prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — För atl näringsidkaren på denna grund skall kunna hävaavtalet beträffande återstående del av Uänsten bör, sakligt sett iöverensstämmelse med vad lagrådet har föreslagit, krävas att näringsidkarenförsl har påminl konsumenien om all denne skall lämna anvisningar saml har geltkonsumenten skälig lid att göra delta. Även belräffande en sådan påminnelsebör gälla all den skall anses ha skett när den har lämnats in för befordran medposl eller avsänts på annat ändamålsenligl sätt. Lagrådet har föreslagil all kompletterande bestämmelser avdella slag las in i en särskild paragraf närmasl efter 46 8. Enligt min meningär del emellertid lämpligare alt bestämmelserna fogas in i 46 8. Det kan skegenom alt den av lagrådel föreslagna beslämmelsen i försia slyckel kompletterasmed en beslämmelse av innehåll alt näringsidkaren också har räll alt hävaavlalel beträffande ålerslående del av Gänsien, om han enligt 6 8 tredjeslyckel har avbrutit påböoal arbele för att få anvisningar av konsumenten ochavbrottet medför väsentlig olägenhet för honom. Vidare bör i paragrafens andrastycke föreskrivas atl näringsidkaren, om han vill häva avtalet enligt förstastyckel, försl skall påminna konsumenien om all denne skall belala, medverkaeller lämna anvisningar saml ge konsumenten skälig tid atl göra delta. Mot regleringen i paragrafens första mening har lagrådelinle hafl någol att erinra. Som lagrådel har anfört bör lagtexten emellertidjämkas i enlighel med vad lagrådel har angelt i anslulning lill 12 8. Lagrådel har däremol ansett atl övervägande skäl lalar molen undantagsregel av del slag som i del remitterade förslagel har lagils in iandra meningen. Som framgår av vad som har sagls i lagrådsremissen är denna 1984/85:110 375 undanlagsregel avsedd för vissa situationer där detframstår som en orim- Slutprotokoll ligi drastisk åigärd alt näringsidkaren håller kvar saken.Att konsumenien enligt lagen - vid tvisl om betalningen - blir berättigadalt få ul saken genom alt ställa godtagbar säkerhet för näringsidkarenskrav minskar emellertid, som lagrådel har framhållit, det praktiskabehovet av en sådan På gmnd härav och med hänsyn till vadlagrådet i övrigl har anfört kan jag biträda lagrådets förslag att regelnskall ulgå. Vad lagrådet har anfört i anslutning till 2, 6-9, 11-13,17, 18,20,21,27, 37, 44, 45 och 47 88 kan jag instämma i. Dessa beslämmelserbör ges i huvudsak den lydelse som lagrådet har föreslagit. Utöver vad jag nu har föreslagil bör några redaktionellajämkningar göras i lagtexien, liksom i några rubriker lill de olika avsnitten. De ändringar som har föreslagits i köplagen,konsumenlköplagen, marknadsföringslagen och konsumentkreditlagen har inteföranlett någon erinran från lagrådets sida. Lagrådel har däremot föreslagit atten särskild övergångsbestämmelse meddelas belräffande köplagen och konsumenlköplagen.Jag bilräder detla förslag. Dessutom bör enligt min mening några redaktionellajämkningar göras i lagförslagen. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagatl regeringen föreslår atl anta de av lagrådel granskadelagförslagen med vidtagna ändringar. Regeringen ansluler sig föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition föreslå atl anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1984/85:110 376 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. 1 Propositionens lagförslag ................................................. 3 Utdrag av prolokoll vid regeringssammanträde den 29 mars1984 ... 17 1 Inledning ..................................................................... 17 2 Allmänmotivering ...................................................... 19 2.1 Allmänna ulgångspunkler .................................... 19 2.1.1 Översikt överolika konsumenlGänster .... 19 2.1.2 Konsumenlskyddetpå köp- och Gänsleområdena 20 2.1.3 Behovel av enreform på konsumenttjänslområdet 21 2.1.4 Huvuddragen ien lagstiftning om konsumenlGänster 23 2.1.5 Tvingande ellerdisposiiiva regler? 2.1.6 Samordningenmed del köprätlsliga reformarbelel 29 2.1.7 Frågor omförhållandel lill näringsidkare i bakre led 29 2.1.8 Ålgärder motoseriös näringsverksamhet på Gänsleområdd 30 2.1.9 Dispositionenav den följande framställningen ... 32 2.2 Lagens tillämpningsområde ................................... 32 2.2.1 Parterna ................................................. 32 2.2.2 Avtalstyperna .......................................... .. 34 2.3 Kraven på näringsidkarens prestation .................. 36 2.3.1 Behovel avlagregler ................................ .. 36 2.3.2 Fackmässighetoch omsorg ...................... .. 37 2.3.3 Materialet tillGänsten ............................. .. 41 2.3.4 Iakttagande avsäkerhetsföreskrifter ...... .. 43 2.4 Fel hos Gänsten .................................................. 45 2.4.1 Näringsidkarensresultatansvar .............. 45 2.4.2 Näringsidkarensansvar för uppgifier vid marknadsföringen 49 2.4.3 Tidpunkten förbedömningen av om tjänsien är felaktig 53 2.4.4 Näringsidkarensansvar för tidsbestämda garanlier 56 2.4.5 Påföljder vidfel ........................................ .. 59 2.4.6 Reklamalion .............................................. 64 2.4.7 Preskriplion ............................................. . 65 2.5 Dröjsmål på näringsidkarens sida.......................... . 70 2.5.1 Vad som avsesmed dröjsmål ................. . 70 2.5.2 Påföljder viddröjsmål ............................. . 73 2.5.3 Reklamalion viddröjsmål ........................ . 76 2.6 Näringsidkarens skadeståndsskyldighet ............. 78 2.6.1 Skadeståndsskyldighetpå grund av fel eller dröjsmål 78 2.6.2 Skadeståndsskyldighetpå annan grund än fel eller dröjsmål 85 2.7 Skadesiåndsskyldighelför Iredje man i vissa fall (tredje mans marknadsföringsansvar) 87 2.8 Konsumentensbetalningsskyldighet ................... . 91 2.8.1 Bestämmande avprisel .......................... . 91 2.8.2 Konsumenlensskyldighet atl belala för arbete eller malerial som förslörs eller går förioralgenom olyckshändelse ........................... 96 Prop.1984/85:110 377 2.8.3 Specificerad räkning .................................... 97 2.8.4 Tiden förbetalningen .............................. .. 99 2.10 Konsumenlens dröjsmål ..................................... 106 2.10.1 Behovel avlagregler ................................ 106 2.10.2 Rält atlinställa arbetet ............................ 107 2.10.3 Rält atl hävaavtalet ................................ . 109 2.10.4 Rätt alt hållakvar föremålet för Uänslen m. m. 2.10.5 Rätt lillränta ........................................... . 113 2.11 Avtal om förvaring ............................................... . 114 2.11.1 Behovet avreglering ................................ 114 2.11.2 Tillämpningsområdet .............................. 116 2.11.3 Kraven pånäringsidkarens prestation m. m 117 2.11.4 Näringsidkarensskadesiåndsskyldighel . . 121 2.11.5 Konsumentensbetalningsskyldighel, avbeslällning och påföljder m. m. vid konsumenlensdröjsmål 123 2.11.6 Andra frågorrörande förvaring .............. . 126 2.12 Följdändringar i annan lagstiftning........................ . 129 2.12.1 Köplagen ochkonsumenlköplagen ......... . 129 2.12.2 Marknadsföringslagen ............................ . 130 2.12.3 Konsumenlkredillagen ............................. . 132 2.13 Ikraftträdande m. m............................................... . 136 2.14 Koslnader och resursbehov ................................ 137 3 Upprättadelagförslag ................................................. . 138 4 Specialmotivering ....................................................... . 138 4.1 Förslagel lill konsumenttjänsllag.......................... . 138 4.1.1 Inledandebestämmelser (1-3 88) .......... . 139 4.1.2 Uppdraget m.m.(4-8 88) ......................... . 156 4.1.3 Fel hos Uänsten(9-23 88) ...................... . 186 4.1.4 Näringsidkarensdröjsmål (24-30 88) ...... . 246 4.1.5 Näringsidkarensskadesiåndsskyldighel m. m. 35 88) ..................................................... . 265 4.1.6 Prisel m.m.(36-41 88) ............................. 299 4.1.7 Avbeslällning(42-44 88) ......................... . 311 4.1.8 Konsumenlensdröjsmål (45-50 88) ....... . 319 4.1.9 Ikraftirädande ........................................ . 332 4.2 Förslagel lilllag om ändring i köplagen .............. . 332 4.3 Förslagel lilllag om ändring i konsumenlköplagen . 4.4 Förslaget lilllag om ändring i marknadsföringslagen 333 4.5 Förslaget tilllag om ändring i konsumentkreditlagen 336 5 Hemställan .................................................................. 339 6 Beslui ......................................................................... 339 Uidrag av lagrådels prolokoll ....... 340 Uidrag av prolokoll vid regeringssammanträde den 13december 1984 368 1984/85:110 1 Sammanfattning av utredningens betänkande Undersenare decennier har de svenska konsumenterna fått ell stigande behov av olikaslags Gänsier. Flera läkiorer har medverkai lill denna ulveckling.Konsumenlerna har i alll större utsträckning skatläl sig kapitalvaror såsombilar, hushållsapparater saml apparater tor bild och ljud. Anlalel egna hem ochfritidshus har ökal kraftigt. Även om många konsumenler själva utlbr en delenklare reparations- och underhållsarbelen, uppgår konsumenternas samladekostnader för ijänster till mycket höga belopp. Konsumenlernas årliga ulgifterför Gänsler som avser arbele på lös sak och på fasl egendom ligger sannolikl istorieksordningen . Under1970-lalel har del i och andra nordiska länder skell en utveckling molell ökat skydd lör konsumenlerna. Detta har skell dels genom marknadsräiisligoch dels genom civilrällslig lagstiftning. Det civilrätlsliga reformarbelet hardock inle rört Uänsler. Då konsumenien köper någol -vare sig det gäller löseller fasl egendom - finns tor köpet en uitöriig rättslig reglering. För köp avlös egendom finns, tbmlom den allmänna köplagen, de särskilda reglerna ikonsumenlköplagen. För köp av fast egendom finns reglerna i 4 kap. jordabalken.För Gänsler såsom reparalion, underhåll och ombyggnad finns det praktiskt lagetinte någon lagreglering. Man tvingas därför atl lösa uppkommande rättsfrågormed hjälp av analogier. Man får hämta ledning från vad som gäller lörnärliggande avtalstyper för vilka del finns lagreglering - främsl från köp -och från allmänna rätlsgmndsatser. Konsumenlensrättsliga slällning på Gänsteområdet är mot bakgrund härav knappasllillfredsställande. Del är ofta svårt atl veta vad som skall gälla om parternainle har irälfai någon överenskommelse i frågan. I de läll överenskommelse harirätTais, finns risk för att denna ensidigt gynnar näringsidkaren lill nackdellör konsumenien. Delta gäller särskilt då avtal har iräffats på gmndval av ellslandardlbrmulär. Visserligen förekommer numera ett konsumentinfiylande påutformningen av standardavtal genom avialsvill-korslagen och indirekl också genomden nya generalklausulen i 36 § avlalslagen, Men vid bedömningen av om eltavlalsvillkor är oskäligl eller inle, saknas slödel av en civilrätlsliglagsliflning som direkl rör Gänster. Medhänsyn lill vad som här har sagls finns del ell påtagligt behov avcivilrällslig lagstiftning om Uänster. Genom en sådan lagsliflning Ullgodosesbehovel av ökad klarhei om räilslägei. Förekomsten av en civilrällslig lag-1 1984/85. 1984/85:110 2 sUftningkommer vidare alt motverka oskäliga avtalsvillkor i standardformulär. Närdenna lagstiftning utformas, lär man tilllälle alt ta hänsyn till den allmännasamhällsutvecklingen och de framsteg i fråga om konsumenlskydd som har ägl mmpå andra rättsområden. Detta möjliggör all man kan lillgodose behovel av ensamlad rällspolilisk avvägning av vad som i civilrällsligl hänseende bör gällalör konsumenttjänster. Åven om skyddel lör konsumenien är ell gmndläggande skällör lagstiftning ligger delta också i del seriösa näringslivets intresse. Enlagsliflning som skyddar konsumenterna tillgodoser nämligen också behovet avskydd mot oseriöst bedriven näringsverksamhet. Utredningenhar sökt lillgodose de nu nämnda behoven vid utformningen av förslaget lill denkonsumenttjänstlag som läggs fram i detta betänkande. Ulredningenhar haft etl fiertal överläggningar och hearings med /KO samlkonsument- och näringslivsorganisationer. För all få en fylligare bild avgällande rätt, har ulredningen lagit del av bl.a. vissl opubliceraträllslällsmalerial. Ulredningen har också fortlöpande töljl allmännareklamationsnämndens praxis. Vidare har ulredningen samlal in ell stort antalformulär lill garanlier och standardavtal. Utredningsarbetethar ägt mm utan större motsättningar mellan löre-trädare lör konsumenler ochföreträdare tor näringslivet. Till hell övervägande del har enighet kunnaluppnås om lösningslörslagen. Utredningsarbetethar bedrivits i samråd med representanler lor andra nordiska länder. Etl myckelnära samarbeie har ägl mm med det norska Ibrbmkertjenesleutvalget. 1 anslulninglill all lörslaget lill konsumenttjänst-lag läggs fram, presenteras från norsksida etl utredningsbetänkande med förslag lill lov om Ibrbmkenjenesier. Dellahar i allt väsenlligl samma uppläggning och innehåll som det svenska förslagel.Överensstämmande disposition och paragrafindelning har uppnåtts. Vissaskillnader mellan förslagen är en konsekvens av olikheter i gällande rätt pånäriiggande områden. 1 arbeiar en kommitté, molsvarande dem i Sverigeoch . Denna lillsalles dock väsenlligl senare och har ännu ej nått framtill ell tårdigi förslag. 1 har någon kommitté inte Ullsatls, men manhar där genom observatörer nära lölji arbelel på svensk, norsk och dansk sida. Vid denna lidpunkt hade köplagsutredningen lagtfram förslag lill konsumeniköplag. Enligt direkliven lillkonsumenujänslutredningen borde konsumenlköplagen kompletteras med encivilrällslig lagsliflning lill konsumenlernas skydd på serviceområdet.Föredragande statsrådet yttrade i direkliven bl. a. alt det inle kunde komma ifråga att på serviceområdet genomföra någon fullsländig rälislig regleringjämslälld med köplagens. Utredningsarbelei borde direkl inriklas på sådanaregler som i forsla hand behövdes lör att tillgodose konsumenternas behov avrättsskydd. Konsumenttjänsiulredningenhar under sitt arbete funnit att det inie är möjligl alt skapa en lag omkonsumenttjänster med konsumenlköplagen som modell. Konsumenlköplagen kundebyggas upp som en komplettering köplagen på de punkler där behovel avkonsumenlskydd bedömdes som särskilt angeläget. Men detla skedde på gmndval avett bestående system av köprättsliga regler. motsvarande regelsyslem saknasnär del gäller Gänsler. Ulredningenhar också avvisat den köprättsliga modellen med regler på två nivåer -disposiiiva normalregler och tvingande minimiregler. 1 stället föreslås etlsystem med normalregler. Detta är samiidigi i stor utsträckning ivingande tillkonsumenlens förmån. Belydande ulrymme ges dock för avtalsfrihet framför allli fråga om uppdragels omfattning och innebörd samt priset lör Uänsten.Bestämmelserna som rör näringsidkares kontraktsbrott har däremot i huvudsakgjorts tvingande. I ell par fall ges det möjlighet atl lillämpa normaliseradeersättningar. Lagiexten lämnar på skilda punkler ulrymme för branschanpassadelösningar inom ramen för standardavtal. Utredningen räknar med atl sådana aviallillkommer eller revideras i samråd med konsumeniverkd/KO. 1Ulredningens arbele har givelvis köprälten utgjort en mycket vikligutgångspunkt. Det finns emellertid gmndläggande olikheler mellan varor ochUänsier. Medan varor vanligen föreligger färdiga vid köpel, rör Gänsler avtalom framtida prestationer där många faktorer ofta är oklara vidav-lalsUlllället. leder lill att rättsreglerna delvis måsle bli olika.Härtill kommer atl de problem som särskilt aktualiseras vid konsumenlGänsterdelvis är andra än vid konsumentköp. Ulredningen har därför inte utan vidarekunnat ta över stora delar av det köprätlsliga regelsystemet. Vid valel mellanolika sakligl moUverade lösningar har ulredningen dock efter-sirävatparallellitet mellan de köp- och Gänsieräiisliga reglerna. Ulredningenhar sökl ge lagregler om de huvudfrågor av praklisk beiydelse som möter isamband med avtal om konsumenttjänsler. Ulredningen föreslår en förhållandevisfyllig lagiext, som bl. a. ger uttryckliga regler om de krav som konsumenienkan ställa på näringsidkarens prestation. 1enlighel med vad som har Ibrulsatts i ulredningens direktiv, begränsarutredningen konsumentGänstlagen alt avse endast en viss partsrelaiion.Lagen föreslås gälla avtal mellan näringsidkare och konsument om Gänsl, somnäringsidkaren i sin yrkesmässiga verksamhel utlbr huvudsakligen lör enskiltbruk. Härigenom uppnås lagteknisk samordning med annan konsumentskyddandelagstiftning. Lagen kommer vidare att bygga på ett i huvudsak enhetligtiniresseläge och åtminstone en viss enhellighel i fråga om avtalens ekonomiskaomfattning och allmänna karakiär. Konsumenttjänstlagenbör dock kunna få beiydelse även för Gänster i andra relationer än mellannäringsidkare och konsument. Det kan gälla förhållandet mellan tvånäringsidkare eller mellan två privaipersoner. 1 vissa sådana läll kankonsumenttjänsllagen få betydelse genom atl den tolkas analogt eller genom atlden Gänar lill ledning för oskälighdsbedömningen enligt 36 § avlalslagen. 1984/85:110 4 Delfinns en rad olika Gänsler av mycket varierande slag och räckvidd. Som exempelkan nämnas arbele på lös sak och arbeie på fast egendom, förvaring,undervisning och rådgivning samt behandling av person och behandling av djur.För alt undvika alltför abstrakta och svepande regler har ulredningen anseltdel nödvändigt all begränsa lagförslagel lill utredningsuppdragets kärnområde.Den föreslagna konsumenttjänstlagen omfattar därför D avtal om arbete på lös sak Davtal om arbete på fast egendom eller i övrigl på byggnad eller annananläggning på mark eller i . Dessaavtalstyper ligger varandra myckel nära. Enligt såväl nordisk som främmanderätt har de löljl gemensamma regelsystem eller rättsprinciper. Isjälva verket är det i båda fallen fråga om vad man traditionellt hänför lilldel s. k. materiella arbetsbetinget. De rättsliga och prakliska problemen är ialll väsenlligl desamma anlingen det är fråga om avtal om arbele på lös sakeller avtal om arbeie på fast egendom o. d. Redan på ell lidigl sladium avutredningsarbetet har del därför stått klart, att del inle linns skäl för enuppdelning i olika regelsyslem efter arten av föremålet för arbelet. Lagförslagethar ulformais så, all del i ell senare skede kan byggas på med särskildakapitel rörande andra lyper av Gänsler som lämpligen kan inrymmas i en allmänkonsumenttjänsllag. hör förvaring, undervisning och rådgivnings- ochprovningsverksamhet liksom behandling av person och behandling av djur. När detgäller dessa Gänsler räknar emellertid ulredningen med attkonsumenttjänsllagens regler, åtminstone tills vidare, i betydande ulslräckningkan lillämpas analogi såsom uttryck för disposiiiv rält. En lagstiftning omsällskapsreseavial, som måsle ges nära anknytning lill transporträtten, bördäremot ske inom ramen för en speciallag, som även kan innefatta annanyrkesmässigt bedriven rese-, turist- och rekrea-Uonsverksamhet. Åven avtal omulhyrning av varor till konsumenter bör enligt Ulredningen ulredas särskilt. Åvenom lagen alltså bör vara analogi lillämplig på liera angränsande rättsområdenhar ulredningen angett klara gränser lör tillämpningsområdel. Dessa gränser fårdå främsl betydelse för tillämpningen av lagens ivingande regler. Närdel gäller del materiella innehållel i den föreslagna konsumenttjänsllagenvill ulredningen understryka vissa allmänna drag. Som lidigare har nämnls finnsdel inle någon lag om Gänster av de slag del nu gäller. Det kandärior vara svårt all veta vad som är gällande räll. 1 slort sett slårförslagel väl i överensslämmelse med vad som i vart fall kan antas varagällande rätl. 1 vissa fall är del dock klarl all lagförslagel innebärförändringar i rättsläget. Hämiöver innebär lagförslagel den stora Ibrändringenall reglerna, som nämnls, lill övervägande del är ivingande. 1984/85:110 5 Enövergripande synpunkt är att reglerna skall stimulera till kommunikationmellan parterna. Många tvister kan undvikas om parterna lar konlakl medvarandra och diskuterar t. ex. avtalels innebörd och eventuell utvidgning avdetla och frågor om betalningen. Denräiispoliiiska ulgängspunklen har nalurliglvis varit alt lillgodose konsumentskyddet.Men ulredningen har därlör inte velat eftersätta det seriösa näringslivetsbefogade intressen. Det har i stället varil en strävan att finna balanseraderegler tor rättsförhållandet mellan näringsidkare och konsumenter. Lagförslagetinnehåller uttryckliga regler om alt näringsidkaren skall svara lör uppgiftersom han har lämnat - inle bara vid avialels ingående utan även vidmarknadsföringen. Med detta vill ulredningen markera all av-lalsmekanismensätts igång redan i och med marknadsföringen. Vad som då har förekommit kan -om avtal kommer till slånd - bli av betydelse lör avialsinnehållel ellerlolkningen av avtalet. Detta är något som i vart fall ligger i linje med vadsom redan nu kan anses vara gällande rält. Moi bakgmnd härav har utredningeninte funnii skäl att - på del sätt som skett i 7 8 konsumenlköplagen - begränsalagregleringen till fall då näringsidkaren har lämnal vilseledande uppgift omprestationens kvalitet. En avvikelse från vad som har ullovals imarknadsföringen kan - om den gäller l. ex. Gänslens beskallenhel - visserligenbli att betrakta som fel. Men om avvikelsen gäller tiden för prestationen, kanden bli atl betrakta som dröjsmål. Vidare kan det röra sig om en vidmarknadstöringen lämnad uppgift om t. ex. priset. En sådan uppgift kan bli bestämmandelör vad konsumenten skall belala. 1 vissa fall får näringsidkaren enligt(brslagei också svara tor all han underlåter alt lämna relevant information. Ulredningenföreslår också att näringsidkare i bakre led, l. ex. malerialleveranlörer,skall ha ansvar lör uppgifter vid marknadsföringen. Detta ansvar är dock merabegränsal än det ansvar som ulredningen föreslår atl näringsidkaren själv skallha. Ansvaret lör näringsidkare i bakre led föreslås gälla endasl uppgifter somvarit vilseledande. Vidare är ansvarel begränsat lill skadestånd. Även förnäringsidkare i bakre led föreslås tor vissa fall elt ansvar för Underlätelseatl lämna information. Tillskillnad från vad som gäller i köprälten ger förslaget uttryckliga regler omprestationens slandard. Den gmndläggande regel som utredningen to-reslår är aunäringsidkaren skall uilöra Gänsten på en fackmässigt tillfredsställande sätloch med omsorg ta lill vara konsumenlens intressen. Med Utgångspunkt häriföreslås sedan ett antal mer konkreta beslämmelser. Flertalet av dessa kansägas vara ett uttlöde av den allmänna omsorgspliklen. Näringsidkaren harenligt lagförslaget ett ansvar lör att arbetet leder till ett vissl resulial.Vilkel resultat som kan krävas beror på vad som är avtalat eller på vadkonsumenien har haft anledning au räkna med. 1984/85:110 6 Iblandkan näringsidkaren dock inle anses ha ålagit sig mer än att göra sill bästa föratl lå l.ex. en äldre apparat all fungera. Man får då lälla lillbaka på huvudregelnom all arbelet skall ullöras fackmässigl och med omsorg. Lagförslaget angeruttryckligen au resullalel skall ha den hållbarhet som är normal med hänsyn UllUänstens art och sällel för utförandet. Det förekommer all näringsidkaren inleåtar sig mer än aii utföra Gänsten provisoriskt, så goti del går eller medliknande förbehåll. Lagförslagel godiar i princip ett sådant förbehåll, menanger att hänsyn därtill får las endast i den mån del är skäligt. Denna regelkan jämföras med 9 8 konsumenlköplagen. Deluppställs också elt särskilt krav på säkerhet. Tjänsten skall utföras så attresultatet slår i överensslämmelse med föreskrift som i säkerhelssyfte harmeddelats i författning eller av myndighet. Detta krav är oeftergivligt.Beslämmelsen har sin motsvarighet i 8 8 konsumenlköplagen. 1vissa läll är näringsidkaren enligt förslaget skyldig atl ulföralilläggsarbete.