-sionsinkomslerna syns skatteuttaget ha ökat under senareår, vilkel bl. a. torde vara en följd av det ökade inslaget av ATP-pensioner. Timlönen,- räknat som ettgenomsnitt för samlliga löntagare, beräknas ha stigit med7,. Arbelsgivaravgifter enligt lag och avtal var oförändradetotalt sett. Prognoserna harsom en av sina förutsättningar atl limlönen mellan kalenderåren 1984 och 1985stiger med i genomsnitt 5,.' Tabell 6:1 Hushållensdisponibla inkomster, konsumtion och sparande 19831985 Procentuell föränd föregående år -0,1 -0,1 -1,8 -1,7 konsumlion (1980= 100) (1980= 100) ' Inkl. försäkringssparande. Detta uppgick 1983till 7 100 milj. kr. uppgå till 10000 milj. kr. 1984 och 10600 milj. kr. - Förändring mätt iprocentenheter. ' Kapitlet är utarbetatinom . - Med timlönen avses arbetsgivarnas timkostnad,exkl. sociala kostnader, enligt avtalinberäknat icke nivåhöjande belopp och med tillägg för löneglidning. Retroaktivtutbetalad lön 1984 enligt tidigare års avtal innefattas däremot inte itimkostnaden . - I ett appendix till detla kapitel redovisas i tabellform prognoseröver hushällsin-komsler, konsumentpriser och konsumtion under förutsätining aven limlöneökning på , dvs. ienlighet med huvudalternativet i , oktober1984. 6 1984/85. Inkomster, skatter och avgifter -3,8 -1,6 -2,5 -2,9 -4,0 -2,4 -0,3 -0,6 -0,7 -1,3 Direkta skatter och avgifter -0,7 -1,0 -2,0 -1,9 -2,0 -1,8 Inkomster efler skatter och -3,2 -1,7 -3,3 -2,0 -5,4 -2,8 -0,1 -2,7 -1,5 -2,6 -2,1 -1,9 -2,0 -1,8 ' Förändring som sänkerdisponibelinkomsten anges med minustecken. Inkl. räntor och utdelningar (post 3 i tabell6:6). ' Inkl. privata inkomstöverföringar,netto (post 4 i tabell 6:6). detta anlagande ger prognoserna en tillväxt irealinkomst på drygt 1 1/, främst beroende på atl inkomstöverföringarna ökar.Pensionsinkomsterna stiger åter efler devalveringsreduklionen 1984 och övrigainkomstöverföringar höjs, bl. a. som följd av åtgärderna för barnfamiljer.Lönesumman skulle enligt prognoserna realt öka något före skalt och förblirungefär oförändrad efter skatl. Den nominellainkomslutvecklingen har omräknats i reala tal med prisutvecklingen enligt dens. k. implicila prisindexen för privat konsumlion (IPI). Prisstegringen mellan1983 och 1984 enligt IPI skattas till 8,vilkel är en något störte uppgång änför konsumentprisindex (KPI). Årsgenomsnittet för KPI beräknas ligga 8,övergenomsnittet 1983. Faktorerna bakom denna uppgång redovisas i följande tablå. Uppgången i KPI fråndecember 1984 lill skattas till . Prisnivån låg1984 3,över ärsmedelialel till följd av prishöjningarna sominträffade . Därmed uppstod ett kraftigt överhäng för genomsnittsnivån1985. Ökningen mellan årsgenomsnitten för KPI 1984-1985 beräknas bli 5,. FörIPI förutses en obetydligt lägre höjning. Tablå 1 Konsumentprisindex uppgång, årsgenomsnitt Konsumentprisindex,totalt 12,1 Ändrade indirekta skatter ochlivsmedels subvenlioner 2,1 Ändring av internationella priser 3,8 Övriga kostnadsfaktorer 6,2 -0,2 Tablån är härledd urtabell 6:9. Automatiska effekter av indirekta värde-skatterhar förts till "Ändring av internationella priser"respektive "Övriga kosl-nadsfaktorer".Ändrade livsmedelssubvenlioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter.I tabell 6:9 ingår ändrade livsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriser". Konsumlionsvolymen ökadeenligt preliminär statistik 0,. Hushållens disponiblarealinkomster beräknas som tidigare nämnts ha sligil ungefär lika myckel.Sparkvoten skulle således ha legal kvar på praktiskt laget samma nivå som 1983.Detta är en något bättre bild av hushållens ekonomi 1983 och 1984 än den somframgått ur tidigare presenterad statistik och prognoser. Sparkvoten liggerdock fortfarande på en synnerligen låg nivå (se diagram 6: 1). Med tanke bl. Sparandet i procent av disponibel inkomst.Helårsdata (enligt kvarlalsräkenska-pema) 5.55.0 4.5 4.0 3.5 3.0 2.5 2.0 1.5 1.0 0.5 0.0 1971 1972 1973 1974 19751976 1977 197a 1979 19B0 1981 1982 1983 1984 1985 och . konsumtionsutvecklingen förutsessparkvoten stiga endast marginellt. Realinkomstökningen har skattats tilldrygt 1 1/Konsumtionsvolymen skulle därmed öka med inemot I 1/. 6.2 Hushållens disponibla inkomster Den utbetalda lönesummantill samlliga anställda beräknas ha ökat med 9,före skatl 1983-1984 (setablå 2). Därav svarade den avtalsmässiga löneökningen för 5 1/ochlöneglidningen för drygl . Sysselsätt-ningskomponenlen uppskattas ha bidragitmed 1 1/till lönesummeutvecklingen, bl. a. till följd av ökat antalanställda. Jämfört med institutets höstrapport har lönesumman justerats upp med0,. harlönesummeberäkningarna utgått från etl antagande om en lönekostnadsslegringexklusive sociala kostnader på lill följd av avtal och löneglidningsammantagna. Sysselsätlningskomponenten väntas ge ell bidrag på ochökningen av den utbetalda lönesumman blir då i enlighet med de gjordaantagandena 5,. Lönesumman beräknas realtsett ha ökat 1/före skatl 1984 efter att ha sjunkit under 80-talels fyraförsta år. Prognoserna tyder på drygt 1/4 procents uppgång. ' Avser löner utbetalda avinhemska producenter. I tabell 6: 6 redovisas löner till inhemska hushåll, dvs. lönesumma utbetald avinhemska producenter med avdrag förlöner till arbetskraft stadigvarandebosatt i utlandet och tillägg för löner frän utländska producenter tillarbetskraft stadigvarande bosatt i . Total lönesumma omräknad till1982 års totala sysselsättning. Anm. Utbetald lönesumma för viss periodomfattar de lönebelopp som utbetalas underperioden (före skatl) oavsett om de utgör ersättning för arbetsinsatser underperioden eller för arbetsinsatser under annan period. Koslnadslönesumman för enviss period innefattar de lönebelopp som ulgör ersättning för arbetsinsatser underperioden oavsett om utbetalning skerunder perioden eller ej. Med nivålönesumma avses kostnadslönesumman reduceradmed sädana löneelement om vilka råder överenskommelse att de inte ska beaklassom ingående i beräkningsbas för nya avtalslöner. Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Lönekostnadsökningenmellan 1983 och 1984 beräknas lill 7,för samlliga löntagare (se tabell 6:3). De sociala kostnaderna har varit oförändrade totalt sett . Förarbetare och tjänstemän inom industrin sammantagna beräknaslönekostnadsökningen till drygl 9 1/1983-1984. Arbetsgivaravgifterenligt lag och avtal höjer timlönekostnaden . Totalalönekostnadsökningen 1984-1985 skulle således uppgå till 5,. Uppgången i de enskildaförelagarnas inkomster beräknas till (se tabell 6:6).Främst noterades en kraftig ökning av jord- och skogsbruksinkomster, men ävenövriga rörelseinkomster kalkyleras ha stigit. I nu föreliggande definitivastatistik har rörelsein-komslerna reviderats upp markant - med 2miljarder kr. - vilkel motiverat en höjning av nivån även för efterföljande årjämfört med de tal som redovisades i institutets höslrapport. föulses enavsaktande tillväxt för förelagsinkomsterna. Eftersom även prisstegringstaktenvänlas avta, skulle rörelseinkomsterna realt sett öka någol före skatt även iår. Tabell 6:3Lönekostnadsutveckling 19691984 samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (l+2) 6 = (4-5) 11,0' -0,7 10,7-' 1-3 baserar sig på lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på förtjänslstatistik.Förtjänslslalisliken har i förekommande fall kompletterats med engångsbeloppsom ej ingår i SCB:s statistik. Timförtjänslen ochde sociala kostnaderna i indexform multiplicerade med varandra. ' Inkl. effekten avinförandet av femle semesterveckan. Inkomstöverföringarnalill hushållen från den offentliga sektorn beräknas ha ökat 7,1983-1984.Omräknat lill prisnivå innebär detla en nedgång med 0,(se tabell6:4). De statliga utbetalningarna lill hushällen har sjunkit realt med drygt4%, främsl till följd av utvecklingen av den största posten, folkpensionerna.Barnbidragen föll realt i takt med prisstegringen. Av de kommunalatransfereringarna var det särskilt socialbidragen som fortsatte atl öka 1984.Inom socialförsäkringssektorn steg sjukförsäkringsutbetalningarna även i fastapriser räknat, bl. a. beroende på ökat sjuktal. Belräffandearbetslöshetsförsäkringen kan noleras alt ersättningsiiderna blivit längre ochatt dagpenningen höjts . Prognoserna hargjorls med utgångspunkt från ovan angivna löneanlagande och beslutade ändringari bidragsregler. I löpande priser räknat förutses en ökning av de totalaoffentliga inkomstöverföringarna lill hushällen på 9 3/, vilket realt sellger en uppgång . Det är främsl åtgärderna för barnfamiljer som drar uppökningslakten. Folkpen-sionsulbetalningarna ökar 1985 åter även realt sett(basbeloppet har därvid Tabell 6:4 Inkomstöverföringar till hushåll frånoffentliga sektorn J9831985 -12,6 -33,3 -17,9 -30,9 Folkpension, kommunalt bostadstillägg -16,8 -21,4 -19,6 Pensioner till f. d. anställda Pensioner till f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor: ,, och . Tabell 6:5 Hushållensdirekta skatter, avgifter m. m. -12,8 Avgår: Indirekta skatter- -20,5 Övriga direkta skatter, netto -47,4 -56,8 -62,2 Avgifier m. m. Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel Egenavgifter och frivilliga social- -10,0 -10,5 Summa direkta skatter, avgifter m. m. ' Förändring som sänkerskatteinbetalningarna anges med minustecken. - Allmän löneavgift ochbamomsorgsavgifl (egenavgifter), faslighetsskatt, skogsvårdsavgift och hyreshusavgift. Kvarstående skallavser inkomster , medan fyllnadsinbetalningarna ochöverskjutande skatt avser inkomsler etlår tidigare. , , ochstatistiska centralbyrån. beräknats enligt gällande regler').Även ATP-pensionerna höjs genom den jämfört med större basbeloppsökningen1985. Hushållens inbetalningarav skatter, avgifter m. m. lill deloffentliga kalkyleras ha sligil 9 1/1983-1984 - en ökning med realt I % (setabell 6:5). Inbetalningarna av preliminär A-skatt steg , som skatteunderlageti form av löner och andra beskattade förmåner saml pensioner enligt preliminärstatistik beräknas ha sligil drygl 81/. Jämfört med prognoserna i institutelshöstrapport är detta en kraftig upprevidering av skatteinbetalningarna, med 2miljarder kr. Skalteunderiaget har uppjus-terals med . Denpreliminära B-skatlen ökade drygl mellan 1983 och 1984.Slutskatteregleringen (tabell 6:5, post 1.3) blev ' Basbeloppet fr. o.m.1985 skall beräknas genom en jämförelse mellan allmänna prisläget i november1982 och prisläget i november året före det som basbeloppet avser. Därifrån skallavräknas en beräknad devalveringseffekt på prisnivån vid slutet av 1983 på . Det extra tillägget på 300kr. till basbeloppet 1983 omvandlades 1984 till extra uppräkningar av folkpensionens grundnivå, pensionstillskotten och handikappersättningarna molsvarande etltillägg på . Någon uppräkning av t. ex. ATP-pensioner gjordesinte. Prop.1984/85:100 88 betydligt mer positiv för hushållen än vad somtidigare antagits. Främst beror detta pä att det preliminära utfallet av 1984års taxering visar ca . högre återbetalningar av överskjutandeskall än vad som lidigare kalkylerats. Enligt prognoserna för1985 skulle de lolala skatte- och avgiflsinbelal-ningarna öka med 7 3/,vilket moisvarar 2 procents uppgång i fasta priser räknat. De direkta skatternaförutses stiga med . Kalkylerna för den största posten, preliminärA-skatt, ulgår frän den ökning av skatteunderlaget som inkomstprognoserna ger.Beträffande slalsskailen för fysiska personer har beräknatalt indexregleringen av skatteskalan 1985 medför en minskning av skatleullagetmed . jämfört med en i nominella termer oförändrad skatteskala.Den sänkande effekten av övriga förändringar beräknas lill 2,7 miljarder kr.Sammanlagda effekten av omläggningen av statsskatten 1985 kalkyleras såledestill en lättnad om ca . jämfört med ett beräknat utfall enligt1984 års skatteskala. därav kan hänföras till A-skatten. Denkommunala utdebiteringen ökar enligt preliminära beräkningar med 9 öre.Kalkylerna ger till resultat atl den preliminära A-skatten 1984-1985 skulle ökamed ca 7 1/. Kalkylerna överhushållens disponibla inkomster sammanfattas i tabell 6:6. Som framgår avtabellen beräknas disponibelinkomsten ha ökat drygl i löpande priser mellan1983 och 1984. Den genomsnittliga prisstegringen beräknas till 8,ochrealinkomslen skulle således öka 0,. ger prognosernaen tillväxt i disponibelinkomslen på nominellt 7,. Eftersom prisstegringenenligt implicitprisindex kalkylerats till 5,beräknas realinkomslen i årstiga med 1,. Utvecklingen av de olikaposterna i den realt disponibla inkomsten efler det att skatteinbetalningarnadragils från respeklive inkomsttyp redovisas i tabell 6:7.' Genom alt basbeloppet fr.o. 1982 inte längre löpande ulan endast en gång anpassas tillprisstegringen, minskade ökningstakten för pensionerna detta år. 1983kompenserades omläggningern av etl extra tillägg lill basbeloppet. Fallet i dereala pensionsinkomsterna är främst en följd av devalveringsavräkningen.För 1985 beräknas pensionsinkomsterna äter öka, realt sett, såväl före somefter skatt. I de icke beskattade inkomstöverföringarna ingår bl. a.barnbidragen som sjönk i realvärde 1984, men ökar kraftigt . Nedgången ienskilda företagares inkomster ' Det bör understrykas attde statistiska brislfällighelema och de principiella svårigheterna ikalkylerna gör att redovisningen i tabell 6:7 endast ger en grov indikation påden reala utvecklingen för olika inkomsttyper efter skalt och på inkomstposternasrelativa betydelse för den totala ökningen av realinkomslen. 1 Konjunkturlägelapril 1981 (Reviderad nationalbudget ) kommenteras beräkningarna i en exkurs i kapitel 6,avsnitt 6:3. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:6Hushållssektorns' disponibla inkomster 19831985 Tillräknat driftsöverskott från egna hem 27 384 Tilläggsposl lill disponibel inkomst 2 Netloinbetalningar till det -27,2 Inkomstöverföringar till hushåll från Direkta skatter, avgifter m. m. -10,0 -7,7 3 Räntor och utdelningar, netto" 4 Övriga transfereringar, netlo 7 Implicitprisindex för privat konsumtion (1980= 100) ' Hushållssektorn inkluderar, förutom hushållen,de s. k. ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helteller huvudsakligen finansieras och kontrolleras av offenlliga sektom. Hiträknas arbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamhet, ,idrottsorganisationer, Röda korset m.m. samt ej slalsbidragsberätiigadesjukhem, barnhem, bamkolonier, semesterhem. Utöver lönlagarhushåll ingårhushåll som äger personliga förelag dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomstfrån rörelse. Förändring som sänker disponibelinkomslen anges med minustecken.' Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post. " Inkl.uttag från handelsbolag saml räntor på hushällens livförsäkringssparande.Källor: och . Tabell 6:7 Realinkomstutveckling efter skaU1982-1985 -5,4 -0,1 -3,1 -1,5 -0,9 -13,5 -1,1 -0,4 3 Räntor och utdelningar, nello -2,6 -2,1 -0,5 -0,4 5 Beskattade sociala förmåner' -1,0 -0,1 -0,1 6 Övriga inkomstöverföringar, netlo -8,1 -0,4 -2,1 8 Tilläggspost till disponibel -0,3 9 Disponibel inkomst (7-f 8) -2,0 -2,0 -1,8 ' Hela slutregleringen avseende A-skall belastari tabellen lönerna. Råntor och utdelningar har i tabellen inlekorrigerats för den fakiiska skattebelastningen. ' Sjukpenning ochföräldrapenning, utbetalningar från arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkringoch lönegarantifond saml vissa bidrag i samband med arbetsmarknadsutbildning.Källor: Konjunkturinslilutet, och . Tabell 6:8Konsumentprisindex december 1983oktober 1984 Fritid, nöjen och kultur Källor: och statistiskacentralbyrån. 1983 beror på såväl minskaderealinkomster som högt skatteuttag pä grund av de ändrade debileringsreglerna för preliminär B-skalt. Det bör observe ras att räntor och utdelningar i kalkylen ej belastats med någon direkl skatl. steg konsumentprisindex (KPI) , dvs. två procentenhetermindre än 1983. Som framgår av tabell 6: 8 har såvällivsmedelspriserna som bostadskostnaderna ökat mer än genomsnittet. Prisutvecklingen har klart överskridit deni konjunkturiägel hösten Prognosenför liksom prognosen grundas på de beräkningar som redovisas i tabell 6:9. Tabell 6:9Konsumentprisförändring 19801985 uppdelad på komponenter därav hänförs lill: ändring i indirekta skatter -0,7 automatiska effekter av indirekta ändring av diverse taxor Irendavvikelse i priserna på -0,2 -0,1 beräkningar skall KPI stiga under årets sistatvä månader. Härav beräknas skattehöjningarna på bensin, elström, alkohol ochtobak bidraga med en procentenhet. Vidare beräknas hyresstoppets upphävande 1november saml det nya hyresavtalet mellan och Hyresgästernas Riksförbundmedföra en höjning av den genomsnittliga prisnivån med 1/. Dessa åtgärder var- med hänsyn till de förutsättningarsom dä var kända - givelvis inte inkluderade i den lidigare prognosen. Årsgenomsnittet för KPI1984 kommer enligt ovanslående kalkyler alt översliga medelvärde med8%. Enligt SCB skulle implicitprisindex (IPI) för den privata konsumtionen hastigit mer än KPI de tre första kvartalen 1984. Del böremellertid betonas att SCB överskattat IPI-utvecklingen innanårsberäkningen föreligger. Helårsprognosen för IPI har dock utgått från atl de treförsta kvartalen är rätt beräknade vilket medför alt IPI för helåret 1984beräknas öka med 8,. Prognoserna för 1985förutsätter oförändrai diskonto saml all varken punktskatter eller subventionersom påverkar KPI kommer all ändras . Lönekostnaderna per timmeantages stiga 5,. Restfaklorn (inkl. diverse taxor) som i beräkningarnarepresenterar lönekostnadernas genomslag inom de för internationell konkurrensskyddade områdena (exkl. bosläder och jordbruk) beräknas härigenom bidraga höjning av prisnivån med 1,. I kalkylerna antas vidare altvinstmarginalerna ligger kvar på ungefär samma nivå som 1984. Importprisprognosen utgårfrån ell antagande om alt växelkurserna ligger fast vid medelvärdet föroktober 1984. Priserna på råolja och petroleumprodukter väntas bli tämligenoförändrade 1985. För övriga importvaror som påverkar KPI-kalkylen räknas meden genomsnittlig prisupp-gäng om . De internationellt bestämda prisernaskulle därmed dra upp konsumentprisnivån med drygt 1/. Prognosen överbostadspriserna 1985 utgår från all merparten av de hyresvärdar som normaltskulle ha höjt hyran följer hyresavtalets rekommendation och istället genomför höjningen . , som innebär enhöjning av kallhyrorna med 4,, skulle under detta antagande endast höja KPI0,. Egnahemskoslnaderna beräknas stiga . Den totalabosladsposlens bidrag lill prisutvecklingen skulle enligt ovanstående kalkylerstanna vid . Enligt jordbruksavtaletför 1984/1985 skall 511 milj. kr. Härantas dessutom atl jordbruket kompenseras fullt ul för den kostnadsutvecklingsom överstiger den i jordbruksavtalet förutsatta (5,ökning från oktober1983 till ). Vidareförutsätts nästa jordbruksavtal bli av traditionell typ. Tolall beräknas underdessa förutsättningar jordbrukspriserna höja KPI 0,. Sammantaget beräknas konsumentpriserna stiga3,under loppel av Till följd av de kraftiga prishöjningarnamol slulet av 1984 beräknas årsgenomsnittet för KPI ändock stiga 5,7%.Implicitprisindex för privat konsumlion beräknas öka mindre änKPI-genomsniltet. Den privata konsumtionensleg de tre första kvartalen 1984 jämfört med motsvarande period 1983.Den kraftigaste uppgången noteras som framgår av tabell 6: 10 för varaktiga ochdelvis varaktiga varor. Särskilt markant är ökningen av bilinköp som uppgårtill 9,. Livsmedelskon-sumlionen föll däremot yllerligare. Nedgången har inationalräkenskaperna beräknats till 1,, dvs. lika med minskningen 1983. Förövriga icke varaktiga varor och ijänsler har en konsumlionsökning om 0,7%kalkylerats. Tjänsternas ökning kan nästan hell återföras på den trendmässiglökande bosladskonsumtionen. Fjärde kvartalet 1984väntas konsumtionen ligga på ungefär samma nivå som ;jämfört med tredje kvartalet 1984 förutses sålunda en markant ökning. Förhelåret innebär detta en ökning om 0,i förhållande till 1983. Då hushållensdisponibla inkomsler beräknas öka 0,implicerar beräkningarna en fortsatt lågsparkvot för hushållen. Hushållens ekonomi 1983 och 1984 syns nu havarit någol bättre, totalt Tabell 6:10 Hushållens konsumtionsutveckling1975-1984 Procenluell förändring, 1980 års C4 * VV L.CJ.i 1980' 1981 1982 0,4 -1,7 2,3 -1,2 0,2 9,9 -5,3 2,4 21,5 -11,6 0,8 -0,7 5,2 1.2 Delvis varaktiga varor 56 558 1.3 Icke varaktiga varor 0,6 -2,8 0,6 -0,9 0,4 -2,8 0,1 -1,9 0,8 -2,8 1,5 0,8 -0,7 2,2 4 Turislutgifier, netto 1,2 1,3 -37,1 -56,2 0,8 -0,7 1,3 0,8 -1,9 - 2,0 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 93 sett, än vad lidigare uppskattningar gett vidhanden. Sparkvoten anges enligt senaste kalkyler ha legat på en visseriigenmycket låg, men dock positiv nivå 1982-1984. Från detta något förbättradeutgångsläge räknar insliluiet inle nu med samma uppdragning av sparkvoten 1985 somi höstrapporten. Däremot har den genomsnittliga prisökningen räknatsupp med I 1/. Hushällens reala disponibelinkomsi beräknas nu ökadrygt 1 1/. Detla är ca I 1/mindre än enligt institutelshöslrapport men fortfarande en klar ökning av köpkraften. Med tanke på bl. a.den svaga konsumtionsutvecklingen förutses sparkvoten stigaendast marginellt . Även konsumlionsvolymen skulle således öka med inemot1 1/. Appendix till kapitel 6 Prognosen för den svenskaekonomin 1985 i den preliminära nationalbudgelen har som en av sinaförutsättningar att lönekostnaden , exkl. sociala kostnader, stigermed 5,räknat som genomsnitt för samlliga löntagare. Förutom denna prognoshar konjunklurinstitulel utarbetat en alternativ kalkyl för utvecklingen avhushållens ekonomi 1984-1985 som utgår från förutsättningen atl lönekostnadenstiger med 7,. Hushållens disponiblainkomsler beräknas i den alternativa kalkylen öka med i fasta priserräknat (se tabell 6:11). Hushållens reala köpkraft beräknas därmed ligga 1/2procentenhet högre 1985 enligt aUerna-tivkalkylen än enligt huvudkalkylen. ' Avser löner utbetalda avinhemska producenter. I tabell 6: 13 redovisas löner till inhemska hushåll, dvs. lönesumma utbetald avinhemska producenter med avdrag förlöner till arbetskraft stadigvarandebosatt i utlandet och tillägg för löner från utländska producenter lillarbetskraft stadigvarande bosatt i . Källor: Konjunkturinstitutetoch . Tabell 6:11 Hushållensdisponibla inkomster, konsumtion och sparande 19841985 -0,1 ' Inkl. försäkringssparande. Förändring mätt i procentenheter. Källor: och statistiskacentralbyrån. I konsekvensens med delta beräknas ocksåden privata konsumtionen bli någol högreenligt allernativkalkylen. Skillnaden i förhållande till huvudkalkylen skattastill drygt 1/. Delinnebär atl konsumtionen skulle öka 1 3/enligt den alternativaprognosen. Lönesummans realvärde beräknas öka med 13/I stället för 1/enligt huvudkalkylen. Sysselsättningen skattas bli avnära nog samma sloriek i bägge alternativen. Vid en starkarelönestegring försämras situationen för pensionärer och andra hushåll med storainkomstöverföringar. Huvuddelen av inkomstöverföringarna är fastställdanominellt intill uigången av 1985 och den reala köpkraften faller därför i alternativkalkylen med dessstarkare prisstegring. Den realainkomstutvecklingen har framräknats i anslulning till prisutvecklingen enligtimpliciletsindex för privat konsumtion. Denna index beräknas visa en uppgång med 6,mellan årsgenomsnitten 1984 och 1985mol 5,enligt huvudkalkylen. Motsvarande uppgång enligtkonsumentprisindex beräknas lill 6,resp. 5,. I nedanstående tablåredovisas faktorerna bakom denna utveckling. Som framgår av tablån är del deinhemska koslnadsfaktorerna som skullesvara för differensen mellan alternativen vad avser den genomsnittligaprisstegringen mellan kalenderåren. Under loppet avåret kalkyleras konsumentprisindex stiga 4,enligt allernativkalkylen(se tabell 6: 15). Prisstegringen skulle alltså bh slörre lillföljd av del starkare lönekostnadsgenomslagei. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tablå 4 Konsumentprisindexuppgång, årsgenomsnitt