prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Hit hör förvarning och alarmering, mörkläggning, skyddsmmsbyggande,utrymning, omflyttning, inkvartering och flyktingmollagning, åtgärder för ABC-skyddoch hemskyddsverksamhet. syftar tUlatt rädda liv och egendom. Den bygger på samhällets räddningstjänst i fred somomfattar insatser från statliga och kommunala myndigheter och organ saml frånenskilda. I fred ulgörs resurserna i försia hand av de kommunalabrandförsvaren. I krig utökas resurserna avsevärt genom att särskilda civUförsvarsenhetermobiUseras. Till räddningstjänstens resurser hör också verkskyddsorganisationen. Beredskapsförberedelsemainom funktionen omfattar följande åtgärder: - studier och planering - utbyggnad av skyddsrum tillcivilbefolkningen - anskaffning av andningsskydd lillcivilbefolkningen - utbyggnad av alarmeringssyslem - produklion av civilförsvarsenheler - utbyggnad av sambandssystem,skyddade ledningsplalser branddammar m.m. - förberedelser för utrymning,omflyttning och inkvartering - information till allmänheten. Denarbeismässigi dominerande beredskapsuppgiften inom funktionen i fred är,förutom skyddsmmsbyggande och anskaffning av andningsskydd m.m., atl utveckla,producera och vidmakthålla de civitförsvarsenheler som skall kunna disponeras ikrig förbandsproduklion. - fastställabehovet av civilförsvarsenheler i krig och utforma krigsorgani sationen 1984/85:160 84 - skriva in, ulbilda, krigsplaceraoch öva personal (personatförsörjning) - anskaffa, förvara ochunderhålla materiel (materietförsöijning) - anskaffa och underhåUaanläggningar - förbereda mobilisering. Huvuddelenav de enheter som organiseras i krig sammanförs i s. k. civUförsvarsbaser. En civitförsvarsbasomfallar ca 300 - 500 personer. Stommen utgörs av en eller flera undsäUningsplutoner.Civilförsvarsbaserna är i regel utgångsgrupperade nära storabefolkningscentra. Deras maleriel förvaras i förråd som till stor del ägs eUerlångtidsförhyrs av staten. 1 varje förråd finns maleriel för 2 - 5 civilförsvarsbaser.Del betyder alt materiel för 4 - 5 kommuner kan finnas i ett och samma förråd.Vid mobilisering körs materielen ut tiU mobiliseringsplatserna som i regel sammanfallermed krigsgrupperingsplalserna. Malerielenförvaras och underhålls av civitförsvarsstyrelsens utbildnings- ochförrådsanläggningar (CUFA). Det finns fem sådana anläggningar. Mednuvarande organisalion blir CivUförsvarsstyrelsen funklionsansvarig myndighet.Senare denna dag kommer dock alt föreslås att statens räddningverk inrätlas sombör vara funktionsansvarig myndighet. Ifunktionen bör invandrarverkel ingå som expertorgan för flyktingfrågor i krig.Detta bör bli en följd av atl statens invandrarverk har fått huvudansvaret påcentral nivå för flyklinghanteringen i fred. Ledningeni krig av befolkningsskydd och räddningtjänsl ulövas på cenlral nivå av Cfs, påhögre regional nivå av civilbefälhavarna (sektion A) och på lägre regional nivåav länsstyrelserna (sektion A). På lokal nivå skall enligt beslut kommunernaden ta över ansvaret för ledningen av civitförsvaret i krig. Ledningenav beredskapsförberedelserna ulövas av Cfs. När del gäller förbandsproduklionensvarar Cfs för utveckling av krigsorganisationen och för fredsanskaffning av malerieloch anläggningar. Genom CUFA-or-ganisalionen har Cfs också ett ansvar förgrundutbildning, viss övningsverksamhet samt förrådshållning och underhåll avkrigsorganisationens maleriel. Påhögre regional nivå har CB vissa krigsplanläggningsuppgifter men ingel ansvarför produktionen av civilförsvarsenheler. Pålägre regional nivå har det övergripande ansvarei förberedskapsförberedelserna inom funktionen civilförsvar. När del gällerförbandsproduktionen har ansvarei för mobiliseringsförberedelser(inkl. mobplanläggning), rekrylering, inskrivning, krigsplacering och vissutbildning av personal, för vissa övningar och för förberedelser förkompletterande krigsanskaffning av materiel (l.ex. utlagning av civila fordon).Länsslyrelserna och CUFA delar ansvarei för förrådshållning och underhåll av fredsanskaffadmaleriel. 1984/85:160 85 Pålokal nivå skall enligt beslul kommunerna ta över ansvaret förkrigsplanläggningen. Somlidigare nämnts pågår omfattande förändringar inom funktionen. Huvudsyftet ärall uppnå ell bälire resursutnyttjande genom att samordna den i huvudsakkommunall finansierade fredsräddningsljänsten med del slatligt finansierade civitförsvaret. Förändringarnaär f n. mest påtagliga pä central och lokal nivå genom atl ett räddningsverkmed ansvar på central nivå för befolkningsskydd och räddningstjänst i fred ochkrig föresläs bildas och all en överföring lill kommunerna av ansvarei förledningen av civitförsvaret i krig och för planläggningen härför i fred görs. 4 Funktionen hälso- och sjukvård m. m. Funktionenomfaltar hälso- och sjukvård, socialtjänst, miljö- och hälsoskydd,livsmedelshygien saml civil veterinärverksamhet. Försvarsmaktenhar egna sjukvårdsresurser i krig. Dessa är dock inte tillräckliga för all lillgodosebehoven. En slor del av omhändertagandet måste ske genom utnyttjande av civilasjukvårdsresurser. Dessa är dock begränsade varför behovel av samordning mellanden civila sjukvården och försvarsmaktens sjukvård är stort på alla nivåer. Hälso-och sjukvården i krig syflar till alt varje människa sä långt som möjligt skallfå den vård som hennes lillstånd kräver. Under krigsförhållanden är risken slorför överbelastning av sjukvårdsresurserna inom vissa delar av landel.Resurserna inom dessa områden måsle då kunna förstärkas snabbt. Vidare måslepatienter kunna överföras lill andra delar av landet. Socialtjänstenhar samma mål i krig som i fred. Arbetet koncentreras dock lill insalser försärskilt utsatta grupper, t.ex. barn, äldre och handikappade. I krig lillkommerdessutom vissa uppgifter, t.ex. förmedling av krigshjälp. Miljö-och hälsoskyddet omfaltar bl.a. åtgärder för atl förebygga och undanröjasanitära olägenheter. Med sanitär olägenhet avses störningar i omgivningen somkan medföra skada för människors hälsa. Hit räknas bl. a. bristande hygien ibosläder, ej fungerande renhållning, föroreningar i luft och vatten, skadedjur m.m. Målsättningen för miljö- och hälsoskyddet i krig är att så långt möjligtupprätthålla från hygienisk synpunkt godtagbara levnadsförhållanden förbefolkningen. Livsmedelshygienenomfattar ålgärder för all lillgodose hygieniska krav inomlivsmedelsproduktionen och livsmedelshanteringen. Verksamhelen omfaltar också lillsynöver livsmedlens sammansättning, näringsvärde och andra för folkhälsan belydelsefullaomständigheter. Dencivila veterinärverksamhelen omfaltar husdjurens hälso- och sjuk-7 1984/85. 1984/85:160 86 vårdsamt deltagande i annan verksamhet som kräver medverkan av veterinärer (livsmedelskonlroUm. m.). Verksamhelen syflar till atl motverka förhållanden som kan äventyra de animaliskalivsmedelsresurserna. Hit hör bl. a. djursjukdomar och hygieniskamissförhållanden. annat syfle är atl förhindra alt sjukdomar sprids fråneller via djur eUer Uvsmedel tUl människor. Deverksamheter som ingår i funktionen har starka samband med varandra. Samtidigtfinns betydande olikheter mellan olika verksamheier inom funktionen. I delföljande har denna därför delals upp i detfunktio-nerna hälso- och sjukvård,socialtjänst, miljö- och hälsoskydd, livsmedelshygien saml civilveterinärverksamhet. Ikrig svarar (SoS) för den centrala ledningen av hälso-ochsjukvården. TiUsammans med () svarar SoS också för den ceniralaledningen av miljö- och hälsoskyddet i krig. Ifred samordnar SoS beredskapsförberedelserna för vissa av de myndigheter somingår i funktionen. För della ändamål har bildals en särskild samverkansgmpp i vUkenrepresentanter för berörda myndigheler ingår. Detär naturligt alt SoS tilldelas uppgiflen att vara funktionsansvarig myndighetför funktionen hälso- och sjukvård m. m. Somnämnts svarar SoS i krig för den cenirala ledningen av hälso- och sjukvården.Enligt kommunala beredskapskungörelsen får myndigheten i krig besluta omutnyttjande av vårdplatser saml om förflyttning av personal, patienter ochförnödenheter mellan olika delar av landet. På högre regional nivå tiUkommer molsvarandebefogenheter CB. Sjukvårdsfrågor handläggs vid sektion B inom CB:s kansU. Pålägre regional nivå svarar landstingen fr.o.m. den 1 juh 1981 för ledningen avsjukvården i krig. Denna uppgtft tillkom tidigare . Dennassamordningsansvar kvarstår dock och har samma innebörd som beträffande andrafunktioner. Tilldetfunktionen bör också föras slalens bakteriologiska laboratorium (SBL) ochstatens strålskyddsinslilul (SSI). SBLhar i stort selt samma uppgifler i krig som i fred. Myndighelen svarar såledesför tillverkning och import av vacciner och immunglobuliner samt förepidemiologisk övervakning och viss mikrobiologisk diagnostik. 1 krig organiseras regionaladistributionscentraler för vaccin. F. n. finns ett tiolal sådana. SSIär central förvaltningsmyndighet för strålskyddsfrågor och ulövar tillsyn överanvändningen av joniserande och ickejoniserande sirålning inom landel. En avhuvuduppgifterna - i fred som i krig - är atl övervaka användningen avstrålkällor inom sjukvården. 1984/85:160 87 SoShar programansvaret för . Pålägre regional nivå handlägger (sektion J) frägor som gällersocialtjänsten. Ansvaretpå lokal nivå tillkommer i första hand kommunernas socialnämnder. SoSoch SNV svarar lillsammans för den cenirala ledningen av miljöoch hälsoskyddeti krig. På regional och lokal nivåhar i första hand CB (sektion B), (sektion B) och kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder uppgifter inom delfunktionen. () svarar i krig för den centrala ledningen avlivsmedelshygienen. På högre regional nivå svarar CB (sektion B) för hithörandefrågor. Motsvarande ansvar på lägre regional nivå tillkommer (sektionB). På lokal nivå handläggs frågor om livsmedelshygien av kommunernas miljö-och hälsoskyddsnämnder. Veterinärpersonalenhar huvudsakligen uppgifler inom djursjukvården och livsmedelskontrollen. Ikrig leder lantbmksstyrelsen (LBS) hälsooch sjukvården för djur. LBS är också chefsmyndighelför dislriktsveterinäror-ganisaiionen. Även slatens veterinärmedicinska anstalt(SVA) har uppgifter inom djursjukvården. SVA har i krig samma uppgtfler som ifred. I krig är myndighelen dock underställd LBS. SVA: s uppgifl är all svaraför djursjukvårdens försörjning med bakteriologiska preparal saml all fungerasom central- och referenslaboratorium för veterinärmedicinsk diagnostik. SLV ärcentral myndighet för frågor som gäller livsmedelshygien ochlivsmedelskontroll. I denna egenskap är SLV bl.a. chefsmyndighel för besiklningsveterinärorganisationen. Veterinärfrågorhandläggs på högre regional nivå av CB (sektion B). Motsvarandeuppgtfler på lägre regional nivå handläggs av krigsorgani-serad länsstyrelse(sektion B). Pålokal nivå fortsäller distriktsveterinärerna att verka i egenskap av krigstjänslevelerinärersom är underställda . De organiseras i krigsveterinärområden. 1984/85:160 88 5 Funktionen psykologiskt försvar Funktionenomfattar verksamhet som i krig syftar till att bevara och stärka den egnabefolkningens försvarsvilja och motslåndsanda. Den omfattar också åtgärder föralt främja svenska intressen hos utiändsk opinion och för all minska fiendenspsykologiska motståndskraft. Enöppen och saklig nyhetsförmedling är en förutsättning för att de mål som gällerför funktionen skall kunna uppnås. Ambitionen är därför atl massmediasverksamhet skall kunna hållas igång på ungefär samma sätl som i fred. Detlagäller såväl radio och TV som dagspressen. 1nuvarande organisalion leds det psykologiska försvaret i krig under regeringenav statens upplysningscenlral (UC). På högre och lägre regional nivå har CB ochlänsstyrelsen motsvarande uppgifler. Ärenden som gäller funktionen handläggsvid dessa myndigheter av sektion C. På lokal nivå inrättas kommunalainformationscentraler. UCfinns inle i fred. Beredskapsförberedelserna handhas istäUet försvar (BN). Denna myndighel avvecklas dåövergång lill krigsorganisalion anbefalls. BN/UC ersätts den av en myndighel,slyrelsen för psykologiskt försvar (SPF), som skall bedriva verksamhel såväl ifred som i krig. Somnämnls är en öppen och saklig nyhetsförmedling en av hörnstenarna inom delpsykologiska försvaret. (), Tidningarnas Telegrambyrå (TT)och dagspressen förutsätts därför upprätthålla sin verksamhel i krig. SR: sställning i krig regleras genom ell särskilt avtal mellan bolaget och staten.Då SR krigsorganiseras sammanförs de olika bolagen inom koncernen till en enhel.Denna är direkt underställd regeringen. På cenlral nivå organiseras vidare eltanlal produktionsenheter för radio och TV. Dessa samgmpperas med vissa totatförsvarsmyndigheler.På regional nivå anpassas organisalionen till ledningsstmkturen inom totalförsvaret.På högre regional nivå organiseras sex programområden som sammanfaller med milo/civoindelningen.Programchefen svarar för samverkan med CB, MB, televerkels radioområde och medövriga berörda myndigheter på denna nivå. Programchefen genomför också egnanyhetssändningar. På lägre regional nivå organiseras en länsprögfämgmpp perlän. Under varje länsprogramgrupp finns elt antal lokalredaktioner. Läns-programgmppengenomför länsvisa nyhetssändningar. Lokalredaktionerna svarar bl. a. förkontakterna med kommunala myndigheter. Televerketsvarar genom radiodivisionens mndradiosektion för utsändning av de ljudradio-och TV-program som produceras av programbolagen inom SR. Rundradioverksamhelenbedrivs i myckel nära samarbele med SR och är skild från övrig verksamhel inomradiodivisionen. Bl.a. avger för denna del av verksamheten anslagsframslällningtill utbildningsdepartemenlel och inle till . Prop.1984/85:160 89 Ävenstatens biografbyrå (filmcensuren) har uppgifler inom funktionen. Några störreförändringar av verksamheten fömtses inte jämfört med fredsförhållandena. 6 Funktionen ordning och säkerhet m. m. Funktionenomfattar dels verksamhet som syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhel,dels vissa andra uppgifter. Atlupprällhålla allmän ordning och säkerhel är i fred liksom i krig en polisiär uppgifl.Den polisiära verksamhelen kan härvid uppdelas i allmän och särskildpolisverksamhet. Den senare syftar till all förhindra och uppdaga brott motrikets säkerhel, den förra omfattar övrig polisverksamhet. Till polisverksamhethar i delta sammanhang också räknats utförande av kriminaltekniskaundersökningar. Hit har också räknats ansvaret i krig för de allmänna häklena. Polisenhar i krig vissa uppgifter som har slark anknylning till eller ingår i delmilitära försvaret. Hit hör bl. a. kuppförsvaret. Dessa uppgifter hör därförnärmast hemma inom funktionen militärt försvar. Tillfunktionen ordning och säkerhet har även förts handläggning avutlänningsärenden. Denna uppgifl omfallar tillämpning av utlänningslagen,utlänningsförordningen och den särskilda utlänningsförordningen. Det är iförsta hand av administrativa skäl som utlänningsärendena har förts tillfunktionen ordning och säkerhet. a. överförs vissa utlänningsärenden i krigfrån statens invandrarverk () till polisväsendel och länsstyrelserna.Vidare fungerar polismyndigheterna som lokal instans vid handläggningen avutlänningsärendena. Tillfunktionen har även förts åklagarmyndigheternas verksamhel. () bör vara funklionsansvarig myndighet inom funktionen. På cenlral nivåberörs i övrigt , riksåklagaren () och statens kriminaltekniskalaboratorium (SKL). är central myndighet för utlänningsärendena (i krig ärmyndigheten sista instans). RÅ är allmän åklagare i högsta domstolen, högsteåklagare och cenlral förvallningsmyndighel för åklagarväsendet. SKL arbetarmed kriminaltekniska undersökningar. Myndighelen är underställd RPS i såvälkrig som fred. Ikrig handläggs polisiära frågor - liksom utiänningsärenden - på regional nivåav CB (sektion D) och (sektion D). Lokal insians är liksom ifred - polisdistrikten. Påcentral och lokal nivå överensslämmer organisationen i stort med förhållandenai fred. En omfattande decentralisering av uppgifter sker dock - framför alltvad gäller utlänningsärenden. 1984/85:160 90 7 Funktionendomstolsväsende m. m. Verksamheteninom funktionen bygger på fömtsättningen atl rättsväsendet skall fungera eflersamma gmndprinciper i krig som i fred. Rättsväsendel avses således även i krigfungera i enlighet med de krav som ställs i en rättslat. Funktionenomfattar den dömande verksamhet som utövas vid allmänna domslolar ochförvaltningsdomstolar. Denna verksamhet regleras i en särskild lag med beslämmelserangående domstolarna och rättegångar vid krig och krigsfara m. m. Tillfunktionen har också förls verksamhel som har stark anknylning lill domslolarnasverksamhet. Densamordning som krävs inom funktionen avser de administrativa fömlsällningamaför den verksamhet som avses bedrivas i krig inte innehållel i verksamheten (rättstiUämpningen).Mot denna bakgmnd bör även annan juridisk verksamhel som inle naturligt hörhemma i någon annan funktion kunna föras till denna funktion. Med denna utgångspunkikan bl. a. slatens va-nämnd föras hit. Däremoi bör funktionen inle omfalla denverksamhet som bedrivs av arbetsdomstolen, försäkringsöverdomstolen ochförsäkringsrätterna. Dessa verksamheter har förts tUl andra funktioner. Delligger nära till hands atl () ges ställning somfunktionsansvarig myndighet. DV får därigenom ansvar för atl samordnaberedskapsförberedelserna inom funktionen. Med den avgränsning som funktionenhar fått omfallar della ansvar även högsia domstolen (HD) och regeringsrätten (RR)som inle dellar i del samarbete i beredskapsfrågor som bedrivsinom domstolsväsendet. På central nivå bedriver i övrigt statens va-nämndverksamhet inom funktionen. Funktionenomfattar i krig straffverkställighet för personer som dömts tillfängelsestraff. Huvudmannaskapel för de allmänna häklena (ulom ) överförs ikrig från kriminalvården tiU polisväsendel. Kriminalvårdsverketsvarar för aU verksamhet inom funktionen. Funk-lionsanvarig myndighet blirsåledes (). Ikrig beslår kriminalvårdsverkel av en cenlral enhet (KVS) och ell antal slulnaanstalter som är direkl underställda den cenirala enheten. Till dessa anstalteröverförs de intagna som skall kvarhållas i krig. Ikrig är verksamhelen inom funktionen inrikiad på all tillgodose totalförsvaretsbehov av transporter. sker genom ell samordnat utnyttjande avtillgängliga transportresurser. Prop.1984/85:160 91 FörmUitära transporter finns vissa särskilda resurser och en särskildledningsorganisation. De militära transportresurserna är dock inte tillräckligaför all lillgodose behoven inom denna seklor. Civila transportresurser utnyttjasdärför i slor ulslräckning. släUer krav på samordning mellan civila och mUitäratransporter. Funktionentransporter kan delas in i etl anlal delfunktioner. En lämplig indelning kanvara järnvägstransporter, landsvägstransporter, väghållning, flyglransporteroch sjötransporter. () svarar tillsammans med ÖB för samordning av transportverksamheten i krig.TPR bör ges ställning som funktionsansvarig myndighel inom funktionentransporter. På högre regional nivå svarar CB och MB för samordning av iransportverksamhelen.Motsvarande uppgifter på lägre regional nivå ombesörjs av ochförsvarsområdesbefälhavaren. Slatensjärnvägar(SJ) är den enda myndighet som bedriver verksamhel inom delfunktionen. Hämtöverfinns vissa enskilda järnvägar. I krig inriktas verksamhelen inomdelfunktionen på all tillgodose totalförsvarets behov av järnvägslransporter. Organisalorisklär den största skillnaden gentemot fredsförhållandena atl elt särskiltledningsorgan tiUskapas på högre regional nivå (järnvägsbefälhavare medkansli). Delfunktionenomfattar ledning av civila landsvägstransporter. Påcentral nivå svarar TPR för ledning av landsvägstransporterna (inkl.drivmedelsransoneringen). () biträder TPR medadministrationen av drivmedelsransoneringen. TSV: s uppgtft är bl. a. atttillhandahålla information ur bilregistret. Påhögre regional nivå svarar sektion E vid CB: s kansli för hithörande uppgifler.Molsvarande uppgifter på lägre regional nivå handhas av sektion E i den krigsorganiseradelänsstyrelsen. Delfunktionenomfaltar anläggning, reparalion och underhåll av vägar. () svarar för anläggning, reparalion och underhåll av vägar. De regionalaorganen (vägförvallningarna) ingår f n. i den krigsorganiserade (sektion H). Också pä högre regional nivå finns en särskild vägseklion (sektionH) vid CB: s kansli. 1984/85:160 92 1krig överförs flygtrafiktjänsten (Irafikledning m. från luftfartsverket (Lfv)tdl del mililära försvarei. Lfv: s uppgifler koncentreras till civilflygtransportledning och flygplatstjänst. För den förstnämnda uppgiflen -sominte har någon motsvarighet i fred - inrättas ett särskilt ledningsorgan(centrala flyglransportledningen). Dellaorgan är direkt underställt chefen för . Verkets övriga uppgifter (flygsäkerhet,irafikala myndighetsuppgifter) reduceras eUer läggs ned. Inom verkel finns äveni krig en lokal organisation som beslår av etl antal flygplatser. Delfunktionenomfaltar ledning av de civila sjötransporterna, lolsoch fariedsverksamhet, produklionav sjökort saml vissa fartygssäkerhetsfrä-gor. Samtliga dessa uppgtfler åliggersjöfartsverket (SjöV). Uppgiften att leda de civila sjötransporterna är en uppgtftsom tillkommer i krig. För lolsningsverksamhetenfinns en regional och lokal organisalion (loisdistrikt och krigslotsplalser).Samverkan med marinen sker genom samgruppering av SjöV: s regionalaledningsorgan (lolsdireklör och ledningspersonal) med resp. öriogsbas. 10 Funktionen livsmedelsförsörjning m. m. Funktionenomfattar befolkningens försörjning med livsmedel inklusive dricksvatten. Medlivsmedelsförsörjning avses härvid all verksamhet från producent tillkonsument. Tilldetla kommer reglerings- och ransoneringsåtgärder i produktions-ochkonsumtionsleden. Vattenförsörjningen omfaltar produktion och distribution avdricksvatten lill förbrukarna. Livsmedelshygien samt motsvarande åtgärderbeträffande vatten har dock anseits vara en del av hälsoskyddet. Dennaverksamhet har därför hänförts till funktionen hälso- och sjukvård m. m. () har i krig det övergripande ansvaret för livsmedelsförsörjningen så somdenna verksamhet har definierats ovan. Det ligger därför nära till hands all JNges ställning som funklionsansvarig myndighet inom den akluella funktionen. JNansvarar i krig för de åtgärder som behövs för att anskaffa, lagra och fördelalivsmedel och fodermedel m. m. I samverkan med andra myndigheler svarar JNäven för atl jordbruket, trädgårdsnäringen, fiskel, livsmedelsindustrin ochlivsmedelsdistributionen förses med produktionsmedel som arbelskrafl, energioch transporter. JN: s krigsuppgift skiljer sig från Prop.1984/85:160 93 a. i del avseendet atl ansvarsområdet vidgas till att omfattaoreglerade delar av livsmedelsindustrin och livsmedelsdis-tribulionen. Vidareges JN ansvarei för reglerings- och ransoneringsåtgärder av en typ som normallinle förekommer i fred. 1krig svarar JN för vissa uppgifter som i fred faller inom lantbruksstyrelsens (LBS)ansvarsområde. a. överinseendet över jordbrukels blockorganisalionsaml informalion lUI och utbildning av funktionärer inom denna organisalion ochpersonal inom Svenska Blå Stjärnan. LBS svarar även för hithörandeberedskapsförberedelser. () svarar för den cenirala lillsynen över vatlenkvalilén ikrig. Verkets ansvar gäller i försia hand den vattenförsörjning som sker överkommunala vattenreningsverk och del som behövs förlivsmedelsproduktionen. Påhögre regional nivå ansvarar CB för försörjningsfrågorna inklusivelivsmedelsförsörjningen. Motsvarande uppgtft på lägre regional nivå åvilarlänsstyrelsen. I båda fallen handläggs försöijningsfrågoma av sektion F. 1 fredhar lantbmksnämnderna vissa uppgifter rörande jordbmkets blockorganisalion.Dessa uppgifter övertas i krig av länsstyrelserna. På lokal nivå svarar dekommunala krislidsnämnderna för vissa frågor vad gäUer livsmedelsförsörjningen(genomförande av ransoneringsålgärder m. m.). Frågor som gäller valtenkvaUlénhandläggs på lokal nivå av kommunernas miljöoch hälsoskyddsnämnder. Jordbruketsblockorganisalion har inte myndighelsslatus.