prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Atl mot denna bakgmnd göraen bedömning av behovet av yllerligare arbelsmarknadspoliliska insalser förhela /86 är svårt. AMShar i skrivelse redovisal sin bedömning av den förvänladearbetsmarknadsutvecklingen och behovet av insatser utöver dem som harföreslagits i årels budgetproposition. har AMS redovisat uppdrag frånregeringen vad avser byggarbetsmarknaden och långtidsarbetslösheten. Isin skrivelse tar AMS upp etl slorl antal frågor av delvis skilda karaktärer.En huvudpunkt utgör en diskussion kring vikten av att arbetslinjen fullföljsoch all samhällels resurser ulnyttjas för akliva insalser i syfte all ge dearbetssökande arbete eller utbildning. Jag delar här AMS uppfallning attinsalser för att t.ex. slödja långtidsarbelslösa och ungdomar lill arbete päden ordinarie arbetsmarknaden är atl föredra framför passivt understöd. Dennainslällning har utgjort gmnden för regeringens satsning på ålgärder av typenarbelsmarknadsulbildning, rekryteringsstöd, lönebidrag, ungdomslag och startaegel bidrag. Även i fortsältningen måste arbetslinjen vara vägledande förinriklningen av arbetsmarknadspolitiken. Den satsning på särskiltvuxenstudiestöd för arbelslösa (SVUXA) som chefen för utbildningsdepartementettidigare har presenterat ulgör ett annal led i satsningen på arbetslinjen. Enannan huvudpunkt i AMS framställning är insatser för att förbättra serviceninom arbetsmarknadsverket. Del gäller bl.a. resurser för atl förbättrakundmottagningarna, för telefonväxlar och för anskaffning av praklikplaiser.Jag är positiv till nyskapande försök som pågår inom arbetsförmedlingen såsomsatsningen på snabbförmedling i bl.a. Göleborg och Slockholm och samarbetet medlokalradion bl.a. i . 1 årets budgetproposition föreslog jag attarbetsmarknadsverket i princip undan- Prop.1984/85:150 Bilaga 2 9 las från del s.k. huvudförslaget. Jag är inle nu bereddalt förorda några ändringar i dessa delar. En Iredje huvudpunkt i AMS framställning är de problem sommöter vissa grupper eller delar av arbetsmarknaden. Det gäller byggnadsverksamheten,långtidsarbelslösa, brislen på tekniker och del ökande antalet flyktingar. Detre förslnämnda områdena ålerkommer jag strax till. Vad det gällerflyktingfrågorna framhåller AMS atl den ökade tillströmningen av flyktingar somnu sker kommer att kräva ökade förmedlingsresurser. För alt underlättaarbetsplacering av flyktingar planerar AMS vidare atl tillsammans med femkommuner driva projekl där olika resurser förs samman för alt åsladkomma ellbällre resultat. AMS bedömer att koslnaden för dessa projekt uppgår lill 17milj. under budgetårel 1985/86. För egen del vill jag anföra följande. Antalet asylsökande har ökat främst under andra halvåret1984. Detta ställer krav på insatser från bl.a. arbetsmarknadsverket för demsom får tillstånd alt stanna i . Eftersom tillståndsfrågan ännu inte äravgjord för elt stort antal av de asylsökande är det emellertid ännu för tidigtatt bedöma i vilken utsträckning särskilda krav kommer alt ställas på arbetsmarknadsverket.Jag är därför inte nu beredd att föreslå särskilda medel för förslärkning avarbetsförmedlingarna. När det gäller resurser för samordning av olika insalserför invandrares och flyktingars anpassning till den svenska arbetsmarknaden fårdessa rymmas inom ramen för tilldelade medel för t. ex. beredskapsarbeten ocharbelsmarknadsulbildning. Anpassningar av regelsystem m. m. kan härvid varanödvändiga och jag avser atl pröva sådana framslällningar positivt. I dessafrågor har jag samrått med statsrådet . Den fjärde huvudpunkten i AMS framställning är insatserlill följd av den väntade utvecklingen på arbetsmarknaden under budgetåret1985/86. AMS framhåller i likhet med vad jag har anfört all del nu ärsvårt atl bedöma behovel av framför alll de sysselsättningsskapande ålgärdernaför hela /86. Enligt AMS torde behovel av beredskapsarbelen ochrekryteringsstöd för nästa budgetår vara minst av samma omfattning som förinnevarande budgetår. AMS utgår från detta i sin planering . Närutvecklingen på arbetsmarknaden säkrare kan förutses avser AMS all återkommamed en mer preciserad bedömning. Som jagnyss anförl finns del skäl att anta atl efterfrågan på arbetskraft kommer attvara så betydande att arbetslösheten minskar ytteriigare. Jagdelar emellertid AMS bedömning att planeringen för höslen vad gällersysselsättningsskapande insatser bör ulgå från alt dessa kan behöva bli avmolsvarande omfattning som . I delta sammanhang har AMS också lämnat förslag tilländrade regler för beredskapsarbeten av investeringskaraklär saml vissaallmänna ändringar av utbildnings- och fiyttningsbidrag. Jag är inte nu bereddall förorda några förändringar i dessa delar. F. n. pågår i förenklingssyfleoch i samarbete 1984/85:150 Bilaga 2 10 medAMS en översyn av reglerna för bl. a. dessa bidrag i arbelsmarknadskungörelsen.Översynen beräknas pågå även under nästa budgetår. Jag räknar med att återkommalill regeringen med evenluella förslag till regeländringar när översynen ärslutförd. AMS tar vidare upp frågan om atl vidga timramen för stiftelsenSamhällsföretagsgruppen. Jag har för avsikt att, med utnyttjande av riksdagensbemyndigande, föreslå regeringen atl utöka antalet arbetstimmar inom denregionala sliftelsen i Göieborgs och län för att underlätta omställningeni i samband med nedläggningen av Uddevallavarvet. Jag är dock inleberedd att generellt vidga timramen för Samhällsföretagsgmppen. Somjag lidigare har framhållit finns det vissa frågor som fordrar en mer ingåendebehandling. Jag kommer att ta upp dessa frågor längre fram och då också vissaungdomsfrågor. Jag har dessulom för avsikl all nu återkomma till frågan omsärskild utbildning inom dataområdet och anpassning av reglerna för till beslut om förnyelsefonder. Innanjag går in på dessa frågor vill jag helt kort beröra frågan om medel förålgärder för atl främja rekrytering lill industrin m.m., den s. k. industrikampanjen.De projekt som har drivits inom induslrikampanjens ram under budgetåren1983/84 och 1984/85 håller nu på att avslulas. Av de totah avsatta medlen 100milj. har 50 milj. kr. delats ut lill länen för att stimulera regionalainsatser. En särskild ulvärdering av dessa insatser pågår nu och kommer atlslutföras . Vidare har 11 milj. kr. avsatts för att stödja projeklför att sysselsätta arbelslösa ungdomar. En särskild arbetsgmpp inom barn- ochungdomsdelegationen (Dir 1982: 104) har fördelal dessa medel. Barn- ochungdomsdelegationen kommer att redovisa slutsatserna av denna verksamhel senareunder våren. Avmedlen för indusirikampanjen har också 10 milj. kr. avsatts till en kampanj föratt främja rekryteringar av kvinnor till industrin. Erfarenhelerna från dennakampanj har tillsammans med dataeffektutredningens förslag till äigärdsprogramför kvinnor i betänkandet Datorer och arbetslivets förändring (SOU 1984: 20)bildat bakgmnd till regeringens prop. 1984/85: 130 om kvinnors villkor påarbetsmarknaden. I denna redovisar statsrådet ett åtgärdsprogramhuvudsakligen inriktal på att bryla kvinnors traditionella yrkesval. Reslerandemedel ca 30 milj. kr. har fördelats till olika projekt inom ramen förinduslrikampanjens syfte. Jag har för avsikl alt återkomma fill regeringen meden fullsländig redovisning av industrikampanjen och eventuella förslag närutvärderingen är klar. Dentotala byggproduklionen som expanderade kraftigt under 1%0-talet hölls under1970-talet på en i stort sett oförändrad nivå. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 avbyggnadsverksamheten i början av 1980-talel har produktionen stabiliserats.Byggandet har ändrat karakiär då en förskjutning har skett mot om-och tillbyggnad samt reparalion och underhåll. Sysselsättningen inombyggnadsverksamheten som ökade kraftigt framför allt har nusjunkit till ungefär nivå. Utan den kraftfulla ekonomiska politik somhar förts sedan regeringsskiftet och de speciella investeringsprogramsom regeringen har initierat skulle sysselsättningen varil ännu lägre.Nedgången har dock nu brutits. För resten av 1980-talet kan en viss tillväxt ibyggnadsverksamheten förutses, enligt långtidsutredning (LU 84), ochsysselsättningen beräknas totalt sell bli oförändrad. Enstabil tillväxt i den svenska ekonomin är en avgörande förutsättning förbyggnadssektorns utveckling i ell längre perspekliv. De speciella investeringsprogrammenhar syftat lill atl på kort sikl öka den inhemska efterfrågan och tillgodoseangelägna behov inom skilda samhällsområden som nya arbetstillfällenhar skapats. Samfidigtsom framtidsutsikterna för byggnadssektorn framstår som relativt positiva,finns det skäl all också poängtera problemen, speciellt på kort sikl. Regionalaobalanser måsle hävas. Fördelningen mellan olika utbildningar och yrkesgruppermåsle förändras. Jag ålerkommer slrax lill dessa frågor. Delinvesleringsprogram som regeringen beslutade om (prop. 1982/83:50) innehöll investeringar för ca 9000 milj. kr. med etl statligt stöd på 3900milj. Genom olika beslut har regeringen därefter lidigarelagl statliga ochandra invesleringar för sammanlagt drygt 4800 milj. kr. Härutöver har en slorandel av AMS medel för beredskapsarbeten utnyttjats för invesleringar i byggnaderoch anläggningar. Budgetårel 1982/83 avsatte AMS närmare 1 150 milj. kr. lillberedskapsarbelen av investeringskaraklär vilket moisvarar en total volym pådrygt 2400 milj. kr. Motsvarande belopp /84 var drygl 1 260milj. resp. drygl 2900 milj. kr. Dessutom har etl tioårigtbostadsförbätlringsprogram antagils av (prop. 1983/84: 40, BoU 11,rskr 63). 1december 1983 beslutade regeringen om etl tillfälligt s.k. ROT-pro-gram förkommunerna under främst . Totalt avsattes 380 milj. kr. inomberedskapsarbetenas ram för denna verksamhel, vilkel motsvarar en totalinvesteringsvolym på ca 1 000 milj. kr. ökade lånemöjlighelerna förkommunala ROT-projekt genom vidgade låneramar för kommunlåneinstituten. Imaj 1984 gav regeringen i uppdrag all, som ett led i del fortsatta arbelelmed ett långsikiigi program för byggsektorn, ulreda den förvänlade utvecklingeninom sekiorn på såväl korl som lång sikl. I uppdragel ingick alt överväga vilkaålgärder som kan behöva vidtas för all komma till rälla med sådana problem somhar sin grund i strukturella och regionala obalanser i byggsysselsättningen.Ulrediiingsuppdragel har utförts i samarbeie med partema påbyggarbetsmarknaden. 1984/85:150 Bilagal 12 AMShar, som jag nämnde lidigare, i skrivelsen redovisatresultatet av ulredningen. Det konstaleras i denna alt den faktiskasysselsältningsminskningen inom byggnadsindustrin har haft olika förlopp iskilda delar av landel. 1 storstadslänen ägde sysselsältningsminskningen rumunder första hälften av 1970-lalet. Därefier har sysselsältningsnivån ibranschen bibehållits i dessa län. Skogslänen uppvisar ett något annal mönsler.Där minskade sysselsättningen inom byggnadsindustrin måttligt under försia hälftenav 1970-lalel för att därefier falla under början av 1980-lalel. EnligtAMS slalistik fanns del 15000 registrerade arbelslösa byggnadsarbetare år1983. Över 5000 av dessa var träarbelare. Det föreligger väsentliga skillnaderi arbetslöshet mellan olika yrkesområden. Särskilt vägarbetare och murare harhög arbelslöshel med en kraftig lopp . Enligt AMSförefaller de yrkesgrupper som har en hög vinterarbelslöshet att även ha enrelativt hög sommararbelslöshet, vilket indikerar betydande strukturellarbelslöshel. Inom skogslänen har andelen arbetslösa medlemmar i de erkändaarbetslöshetskassorna inom gruppen egenlliga byggnadsarbetare (betong, trä ochmurare) ökat kraftigt , från 7,lill 17,. År1984 hade denna andel minskat till 15,. Del är dessa grupper som i huvudsakarbeiar med nyproduktion. Byggnadshantverkargruppen snickare, målare, elektriker,plålslagare m.fl. som huvudsakligen arbetar med ersätlningsproduktion harklarat sig bältre. Ulredningenbehandlar också den yrkesmässiga och geografiska rörligheten och konstaterarall byggnadsarbetarnas toiala röriighet inle är lägre än andra gruppers. Enligtulredningen har omsättningen bland medlemmar uppgått lill , vilket visar på enbetydande yrkesmässig rörlighet. Det kan också skönjas en trend mot att färrenu väljer alt byla yrke och i stället flyttar. Föralt på siklkomma lill rätta med obalansen på byggarbelsmarknaden har AMStillsammans med parierna utarbetat ett förslag lill arbetsmarknadspolitisklhandlingsprogram för byggnadsindustrin. AMS anser all del behövs nya former avinsalser för att bereda arbete åt byggnadsarbetare som har sådant handikapp attde har svårigheter all komma in i arbete på den öppna marknaden. Enuigångspunkt i AMS diskussion med parterna på byggarbelsmarknaden har varil attförelagen inom branschen kan och bör la ell större ansvar för dearbetshandikappade. För all delta skall åstadkommas krävs, enligt AMS mening,atl lämpliga organisations- och anställningsformer kan åstadkommas. Vidarekrävs, enligt AMS, all statsmakterna klargör sin medverkan i projektet. Jagdelar AMS uppfallning all man bör försöka finna mer varaktiga lösningar för dearbetshandikappade byggnadsarbetarna. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 13 också deras kunnande tas tillvara och komma samhället tillgodo. Jag kommer alt föreslå regeringen all uppdra åt AMS alt isamråd med berörda intressenter på byggarbelsmarknaden ulreda alternativa lösningarsom mer långsikiigi ger arbele ål arbetshandikappade byggnadsarbetare inomeller utanför byggnadsverksamheten. En möjlighet som bör prövas är allföretagen inom branschen tar ell slörre ansvar för de arbetshandikappade. AMSbör därvid la i beaktande de strävanden mol en ökad övergång frånobjektanställningar till mer långsikliga anställningsformer som finns inombranschen. Slyrelsens förslag om insatser för de arbetshandikappade byggnadsarbetarnabör utformas så att de inte molverkar en sådan ulveckling. Vidare börstyrelsens förslag ulgå från all arbelsmarknadspoliliska stödåtgärder försökande med arbeishandikapp skall kunna användas i enlighel med de regler somgäller för de olika stöden. Arbetet bör bedrivas skyndsamt. Förslag bör läggasfram i sådan tid att ett arbete pä områdel kan påbörjas fr. o. m. den I juli1986. F. n. pågår försök med kontakt- och uppsökarverksamhet därarbetslösa byggnadsarbetare avlönade av AMS och Svenska Byggnadsarbetareförbundetarbetar med att aktivera andra arbetslösa byggnadsarbetare. AMS föreslår attdenna verksamhel skall förlängas. Jag bilräder AMS förslag. Jag kommer senareatt föreslå regeringen all 2 milj. kr. av de för /86 föreslagnamedlen till beredskapsarbelen skall fä användas för denna verksamhel. Jag harvidare för avsikl att föreslå regeringen att en ulvärdering av den hittillsutförda verksamhelen redovisas i samband med AMS anslagsframställning /87. Inriktningen av verksamhelen bör vara att slödja ochstimulera arbelslösa byggnadsarbetare all vidareutbilda sig, ta vara på dearbetsmöjligheter inom branschen som finns på andra orler, byla lill arbeteinom annan bransch saml att fungera som ett allmänl slöd. När del gäller arbetsförmedling för byggnadsarbetare ärdel posilivi alt AMS avser att utarbela en plan för hur denna del avförmedlingen skall ulvecklas. Jag vill dock betona vikten av att AMSuppmärksammar alt branschanpassade förmedlingar inle får leda lill all denenskildes möjligheter alt finna arbele utanför aktuell bransch minskar. För attundvika brist pä arbetskraft inom reparalions- och ombyggnadsarbeten anserjagi likhet med AMS det synneriigen angeläget att styrelsen i samråd med parternasnabbt tar fram nödvändig ulbildning i försia hand inomarbetsmarknadsutbildningen. måste, som AMS framhåller,gymnasieskolans bygg- och anläggningstekniska linje anpassas till behoven.F.n. disponeras, av totalt 4700 intagninsplatser, drygt 900 i skogslänen trotsatt etl överskott av byggnadsarbetare finns i de flesla av dessa län. En vissminskning av antalet intagningsplatser görs lill nästa läsår bl. a. lill följdav all sökandetrycket minskat. Efter samråd med chefen för ulbildningsdepartemenletfinner jag det angeläget atl de regionala och lokala skolmyndigheternalillsamrfiäns med berörda parter på arbetsmark- Prop.1984/85:150 Bilaga 2 14 nådenarbeiar aktivt för atl antalet platser i skogslänen minskas till en, iförhållande lill behovet av arbetskraft, lämplig nivå. EnligtAMS förutsätter byggnadsverksamheten att en stor del av de anställda är bereddatill geografisk röriighet antingen genom att pendla mellan bostadsort ocharbetsplats eller genom atl flytta. Byggnadsarbetare, som tar arbete på annanort kan, enligt AMS, inte alltid räkna med att få fortsatt sladigvarande arbelepå orten. AMS föreslår mol denna bakgmnd att den nuvarande starthjälpen skallfå utnyttjas för att finansiera veckoslutsresor. Jagdelar AMS och parternas uppfatlning all del är vikfigt att underiätta förbyggnadsarbetare att la arbete både inom och utanför byggbranschen - på annanort om en långsiktig balans skall kunna uppnås. För atl uppnå en bättreöverensstämmelse med nu gällande system förordar jag dock alt en någotannoriunda lösning väljs. I likhel med vad som f n. gäller i fråga omflyttningsbidrag för dem som är bosatta inom kommunerna byggnadsarbetare i skogslänen kunna beviljas ersällning för två hemresorper månad under ell år under förutsättning alt dagpendling inte är möjlig.Vidare bör med hänsyn till anställningsförhållanderna på byggarbelsmarknadenstarthjälp med . kunna ulgå om anställningen beräknas vara minst tremånader. I övrigt bör gällande regler tillämpas. Den totala kostnaden för mittförslag om månadsresor och starthjälp för byggnadsarbetare beräknar jag till ca25 milj. kr. Del lotala medelsbehovel för flyttningsbidrag är f. n. svårt attbedöma. Jag föreslår därför inle nu all anslaget för flyitningsbidrag skalltillföras medel för de akluella förändringarna utan återkommer om så erfordraslill regeringen i denna fråga. Förall siärka projeklberedskapen av investeringsobjekt föreslår AMS att detantingen införs ett projekleringsbidrag eller någon form av s.k. mjuka lån somavskrivs när projektet kommer till slånd. Jag kan inle tillstyrka deltaförslag. Del finns dock skäl att erinra om att regeringen i december 1984beslutade om en försöksverksamhet med förenklad säsongstyrning avbyggverksamheten i fem län. Försöken bygger på frivilliga överenskommelser medde större byggherrarna inom kommunen, och slaten.Försöksverksamheten innebär ett ökat ansvar för kommunerna att göra enlångsikfig planering av byggandet. Detta har väsenllig betydelse förmöjligheterna atl snabbi starta olika verksamheler. Vidare underiättaskommunernas möjligheter att göra totala inventeringar av kommunens byggbehov påsikt. EnligtAMS bedömning skulle det, om de föreslagna åtgärderna genomförs, ta två innan rimlig balans kan uppnås på byggarbetsmarknaden. Under dennaperiod behövs kompletterande sysselsättningsinsatser i form av stimulanser ochlidigareläggningar av angelägna invesleringar. För nästa budgetår föreslår AMSalt minsl 500 milj. kr. anslås för tidigareläggning av statliga ochstatsbidragsberätfigade kommunala och enskilda objekt. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 15 Denbedömning av byggarbelsmarknaden som kan göras pekar på en mer posifivutveckling för vintern 1985-1986 än vad molsvarande bedömning visade för ett årsedan. Trots detta kvarslår, som lidigare har framhållits, omfatlande regionalobalans som inte kan lösas på kort sikt. För all underlätta denna anpassningfordras all alla parter på byggmarknaden aktivt dellar. Anslagen fillunderhåll inom byggnadsslyrelsens ansvarsområde kommer atl öka kraftigt underbudgetårel 1985/86. Kommunernas insatser spelar här också en framträdande rolloch jag ulgår från all kommunerna kommer att intensifiera reparations- ochunderhållsverksamheten i kommunala byggnader och anläggningar. För riksdagenskännedom vill jag meddela all regeringen med utnyttjande av denav beviljade finansfullmaklen (prop. 1984/85: 150, bil. I, FiU 40,rskr 420) beslular om slatliga lidigareläggningar för 162,4 milj. kr. samtavsätter 138 milj. kr. för kommunala beredskapsarbelen av investeringskarakläri vissa skogslän.\Chefen försocialdepartementet kommer senare i samband med en proposition om barnomsorgenatt bl. a. föreslå yllerligare medel till anordningsbidrag för barnstugormotsvarande en investeringsvolym om ca 300 milj. kr. Chefen förbostadsdepartementet kommer senare att föreslå regeringen alt 48milj. fåranvändas för anordningsbidrag för samlingslokaler. Totalt moisvarar dessaålgärder en investeringsvolym på närmare I 100 milj. kr. Den toialasysselsättningseffekten av dessa invesleringar kan beräknas fill 2 000 - 2 400personer. Bristenpå tekniker har blivit alltmer påtaglig. Brislen gäller framför alllcivilingenjörer och berör i särskilt hög grad verkstadsindustrin. I åretsbudgetproposition lämnade jag en utförlig redovisning av den bristsituation somföreligger. I en bilaga lill AMS skrivelse och i en skriftutgiven av , och med titeln ges ytterligare belysning av frågan. I den nämnda skriftenframhålls atl de underliggande drivkrafterna till teknikerbrislens framväxt ochorsaker är långsiktiga. De viktigaste är kraftigt ökade specialiseringpå kunskapsintensiva produkter, dessa produkters snabba marknadsexpansion ochteknikeryrkenas allmänl stigande betydelse i produktionsprocessen. Ilikhet med författarna till skriften, ser jag teknikerbristen som etthälsotecken för den svenska industrin. Detta kan lyckas paradoxall men är ettullryck för framlidstron i den svenska ekonomin. Gemensamma ansträngningarmåste göras för att fylla behoven av kvalificerade tekniker och därmed främjaen önskvärd ytterligare produktions- och kvalitetsökning inom industrin. Kortsiktigthar teknikerbristen medfört vissa problem för, i första hand. 1984/85:150 Bilaga2 16 Genom industrins slora efterfrågan på kvalificeradetekniker har högskolan svårigheter all behålla den forskande och undervisandepersonalen. Chefen för har tillkallat enarbetsgrupp med uppdrag att utarbeta förslag lill ålgärder för att förbättralärarförsörjningen. Densuccessivt accentuerade bristen på tekniker är emellertid långsiktig och måstehuvudsakligen motverkas genom långsikiigi inriklade insalser inomutbildningspolitiken. I årets budgetproposition lämnade chefen förutbildningsdepartementet vissa förslag om utökning av kapaciteten, i bl. a.civilingenjörsutbildningen samt förslag om utveckling av kortare tekniskhögskoleutbildning. Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kan emellertidvissa ytterligare överbryggande insatser göras ulöver den vidgade salsning påteknikerulbildning inom arbetsmarknadsutbildningen som regeringen initieradeinför innevarande budgetår. Genom att, såsom AMS föreslår, vidga reglerna förAMU i företag och främst då för den s.k. flaskhalsulbildningen kan brislen pålekniska tjänstemän till en del motverkas. Isin skrivelse föreslår AMS att antalet bidragsberättigadetimmar för AMU i förelag får fördubblas. Vidare föreslås alt bidragsbeloppetom högsl . för kurskostnader skall få överskridas vid fort-eller vidareutbildning av tekniker. Jag delar AMS uppfatlning att tekniskapåbyggnader av den art som här avses, kan behöva omfatta mer än nuvarandebegränsning till 920 limmar. anserjag del angeläget all förelagensnabbt utnyttjar möjligheten att genom flaskhalsutbildning lillgodose behovelav tekniker. Mol denna bakgrund avserjag alt föreslå regeringen allbidrag för lekniska påbyggnadskurser som startas skall fåbeviljas för upp . Jag anser mig däremol inle kunna bilrädaAMS förslag om höjning av bidragsbeloppet för kurskoslnader eller uividgning avtimantal för andra ulbildningar. Jag vill emellertid också understryka viktenav all förelagen själva snabbt tar sin del av ansvaret förkunskapsuppbyggnaden. Planeringen för utnyttjandet av förnyelsefonderna börinledas . Fondernas medel kan las i anspråk för ulbildning somstartar . Det är viktigt all företagen lar i beaktandemöjlighelerna atl expandera den företagsinierna utbildningen under nästalågkonjunktur. Del bör också så långt del praktiskt är möjligt ske enanpassning av de fort- och vidareutbildningskurser som erbjuds inomarbetsmarknadsutbildningen och Komvux.