prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Chefen förfinansdepartementet har redogjort för de ekonomiska utsikternaoch för den ekonomiska politiken under det närmaste årel. De framgångar somsvensk industri nu skördar, har i förening med en förbättrad internationellkonjunktursituation grundlagts av den ekonomiska politik som regeringen harbedrivit. Förutsatt att kostnadsstegringama kan begränsas, ochalt inflationen därmed kan hållas nere på en nivå jämförbar med vårakonkurrentländers, kan en fortsatt ökad sysselsättning väntas inomnäringslivet, även om industrikonjunkturen väntas kulminera . Del finns också anledningatl räkna med en ökad sysselsättning inom den offenfiiga sektorn. Expansionentorde emellertid vara koncentrerad till kommunerna. Sammantaget finns detsåledes goda förutsättningar för en fortsatt positiv sysselsättningsutvecklingunder . Arbetslöshetensutveckling är beroende av hur utbudet av arbetskraft och sysselsättningenförändras, liksom av omfattningen och inriktningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Utbudet av arbetskraft har ökal snabbtunder och det finns anledning anta att arbetskraftslill-skottetunder blir minst lika stort som . Även om såledestillväxten av nya arbetstillfällen förstärks måste därför enligt min mening denarbetsmarknadspolitiska beredskapen hållas på en hög nivå för attarbetslösheten skall kunna reduceras ytterligare. De obalanser som kvarstår iden svenska ekonomin medför alt det endast gradvis torde vara möjligt attreducera de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna. Arbetsmarknadspolitikensfrämsta roll i det nuvarande konjunkturläget är att underlätta näringslivetsrekrytering av arbetskraft och utnyttja expansionen till att ge arbete åt dearbetslösa. Arbetsförmedlingen står i centrum för denna strävan.Arbetsförmedlingens uppgifter har successivt breddats och fått en volymmässigtallt slörre omfattning. En effektiv förmedling kan bidra lill att förkortavakans- och arbelslöshelsliderna. Som jag lidigare redovisat har ocksåvakanstiderna för lediga platser kunnat reduceras i förhållande till tidigarekonjunkturuppgångar. Jag ser därför med tillfredsställelse på den satsning pådet s. k. serviceprogrammel som sker inom arbetsmarknadsverket. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 14 har en rad åtgärdervidtagits i syfte att effektivisera arbetsförmedlingensverksamhet. Det första steget var en organisatorisk förändring (PLOG) som bl.a.medför bättre kontakter med förelag och underiättar förmedlingensservice till såväl företag somarbetssökande. Som ett led i uppföljningen av organisationsförändringen gjordesi en undersökning i länav arbetsförmedlingens service till företagvid rekrytering av personal. Undersökningen visar att företagen snabbt fickkvalificerade sökande till de lediganmälda platserna och att servicenvid platsanmälan var god. Det andra steget är det serviceprogramsom AMS beslutade i början av år 1984.Syftet med programmet är att frigöra resurser till det direktaförmedlingsarbetet, så atl mer tid kan ägnas åt kontakter med företag och arbetssökandeför att finna rätt person till de lediga arbetena. För att frigöra resurser kommer regelsystemen ochadministrationen att förenklas, beslutsbefogenheter att delegeras,modern teknik att utnyttjas, arbetssättet mot kunderna att förbättras ochserviceandan stärkas. Avsikten är också att fortsätta decentralisera beslut ochsuccessivt förändra styrsystemet inomverket i riktning mot högre grad av målstyrning. Vidare pågår inomplatsförmedlingen en teknisk upprustning som innebär ökad användningav ADB. Jag kommer att föreslå att ADB-systemet inom platsförmedlingen får byggas utmed ytterligare 272 terminaler under /86. Avsikten är, som jag redovisaderedan i förra årets budgetproposition, att ADB-systemet skall vara fulltutbyggt under slutet av1980-talet. En effektivförmedling minskar behovet av mer resurskrävande sysselsättningsskapandeåtgärder. Prioriteringen av förmedlingsverksamheten ligger därför i linje medregeringens strävanden att främja effektiviteten i den svenska ekonomin. SomAMS har framhållit gör den stora mängden platser och sökande att även små förändringar av degenomsnittliga väntetiderna för arbetssökande och platser får betydelsefullasamhällsekonomiskakonsekvenser. Under budgetåret1983/84 tog arbetsförmedlingen emot inte mindre än 800000arbetssökande. Nästan 300000 av dessa hade arbete men önskade byta till annat.580000 lediga arbeten anmäldes till arbetsförmedlingen. Omkring 25000personer fick arbetsvägledning och yrkesinriktad rehabilitering vidarbetsmarknadsinstituten. Dessa siffror ger en viss uppfattning om storleken på denverksamhet som bedrivs. För att understöjda förmedlingens funktioner kommerjag beträffande arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader att föreslå att medelför dessa kostnader, som huvudsakligen avser personal, genom omprioriteringar anvisas utöverdet s. k. huvudförslaget. Genom att ställa uppetl långsiktigt effektivitets- och rafionaliseringsmål för arbetsmarknadsverketsom innebär en begränsad tillämpning av huvudförslaget under resten av 1980-talet får verket en möjlighetatt bättre planera den framtida verksamheten. 1984/85:100 Bilaga 12 15 1984/85:45om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. redogjorde jag för nödvändigheten av attytteriigare åtgärder sätts in för att få tillstånd en begränsning av långfidsarbetslösheten. Rekryteringsstödet och enskilda beredskapsarbeten skal) huvudsakligenutnyttjas för långtidsarbetslösa.Jag utgår från att såväl arbetsgivare som arbetstagare är beredda att aktivtstödja arbetsförmedlingen så att rekryteringsstödet blir ett effektivtinstrument till förmån för de långtidsarbetslösa. Arbetsgivarna, men också de anställda, måste ha en öppen ochpositiv attityd till rekryteringen av långtidsarbetslösa. Den äldrearbetskraftens yrkeskunnande och erfarenheter måste därvid tas tillvara. I samma propositionkonstaterade jag vidare att kommuner och landsfingskommuner på ett föredömligt sätt har tagit ansvar fördem som har varit arbetslösa. Genom attrekryteringsstödet utvidgas fr. o. m. från till kommuner ochlandstingskommuner ges dessa ökade möjligbeteratt skapa fasta arbeten för en hårt drabbad grupp av arbetssökande. Näringslivet och kommunerna fär därmedtillgång lill likartat utformadeåtgärdssystem. Enligt min uppfattning har både näringslivet och kommunernaansvar för att syftet med rekryteringsstödet uppfylls. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måsle ständigt omprövas och förändringargenomföras om syftet med åtgärderna inte uppfylls eller förutsättningarnaförändras. AMS har därför fått i uppdrag att lämna enredogörelse för sammansättningen av den heterogena och delvis oklaragrupp arbetssökande som är långtidsarbetslösa enligt gängse statistiskadefinitioner. AMS skall vidare redovisa erfarenheterna av de olika åtgärdersom har satts in och även lämna förslag till eventuella förändringar avbefintliga arbetsmarknadspolitiska medel. I uppdraget ingår också att se över frågor som hängersamman med skilda krav på att varaarbetssökande som en förutsättning för bibehållande av rätt till ersättningfrån vissa trygghets- och socialförsäkringar. Den inriktning pååtgärder för långfidsarbetslösa som regeringen särskilt har betonat ipropositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. föreslås såledesfortsätta. Till rekryteringsstödet för näringslivet och kommunerna föreslårjag att medel anvisas motsvarande 4,5 miljoner sysselsättningsdagar. Denkommunala och landstingskommunala delen av stödet skall ocksåfortsättningsvis endast avse långtidsarbetslösa. Även stödet till näringslivet skalli huvudsak avse denna kategori arbetslösa. För beredskapsarbeten föreslår jagen volym motsvarande 4 miljoner sysselsättningsdagar. Såväl (Kl) somstatistiska centralbyråns (SCB) barometerundersökningar har visal att bristenpå teknisk personal växer. 1984/85:100 Bilaga 12 16 Företagenhar således generellt sell fått svårare att rekrytera tekniker. Detta äremellertid inte liktydigt med att det råder brist på alla slag av tekniker.Enligt SCB: s arbetskraftsbarometer råder det brist eller någon brist på alla slag avcivilingenjörer med praktik. För civilingenjörerutan praktik är bilden enligt barometern mer splittrad och bristen mindreframträdande. Brist råder också på vissa slag av gymnasieingenjörer med praktik medan tillgångenfortfarande är god eller balanseradbeträffande många slag av gymnasieingenjörer utan praktik. Examinationen avcivilingenjörer fram bestäms i stort av den tillströmning avelever som redan har skett. t. o. m. /82 var enligt uppgifter frånSCB antalet nybörjare vid de tekniska högskolorna strax över 3000 . Underde allra harintagningskapaciteten byggts ut till i runt tal 3 800 platser . Om nuvarandetendenser för genomströmningen skulle hålla i sig kommer examinationenunder tre fill framöver att ligga ungefär på nuvarande nivå, dvs.runt 2000 . Den kapacitetsutbyggnad som har kommit tillstånd får effekt på examinationen först framemot . haräven den tvååriga tekniska högskoleutbildningen expanderat betydligt. Utbildningenomfattar f. n. ca I 000 nybörjarplatser. Antalet personer somgenomgår den 4-åriga tekniska linjen i gymnasieskolan har sedan mitten av1970-talel ökat starkt, och framför allt . Den nuvarandeelevtillströmningen och planerna för den tekniska liruens antagningskapacitetde närmaste åren tyder på en årlig examination av 10000, vilket är en fördubblingsedan 1970-talets mitt. Om man antar att ca30% av eleverna från den tekniska linjen går till högskolan, blirtillskottet på arbetsmarknaden 7000 , att jämföra med runt 1980.Detta innebär att den totala tillgången på personer med teknisk utbildning,såväl gymnasial utbildning som högskoleutbildning, växer mycketkraftigt . F.n. finns drygt 40000 civilingenjörer och ca 210000 gymnasieutbildade ingenjörerunder . Av dessa är 5000 resp.24000 . Pensionsavgången blir alltså avsevärtmindre än tillskottet av nyutbildade. SCB: sarbetskraftsbarometer beskriver teknikerbristen mer ingående än Kl: skonjunkturbarometer. Som har framgått råder det brist på tekniker även om skillnaden är stormellan de olika specialiteterna och ocksåmellan olika branscher. Till viss del är detta ett allmänt konjunkturfenomen men det kan också ses som ettstrukturfenomen eftersom uppgången har varit starkast inom teknikertätabranscher. Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen(AMU) har skett en särskild satsning påteknikerutbildning. Exempel på detta är vidareutbildning för invandrare medutländsk teknikerutbildning och kompletteringsutbildning för byggnadsingenjörertill produktionstekniker inom verkstadsindustrin. Även inomflaskhalsutbildningens ram finns många exempel på teknisk utbildning. 1984/85:100 Bilaga 12 17 De nya utbildningarsom har kommit till stånd kommer efterhand att förbättra möjlighelerna atl rekrytera tekniker. De särskildainsatser som har gjorts genom kampanjen för att rekrytera kvinnor tillindustrin kan också bidra till detta. De s.k. fömyelsefonderna vilka har beslutats av kommer dessutom att kunna spela en roll. Jagutgår från att företagen tillvaratar den arbetskraft som har genomgåttulbildning inom AMU, men också attde utnyttjar möjligheterna all vidareutbilda den egna personalen inomramen för AMU. Verksamheten iungdomslag har utvärderats . En redogörelseför detta har lämnats till i regeringens skrivelse1984/85:88 med redovisning av verksamheten enligt lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Den ökadeefterfrågan på arbetsmarknaden har ännu inte i någon större utsträckningförbättrat ungdomamas ställning. Trots detta ligger arbetslösheten bland 18-och 19-åringama nu på en mycket låg nivå. Det är ungdomslagensom har gett detta resultat. Ungdomslagen har inneburit att vi har kunnat gåvidare och stärka arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Det finns dock anledning att göra vissajusteringar av ungdomslagen bl. a. motbakgrund av vad som har framkommit vid utvärderingarna. Jag kommer senare under anslaget B 17. Statsbidrag förungdomslag att redovisa förslag till ändringar i fråga om ungdomslagen.I huvudsak är det sådana som skall bidratill att öka uislussningen från ungdomslagen. Jag kommer därföratt föreslå att tiden i ungdomslagen ökas med i genomsnitt ochatt i huvudsak utnyttjas för att söka arbete.Jag kommer också att föreslå att s.k. kontrollstafioner införs för ungdomar som har varit i ungdomslag under längre fid. Utöverdetta kommer jag att redovisa förslagsom innebär förenklingar av den administrativahandläggningen av ungdomslagen. Min medelsberäkning grundar sig på i genomsnitt25000 platser i ungdomslag under /86. Ett av skälen till att jagutgår från denna något reducerade nivå är de positiva effekter som jag bedömer att de förslag som jag här lämnar kommer att ha för uislussningen av ungdomar urungdomslagen. Ett annat skäl är denallmänt förbättrade arbetsmarknaden som också kommer att påverkaungdomarnas situation. Kontant stöd vid arbetslöshet Även med en kraftfull satsning påarbetslinjen kommer behovet av kontant stödvid arbetslöshet att vara omfattande. Pris- och löneutvecklingen motiverar också en höjning aversättningsnivån inom arbetslöshetsförsäkringen. Jag kommer därför att föreslåatt den högsta dagpenningen i 2 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 12 18 försäkringen höjs från 300 lill fr. o. m. den1 . Jag har också föravsikt att senare föreslå regeringen att en rad frågor kring arbetslöshetsersättningarnases över. Det gäller bl.a.ersättningsnivån, finansieringsfrågor m.m. Regeringensmålsättning att upprätthålla en hög ambitionsnivå inom arbetslivsområdetligger fast. Det åtempptagna reformarbetet inom arbetsrättens område fortskrider. Förslag harlagts fram om reformering av företagshälsovården och anpassningsverksamheten.Insalser görs för att förbättra äldres ochhandikappades slällning på arbetsmarknaden. Arbetet med att skapa underlag för en sammanhållenarbetstidspolitik bedrivs inom delegationen(A 1974:09) för arbetstidsfrågor (DELFA). Den ekonomiskaåtstramning som präglar årets budget har återverkningar även påarbetsmiljöområdet. De utvecklingsmål som gäller för arbetsmiljöarbetet måsteuppnås genom ett effektivare utnyttjande av tillgängliga resurser. Jag kommer i detföljande att lägga fram förslag om bl. a. ny anslagskon-stmklion för arbelarskyddsverket.Förslaget innebär att anslagel C I. Arbetarskyddsstyrelsen och anslaget C 3.Yrkesinspektionen fr. o. m. budgetåret1985/86 förs samman till ett gemensamt anslag, benämnt C I. Arbetsmiljö -Tillsyn och forskning. Medel under anslaget har beräknats med utgångspunkt ihuvudförslaget. Jag kommer emellertid att föreslå atl yrkesinspektionendärutöver, genom omprioriteringar, tillförs vissa ytterligare medel för denregionala tillsynsverksamheten. För att kunna införa en samordnad lösning förinformationssystemet om arbetsskador () och ett samordnatarbetsställeregister för arbetarskyddsverket (), som regeringen har fattat beslut om, föreslåsvidare att vissa medel tilldelas styrelsen för investeringar i /. Jagkommer också att föreslå vissuppräkning av reservationsanslaget C 2. Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur. Dessautgifter föreslås i fortsättningen finansieras via fonden förarbelsmiljöförbättringar. Möjligheterna att förbättra arbetsmiljönhar underlättats bl.a. av den ökade medvetenheten om arbetsmiljöns betydelseför människans hälsa och välbefinnande. Dentekniska utvecklingen har också inneburit bättre förutsättningar för arbetsmiljöarbetet, som den medfört nyaarbetsmiljörisker. Som ett led i strävandena att åstadkomma en bättre arbetsmiljöhar regeringen i proposifionen (1984/85:89) omföretagshälsovård och arbetsanpassning förelagt förslag om 1984/85:100 Bilaga 12 19 förelagshälsovårdens framtida inrikining och ulbyggnad.Propositionen omfaltar bl. a. åtgärder för att påskynda utbyggnaden avförelagshälsovården till att avse så många som möjligl av de sysselsatta på arbetsmarknaden. a. föreslåsetl nytt system för samhällets ersättning till förelagshälsovården. Utbyggnaden skall även i fortsättningen i första hand ske på frivillig väg och bygga pä de avial ochöverenskommelser om förelagshälsovårdsom har träffats mellan arbetsmarknadens parter. Vissa lagstiftningsåtgärderföreslås dock. I propositionen behandlas också frågan om ulbildning av företagshälsovårdens olikapersonalkategorier liksom frågan omsamordningen mellan den lokala skyddsorganisationen och anpassningsverksamhetenpå arbetsplatserna. budgetproposifionanmälde jag att företagshälsovårdsutredningensdelbetänkande (Ds A 1981: I)Mät- och laboratorieresurserför bättre arbelsmiljö hade överlämnals tillindustridepartementet för beaklandeav den särskilda utredare som har sett över utformningen av lagstiftningen om officiell provning m.m.Företagshälsovårdsutredningen har i delbetänkandet föreslagit alt officiellprovning i form av arbelsmiljömät-ningarav skilda slag skall kunna utövas av andra institutioner än riksprovplalser.I betänkandet (Dsl 1983:22) Kontroll genom provning - översyn av lagstiftning om riksprovplalser har densärskilda utredaren föreslagit en lagändringsom medger auktorisation för företag att genomföra officiell provning. Belänkandet har remissbehandlats ochbereds f. n. i . Fömtsättningarnaför yrkesinspektionens verksamhel har ändrats avsevärt i flera avseenden till följd avutvecklingen på arbetsmiljöområdet under1970-talet. Den särskilda utredare (1983:04) som har tillkallats för attgöra en översyn av yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen, den s. k. YKT- utredningen, kommer att avslutasitt arbete . En fråga förulredningen är huvudmannaskapet för tillsynen av arbetsmiljön vid vissa mindrearbetsställen som f.n. lyder under tillsyn. Andra frågor som utredningen har all övervägaavser yrkesinspektionens organisation,arbetsformer, tillsynsmetoder, distriktsindelning samt arbetsfördelning mellanarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen. Den av regeringenunder tillsatta kommissionen (Jo 1983:02) med uppgift altlägga fram förslag om insatser för förbättrad kontroll över hanteringen avkemiska ämnen och produkter har avlämnat delbetänkandet (SOU1984:24) En bättre information om kemiska produkter och huvudbelänkandel (SOU1984:77) Kemikaliekontroll. Kommissionen (Ju1982:05) mot ekonomisk brottslighet, som har avslutat sitt arbete, har avlämnatdelbetänkandet (DsJu 1984:5) Företagsbot.Kommissionen har funnit att det finns ett påtagligt behov av mer effektiva åtgärder mot brott sombegås inom ramen för näringsverksamhet.I betänkandet har kommissionen föreslagit att de nuvarande sanktionernai kompletteras med en ny sanktion Prop.1984/85:100 Bilaga 12 20 Avsikten är att denna sanktionsformskall kunna ådömas ett företag eller en företagare som en särskild rättsverkanav brott, t. ex. vid grovt åsidosättande av skyldigheter enligtarbetsmiljölagsiifiningen.Betänkandet har remissbehandlats och bereds f. n. i . I 1984 årsbudgetproposition anmälde jag att föräldraförsäkringsulred-ningen (S 1980:08) ibetänkandet (SOU 1983:30) Utbyggd havandeskapspenning m.m. lämnat förslag till en peimanenl lösning av hurersättning bör utgå till gravida kvinnorsom på grund av risk för arbetsmiljöbetingade fosterskador tvingas avståfrån förvärvsarbete. Jag framhöll också att dennafråga tillfälligt hade lösts genom de stödformer som är avsedda att ge ekonomisk grundtrygghet vid arbetslöshet.Föräldraförsäkringsutredningensförslag innebär att den nuvarande havandeskapspenningen enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring utökas till attomfatta även dessa kvinnor. Enfömtsättning för räll till ersättning är atl kvinnan har avstängts från sitt arbeteenligt loreskrifter utfärdade av arbetarskyddsstyrelsen med slöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen. Regeringen harunder i prop. (1984/85:78)om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissaregler inom sjukpenningförsäkringen förelagt förslag om ändringar ifråga om bl.a. havandeskapspenningen enligtlagen om allmän försäkring. Som en följd avriksdagens beslut (SoU 1983/84:29, rskr 350) uppdrog regeringen i augusti1984 åt arbetarskyddsstyrelsen att skyndsamt och i samråd medtrafiksäkerhetsverket och produktkontrollnämnden närmare utredafömtsättningarna för och konsekvenserna av att nu införa ett generellt förbud mot attförsälja nytillverkade fordon med asbesthaltiga bromsbelägg. Regeringenuppdrog åt arbetarskyddsstyrelsen att i samråd medsocialstyrelsen närmare utreda fömtsättningarna för och konsekvenserna av att införa en skyldighet förarbetsgivare att, utan villkor rörande visstids arbete med asbest, ombesöija läkamndersökning av alla dem somsysselsätts i arbete med byte eller renovering av bromsbackar ochkopplingslameller med asbesthaltiga friktionselement. Uppdragen skall redovisas till regeringen senast den 1februari 1985. budgetpropositionanförde dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetbl.a. att utvecklingsarbetet med arbetarskyddsstyrelsens ADB-verksamhet borde fortsätta och att det skulle bedrivas enligtde särskilda riktlinjer somredovisas i propositionen (1978/79:121) om användning av ADB istatsförvaltningen och som i princip godkänt (FiU 34, rskr 339).Riksdagen hade inget att erinra mot vad som anfördes i propositionen(SoU 1980/81:24, rskr 263). Regeringen uppdrog ijuni 1981 åtarbetarskyddsstyrelsen att i samråd med statskontoret genomföra en huvudstudieavseende en samordnad lösning för /. Arbetarskyddsstyrelsen redovisade iseptember 1983 uppdraget i form av en rapport, och - huvudstudie avseende en samordnad lösning. Till huvudstudierapportenfogades yttrande från bl. a. statskontoret. 1984/85:100 Bilaga 12 21 Regeringen har genombeslut godkänt huvuddragen i de av arbetarskyddsstyrelsen redovisadeförslagen om utformning och införande av datorstöd för arbetarskyddsverket. Genombeslutet har regeringen bemyndigat arbetarskyddsstyrelsen att konstmera, läggaom och införa de centrala delarna av och basregistret för arbetsställen (A-BAS)samt att konstmera och på försök (pilotdrift) införa och den samordnade lösningen av ochSARA vid ett yrkesinspeklionsdistrikt. Regeringen har vidare föreskrivil atlfrågan om terminaldimensionering skall prövas i samband med pilotdriften och medhänsyn till vad statskontoret har anfört däromi sill yttrande, att resultatet av pilotdriften skall redovisas till regeringen senast den 1 febmari 1986, attutvecklingsarbetet under genomförandeskedetfår ske med successiv finansiering ur fonden för arbetsmiljöförbättringar samt att arbetet med införande avdatorstöd för arbetarskyddsverket skall bedrivas i samråd medstatskontoret. Regeringen harställt sammanlagt 10,3 milj. kr. ur fonden för arbelsmiljöförbättringar tillarbetarskyddsstyrelsens förfogande för utveckling av styrelsens ADB-verksamhet. Sedan den 1 januari1980 finns en delegation för hybrid-DNA-frågor vid arbetarskyddsstyrelsen.Delegationen är rådgivande och skall främja säkerheten vid användningen avhybrid-DNA-tekniken och sprida kunskap om utvecklingen på området. Delegationen har avlämnat enverksamhetsberättelse förtiden den - . Den särskilda utredare (1980:03) som har tillsatts för att utreda de administrativaoch juridiska konsekvenserna av ett inrättande av en särskild myndighet för kontroll av hybrid-DN A-teknikens användning harunder avslutat sitt arbete. Utredningens betänkande (Ds A 1984:5)Behövs hybrid-DNA-kontrollen? remissbehandlas f. n. Den särskildaforskningsdelegation som finns inrättad vid arbelarskyddsstyrelsenpåbörjade sitt arbete . Delegationen, som är ettrådgivande och beredande organ, har till uppgift att främja samordning ochutveckling inom arbetsmiljöforskningen. Delegationen har avlämnat enverksamhetsberättelse för /84. I en skrivelse iaugusti 1984 har arbetarskyddsstyrelsen hemställt att en personalbyrå och enbyråchefstjänst inrättas vid styrelsen.