prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — är beredd att medverka vidutformningen av etl arbetsprogram för gemensam marknadsföring av svenskt .sjöfartskun nande och dä gärna i samarbete med och export råd. Prop.1984/85:140 61 SCB konstaterar att den slalistiska belysningen avtjänstesektorn inte är lillfredsställande. SCB tillstyrker förslagel om en särskild tjänste handelspublikation och vill betona viklen av att publiceringen snabbi star tas. Andra instanser som framhåller behovet av bättre och mer ändamålsenliglstatistiskt underlag är ambassaden i , Internationella handelskammarenssvenska nationalkommitté, SIND, IVA, och Induslrlförbundel/SAFliksom LO. SIND anför alt verket har i uppdrag atl behandlafrågan om en särskild studie av tjänsternas andel av industrins förädlingsvärde och han del i sin utredningsplan. Enligt LO bör denna fräga hänskjutas till betal- ningsstatislikdelegalionen för bedömning och ev. genomförande. Medel för att främja tjänsteexport Förslaget att införliva det särskilda konsultstödetvid export råd med verksamheten slöd lill svensk projektexport (SPE) har fått ett blandal mottagande. , kommerskollegium m.fl. uttalar ett allmänl slöd för förslaget. RRV stödjer förslagel att konsultstödet avskaf fas. LO har inle avgörande skäl för att motsätta sig att stödformerna sammanförs. biträder samordningen men motsäller sig att slödet därmed skall förbehållas betalningsstarka marknader. exportråd anser att nuvarande ordning bör rådaäven . Konsekvensen av förslaget blir enligt rådet inte ett ökatfrämjande av konsullexport utan motsatsen eftsom SPE finnstillgängligt för konsuller pä det sätt utredningen föreslår. vänder sig bestämt mot förslaget. Föreningen vill kraftigtförorda att nuvarande konsultstöd bibehålls som elt utmärkt och församhällsekonomin lönsami komplemenl till SPE-slödet. IndustriförbundetlSAFanser att konsultstödet bör finnas kvar då flertalet konkurrentländer kan erbjudasina konsulter ett dylikl slöd. SINTAB anser också alt nuvarande stödform börbehållas. Även förslaget om elt decentraliserat stöd förmarknadsvärdering inom svensk projektexport har fält ett blandal mottagande. Ambassaden i och i är positiva till förslagel. Den senare ambas saden önskar della som åhörare i arbelet som utförs i . exportråd och /SAF delaruppfattningen hos lill svensk projektexport, nämligen atl enlokal fond kan stimulera företag till nya affärsuppslag i men altansökningarna bör behandlas centralt i . LO motsätter sig inle delta förslag. Ambassaden i uttalar en tveksamhet till förslagel. Endecentralisering kan leda till suboplimering genom svårigheter alt samordnaresurserna. Prop.1984/85:140 62 Fråganom en ulvärdering av den statliga tjänsteexporten har fått stöd av det fålalinstanser som har uttalat sig. Bland dessa fmns SCB, RRV och TCO liksomSkandinaviska enskilda banken och SINTAB. Förslagelom att se över exportkreditnämndens regler får slöd av de instanser som haryttrat sig, säsom exportråd, luftfartsverket, IndustriförbundedSAF, IVA,, , , . Bankföreningenoch Skandinaviska enskilda banken. EKN ger i sitt remissvar en detaljerad redogörelse förolika grenar av tjänstehandeln. Av denna framgår att EKN har bemyndigande attlämna garanfier för tjänsteexport i en omfattning som i allt väsentligt kananses svara mol de behov som har gjort sig gällande. Om det senareskulle framslå som önskvärt frän allmän exportsynpunkt att lämna garanti av sådanislag för vilkel EKN nu saknar befogenhet atl medge garanli, är EKN beredd altnärmare studera förutsättningarna för lämplig uividgning av garanlimöjligheterna. finner det väl motiverat atl EKN gör enöversyn av gällande regler för investeringsgarantier. LO avstyrker förslaget lillomprövning av EKN;s investeringsgarantier. TCO är inte beredd att tillstyrkaatt dessa regler mjukas upp när det gäller till förutsättningarna i värdlandet. anför att den inte kan avge något yttrandeeflersom kommiltén är inne i silt slutarbete. De aspekter på valutaregleringensom utredningen har berört kommer atl behandlas i slutbetänkandet vilketberäknas avlämnas vid slutet av . Kirditmarknadskommillén anför alt den kommer atl lämnaförslag som innebär atl den svenska kreditmarknaden öppnas för ulländskabanker. Ett av syftena är att svenska banker i gengäld skall få slörre möjligheltill utlandsengagemang. Därefter skall de grundläggande slmkturproblemen på densvenska kredilmarknaden behandlas. Kommittén kommer därvid att i slörslamöjliga ulslräckning fillgodose de inlressen utredningen har pekat på. riksbank avstår från att behandla de frågorutredningen tar upp i avvaktan på valutakommitténs betänkande. Bankinspeklionen konstaterar bl.a. all svenskt kunnande ifråga om internationell banking har visat sig konkurrenskraftigt. De synpunkleroch förslag som ulredningen har framfört bör beaktas av valutakommiltén och kreditmarknadskommitténsamt den efterföljande behandlingen av dessa utredningars belänkanden. Dellabör ske i en positiv anda. NO anser att etl ökal engagemang från svenska bankers sidai internationella sammanhang kan öka bankernas know how och också komma den svenskamarknaden till godo. Möjligheterna till ökat internationellt engagemang ärdock begränsade om inte tillåter en friare Prop.1984/85:140 63 etablering av ulländska banker i . Reciproriletsprincipenlorde gälla även för andra områden där vidtagit ålgärder som kan verka handelshindrande.Konkurrens från utlandet ulgör i en väsentlig del av konkurrenstrycketeftersom företagskoncentralionen i många fall är hög. Sådana marknader är bank-och försäkringsväsendet, telekommunikationer samt flera områden inomtransportsektorn. Här borde en liberalisering av Ijänslehandeln vara specielltintressant. IVA anser all synpunkterna på begränsningar i ijänstehandelni gällande valutareglering och banklagstiftning bör beaktas. /SAFunderstryker valutaregleringens hämmande effekler för Ijänsleexporlen.Organisationerna förutsäller all flertalet problem på detla område är kändaför valutakommittén och att den även ulan särskilda direkfiv tar del av tjänsteexportulredningensbelänkande. stödjer frågan omtilläggsdirektiv lill valutakommittén. Förbundet understryker att svenskförsäkrings möjligheter alt hävda sig pä internationell marknad är beroende avstörsta möjliga frihet att anpassa sig till marknadens krav. anför att utredningens synpunkterbör beaktas vid beredningen av valutakommitténs kommande förslag. Ålskilligaändringar i valutaregleringen kan dock göras ändå. Frågan om sådana ändringarbör tas upp direkt med . Föreningen kan medverka vid sådanadiskussioner. Skandinaviska enskilda banken delar denna uppfattning. anser att det vore möjligt attutfärda tilläggsdirektiv till valutakommiltén. Föreningen pekar pä andraproblem på detta område, bl.a. har utvecklingen av internationell leasingkomplicerats av nalionella lagar. Del vore önskvärt om verkade för en harmoniseringpå internationell bas. Ytterligare ell problem anges vara det sedan många årinförda förbudet för utlänning atl etablera finansbolag i . understryker uppfattningen att valutaregleringenbör kunna anpassas så att den inte försvårar tjänsteexporten. Förutom valuiaregleringenoch skatlelagstiftningen ulgör koncessionskraven inom försäkringsområdet ettbesvärande hinder. I. Tjänsteexportens kopplingar till biståndet behandlas i ett särskild kapilel.SIDA inslämmer hell i de slutsatser som lämnas där. IndustriförbundetlSAFifrågasätter utredningens slutsatser beträffande tjänsteexportens kopplingartill biståndsarbetet. har vid en internationell jämförelse mycket lågbindningsgrad i biståndet och svenska företag favoriseras inle av bislåndsmyndigheterna. Ambassadeni framför bl.a. den uppfattningen alt mer uppmärksamhel bör rikias motbehovet av administrativt kunnande inom programländernas förvaltningar. Delsöppnas möjligheter för svensk tjänsteexport, dels förbättras mottagariandetsmöjligheter atl driva projekt. 1984/85:140 64 SINTABförordar en mer medveten och aktiv satsning i biståndspolitiken påförvaltningstjänster och därmed sammanhängande export. Vidare anser SINTAB detviktigt för förvaltningsbisländels framgång alt l.ex. SIDA för sådana uppdrag istörre utsträckning än anlitar en myndighel, organisalion eller bolagi stället för enskilda personer med tjänstledighet. Därmed kan en helorganisations resurser mobiliseras. Beträffande BITS möjligheter att delta itjänsteexportverksamheten anser SINTAB alt länderval för BITS-engagemang börgöras betydligt vidare . Ambassaden i framhållerbelydelsen av utökade språkstudier. fästeruppmärksamhet vid behovet av en mer ingående utredning om hur universiteten kanförändra sin ulbildning för atl underiätta verksamhet som har karaktär avtjänsteexport. Åtgärder bör kunna vidtas från universitetsmyndighelernas sidaför att utveckla en rad tjänsteinriklade utbildningar för export ochinternationell tjänst. förordar ensatsning på utbildningen på universitetsnivå, inriklad på tjänsteexport.SACO/SR understryker att en grundläggande fömtsättning för tjänsteexport är denprofessionella kunskapen. Högskolan kan ulnyttjas som anordnare avskräddarsydda språkkurser och kurser om olika länder. Vidare pekar /SR påden offenlliga sektorns möjlighel alt utgöra komplement lill export från näringslivel. 1984/85:140 65 Propositionen .................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... I Propositionens lagförslag ..................................... ... 2 Utdrag av prolokoll vidregeringssammanträde ... 10 1 Inledning ........................................................ .. 10 2 Bakgrund ..................................................... .. 12 2.1 Den långsikligasamhällsomvandlingen ............. .. 12 2.2 De allmänna egenskaperna hostjänsteprodukterna 14 2.3 Den svenska tjänstesektorn ......................... .. 15 2.4 Den internationellatjänstehandeln ................. .. 16 2.5 Svensk tjänstehandel medutlandet ............... .. 17 2.6 Den svenska tjänsteexporten ochbiståndsarbetet 19 2.7 framlida tjänsteexport....................... .. 20 2.8 Del internationella arbetet medtjänstehandelsfrågor 22 3 Åtgärder för alt främjaden svenska exporten av tjänsler 25 3.1 Tjänstehandelsdelegation ............................. 25 3.2 Utnyttjande avinvesteringsfonder m.m .......... .. 26 3.2.1 Utnyttjande avinvesteringsfonder ........... .. 26 3.2.2 Investeringar i ullandet .......................... 28 3.3 Beskattning vid ullandstjänstgöring ................ .. 29 3.4 Marknadsföringsåtgärder .............................. .. 30 3.4.1 Projektförmedling ................................. 30 3.4.2 Tjänsiehandelssymposier ........................ .. 31 3.4.3 Stipendieverksamhel ............................... 31 3.4.4 Konsuhstöd ........................................... .. 32 3.4.5 Svensk projektexpori ............................ 35 3.4.6 Exporlkreditfrågor .................................. .. 36 3.5 Statistikfrågor ............................................. .. 36 3.6 Övriga frågor ............................................. .. 37 3.6.1 RadiosUtlandsprogram .............. 38 3.6.2 Valuta- och kredilmarknadsfrågor ............. 38 3.6.3 Direktiv till slalligautredningar ................... 39 3.6.4 tjänsteexport ....................... 39 4 Upprättade lagförslag ....................................... .. 40 5 Hemställan .................................................... .. 41 6 Beslut .......................................................... .. 41 BilagaI Sammanfattning av (SOU 1984: 33) Handla med tjänster 42 Bilaga 2 Sammanfattning av remissyttranden över belänkandet SOU1984: 33 ....................................... .. 52 Trycken, Slockholm 1985