prop · G80310 · 1984-12-31 00:00:00 — Föreskrifierna synes närmast ha sin udd riklad mot användningenav naturlig gödsel och dilo slam, vilket mol bakgrund av utredningsdirektiventer sig något förbryllande. 1984/85:10 40 föreslagnamöjligheterna lill restriktioner i fråga om naturlig gödsel kan, i avsaknad avmolsvarande beslämmelser rörande handelsgödsel rent av befaras få en iförhållande lill intentionerna i lagförslaget motsatt effekt på användningen avhandelsgödsel. T. ex. kan krav på utbyggnad av lagringsutrymmen förnaiurgödsel bedömas vara alll för ekonomiskt belungande och leda lill attdjurhållningen läggs ner. Detta lorde i de flesla fall komma att beröraanläggningar med mindre än hundra djurenheter. Länsstyrelseni : Enligt mening kan värdelav en ny lag ifrågasättas. Med lanke på alt förslaget bara ger möjlighel allreglera själva gödselhanieringen och inle tillförda mängder av växtnäringsämnenanser atl effekten av en sådan lagstifining kan bli begränsad.Miljöskyddslagen ger möjlighel atl reglera gödselhanieringen. Alt såinle gjorls i önskad ulslräckning är en fråga om resurser pålänsslyrelserna. Länsstyrelsenanser all man bör söka andra vägar inom ramen för en långsiktig miljöplaneringför atl uppnå elt bättre utnyttjande av växtnäringsämnen inom jordbruket ochsamiidigi minska påverkan på vattenmiljön. bör därför isamarbele med lantbruksnämnden uiarbeta rekommendationer för jordbrukelsbedrivande från hälso- och miljöskyddssynpunkt. I dessa rekommendalioner böravgränsningar av de från föroreningssynpunkt mesl känsliga och föroreningsbelastadeområdena anges. Rekommendationerna bör sedan vara vägledande för lantbruksnämndensrådgivningsarbele och tillsynsverksamhet. Länsstyrelseni : ifrågasätter om del finns behov av en särskildlag för all reglera användningen av växtnäringsämnen inom vissa känsligaområden. Enligt uppfattning är det möjligt och lämpligl altanvända miljöskyddslagen. Del kräver dock en komplettering avmiljöskyddsförordnirigen. Enminoritet av ledamöterna i reserverar sig mot beslutet ochansluter sig lill kommiltéledamolen L. reservalion överulredningens betänkande. Länsstyrelseni län: Genom komplellering av förslagsvis 8§ miljöskyddslagenborde användandet av gödselmedel kunna regleras generelll för vissa områden.Föreslagen lillämpning och anpassning av miljöskyddslagen skulle dessutommedföra att även den lillsynsapparat som samhället förfogar över inommiljöskyddslagens ram blir tillämplig på gödselhanieringen. Enligtlänsstyrelsens uppfattning är någon lagstiftning som enbart skall regleragödselhantering inle nödvändig. Länsstyrelseni : Enligt mening är del tveksamtom det föreligger behov att införa legala restriktioner -utöver nu gällande - för gödselhantering. 1984/85:10 y-H 41 Länsstyrelseni : är iveksam till införandet av en särskildlag om gödselhanlering och anser i princip atl miljöskyddsfrågorna bör hanlerasmed stöd av miljöskyddslagen. Länsstyrelseni : tillstyrker ulredningens förslag. :------------------- Om föroreningssitualionen - trots om fattande informationsinsatser inom jord- och skogsbruk samt trädgårdsnä ring - ej har påtagligt förbättrats synes del rimligl all införa en särskild lagsliftning om gödselhantering inom vissa känsliga områden. Denna lag stiftning bör i så fall även avse bevattning, markberedning och andra liknande ålgärder som kan medföra skador på eller olägenheter i vallenmil jön. Frågan om förulsällningarna för regionala myndigheler all - vid sidan av miljöskyddslagsliflningens regler m.m.- utfärda lokala föreskrifier bör klarläggas. Styrelsen vill även peka på de möjligheter all skydda yl- och grundvallenlillgångar som finns i den nya vattenlagen. Enminoritet av ledamöierna i kommunförbundets slyrelse anför i reservation: Istyrelsens yttrande har inle föreslagen lagsliftning med myckel hårdstraffpåföljd kommenterats. Vi anser inte atl nämnda förslag kan läggas lillgrund för beslut om lagsliftning. En kriminalisering av en på försök ochforskning grundad växtodling och växlnäringslillförsel faller ulanför vad somär värdigt ett demokratiskt samhälle. Iövrigl ansluter vi oss till den av ulredningsledamoten . reservationen. Ytteriigareen minoritel i kommunförbundets slyrelse anför i särskild reservalion:-- Enligtvår uppfallning finns inom lanlbmksnäring- enen vilja all begränsa utnyttjandet av växlnäringsmedel. Inte minslprisutvecklingen främjar denna inslällning. Upplysning, rådgivning och allmändebatt i frågan bidrar ytterligare härtill. Vi kan därför inte biträda denlinje som ulredningsmajorileten förordar utan vill i stället finna lösningar ilinje med vad ledamolen i ulredningen anger i sin reservalion. : Förbundel anser all del inle finns behov av någon ny lag. Delokala hälsovårdsnämnderna, som har bästa kunskap om vilkel område inom enkommun som kan anses "särskilt föroreningskänsligt", kan utfärdaföreskrifl i de fall gödselmedel bevisligen är orsak till vallenförorening. Istället för en ny lag kan berörda myndigheter öka sin rådgivning bl. 1984/85:10 42 (): KF ifrågasätter ulredningens förslag lilllag om gödselhantering inom särskilt föroreningskänsliga områden, där vidarelänsstyrelsen skulle meddela föreskrifier om gödselanvändningen. Eninlensifierad rådgivning från lantbruksnämnder m.fl. organ och information viaolika massmedia bör vara mera verkningsfullt och lokalt anpassal än engenerelll verkande lagstiftning, vars efterlevnad del torde vara myckel svårtatt kontrollera. Sverigesindustriförbund:- användningen av handelsgödsel ger i självaverket de bästa möjligheterna atl anpassa näringstillförseln lill växternasbehov. Detla minskar risken för näringsläckage. All sådan anpassning inlealllid sker torde mera bero på brislande kunskap hos användaren av gödselmedlenän på valet av gödselmedel. Enligtförbundels mening bör denna brisl på kunskap avhjälpas genom iniensivrådgivning och information, ej genom lagstiftning. Av denna anledning avvisarvi förslagel om särskild lag om gödselhantering. Existerande lagstiftning gerför övrigl möjlighel att ingripa mot uppenbara missförhållanden. (): har tidigare i årskärpt kraven på lagringsutrymme för gödsel och urin i den nya utgåvan av. De nya kravenhar tillkommit efter samråd med lantbruksslyrelsen och LRF. Mot denna bakgrundkan inle LRF se all del nu finns anledning atl ytterligare skärpa kraven. Bl.a. av denna anledning bortfaller moliv för införande av den lag om hanlering avgödsel som föreslås. En rad andra motiv anförs i reservalioner och särskildayttranden lill betänkandet. ---- LRFavstyrker införande av den lag om hantering av gödsel som :--- Riksförbundel vill framhålla vik len av atl hänsyn tas till enskildas intressen och att inte nya lagar gör intrång som åsidosätter bmkningsrällen. 1 den mån della trots allt kommer alt ske måste vederbörande erhålla kompensation för sådant intrång. Statensplanverk:- Konstruktionen med en särskild lagstiftning för regleringav gödselanvändningen verkar i della fall inle vara motiverad. Atl för en mängdarbelsföretag ha speciallagar som enbart reglerar en viss fråga har blivil alllvanligare men innebär en utveckling som är iveksam då den försvårar ensamordning av lagstiftningen. Regelsystemet blir därmed också oöverskådligt förmedborgarna. Gödselspridningregleras redan nu genom miljöskyddslagen och de allmänna hänsynsreglerna harsin plats där. De bör dessulom kopplas till den allmänna aktsamheisregel somenligt uttalande (JoU 1982/83; 4) 1984/85:10 , . börinföras i lagen om skötsel av jordbruksmark (1979:425). har vidflera tillfällen hävdat atl miljöpåverkande verksam.heter måste låla debegränsningar som allmänna miljöhänsyn kräver. Del är enligt verket angelägelatl della framgår av lagstiftningen för respektive näring. I detla fall lagenom skötsel av jordbruksmark (1979:425). Deltautesluter inte att särskilda regler bör införas för regeringen atl la inilialivi enlighet med vad som föreslås beiräffande gödselhanieringen. De områdensom del är fråga om (nederbördsområden) har ju ofta en belydande omfattning ochföljer i allmänhel inle några kommungränser. tilslyrker därför altregeringen ges i förslagel angivna befogenheter. Dessa bestämmelser bör dockinföras i miljöskyddslagen och inte som i förslaget uigöra en särskild lag. Sverigeskemiska industrikontor:-------------------- Kemikonlorel anser del ej moti verat all införa en särskild lag om gödselhanlering. Redan exislerande lagar ger möjligheter till de ingrepp som kan anses påkallade. : Om en lag trots alla betänkligheter somframförts i reservationer och särskilda yttranden, och som sålunda också delasav förbundet, ändå skulle komma lill slånd, vill förbundel särskilt understrykaatl redan missianken om all spridning av gödselmedel kan ge upphov fillvattenförorening rimligtvis ej kan vara tillräckligt skäl atl belrakta ettområde som föroreningskänsligt. Det skulle kunna medföra gränsdragningsproblemoch också kunna leda lill långtgående inskränkningar för den enskildejordbmkaren i hans sätt alt bedriva jordbmk. Lagförslagel innehåller ingentingom ersäitning för detta och ej heller för kosinader för evenluell utbyggnad avlagringsutrymmen för stallgödsel m.m. Vidaremotsätter sig förbundel på del bestämdaste atl man genom en tvångslagstiftningmer eller mindre "kriminaliserar" tillförsel av växtnäring medmöjlighet lill polisiära ålgärder. Förbundels ställningslagande i denna frågafår ses mot bakgrund av atl en väl avvägd tillförsel av växtnäring med såvälstallgödsel som handelsgödsel är en av gmndfömlsättning-arna för atl man även iframtiden skall kunna trygga vårt lands livsmedelsförsörjning. 1984/85:10 44 Sammanställningav remissyttrandena över miljöskyddsutredningens delbetänkande (Ds Jo 1983:1)Förorening av mark och grundvatten Efterremiss har yttranden över förslagel i delbeiänkandel rörande gränsdragningenmellan miljöskyddslagen och vattenlagen avgells av kammarkollegiet,statskontoret, riksrevisionsverkei, lantbruksslyrelsen, ,, , slalens planverk,slatens induslriverk, slalens vattenfallsverk, , vattendomstolarnavid , , , , och lingsrätt, delegationen för samordning avhavsresursverksamhelen, forskningsrådsnämnden, länsslyrelserna i Gollands,Göleborgs och , , , , ,, , , , ,, och . ochSveriges fiskares riksförbund. Fiskeristyrelsenhar bifogat yttranden från fiskeriinlendenierna i nedre norta, mellersta, övresödra, nedre södra, östra och västra dislriklen. i länhar bifogEit yttranden från och lantbruksnämnden i Gollandslän. Iföljande sammanslällning återges de refererade yttrandena i regel i oavkortatskick. Kammarkollegiet:Kollegiet tillslyrker ulredningens förslag. I anslutning till vad som sägs omnuvarande dubbelprövning av muddringsföretagen uttalar kollegiel följande: Företillkomsten 1969 av en särskild miljöskyddslag (ML) prövades tippning avmuddermassor enligt reglerna i vallenlagen (VL). ML innebar atl denna typ avföretag i fortsättningen skulle prövas enligt reglerna i ML - i vart fall vardet så länkl. gjordes emellerlid inle någon ändring i VL för allundanta muddertippningsförelagen från VL:s prövningsområde. Del medför atlmuddertippning alltjämt kan prövas enligt reglerna i VL. Så sker också ibland,nämligen då sökanden till ell mudd-ringsföretag i sin ansökan Ullvattendomstolen begär att domstolen också prövar muddermassornas deponering.Del vanliga har dock varit att först prövai självamuddringsarbetena enligt VL och därefter prövat deponeringenenligt ML. Men del finns också exem- 1984/85:10 45 pelpå muddringsförelag som först prövals av med avseende på såvälmuddringsarbetena som massornas deponering, varefler sökanden - förmodligendärför atl del varken i 1 § försia stycket 1 ML eller i 2§miljöskyddsförordningen (MF) gjorts undantag för förelag som prövals enligt VL- hos begäri prövning av muddertippning-en enligt ML.Länsstyrelsen i del åsyftade exemplet prövade ärendet enligt 2§ MF ochmeddelade i samband med delta allehanda råd enligt 39 § ML. Dessa råd avsågsåväl muddringsarbetena som deponeringen av massorna. Kollegiet vill med delsagda undersiryka behovet av samordnade bestämmelser om förprövningsskyldighetenenligt ML och enligt VL. Statskontoret:Statskontoret konslalerar med lillfredsslällelse att utredningens förslagmöjliggör en ralionell ärendefördelning mellan ML:s och vallenlagstiflningensprövningsmyndigheter. En sådan ärendefördelning kan förulses bli av posilivbelydelse bland annal i samband med prövning av ansökningar om lillståndrörande vatlenbruksföretag. Statskontoretnoterar all laglexlen, i vissa avsnitt som är lika i nuvarande och föreslagenlydelse, inte är hell entydig. Som exempel kan nämnas, i 1 § första stycketpunkl I ML och i 8§ första stycket ML, risken för den felaktiga anknytningen"anläggning (som finns) i vattendrag, sjö...". Förslagsvis bör"i vallendrag" ändras lill "till vallendrag" eller ocksåbör kommatecken fillfogas efter "gas" och efler"anläggning". (): RRV anser all ulredningens målsättning - alt genom samordning avmiljöskyddslagstiftningen med vattenlagstiflningen - förenkla tillämpningen avtvå delvis parallella lagstiflningskomplex är principiellt riklig. RRV menardock all ulredningens exempel inle övertygar om all förslagen leder till deneftersträvade förenklingen. Utredningenföreslår en gränsdragning enbart i fråga om förprövningspliklen för allundvika dubbelprövning och få en bättre uppdelning mellan de båda lagarnastillämpningsområden. RRV förutsätter därvid alt talan om ersällning och denpraktiska tillämpningen i samband härmed löses i och med miljöskadeutredningensbelänkande. Frågor om lillsyn menar RRV bör kunna lösas om länsstyrelsema gesdel samlade ansvarei enligt båda lagstiftningarna. Vadbeträffar förprövningsskyldigheten inslämmer RRV i vad utredningen anför omsamordning, rationell uppdelning och onödig dubbelprövning, Ulredningensexempel på hur samordningen av förprövningsskyldigheten kan ske finner RRVföga övertygande. Förslagen innebär inte att gränsdragningsproblemen blirfärre. RRV kan också instämma i alt en översyn behövs avmiljöskyddsförordningen och lillhörande förteckningar över tiUståndspliktig ochanmälningspliklig verksamhel. Idet sammanhanget bör även värdel av dessa förteckningar prövas. RRV menar aUdessa är eu otympligt inslrumenl för aU klassificera miljö- 1984/85:10 46 Listorna är grovhuggna och innehåller oklarheter vilket medförflera tolkningsproblem. Dessutom kan ifrågasättas om kriterierna förklassificering är akluella. En översyn av miljöskyddsförordningen medlillhörande förteckningar kan föranleda sådana förändringar all de bordebeaktas i elt förslag lill ändringar av miljöskyddslagsliflningen. Lantbruksstyrelsen:Styrelsen har ingen erinran mot ulredningens förslag i denna del. Fiskeristyrelsen:I dag sker prövning av muddringsarbelen enligt VL medan tippning ellerdeponering av muddermassor även måste prövas enligt ML. Fiskeristyrelsenlillstyrker miljöskyddsutredningens förslag alt prövarsamtliga delar enligt den nya vallenlagen med slöd av dess 16§ i 13 kap. krävs för alla anläggningar för odling av fisk och större musselodlingar() tillstånd enligt miljöskyddsförordningen. Ulredningens förslaginnebär atl dessa odlingar inle skall behöva prövas enligt den nya vattenlagen.1 stället föreslås atl all fisk- och musselodling oberoende av storleken skallprövas enbart enligt miljöskyddslagen. Då fråga är om direkl byggande i vattenförutsätts dock tillståndsprövning enligt vallenlagen. Fiskeristyrelsenlillslyrker de av utredningen avgivna förslagen. Vadgäller anläggningar för utvinning av värme ur mark, grundvalten och ytvatteninnebär utredningens förslag atl prövning skall ske enligt den nya vallenlagenför värmeulvinningsföretag som är kopplade lill bortledning av yl- ellergrundvalten dvs. öppna system, medan övriga anläggningar, dvs. slutna system,skall prövas enligt miljöskyddslagen. Fiskeriintendenlen i nedre norradistriktet har i denna fråga anfört alt förslaget bör tillstyrkas underförutsättning atl själva anläggningsarbetet även för slutna system t. ex. i ensjö, bör kunna prövas enligt vattenlagen med hänsyn lill muddring m. m.Fiskerisiyrelsn delar intendentens uppfattning i denna fråga. fårstyrelsen framhålla vikten av komplettering av bil. A och B lillmiljöskyddsförordningen i enlighel med vad som slatens nalurvårdsverkföreslagil. förslag finns även möjlighet lill frivilligtillståndsprövning. Har förelagen därvid räu aU välja mellan prövning enligt MLoch enligt VL kommer de sannolikl att välja det prövningsförfarande som ärmest ekonomiskt fördelaktigt, dvs. prövning enligt ML. Miljöskyddsutredningenberör i del nu avgivna delbetänkandet även frågor om ersättningstalan m. m. ochanför all det är betydelsefullt atl lagregleringen här blir entydig ochförhindrar tvekan om vilka materiella bestämmelser och formregler m.m. somskall tillämpas i del enskilda fallet. Enligt vad ulredningen uppger avser enannan utredning den s. k. miljöskadeutredningen (Ju 1976:08) med direkliv altse över ML:s ersätt- 1984/85:10 47 ningsbeslämmelserföreslå all dessa beslämmelser bryts ul ur ML lill en särskild miljöskadelag. Fleraav de hörda fiskeriinlendenierna berör i sina remissyttranden vissa påtagligaskillnader i fiskerimyndighelers möjligheter alt bevaka fiskefrågor vad gällerprövning enligt ML och VL och slyrelsen vill därför något närmare beröra dennafråga. Iflertalel fall berörs fiskefrågor vid prövning enligt ML. beredsfiskerimyndighet endasl möjlighet all avge yllrande saml får inom eget anslagbestrida kostnader för yttrande, eventuell inslällelse vid sammanlräden, egnaundersökningar m. m. Ej heller har av fiske berörda sakägare möjlighel lillkostnadsfri sakkunnighjälp. Kammarkollegiet är vidare ej heller remissinstansoch kan inte på samma sätt som i vatlenmål bevaka fiskefrågor. Fiskeristyrelsenfinner liksom intendenterna denna behandlingsordning högst olillfredsslällande. Slyrelsenhar bl.a. i yltrande (dnr 3514) till överfiskeintressenlernas rätl i samband med lillslånd eller dispens enligt miljöskyddslagenpåtalat de stora bristerna i ovannämnda behandlingsordning. Styrelsen vill frånnämnda skrivelse citera följande som är relevant för vad nyssanförts: "Uppslårtill följd av vallenförorening skada av belydelse på allmänt fiskeriintressekan etl slort anlal människor bli lidande därav. Yrkesfiskarena kan då fåmindre fångster och/eller högre omkosinader för fisket, medan fritidsfiskarenakan få sämre möjligheter till meningsfull fritidssysselsättning. Det är isådana fall synnerligen otillfredsställande, atl ingen slallig myndighel kanföra lalan inför fastighetsdomstol för alt få skadan på fiskbeståndetkompenserad genom fiskevårdsåtgärder. I byggnadsmål enligt vattenlagen harkammarkollegiet att bevaka allmänna iniressen. Slyrelsen vill starki förordaall kollegiel tilläggs samma befogenhet i föroreningsärenden införfastighetsdomstol. Förall kammarkollegiet med utsikt lill framgång skulle kunna föra lalan införfastighetsdomstol blir del i många fall nödvändigt för kollegiel altföranslalla om undersökningar av fiskesakkunnig. Eftersom, då allmänlfiskeriintresse skadas, även enskilda fiskerätisägare ofta blir lidande, skulledessa få stor nylla av kollegiels uiredningar för sin egen lalan. Derasrättsställning skulle således väsenlligl stärkas, om kammarkollegiet fårföreslagen befogenhel i föroreningsärenden. Det bör emellerlid uppmärksammas,alt kammarkollegiet skulle komma in i föroreningsärendena först när skada redanuppstått. För kollegiels bevisföring inför fastighetsdomstolen skulle dåerfordras, all ulgångsförhållandena i recipienten redan vore belagda. Omförfarandel med lalan inför fastighetsdomstol om ersättning ellerkompensationsåtgärder skall få någon verklig betydelse måsle såledesbasundersökningar utföras i recipienten redan i samband med all prövning skerinför koncessionsnämnden." Sammanfattningsvisanser all del för fiskels del är vä- 1984/85:10 48 sentligtatl de miljöskyddsärenden, som berör fiskefrågor, ges en rättslig behandlingvad gäller främst ersällning för undersökningskostnader, prövotid m.m. ilikhet med vattenlagens bestämmelser. : Verkel delar utredningens uppfallning, all en parallelllillämpning av miljöskyddslagen och vattenlagen eller nya vallenlagen i frågaom vissa av de verksamheier som omnämns i 1 § försia slyckel miljöskyddslageninle skulle försämra möjligheterna atl lillgodose syftena med dessa lagar. Enlämplig väg för alt förhindra onödiga dubbelprövningar synes vara all i en särskildförordning reglera vilka verksamheier som är lillslåndsplikliga enligtmiljöskyddslagen och vilka som är det enligt vattenlagen i enlighet medulredningens förslag. är berell all la fram förslag lill ensådan uppdelning. Dennya hälsoskyddslagsliflningen med dess inrikining på sanitära frågor begränsarhälsovårdsnämndernas möjligheter all ingripa mol vattenförorening. På grundhärav och då möjligheterna atl ingripa med stöd av miljöskyddslagen ökar, villnaturvårdsverket framhålla atl det är motiverat atl hälsovårdsnämnderna snaraslfår ställning som tillsynsmyndigheter enligt miljöskyddslagen, så all de kanutnyttja miljöskyddslagen för atl förhindra eller motverka vattenförorening. Koncessionsnämndenför miljöskydd: Såsom ulredningen föreslagit bör i den nya vattenlagen (4 kap.)införas en bestämmelse, som ger regeringen befogenhet atl medge undantag frånden lillståndsplikt som föreskrivs i lagen beträffande sådana vallenförelag somär förprövningspliktiga enligt miljöskyddslagen. : Verket finner förslagel om gränsdragningen mellan miljöskydds- ochvattenlagstiftningen rationellt och tillstyrker all del genomförs. (): När del gäller avgränsningen mellan ML och förslagel tillny vattenlag i det vällovliga syftet all möjliggöra en rationellärendefördelning mellan respektive prövningsmyndighel och undvika dubbelprövningsfallföreslår miljöskyddsulredningen en ändring i I § ML. Man vill la borlundantaget som görs i fråga om byggande i i ML. Därigenom ökaroklarheterna ifråga om gränsdragning mellan de båda lagarna. För att undvikadubbelprövning görs gränsdragningen i bestämmelserna som reglerarförprövningspliklen. Ulredningen menar att det inle är möjligt atl åstadkommaen delaljerad och praktisk lämplig uppdelning redan i ML. Konkret innebärförslaget atl en översyn av miljöskyddsförordningen (MF) och dess förleckningöver tillstånds- och anmälningspliktiga verksamheier måste göras. Dessulommåste regeringen via nya vallenlagen ges möjlighet atl i en administrativförfallning medge undantag från 1984/85:10 49 denvallenrätlsliga lillståndsplikten i de fall det anses lämpligl med denförprövningsskyldighel som föreligger enligt ML och MF. Härigenom lordedubbelprövning av flertalet nu kända verksamheter undvikas. Ulredningenexemplifierar med fallen muddertippning, fisk- eller musselodling ochvärmepumpar för utvinning av värme ur eller mark. Enkonsekvens av del föreslagna förfarandel är att miljöfarlig verksamhel somulgör vatienföreiag enligt nya vattenlagen i vissa fall kan bli underkasladlillsyn enligt ML. SIND har svårt all överblicka de prakliska konsekvensernaför den enskilda verksamhelen och om della kan gälla verksamhel som inteomfallas av föreslagen prövningsuppdelning. För atl undvika eventuellaoklarheter vore det önskvärt alt åstadkomma sådan systematik atl prövning ochtillsyn sker enligt samma lagsystem. Delta torde knappasl föranleda någonolägenhet ur allmän synpunki eftersom tillsynsreglerna i förslagel lill nyvattenlag skärps mol den nuvarande. Medbeaktande av nämnda påpekande avseende överensslämmelse av prövning och lillsynhar SIND i övrigl ingel alt erinra mot ulredningens förslag. SIND vill dockbetona alt det är nödvändigl atl föreslagna lag- och förfallningsförändringargenomförs konsekvenl och vid samma lidpunkl (inklusive nya vattenlagen) för allundvika tidsmässiga luckor och därmed oklarheter och risker för dubbelprövning. : I delbeiänkandel föreslås en ändring i 1 § miljöskyddslagenså all del undanlag med avseende på lagens tillämplighet som gällerbeträffande vissa vallenbyggnadsförelag utgår.