prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — De ärdock normalt bara hälften av vad kol- eller oljeförbränning ger upphov till. Deviktigaste slutsatserna är all: naturgas, som främst består avmetan, är ett mycket rent bränsle. Halten av svavel och andra föroreningar ärmycket låg. utsläppen vid förbränning avnaturgas genomgående är så låga alt de kommer att vara lägre än för kol, torv,olja och andra bränslen även om förbättrade reningsmetoderutvecklas och används för dessa bränslen. utsläppen av svavel är mindreän av utsläppen från stora koleldade anläggningar, försedda medrökgasavsvavling, utsläppen av stoft och metalleri de flesta fall är flera tiopotenser lägre än förändra bränslen. det vid användning av naturgasegentligen bara är utsläppen av kväveoxider och koldioxid som kan orsakaeffekter på miljö och hälsa. I båda fallen ger dock naturgas lägre utsläpp änkol och olja. det finns goda möjligheter attbegränsa utsläppen av kväveoxider vid nalurgaseldning. Åtgärderna är desammasom vid förbränning av andra bränslen men tillämpningarna bör vara billigarevid naturgas på grund av det enkla och lättstyrda förbränningsförloppet. utsläppen av koldioxid ärmindre än hälften jämfört med kol och jämfört med olja. naturgasens godamiljöegenskaper medför atl man kan nå samma förbättring av luftkvaliteten itätorter vid användning av nalurgas för indivi- 1984/85:120 377 duelluppvärmning som vid en fiärrvärmeutbyggnad med kol eller olja. Förbättringen avluftkvaliteten begränsas i vissa avseenden av att biltrafiken på många slällenbl. a. orsakar höga kvävedioxidhalter. det i huvudsak endast är möjlighelernaatl begränsa kväveoxidutsläppen som kräver fortsatta studier, åtminstone medden gasanvändning som är aktuell i landet. naturgasanvändning i motsatslill kol- och oljeanvändning inle ger några restprodukter som måste deponeras. 2 Sammanställning av remissyttranden över rapporten Yttrandenhar avgivits av (),(), statens energiverk i län.Svenska kommunförbundet, (), Svenska Petroleuminslitutet(SPI), i (LO), Kraft- och värmeproducenlernas samarbelskommiltéför miljöfrågor (KVM), , och . Remissinstansemaframhåller att rapporten väl dokumenteral och presenterat naturgasens godamiljöegenskaper. Flera instanser bl. a. statens energiverk och påpekar särskilt det värdefulla i att de nu finns en genomgångoch sammanställning av kända fakta och resultat. SNVanser atl naturgasens stora fördelar medför att största möjliga användning, somär ekonomiskt rimlig, kan rekommenderas från miljösynpunkt. SI konstaterar atten starkt ökad naturgasanvändning skulle te sig attraktivt om miljön vore detenda bedömningskriteriet och fortsätter: "Vi kan emellertid inte bortsefrån de ekonomiska förhållandena, som försämras starkt genom avsaknaden av ettsvenskt rörledningssystem för gas". Någraremissinstanser tar upp frågan om fömtsättningarna för rapportens diskussionom miljö- och hälsokonsekvenser av en utökad naturgasanvändning. Således sägsi svar att det "är väsenlligt att jämförelse inte görsenbart med olja, utan kompletteras med emissionsberäkningar för andraalternativ som t.ex. värmepumpar och förädlade kolbränslen då dessa i mångafall torde utgöra ett alternativ till naturgasanvändning". menaratt missvisande slutsatser kan dras beträffande 1984/85:120 378 miljö-och hälsokonsekvenser på lokal nivå beroende pä att utredningen huvudsakligenbaseras på resultat från spridningsberäkningar från en s. k. modellstad och ettvillaområde där uppvärmningssektorn är dominerande. För Sydgasprojektel gälleratt industrisektorn är den helt dominerande avsättningsmarknaden för naturgas. 2.2 Värderingav naturgasens miljöfördelar Irapporten uttalas alt "man kan uppskatta miljökostnaden lill kWhför att i en mindre koleldad fjärrvärmepanna komma ner till gällanderiktvärden. Då har man ändå inle nått ner till samma låga utsläpp av stoft ochsvavel som vid naturgas". påpekar med anledning avdessa beräkningar atl den miljöfördel för naturgas som anges, redan belastar övrigabränslen genom de emissionsbegränsningar som är fastställda. redovisar i sitt remissvar etl försök till utvidgad analys avnaturgasens miljövärde. Föreningen har därvid kommit till uppfattningen attnaturgasens samhällsekonomiska miljövärde, försiktigt räknat, ligger pååtminstone kWh. 2.3 Behovav fortsatta studier och uppföljningar Flertaletremissinstanser delar rapportens bedömning att nytto-kost-nadskalkyler påmiljöområdet är önskvärda. SwedegasAB påpekar att rapporten ej mer ingående studerat de regionala och nationellaeffekterna på miljön av en slor naturgasanvändning i . Det är därför,säger bolaget, värdefulll om en dylik studie kunde genomföras för att påvisavilka miljöeffekter i form av minskad försurning och minskade skogsskador somskulle erhållas. Även industriförbundet tillstyrker en kostnadsnyttostudie medavseende på försurning m. m. delar bedömningen i rapporten att kunskapsläget avseende emissionervid naturgasanvändning är sådant att endast kväveoxidutsläppen i vissatillämpningar motiverar ytterligare insatser. Även SNV framför liknandesynpunkter och påpekar särskilt behovet av ytterligare studier vad gällerkväveoxidemissioner i samband med industriella högtemperaturprocesser. Säkerhetsoch arbetsmiljöfrägor tas upp av bl.a. KVM och LO. KVM menar att del vorevärdefullt med en översikt över de olika gastyperna och deras speciella ochprincipiella risker, inte minst för att undvika att en naturgasanvändning iSverige psykologiskt belastas med de risker för storolyckor som gasol och LNGger. LO päpekar att det är viktigt att på etl tidigt stadium bygga upp en sådanberedskap att aktuella arbetsmiljöbelastningar kan förebyggas. 1984/85:120 379 Energi 85 Energianvändning i bebyggelse Sammanfattningav och remissyttranden över rapporten från statens råd förbyggnadsforskning (BFR) 1 Sammanfattning............................................... 380 1.1 Bakgrund ................................................... 380 1.2 Utvecklingen avenergianvändningen ..... 380 1.3 Inriktningen på den fortsattaenergihushållningen 381 1.4 Den nya teknikens möjligheter ...................... 382 1.5 Slutsatser ochrekommendationer .................. 384 1.6 Samhällsekonomiska bedömningar .................... 386 2.................................................................... Sammanställningav remissyttranden avseende underlag för om prövning av gällande riktlinjer för energiverksamheten i byggnader m.m................................................................ 387 2.1 Remissförfarandet ...................................... 387 2.2 Beslutsunderlaget allmänt ............................ 388 2.3 Utvecklingen avenergianvändningen ..... 393 2.4 Vad kan utvecklingen avenergianvändningen förklaras av? 2.5 Inriktningen på den fortsallaenergihushållningen ..... 397 2.6 En ny energihushållningsplan ........................ 402 2.7 Genomförande ........................................... 405 2.8 Styrmedel ................................................. 413 3.................................................................... Sammanställningav remissyttranden avseende den nya teknikens möjligheter .................................................... 434 3.1 Remissförfarandet ...................................... 434 3.2 Beskrivning av den tekniskautvecklingen ........ 435 3.3 Speciella problemområden ............................. 437 3.4 Önskvärd uppföljning ................................... 438 3.5 Fortsatta forskningsinsatserinom områdena solvärme, värmelagring och värmepumpar 440 3.6 Stöd lill experimenlbyggandeoch prototyp- och demonstrationsanläggningar 443 3.7 Inlroduklionsslöd tillvärmepumpar och solvärmeanläggningar 443 1984/85:120 380 Isamband med omprövning av energisparplanen för befintlig bebyggelse1981 (prop. 1980/81:133), angavs målet för besparingarna i 1978 ärs bebyggelseUll brutto för bosläder, bmtto för lokaler och bmtto förindustrins byggnader. Detinnebär en total besparing pä bmtto. BFR:s utvärdering omfaltar bostäderoch övriga lokaler, men ej industrins byggnader. Sparmålet för bostäder ochövriga lokaler är /är bmtto. I riksdagsbeslutet preciseras inte i vilkentakt besparingsresultaten skall uppnås, endast atl av del lotala sparmålet om48 TWh/år bmtto skall huvuddelen vara uppnådd 1988. Sparmålet skall uppnås ihuvudsak genom en effektiv tillämpning av känd och beprövad leknik. Alt minskaoljeberoendet är ett övergripande energipolitiskt mål. Iproposition 1978/79:115 fastlades det s.k. Sol 85-programmet som innebär enväsentligt ökad satsning pä forskning, utveckling och experimentbyggande kringsolvärme, värmelagring och värmepumpar. Målet för insatserna inomsolvärmeområdet skulle vara att de från i huvudsak i mitten av 1980-taletskulle kunna ge underlag i tekniskt och ekonomiskt hänseende för skilda beslutrörande införande av solvärme och för inriktningen av eventuella fortsattaforsknings- och utvecklingsinsatser inom områdel. Den slorasatsningen på dessa områden borde leda till etl minskat oljeberoende och ettökat sparande. Dessutom bedömdes sol värmetekniken sakna nämnvärda nackdelarfrån hälso- och miljösynpunkt. I proposition 1980/81:90angesatt det år 1990genom en insats av drivenergi, bör vara möjligt att erhålla ca 7 TWhvärme från värmepumpar vilkel motsvarar ca olja i pannor för småhus.Skulle stora eldrivna värmepumpar komma att utnyttjas i fjärrvärmesyslem skulleytteriigare kvantiteter olja kunna ersättas genom användning av värmepump.Bidraget från solvärme via solfångare beräknades till mellan I och år1990. BFRhar låtit göra en studie av energisparandets omfattning i 1978 årsbyggnadsbestånd. Enligt denna studie har bmtloenergianvändningen för uppvärmningoch tappvarmvatten i bostäder och lokaler minskat med ca bmtto från ca121 TWh 1978 till 1983. Minskad energianvändning på grund avkonvertering samt rivning av byggnader har bedömts utgöra mindre än . Delfinns dock osäkerheter i de angivna totalsiff- 1984/85:120 381 Såvitt rådet kan bedöma är studien den mestomfattande och inträngande som genomförts i landet. Det går inle,enligt rådels mening, att komma längre i säkerhet ibedömningarna med tillgänglig statistik och kunskap. Rådet vill dock underslrykavikten av atl siatistiken i framliden görs mer helläckande och att olikastatistiska sammanställningar görs på ett likartat sätl. Det är en fömtsättningför atl en senare, motsvarande studie skall kunna göras med större säkerhet. Vad kan utvecklingen av energianvändningen förklaras av? En jämförelse av resultaten från byggforskningsinslitutetsundersökningar av det svenska byggnadsbeståndet /77 och 1983/84 visar, attden minskade energianvändningen i stor utsträckning åstadkommils medenkla energihushållningsåtgärder, t.ex. tätning och injustering avuppvärmnings- och ventilationssystem. Detta bekräftas även av intervjuundersökningarsom rådel låtit utföra. En utveckling mot mer omfattande åtgärder, ofla isamband med reparalion och ombyggnad kan dock noteras under periodens senaredel. En viss ökning av takten i energisparandet harockså noterats. Detta kan bl. a. förklaras av att energihushållningsaktiviletenhos de större fastighetsförvaltningarna har ökat. 1.3 Inriktningen på den fortsatta energihushållningen Enligt rådets beräkningar är den återstående energisparpoleniialenför ålgärder med känd och beprövad teknik i dagens bebyggelse ca försmåhus, ca för flerbostadshus och ca för lokaler. Av dessa totaltca hänförs ca lill Qärrvärmd bebyggelse. Beräkningarnabygger på alt väl avvägda kombinationer av energihushållningsåtgärdergenomförs och alt samordning med reparationer, underhåll och ombyggnad sker. Erfarenheteroch resultat av genomförd forskning, utveckling och experimentbyggande visaratt nya byggnader kan göras mycket energisnåla. Till 1990 bedöms energibehovetför uppvärmning och tappvarmvatten i bostäder och lokaler kunna minska fråndagens nybyggnadsstandard på 120-140 kWh/m' till 80-100 kWh/ml Pågåendeforskning visar att fortsatt teknisk utveckling kan leda till atl energibehovetminskas ytteriigare till 30-70 kWh/m. Energisnåla lösningar åsladkommes genomalt optimera hela byggnaden och dess installationer i elt samverkande system.Detta innebär att byggnader skall utformas täta och välisolerade med effektivauppvärmnings- och ventilationssystem, ofla med värmeåtervinning. Resultat från rådets experimentbyggnader visar atl del är lekniskloch ekonomiskt möjligt atl i befinllig bebyggelse minska energianvändningen föruppvärmning och tappvarmvatten till under dagens nybyggnadsstan- 1984/85:120 382 dard120-140 kWh/m. Ytterligare teknisk utveckling och nyttjande av ny energiteknikkan minska energianvändningen till under 100 kWh/m. Detla förutsätterkvalificerad projektering, professionellt arbetsutförande saml en väl utfördkontroll och besiktning. Föratt sparmålet skall kunna uppnås krävs att mer omfattande åtgärder av typentilläggsisolering och förbättringar av fönster genomförs i byggnadsbeståndet.För atl de beräknade spareffekierna skall kunna åstadkommas måste debyggnadstekniska åtgärderna genomföras i kombination med installationstekniskaåtgärder i väl avvägda åtgärdspaket och i många fall samordnat med åtgärder isamband med reparation, ombyggnad och underhåll. Ett stort antal lägenheteroch lokaler kommer atl beröras av energihushållningsålgärder.Investeringsbehovet för byggnads- och installationstekniska åtgärder harberäknats lill ca . för bosläder och ca . 1.4Den nya teknikens möjligheter Utvecklingenhar gått snabbi när det gäller värmepumpar. Det fanns redan vid utgången av1983 omkring 60000 värmepumpssystem i drift. Dessa system producerade totalt2-3 TWh/år netto, vilket innebär en fördubbling . Värmepumparmotsvarande yllerligare /år netto är under installation.Värmepumparna ser ul att överträffa de bedömningar som gjordes i proposition1980/81:90. Värmepumparför småhus utnyttjar olika värmekällor. De värmekällor som kan antas domineraunder den närmaste framtiden är ulelufl, ytjord och grundvatten. En utvecklingmot mindre och billigare system är nödvändigt för att uppnå konkurrenskraft iframtida mer energieffektiva småhus. Värmepumparför flerbostadshus konkurrerar i de flesta fall ut både el, olja och fjärrvärmesom alternativ uppvärmningsform. Husindividuella syslem har koslnadsnivåer somi flera fall ligger under motsvarande totala kostnad för tillförsel avfjärrvärme. Värmepumpar för gmppcentraler uppvisar god konkurrenskraft. Värmepumparför fjärrvärme är med dagens priser, skatter och subventionerkonkurrenskraftiga när det gäller anläggningar med rent avloppsvatten samlsjö- och havsvatten som värmekälla. Även inom andra områden där kraven påtemperaturnivåer är måttliga, t.ex. lokaluppvärmning och industrins lågtemperaturvärme,finns en framtida marknad för värmepumpar. Utvecklingenav solvärmesystem var fram till slutet av 1970-talel mycket splittrad ochvarken komponenter eller systemkombinationer var till- 1984/85:120 383 Men kan därför inle bedöma tekniken med utgångspunkt från dessaprojekt. har kompelensen byggts upp till en, även internationellt sett, högnivå. Solfångarnas preslanda har ökats, värdebeständighet och allmän kvalitethar förbättrats som kostnaderna har reducerats väsentligt. För stora solfångarfälthar kostnaden av endast sänkts till hälften somprestanda fördubblats. För lappvarmvaltensyslem till flerbostadshus har konstnadenhalverats. Vi är nu inne i en period av snabb utveckling mot bättre prestandaoch lägre kostnader. Tekniskalösningar för tappvarmvallenberedning och uppvärmning har utvecklats för småhusoch flerbostadshus. Dessa tekniker kan svara för upp lill avuppvärmningsbehovet. Solfångarfält kan svara för upp till 10 procenl av energibehoveli gruppcentraler och fjärrvärmenäl. Dessa syslem kan konkurrera med lätteldningsolja. Invesleringsulgifterna är dock höga och den störstaenergiproduktionen sker . Solvärmesystemen har därför svårt attkonkurrera med el och fasta bränslen. Solvärmesystemmed säsongslagring har utvecklats i storlekar för ca 40 lägenheter upp till sloragmppcentraler. Syslemkoslnaden behöver minskas för attkonkurrenskraft ska kunna uppnås. En stor del av den nödvändiga förbättringenkan, enligt rådets mening, uppnås genom presiandahöjningar ochkostnadsreduceringar i solfångarfält. Solvärmesystemär således endast i begränsad omfattning konkurrenskraftiga men det pågåren snabb utveckling. Målen i proposition 1980/ 81:90 () kan, enligtrådels bedömning, inte uppnås . Rådel bedömer emellertid de senasteårens ulveckling som lovande. En fortsatt satsning på forskning och utveckling (FoU)samt experimentbyggande inom solvärmeområdet bör därför enligt rådels meninggöras. Delta ger större frihet när det gäller möjligheterna atl minska detframtida elberoendet. Forskningssatsningen bör kombineras med marknadsstimulerandeålgärder. Annars kan den nödvändiga utvecklingen inom industrin inte fortsätta. Enviklig fömtsätling för att kunna utnyttja solvärme, naturvärme och spillvärmeär alt energin kan lagras lills den behöver användas. rör det sig omlagring . Naturensegna fömtsättningar för värmelagring i jord, berg och vattenmagasin verkarerbjuda de största möjligheterna till billig säsongslagring. Värmeförluster ochkostnader gör atl lagren måste byggas i stor skala. har genom sin glacialajordartsgeologi och sitt urberg mycket goda fömtsättningar för undermarksbaseradvärmelagring. Värmelageri form av vattenmagasin, såsom gropar och bergmm, bygger på kändanläggningsteknik. Erfarenheter av drift, bergstabilitet och vatten-25 1984/85. 1984/85:120 384 kemierhålls nu i pågående fullskaleförsök. Gropmagasinen synes ha vissabegränsningar. Värmelagring direkt i mark är billigt per m' men har lågenergitäthet och systemen blir mer effektlröga än vid lagring direkt i vatten.Anläggningserfarenheter och preliminära driftresultat visar atl systemenfungerar på planerat sätt. Värmelagringi akviferer förekommer endasl i projekteringsskedet, och de första fullskaleanläggningarnaberäknas vara i drift 1985. Lagringstekniken erbjuder goda möjligheter atlspara t. ex. energin i sjöarnas ytvatten och då ha en bravärmekälla för värmepumpsystemen. Kemiska latenta smältvärmelager har, enligtrådels bedömning, inte stora möjligheter att nä en tekniskt och ekonomisktacceptabel nivå inom de närmaste 10 15 åren. Lagring i is/vatten användsdäremot kommersiellt i kontorshus . Kostnadsbildenför olika typer av värmelager är mindre underbyggd än för l.ex. system medvärmepumpar och naturvärmekällor, eflersom det endast finns ett fåtalexperimentanläggningar. Kostnader för lager är också storleks- och syslemberoende,vilket gör all enkla slutsatser inte kan dras av projekt i halv skala. Hittillsframkomna resultat från experimentanläggningar tyder på att den del avenergikostnaden som är direkl relaterad lill lagret kan bli så låg som 310öre/kWh. Rådetsutvärdering omfattar den teknisk-ekonomiska potentialen för energisparande medvärmepumpar, solvärme och energilagring. Rådet avstår dock från atl göra enbedömning av marknadsandelar för olika nya lekniska system. Flera av dem ärstadda i sädan utveckling atl kostnadsbilden snabbi kan förändras. Mot bakgmndav erhållna resultat bedömer rådet emellertid att traditionellenergihushållning i kombination med värmepumpar och övergång till tekniskasystem med solvärme, naturvärme och lagring åtminstone bör kunna in på2000-talet leda till en halvering av energianvändning i bebyggelsen.Rådet har i sin bedömning tagit hänsyn till att byggnader ochuppvärmningssystem blir föremål för åtgärder i en takt som beror av bl. a. den lekniskalivslängden för pannor, värmepumpar, distributionsnät m. m. En fortsatt snabbutveckling kan dock leda till en slörre besparing. bedömning blir det alll svårare och mindre meningsfullt att ju längretiden går särskilja energianvändningen bebyggelse. Rådet föreslårdärför all energihushållningsplanen i fortsättningen skall omfatta allbebyggelse, dvs. även den som tillkommit efter är 1978 och den som kommer altbyggas framöver. 1984/85:120 385 Enligtrådels bedömning bör energihushållningsålgärder i byggnaderna ochenergisparande system med värmepumpar, solvärme och värmelager samordnas i välavvägda åtgärdspaket. Sparplanen bör därför, enligt rädeis mening, avse såvältraditionella energihushållningsåtgärder som nya tekniska system. Det gällersåväl målsättning, genomförande, styrmedel som uppföljning. Rådelhar ocksä påpekal svårigheten att ge en samlad bedömning av de nya tekniskasystemens sparpotential . Rådet föreslår därför allregeringen överväger en målsättning i form av vägval i slällei för ell sparmålenbart i TWh i en ny heltäckande energihushållningsplan för bebyggelsen. uppfattning bör man se över hela bebyggelsen och dess uppvärmningssyslemmed målsällningen att hushålla med energi och andra resurser och att utnyttjaspillvärme, solvärme, naturvärme m.m. sä långt som möjligl. Sloradelar av del svenska byggnadsbeståndet är i behov av reparation,ombyggnad och tillbyggnad, sä kallade ROT-åtgärder. 1 den del av bebyggelsendär ROT-åtgärder behövs bör energihushållningspaket, värmepumpar, solvärme m. m.genomföras på etl samordnat sätl. Del är viktigt att uppvärmningssystemenanpassas lill de lägre energianvändningsnivåer som blir resultatet av deövriga åtgärderna. Energianvändningeni bebyggelsen bör planeras så alt del lolala energisystemet blir så effektivtsom möjligt. Därför bör den kombination av energihushållningsåtgärder alltidgenomföras som medför en samhällsekonomisk kostnad (besparingskostnad iöre/kWh) som är lägre än samhällets utgifter för atl tillföra motsvarande mängdenergi. Rådel har i utredningen visat hur detta kan ske över tiden. Itakt med atl bebyggelsen blir mer energieffektiv kommer fiärrvärme-systemen attbehöva anpassas IiU nya förulsättningar. Den försålda värmemängden från Qärrvärmeverkeni har i stort sett varit oförändrad /79, trots fortsattutbyggnad av näten. Flera strävar efter atl successivi sänka framlednings-och relurtemperalurer i näten i syfte atl minska värmeförlusterna och att fåbättre fömtsättningar för värmepumpar och för framtida kraftvärme. Nyteknik medför också att Qärrvärme i flera avseenden kan bli mer flexibel. Denmarknad fjärrvärmen kan uppnå kommer i växande omfattning atl avgöras av hurden kan anpassas till de framtida låga energianvändningsnivåerna och nyatekniker för energianvändning och energiomvandling. En viklig fräga är hur fjärrvärmetaxanutformas. En taxa med en slor rörlig del och lilen fast del stimulerarenergihushållning. 1984/85:120 386 mening bör en kraftfull salsning på forskning, ulveckling ochexperimentbyggande även fortsättningsvis vara en av hörnstenarna ienergihushållningsplanen. Det är särskilt viktigt alt värna om den långsikligakunskapsuppbyggnaden på områdel vid högskolorna. Rådetpekar också på vikten av experimentbyggande i full skala. Det bidrar starkitill all resultaten blir säkrare och mer trovärdiga. Det bidrar därmed också lillatt ny kunskap snabbare när ul lill praktisk tillämpning. Rådetanser vidare att ell visst statligt införandeslöd för värmepumpar, solvärme ochenergilager även fortsättningsvis behövs. Men slödet skall endast ges tillsådan teknik och sådana tekniska lösningar som prövats i FoU ochexperimentbyggande och lorde inte behövas annat än i de fall där marknaden ännuinte är etablerad. Påmycket har en mängd nya kunskaper och erfarenheter inom energiområdetvunnits. För att dessa kunskaper skall kunna omsättas i slor skala i praktikenmåste forsknings- och utvecklingsresultaten spridas till och förankras i degrupper vars kunskaper och agerande har betydelse för genomförandet. Dit hör dedirekta beslutsfattarna - ägare och förvaltare av bostäder och lokaler - men ocksägmpper som i sin yrkesutövning påverkar de direkta beslutsfattarna. Enligtrådels mening behöver stora insatser göras för atl utbilda nyckelgrupper omeffekten av insatta resurser skall bli den avsedda. Rådethar inle gjort någon total samhällsekonomisk beräkning av vad som är den meslgynnsamma utvecklingen när del gäller energianvändning i bebyggelse.