prop · G80354 · 1984-12-31 00:00:00 — Därest den av uiredningen föreslagna ändringen genomföresbör lämpligen ändringen från ikraftträdandet gälla för alla pantbrev även omdessa utfärdats före lagändringen. Enär ett pantbrevs giltighet ej ärtidsbegränsat erhålles eljest pantbrev som kan berättiga lill olika storaprocentuella tillägg som avses i 6 kap. 3 § jordabalken. Del förefaller vara nödvändigt med en övergångsbestämmelseinnebärande att det föreslagna förhöjda tillägget tillämpas pä äldre pantbrevsedan viss tid förflutit från del att den föreslagna lagändringen trätt ikraft. enär längivaren belräffande de län som beviljats före lagändringeninte haft anledning att räkna med en höjning av räntetillägget och utmätningsräntanvarigenom en försämring av panträttens värde uppslår. Denna försämring drabbarsekundärlångivare som bör ges rimlig tid att anpassa dessa län lill denföreslagna lagändringen. Vidare måste finansbolagen, som refinansierar de lånsom ovan nämnts, beredas tid att ändra sina avtal med tillverknings-, sälj- ochbyggnadsföretag vilka i sin tur påverkas av den föreslagna lagändringen. i : Utredningen föreslär inlenägon ändring i 1984/85:54 96 nuvaranderegler om blockbildning, en ståndpunkt som motiveras med alt konstrukfionen ärföga kontroversiell samt att regeln skulle kunna hjälpligt hanteras närmöjligheten att utmäta tillägg försvinner (s. 140). Utredningen uttalar vidare(s. 176) alt det får ankomma pä rättspraxis att i övrigt utvecklaregelsystemet. Dettorde kunna förutsättas att en övergång till databaserade inskrivningsregisterkommer all medföra att inteckningarna i varje enskilt objekt i störreutslräckning än blir skräddarsydda för enskilda borgenärers räkning.Vid omläggning av kredit kommer därvid regelmässigt de gamla inteckningarna attavföras och nya inteckningar uttagas. Sannolikt blir det vanligt att varjeborgenär i ställel för flera inteckningar pä låga belopp erhåller ett pantbrev,svarande lill den lämnade kreditens ursprungliga omfattning. Därmed undantassådana fall frän tillämpningsområdet för blockbildningsregeln. Somutvecklas av utredningen skall blockbildning göras även i fall avandrahandspantsättning, vilket betyder att regeln även framgent får betydelse.Föreningen ifrågasätter - mol bakgrund av antagandet att regeln i storomfattning enbart kommer att tillämpas på andrahandspantsätiningar - huruvidaden komplicerade blockbildningsregeln reellt sett kommer att fä någonbetydelsefull funktion och vill för egen del förorda, alt regeln får upphöraatt gälla. Härigenom skulle uppnås en förenkling, som troligen skulle vara tillbetydande gagn för framförallt kronofogdemyndigheterna och onödiggöra denbelastning på domstolarna som ligger i utredningens förslag om utveckling avregelsystemet genom rättspraxis. Den ökade belastningen på inteckningsobjekten,som de vidgade ägarhypoteken skulle medföra, uppvägs enligt föreningensuppfattning väl av den motsvarande förbättring som blir en följd av förbudetmot utmätning av tillägg. : När del gäller den föreslagna ändringen avtillägget kan riksförbundet inledningsvis konstatera alt varje exekutivförsäljning och konkurs med nuvarande regelsystem innebär en slor risk förränteförluster. Detta gäller främsl botlenlångivarna. Bankerna brukar praktisktlösa problemet pä så vis att räntefordringarna säkerställs med kombinationer avföretagsinteckningar, borgen etc. Förslaget innebär visserligen en förbättringjämfört med nuvarande ordning, men det är troligen inle tillräckligl för attundvika föriuster. Anknytning till diskonton är en osäkerhetsfaktor när detgäller långa län med fast ränta. delar till fullo utredningensuppfatining all frågan om det fasta tilläggels storlek måste följas meduppmäksamhet. Det bör dock framhållas att del verkliga problemet är de långahandläggningstidema för de exekutiva förfarandena. Folksam:Folksam delar utredningens uppfaltning att systemet med tillägg bör bibehållas.När del gäller sättet för tilläggets beräkning, är det uppfattning attkombinationen med elt fast kapitaltillägg och ett räntetillägg har fleraförtjänster och bör kvarstå under förutsällning alt en Prop.1984/85:54 97 avvägning av de båda komponenterna sker på etltillfredsställande säu. Utredningens förslag att räntetilläggets procentsatsskall knytas lill diskontot kan under vissa förutsättningar vara acceptabelt.Under perioder med lågt diskonto kan dock förluster inträffa på lån som bunditsi ett högre ränteläge. Med hänsyn härtill saml med beaktande av den långatidsrymd som kan förflyta från etl läns förfallodag till dess medelsfördelningsker, saml de räntenivåer som tillämpas säväl vid nyulläning somvid konverteringar av äldre lån anser vi att det fasta tillägget bör uppgå till20%. Behovet av en höjning till har redan under utredningsarbetets gångframförts och motiverats av ett flertal institut. Räntenivån på räntetilläggettorde därvid kunna sältas till diskonto plus i enlighet med utredningensförslag. 5 Inteckning av flygplansbygge : Inte heller har hovrätten något att invändamot förslagel till inteckning av flygplansbygge, eftersom det tycks föreliggaett visst behov numera av elt sådant kreditsäkerhetsinstrument. Det framstårsom rättssystemaliskl motiverat att, med uttrycklig lagregel, lägga fasttillverkarens rätt alt förfoga över bygget eftersom det eljest kundeifrågasättas vem som i egenskap av ägare skulle ha rätt att pantsätta byggeunder beställningsköp av elt bestämt flygplan. Del måste också vara motiveratatt inte låta inteckning i registrerat flygplansbygge gä över till luftfartygsregistretom och när bygget skall införas där som färdigt luftfartyg; som utredningensjälv betonat vilar förslag till lag om inskrivning av rätt tillluftfartyg (liksom sjölagens motsvarande regler) på delvis andra rättsligaförutsättningar än vad uiredningens förslag gör. Dessa olikheter iförutsättningarna förtjänar att uppmärksammas, inte minst emedan hovrättenhäromåret i ett refererat fall (SvJT 1980 rf 51; jfr bet. s. 97 och 179) funnitsig böra tillåta leverantör av bestämt skepp under byggnad att, i kraft aväganderättsförbehåll, genom registrering och inskrivning vinna ensamlegitimation att inleckna, pantsätta och överlåta skeppet. Fallet harkommenterats såsom oförenligt bl.a. med sjölagens regler om inskrivning -verkan av äganderättsförbehåll däri inbegripen - och om legitimation på grundav inskrivning men har ocksä, lill sin utgång, försvarats med all beställningenstod nära s.k. föravtal. (Se SvJT 1980 s. 698 ff saml 1982 s. 300 ff och 421 ffävensom ND 1980 s. Fastänspörsmålet lorde mista myckel i praktisk vikl ifall förslagel om rätt attöverlåta pantsättningsbefogenhet genomförs, måste det för tydlighets ochsystematisk klarhets skull vara angelägel all detla lagstiftningsärende - somju berör både luftrält och sjörätt - ulnytljas till otvetydigtställningstagande både lill del spörsmål rättsfallet närmasi rör och lill deföljdspörsmål del aktualiserar. : Utredningen har funnit att del finns behovav att kunna 7 1984/85. 1984/85:54 98 inlecknaflygplansbyggen och föreslår en särskild lag om panträtt i sädana byggen.Reglerna i sjölagen och den föreslagna lagen om inskrivning av rätt tillluftfartyg har dävid utgjort en naturlig förebild. uppfattning är det lämpligt alt den registermyndighet, som skallha hand om registreringen och inskrivningen av rätt till luftfartyg, ocksåhandlägger ärenden om registrering av flygplansbyggen och inteckning i sådana.Del är också DV:s mening. Utredningen anser vidare alt det är naturiigt att hasamma registermyndighet för skepp, skeppsbygge, luftfartyg och flygplansbygge.DV delar även den uppfattningen. Utredningen har emellertid inte tagitställning lill vilken myndighel som skall vara registermyndighet.Registermyndigheten för skepp och skeppsbygge är sjöfartsregistret, vilketutgörs av en särskild enhet vid . Tingsrätten handläggeräven ärenden om inteckning i luftfartyg. DV menar att det mot denna bakgrund ärnaturligt alt blir registermyndighet och verket förordaralt så blir fallet. Den erfarenhet som finns inom tingsrätten beträffandeförandet av sjöfarts-registret bör utnyttjas även för lufträltsligainskrivningsärenden. Reglernaom registermyndighetens handläggning av ärenden om registrering avflygplansbygge och om inteckning och annan inskrivning har utformats eftermönster av motsvarande regler i sjölagen. som är gemensamtför skepp och skeppsbyggen förs med ADB-leknik. Förden registerförande myndigheten vore del mest ändamålsenligt alt ha ettgemensamt register för luftfartyg och flyglansbyggen. Uiredningen har valt attskräddarsy förslaget om inteckningsrätt i flygplansbygge efter Saabs önskemål.Det har lett till en regeluppbyggnad efter andra rättsliga utgångspunkter änreglerna i den av lufträttsutredningen föreslagna lagen om rält tillluftfartyg. Mot bakgrund av vad som anförts i betänkandet får DV accepteradetta. Det leder till att DV delar utredningens uppfattning att det är meständamålsenligt alt göra en särskild lag om panlsättning av flygplansbygge. Ettseparat register över dessa objekt bör då föras. Fråganom del skall föras manuellt eller med användande av ADB-leknik kan anstå lilldess det blir aktuellt att utveckla registret. ;tillstyrker förslaget om inteckning av flygplansbygge. Kammarkollegiet;Enligt II § stämpelskattelagen (1964:308) föreligger intestämpelskalteplikt för inteckning som meddelas i skeppsbygge. Motsvarandesynes böra gälla för flygplansbygge. Till undantaget under 8) i 11 § bör därförfogas orden "eller flygplansbygge". : Avslutningsvis skall något beröras utredningens förslagtill lag om panträti i flygplansbygge. delar utredningensuppfattning om behovet av en sådan lagsliftning. Vidare har föreningen ingetatt invända mot utformningen av lagförslaget. SverigesAdvokatsamfund; Mol utredningens förslag belräffande förslag lill lag ompanträti i flygplansbygge finner samfundet inte anledning lill erinran. Prop.1984/85: 54 99 : 1 lufträllsutredningens belänkandeSOU 1976: 70 avvisades möjligheterna att inleckna luftfartyg under byggnation.Skälen härför var bl.a. svårigheterna att identifiera bygget.Förelagsin-leckning bedömdes utgöra en naturlig och rimlig lösning på dekredilsäker-helsproblem, som kan uppkomma vid finansiering avflygplansiillverkning. Möjligheter till inteckning i flygplansbyggen haremellertid aktualiserats genom att påbörjat utveckling ochtillverkning av civila passagerareflygplan. Etl inleckningsförfarande, sommedför lägre kostnader för och utökade möjligheler lill finansiering avflygplansiillverkning, bedömes vara av betydelse inle minst urkonkurrenssynpunkt. Pantbrevsutredningensförslag innebär att kreditgivare får en - vid jämförelse med det nuvarandesystemet med företagsinteckning - lämpligare och förbättrad form av säkerhet.Della bör få lill följd att kostnaderna för finansiering reduceras bl. a. genomlägre räntekostnader. Befrielse från stämpelskatt ulgör en annan fördel. Ivilken omfattning förslaget kan komma att utnyttjas är emellertid avhängigt avhur kreditinstituten och eventuella förskottsställare ställer sig tillpantbrevens betydelse som säkerhet för krediter. Förslaget är enligtSaab-Scanias uppfatining vida överlägset del system, som stårtill buds genom lagen om företagsinleckning. Uiredningen tar under sina allmänna överväganden uppmöjlighelerna att den föreslagna lagstiftningen även skall omfatta panträtt avmilitära flygplansbyggen. Enligt Saab-Scanias uppfattning föreligger del förnärvarande hinder med hänsyn lill registreringsförfarande och sekretess altinföra ett sådant system. Pantsättning av civila flygplansbyggen kan emellertid komma att användas som säkerhet för t.ex. förskott förtillverkning av militära flygplan. Vad gäller valet av rättslig förebild för panträtt iflygplansbyggen delar uiredningens ställningstagande alt ejuppställa krav på inskrivning av äganderätten som villkor för inteckningsrält.1 framtiden är det emellerlid rimligt att räkna med att olikaflygplanstillverkare slår sig samman t.ex. i joint för utveckling ochtillverkning av flyplan för att därigenom sprida riskerna och utnyttjavarandras utvecklingsresurser. Med flera delägare i flygplansbyggen kommer,såvitt vi förstår, inskrivningsprincipen att möjliggöra all etl bättre skyddskapas för den eller de tillverkare, som avlämnat sina delar avflygplansystemet lill den tillverkare som utför den slutliga sammanbyggnaden. 1övrigt finns det enligt Saab-Scanias uppfattning inga bärande motiv för altinföra inskrivningsprincipen. Särskilda problem i den nya lagstiftningen uppstår kringvad som hör till flygplansbygget, dvs. vad som är pantobjektet. För attutnyttja fördelarna med lagförslaget är det angeläget all den egendom, som äravsedd att höra lill det färdiga flygplanet, kankreditmässigl utnyttjas. utreds vid möjlighelernaatt införa elt system. Prop.1984/85:54 100 enligt vilket man på ell tidigare stadium än monteringensbörjan kan identifiera och beslämma lill vilket flygplan en viss detalj hör. Enfördel med uiredningens förslag är alt det icke utgör något hinder för en dylikutökning av inleckningsunderiaget. Belräffande de enskilda paragraferna i utredningenslagförslag önskar vi endast väcka frågan om del verkligen är nödvändigl attuppställa krav pä borgenärens skriftliga medgivande för dödning av inteckningvid avregistrering av flygplan (§ 8 st. 2). Inget hindrar ju att inteckningenulan företeende av skriftligt borgenärsmedgivande dödas pä en inteckningsdagoch att avregistreringen sker pä . Man kan även fråga sig hur den somavgivit det skriftliga medgivandel skall kunna styrka att han är den rätteborgenären. vill sammanfattningsvis framhålla sinsynnerligen positiva inställning till utredningens förslag. Riksgäldskonloret: Utredningen har föreslagit vissaförenklade regler vid andrahandspantsättning innebärande attandrahandspanthavaren inte skall behöva förete något bevis ompantförskrivningen när han underrättar innehavaren av pantbrevet. Fullmäktigehar ingen erinran mot delta förslag. : Utredningen bevarar med sitt förslag dennuvarande ord ningen med ägarhypotek i den mån pantbrev är obelånat. Hovrätten vill framhålla att ägarhypotek kan te sig svårbegripligt på sina häll utomlands och att del därför kan tänkas att man vid exekution i skepp eller luftfartyg ulom inle fär dessa regler beaktade. Det skulle i sä fall ske med all rätt i den män man fattar reglerna i ämnet som exekutionsrättsliga, efter som lex fori är elt internationellt accepterat lagval för exekution. Däremol skulle del inle vara väl motiverat i den män reglerna om ägarhypotek fattas som panlrättsliga, ty för verkan av hypotekarisk panträtt väljs i regel inskrivningsslalens lag. (Jfr i dessa stycken art. II och VII internationella konvention om erkännande av rätt till luftfartyg samt art. 2 internationella konvention om sjöpanträtt och fartygshypotek och art. 6 konvention om inskrivning av rätt till fartyg under bygg nad.) Hovrätten kan också ansluta sig till uiredningens allmännaöverväganden under . Särskill vill hovrätten geeftertryck ål behovet all panlsättning ägare emellan, och delägare emellan,godtas som rälisenlig, eftersom sådan möjlighet ofta kan vara svårumbärlig; sel.ex. SvJT 1977 s. 636. Förslagel lill ändring lag om panlsättning avlös egendom som innehaves av iredje man synes välmotiverat. Prop.1984/85:54 101 : Tingsrätten instämmer även i övrigimed de föreslagna ändringarna. Tingsrättengör den bedömningen att utredningens förslag inte innebär någon förändring avinskrivningsmyndighetens arbetsbörda vare sig eller på längre siktfrånsett den nya hanteringen av del register och de ärenden som föranleds avförslagel lill lag om panträti i flygplansbygge. Tilläggaskan att tingsrätten avser att aktualisera frågan om överföring av innehållet iinskrivningsboken för luftfartyg lill ADB-media i projektet angående organisationoch arbetsformer vid de tre största tingsrätterna. ;1 fråga om andrahandspantsättning tillstyrker DV den lösning utredningen valt.Den framstår som smidigast även för kreditväsendet. DVbiträder sålunda uiredningens ståndpunkt belräffande det andra uppslaget (s.154). En sådan lösning skulle leda lill all faslighetsböckerna(inskrivningsregistrel) belastades med en mängd anteckningar om förhållandensom registren egentligen inle är avsedda att ge upplysning om. Registren skallge besked om ägar- och gravationsförhållanden samt därutöver innehålla vissavarningsmeddelanden säsom att fastighetsägaren är försatt i konkurs eller attfastigheten är utmätt. Däremot bör det inle föras in uppgifterom hur enpantsättare valt att disponera inteckningarna. Bland övriga frågor framläggs etl förslag om sammanföringav inteckningar inom sjöpanträttens och luftpanträltens område, efter förebildav bestämmelsen därom i jordabalken. DV har ingen erinran mol förslaget. : Pantbrevsulredningen föreslår i sittbetänkande att i princip all inskrivning av rätt till luftfartyg skallhandläggas av inskrivningsmyndigheten. 2 kap. I § luftfartslagen (1957:297)stadgar att över luftfartyg skall hos luflfartygsverkel föras register(luflfartsregister). Luft-fartygsregislerfunklionen finns inomluflfartsinspeklionen. Information om vidtagna åtgärder beträffande registretutväxlas mellan luflfartsinspeklionen och inskrivningsmyndigheten,. Tingsrätten fattar alllsä inskrivningsbesluten, medanregistreringar, äganderättsändringar och avförande ur registret utförs vidluftfartsinspektionen. Avuiredningen framgår ej klart vilken myndighet som föreslås bli ansvarig förluflfartygsregislret i dess helhet i en framtida lösning av inskrivningsfrågorna.Förslaget kan dock tolkas sä alt inskrivningsmyndigheten borde bli ansvarigmyndighet för registret i dess helhet (sid. 102 i betänkandet). Detnuvarande luftfartygsregislrets juridiska del administeras helt avluftfartsinspektionen med ett nyulvecklat ADB-system. Detta har konstrueratsmed hänsyn lill att såväl tekniska som juridiska uppgifter om varjeluftfartygsindivid skall finnas lätt tillgängliga ur effektivitetssynpunkt. Systemetmöjliggör även ett effektivt flygsäkerhetsarbete. Med modern dalakommunikationsteknik kommerluflfartygsregislret Prop.1984/85:54 102 med däri intagna aktuella uppgifter att kunna näs direktav varje auktoriserad användare. Exempelvis fär luftfartsinspektionens fyraregionala distriktskontor direkt tillgäng till alla uppgifter, som skall liggalill grund för planering och åtgärder inom inspektionsprogrammet. Genom dennasystemlösning erhålles en betydande rationaliseringsvinst. I luftfartsinspektionens arbetsuppgifter ingår krav påtillgänglighet av flygsäkerhetsinformaiion i olika former. 1luftfartygsregislrets ADB-system har för detta ändamål inplanerats tekniskauppgifter för varje luftfar-lygsindivid samt flygproduktionsuppgifier perluftfartygsindivid och verksamhetsform. De tekniska uppgifierna möjliggörbl.a. att man kan distribuera selektiv flygsäkerhetsinformation tillägare/innehavare resp. brukare av viss typ av luftfartyg. Aktuella ochjuridiskt tillförlitliga namn- och adressuppgifter är i detta sammanhangväsentliga för att verket skall kunna snabbi nå underhållsansvarigägare/innehavare. Flygproduktions-uppgifterna utgör grundförutsättningarna föratt analysera flygsäkerhets-standarden i landel i sädana mätetal attinternationella jämförelser blir möjliga. Underiagel är ett viktigt verktyg förluftfartsmyndigheten för prioritering av flygsäkerhetsåtgärder. Del är därför av största vikt att samtliga uppgifter avsäväl juridisk som teknisk art sammanhålls i ett enda register för attuppgifterna skall vara aktuella. Den juridiska delen i systemet utgör grundenför identifiering av varje luflfartygsindivid. Kring denna grund är systemet iövrigi uppbyggt. Ur datateknisk och ekonomisk synpunkt är en uppdelning interimlig. Detta betyder, alt panlbrevsulredningens förslag an lägga registret hosannan myndighel än luftfartsverket medför, att motsvarande register även måsteföras hos verket av angivna skäl. Hela den redan åstadkomnarationaliseringsvinsten kommer därigenom att gå förlorad och förbytas i endubblerad registerföring. Registret måste därför i sin helhel ligga kvar hosluftfartsverket. I detla sammanhang vill verket även hänvisa till yttrandet ominskrivning av rätt till luftfartyg m.m., återgivet i SOU 1976:70, sid. 214. Den effektivaste lösningen ur alla synpunkter är attinskrivningsmyndigheten får direkt tillgång till luftfartsverkets register viadataterminal. Behörigheten att hantera pantbrevsärenden föriäggs därvid helttill inskrivningsmyndigheten, medan registreringsärendena i övrigt kvarblirhos luftfartsverket. Härigenom torde pantbrevsutredningens intentioner kommaau bli tillgodosedda. motsätter sig alltså altinskrivningsmyndigheten blir ansvarig för luftfartygsregistret. Verket anseratt registrel bör sådani det är utformat och planerat förbli hos verket, menmed direkl tillgänglighet för inskrivningsmyndigheten. Detla kommer atterfordra en viss kompletterande systemanpassning. har inte något au erinra emot förslagel iövrigi. Bostadsstyretsen: Utredningen har även tagit upp frågan omunderiät- Prop.1984/85:54 103 lande av förfarandet vid pantsättning av pantbrev i andrahand. Sädan pantsättning sker enligt föreskrifterna i lagen (1936; 88) ompantsättning av lös egendom som innehaves av tredje man. Enligl bosladsstyrelsensmening svarar den föreslagna ändringen i lagen inte mol bostadsverkets(bosladsstyrelsens och länsbostadsnämndernas) behov och fär inte nämnvärdbetydelse för verkets hantering av andrahandspanträtterna. Utredningensförslag har således endast samband med formen för panthavarens underrättelsetill förste panthavaren (denuntiaiionen). Enligl förslaget får panthavarensnuvarande underrättelse genom skriftlig handling som visar all panträtt blivitutfäst ersättas med underrättelse "skriflligen eller på annat frånbevissynpunkt likvärdigt sätt". I betänkandet (sid. 154) lämnas en redogörelse förkontakten med förste panthavaren. Bosladsstyrelsens erfarenheler visar klart påatt nuvarande ordning - som uiredningen anför - är bl.a. personalkrävande ochkostsam. Det är i arbetel med den s. k. panthavarförklaringen som de storaadministrativa påfrestningarna återfinns. För att kunna åberopa god tro vidogiltig pantsättning måste panthavaren således utnyttja förste panthavarensupplysningar. Utredningen anför (sid. 157) att "det fär därför, som ,ankomma på kreditinstitutionerna att träffa överenskommelse om huruvidapanthavarförklaringen bör bibehållas eller eventuellt ersättas av någotannat". Eftersom de grundläggande reglerna för uppkomst av andrahandspanträltinle berörs av utredningens förslag kan emellertid inle en förenkling ihanteringen av panthavarförklaringen åstadkommas ulan ökat risklagande frånpanthavarens sida. Enligl uppfaltning kommer vidare kravenpä effektivitet i låneförvaltningen att fordra att underrättelse och noteringav andra-handspanirätter kan göras av samverkande datasystem. Bostadsstyrelseninstämmer i vad uiredningens experter från kreditinstituten anfört omnödvändigheten av etl praktiskt hanterbart system men ifrågasätter om inlegrundvalen för uppkomsten av andrahandspantrält måste ändras. Ett alternativsom skulle kunna övervägas är att överföra bestämmelserna omandrahandspantsättning till JB:s regelkomplex. Det är angelägel alt då reglernaom panlsättning nu är föremål för övervägande problemet medandrahandspantsättning fär en bättre lösning än vad utredningen kunnatföreslå. stadshypotekskassa; Även frågan omförenklade rutiner för andrahandspantsättning har alltmera kommil i blickpunklen.För stadshypoleksföreningarna är arbelet med sådana panlsättningar redanbetungande och utvecklingen synes innebära att antalet andrahandspantsätiningarkommer att öka. Del är angeläget att man kan finna rutiner förunderrättelseförfarandel som är så smidiga som möjligt. I sammanhangel harutredningen (s. 157) noterat att avgivande av panthavarförkla-ringar är enfrivillig uppgift som sägs grunda sig på överenskommelse mellankreditinstituten. Eftersom avgivandet av panthavarförklaringar är Prop.1984/85:54 104