prop · G80380 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag anser del inte heller påkallat atl utsträckaundantagsbestämmelsens tillämpningsområde till att omfatta även andra änanställda i aktiebolag och andra slag av värdepapper än aktier, vilket harifrågasatts från några remissinstanser. Förslaget i proraemorian om att undantaget frånförraånsbeskattning bl.a. skall kräva atl de anställda och aktieägarnatillsararaans inte förvärvat av de försålda aktierna har iallmänhel godtagits av remissinstanserna. Den kritik som framföris går ut påatt aktieägarnas förvärv inte bör inräknas i det 20-procenliga utrymmet. Motden föreslagna nivån har inte rests några invändningar om man bortser från detfåtal instanser sora avstyrkt förslaget eller förordat en lösning som innebäratt anställdas aktieförvärv generellt undantas från förmånsbeskattning. En begränsning i det nu diskuterade hänseendet ärenligl min mening helt nödvändig. Jag finner också - i likhet medremissinstanserna - att den föreslagna andelsbeslämningen är lämplig. För altnå syfiet alt förhindra att villkoren för aktieförvärven bestäms så atl deanställda ges en pålaglig förmån krävs det all även aktieägarnas förvärv skallrymmas inom av det totala antalet sålda aktier. Prop.1984/85:80 13 I promeraorian föreslås altundanlaget från förmånsbeskattning inle skall gälla för anställda som köptaktier för mer än . Behovet av en spärregel av del slaget har endaslsalts i fråga av . Flera remissinstanser hävdar dock attspärrbeloppet bör anknytas till basbeloppet. Några instanser förordar attbeloppet konstrueras som ett skattefritt gmndbelopp. LO ifrågasätter om inteden föreslagna beloppsgränsen ligger på en för hög nivå. Jag delar uppfattningen om behovet av en spärregel somskall förhindra att aklietilldelningen inom ramen för del 20-procentigautrymmet tas i anspråk av endast ett fåtal anställda. Tillämpningsskäl talarockså för all begränsningen knyts till vederlaget för de förvärvade aktierna.När det sedan gäller frågan om man skall välja etl fast belopp eller enbasbelopps-anknuten gräns förordar jag det altemativ som valts i promemorian,dvs. ett fast belopp. Allmänt sett bör man nämligen iaktta en betydande restriktivitetnär det gäller nya anknytningar till basbeloppet. Jag kan inle finna atttillräckliga skäl talar för att frångå den principiella inställningen i det nuaktuella fallet. Beloppet bör, sora förelagits ipromemorian, ha karaktären av gränsbelopp. Även när det gäller nivån kan jagansluta mig tUl promemorieförslaget. Jag vill här skjuta in attbedömningen av om 30000 kr-begränsningen, liksom övriga begränsningar, äruppfylld skall göras särskill för varje aklieulförsäljning. 2.2.5 Övriga synpunkter på författningsförslaget Några remissinstanser harkritiserat den föreslagna förfatlningslösning-en. Man har hävdat att lagtextenblivit svårtillgänglig bl.a. till följd av att beslämmelsen inle delats upp ipunkter. Kammarrätten i anser dessutom atl bestämmelsen bör tas in somen ny punkt i anvisningarna till 32§KL. Jag delar uppfattningen attbestämmelsen bör kunna ges en mera lättillgänglig utformning genom enpunktindelning. För att åsladkomma detta synes det lämpligast att la inbestämmelsen som en ny anvisningspunkt till 32 § KL. Jag förordar därför ensädan ändring jämfört med promemorieförslaget. Enligl promemorieförslagel skall denya bestämmelserna tillämpas redan vid taxering. Förslaget harberörts av endast två remissinslanser. i harinvändningar av främst prakliskt slag. RSV däremot antyder principiell krilik.Verket ifrågasätler om inte lagstiftningen - mot bakgrund av det oklararättsläget - skulle kunna uppfattas såsom en skärpning av beskattningen medretroaktiv karaklär. 1984/85:80 14 Skälet tiU den föreslagna ikraftträdandetidpunktenär givetvis önskemålet ora att även aktieförvärv skall orafattasav de nya reglema. Även jag bedöraer det sora angeläget att en sådantillämpning kan uppnås. Jag kan inte heller inse att lagstUtningsåtgärdenskulle kunna medföra några retroaktiva verkningar av det slag sora RSV antydereftersora förslaget endast medför att aktieförvärv där förmånsbeskattning kunnatkomraa i fråga uttryckligen undantas från en sådan beskattning. Jag föreslårdärför att de nya bestäraraelsema skaU tillärapas fr. o. m. Mitt förslag innebär attjag förordar ett begränsatlagstiftningsingripande som ger en rara för anställdas aktieförvärv inom vUkenförmånsbeskattning är utesluten. Av de nya bestämraelserna följer däreraot inteatt förmånsbeskattning alllid skall inträda vid aktieförvärv sora inteorafattas av dessa bestämraelser. Hur sådana förvärv skall behandlas skattemässigtfår liksora lösas i praxis. Mot den nu angivna bakgmnden är jag i dettasararaanhang inte beredd att föreslå några regler eller på annat sätt läranaanvisningar i fråga ora hur förmånsvärderingen skall ske i beskattningsfallen,något som vissa remissinstanser har efterlyst. Utvecklingen i dessa hänseendenkommer emellertid att följas uppmärksamt från sida. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättats förslagtill lag ora ändring i kommunalskattdagen (1928: 370). Förslaget bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. Jaghemställer alt lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemstäUan. Prop.1984/85:80 15 BESKATTNINGEN VID ANSTÄLLDAS FÖRVÄRV AV AKTIER I DET EGNAFÖRETAGET Prop.1984/85:80 16 SAMMANFATTNING ............................................ .. 17 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG .................................... .. 18 1 Inledning ....................................................... .. 20 2 Emissioner ..................................................... 20 3 Nuvarande beskattningsregler .......................... 21 4 Överväganden .............................................. .. 25 5 Förslag ........................................................ .. 28 6 Ikraftträdandet ............................................... .. 31 7 Författningsförslag ......................................... 31 1984/85:80 17 1 proraeraorian behandlas vissa skattefrågor isamband med anställdas förvärv av aktier i det bolag där de är anställda.Frågorna har aktualiserats i skilda sammanhang. Företrädare för skalleadministrationenhar därvid uttalat att anställda som får förvärva aktier i det egna bolagettill en kurs som är lägre än raarknadsvärdet skall påföras en förmån vidberäkningen av tjänsteinkomsten som raotsvarar skillnaden mellan vederlagetoch marknadsvärdet. Med utgångspunkt i några konkreta fall där anställda fåttförvärva aktier i anslutning till att aktierna introducerats på OTC-marknadenhar uttalandet kritiserats från olika håll. a. ställdes tre frågor iriksdagen till finansministern. 1 sitt svar utlovade finansrainistern enskyndsara genoragång av beskattningsområdet i fråga inom . 1promeraorian redovisas den slutsatsen att gällande skattelagstiftning i fleraav de diskuterade fallen torde medföra en förmånsbeskattning. Det konstaterasvidare att det ofta uppställer sig betydande svårigheter att bestäraraaförraånens värde. Dessutom noteras att de allra flesta anställda i den aktuellasituationen inte varit medvetna om att en beskattning kunde ifrågasättas. Mångaav dem har också på olika sätt uppmuntrats att deUa i aktieemissionerna. Motden bakgrunden föreslås att uttryckliga bestämmelser införs som undantar vissaförvärv från förmånsbeskattning. Enligt de nya reglerna skall anställdasaktieförvärv inte beskattas sora löneförmån ora förvärvet skett på saramavillkor sora tillämpats för allmänheten även om de anställda fått vissföreträdesrätt till aktieteckning. undantagsregeln skall bli tiUäraplig fårde anställdas förvärv tillsararaans raed förvärv sora görs av tidigareaktieägare i bolaget inte avse av de totalt utbjudna aktierna.Dessutom föreslås ett spärrbelopp i syfte att förhindra att aktietilldelningeninom raraen för det 20-procentiga utrymmet tas i anspråk av endast ett fåtalanställda. Om vederlaget för aktierna överstiger . skaU, enligtförslaget, undantagsregeln inte gälla. De föreslagna bestämmelserna skalltillämpas endast i fråga om aktieutförsäljningar som föregår enmarknadsintroduktion. 1 promemorian uttalas vidare att beskattningsfrågornavid anställdas förvärv av aktier i andra fall än de som omfattas avundantagsregeln liksom bör få sin lösning i praxis. De nya reglerna skaU enligt förslaget börjalillämpas redan vid taxering. 2 1984/85. 1 saml Nr 80 Prop.1984/85:80 18 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs alt 32 § 3mom. kommunalskattelagen (1928; 370) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 mom.' Såsom intäkt upptages ickevad som av staten anvisats till bestridande av särskilda, med vissa tjänstereller uppdrag förenade kostnader, såsom: utlandstillägg och därmedlikslällda förmåner för utom rikel stationerad personal vidutrikesförvaltningen eller i svensk biståndsverksamhet; förvaltningskostnadsbidrag och anslag till andra expenser; å stat uppförd häst- och båtlega; lill beställningshavare vid arménutgående häslgoltgörelse för egna Ijänsthäslar; resekostnads- och traktamentsersättning; kostnadsersättning för vård av person i enskiltfamiljehem; ägande i följd härav skattskyldigicke göra avdrag för underskott, som kan uppkomraa därigenom, att sålundaanvisat anslag icke förslår till läckande av därmed avsedda utgifter. Bestämraelserna i första siyckettillämpas även på moisvarande kostnadsersättning som anvisats av kommun ellersom bekostas av i samband med arbete inom ramen för detnordiska tjänstemannautbytet. Bestämmelserna tillämpas vidare - i denomfattning som anges i punkt 7 fjärde stycket av anvisningarna - påkostnadsersättningar som anvisats av styrelsen för () till sådan på bestämd lid konlraktsansulldforskare vid som är utländsk medborgare och som vid tidpunklen föranställningen hos inte är bosatt i . får också,när skäl föreligger, förklara att reglerna i första styckel skall lillämpas påmotsvarande ersättning, som anvisats av annan offentlig Institution. Sådantbeslut får, när omständigheterna föranleder del, återkallas avriksskatteverket. Mot beslut, som meddelat enligt detta stycketar talan inte föras. Förmånen av fri sjukvård eller fritandvård, sä ock av fri grupplivförsäkring upptages icke såsom intäkt, oavsettom förmånen åtnjutits på grund av statlig eller på grund av ellerenskild tjänst. Har sådan förmån åtnjutits på grund av enskild tjänst ochutgått efter väsentligt förmånligare grunder än som gälla för befattningshavarei statens tjänst, skall dock förmånen upptagas såsora intäkt till den dei denutgått efter förraånligare grunder än de för näranda befattningshavaregällande. Förmån av fri gruppsjukförsäkring enligt grunder som fastställts ikollektivavtal mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer upptages ej såsomintäkt. Såsom intäkt upptages ej hellerförmån av mindre värde, som utgått i annat än penningar, därest förmånen kanantagas icke vara avsedd att utgöra direkt vederiag för utfört arbete. ' Senaste lydelse 1983:446. Förmån som utgått tiU en anställdi etl aktiebolag genom att den anställde fått förvärva aktier i bolaget, elleri elt bolag som ingår i samma koncern som bolaget,till etl pris som understigeraktiernas marknadsvärde, skall inle tas upp som inläkt om aktier samlidigt förvärvalsav andra än bolagets anställda, dess aktieägare samt aktieägare och anställdai annat bolag som ingår i samma koncern som bolaget, på samma vUlkor som gälltför de anställda samt de anställda och nämnda ägares sammanlagdaaktieförvärv inle överstigit tjugo procent av det totala antalet utbjudnaaktier. Vid beräkningen av den del av aktierna som tilldelats de anställda ochaktieägarna medräknas även aktier beträffande vilka en aktieägare överlåtitsin företrädesrätt att förvärva aktier lill andra än de anställda ochaktieägarna. Beslämmelserna i detta stycke gäller inte om aktierna vid tidenför de anställdas förvärv är inregistrerade vid eller ärföremål för handel enligt ell avtal som bolaget har träffat med en svenskfondkommissionär med skyldighet för denne atl på begäran av envar ange kursenpå aktierna och atl tUl dessa kurser köpa och försälja sådana aktier.Bestämmelserna är inle heller tillämpliga i fråga om en anställd som förvärvataktier i bolaget för etl belopp som överstiger . Denna lag träder i kraft dagenefter den dag då lagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket iSvensk författningssamling och tillämpas första gången vid taxering. 1984/85:80 20 påbörjades inom engenomgång av de beskattningsfrågor som aktualiseras vid anställdas förvärv avaktier i det egna bolaget. Arbetet föranleddes av tre frågor i lillfinansministern (nr 1983/84:561, 587 resp. 588 av (),() resp. ()). Frägeställarna hade tagit vissauttalanden från tjänstemän inom () till utgångspunkt när defrågade om finansministern hade för avsikt atl vidta åtgärder som undanröjer enoskälig beskattning av anställda som förvärvar aktier i del egna företaget ochskapar rättvisa mellan de anställda och övriga akliekö-pare. Tjänstemännen påRSV hade på förtiägan uttalat sig i några tidskriftsartiklar och därvid hävdatatt en förmånsbeskailning torde bli aktuell om de anställda fått köpa aktiertill en kurs som understiger marknadsvärdet. Finansministern påpekade i sitt svar att RSV inlehar meddelat några anvisningar för de akluella fallen. Han förklarade vidarealt han inle var beredd att ta ställning lill vilka ålgärder som kunde varapåkallade förrän resultatet förelåg av den genomgång av beskattningsfrågornasom hade påbörjats inora departementet. Han lade också till att delta arbeteskulle bedrivas skyndsamt (RD prol. 1983/84: nr 150 anf. nr 19-26). Debatten i frågan har utgått från omständigheternavid de mänga aktieul-försäljningarna som har föregått bolagsintroduktioner påfrämst den s. k. OTC-listan men även på ochbörjan av . Särskilt när del gäller sådana introduktioner under är 1983var det vanligt alt de första noterade kurserna på aktierna högst betydligtöversteg de priser som betalats vid utförsäljningen. Det blir därmed nödvändigtatt ta ställning till den diskuterade frågan i elt betydande untal fall redanvid del taxeringsarbele som f. n. pågår. 2 Emissioner och introduktioner De nu väckta beskaltningsfrågorna har i mycket singrund i den stora aktivitet sora kännetecknat den svenskaaktiemarknaden. En annan väsentlig faktor har varit strävandena att i ökadutsträckning intressera de anställda för delaktighet och insyn i de egnaförelagen genom aktieköp. Tillkomsten av en särskild raarknad, OTC-marknaden,för aktier i de små och raedelstora förelagen har i särskilt hög grad bidragitlill en utveckling raot ökal dellagande från de anställdas sida vidaktieemissioner. och harsammanlagt 26 nya bolag introducerats på . Under samma lidhar 48 förelag introducerats på OTC-marknaden. 1 de flesta av dessa fall harintroduktionen föregåtts av någon förra av utförsäljning av aktier i bolaget.Det har Prop.1984/85:80 21 handlat om nyemission av aktier, försäljning av delar avtidigare ägares aktieinnehav eller bådadera. När det gäller OTC-bolagen har detnärmast varit regel all de anställda i varierande grad tecknat aktier vid denutförsäljning som föregått introduktionen. I några fall har dennaaktieteckning grundats på en i prospekt särskilt angiven företrädesrätt för deanställda. Det kan i sammanhanget påpekas att samtliga utförsäljningar hittillsblivit kraftigt övertecknade. De introduktioner som ägde rum under år 1983kännetecknades regelmässigt av att de kurser som noterades på börsen ellerOTC-listan var högre än introduktionskursen. För några bolag handlade det om enkursstegring på flera . har denna trend brutitsoch vid de senaste introduktionerna har förstanoteringarna endasl obetydligtöverstigit utförsäljningspriset. Det har inte varit möjligt alt idetalj kartlägga de aktuella emissionerna och introduktionerna. Arbetet harinriktats på en undersökning av OTC-bolagen där inslaget av anställdasaktieförvärv synes ha varit större jämfört med de nya börsbolagen. Närmareuppgifter om hur stor andel av de totalt utförsålda aktierna som har tilldelatsanställda har varit svåra att få fram. I många fall har uppgifter om att deanställda skall ha företrädesrätt att förvärva aktier saknats iintroduktionsprospekten trots att del vid en direkt förfrågan hos bolagetifråga visar sig att en sådan rätt förelegal. 1 vissa prospekt anges atl deanställda vid sidan av andra kategorier -kunder, leverantörer och liknande -skall särskill gynnas vid tilldelningen av aktier. Det är däremol sällsynt attdet anges hur många aktier de anställda har rätl alt förvärva. av uppgifter inhämtade direkt från berörda bolag kan dock konstateras attden andel aktier som tilldelals de anställda med något undantag understiger15%. Variationerna mellan bolagen är emellertid betydande. I elt antal fall harde anställda inle tilldelats några aktier alls medan de anställda i elt bolagförvärvat så myckel som av de utbjudna aktierna. 1 regel har den andelav de utbjudna aktierna som förvärvats av anställda dock legal mellan 5 och15%. 1 kommunalskaltelagen (1928:370).KL, ges ingen definition av inkomstbegreppet. Det har medfört att reglerna omförmånsbeskattning återfinns på flera håll i KL. Med varierande utformninganges för de olika förvärvskällorna atl som skattepliktig intäkt skall tas upp- förutom kontanta ersättningar och moisvarande - även förmåner av olika slag.I 42 § KL ges vissa gemensamma bestämmelser om hur förmånerna skall värderas. När del gäller de här aktuellagrupperna av anställda är reglerna om inkomst av tjänst tillämpliga. Enligt 32§ I mom. KL skall som intäkt tas 1984/85:80 22 uppkontanta ersättningar och andra förmåner sora utgått för tjänsten. 1 principskall alltså alla förmåner beskattas. Det finns dock undantag från dennahuvudregel. Enligt 32 § 3 mom. tredje stycket undantas förmån av fri sjuk-eller tandvård från beskattning med vissa begränsningar när det gäller enskildtjänst. Vidare är fri gruppsjukförsäkring, som grundas på centraltkollektivavtal, skattefri. Av 32 § 3 mora. fjärde stycket fraragår att inteheller förmåner av mindre värde beskattas. En förutsättning för skattefrihetenäratl förmånen utgått i annat än pengar och inte kan antas vara avsedd attulgöra direkt vederlag för utfört arbete. Närmare beslämmelser finns i punkt 3 avanvisningarna till 32 §. Enligt första och andra styckena beskattasbostadsförmån. Vidare beskattas enligt första stycket i princip förmåner somden skattskyldige inte skulle kunna få avdrag för att själv skaffa sig. Detgäller t.ex. fri kost och fria resor. Förmåner av mindre värde behandlas i tredjestycket. Där sägs att sådana förmåner kan bestå i t.ex. rabatter vid inköp avvaror i arbetsgivarens rörelse, förfriskningar i samband med arbetet,prisreducerade måltider eller hyra till obetydligt lägre belopp än i ortengällande hyrespris. Vid bedömning av om beskattning skall ske skall hänsyn tastill "det sararaanlagda värdet av de förmåner av ifrågavarande slag somden skattskyldige åtnjutil från samme arbetsgivare och till arbetsgivarenhörande personalstiftelse". Vid bedömningen skall hänsyn också tas tillden besparing i normala levnadskostnader sora förraånen kan ha inneburit. Förskattefrihet förutsätts att förmånen inte framstår sora ett med lön ellerpension jämförbart vederlag utan som en åtgärd för att bereda trivsel i arbeteteller liknande eller utgår på grund av sedvänja i branschen. 42§ med anvisningar innehåller regler om hur värdet av förmåner skall beräknas.Reglerna handlar bl.a. om bostads- och bilförmåner. - I fråga om bl.a.naturaförmåner beräknas värdet "efter ortens pris" (42§ andrastycket). Därmed avses enligt anvisningarna (andra stycket) "det pris som,i orten gällt, därest det varit fråga om att för penningar anskaffa sigdem". RSV utfärdar åriigen anvisningar ora beskattning av vissa naturaförmånerm. taxering gäller RSV Dt 1983: 33. Verket utfärdar ocksåanvisningar för värdering av förraån av fri resp. subventionerad lunch (RSV Dl1982:27 i fråga om 1984 års taxering). Vidare kan nämnas att RSV även utfärdarföreskrifter för värdering av bilförmån (se RSV Dt 1982:19). har frågan om förmånsbeskattningofta återkommit i skaltedebalten. Det är ett välkänt förhållande attarbetsgivare och anställda söker omvandla kontant och fullt ut beskattadersättning till obeskattade förmåner av annat slag. Den nuvarande ordningenhar också kritiserats från skilda utgångspunkter. Från de skattskyldigas sidahar man ofta ifrågasatt det berättigade i vad som upplevs som en"jakt" efter mer eller Prop.1984/85:80 23 Skattemyndigheterna har pekat på de betydandetillämpnings- och kontrollproblem som är förknippade med den nuvarandeordningen. Ett återkommande problem är givetvis att göra en rimligvärdering av de olika förmånerna. Bl.a. mot bakgrund av den nu antydda kritiken pågåren översyn av förmänsbeskattningen i förmånsbeskattningskommittén (B 1978:02).Kommittén arbetar f.n. med beskattningsfrågorna i samband med anställdasutnyttjande av fritidshus som arbetsgivaren ställer till förtögande. Denöversiktliga genomgången av de nuvarande reglerna visar att det i och för siginle finns några uttryckliga bestämmelser som direkt tar sikte på den aktuellasituationen. Det råder dock inga tvivel om att en anställd som får köpa egendomfrån arbetsgivaren till ett pris som klart understiger marknadsvärdet haråtnjutit en skattepliktig förmån motsvarande skillnaden mellan marknadsprisetoch vad som betalats. Om en anställd får teckna aktier i företaget för etl prissom understiger marknadsvärdet uppkommer också en skattepliktig förmån som börvärderas på nämnda sätt. Med hänsyn till atl ett sådant aktieförvärv i deenskilda fallen kan ske på mycket varierande villkor och i olika sammanhang ärdet svårt att överblicka beskaltningseffeklerna. 1 del följandediskuteras beskattningseffekterna i etl antal typfall. Ett börsnoterat bolag emitterar aktier enbarttill anställda till ett pris som understiger marknadsvärdet Beskattningseffekl: De anställda förmånsbeskattasför skillnaden mellan marknadsvärdet och det betalade priset för aktierna (RÅ1978 Aal43). Som anskaffningskostnad vid en försäljning får tas uppinköpspriset plus det förmänsbeskattade beloppet. Nyemission till ett pris som understigermarknadsvärdet med företrä desrätt till aktieteckning för aktieägarna i bolaget och de anställda. Beskattningseffekt: De anställda som tecknar aktierbeskattas som inkomst av tjänst för skillnaden mellan aktiernas marknadsvärdeoch emissionskursen. För aktieägarna uppkommer ingen beskattningseffekt. Detligger ingen förmån i att teckna aktier i det egna bolaget till underkurseftersom värdet av de ursprungliga aktierna minskar. Moderbolag i en koncern säljer ut aktier iett dotterbolag till anställda i dotterbolaget och även till moderbolagets aktieägare. Härefter introduce ras dotterbolaget på börsen. Beskattningseffekl: Värdet av inköpsrätten blirinkomst av tjänst för den anställde och inkomst av kapital (utdelning) föraktieägarna i moderbolaget. Förekommer handel med inköpsrätterna bestäms denbeskattningsbara förmånen till inköpsrätternas noterade värde. Om inle sådanhandel äger rum värderas förmånen till skillnaden mellan aktiens senarenoterade värde och utförsäljningspriset. Nyemissionmed företrädesrätt atl teckna ett visst antal aktier för de 1984/85:80 24 anställdai det emiiterande bolaget och samtidig emission på marknaden till samraa prisinför en börs-eller OTC-introduklion. Det värde som noteras vid introduktionenöverstiger utförsäljningspriset. Beskattningseffekt: Detta typfall återkommer oftabland de bolag som har gått in på fondbörsresp. Fallet har inte prövats av regeringsrätten. De tjänstemäninom RSV som har uttalat sig i frågan under den pågående debatten har hävdatatt den anställde skall beskattas för skillnaden raellan det senare noteradevärdet och emissionspriset. För andra än de anställda som förvärvar aktier videmissionen uppkommer ingen omedelbar beskattningseffekt. Någon förvärvskälladär beskattning kan ske finns inle.