prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:100 Bilaga 1 1411 MerviirdeskatI1452 Skall pA 2314 Rånlemkomsler på lån lillfiskeriniirin-gen 2325 Rånlor påpostverkets slalslån 2518 Fyravgifter,fariedsvaruavgifter 2534 Vissa avgifter förregistrering av körkort och motorfordon 2622 Inkomster vidstatens livsmedelsverk 2624 Inkomsler av uppbördav felparkeringsavgifter 2811 Övriga inkomsterav statens verksamhet 4123 Återbetalning av lån till fiskerinäringen 4124 Återbetalning av fiskberedningslån 5211 Statliga pensionsavgifter,netto Summa förändringar enligt föredraganden 304 000 -(- 6000 I 162000 -40000 488 000 + 50000 5 000 + 1919 10000 + 44 ()()() 121600 -I- 2700 64700 + 5000 16000 -1- 4146 4 146 - 4 146 1984/85:100 Bilaga 1 RRV: s beräkningar iövrigt föranleder inte någon erinran från min eller andra berörda slatrådssida. Tolall innebär de av oss förordade avvikelserna från verkets beräkningaren uppräkning av inkomsterna för budgetårel 1985/86 med 162,7 milj.kr. Jagberäknar sålunda statsbudgetens inkomster för /86 lill 256864milj. Ändringarna i RRV;s beräkningar framgår av tabell 9. Avslutningsvis vill jagredovisa förändringarna i indelningen av statsbudgetens inkomstsida istatsbudgetförslaget för /86 (tabell 10). Förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster1985/86 2115 AffärsverketFFV; s inlevererade överskott Namnändring 2210 Överskott av fastighetsförvaltning Namnändring 2314 Ränleinkomslerpå lån lill fiskerinäringen Namnändring 2315 Ränteinkomsterpå fiskberedningslån Upphör 2325 Räntor på postverketsstatslån Nyinkomsttitel 2513 Avgiftför statlig kontroll av läkemedel Upphör 2525Avgifter för växlskyddsinspektion Upphör2622 Inkomster vid Upphör 3112 inkomsler av försålda fastigheter 3115Affärsverket FFV:s inkomster av försålda fastig heter och maskiner Namnändring 3120 Statliga myndighetersinkomsler av försålda byggnader och maskiner Namnändring 3312 Övriga inkomster avförsåld egendom Nyinkomsttitel 3362 Inkomster av försåldalager Upphör 4123 Återbetalning av lån tillfiskerinäringen Namnändring 4124 Återbetalning av fiskberedningslån Upphör5111 Postverkets avskrivningar Upphör 5115 Afrärsverkel FFV: savskrivningar Namnändring 5120 Avskrivningarpä fastigheter Namnändring 5121 Avskrivningarpå fastigheter Namnändring Mitt förslag tillstatsbudget uppgår på utgiftssidan till totalt 320325 milj. kr. Därav uppgårutgiftsanslagen exkl. slatsskuldräntor lill 244 125 milj. kr. Det största anslaget ibudgetförslaget är anslaget Räntor på statsskulden m.m. Riksgäldskontoretberäknar belastningen på detta anslag till 71 200milj.kr. under nästa budgetår.Riksgäldskontoret har i sina beräkningar utgått från räntenivån ochvalutakurserna . har räntesatserna i stortsett legal stilla som dollarskursen har stigit. Av dessa skäl kanslatsskuldräntorna tyckas lågt räknade. Mol deUa skall dock ställas altriksgäldskoniorets beräkningar baseras på ett underskoll i statens budget om ca70 miljarder kr. såväl för innevarande budgelår som för /86. Vidmin beräkning av inkomster och utgifter på statsbudgeten har jag funnit attunderskottet 1984/85:100 Bilaga 1 73 kommer atl uppgå till elt lägre belopp för nästkommande budgetår. Då beräkningarna av slalsskuldräntorna även i övriglär behäftade med stor osäkerhet, bl.a. med avseende på statsskuldens placeringoch valutaförlusternas omfattning,finner jag sammantaget ingen anledning alt gå ifrån riksgäldskoniorets beräkningar för budgetårel1985/86. Räntorna på statsskulden beräknas fill 71200milj.kr. enligt vad som framgår av tabell 11. 1984/85 Nuv. 1985/86 Förslag Räntor på inhemska lån m. m. Räntor på utländska lån Valulaföriuster -1-7,9 -0.9 -6.4 I syfte att få enså långt möjligt rättvisande bild av den totala belastningen på statsbudgetenberäknas, utöver utgiftsanslagen, på statsbudgetens utgiftssida ävenmedel för förändringar i anslagsbehållningar, ändrad disposition av röriigakrediter och beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto. Det är mycket svårt att beräknaanslagsbehållningarnas utveckling. a. på det sätt som posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto, beräknas på. Denna post avserberäknad kassamässig belastning.Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bli större än vad somkassamässigl reserverats under denna post, vilket - under i övrigt likaförutsättningar - leder lill attberäkningarna av förändringarna i anslagsbehållningarna bör justeras. Jag räknar med ennedgång i anslagsbehållningarna om totalt 1 500 milj. kr. budgetåret1985/86 (tabell 12). Dessa beräkningar beaktar det nämnda förhållandel altbedömningarna av tillkommande utgiftsbehov, netto, såväl under innevarande somnästkomrriande budgetår avser kassamässigbelastning. Tabell 12, Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /86 5,7 3.2 7.8 6,8 -hO,5 -1,0 -0.5 -0,5 -1,5 Prop.1984/85:100 Bilaga 1 74 Budgetutfallel, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i utnyttjandet avrörliga krediter hos . Sådana krediter har enligt riksdagensbeslut ställts till förfogande för vissa affärsverk, myndigheter och bolag. Förnästkommande budgelår brukar en schablonmässigt beräknad ökning av den rörligakrediten om 500 milj. kr. las upp i förslagel till statsbudget. Det har intekommil några förhållanden lill min kännedom som föranleder mig all frångå dennapraxis. Sammantaget räknar jag därför med en ökning av utnyttjandet av rörligakrediter med 500 milj. kr. För alt erhålla enrättvisande bild av den slutliga belastningen på statsbudgeten måste utöverbudgeteringen av ulgiflsanslagen, beräkningar av förändringar ianslagsbehållningar och i utnyttjandet av rörliga krediter, posten Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto beräknas. Normall måste under löpande budgetåranvisas medel på tilläggsbudget för vissa ändamål utöver vad som anvisats istatsbudgeten. Detta sker främst i samlingspropositioner om anslag m.m. påtilläggsbudgetarna 1-111. 1 föreliggande förslag lill statsbudget täckertillkommande utgiftsbehov, netto, den ändrade belastning som kan komma attuppstå på statsbudgeten till följd av dessa tilläggsbudgetar och andrasärskilda propositioner som planeras föreläggas senare undervårriksdagen och där motsvarande anslag i budgetpropositionen upptagits medendast beräknade belopp. Dessutom ingår vissa allmänna reserver, och vissaförstärkningar av statsinkomsterna, i beräkningen. Mot bakgrund av vad jag nuanfört har jag beräknat posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto till 3miljarder kr. för /86. Jag beräknar sålundastatsutgifterna för /86 i enlighet med vad som anges i tabell13. Ändrad disposition avrörliga krediter 500 Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto 3000 1984/85:100 Bilaga 1 7.4 Statsbudgetens saldo för budgetåren 1984/85 och1985/86 Med hänvisning tillmin redovisning i det föregående beräknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter förinnevarande budgetår och förslagettil! statsbudget för /86 på det sätt som framgår av tabellerna14 och 15. Statsbudgeten för budgetåren 1984/85 och1985/86 1984/85 Beräknat 1985/86 Förslag lill statsbudget 1984/85-1985/86 70,6 -69,6 70,6 -69,7 71,2 -63,5 -1-5.7 -0.5 -1-0.6 4-6,2 Sammanfattningsvisinnebär min redogörelse alt underskottet i statsbudgeten förinnevarande budgelår kan beräknas uppgå till . För /86 beräknar jag altstatsinkomsterna ökar med 5,7 miljarderkr. och att statsutgifterna minskar med . Under-skolleti statsbudgeten för /86 beräknas därmed bli 63,5miljarder kr. 1984/85:100 Bilaga 1 o o o o o o o o o ON o o (?s oc r-- rn c " rsi \o r*-i O o o o o o ri " o o oo o o o o o r- r-i 00 \C »o Tt 00 0\ 00 00 o "O oo rM nO «/- v-, 5i C - O, E ou c u c E o t- « a> 'w cd Q. t; n o. i; n J<: c: t " o C C 5 M a. 3 ,*ii 4> _ w w a> .o r:; CO S c (i> -o u u S ffl T3 c =J c o M u. w 2tj 2 3 m i u Qä oäO > -o .2 5 2 o r-4 o r-i \o »o r 'T »n >/ r-1 ON »o On gn On w-i ' 0 wn "- O i; S E I/) "O 1) 00 " > OJ ''I i/i-o -. « i; > .E > > ÖÖ 00 «- t- c 2 ii "rt c t- 1 -c 1984/85:100 Bilagal 77 Till regeringsprotokolleti detta ärende bör fogas som bilagor: Preliminär nationalbudget 1985 (Bilagal.l) inkomstberäkning (Bilaga 1.2) Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallet för /85 (Bilaga 1.3) Vissa tabeller rörande den statsfinansiellautvecklingen m. m. (Bilaga 1.4) Lagförslag (Bilaga 1.5) Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen dels föreslår atl 1. godkännade allmänna riktlinjer för den ekonomiska polifiken som jag har förordat i detföregående, 2. godkännade allmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i detföregående, 3. antaförslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam, 4. /86, i avvaktan på slutliga förslag i kompletleringsproposilionenoch i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, a) beräkna statsbudgetensinkomster, b) beräkna förändringar ianslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräkna beräknattillkommande utgiftsbehov, netto, 5. bemyndiga fullmäktigei att medge kreditgiv ning till affärsverk i enlighet med vad jag har förordat, dels bereder tillfälle att ta del avvad jag har anfört belräffande 6. den kommunala ekonomin, 7. statligakreditgarantier, m. m., 8. försöksverksamheten medränteincitament. 1984/85:100 Bilagal 78 Innehållsförteckning 1 Den ekonomiska politikens resultat1982-1984 ....................................... 1 1.1 Den tredje vägen ................................................................................. 2 1.2 Resultaten .......................................................................................... 3 2 Denekonomisk-politiska strategin .............................................................. .... 11 3 Utsikterför 1985 ....................................................................................... 16 3.1 Den internationellaekonomin ............................................................ 16 3.2 Den svenska ekonomin ....................................................................... 19 4 Den ekonomiska politiken ......................................................................... .... 24 4.1 Finanspolifiken .................................................................................... .... 24 4.2 Kredilpoliliken ................................................................................... .... 26 4.3 Sysselsättningspolitiken .................................................................... 29 4.4 Fördelningspolitiken .......................................................................... .... 32 4.5 Skattepolitiken ................................................................................... ... 34 5 Budgetpolitiken ......................................................................................... 37 5.1 Detaktuella budgetlägel ..................................................................... 37 5.2 Budgetutvecklingen1982/83-1985/86 ................................................ 38 5.3 Budgetförslaget ................................................................................. 39 5.4 Budgetpolitiken i etlnågot längre perspektiv .................................... 41 6 Den kommunala ekonomin ........................................................................ ... 45 7 Avslutning ................................................................................................. ... 49 1 Reklamskatt .............................................................................................. ... 52 2 Statligakreditgarantier, m.m........................................................................ ... 52 3 Försöksverksamhetenmed ränleincilament pä myndighelernas utgifisanslag 56 4 Finansieringav vissa affärsverks verksamhet ........................................... ... 57 5 Vissasärskilda budgeteffekter samt valulaföriuster ................................... 60 5.1 Särskildabudgeteffekter ....................................................................... ... 60 5.2 Valulaföriuster ................................................................................... ... 63 5.3 Underiiggandebudgetsaido ................................................................ ... 64 6 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomster ....................................... ... 64 7 Statsbudgetenbudgetåren 1984/85 och 1985/86 ....................................... 66 7.1 Beräkningsförutsättningar .................................................................. .. 66 7.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /85 66 7.3 Slalsbudgelens inkomsteroch utgifter avseende /86 .. .. 68 7.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 .... 75 Hemställan ..................................................................................................... .. 77 1984/85:100 Bilagal 79 1 Försörjningsbalans1983-1985 ................................................................ ...... 22 2 Bytesbalans1983-1985 ......................................................... .............. ...... 23 3 Finansielltsparande i olika sektorer 1982-1985 ...................................... 24 4 Finansielltsparande i den offentliga sektorn 1982- 1985 ........................ 25 5 Finansieringenav statens budgetunderskott 1983-1985 ......................... 27 6 Likviditetspäverkandeåtgärder, effekter på näringslivet 7 Budgetsaidoför budgetåren 1982/83-1985/86 ......................................... 38 1 Statligakreditgarantier, m. m. per .............................. 53 2 Föreslagnaeller beslutade förändringar av ramar för statligt garantiåtagande /86 efler 54 3 Särskildabudgeteffekter ........................................................................ ...... 62 4 Underliggandestatsskuldräntor ............................................................. ...... 63 5 Underiiggandebudgetsaido för budgetåren 1982/83-1985/86 64 6 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomstsida budgetåren 198.3/84-1985/86 65 7 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1981/82- 1984/85 .................................................................................................... 67 8 /85 ......................................................... 68 9 Ändringari RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetären 1984/85 och1985/86 70 10 Förslag till förändringar i uppställningenav statsbudgetens inkomster /86 72 11 Räntor på statsskulden .......................................................................... 73 12 Beräknad förändring avanslagsbehållningarna under /86 73 13 Statsutgifierna för /86 .................................................. 74 14 Statsbudgeten för budgetåren 1984/85 och1985/86 ............................... 75 15 Forslag till statsbudget för budgetåret1985/86 ....................................... 76 1 Marknadsandelaroch relativpriser lor svensk export av bearbetade varor lill 14 vikligakonkurrentländer 1975-1984 3 2 Bytesbalans1970-1984 ......................................................................... 4 3 Industriproduktioneni och 1970-1984 . . 5 4 Arbetslöshet1970-1984 ....................................................................... ....... 6 5 Avkastningpä materiellt kapital i tillverkningsindustrin och ränla pä industriobligationer 1970- 1984 ....................................................... ....... 7 6 Industriinvesteringar1970- 1984 ........................................................... ....... 7 7 DetSlatliga budgetunderskottet 1970-1984 .......................................... ....... 8 8 Denkonsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande 1970-1984 ... 9 9 Netlosparkvoten1970- 1984 ................................................................. 10 10 Konsumentprisernas utveckling ............................................ ...... 11 11 Penningmängdens tillväxt 1979-1984 .................................................. 27 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget PRELIMINÄR NATIONALBUDGET 1985' Den preliminäranationalbudgelen som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementet och . Nationalbudgelen bygger påmaterial från fackdepartement och olika verk och institutioner. Dess ledamöter bär dock ej något ansvar för debedömningar som görs i nationalbudgelen. Nationalbudgelenbeslår av två delar. 1 den första delen, kapitel 1, sammanfattarfinansdepartementet det ekonomiska läget och konjunktur-utsikterna. Denandra delen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen inom olika områden mera idetalj. I appendix till kapitel 1 redovisas arbetsfördelningen mellanfinansdepartementet och . Ansvaret förbedömningen av ekonomi 1985 vilar på , därarbetet med nationalbudgelen letts av statssekreteraren och planeringschefen . ' Kalkylerna avslutades för finansdepartementetsdel . 1 1984/85. Prop.1984/85:100 2 1Sammanfattande översikt' 1.1 Internationellutveckling I ,som varit motorn i världsekonomin under den senaste uppgången, nåddeden ekonomiska tillväxten 1983 och första halvåret1984 för att därefter försvagas avsevärt. Under de nära denekonomiska aktiviteten expanderade snabbi i kunde andra länder i större eller mindreulslräckning dra nytta av den ökadeefterfrågan. Stimulansen förstärktes i hög grad av dollarkursuppgången. Särskilt i och andra länder iOstasien betydde exportmöjligheternaalt också hemmaefterfrågan förstärktes, främst vad avserinvesteringarna. Även i Västeuropaförstärktes tillväxten, men i långt blygsammare utsträckning.Arbetsmarknadsläget har därför fortsatt all försämras i . Under andrahälften av 1984 var där närmare 20 milj. människor, motsvarande drygt11 % av arbetskraften, ulan jobb. Tillväxtimpulserna från Förenta staternadämpades av att många länder fortsall att föra en restriktiv ekonomisk politik.För som helhet ökade BNP med . Prisstegringstaklendämpades som följd av lägre inhemska kostnadsökningar och mycket måttligarävaruprissteg-ringar på världsmarknaden. Eftersom många råvarupriser noteras idollar, har flertalet europeiska länder ändå genom dollarkursuppgången fått vidkännas stigandeimportpriser på råvaror omräknat i nafionell valuta. Konjunkturutvecklingeni företer drag som inte utesluter en förnyad tillväxt i efterfrågan efler det relativtsvaga Inflationstaktenär fortfarande relativt låg, vilkel bör stärka hushållens realinkomster. Finanspolitiken kanväntas vara fortsalt expansiv, även om vissa budgetförstärkande åtgärder kankomma atl vidtas under Åandra sidan riskerar de stora underskotten i den federala budgeten och på bytesbalansenatt medföra en ränteuppgång och en utveckling av växelkursen som dämpar deninhemska efterfrågan. Den framtida dollarkursen är i del perspektivet särskilt osäker och snabbaförändringar härvidlag kanfå följder som är svåra att förutse. Med en mera successiv nedgång av dollarkursen, beräknas tillväxttakteni den amerikanska ekonomin 1985 kunna bli . Jämfört med helåret1984 innebär detta således mer än en halvering av tillväxttakten. Förde Västeuropeiska länderna - liksom för övriga länder med direkta ellerindirekta ekonomiska relationer med -krävs därmed enstarkare inhemsk fillväxt för att kompensera för den långsammare amerikanska utvecklingen. Deländer som haft den bästa ' I detta kapitel redovisas finansdepartementetsbedömning av den ekonomiska utvecklingen. I kapitel 2-10 behandlas utvecklingen inomolika områden mera i detalj. Arbetsfördelningen och prognosavvikelser mellanfinansdepartementet och konjunkturinslilutetframgår av appendix till dettakapitel. Bilaga l.l Preliminär nationalbudget 3 draghjälpen från beräknas få enviss uppbromsning av tillväxten - i l.ex. med närmare en procentenhet -men ändå bevara en starkare expansion iin i , där BNP-tillväxtenhcriiknas bli ungefär oförändrad 1985. dvs. ca 2 1/2'/r. Den förbättradelönsamheten och del ökade kapacitetsulnyttjandet viintas medfiira cn relativt expansiv investeringsverksamhet. Ifiera länder förutses den ekonomiska politiken behålla en överväganderestriktiv inriktning. En försvagning av dollarkursen kan vidga utrymmet förlättnader i penningpolitiken, men det är inte att räkna med att några merbetydande finanspolitiska stimulanser kan få effekt . Riskenförcn tilltagande infiation i Västeuropafår bedömas vara liten under detla år. Produktinn.slillviixlen(BNP) i OECD-området 6 3/4 5 3/4 2 1/2 2 1/4 4 3/4 2 3/4 2 1/2 3 Även länderna utanförOECD-området torde få känna av den långsammare tillväxten 1985. Förutsättningarna varierar dock avsevärt mellanolika regioner. I de asiatiska liinderna är tillväxtförulsättningarna i allmänhelfortfarande relativt goda. För de skuldtyngda länderna innebär den lägreaktiviletstillväxten i världsekonomin ett bortfall av exportmöjligheter som ivärsta fall också förvärras av stigande dollarränlor. För de fiestaråvaruproducenter är marknadssituationen svag med överkapacitet på utbudssidanoch låg efterfrågan i förbrukarländerna av såväl konjunkturella somstrukturella skiil. från industriländernas horisont innebär dennautvecklingen begränsad importkapacilet i också . Sammanfattningsvisförutses således tillväxten i deninternationella konjunkturen bromsas upp 1985. Osäkerheten om vilka faktorersom skulle kunna bidra till en fortsatt tillväxtin på 1986 är stor. Om inbromsningen i blir kraftigare änberäknat så är riskerna för en internationell recession betydande.' Världshandeln, somgenomgick en betydande expansion 1984, väntas 1985 återgå lill en lägretillväxUakt om . Handeln med bearbetade varor förutses öka med 6 l/29roch priserna för dessa varor 1985. ' I de kalkyler somredovisas i finansplanen och nationalbudgelen har beräknings-tekniskt anlagils enväxelkurs. SEK/dollar. Rättelse: S. 3. tabell kol.3. rad 3 Slår: 2 1/4 Rättat till; 2 3/4 Prop.1984/85:100 4 Under perioden 1982-1984beräknas den totala produktionen, BNP, ha ökat . Förutom exporten ärdet främsl näringslivets investeringar som har givit ett positivt bidrag till produktionstillväxten. Övrigaefter-frågekomponenler som privat konsumtion, lagerinvesteringar och bostadsinvesteringarhar sammantaget haft en dämpande inverkan på uppgången. Som framgår avtabell 1:1 är efterfrågesammansätmingen i den här konjunkturfasen väsentligenannoriunda är under den föregående uppgången 1978-1980. Då var drivkrafternaprivat och offentlig konsumtion saml lager, medan utrikeshandeln gav ettnegativt bidrag. Exporttillväxten och enförhållandevis svag inhemsk efterfrågeutveckling har medfört en kraftigförbättring av bytesbalansen. Förbättringen uppgår till . Lönsamhelen i industrinhar också förbättrats. Driftsöverskottet (netto), mätt som andel avförädlingsvärdet, uppskattas till 1984, alt jämföra med 11,; 1982. 1978låg driftsöverskoltsandelen på en rekordlåg nivå, 4,. Sysselsättningen minskademed 10000 personer . vände utvecklingen, ochökningen uppskattas till närmare 40000 personer. har,som nämnts, inneburit en kraftig tillväxt av exporten. totala exportvolymen ökat med ca 18,och för bearbetade varor varökningen . Exporten till industriländerna har ökat i en ännu högretakt. Närmare hälften av exportökningen har sin grund i ökade marknadsandelar. Denna andelsvinst ärhuvudsakligen en effekt av devalvering. relativpriser förbearbetade varor minskade med inemot . Givet vissaobserverade samband mellan relativprisförändring och marknadsandelsvolymer (sekapitel 3.1.) beräknas den med devalveringen sammanhänganderelativprissänkningen ha medfört en ök- Tabell 1:1 BNP-ulveckiing1982-1984 och I978-I980 Privat konsumtion Offentligkonsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar Utrikeshandeln,netto därav exporl import Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 5 ning av de svenska marknadsandelarna med ivolym fram i.o.m. 1984. Vid sidan om effekternaav relalivprissänkningen har devalveringen troligen också givit upphov tillytterligare andelsvinster, framför alll genom förbättrade vinstmarginaler. Deökade vinsterna har medföil alt företagen kunnal salsa mer på bl. Förbättringen av vinstlägel har dessulom inneburit möjligheteratt utöka varusortimentet och bjuda ut dels nya, dels tidigare olönsammaprodukter.