prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Deramar som regeringen anvisat för upprättande av flerårsplanerna visar också alt regeringen är beredd lill en fortsatt satsning på vägbyggandet. medelsberäkning för /86 m.m. Vägverketsverksamhet är uppdelad på nio programinriktade anslag på statsbudgeten,nämligen : Ämbetsverksuppgifler, Drift av statliga vägar. Byggande av statliga vägar,Bidrag till drift av kommunala vägar och gator, Bidrag till byggande avkommunala vägar och gator, Bidrag till drift av enskilda vägar m.m.. Bidrag till byggandeav enskilda vägar, Tjänster till utomstående samt : Försvarsuppgifter. För samtliga anslagutom anslaget Tjänster till utomstående redovisar tvåplaneringsnivåer, A och B, där A är den högsta nivån och B utgörbesparingsalternativ enligt regeringens anvisningar för myndigheternas anslagsframställningar. De redovisadeplaneringsnivåerna ulgör underlag för olika verksamhetsalternativ medbeskrivning av konsekvenserna för den framtida verksamheten inomväghållningen. Denna redovisning avser att underlätta statsmakternas budgetprövning. Mol bakgrund avplaneringsnivåerna saml med utgångspunkt från de överväganden och bedömningarsom gör anges ett alternativ för , som vägverketäskar medel för. Verksamhetsalter-naiivet grundar sig härvid på de redovisadeplaneringsnivåerna som i det högsta fallet svarar mot en verksamhetsvolym ienlighet med trafikpolitiska beslut. Den lägsta nivån svarar motkraven på besparingar i statensutgifter. Anslagen för driftverksamhetenår 1985 är beräknade så att de ger kompensation för prisstegringarna saml därutövermöjliggör volymökningar. kan därmed klara den årliga förslitningenoch påböija en långsiktig återhämtning av de uppdämda underhållsbehoven. Däremot måste dennödvändiga återhämtningen av de eftersläpande underhållsbehoven utsträckas över en sålång tidsperiod som . En real ökning av anslaget med 650 milj. kr. är enligtvägverket nödvändig dels förupprustning av brobeståndet dels för att avkorta återhämtningstiden och ge möjlighet till fortsatta förbättringarbeträffande trafiksäkerhet och framkomlighet. En sådan satsning gerbetydande samhällsekonomiska vinster. 1984/85:100 Bilaga 8 29 föreslår altanslaget Drift av statliga vägar får uppgå lill 4930 milj. kr., vilket skulleinnebära én anslagshöjning med 969 milj. kr. Anslaget Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator medger i verkets förslag att bidrag avberäknade kostnader kan utgå. Anslaget uppgår i delta alternativ till I 045milj. Anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar m.m. föreslär vägverketuppräknat med 123,5 milj. kr. till 390 milj. kr. För byggandeverksamhetenär första året i de nya flerårs- och fördelningsplanerna.Med hänvisning lill lönsamheten av väginvesteringar finner detnödvändigt all kraftigt höja de ordinarie anslagen lill vägbyggande. Vägverketbegär därför medel för byggande-verksamheten för motsvarande de iregeringens direktiv för flerårs-och fördelningsplanearbelel angivnaplaneringsramarna, dvs. för statligt byggande I 500 milj. kr. och för kommunallbyggande 500 milj. kr. Även om medlen för vägbyggandet ges som ordinarie anslagbör möjligheter enligt uppfattning finnas alt tillgodosesysselsällningspoliliska strävanden. Fördelarna med denna konstruktion ulgörsbl.a. av den ökade effektivitet i medelsanvändningen som följer av ökadframförhållning i projektering och byggplanering. Dessutom förbättrasmöjlighelerna all dimensionera byggandeorganisationen genom atl byggandeverksamhetensomfattning och geografiska fördelning lättare kan förutses. För enskiltbyggande äskas 67 milj. kr. för att bl. a. kunna åtgärda objekt med väsentligbetydelse för näringslivets transporter. hemsläller atlstatsmakterna för budgetårel 1985/86 () för landetsväghållning godkänner den föreslagna verksamhetsinriktningen samt däremotsvarande koslnader. Sammanfattningsvis föreslårvägverket för /86 en tolal ökning med 2241 milj. kr., fill 8500milj. Enligt huvudförslaget begär verkel en ökning med 582 milj. kr. Pris-och löneomräkningen har beräknats till 522 milj. kr. eller av anslagen. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 30 Drift av statliga vägar Bidrag till drift av kommunala vägar och Bidrag till byggande av kommunala vägar och Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Bidrag till byggande av resurser, personal och organisation Regeringen harframhållit vikten av att fortsätter den påbörjade översynen avverkets organisation på lokal, regional och central nivå och all arbetet medöversynen bör inriktas på att organisationsförändringar irationaliseringssyfte skall genomföras . Översynen har bl.a. resulterati det förslag till ändrad organisation för verket som behandlas i avsnittetSärskilda frågor. har vid översynen av driftorganisationenutgått från i stort sett oförändrat realt driftanslag. Belräffande verkets organisation för byggandeverksamheten harutgångspunkten vid organisationsöversynen varit alt medelstilldelningen tillstatligt vägbyggande kommer attfölja planeringsramarna för flerårsplanerna. Antalettillsvidareanställda personer vid var ca 8 800 personer den (motsvarar 8700 heltidstjänster) varav 4250 L-tjänste-män och 4 530R-tjänstemän. har antalet L-tjänstemän minskat med ca 150 ochantalet R-tjänstemän med ca 190. De anställda fördelas enligt följande: påcentralförvaltningen m.m. 650, på vägförvaliningarna drygt 7000 och påbyggnadsdistrikten samt projekteringskonloren 1040. Totalt var,inklusive anställda hos entreprenörer, ca 14 300 personer sysselsatta genom verksamhet i verkets regi. Den minskning av personalen med ca 1 200 personer somägt rum sedan 1984/85:100 Bilaga 8 31 år1981 har skett med en aktiv resursanpassning kombinerad med en restriktivrekryteringsverksamhet. Denna situation ochaviserad anslagsutveckling samt försäkringar om att förutsättningarskall tillskapas så att verket kan behålla den personal som erfordras för attgenomföra vägbyggnadsplanerna, medför alt behovet av en fortsatt aktivresursanpassning inle är lika stark. Dock föreligger regionala obalansermed personalöverskott inom vissa delar av organisationen. Detta föranleder behov avfortsatta ansträngningar för att öka internoch extern personalrörlighet i syfte att skapa en balanserad och väl avpassadfördelning av personalresurserna. Vid sexavdelningar har organisationsöversyner skett under de senaste åren.Dessa har gjorts mot bakgrund av den genomgång av centralförvaltningensverksamhet som ägt rum och de diskussioner om kommande inriktning som förts. Den regionalaorganisationen för väghållningen utgörs av 24 st vägför-vallningar, en ivarje län. Under varje vägförvaltning finns f. n. 264 lokala enheter s. k. arbetsområden. För varjevägförvaltning fastställs personal- och maskinbehovet utifrån den verksamhet somskall bedrivas enligt Flerårsplanerna och Femårsplan Drift. Kraven på effektivitet,rationalisering, flexibilitet och kompetens är vägledande vid beräkning avresursbehoven. Personalinnehavet varierar mellanenheterna beroende på hur anpassningen till nu gällande riktpunkter har kunnat ske. Under perioden 1985-89uppstår även skillnader beroende på personalens åldersstruktur ochkompetens. regionalaorganisation för vägbyggandel ulgörs av sju byggnadsdistrikt, vilket vart och ettomfattar två till fem län. Vid fem av byggnadsdistrikten har större förändringar i denregionala organisationen genomförtsunder . Byggnadsdistriktens omsättning i fast pris har varierat starkt.Under år 1983 var omsättningen högre än . Personalminskningen har varit . Fram tillår 1986 bedöms personalantalet fortsätta att minska med ca 80 personer eller om inte verkets förslag ifråga om vägbyggandel kan genomföras. De senaste årenskraftiga personalminskningar har inneburit slora påfrestningar påorganisationen. Många yngre personer med god byggkompe-tens har lämnal verket. Organisationensflexibilitet för atl kunna ta emot Prop.1984/85:100 Bilaga 8 32 varierande produktionsvolymer har salts på hårdaprov. Medelåldern hos personalen har ökat vilkel gör del svårare alt bibehålladen nödvändiga rörligheten mellan arbetsplatser i flera län. För atl någol motverkadessa påfrestningar och svårigheter för framtiden har byggnadsavdelningen bl.a. arbetat intensivt med planering avkompetensförsörjningen. har bl.a.resulterat i en försiktig rekrytering av unga välutbildade L-och R-tjänstemän. Projekteringskonloren ett i och ett i - är regionala enheter förprojekteringsverksamhet. Kontoren utför på uppdrag av övriga enheterprojekterings- och utredningsarbeten. De drivs försöksvis somintäktsfinansierade resultatenheter. Inom verkel är ADB ettviktigt hjälpmedel i olika verksamheter. Såväl inom administrativa som tekniskafunktioner används ADB för att styra och stödja verksamheten. Under år 1982fastlades en ADB-strategi som klargjorde verkets övergripande inriktning inomADB-området saml klargjorde ansvarsfördelningen för ADB-frågorna. Dettagjordes bl.a. mot bakgrund av en förväntad kraftig utveckling inominformationsbehandlingsområdet . Som en naturlig följd avADB-strategin har verket tillsatt en särskild ADB-kommitlé med syfte attansvara för den övergripande styrningen inom ADB-området. hardärför initierat två utredningar i syfte att dels fastställa riktlinjerna fören övergripande datorkraftstruktur, dels införa en rullande treårig plan inomADB-området. Belräffande den framtidadatorstrukturen har bl. a. beslutats atl genomföra en grundläggandeupphandling av ADB-utruslning för framfida avrop. Tanken är därvid att bl. a.säkerställa ett effektivt framtida dalakommunikationsnät, utrustning och basprogramvara.Vidare planeras all som denna upphandling pågår genomföra ensatsning för all förbättra tillgängligheten av befintliga system främst för denregionala verksamheten. Arbetet med att ta fram en rullande plan förADB-verksamheten pågår och den första planen kommer att arbetas fram underhösten 1984. Vägverkelsanläggningstillgångar består av fastigheter, motorfordon, vägmaskiner ochfärjor m. m. Omsättningstillgångarna omfattar grustag, förrådsvaror, drivmedelsamt material för vägöverbyggnad och halkbe-kämpning. Tillgångarna användshuvudsakligen för drift av statsvägar, i mindre omfattning för vägbyggande iegen regi och för tjänster till utomstående. maskinbehov för byggandeverksamhelen i egen regi anskaffas genom inhyrning eller genom upphandling.Investeringsbehovet 1984/85:100 Bilaga 8 33 är uttryckt som ell genomsnittligt behov underfemårsplaneperioden. Avvikelserkommer all ske mellan åren. Den lokaladriftverksamhelen bedrivs från 264 vägsta-lioner. Förutomvägstalioner finns för olika stödfunktioner länsverkstäder, ett antalfilialgarage, förråd och två varv. Investeringsbehovet uppgår lill ca 67 milj. kr. Dimensioneringen avden egna maskinparken grundas på driflverksam-hetens långsikliga inriktning samt påuppföljning av maskinanvändningen. Härutöver görs en avvägning mellan egna och lejdamaskiner varvid hänsyn tas till att full sysselsättning skall uppnäs. Förnärvarande disponerar verkel bl. 790 lastbilar, 840 paketbilar, 560väghyvlar och 790 laslmaski-ner i driftverksamheten. Det årliga investeringsbehovetuppgår till ca 133 milj. kr. har år1985 en beräknad färjeflotta på 77 enheter som trafikerar 53faijeleder. beräknas 8-10 färjor behöva utrangeras.Utredningen om besparingar i fäijedriften beräknas resultera i att ca20 av de små färjelederna kommer att förändras. Merparten av dessaersätts med broar. har 12 faijeleder ersatts med broar.Fram kommer ytterligare 4 färjeleder att ersättas med broar. investeras i färjedriften. omsättningstillgångarhade etl totalt värdeav ca 393 milj. kr. Lagren av dessa tillgångar har under de två senaste årenminskat. En ytterligare minskning är planerad. Ett väl fungerandevägtransportsystem är en grundförutsättning för ell utvecklat samhälle.I vårt land har vägarna en särskild betydelse, eftersom medborgarna har sinbosättning och utkomst spridd över en slor yta med långa transportavstånd.Samhällsutbyggnaden jämte förändringar på arbetsmarknaden bl. a. genomindustrins omvandling förändrar transportbehoven. En fortsatt högambitionsnivå för väghållningen är nödvändigför samhället. Enligt trafikpolitiska beslut är detöversiktliga målet för väghållningen att medborgarna och näringslivel ilandets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande vägtransportstandard tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Denna översiktliga målsättning harvägverket konkreti-3 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 8 34 serat i en rad delmål för den statliga väghållningen.Dessa har inarbetats i verkelsplaner för drift- och byggnadsverksamheten. Den takt i vilkenväghållningens olika mål kan förverkligas är i hög grad beroende av i vilkenutsträckning statsmakterna anvisar medel för verksamhelen. Deninrikining av planeringen för statsvägarna som statsmakterna angett är atl fördriftverksamheten bör planera utifrån i slortrealt oförändrade anslag och för vägbyggandet utifrån planeringsramarna för flerårsplanerna. Det innebär atl enväsentligt högre byggnadsvolym planeras än vad de ordinarie väganslagen medgereflersom medlen för sysselsättningsfrämjandeåtgärder ingår i planeringsramarna. Regeringens ambition är aU planernaskall fullföljas. Regeringen fästerstor vikt vid att vägtransporterna skall kunna genomföras säkert och medgod framkomlighet. Industrins och övriga näringslivels transporter har stor betydelse församhällets utveckhng. Den pågåendeomstruktureringen inom näringslivet och strävandena att minska lagren ibåde produktions- och distributionsledet medför ökade krav på god framkomlighet på vägnätet under alla tider pådygnet. Även när det gäller persontransporterna medför samhällsutbyggnadenförändringar i resbehov och resmönster, vilket ställer högre krav påväghållningen. Del är inte enbartde lokala resmönstren som förändras. Även regionalt och framför allt iglesbygdsområden har resebehoven ökat genom den koncentration av ochannan service som samhällsutvecklingen gettupphov till. Det är enligt min mening väsentligt att även dessa rese-ochtransportbehov kan fillgodoses på ett tillfredsställande säU. Detta ställer dock betydande krav på samhället ochmedför i ett ansträngt budgetlägeatt väghållarna måste hushålla med de tillgängliga medlen så att en i landet i förhållande till trafiken likformigservice kan upprätthållas. Jag går övertillfrågan om väganslagen för budgetåret 1985186, som avser verksamheten under kalenderåret1986. I föregående årsbudgetproposition beräknades medelsbehovet till sammanlagl ca 6259 milj. kr. Härutöver har betydande medel - ca 278milj. - anvisats med stöd av den s. k.finansfullmakten för sysselsättningsfrämjande väginvesteringar. Av dessa medelhar nära 44 milj. kr. gått till statskommunala väginvesteringar. Det kapital som harinvesterats i vägar och broar är mycket omfattande. Underhållet ochskötseln av vägarna är därför mycket viktig så att den infrastruktur somvägnätet erbjuder kan utnyttjas effektivt. Bristande underhåll innebär förutom sämretransportförutsättningar atl en reparationsskuld skjuts . Det tärpå kapitalet och det blir dyrare att återställa vägnätet . Till följd av enknapp anslagstilldelning minskade driftverksamhet realt sett under åren 1980och 1981. blev driftverksamheten kompenserad för prisstegringar medan anslag 1984/85:100 Bilaga 8 35 medgav en liten volymökning. harmedelsanvisningen inneburit en kraftig real höjning av driftanslagen. Därmed har utrymme skapats för att påbörja enåterhämtning av de eftersläpande behoven. Det är trots det ansträngdastatsfinansiella läget nödvändigt alt prioritera verksamheterna under driflanslagén. Jaganser del nödvändigt atl bibehålla driftverksamhelen höga nivå. För destatliga, kommunala och enskilda driflanslagén har jag därför för verksamhetsåret1986 beräknat en anslagshöjning med 350 milj. kr. För anslaget Drift av siafiigavägar förordar jag en höjning med 232,5 milj. kr. jämfört med det av beslulade anslaget för innevarandebudgetår. Anslaget kommer därmed upp i ennivå av 4193,5 milj. kr. Även för bidragsanslaget lill drift av kommunala vägar och gator skeren motsvarande uppräkning. Anslaget höjs med53 milj.kr. till 751 milj. kr. Förslaget innebär atl väghållningenpå del stalskommunala vägnätet kan upprätthållas på samma standard som det statliga vägnätet. Delsammagäller i fråga om anslaget drift avenskilda vägar som föreslås öka till331 milj. kr. Belräffandebyggandeanslagen innebär mitt förslag en oförändrad nivå för anslagenByggande av statliga vägar. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorsaml Bidrag till byggande av enskilda vägar. Genomförande av debeslulade vägplanerna förutsätter dock yllerligare medel genom särskildasysselsättningsinsatser. möjligheter att upprätthålla sinkompelens i vägbyggandel säkerställs genom att garanteras att fåbibehålla den personal som behövs för genomförandet av flerårsplanerna. Liksom för övrigastatliga myndigheter måste en fortgående rationalisering av verketsverksamhel ske om mina förslag i årets budget skall kunna få avsedd effekt. Jag går över tillall redovisa mina ställningstaganden i fråga om anslagens storlek och kommer senare att hemställa om medelsanvisning underresp. Anslaget Drift avstatliga vägar avses täcka kostnaderna för servicearbeten, underhållsarbeten samt vissaförbättringsarbeten inom de olika delarnaav det statliga vägnätet. är anslaget 3961 milj. kr. Anslaget innefattar även verkets anskaffningar avanläggningstillgångar. Anslaget för år 1985har bl. a legat till grund för den nya femårsplan för driftverksamheten som antagit för åren1985-1989. Genom den kraftfulla uppräkningen av anslaget i Qolåretsbudgetproposition har service- och underhållsnivån i den nya femårsplanen kunnalhöjas väsentligt. Den nya inriktningen innebär att väsentliga mål förvägpolitiken kan uppfyllas. Jag har tidigareframhållit att ett bra vägnät är en förutsättning för näringslivets och industrins framtidautveckling. Detsamma gäller för skogs- ochjordbruket. Denna syn på vägnätets betydelse för den svenska Prop.1984/85:100 Bilaga 8 36 ekonomins utveckling har lidigare kommit lilluttryck i regeringens anvisningar för vägplaneringen och utbyggnaden av vägnätet.Prioriteringen av driflanslagén syftar lill atl förverkliga tre väsentliga målför väghållningen. Del första målet är att väghållarnas ålgärder avseendevägunderhållet skall anpassas så atl vägnätets standard kan upprätthållas.Vägunderhållet skall täcka den årliga förslitningen. Del andra målet är allgenom särskilda insatser återställa förslitna delar av vägnätet till en frånallmänna synpunkter acceptabel standard. Det eftersläpande vägunderhållet böråterhämtas . Det tredje målet är atl ökaserviceåtgärderna på framför allt del lågtrafikerade vägnätet. Det gäller då iförsta hand insatserna beträffande vinterväghållningen. Medelsberäkningen för är1986 innebär alt anslaget Drift av slatliga vägar kommer upp til! 4 193,5 milj.kr. Därmed kan den högre ambitionsnivån som statsmakterna har beslutat om föråren 1984 och 1985 bibehållas. 1 samband med atlstatliga vägar byggs om och öppnas för trafik förekommer ofta att vägen i dengamla sträckningen dras in från allmänt underhåll. Väghållningen av sådanavägar får som regel övertas av enskilda. Vägarna uppfyller ofta fordringarnaför alt få statsbidrag till enskild väghållning. I de fall saknarmedel under anslaget B 6. Bidrag till drift av enskilda vägar för detta ändamålbör det därför vara möjligt för att besluta om överföring av medelmotsvarande gällande statsbidrag lill nämnda anslag. Då del nu är svårt attförutse det medelsbehov som kan bli aktuellt för bidrag till enskilda väghållare bör regeringen inhämta riksdagensbemyndigande atl vid behov låta överföra medel mellan det statligadriftanslaget och anslaget för bidrag lill drift av enskilda vägar. Från anslaget Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator ulgår i mån av tillgång på medel bidrag med95% av beräknade koslnader. Del ankommer på alt efter samråd medSvenska kommunförbundet bestämma normkostnader för olika drifiåtgärder. Dennya bidragsordningen syftar till en förenkling av bidragsgivningen och därmeden minskad byråkrati. Det bör även för nästabudgetår vara möjligt för atl föra över medel mellan anslagen B 2.Drift av slatliga vägar och anslaget B 4. Bidrag till drift av kommunala vägaroch gator i samband med att väghållningsansvaret förändras mellan staten ochen kommun. Jag har vid min bedömningav anslagsbehovet räknat med att i motsvarande mån som på den statliga sidantäcka kommunernas ökade driftkostnader för väghållningen samt motverkakapitalförluster. Jag beräknar en höjning av anslaget med 53 milj. kr. lill 751 milj. kr. för nästa budgetåravseende verksamhet. Del Slatliga bidragettill de enskilda vägarna har tillkommit för att ersätta väghållarna för dekostnader det innebär alt enskilda vägar hålls öppna för allmän trafik. Förutomdel statliga bidraget förekommer i bety- 1984/85:100 Bilaga 8 37 dande omfattning kommunala bidrag tillden enskilda väghållningen. I mångafall innebär detta att de enskilda väghållarna har samlliga koslnader förväghållningen täckta med bidrag. Jag förordade iföregående års budgetproposition all etl nytt differentierat bidragssystemför enskild väghållning skulle införas som kommer alt innebära väsentligaförbättringar för den enskilda väghållningen. Jag har beräknatmedelsbehovet till 343 milj. kr. Anslaget bör beräknas till331 milj. kr. Resterande 12 milj. kr. av medelsbehovet föreslår jag får finansieras genom atl får utnyttja reservationsmedel under anslaget. För väg- ochgaiubyggandei gäller att förutom de medel som anvisas på ordinariebyggnadsanslag erhåller regelmässigt stora tillskottav medel för sysselsättningsfrämjande vägbyggnadsåtgärder. har de medel som står lillregeringens förfogande i den s. k. finansfullmaktenanvänts för nämnda ändamål. har -visserligen med stora årliga variationer - igenomsnitt drygt 500 milj. kr. tillförts vägbyggandet på detta sätt. Från AMShar dessutom medel avsatts för ett stort antal mindre vägbyggnadsobjekt. Undersenare år har vägbyggandet med beredskapsmedel minskat. Regeringen har år1983 i sina anvisningar för flerårs- och fördelnings-planearbetet gjortdet möjligt för väghållarna alt på ett bättre sätt än beakta de särskilda medelstillskotlen isin planering. Inle minsl när del gäller depersonella resurserna och organisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamhetenhar jag ansett detta väsentligt. Jag har i andra sammanhang framhållit hur väsentligt delär all samhället kan upprätthålla en kompetent vägbyggnadsorganisation. Blandannal mol denna bakgrund har regeringen föreskrivit all skall basera sinvägbyggnadsorganisationpå de planeringsramar som angivits i anvisningarna för flerårsplanerna. Eftersomdessa planeringsramar i stor utsträckning bygger på att medel kommer atl anvisas försysselsättningsfrämjande ändamål är det viktigt att kan upprätthålla sinvägbyggnadskompetens även ommedelstilldelningen tillfälligtvis inle kommer att ansluta direkt till denämnda planeringsramarna. För atl verkel skall kunna vidmakthålla de resursersom behövs för att ha beredskap och kompetens för en byggnadsvolym enligi planeringsramarna börverkel i likhet med föregående år under anslaget B 8. Tjänster tillutomstående erhålla en lönegaranti förifrågavarande personal. Med en sådan lönegaranti kan vid fillfälligt minskad medelstilldelning förvägbyggande ändock behålla den personalsom erfordras för genomförande av flerårsplanerna. Vad jag nu sagt om behovet att upprätthålla en tillräckligvägbyggnadskompetens får givetvisinte leda till att kraven på atl fortlöpande ta tillvara rationaliseringsmöjligheterinom organisationen . Ett annal betydelsefulltmotiv för att i planeringen beakta de särskilda medelstillskotlen är atl väginvesteringarna härigenom kaninplaceras i 1984/85:100 Bilaga 8 38 planerna enligt den prioritetsordning sommyndigheter och kommuner i resp. län finner bäst förenlig med de av riksdagenfastlagda vägpolitiska målen. Eflersom vägplaneringen omfattar en tioårsperiod,har etl stort antal vägobjekt fått plats inom de av regeringen beslutadeplaneringsramarna.