prop · G803193 · 1984-12-31 00:00:00 — efter beskattningsårets utgång, räntan vara att anse såsomutgift under beskattningsåret, nämligen för del fall, att räntan hänför sigtill beskattningsåret. Om avdrag för kostnader för reparation och underhåll avsådan fastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 § 1 mom., gäller ävenpunkt 8 av anvisningarna till 25 §. I fråga om avdrag för utgifter, som hänförasig till realisationsvinst, gälla särskilda bestämmelser (jfr anvisningarnatill 36§ punkt 1), I enlighet härmed skola fordringar för utfört arbeteräknas såsom intäkt . varunder de inflyta, och utgifter, vilka ickeomedelbart , avräknas från intäkterna , varunder de betalas.Ränta ä penningar, som innestå i bank å sådan räkning, å vilken räntan gotlskrivesinsättaren per anses såsom nämnda dag influten intäkt, medandäremot ränta ä penningar, som innestå å annan räkning, räknas såsom inkomstför det år, då räntan förfaller lill betalning, även om räntan till någon delbelöpt ä ett tidigare eller senare år. Om någon upplåtit avverkningsrätt tillskog mol betalning, som skall erläggas under loppet av , skall såsominläkt upplagas den del av köpeskillingen, som under samma årinflutit. Avdrag för minskning i ingående virkesförråd m.m., vartill upplälarenkan vara berättigad, fördelas därvid på de särskilda åren i förhållande tillden influtna likviden. Detsamma gäller i tillämpliga delar ifråga om annan terminsvis inflytande intäkt i egentlig mening. I fråga ominläkt vid icke yrkesmässig avytlring av fast eller lös egendom är det däremotutan betydelse om intäkten skall uppbäras på en gång eller i särskildaterminer. Så skall realisationsvinst respektive realisationsförlustberäknas med hänsyn till köpeskillingens totala belopp, oavsett om detla skallbetalas på en gäng eller terminsvis. 4 a.' Flyttar en skattskyldig ut- 4 a. Flyttar en skaltskyldigutom- omlands och har han tidigare avytt- landsoch har han tidigare avyttrat rat aktier eller andelar i ett svenskt aktiereller andelar i ett svenskt fö- förelag, skall inläkt på grund av retag,skall intäkt på grund av av- avyitringen anses ha åtnjutits när yttringenanses ha åtnjutits när flyttningen sker, om intäkten inte flyttningensker, om intäkten inte blivit tillänglig för lyftning dessför- blivittillänglig för lyftning dessför innan. Avyttrar en skattskyldig ak- innan.Avyttrar en skaltskyldig ak tier eller andelar i ett svenskt före- tiereller andelar i ett svenskt före tag efter det att han flyttat utom- tagefter del att han flyttal utom lands skall intäkten anses ha åtnju- landsskall intäkten anses ha åtnju tits i och med avyitringen. Är i fall litsi och med avyitringen. Är i fall som sagts intäktens storlek be- somnu sagts intäktens storlek be roende av viss framlida händelse roende avviss framtida händelse och kan till följd härav intäktens ochkan lill följd härav intäktens totala belopp inte fastställas vid den totalabelopp inte fastställas vid den taxering som är i fråga, skall lill- taxeringsom är i fråga, skall till kommande belopp beskattas vid kommandebelopp beskattas vid taxeringen dä beloppet taxeringenför det år då beloppet blir tillgängligt för lyftning. Därvid blirtillgängligt för lyftning. Därvid skall beskattningen ske på grundval skallbeskattningen ske på grundval " Lydelse enligt prop. 1984/85: 70. Prop.1984/85:193 , 77 Nuvarande lydelse Förestagen lydelse av förhållandena vid avyttringen av förhållandena vid avyttringen och med tillämpning av de beskatt- och med tillämpning av de beskatt ningsregler som gällde vid taxering- ningsregler som gällde vid laxering en för avyttringsåret, en för avyttringsåret. gälleräven vid avyttring av konvertibla skuldebrev och optionshcvis utgivna av ettsvenskt aktiebolag. Som ett svenskt förelag räknas vid tillämpningen av dennaanvisningpunkt svenskt aktiebolag och handelsbolag samt svensk ekonomisk förening,dock ej bostadsaktiebolag och bostadsförening som avses i punkt 2 femte stycketav anvisningarna till 38 §. Denna lag träderi kraft den och tillämpas i fråga om avyttringar som sker efterikraftträdandet om inte annat följer av punkt 2 och med iakttagande av vad somföreskrivs i punkt 3. Bestämmelsernai punkt 2 b tredje stycket av anvisningarna till 36 § är inte tillämpligabeträffande ett opiionsbevis som utgivits före . Har en skaltskyldigvid utgången av juni månad innehaft ett konvertibelt skuldebrev i femår eller mer får han i stället för det vederlag som erlagis vid förvärvet avskuldebrevet vid beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust somanskaffningskostnad uppta skuldebrevets marknadsvärde . Prop.1984/85:193 78 lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2*i 9mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 9mom.'" Har svenskt aktiebolag eller svensk ekonomiskförening upptagit län som löper med ränta vars storlek är helt eller delvisberoende av företagets utdelning eller av dess vinst (vinstandelslån), medgesavdrag för räntan i den utsträckning som anges nedan. För sådan ränta på vinslandelslän som inte är beroende avdet låntagande företagets utdelning eller vinst får företaget avdrag enligtbestämmelserna i 22, 25, 29, 36 och 39§S kommunalskatlelagen (1928:370), Ränta, vars slorlek är beroende av förelagets utdelningeller vinst (rörlig ränta), anses som avdragsgill omkostnad för företaget i denförvärvskälla vari det lånade kapitalet har nedlagts endast under förutsättningatt a) lånet har ulbjuditstill teckning på den allmänna marknaden eller b) ensamrätt ellerföreträdesrätt till teckning av lånet har lämnats någon som inte äger aktiereller andelar i del låntagande förelaget och inte har sådan intressegemenskapmed företagel som avses i punkt I av anvisningarna till 43 § eller i 57 § 3mom, kommunalskattelagen samt - såvitt gäller fåmansföretag som avses i 35 S lamom. kommunalskattelagen - inte heller är företagsledare i företaget ellernärslående till sådan företagsledare eller till aktieeller andelsägare iförelaget eller c) aktierna ellerandelarna i det låntagande företaget är noterade pä svensk börs eller föremålför liknande notering här i riket och företrädesrätt till teckning av lånethar lämnats aktieeller andelsägarna i företaget i förhållande till derasinnehav av aktier eller andelar. I fall som avses i tredje stycket c skall det låntagandeförelaget dock som intäkt i den förvärvskälla vari det lånade kapitalet harnedlagts uppta ett belopp motsvarande det sammanlagda värde som genom företrädesrätternakan anses ha tillförts aktieeller andelsägarna. Beloppet tas till beskattningvid taxeringen för det beskattningsår under vilket teckningen av lånet haravslutats. På ansökan av låntagande företag får riksskalteverket,under förutsättning att lånevillkoren med hänsyn till omständigheterna vidlänets upptagande får antas ha bestämts på affärsmässig grund, besluta attrörlig ränta skall anses som avdragsgill omkostnad för företaget utan hinder avatt rätt lill teckning av lånet har förbehållits person eller personer som ägeraktier eller andelar i företaget. Beslut av riksskalteverket i fråga som häravses fär inte överklagas. Lydelse enligl prop. 1984/85:70. Prop.1984/85:193 79 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ar det låntagande företaget sådant fåmansföretag som avsesi 35 § la mom. kommunalskatlelagen, gäller - oberoende av bestämmelserna itredje och fjärde styckena - att rörlig ränta, som utbetalas till aktieellerandelsägare eller företagsledare i företaget eller dem närstående personereller någon som pä annan grund har intressegemenskap med förelaget, inte äravdragsgill. Uttrycken företagsledare och närstående personer har deninnebörd som anges i 35 § I a mom, kommunalskatlelagen. Har svenskt aktiebolag utgivit skuldebrev i förening medoptionsrätt lill nyteckning eller köp av aktie medges bolaget ej avdrag förskillnaden ntellan emissionskursen och skuldebrevets marknadsvärde. Denna lag träder i kraft är 1985 och tillämpasförsta gången vid taxering. Vid nämnda taxering skall dock, i fråga omskattskyldig som taxeras för beskattningsår som påbörjats före den är1985, de bestämmelser som gällde före nämnda dag tillämpas. Prop.1984/85:193 80 lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 3§ I mom. lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse 3§ / mom." Vid förmögenhetsberäkningen skola, i denmån ej annat framgår av 2 mom. här nedan, såsom tillgångar upptagas: a) fastighet; b) tomträtt, vattenfallsrätl; c) lös egendom,som är avsedd för stadigvarande bruk i skattskyldigs förvärvsverksamhet elleratt däri omsättas eller förbrukas, såsom djur samt maskiner och andrainventarier, råämnen, varor, jordbruksoch skogsprodukter, förbrukningsartiklaroch dylikt, gruvor, patentoch förlagsrätter, rätt till skogsavverkning åannans mark samt rätt till stenbrott och dylikt; d) kapital, som finnes kontant d) kapital, som finnes kontant tillgängligt eller utlånats eller ned- tillgängligteller utlånats eller ned lagts i obligationer eller insatts i lagtsi obligationer eller insatts i bank eller annorstädes eller bestått bankeller annorstädes eller bestätt av andra fordringar eller av aktier avandra fordringar eller av aktier eller andelar i ekonomiska för- ellerandelar i ekonomiska för eningar, bolag, aktiefonder eller re- eningar,bolag, aktiefonder eller re derier eller av andel i oskiflat derier elleroptionsrätl till nyteck- dödsbo som vid taxering till statlig ningeller köp av aktierom opiions- inkomstskatl skall behandlas såsom rättenär föremål för omsättning på handelsbolag, i den män samma ka- kapitalmarknaden.eller av andel i pital icke är att hänföra till i c) här oskiftatdödsbo som vid taxering till ovan nämnd egendom; statlig inkomstskatt skallbehandlas såsom handelsbolag i den mån samma kapital icke är atthänföra till i c) här ovan nämnd egendom; e) lös egendom, som är avsedd för ägarens och hansfamiljs personliga bruk och bekvämlighet och av beskaffenhet alt böra hänföras till yttre inventarier, såsom ekipage, ridhästar, automobiler, motorcyklar, lust jakter, motorbålar och dylikt, så ock smycken; O besittningsrätt till fastighet, där innehavaren ej enligl7 § skall likställas med ägare, såvida rättigheten är utan vederlag eller mot visstbelopp en gång för alla upplåten för innehavarens livstid eller för tid, somicke kommer alt utlöpa efter beskattningsårets utgång; g) rätt till ränta, avkomsl av fastighet eller annanstadigvarande förmån, som icke avses i f) här ovan, såvida rättigheten är förhandenvarandeoch bestämd att tillgodonjutas för den berättigades livstid eller för lid, somicke kommer att utlöpa efter beskattningsårets utgång. Denna lag träder i kraft den och tillämpasförsta gången vid taxering. " Senaste lydelse 1974:998. Prop.1984/85:193 81 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Fi1983:25) Reavinst på konvertibla skuldebrev Efter remiss har yttranden avgetts av , Götahovrätt, kam-martätten i , bankinspektionen, allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse, riksskalteverkel (RSV), , länsstyrelsernai , , . och samt Jämtlandslän. Centralorganisationen /SR (/SR). Föreningen auktoriseraderevisorer (), i (LO), Svensk industriförening.Svenska bankföreningen. , ,föreningsbankers förbund, hantverks- och industriorganisation- Familjeföretagen (SHIO - Familjeföretagen), () och (). Post- och , har instämt i delyttrande som avgetts av och . Nästan samtliga remissinstanser tillstyrker huvudförslagetatt realisationsvinst vid avyttring av ett konvertibelt skuldebrev skallbeskattas på i princip samma sätt som aktievinster. Allmänna pensionsfondens anför: Fondstyrelsen finner övervägande skäl tala för en övergångtill aktievinslregier vid överlåtelse av konvertibla skuldebrev ochtillstyrker kommitténs förslag. Del är enligt fondstyrelsens mening angelägetatt finansieringsinstrumentet konverteringslån verkligen kan utnyttjas avföretagen och att man eftersträvar skaltemässig neutralitet mellan olika formerav emission av riskkapital. Eftersom konvertibla skuldebrev i stort följerkursutveckling för aktierna i det emitterande bolaget, är det naturligt attbeskattningsreglerna samordnas. Ett konverteringslån syftar ytterst till attöka bolagets eget kapital och en jämförelse med nyemission av aktier liggerdärför nära till hands. 6 1984185. t samt. Prop.1984/85:193 82 Ett konvertibelt skuldebrev torde ytterst syfta till attöka företagets egna kapital. Detta förhållande och vissa andra likheter medaktier styrker uppfattningen att konvertibla skuldebrev naturligt uppfattas somaktieliknande handlingar. finner därför i likhet med kommitténalt övervägande skäl talar för att konvertibla skuldebrev vid realisationsvinstbeskattningi princip bör jämställas med aktier. Konvertibla skuldebrev är en finansieringsform som liggermellan renodlade skuldebrev - exempelvis obligationer - och aktier. Detkonvertibla skuldebrevet får emellertid både från aktiebolagsrättslig ochekonomisk synpunkt anses stå akiien mycket nära. Detta förhållande har avskilda anledningar inte beaktats i skattelagstiftningen. Beskattningen avkonvertibla skuldebrev och aktier sker sålunda efter olikaregelsystem. Om egendom av ekonomskt sett likvärdig natur behandlas efterolika regler, uppkommer inte sällan snedvridande effekter på marknaden och äveninom rättstillämpningen. Det sistnämnda illustreras av ett par av lämnade förhandsbesked som bildar utgångspunktför kapilalvinstkommilténs betänkande. Principiellt kan man tänka sig tre lösningar angående den skattemässigabehandlingen av konvertibla skuldebrev: 1 Konvertibelndelas upp på en skuldebrevsdel och en aktiedel 2 Konvertibelnbehandlas enligt de regler som gäller för andra skuldebrev 3 Konvertibelnjämställs med aktier Enligl organisationernas mening skulle en uppdelning av konvertibelnsvärde på två delar vara den teoretiskt riktigaste lösningen. En sådanuppdelning är emellertid förenad med stora praktiska problem, eftersomkonverteringsrätten inte är avskiljbar och således inte noteras separat.Anledning finns därför inte att närmare överväga denna lösning. I valet mellan att behandla en konvertibel som ettskuldebrev eller som en aktie föreslår kommittén de regler som gäller föraktier. Ett av skälen för denna lösning är att konvertibelns värdeförändring ärlikartad med aktiens (sid 60). Denna motivering grundas på en traditionellbeskrivning av det principiella sambandet mellan kurserna på aktier ochkonvertibla skuldebrev vid en positiv kursutveckling. Kommittén diskuteraremellertid inte möjligheten av att aktiekurserna också kan falla. Detkarakteristiska för konvertibeln är i en sådan situation alt kursfallet blirmindre än för aktien, beroende på all värdet bara i undantagsfall sjunker underdet rena obligationsvärdet. Bindningen lill vad som gäller för aktier är alltsåinte alllid naturlig. skäl för alt också fortsättningsvis vid reavinslbeskati-ningentillämpa skuliebrevsreglerna, vilket kommittén dock inte nämner, bör ocksåframhållas i sammanhanget. Då konvertibla skuldebrev emitteras torde derasobligationsvärde i flertalet fall uppgå lill eller mer av emissionskursen.Det är således endast ett mindre värde som faller på aktiedelen vilket också skatlemässigtkan minska anknytningen lill aktiereglerna. Med dessa påpekanden instämmer organisationerna ikommitténs i övrigt framförda skäl för all vid avyttring av konvertiblaskuldebrev tillämpa huvudprinciperna för aktievinstbeskattning. Prop.1984/85:193 83 finner del värdefullt attkommittén med förtur tagit upp frågan om konvertibla skuldebrevs skattemässigabehandling. Det är vidare värdefullt att kommittén har gett uttryck för dengrundinställningen att konverteringslån skall kunna utnyttjas somfinansieringsalternativ utan att beskattningseffekten blir sådan attaktieägarna kan befaras inte vara beredda att delta i emissionen. Kommittén harmed utgångspunkt från bl a denna grundinställning funnit att de realisations-vinstskatlereglersom gäller för aktier skall gälla för konvertibla skuldebrev. Härigenom skulleemission av ett till aktieägarna riktal konverteringslån aldrig medföra enviss utdelningsbeskattning. Med hänsyn lill dels att kommitténs förslag medföratt föreliggande hinder mol att utnyttja konverteringslån som finansieringsformundanröjs, dels att konvertibeln har sådana beröringspunkter med aktier harföreningen inget alt erinra mot att reavinstskattereglerna för aktier färomfatta även konvertibla skuldebrev, föreningsbankers förbund anför: Det är logiskt och naturligt att jämställa konvertiblaskuldebrev med aktier. Den skillnad i beskattning som förelegat har väl snarastuppfattals som konstlad, inte minst i de fall beskattning inträtt i samband medkonvertering till aktier. Del konvertibla skuldebrevet kan anses innefatta en aktieliknandedel och en obligationsliknande del. Även om den obligationsliknande delen ivissa fall på grund av utfäst ränta m m kan anses övervägande i ettinledningsskede måste vid en normal utveckling den aktieliknande delen la överåtminstone efter ett par är. Mot den bakgrunden delar det i betänkandetframlagda förslaget att det konvertibla skuldebrevet skall ireavinstbeskattningen behandlas som en aktie. SHIO-Familjeföretagen och avstyrker förslaget. Kommittén anger ett flertal skäl för att irealisationshänseende jämställa konvertibla skuldebrev med aktier, främst attvärdestegringen pä ett konvertibelt skuldebrev och bolagets aktier är i stortlikartad. själv visar i avsnittet om konvertibla skuldebrevsom finansieringsform och placeringsobjekt är detta emellertid en sanning medmodifikation. Beroende av olika faktorer såsom framför allt konverteringskurseni förhållande till kursen på bolagets aktier , konverteringstidpunktoch förändringar i marknadsränta på obligationslån ulan konverteringsrätt kanstora variationer förekomma mellan värdeutvecklingen pä konvertibla skuldebrevoch bolagets aktier. Kommittén synes ha tagit som utgångspunkt för sinbedömning att konverteringskursen sätts 1984/85:193 84 lägre än börskursen pä aktien vid emissionstillfället.Detta är inte ovanligt när emissionen sker med företrädesrätt för aktieägarna.I sådana fall blir värdeutvecklingen på de konvertibla skuldebreven, i vart fallteoretiskt, likartad med kursutvecklingen på aktien, I de fall däremot, dä konverteringskursen sätts övervärdet på akiien vid emissionen föreligger inte någon följsamhel i utvecklingenav värden på aktie respektive konvertibelt skuldebrev ens teoretiskt förrän aktievärdeikommit i kapp konverteringskursen. På grund av den exceptionellt snabbakursutvecklingen har aktievärdet i mänga fall snabbtkommit i kapp och överstigit konverteringskursen. Det säger sig självt att dennuvarande utvecklingen inte kan fortsätta . Följsamheienav värdet på konvertibeln är i dessa fall beroende på förväntadkursutveckling, inklusive risk för kraftigt kursfall för akiien, eftersom konverteringstillfälletkan ligga flera är framåt i tiden. Del år enligt organisationens uppfattning inte ovanligt, isynnerhet i de fall emissionen inte riklats lill aktieägarna, attkonverteringskursen sätts högre än aktiekursen vid emissionen. Som kommitténpåpekar förekommer konvertibla skuldebrev även vid sidan av fondbörsen.Sålunda har till exempel i stor utsträckning använtkonvertibla skuldebrev i sin finansieringsverksamhet. Emissionerna avkonvertibla skuldebrev sker regelmässigt utan företrädesrätt för bolagensaktieägare. Konverteringskursen kan också förmodas bli satt högre än aktiernasvärde vid emissionen. Med normal värdeutveckling på aktier kan någon följsamhetmellan konvertibla skuldebrev och aktier i bolaget sålunda i många fall inteens teoretiskt beräknas uppkomma förrän , dvs först vidtidsnärhet för konvertering. Enligt organisationens uppfattning bör inte enlagstiftning om konvertibla skuldebrev utgå från situationen pä aktiemarknadenvid en tidpunkt då i vissa avseenden extrema förhållanden råder. Kommittén nämner vidare som skäl för att irealisationsvinsthänseende jämställa konvertibla skuldebrev med aktier, alt konverteringslånytterst syftar lill alt öka företagels egna kapital och all en emission av ett konverteringslånkan uppfattas som en form av aktieemission. Realisationsvinstbeskattningen börenligt kommittén vara sä neutral som möjligt i förhållande till skildaaktieemissioner så alt beskattningseffekterna blir likartade oavsett om ettföretag emilterar aktier eller konvertibla skuldebrev. Organisationen kan för det första inte se alt bolagetssyfte med utgivandet av ett konvertibelt skuldebrev skall inverka påutformningen av beskattningen hos förvärvaren. Närmare till hands ligger isådant fall att se till syftet med förvärvet. För del andra bör inte det förhållandet att ett konverteringslån"kan uppfattas som en form av aktieemission"" anses utgöra ettskäl för att tillämpa principerna för aktievinslbeskattningen även påkonvertibla skuldebrev. Beskaitningsprinciperna bör inte styras av hur vissasakförhållanden eventuellt kan uppfattas. Avgörande i detta sammanhang bör istället vara det faktiska förhållandet alt ett konvertibelt skuldebrev inte ären aktie och inte heller ur vare sig civilrättslig eller ekonomsk synpunkt ärjämförlig med en aktie. För konvertibla skuldebrev gäller således sammaallmänna förmögenhetsrätlsliga regler som för andra skuldebrev. Del konvertiblaskuldebrevet representerar en fordringsrätl och inte som en aktie enandelsrätt. Den i det konvertibla skuldebrevet ingående konverteringsrätteninnebär visserligen en rätt att under vissa förutsättningar Prop.1984/85:193 85 få del i bolagsförmögenheien men innefattar inte i signågon andelsrätt. Av stor betydelse i detta sammanhang är också attkonverteringsrätten i normalfallet representerar endast en mindre del av ettkonvertibelt skuldebrevs värde. Värdet av ett konvertibelt skuldebrev utgörssåledes i normalfallet lill helt dominerande del av en fordringsrätt. Med den uppdelning som görs vidrealisationsvinstbeskattningen mellan andelsrätter och fordringsrälter fallerkonvertibla skuldebrev enligl organisationens mening naturligt in underfordringsrätterna. Önskemålet om neutralitet vid realisationsvinstbeskattningenav olika fordringsrätter utgör vidare ett tungt vägande skäl för alt bibehålladen nuvarande ordningen. Kommittén tar upp frågan om utdelningsbeskattning isamband med emission av ett konverteringslån. Enligt ovan nämnda under våren1983 av riksskatteverkeis meddelade förhandsbesked skallvärdet av den företrädesrätt som en aktieägare utnyttjar när han tecknar ettskuldebrev anses utgöra utdelning från bolaget och beskattas hos aktieägarensom inkomst av kapital. Kommittén anser att det strider mot strävan tillneutralitet mellan skilda typer av aktieemissioner att en form av emissionutlöser utdelningsbeskaltning som helt uteblir vid en annan emission. Enligt organisationens synsätt är skillnaden i fråga om utdelningsbe-skaltningenmellan en akiieemission och en emission av konvertibla skuldebrev enkonsekvens av att de emitterade rättigheterna är av olika slag. En nyemissionav aktier till de förutvarande aktieägarna innebär inte någon överföring avvärde från bolaget lill aktieägarna. En emission av skuldebrev lill aktieägarnakan emellertid, beroende på länevillkoren, innebära en förmögenhetsöverföringfrån bolaget till aktieägarna. Nuvärdet av denna förmögenhetsöverföringåterspeglas dä i del värde som uppkommer pä företrädesrätten. Riksskatteverkethar i det nämnda förhandsbeskedet tagit ställning för att beskalla en sådan förmögenhelsöverföringvid emissionstillfället. har därvid ansett att en uppdelningav företrädesrätten å ena sidan och den i skuldebrevet ingående konverle-ringsrällenå den andra sidan inte var praktiskt möjlig varför hela värdet avfordringsrätten hänfördes lill utdelning. Av intresse är att riksskatteverkeis ställningslagande lillfrågan om utdelningsbeskaltning således grundar sig på det konvertiblaskuldebrevets egenskap av i huvudsak fordringsrätl.