prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Del innebär att följande nu befintliga tjänstekategorierersätts av tjänster som högskoleadjunkt: tjänster som facklärare, samtligalektorstjänster för vilka inte krävs doktorsexamen eller molsvarande kompetens,tjänster som lärare i visst ämne, speciallärare, universitetsadjunkt, övriga adjunktstjänster,arvodestjänster som lärare i scenisk framställning och scenisk leknik ochövriga tjänster för vilka inte krävs doktorsexamen eller molsvarande kompetens.Till kategorin bör enligt min mening även föras vissa övriga tjänster som idaginte är lärartjänster, såsom studievägledare på löneplan L saml sädana arbetstagarevid dramatiska institutet som utan all inneha lärartjänst fullgörmotsvarande arbetsuppgifter. Härtill kommer vissa tjänster vid SLU. förslag belräffande behörighet ochbefordringsgrunder för denna tjänstekategori bör också förverkligas. Förbehörighet till tjänst som högskoleadjunkt bör sålunda krävas genomgängenallmän utbildningslinje eller molsvarande kompelens. Som befordringsgrund börgälla graden av sådan vetenskaplig, pedagogisk eller annan skicklighet som ärav betydelse med hänsyn till tjänsternas ämnesinnehåll och beskaffenhet iövrigt. Därutöver bör varje enskild tjänst kunna ges en profil i samband med ullysningen,på samma sätt som jag förordat belräffande högskolelektorsljänsterna. Utredningen har, som jag redan nämnt, föreslagit, alt denalternativa titeln högskolelektor skall kunna ges till innehavare av tjänst avhär aktuellt slag. Jag vill här erinra om vad jag anfört om möjligheternaatt utnyttja lönefällssyslemet i del angivna syftet. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om behörighets- och befordringsgrund för tjänst somhögskoleadjunkt. Prop.1984/85:57 20 förslag innebär att dentidsbegränsade tjänsten som forskarassistent skulle avskaffas.Remissinstanserna har i huvudsak avstyrkt della. För egen del anser jag del väsentligt för rekryteringen lillbl.a. professors- och högskolelektorsljänster, att nyexaminerade doktorer kanberedas möjlighet till fortsatt vetenskaplig verksamhei inom högskolan även ide fall en fast tjänst i den reguljära organisationen inte står lill buds.Syftet skall vara att bereda yngre forskare möjlighet au meritera sig för attdärmed ge elt bättre underlag för bedömning om vederbörande är lämpad förfastare anställning inom högskolan samt vidare att skapa utrymme för fördjupadvetenskaplig träning efter doktorsexamen inför framlida yrkesverksamhet, inomeller utom högskolan. Arbetsuppgifterna bör sålunda till övervägande del avseforskning men också i begränsad utsträckning kunna innefatta undervisning ochhandledning. Jag förordar alt en särskild tjänstekategori av delta slag, förvilken förordnandena bör vara tidsbegränsade, skall finnas. Tjänsten börförbehållas dem som har avslutat forskarutbildning och - i likhel med närmasimotsvarande tjänst i den nuvarande organisationen - benämnasforskarassistenttjänst. Det är med hänsyn lill syftena med tjänsten somforskarassistent vikligt alt reglerna om behörighels- och befordringsgrunderutformas sä alt de intresserade snabbt får reda på om de kan komma ifråga förtjänst. Man måste således sä långl möjligt undvika en ordning som lockarnyblivna doktorer att i väntan på en tjänst hälla sig kvar vid högskoleenhetenår med hjälp av limarvoderad undervisning eller korttidsförordnanden.Häremot stär önskemålet alt inte låta tidpunkten för doktorsexamen styra denenskildes möjligheter att få en tjänst. För behörighet lill tjänst somforskarassistent bör enligt min mening krävas alt den sökande har avlagtdoktorsexamen närmast före ansökningstidens utgång. Omsärskilda skäl föreligger bör dock tidigare avlagd doktorsexamen inte utgörahinder för att erhålla tjänst som forskarassistent. Som exempel på särskildaskäl kan nämnas föräldraledighet, sjukdom m.m. samt vid medicinsk fakultetslutförande av utbildning för att erhålla läkar-legilimalion. Sombefordringsgrund bör gälla graden av vetenskaplig skicklighet, som dä i förstahand förutsätts ha visals genom egen forskning. Förordnande på tjänst som forskarassistent bör meddelasför högsl tvä är med möjlighel lill omförordnande en gång. Sådant omförordnandebör normall ges utan att tjänsten ledigförklaras, under förutsättning allinnehavaren fullgör sina åligganden och inte visar sig olämplig som forskare.Tjänstgöringen bör ge samma utrymme för forskning somför närvarande ges . Tjänstgöringsskyldigheten, vid sidanav egen forskning, bör därför enligt min mening vara . Efterförordnandetidens utgång bör högskoleenheten inte ha något arbelsrältsligtansvar för den som innehaft forskarassistenttjänst. Prop.1984/85:57 21 Forskarassistentens anställningstrygghet blir sålundasämre än vad som eljest gäller inom högskolan. Högskolans roll i forsknings-och utvecklings-organisationen gör det emellertid enligt min mening nödvändiglmed en tjänstekategori av detta slag. Enligl minmening bör tjänstekategorin forskarassistent även kunna utnyttjas avforskningsråden. Pä delta säll lillgodoses del av råden framförda önskemåletall kunna bereda unga forskare tillfälle till fortsatt forskning efterdoktorsexamen. Denna fråga berördes av min företrädare vid hans anmälan av prop.1981/82:106 om forskning m.m. (s. 97). Råden bör ocksä ha möjlighet alt medgealt en forskarassistent, i likhet med vad som gäller för innehavare av doklorandtjänst,fär förlägga sin verksamhei utomlands. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om behörighelsvillkor och befordringsgrund för tjänst somforskarassistent. 4.5 Övriga tjänster m.m. Utöver denu nämnda tjänstekategorierna bör det med hänsyn till särskilda behov ävenfortsättningsvis finnas tjänster som adjungerad professor, nordisk lektor ochutländsk lektor. För de två sistnämnda tjänstekategorierna förordar jag ingaförändringar utöver vad som följer av mina förslag beträffandearbetstidsreglering m.m. Beträffande tjänsterna som adjungerad professor harjag redan förordat vissa förändringar i samband med all jag behandladeprofessorstjänsterna i allmänhet. Lärartjänstulredningenhar föreslagil, alt ordningen all anla forskare som oavlönad docent inle längreskall bibehållas, eftersom den saknar anknytning till den nyatjänsteorganisationen. Detla förslag har inte fått stöd vid remissbehandlingen. Enligl min mening har möjligheten all anla oavlönad docentbetydelse för kontakterna mellan högskolan och forskningen utanför högskolan. Docenlkompetenshar också utgjort en relativt väl definierad kompetensnivå, som haft prakliskbetydelse inom och ulom högskolan. Mot denna bakgrund anser jag attfakultets/sektionsnämnderna bör ha möjlighet att på samma grunder som hittillsanta oavlönad docent. I fråga om tjänst som ackompanjatör avser jag i annatsammanhang att uppdra ät UHÅ att närmare belysa de arbetsuppgifter som ärförknippade med tjänsten och komma med förslag rörande tjänstens inplacering iden nya tjänsteorganisationen. Vissa tjänster med tidsbegränsade förordnanden m.m. En utgångspunkt för lärartjänslutredningens förslag harvarit att tjänsteorganisationen inom högskolan så långt möjligt bör anpassas lilldel synsätt som präglar lagen om anställningsskydd (LAS). Ett uttryck härförär, som jag nämnt, utredningens förslag all avskaffa tjänstekategorierna docentoch forskarassistent, vilka båda ursprungligen förutsatte all läroan- 1984/85:57 22 stallernaspersonalansvar för tjänsteinnehavaren skulle upphöra efter ett visst antal år. 1likhet med mänga remissinstanser som är alt se som företrädare för forskningenanser jag all forskningen ställer så speciella krav att tidsbegränsadeförordnanden måste kunna förekomma. Mitt redovisade förslag om tjänstersom forskarassistent skall ses i detta sammanhang. skall kunna användas effektivt för externt finansieradverksamhet måsle man ocksä, säsom utredningen framhållit, räkna med alt försådan verksamhei i viss utsträckning objeklsanställa forskande personal.Behovet av att kunna knyta specialister till projekt, bl.a. av "fronllinjekarakiär",har uppmärksammats av ett flertal remissinstanser. Jaganser att tidsbegränsade tjänster vid behov bör kunna inrättas vid högskoleenheternapå samma grunder som , nämligen om det föranleds av arbetets särskildabeskaffenhet, vikarialsanställning, lim-läraranställning saml gästläraranställning.Icke behöriga lärare bör kunna förordnas pä samma villkor somi dag. Förlångsiktig kunskapsuppbyggnad bör tidsbegränsade tjänster som högskolelektorkunna inrättas vid högskoleenheterna inom ramen för externa medel främst frånsektorsorgan. På dessa tjänster bör, enligt min mening, anställning kunnaerbjudas för en period om sammanlagt högst . Högskolestyrelsen bör motslutet av en sådan tidsperiod ta ställning till om innehavaren av en sådantidsbegränsad tjänst skall ges en fastare anknytning till högskoleenheten iform av tillsvidareanställning eller lämna enheten. Ett sådantställningstagande styrs självfallet av tillgången på resurser. Ilikhet med vad uiredningen föreslagit anser jag att tjänster som forskningsassistentliksom f.n. bör kunna inrättas och tillsältas med tidsbegränsade förordnandeninom ramen för externa medel. Som jag tidigare anfört avser jag att i annatsammanhang föreslå regeringen alt låta se över tjänsterna somforskningsassistent. Lärartjänstutredningenhar föreslagit ytterligare nägra undantag frän huvudregeln att alla lärare viden högskoleenhet skall vara anställda med förordnanden tills vidare. vissa lärare för konstnärliga utbildningar. Utredningen motiverar dettamed alt de konstnärliga utbildningarna intar en särställning vad gällerförnyelsebehovet. Läraren arbetar med hela personligheten som etl uttrycksmedeli ulbildningen varför lärarens framtoning och egen utveckling har slorbetydelse för de studerande. Lärare inom en konstnärlig utbildning kan, enliglutredningen, påverka flera generationer konstnärer. Effeklen av en konstnärligslagnation kan därigenom få snabb och betydande genomslagskraft på kulturlivet.Berörda lärares behov av anställningstrygghet bör, enligt utredningen, tillgodosesgenom alt ett system med s.k. lönegaranti efter anställningstidens slut kopplastill förordnandet. Prop.1984/85:57 23 Del finns skäl alt särskilt uppmärksamma de konstnärligautbildningarnas behov av förnyelse. Mänga lärare för de konstnärliga ulbildningarnahämtas direkl från aktiv konstnärlig verksamhet till tjänst vid högskoleenhetoch kan falla tillbaka på sin egen konstnärliga erfarenhet. Vissa lärartjänsterinom de konstnärliga ulbildningarna bör, enligt min mening, ävenfortsättningsvis tillsättas med tidsbegränsat förordnande. Tjänster som lärarei scenisk framställning, scenisk teknik och rollgestaltning bör enligt minmening liksom ha tidsbegränsade förordnanden med hänsyn till dessatjänsters speciella funktion. För högskolans roll i del konstnäriigautvecklingsarbetet är det nödvändigt med tjänstetyper av detta slag. Enligt minmening bör tidsbegränsat förordnande meddelas tills vidare för högst medmöjlighel lill omförordnande för högst ytterligare en treårsperiod. Enligtnuvarande bestämmelser kan tidsbegränsade tjänster av det slag jag här nämnt endasltillsältas vid i och musikdramatiska skolan i anser alt en sådan möjlighel självfallet även bör ges för motsvarandeutbildningar i och . Dessa lärares anställningstrygghet blir - ilikhet med vad jag i det föregående föreslagil belräffande forskarassistenterna- sålunda sämre än vad som eljest gäller inom högskolan. Övriga tjänster inom den högre konstnärliga utbildningensom är tidsbegränsade med en förordnandetid om högsl tio resp. tio bör enligl min mening även fortsättningsvis vara tidsbegränsade. Medhänsyn till syftet med dessa tjänster, dvs. alt lillföra de studerande detkunnande och den erfarenhet som kommer frän egen konstnärlig yrkesverksamhet,bör emellertid enligt min mening förordnandetiden vara högst , medmöjlighet till omförordnande för ytterligare högst en femårsperiod. Lärartjänstulredningen har föreslagil alt för innehavareav tidsbegränsade tjänster ett system med s.k. lönegaranti införs efteranställningstidens slut. Två tidigare innehavare av tidsbegränsad tjänst somprofessor och huvudlärare inom konstnärlig utbildning har numera erhållit garantimmfor konstnärer (jfr prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 299). I samband med riksdagsbehandlingenav förslagel härom framhöll kulturulskotlet (KrU 1983/84:18) att den meraövergripande frågan om inkomst av lönegaranti för innehavare av lärartjänsterinom konstnärliga utbildningar skulle prövas i samband med förslag till nyarbets- och tjänsteorganisation inom högskolan. Med en förordnandetid för här aktuella tjänster om högstfem är är det enligl min mening inle nödvändigt att införa etl system medlönegaranti som uiredningen föreslagit. Innehavare av en tjänst med förordnandeför högst fem är bör enligt min uppfattning kunna behålla en naturlig kontaktmed egen konstnärlig verksamhei i betydligt större utslräckning än vad som kanvara fallet för dagens innehavare av lioårsförordnanden. Jag finner del dockskäligt att innehavare av de föreslagna tjänsterna med förordnande om högsl femär erbjuds nägon form av avgångsvederlag efter Prop.1984/85:57 24 förordnandelidens utgång för all underiätta återgången lillegen konstnäriig verksamhei. Frågan om sådani avgångsvederlag bör i varjeenskilt fall prövas av konstnärsnämnden i samråd med UHÄ. Beloppet bör uppgå lillhögst tre årslöner som professor och beslämmas i förhållande lill förordnandetidenslängd och andra omständigheter såsom t.ex. stadigvarande inkomster frän egen verksamheioch/eller anställning efter förordnandelidens utgång. För dagens innehavare avtidsbegränsade tjänster med förordnande för högst tio resp. bör däremolden föreslagna ordningen med inkomstgaranlier gälla. UHÄ har redovisat behovetav medel för inkomstgarantier. Jag avser all återkomma lill regeringen i dessafrågor. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jagförordat om avgångsvederlag för innehavare av tidsbegränsade tjänster somprofessor. föreslår all lärare i lolkutbildning,fackspråklig utbildning resp. hemspräksulbildning skall fä tidsbegränsadeförordnanden på grund av att dessa utbildningar ställer särskilda krav som bästkan mötas genom att lärare anställs . Flera remissinstanser, bl.a.SACO/SR, framhåller att utredningen inle kunnat visa behovet av särregleringav nämnda tjänster. Inte heller jag anser alt nägon särreglering för tolk- och fackspråkligutbildning bör komma ifråga. Däremol anser jag att det finns starka skäl altmedge möjlighet till lidsbegränsning av förordnandena för lärare som, medundervisning i hemspråket, medverkar i hem-språksläramlbildningen. Del övertiden växlande behovet av utbildade lärare i olika språkgrupper gör del inteändamålsenligt med tillsvidareanställning av dessa lärare. I de fall ulbildningenkan förutses vara av fortlöpande karaktär bör dock tillsvidareanställningnormalt erbjudas. Jag fömtsätter ett minskat behov av tjänstledigheter ochdärav betingade vikariat med den tjänsteorganisation jag nu föreslår, eftersominnehavare av tjänster som högskolelektor och högskoleadjunkt, inom ramen försina tjänster, kommer att kunna utföra arbetsuppgifter - t.ex. forskning förvilka dagens innehavare av molsvarande tjänster beviljas tjänstledighet. Åvenom behovet av vikarier kommer alt minska kommer del att kunna finnas behov avatt anställa extra personal för att fullgöra de arbetsuppgifter i fråga om främslutbildning som måste utföras när en tillsvidareanställd lärare mer eller mindretillfälligt får forskningsuppgifter i sin tjänst. De förordnanden pä extratjänster som blir aktuella i dessa fall måste enligt min mening kunnatidsbegränsas intill dess arbetsuppgifterna är slutförda. Det bör ankomma pä regeringen att beslula om föreskrifteri dessa hänseenden. Vissa tjänster inom de medicinska och odontologiskaområdena Uiredningens förslag innefattar, som nämnts, förändringarav tjänsteorganisationen för utbildning och forskning inom de medicinska och odonlo-logiskaområdena. Förslagen har bemötts kritiskt av flera remissinstanser. Sålundaavstyrker MER och m.fl. förslaget till tjänsteorganisation vidundervisningssjukhusen. UHÄ och släller sig tvekande införmöjligheterna att praktiskt genomföra förslagen. 1984/85:57 25 Också jag är tveksam till om del är lämpligt att nugenomföra en tjän-steorganisalorisk reform inom del medicinskt-kliniskaområdet. Utredningens förslag fömtsätter en nära samverkan i resursfrågormellan sjukvårdshuvudmännen och de lokala högskolemyndigheterna. Våren 1984har avtal slutits mellan staten och berörda landstingskommuner/kommuneromsamarbete om läkamtbildning och forskning. 1 della avtal har parterna bl.a.kommit överens om att landstingskommunen/kommunen och högskoleenheten skallsamråda vid tillämpningen av samarbetsavtalet och anslutande avtal och därvidockså samräda om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt inlresse skallutnyttjas. Enligt avtalet skall överenskommelse iräffas mellanlandstingskommunen/kommunen och högskoleenheten om formerna för samrådet.Regeringen har förelagt en proposition i bl.a. hithörandefrågor (prop. 1984/85:28). Del finns enligt min mening skäl att avvakta hurdessa nya samarbelsformer kommer att utvecklas innan nägon mer långtgående ijänsieorganisatoriskförändring inom det medicinskt-kliniska området aktualiseras. Vad gäller motsvarande tjänster inom del odonlologiskt-kliniska området vill jag erinra om all regeringen givit statensförhandlingsnämnd i uppdrag alt förhandla om ett överförande till landslingskommunalihuvudmannaskap av den tandvård som slalen bedriver i anslutning lill odontologiskforskning och utbildning. Det är enligt min mening lämpligt att detjänsteorganisatoriska frågorna löses i anslulning lill att dessa förhandlingarslutförs. Jag avser därför att återkomma lill regeringen i denna fråga när fömtsättningarför erforderliga förändringar i tjänsleorganisationen är för handen. De tjänster för lakar- och tandläkarutbildning samt förforskning och forskarutbildning inom medicinsk och odontologisk fakultet somsaknar anknytning lill resp. sjukvärds- och tandvårdsorganisation bör dock förändrasi enlighet med mina förslag i del föregående. Tjänster för pedagogisk-administrativa arbetsuppgifter m.m. Inom högskolan finns vid sidan av lärartjänster bl.a. elt anlaltjänstekategorier för pedagogisk-administrativa arbetsuppgifter ochstudievägledning, nämligen tjänster som utbildningsledare, studiereklor,biträdande utbildningsledare, konsulent och studievägledare. Vidare förekommeruppdrag som prefekt och studierektor. Uiredningen föreslår alt uppgifter avdetta slag skall kunna fullgöras av lärare inom ramen för tjänsten eller somsärskilt uppdrag. Särskilda tjänster för pedagogisk-administrativa uppgifterbör dock enligt utredningen kunna inrättas även i framliden. En förändring av arbetsorganisationen inom högskolan avdel slag utredningen har förordat skapar förutsättningar för etl närmandemellan lärartjänsterna och de pedagogisk-administrativa tjänsterna. Jag har idet föregående lagt fram förslag om förändringar av arbetsorganisationen inomhögskolan, som i sina huvuddrag ansluter till uiredningens förslag. Jag hardärvid fömtsatt att de pedagogisk-administrativa uppgifterna, däri innefai- 1984/85:57 26 tatstudievägledning, i slor utslräckning skall kunna utföras av innehavare avlärartjänst inom ramen för vederbörandes totala tjänstgöringsskyldighet. Vissasärskilda tjänster för enbart pedagogisk-administrativa uppgifter bör därmedupphöra. Enligt min mening finns dock ett behov av tjänster för ledning,planering och administration för vissa utbildningar inom högskolan, isynnerhet inom undervisningssektorn. Lärartjänstulredningen har föreslagit alttjänster som utbildningsledare, studievägledare och konsulent skall kunnainrättas även fortsättningsvis. Jag anser att, vid sidan av nuvarande tjänstersom utbildningsledare på löneplan F, en ny kategori av tjänst somutbildningsledare med ansvar för ledning, planering och administration påinstitutions- eller linjenivå bör kunna inrättas. Innehavare av sådan tjänstbör normalt även fullgöra en del av sin tjänstgöringsskyldighet i form avundervisning. För behörighet till sädan tjänst som utbildningsledare bördärför krävas behörighet till lärartjänst och därutöver erfarenhet avtjänstgöring som lärare inom högskolan. Befintliga tjänster som studierektoroch biträdande utbildningsledare bör successivt dras in i samband med alt deblir vakanta. Arbetsuppgiftenstudievägledning bör, som jag redan föreslagit, kunna ingå i en lärartjänst. Sludievägledarepå löneplan L, vilka är behöriga till lärartjänst, bör därför föras till dennya lärarkategorin högskoleadjunkt. Övriga tjänster som sludievägledare påinstitutionsnivå bör omvandlas till rent administrativa tjänster. Förstudievägledare vid förvaltningarna räknar jag inle med någon förändring. Detankommer på regeringen att fatta beslut i dessa frågor. 5.Fördelning av resurser och arbetsuppgifter Jaghar i del föregående redovisal min syn på lärares arbetsuppgifter och läraresarbetstid. Jag vill nu la upp vissa frågor om fördelning av arbetsuppgifteroch resurser. Kraven på arbetsledning och personalplanering kommer att ställashögre i den nya arbetsorganisationen. Avgörande för utnyttjandet av lärarnasarbetstid skall vara bedömningar med hänsyn till utbildningens och forskningenskvalitet och effektivitet. Dessa bedömningar måsle göras lokalt, ytterst vidvarje arbetsenhet. Inomramen för regeringens och medelsanvisning under de olika anslagen tillgrundläggande högskoleutbildning resp. forskning och forskarutbildning ankommerdel på högskolestyrelsen att besluta om budget för högskoleenheten och att isamband härmed meddela eventuella anvisningar om utnyttjandet av tillgängligaresurser och tjänster. I förarbetena till dessa beslut spelar givetvisfakultets/sektionsnämnder och linjenämnder en viktig roll, liksom också närdel gäller all konkret besluta om verksamhetens innehåll. Inom de ramar som högskolestyrelse och Prop.1984/85:57 27 nämnder ställt upp blir det en väsentlig uppgift förinstitutionsledningen alt fördela de anvisade medlen på uppgifter ochuppgifterna mellan befintliga lärare. Ansvarel för arbetet vid en institution åvilar idaginstitutionsstyrelse och prefekt. Den nya organisationen innebär ingen ändringi della avseende. Institutionsstyrelse skall ha allmän tillsyn över och vård ominstitutionens angelägenheter samt verka för goda arbets- ochstudieförhållanden och ett gott samarbete inom institutionen och med andrainstitutioner. Slyrelsen skall ta initiativ till och främja utvecklingen avutbildning, forskning och utvecklingsarbete inom institutionens område och beslulaom riktlinjer för organisation av arbelet och om fördelning av arbetsuppgiftermellan arbetstagarna. Under institutionsstyrelsen skall institutionen ledas aven prefekt, som till sin hjälp kan ha en eller flera studierektorer. Prefektenhar den omedelbara ledningen av verksamheten vid institutionen och avgör påinstitutionen ankommande ärenden som inte skall avgöras av styreisen. Detåligger prefekten särskilt att främja goda arbets- och studieförhållanden och etlgott samarbete inom institutionen. Del åligger vidare prefekten att vara förmanför personalen vid institutionen och alt tillse att de anställda fullgör sinaskyldigheter. Prefekten har även att svara för den ekonomiska förvaltningenför institutionen. Genom den reform jag nu föreslär kommer det, som jagpåpekat, all ställas ökade krav på de enskilda institutionernasverksamhetsplanering. Enligl lärartjänstutredningens förslag bör planeringen påinstitutionsnivå ske i två led. Det första utmynnar i institutionsstyrelsensbeslut om hur de tillgängliga personalresurserna volymmässigt skall fördelas päolika delar av verksamheten inom institutionen. I del andra ledet kommer,enligt utredningens förslag, prefektens beslut om arbetsuppgifter för denenskilde arbetstagaren.