prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Även andra begränsningar diskuteras i några yttranden. Skälen för mitt förslag: En förutsättning för alt lokalasändningar skall kunna utvecklas är all de befordras i de enskilda kabelnäten.Det framstår Prop.1984/85:199 38 som lämpligt all göra tillhandahållandet av en kanal försädana sändningar lill ett villkor för tillstånd till satellitsändningar ochupplåtelse av kanaler för egensändningar. Jag har tidigare förordat alt normaltendast ett lokalt kabelsändarförelag skall finnas i varje tillståndsomräde.Detta företag bör disponera kanaler i samtliga kabelnät i området. För kabelnät med mycket liten kanalkapacitet, jag tänkernärmast på äldre centralantennanläggningar som bara kan ta någon enstaka kanalutöver och , är det inte rimligt all som villkor för tillstånd enligtlagen kräva att en kanal skall ställas till förfogande för del lokala kabelsändarföretagel.Ett sådant krav skulle leda lill att tillstånd för satellitsändning ellerkanalupplåtelse inte skulle kunna ges eftersom det tillgängliga kanalutrymmetskulle las i anspråk för det lokala kabelsändarföretagels sändningar. Måletmed det nämnda villkoret, alt bereda plats för dessa sändningar, skulle dåinte uppnås. Villkoret skulle därför i dessa fall utgöra en alltför långtgåendeinskränkning i nälägarens rätt att förfoga över sitt kabelnät. bördärför i dessa fall kunna meddela dispens från villkoret att en kanal skallställas till det lokala kabelsändarföretagels förfogande. Skulle kapaciteten inätet senare utökas skall givelvis dispensen upphöra all gälla. Så länge de TV-program som kan las emot av abonnenterna ide flesta delarna av vårt land är begränsade till de båda nationella kanalernabehövs inga bestämmelser om vilka kanaler som skall befordras icenlralantennan-läggningar. Om antalet TV-kanaler som kan tas emot ökar, genomatt satellitprogram kan tas emot, kan det uppkomma en konkurrens om utrymmet ikabelnäten. Även om de ortsnäl som anläggs har kapacitet alt samtidigtöverföra 20 programkanaler eller mer, har många fastighelsnäl, i varje fallinledningsvis, inte högre kapacitet än 5-6 kanaler. Om flera kanaler befordrasi ortsnälet kan endast ett urval föras fram till abonnenterna i fastighelsnälmed låg kapacitet. En grundläggande förutsättning vid detta urval bör enliglmin mening vara alt var och en som är ansluten till ett kabelnät skall kunna tain de rundradioprogram som sänds från markstationer och som är avsedda att lasemot på orten med normal antennulrust-ning. En förpliktelse all se till att denmöjligheten finns även när nya kanaler kommer lill bör enligt min mening ingå ilagen. I likhet med kommittén anser jag alt det inteobligatoriskt bör krävas att programmen befordras i kabelnälel om mottagningenkan ordnas på annat sätt. t. ex. genom all en äldre centralantennanläggningutnyttjas. 1 lagen bör omfattningen av tillståndshavarens förpliktelse angesgenom en hänvisning till 5 § första stycket radiolagen. Det innebär f.n. tväTV-kanaler och tre radiokanaler. kan antalet kanaler komma attutökas. Detla skulle dä leda till en ökning av antalet program somtillslåndshavaren måste se till att abonnenten kan la emot. Del är emellertidinte rimligt att tillkomsten av nya program skall leda till alltillslåndshavaren helt förlorar möjligheten att använda nätet försatellitsändningar eller upplåtelse för Prop.1984/85:199 39 En begränsning av skyldigheten bör därförinföras i enlighet med vad jag förordat. Även för eventuella nordiska salellitprogram bör övervägasmotsvarande regler. Om en svensk betal-TV-kanal frän marksändare skulleinföras kan det finnas skäl som lalar för att samma regler skall gälla för densom för de kanaler jag berört. Dessa frågor får tas upp i samband medbeslut om sädana sändningar, 7.6 Tillståndens geografiska omfattning Mitt förslag: Tillstånd för lokal kabelsändning börbegränsas till att omfatta ett visst område, normall högst en kommun.Kabelnämnden bör dock kunna besluta att sändningstillstånd skall omfatta flerakommuner om särskilda skäl ger anledning till det. Kommitténs förslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag.Dessutom föreslår kommittén att tillstånd bör kunna medges för ett mindreområde än ansökningen avser med hänsyn till möjligheten att fullborda utbyggnadeninom rimlig lid. Vidare föreslår kommittén att tillstånd skall kunna återkallasom sändningarna inte har påbörjats från lillståndstidensbörjan eller om avbrott i sändningarna har förekommit under en sammanhängandelid . Remissyttrandena: Förslaget lämnas med några undanlag utanerinran. Några remissinstanser understryker att del pä grund av lokalaförhållanden kan vara befogat att i vissa fall låta större områden omfattas avsändningstillstånd. Skälen för mitt förslag: Det är angeläget att de områdensom omfattas av lillstånd inte blir större än alt egensändningarnas lokalakaraktär kan bibehållas. Normalt bör därför tillstånden omfatta högst enkommun. Så stora områden torde i första hand komma i fräga för lokalakabelsändarförelag. kan del vara lämpligt att låta flera kommuner,som ingår i ett näringsgeografiskl sammanhängande område, bilda etttillstånds-område. Förslaget att kabelnämnden skall kunna medge mindre områdenän vad den sökande begärt, liksom förslaget att tillstånd skall kunnaåterkallas om verksamheten inte kommer i gång eller vid längre avbrott, tordeha till syfte att undvika att företag under ett uppbyggnadsskede "mutarin" områden där de för ögonblicket inte avser alt påbörja verksamhet. Närdel gäller tillståndsområdenas storiek ankommer det på kabelnämnden altbestämma vad som är lämpligt i varje särskilt fall. Jag är inte övertygad omall de av kommittén föreslagna tremånadersgränserna fyller ell behov. Skulleallvarliga missförhållanden uppkomma bör del vara möjligt att senare införasådana regler. Prop.1984/85:199 40 Mitt förslag: Tillstånd lill lokal kabelsändning bör gesför högst . Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslaget har med några undanlag inteberörts av remissinstanserna. Några instanser förutsätter att föriängttillstånd efter koncessionstidens slut automatiskt skall lämnas om intemissbruk av sänd-ningsrälten har förekommit. I något fall kritiseras den"självgående byråkrati" som ständiga omprövningar av tillståndenanses kunna leda till. Skälen för mitt förslag: är internationellt sett enkort koncessionstid. Svårigheten att förutse utvecklingen gör emellertid altdel inte framstår som lämpligt att nu föreslå längre koncessionslid än denkommiltén föreslagit. 7.8 Programregler för satellitsändningar Mitt förslag: Tillstånd lill satellitsändningar innebärgenerell rätt att vidaresända programkanaler från satelliter i fast trafik.Vissa regler om programmens innehåll m.m. föreslås. Dessa bör avserasdiskriminering m. m., våldsskildringar och pornografiska program samtreklam. bör kunna uifärda förbud mol vidaresändning av programkanalervars innehåll befunnits strida mol dessa regler. Kommitténs förslag: Tillstånd för vidaresändning avsalellitprogram bör lämnas för varje enskild programkanal. Kommittén föreslårprogramregler som gäller våld, pornografi, hels mol folkgrupp samt reklam.Vidare anser kommittén alt lillstånd skall få lämnas endast om den sökande kanvisa att de programkanaler som han ämnar sända är avsedda för samtidig ochoförändrad vidaresändning till allmänheten samt att sådan vidaresändning ärtillålen i del land varifrån kanalerna sänds lill satelliten. Om sändningarnai en viss programkanal bedöms strida mot programreglerna skall kabelnämndenkunna dra in sändningstillståndet för denna programkanal. Remissinstanserna: Några remissinstanser ställer sigtveksamma lill villkoret att sändningarna skall vara samtidiga ochoförändrade. Tidsförskjutningar eller uteslutningar ur programmen bör varatillåtna. Andra remissinstanser kritiserar förslaget att tillstånd skalllämnas för varje programkanal emedan del skulle leda lill ett mycket stortantal beslut med tanke på Prop.1984/85:199 41 antalet kabelnät och antalet satellitkanaler. Ettalternativ som förordas är att programkanaler skall få ålerutsändas om intekabelmyndigheten har förbjudit dem. Förslaget att kabelmyndigheten iadministrativ ordning skall kunna dra in sändningstillståndet vid brott motprogramreglerna tillstyrks i något fall, men flera remissinstanser förordar attålerkallelse skall kunna ske endast efter prövning av domstol. Någraremissinstanser är allmänt kritiska till förslaget att införa regler förinnehållet i kabelsändningar. När del gäller synpunkter pä de enskildareglernas utformning återkommer jag längre fram. Skälen för mitt förslag: Det sätl på vilket frågan ominnehållet i rundradiosändningar regleras i radiolagen är helt anpassat tillsituationen med en nationell koncern för radio- och TV- sändningar lillallmänheten. Program-förelagen skall iaktta de grundläggande regler omopartiskhet och saklighet, yttrandefrihet och informationsfrihet samt respektför demokratin och människovärdet som är intagna i lagens 6 8. Där anges ocksåatt ytterligare regler kan tas in i avtal mellan staten och programföretagen.För granskning i efterhand svarar radionämnden. Förhandsingripande från myndighethindras genom censurförbudet i radiolagens 8 8. Förvidaresändning i kabelnät av program från kommunikationssatelliter blirförutsättningarna helt andra. De program som vidaresänds i kommer somregel alt komma från utländska sändare och deras innehåll kan inte direktpåverkas genom svensk lag. De som enligt svensk lag svarar förrundradiosändningen, dvs. de som vidaresänder satellitprogrammen, har ingenmöjlighet att i förväg la del av innehållet i sändningarna och har småmöjligheter all påverka detta. Programkanalerfrån kommunikationssatelliter kan komma att sändas från svensk sändare. Sådanasändningar är enligl den svenska radiolagen inte rundradiosändningar. Någrakrav på programmens innehåll kan därför med lagens nuvarande utformning inteställas. Den utredning som skall se över radiolagsliftningen bör lägga framförslag som gör del möjligt för att uppfylla de krav som ställs i dentidigare nämnda rekommendationen. Som jagnämnt har antagit en rekommendation omutnyttjandet av satellitkapacilel för TV och ljudradio. a. att de sändningar som riktas mol satelliten med syfte att deskall vidarespridas lill allmänheten i kabelnät skall följa vissa regler. Delsskall antingen lagstiftningen i det land som ställer satellitulrymme tillförfogande eller i mottagarlandet gälla, dels skall en uppsättning minimireglerför programinnehållet tillämpas. Det är glädjande att denna rekommendation harkunnat komma till stånd. Jag anser emellertid inte att vi för den skull heltkan undvara nationella regler för innehållet i satellii-TV-programmen. Prop.1984/85:199 42 Sådana regler skulle kunna utformas på olika sätt. Enmöjlighet vore att staten träffade avtal om innehållet med förelag som sändersalellitprogram och att vidaresändning endast tilläts av de programkanaler förvilka avtal förelåg. Om innehållet stred mot avtalsvillkoren skulle fortsattvidaresändning kunna förbjudas. Jag avvisar, i likhet med massmediekommiltén, lösningar avdelta slag när det gäller utländska sändningar. Det kan bl. a. länkas attavtal, av skäl som inte hade med innehållet att göra, inte kunde träffas. Dåskulle kanalen av formella skäl inte kunna tillåtas för vidaresändning, även ominnehållet vore fullt godtagbart. Kommitlén föreslår i stället att ett tillstånd skall kunnalämnas för varje programkanal som är avsedd för samtidig och oförändradvidaresändning till allmänheten och för vilken sådan vidaresändning är tillåteni del land från vilket kanalen sänds till allmänheten. Om innehållet i enprogramkanal strider mol programreglerna skall de tillstånd som avser dennakanal kunna återkallas. För att detla skall kunna ske bör dock enliglkommitténs förslag programkanalens karaktär vara belagd genom att den har säntsi kabelnät i vårt land . Kommitlén föreslår att kabelnämndenskall få besluta om en viss lid, högst , inom vilken förnyat tillståndinte skall kunna ges. Jag instämmer i princip i kommitténs förslag. Jag anseremellertid att ytterligare ett steg kan tas i riktning mol en förenkladhantering av tillståndsfrågorna. I stället för all lillstånd meddelas förvarje kanal för sig bör enligt min mening tillstånd till satellitsändningar gesen generell giltighet. Om utvecklingen av antalet salellilkanaler och antaletkabelnät blir den som vissa bedömare väntar sig kommer annars hanteringen avtillslåndsärenden att bli myckel omfattande. Jag föreslår därför alt lillståndskall omfatta samtliga programkanaler. Med mitl förslag kan ell ingripande mot en programkanalvars innehåll strider mol programreglerna inte få formen av återkallande av ettgivet tillstånd. I stället måste en inskränkning ske i samtliga lämnadelillstånd genom att kabelnämnden meddelar förbud mol vidaresändning för visstid. sådant förbud bör alltså gälla för alla som har eller, under den lidförbudet gäller, får tillstånd för kabelsändning. Innan beslut om förbud fattasskall programkanalen ha sänts i kabelnät i så länge att del har gåttalt bilda sig en uppfattning om dess karaktär. Kommitlén föreslår all den sökande skall kunna visa attsamtidig och oförändrad vidaresändning till allmänheten av de programkanalerhan avser att vidaresända är tillåten i del land varifrån kanalerna sänds lillsatelliten. Kommiltén hänvisar i sin motivering till det arbete som pågick inomEuroparådet med den rekommendation om utnyttjande av salelliikapacitet som nuanlagils av . I sin slutliga utformning innehållerrekommendationen inte något villkor om all mottagning skall få ske i del landsom svarar för eller tillåter uppsändningen. Prop.1984/85:199 43 den utformning som rekommendationen har fält har värdet avett sådant villkor ansetts vara ringa som tillämpningen kan länkas geupphov till svårigheter. För egendel kan jag konstatera att de syften som kommiltén velat uppnå med detföreslagna villkoret har uppnätts med den utformning rekommendationenslutligen har fått. Något motsvarande villkor återfinns därför inte i mitlförslag. förslag skall den sökande visa att de programkanaler som han önskarsända är avsedda all och i oförändrat skick vidaresändas tillallmänheten. Med mitt förslag om generella tillstånd är en sådan ordning mindrelämplig, varför jag inte föreslår någon bestämmelse om delta i lagen om lokalakabelsändningar. 1 sammanhanget kan nämnas att enligt upphovsrätlslagen(1960:729) torde samtycke frän olika rättig-helshavare, bl. a. den som anordnarsatellitsändningen, i de flesta fall erfordras för vidaresändning avsatellitprogram. Ibegreppet vidaresändning ligger att sändningen skall vara samtidig ochoförändrad. Programmen skall alltså vidaresändas när de las emot fränsatelliten. Det bör sålunda inte vara tillåtet alt spela in programmen ochsända dem . Sådana sändningar bör behandlas enligt deregler som gäller för egensändningar. Alt en sändning skall vara oförändradinnebär att tillägg i form av t. ex. speakertexl, textad översättning ellerlokalt programmalerial inte får göras vid utsändningen. Däremot bör detgivetvis vara lillålel all koda eller avkoda sändningarna, att välja mellanolika textalternativ eller språkversioner som redan finns i ursprungssändningenoch att företa vidaresändning endast under en del av den tid då sändningar frånsatelliten pågår. 7.8.2 Rasdiskriminering, våld och pornografi Mitt förslag: bör kunna besluta att enprogramkanal inte får vidaresändas om del i programkanalen vid ett flertaltillfällen har förekommit program eller programinslag som innefattar hot moleller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personermed anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse eller som innehåller en skildring av sexuellt våld eller tvångeller grovt våld mot människor eller djur. Nämnden bör också kunna förbjudavidaresändning av programkanaler som har varit ensidigt inriktade påvåldsskildringar eller pornografiska program. En förutsättning för att beslut omförbud skall kunna meddelas är att nämnden med hänsyn till överträdelsernas artoch programkanalens karaktär och inriktning finner att ett ingripande molprogramkanalen är godtagbart frän yttrande- och informationsfrihetssynpunkt.Beslut om förbud mot vidaresändning bör gälla för hö, ,t . Prop.1984/85:199 44 Kommitténs förslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag.Kommitlén beskriver emellertid del innehåll som skall kunna föranleda alttillstånd fär återkallas genom att hänvisa lill motsvarande regler ibrottsbalken, video-våldslagen och biografförordningen. Villkoret attingripandet skall vara godtagbart från yttrande- ochinformalionsfrihelssynpunkt återfinns inte uttryckligen i kommitténs förslag. Remissinstanserna: Förslagen tillstyrks av de flestaremissinstanser som har behandlat frågan. Några remissinstanser motsätter sigall kraven pä kabel-TV-program sätts högre än för andra medier, t. ex.biograffilm eller videogram. Några remissinstanser anser att en indragning börföregås av domstolsprövning eller är kritiska mot all kabelnämnden måste tolkaoch tillämpa regler i videovåldslagen och biografförordningen samt brottsbalkensdefinition av hels mot folkgrupp. Skälen för mitt förslag: Det är enligt min meningnödvändigt med programregler som gör det möjligt att ingripa mol inslag medvåld, pornografi och rasdiskriminering i salellitprogram. Att konstruera reglersom möjliggör sådana ingripanden är emellertid förenat med vissa svårigheter.Den typiska situationen vid vidaresändning av salellitprogram torde, som jagnämnt, komma att bli att den som i svarar för vidaresändningen inte harnågot inflytande över vilka program som befordras med hjälp av satelliten.Detta gör det inte realistiskt all, på del sätl som görs i videovåldslagen, gåvägen över en kriminalisering av spridningen. Förhandsgranskning är uteslutensåväl av praktiska skäl som på grund av censurförbudel i 8 8 radiolagen. Denmöjlighet som då återstår är alt föreskriva all åtgärder skall kunna vidtas iadministrativ ordning mol en programkanal som har sänts ul i . Sådanaåtgärder skall grundas på en bedömning av kanalens allmänna karaktär,dokumenterad genom inslag såsom våld och pornografi. Kommitlén har sålunda föreslagit all vidaresändning skallkunna förbjudas för programkanaler som präglas av ett utbud av visst slag.Ingripanden bör kunna göras när del är fråga om kanaler som är ensidigtinriktade på våldsframställningar eller pornografiska skildringar. Det är försådana kanaler befogat att sätta gränserna för vad som kan tolereras lägre änför enskilda filmer eller videogram enligl biografförordningen eller videovåldslagen.Vidare bör det vara möjligt att rikta ingripanden mot programkanaler som, ulanatt vara ensidigt inriktade på sådant material, dock vid upprepade tillfälleninnehållit program med grova våldsinslag, pornografiska skildringar med inslagav våld eller tvång eller framställningar som innefattar rasdiskriminering m.m. Kommitténs förslag får lill följd att kabelnämnden måstegöra bedömningar av hur vissa programinslag skulle ha bedömts vid prövningenligl reglerna i , videovåldslagen och biografförordningen. Prop.1984/85:199 45 konstruktion, som innebär alt nämnden skall försöka bedömahur domstol eller annan myndighet skulle tillämpa resp. regelsystem, harkritiserats i remissbehandlingen. Sådana bedömningar kan vara myckel vanskligaatt göra. Del skulle också kunna inträffa att ett program som har lett tillingripande av nämnden senare prövas enligt någon av författningarna och att denprövningen leder till motsatt resultat. Därför är konstruktionen mindrelämplig. Jag har i stället valt att beskriva det innehåll som skall kunnaföranleda förbud mol vidaresändning direkt i lagtexten. Formuleringarna ärutformade efter mönster av beskrivningen av hets mot folkgrupp i brottsbalkensamt den lydelse som 1 8 videovåldslagen har getts i propositionen(1984/85:116) om åtgärder mol våldsskildringar i videogram m.m. Förprogramkanaler med ensidig inriktning på våld och pornografi har någon meringående beskrivning inte ansetts erforderlig. Avsikten är inte att i sakavvika frän massmediekommitténs förslag. Enligt videovåldslagen ochbiografförordningen skall hänsyn tas till det sätt på vilket händelsernaskildras och det sammanhang i vilket de förekommer. Detta gör det möjligt attla hänsyn lill bl. a. konstnärliga kvaliteter vid bedömningen av enskildafilmer. Mitt förslag att ingripanden skall få göras endast om det är godtagbartfrån yttrande- och informationsfrihetssynpunkt avser att möjliggöramotsvarande hänsynstaganden vid bedömningen av utbudels karaktär i enprogramkanal. Med hänsyn lill att kabelsändningarna riktar sig tillenskilda hem och alt programutbudet inte är känt på förhand är del enligl minmening befogal alt låta strängare regler beträffande våld och pornografi gällaför sändningar i kabel-TV än för enskilda filmer eller videogram. 7.8.3 Reklam i salellitprogram Mitt förslag: skall kunna meddela förbud motvidaresändning av programkanal där del under längre lid och i betydandeomfattning har förekommit sådan kommersiell reklam som mäste anses riktadsärskilt lill svenska konsumenter. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitl förslag.Kommitténs borgerliga ledamöter har reserverat sig mot förslaget. Remissinstanserna: Förslaget har kommenterats av mångaremissinstanser. Några godtar förslaget eller anser att det inte gårtillräckligt långt. Andra anser att förslagets innebörd är oklar och att detskulle vålla stora svårigheter all fastställa vilka reklaminslag som skullemedföra att vidaresändning förbjuds. De remissinstanser som motsätter sigförslaget använder olika argument. Några menar att yttrandefrihets- ochinformalions-frihetsskäl lalar mot att en hel programkanal skulle kunna stoppaspå grund av reklaminslagens inriktning. Andra hävdar alt förslaget leder tillförsäm- Prop.1984/85:199 46 rade konkurrensförutsättningar för svenska förelag. Inommänga remissinstanser som stöder eller inte lar ställning till förslagetförekommer borgerliga reservationer där kommitténs förslag avstyrks. Skälen för mitl förslag: I tilläggsdirektiven tillmassmediekommittén redovisade jag tre skäl mot reklam i TV. Dessa är dels attreklamköparna kan påverka programinnehållet på ett sätt som inte äracceptabelt, dels att reklam i TV kan få negativa konsekvenser för dagspressensekonomiska situation, dels TV-reklamens ogynnsamma följder frän konsumentsynpunkt.Jag angav att dessa skäl inte bara är giltiga för svensk radio och TV utanockså när det gäller motsvarande program i nya distributionsformer. har emellertid dessa skäl ifrågasattsfrän olika håll. Bl, a. har det hävdats alt TV-reklamen inte skulle leda tillminskade reklaminkomster för pressen. I stället skulle direktreklamen minska.Man hävdar vidare att en situation med reklamfinansierade utländska salellitprogramsom kan tas emot i kommer att medföra försämradekonkurrensförutsättningar för det svenska näringslivet och på sä sätt hotavälfärd och sysselsättning. Diskussionen har inte övertygat mig om att det finnsanledning alt nu frångå ståndpunkten att reklam i TV inte skall förekomma iSverige. Denna princip bör i och för sig tillämpas oavsett sändningarnasursprung. Begränsningarna bör emellertid avse endast sådan reklam som särskiltriktas lill svenska konsumenter. Vid bedömningen bör kabelnämnden ta hänsynlill om reklamen utgår från speciellt svenska förhållanden. Därvid bör beaktasbl. a. om språket är svenska, om upplysningar lämnas om priser i svenska kronor,om försäljningsställen i eller om användning av varorna ellertjänsterna i svensk miljö. Förslaget riktar sig inte mot enstaka reklaminslagulan syftar till att förhindra att det uppkommer programkanaler med ettomfattande reklaminnehäll, riktat mol . Med hänsyn härtill torde detknappast uppstå några svårigheter att urskilja det reklaminnehäll som skullekunna leda till förbud mol vidaresändning. 7.9 Programregler för egensändningar