prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — För gymnasieskolan harsedan budgetåret 1981/82 utgått ett specieUt slalsbidrag för anskaffning avdaiorer och viss annan elektronisk utmstning. Detta bidrag har ulgåll frånteknikupphandUngsprojeklel "Dalorn i skolan". Fr.o.m. budgeiårei1985/86 utgår etl särskilt statsbidrag på 15 milj. kr.per år för anskaffning av dalomlrustning och programvara. En fömtsättning föratt statsbidraget skall utgå är att kommunerna satsar likamyckel. Totalt innebär detla för primärkommunernas del ell utmstningsbehov förca 700 datasalar. Fortbildningenav lärarna är ell viktigt led i ulbyggnaden av datorundervisningen igymnasieskolan. Den sammanlagda kostnaden för stat och kommun för fortbildningav lärare är ca 25 milj. kr. Häri ingår också utbUdningen avlärare som undervisar inom dalaområdet i den kommunala vuxenutbildningen. 1984/85:218 31 Införandetav ny teknik är en industripolitisk fråga av stor betydelse för vårt landsnäringsliv. Del är av stor betydelse att gymnasieskolan anordnar utbildningenligt läroplaner som moisvarar arbelsmarknadens behov. En fömlsätlning för alten sådan fortlöpande anpassning skall kunna komma till stånd är bl. a. atleleverna på de yrkesinriklade studievägarna i gymnasieskolan har tillgång lilltidsenlig utmstning. När eleverna kommer ut i arbetslivet, möter de en modernmaskinpark som de bör ha fått sttfla bekantskap med redan under utbildningen.Chefen för har i årets budgetproposition (prop.1984/85:100 bil. 10 s. 214) i fråga om behovet av effektivisering ochmodernisering av den gymnasiala utbildningen anfört atl nya samverkansformerbör utvecklas mellan skolväsendet och näringslivet. Ettsystem med teknikcentra bör kunna förbällra möjligheterna för skolan dels althålla en nära konlakl med den lekniska utvecklingen, dels atl begränsakostnaderna för utrustning i gymnasieskolan. Teknikcentra av olika slorlek ochskiftande utrustningsgrad växer nu snabbi upp mnt om i landel. Jaghar lidigare i propositionen om regional utveckling och utjämning (prop.1984/85:115) redovisat förslag lill ålgärder för all främja teknikspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner. Bl.a. föreslås atl regionalpoUtisktslöd skall kunna ulgå i samband med etableringen av teknikcentra i sådanaregioner. InomSÖ pågår elt utvecklingsarbete beträffande formerna för anordnande avteknikcentra. Även Arbetsgmppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningenbehandlar frågan om införande av ny teknik i undervisningen och teknikcentra.Chefen för har lidigare föreslagil all ell särskiltverksamhetsstöd, i avvaktan på dessa redovisningar, bör kunna utgå för vissförsöksverksamhet med stöd till finansiering av teknikcentra. Jagvill även i detta sammanhang erinra om att jag i prop. 1984/85:115 om Regionalutveckling och utjämning anmäll atl jag avser föreslå regeringen att uppdra ålsamtliga länsslyrelser att genomföra ell regionall programarbete inom dala- ocheleklronikområdel. Vidare avser jag atl föreslå regeringen all uppdra åt SIND,STU, UHÄ och SÖ all följa de regionala verksamheterna med teknik- ochkunskapsspridning till små och medelstora företag saml att ta initiativ tillsamverkan och informalionsulbyle mellan projekl i olika regioner. Iproposuionen föreslås också alt särskilda medel anvisas för stöd till leknik-och kunskapsspridning i regionalpoliliskl prioriterade regioner. Värdetav bl.a. olika teknikcentra bör uppmärksammas i den fortsatta planeringen avett svenskt informationsleknologiskt program. 1984/85:218 32 Jaghar beträffande det som sägs i del följande samråll med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Denomställnings- och anpassningsprocess som kommer alt äga rum inom industri- ochkontorsarbetet vad avser arbetsinnehåll och yrkesroller måste mötas medomfattande utbildningsinsatser. Samlidigt är det uppenbart atl denkortutbildade arbetskraften kommer att möla de förhållandevis slörsiaomställningsproblemen och därmed bör ges del största utbildnings-stödet.Utbildning av de anställda är i försia hand ett ansvar för arbelsgivaren. Jagvill i della sammanhang erinra om förnyelsefonderna. Medel från dessa kan las ianspråk för utbildning, forskning och utveckling som startar efter den 1januari 1986. En belydande del av dessa medel bör kunna användas fördalautbildning. Jag vill även peka på regeringens salsning på särskildutbildning inom dataområdet för just kortutbildade. Ulbildningen kommer /85 att beröra ca 8000 personer och är upplagd i två sleg.Samtliga erbjuds en kortare introduktionsutbildning i grundläggande datalära. Inästa steg ges en mindre grupp om ca 1000 personer en mer yrkesinrikiadutbildning med sikle på arbelsuppgifter där ny teknik används. 1komplelleringspropositionen (prop. 1984/85: 150) har chefen förarbetsmarknadsdepartementet föreslagit en utvidgning av delta andrasteg under budgetårel 1985/86. Inomarbetsmarknadsutbildningen (AMU) revideras läroplanerna kontinuerligt för atlutbildningsinnehållet skall svara mot akluella krav. Nya utbildningar tillförsnär behov uppslår. Härvid sker ett nära samarbete mellan skolöverslyrelsen (SÖ),() och berörda parter på arbeismarknaden. Såvälinom det administrativa området som inom utbildningar mollillverkningsinduslrin har kurserna i belydande omfallningutvecklats med hänsyn till ADB och ny leknik. AMU-cenlren har successivi fållutrustning för all kunna genomföra utbildningar inominformalionsleknologiområdet. Även AMU i företag har innehållit inslag avinformationsteknologi. AMSoch SÖ har i samarbete med arbelsmarknadens parler på regeringens uppdraglagil fram mallar och riktlinjer för gmndläggande utbildning om datateknik iarbetslivet. Ulbildningen rekommenderas omfalla ca 160 limmar, varav hälflenulgör företags- och branschspecifik komplettering av den grundläggandeulbildningen. Malerialel skall kunna användas vid olika lyper avpersonalulbildning, oavsett om slalsbidrag för utbildningen ulgår eller ej. Inominformalionsleknologiområdet kan AMU fördelas på i huvudsak treutbildningsnivåer. Ulbildningen kan på samtliga nivåer rikla sig lill såvälarbelslösa som redan anställda. Denförsta utbildningsnivån föreslås bli orienlering om den nya lekniken och kommeratl molsvara ungefär sleg etl i den tidigare nämnda särskilda ulbildningen inomdataområdet för kortutbildade. AMS planerar all en 1984/85:218 33 orienleringom två lill ges lill samtliga deltagare i yrkeskurser inom AMU sominte tidigare fått molsvarande orientering. Förslaget förutsätter attorienlering om informationsteknologin och hur den påverkar arbetsinnehåll ocharbelsorganisalion får samma status som nuvarande allmänna ämnen inom AMU.Genom omprioriteringar kan dalaorienlering successivi införas inom AMU /86 och i full skala ge upp lill 40000 kursdellagare orienleringom den nya tekniken. Dalaorienlering för anslällda kan inom gällande ramargenom AMU i förelag genomföras för 10000 personer . Denandra utbildningsnivån föreslås bli tillämpning av informationsteknologi inomolika yrkesområden, vilken till innehåll och omfallning i många fall moisvararsleg två i den särskilda ulbildningen inom dataområdet för kortutbildade. AMSplanerar atl ulbildningen inlegreras i yrkesutbildningen inom AMU och ges lillsåväl anställda som arbelslösa. Inom AMU i förelag bör tillämpad informationsteknologidessutom kunna ges som en särskild kurs. Redan nu ingår lillämpad dalateknik imånga yrkesutbildningar och sådan införs successivi i läroplanerna. Förbudgeiårei 1984/85 kan inom gällande ramar lillämpad datateknik inlegreral iyrkeskurser ges till ca 20000 personer. Del finns möjlighet all successiviutöka anlalel yrkeskurser med tillämpad datateknik, vilkel innebär att alU flerkommer atl få en yrkesutbildning med innehåll av informationsteknologi. Jagvill här också nämna det uppdrag atl medverka i utbildningsplaneringen somregeringen gav till samtliga länsslyrelser. all länsslyrelserna dels skall lämna regionalpoliliska rikllinjer försådan utbUdning som bedöms ha en strategisk betydelse för länels utveckling pålängre sikl, dels skall bilräda de ulbildningsansvariga myndigheterna medunderlag för deras långsikliga planering. Samverkan är främst inrikiad på denyrkesinriklade utbildningen. En avrapportering av arbelel i länen har skell ianslutning till länsrapport. Jag avser att i samråd med cheferna förutbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen återkomma till regeringen medförslag om atl uppdra ål SÖ, UHÄ och AMS atl bearbeta del redovisade materialetsaml överväga om erfarenhelerna från det hillills genomförda arbelet börföranleda några förändringar i fråga om formerna för och inriktningen av denyrkesinriklade ulbildningen m.m. DenIredje uibildningsivån är specialistutbildning inom speciella informationsteknologiskayrken. Inom AMU förekommer en del yrkesutbildning inom dataområdet.Arbetet med all la fram läroplaner inom AMU för utbildningar lill nya yrkeninom dataområdet bör emellertid påskyndas ytterligare. Vid genomförandel avdessa ofta avancerade ulbUdningar kan både AMU-cenler, förelag, högskolor ochandra kursanordnare anlilas. Utbildningarna bör kunna vara tillgängliga bådesom AMU i företag och som kurser för arbelslösa. Inom AMS ramar bör sådanaspecialistutbildningar med en genomsnittlig längd av kunna ges fördrygt I 000 personer . 3 1984/85. 1984/85:218 34 Jagavser atl i del följande lämna en redovisning av nuvarande insatser samtproblem och behov inom gmndforskningen inom informationsteknologin. Jag harbeiräffande della avsnitt samråll med statsrådet I. och chefen förutbildningsdepartementet. Enligtuppdragel från regeringen har underlaget tUl ett nationellt informationsleknologiprogramindelats i tre block. Delta gäller även de förslag som förs fram rörandeforskningen inom informationsteknologiområdel. Vadgäller forskning inom mikroelektronik och systemteknik resp. om de gmndläggandefömtsättningama för informationsteknologins utveckling och tillämpning samtforskning kring informationsteknologins utveckling, användning ochkonsekvenser bygger programunderlaget på ett slort bakgrundsmaterial. En radarbetsgrupper och uiredningar har lagl fram förslag syftandelill all bygga upp kompetens vid våra högskolor och universitet inominformalionsleknologiområdet. Förslagen avser uppbyggnad inom såväl dematematisk-naturvetenskapliga som de tekniska vetenskaperna, men även inomsamhäUsvetenskap och humaniora. En slor del av dessa förslag har äveninarbetats i de senasle årens anslagsframställningar från enskildahögskoleenheter liksom från universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Enskildaföreträdare för forskningen har vidare vid skilda tiltfällen lagl fram förslagi denna riklning. Somframgår av programunderlaget liksom av den heltäckande bilaga tillprogramunderlaget om forskningssituationen i landet som sammanstäUts av UHÄpågår en uppbyggnad av forskningen inom hela informalionsleknologiområdetsedan ell antal år. Huvuddelen av områdets utveckling domineras av de storaindustriländerna. För del är det väsentligl alt dels göra del möjligtför våra forskare atl tillgodogöra sig den internationeUa forskningensresultat, dels skapa en djupare kunskapsbas inom områden som är specielllvikliga för det svenska samhället och näringslivet. Jagbehandlar här först förslagen rörande mikroelektronik och systemteknik, dådessa är starkt kopplade tUl varandra i programunderlaget, och därefterförslagen rörande forskning om informationsteknologins fömlsätlningar ochkonsekvenser. Iprogramunderlaget framhålls atl forskningen inom komponeniteknologi ochsystemteknik behöver förstärkas för att den kompetens som byggts upp inomlandel skall kunna vidmakthållas och vidareutvecklas samt kunna hållas i nivämed den internationella kunskapsutvecklingen inom dessa forskningsområden. Inomhögskolan har forskning och utbildning inom ämnesområden som i 1984/85:218 35 programunderlagetinräknas i informalionsleknologiområdet prioriterats . Enkrafiig utbyggnad av gmndulbildningen inom bl.a. datateknik-, elektronik- ochmaskinlekniklinjerna har ägl eller planeras äga mm. Även basresursema förforskning har ökal (via fakulleisanslagen). Huvuddelen av forskningen fmansierasdock med externa medel från i försia hand forskningsråden inomutbildningsdepartementets område och från STU. Dessa medel avser tidsbegränsadeprojekt. Förall la liU vara och vidareutveckla forskning inom de discipliner som hänförstill mikroelektronik eller till syslemteknikblocket krävs enligt programunderlageten långsiktig kunskapsuppbyggnad inom högskolan. Inomramen för del av beslutade nationella mikroelektronik-programmet(prop. 1983/84:8, NU 11, rskr 130) har 21 milj. kr. anvisals lillforskargmpper vid landels högskolor. Syftet med programmei är all stärkaSveriges förmåga atl konstmera och tillverka elektronikkomponenter. Dettainnebär forskning om halvledarmaterial och utveckling av komponenter, inomelektrooptik saml utveckling av datorstödd konsimktion av integrerade kretsar. Underlagför regeringens beslut om fördelning av medlen för delprogram 2. Grundforskningi det nationella mikroelektronikprogrammet utgjordes av ett förslag somutarbetats av det naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR: Uppmslning av svenskhalvledarforskning. Rapport från arbetsgmppen för nationell halvledarforskning1983-01-19) i samråd med STU och UHÄ. Huvuddelenav medlen för budgelåren 1983/84 (5 milj. och 1984/85 (16 milj. haranslagils för inköp av dyrbar vetenskaplig utmstning till forskare viduniversiteten i och saml vid lekniska högskola. Enligtden föreslagna planen skall även huvuddelen av medlen för budgelåren 1985/86(12 milj. och 1986/87 (7 milj. användas för inköp av dyrbar utmstningför dessa forskargrupper. Detta är en för svenska förhållanden slor satsning. NFRfömtser behov av ytterligare medel för inköp av ulmstning då den beslutadeperioden är till ända. Iprogramunderlaget framhålls atl NFR inte har några möjligheter alt inom ramenför sitl egel anslag bidra med yllerligare medel av den storleksordningen fördet nationella mikroeleklronikprogrammel. Förforskning inom mikroelektronikområdet har medel tilldelats berörda institutioneröver fakultetsanslagen i en slorleksordning hittiUs om 15-20 milj. kr. Syftetmed forskning inom systemteknikblocket är atl stärka förmåga atlkonstmera och bygga system baserade på informationsteknologi. Denuppbyggnad som sketl av sysiemleknikområdel gmndar sig bl.a. på deförslag som lagts fram av den av UHÄ liUsalta dalareferens-gmppen(UHÄ-rapporterna 1982:16 och 1982:18). 1984/85:218 36 att 28 nya professurer skulle inrättas vid malemalisk-naturvelenskaplig,leknisk, juridisk och samhällsvetenskaplig fakullel. Den föreslagnaulbyggnaden har delvis kommii lill slånd genom alt elt tiolal nya professurerkunnat inrätlas. Underlagför uppbyggnad av forskningen inom dessa båda block har även den av UHÄlillsalla ulredningen Halvledarteknologi och elektrooptik - utbildning ochforskning (1983:25) utgjort. Denna lämnade förslag lillförslärkningar med anknylning lill lidigare salsningar och föreslog främstförstärkningar tiU de högskoleenheter, som redan har byggt upp viss kompetensinom forsningsområden som halvledarmaterial inkl. komponenlutveckling,elektrooptik resp. datorstödd konsimktion av integrerade kretsar (CAD). Frånflera högskolor, bl.a. från universiteten i och , påpekas atl denindelning i tre block som görs av informationsteknologi-programmet iregeringsuppdraget inle molsvaras av den indelning av områdel som hillillsgjorts av svensk industri- och forskningsstruktur. framgår även av nyssgjorda redovisning. Ianslagsframslällningarna /86 från enskilda högskolor och från UHÄ harframhållils all svensk forskning inom informalionsleknologiområdet kan varinternationellt ledande endasl inom begränsade delområden. Delsamma understryksi programunderlaget. Härframhålls all om den önskvärda utbyggnaden skall komma tiU stånd krävs beslutom ell anlal ålgärder som t. ex. utbyggnad av mellantjänster, program för allla hit gästforskare och samverkan mellan induslrin och högskolan beträffandeforskar- och lärarresurser. TiUgångenpå kompetent personal år ell stort problem. Svårigheter uppstår såväl vadgäller all behålla lärare och forskare som atl besälla utlysta Ijänsler påolika nivåer. Indusirins ökande behov av bl. a. forskarulbildad personal menäven av civilingenjörer kan inle lillgodoses. Elt akut rekryteringsbehov haruppstått både inom högskolan och inom industrin. För högskolans del förvärrassiluationen av att de löner som kan erbjudas från industrihåU drar till sig ellväxande anlal polenliella forskarstuderande och lärare. Vidarebör enligt UHÄ en tydlig profilering göras av de forskningsområden som skallvidareutvecklas och vid vilka högskolor en sådan utbyggnad skall ske. Tidsbegränsademedel satsas på forskning vid olika högskoleinstitutioner inom såvälkomponeniteknologi som systemteknik av andra slatliga organ av sådan storiekatt, enligt programunderiagel, effeklerna av dem omöjligl kan tas lill varagenom omprioriteringar inom högskolans egna ramar. En reell ökning avhögskolans basresurser föreslås för att den kompelensuppbyggnad som sketl skallkunna las liU vara. 1984/85:218 37 Iremisskrivelsen underslröks all det stalsfinansiella lägel endasl medgergenomförande av sådana förslag som inte leder lill nya ekonomiska ålagandeneller sådana som finansieras genom omprioriieringar inom ramen för redanlilldelade resurser. Denna ulgångspunkl för utarbetandet avinfor-malionsleknologiprogrammel tas upp av bl, a, i , somanser den vara naturlig med tanke på det slalsfinansiella lägel men finnermetoden som anvisas oacceptabel. hävdar all en omfördelning avresurserna måste grundas på politiska överväganden och ske på nivån övermyndigheter och ämbelsverk. Från fakullelsnämnden för lekniska fakulteten viduniversitetet i hävdas atl insatser inom teknisk utbildning och forskningär en mångdubbelt vikligare statlig verksamhel än den fördelning av direklabidrag, som t, ex, via seklorsorgan nu kommer sådana industriföretag till godo,som på gmnd av otillräcklig framförhållning eller dålig flexibilitet plötsligtmåsle omstmklureras eller läggas ned. finner del inlerealisliskl att vänta sig all universiteten skall göra omfördelningar inom befintligaanslag, i synnerhet inte inom matematisk-naturvetenskapliga eller lekniskafakulteter där del finns elt anlal högl priorilerade och väletableradeämnesområden som med rätla kan göra anspråk på förslärkningar. Nya ämnen harsvårare all göra sig gällande i nuvarande organisation, Detla försiärks av atlinformalionsleknologiområdet spänner över flera seklorer och fakulteter.Högskolan i fastslår atl investeringar i informationsteknologi faklisklmedför ekonomiska ålaganden. Tekniska högskolan i (KTH) anser delorealistiskt att föreskriva all salsningar på informalionsleknologiområdetskall ske genom omfördelningar av redan lilldelade resurser. Institutet förmikrovågsteknik finner direktivet olyckligt och icke representativt för informationsteknologinsnationella belydelse, Inslilulet menar all den närmasle femårsperioden äravgörande för om svensk forskning och industri skall kunna inhämla utlandetsförsprång, Etl koncenirerat lyft på de svenska insatserna med elt minimum avfördröjning och byråkrati blir nödvändigl, framhåller mikrovågsinstitulet.Universitetet i varnar för atl resultatet av ökade krav på inlerneffeklivtfet, dvs, genom omfördelningar, blir en icke-planerad profileringmellan högskolorna. Den kompletta högskolan Ivingas ge vika för denprofilerade, viduniversUetet i menar all programunderlaget i slor ulslräckning lycksulgå från all indusirins utveckling och konkurrenskrafi skall vara styrande förutvecklingen inom informalionsleknologiområdet. anser attforskningen inom informalionsleknologiområdet skall ha karaklären avgmndforskning så all en nödvändig kunskapsuppbyggnad åstadkoms. Universitetetframhåller härvid alt två vikliga insatsområden hittiUs förbisetts. Det enarör samspelet biologi-kemi-mikroeleklronik och del andra utgörs av grundforskninginom exempelvis juridik, humaniora, samhällsvetenskap och 1984/85:218 38 medicin,UniversUetet anser vidare all universiteten har ell ansvar förkunskapsöverföring till industrin. Industrin måste ta sin del av ansvaret föralt högskolan skall kunna bibehålla sin gmndforskning och kunskapsutvecklandeverksamhel bl, a, genom atl medverka liU all rekryleringen liU induslrin avsluderande och forskare håUs på en balanserad nivå. Olika former för samverkan,som t. ex. forskarbyar eUer innovalionscenlra som bildals , börkunna bidra tiU en sådan utveckUng, menar . Rekryteringssiluationenberörs av flertalet remissinslanser. Svårighelen alt behålla forskandeoch/eller undervisande personal har lUltagil . Lönelägel inomhögskolan resp, förhållandel mellan lönelägel i högskolan och del somnäringslivet i vissa faU kan erbjuda anges som samverkande fakiorer sombidragil lill den lärar- och forskarflykt som bl, a, i sektionen för elektroteknik vid i tar upp som etlallvarligt problem, Löne-och skatteläget för ulländska gästforskare förs fram som en annan svårighet irekryteringshänseende. Från många håll anförs atl vi är beroende av att kunnabjuda in ulländska forskare för en kunskapsulveck-Ung inom områdel, InslUulelför mikrovågsteknik lar upp en annan aspekl, nämligen forskarflykten frånlandel, Endasl om vi inom landet förmår erbjuda miljöer, som motsvarar vad somerbjuds i utlandet ifråga om resurser, kontakter med kvalificerade forskare påangränsande områden m, m, kan vi undvika alt våra bästa forskare försvinner isamma takt, som de utbildas. Flerahögskolor lar upp programunderlagets krav på profilering mellan högskoloma.Universitetet i anser atl stora bredd och samverkanmellan olika ämnesområden samt del faktum alt ett stort anlal förelag inominformalionsleknologiområdet finns elablerade i närheten måste prägla"uppsalaprofilen", UniversUetet i har i ett särskilt programpresenieral silt vägval vad gäller utbildning och forskning inom systemteknikoch mikroelektronik. vUl koncentrera sin ulbyggnad på sådanaområden, där man har erkänd kompelens som exempel anges ämnen som delfasta lillslåndets fysik, reglerteknik och kretskonstruktion. Universiteteti framför en likartad uppfattning. alt kunskapsutvecklingen bedrivs lämpligasl vid universitet ochhögskolor, medan institutsformen är lämplig organisationsform för målinriktadforskning. Institutet anför exempel på hur kompetens skingrats närorganisationsformen inte varit lämplig för att tillvarata enforskningsulveckUng. För egen del vUl jag anföra följande. Forskninginom mikroelektronik och systemteknik bygger liU slor del på grundforskninginom elt antal fundamentala naturvetenskapliga ämnesområden. 1984/85:218 39 Svårigheterkan självfallel uppstå när del gäller prioriteringar mellan redan elableradeämnesområden och nyare vetenskaper som är under utveckling. Ipropostfionen om forskning (prop. 1983/84:107, UbU 28, rskr 401) fastslås atlde priorileringar vad gäller forskning som beslulades av (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397) fortfarande skall gälla. Forskning som ären förulsältning för och en konsekvens av den starka nationella satsningen påleknisk utveckling är ett av dessa åtta priorilerade områden. Inom ramen fördetta område har forskning inom informationsteknologi en slark ställning. Ävenangelägna forskningsområden måsle i dagens läge tillgodoses genomomfördelningar. Som chefen för ulbildningsdeparlemenlel lidigare framhållit, bl.a. proposition om forskning, är del inle möjligt för etl litet landsom att ha omfattande och högtstående verksamhet inom alla disciplinervid alla berörda högskoleenheter. är det så all vissa specialiteterbara finns på en eller ell par högskoleorter. Om vi skall ulnyllja våraresurser på bästa sätl och bevara livskraftiga forskningsmiljöer inom så mångadiscipliner som möjligt är det nödvändigl alt mer syslemaliskl än hitlillsförsöka åsladkomma någon form av ansvarsfördelning meUan högskoleenheler medavseende på forskning och forskamlbildning. Redantidigare, bl. a. i anslulning till forskningspoltfiska proposition,har UHÄ fått i uppdrag all analysera möjligheterna till profileringar mellanämnesområden och högskoleenheler.