prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagberäknar kostnaderna för utvecklingsarbete och genomförande till 4 milj. kr.Dessa bör anvisas CSN som en engångsanvisning för /86. Åtgärdenberäknas innebära betydande besparingar för i första hand kommunerna, men ocksäför staten i form av bl.a. räntevinster. Jag avser all vid ett senare tillfälleåterkomma med 26 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 402 förslag till de bestämmelser som kan krävas för denändrade administrationen. På det studiesocialaområdet delas myndighetsansvaret mellan CSN, studiemedelsnämnderna ochvuxenutbildningsnämnderna. Den närmare ansvarsfördelningenregleras i särskilda instruktioner för resp. nämnd. CSN har i en särskild utredning belyst de problem och svårigheter somdel delade myndighetsansvaret ifråga om personalärenden medför och föreslår nu att ansvarsfördelningen ändrasså att CSN blir anställningsmyn-dighel för hela det sludiesocialamyndighetsområdet. CSN räknar med att depersonaladminislraliva frågorna härigenom skall kunna behandlas mer effektivt och med störte konsekvens.Besparingsarbetet bör också underlättasom nämnderna ur anställningssynpunkt betraktas som en myndighet. Jag delarCSN:s bedömning i frågan och föreslår därför att CSN:s förslag genomförs. Detbör i fortsättningen få ankomma på regeringen att besluta omansvarsfördelningen i detta slag av ärenden. Jag övergår nu tillatt behandla vuxenutbildningsnämnderna. För vuxen-olbildningsnämndernasförvaltningskostnader saml för arvoden och förlorad arbetsförtjänst beräknarjag en sammanlagd kostnad om , en ökning med . För CSN:sadministration av och information om vuxenstudiestöd beräknar jag totalt5050000 kr., en ökning med . De sammanlagdakoslnaderna för administrationen av vuxenstudiestöden beräknar jagsåledes till , varav . avser ersättning tillriksförsäkringsverket. Anslagel bör tillföras . av de medel somtillfaller statsverket genom inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften. Jag återkommer medförslag till ändring av studieslödslagen under anslaget E5. Vuxenstudiestöd m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om myndighetsansvaret i perso nalärenden, 2. godkännaatt . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /86 används för atl delvis finansiera anslaget, 3. tillCenirala m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 10 403 Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studlesocialt stöd 1983/84 Utgift 19986990 1984/85 Anslag 16041000 1985/86 Förslag 16520000 Från detta anslagbestrids kostnaderna för portoavgifter, handläggning avvuxenstudiestöd saml avgifter lill kronofogdemyndigheter och tingsrätter förviss kravverksamhet. Kostnaderna för riksförsäkringsverkels handläggning avvuxensludieslöd finansieras med medel från vuxenulbildningsavgifler. () beräknar medel lill postverket för portoavgifter med9200 . under /86. CSN beräknar medelsbehovet förersättning till , vilkel finansieras med den särskildavuxenulbildningsavgiften, till . under /86. Slutligen beräknar CSNatt kostnaderna för avgifter till kronofogdemyndigheter och tingsrätter kommeratl uppgå lill . under /86. I dessa medel ingår 25000kr. för koslnader i samband med krav lill sluderande som är bosatta i utlandet. För ersättning tillpostverket för följesedelsbunden post beräknar jag ett medelsbehov om 9200000kr. Ersättningen tillriksförsäkringsverket för verkets och de allmänna försäkringskassornaskoslnader i samband med beräkning och utbelalning av särskilt vuxenstudiestödsaml lim- och dagstudieslöd beräknar jag till . Slutligen beräknar jagavgifterna lill kronofogdemyndigheterna och tingsrätterna till . Idelta belopp ingår . som skall täcka kostnader för indrivning avstudieskulder hos sluderande som är bosatta utomlands. Jag hemställer atl regeringen föreslår riksdagenall 1. godkännaatl . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgiften för budgetårel 1985/86 används för att delvisfinansiera anslagel, 2. tillErsättning till vissa myndigheler för deras handläggning av sludiesociall stödför /86 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 404 Studiehjälp m. m. 1983/84 Utgift 1234637451 1984/85 Anslag 1220600000 1985/86Förslag 1536300000 Från anslaget bestridsulgifler för studiestöd enligt studieslödslagen (1973: 349, omtryckt 1981: 579,ändrad : 564), vad avserföriängt barnbidrag enligt kap. 2 ochstudiebidrag jämle tillägg, resekostnadsersättning, ersättning till svenskaelever utomlands för vissa resor, statsbidrag till länstrafikföretagen förgymnasieelevernas resor samt ålerbetal-ningsplikliga studiemedel enligt 3 kap. Med oförändrade regleroch belopp beräknar cenirala () medelsbehovel underanslaget för /86 till I 490,6 milj. kr., en ökning med 270 milj.kr. i förhållande till /85. Ökningen beror i första hand på denhöjning av det förlängda barnbidraget och sludiebidragel som träder i kraft,den . För del förlängdabarnbidraget beräknas medelsbehovet för /86 till 46,2 milj. kr.,en ökning med 16,5 milj. kr. och för studiebidraget till 924,7 milj. kr., enökning med 293,4 milj. kr. CSN föreslår atlinackorderingstilläggets grundbelopp slås ihop med hemreseersättningen med bl.a. en ökad schablonisering. Sammanslagningen av anslagsposterna beräknasmedföra en ökning av utgifterna med 15,4 milj. kr. till 164,1 milj. kr. förbudgetårel 1985/86. För det extra tilläggeträknar CSN vid oförändrade regler och belopp med en kostnad om 65,3 milj. kr.,för /86, en ökning med . CSN föreslår oförändraderegler för resekoslnadsersättning lill elever vid statens skolor för vuxna.Medelsbehovet för budgetårel 1985/86 beräknas till 2,8 milj. kr., en ökningmed 1,7 milj. kr. CSN föreslår vidare, medhänsyn till väntade laxehöjningar, en uppräkning av ersättningen tilllänsbolagen för gymnasieelevernas resor med 9,5 milj. kr. Ersättningen uppgårdärmed till 223,5 milj. kr. för /86. Föråterbetalningspliktiga studiemedel beräknar CSN minskade kostnader till följdav ett minskat elevantal och de ändrade reglerna för studiemedel till18-19-åringar. Kostnaden för /86 beräknas till 92 milj. kr., enminskning med 20 milj. kr. Slutligen föreslår CSNatt kravet om minst åtta veckors kurstid för att få studiehjälp slopas.Eftersom förändringen berör etl mycket litet antal elever beräknar CSN ingaökade kostnader för regeländringen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 405 CSN beräknar det totalamedelsbehovel för anslagel till I 518,6 milj. kr. under /86, enökning med 298 milj. kr. i förhållande lill föregående budgetår. Förlängt barnbidrag och studiebidrag Det förlängdabarnbidraget och studiebidraget är dä det gäller den summa som kan utgå permånad samordnade med det allmänna barnbidraget. Till skillnad från detta utgårdock förlängt barnbidrag och studiebidrag . Förinnevarande budgetår har anvisats 29,7 milj. kr. för förlängt barnbidrag och631,3 milj. kr. I sin anslagsframställning för budgetåret1985/86 räknar centrala () med att totalt ca 34700elever skall vara berättigade till föriängt barnbidrag och ca 279200 eleverberättigade till studiebidrag, vilkel är ca 10000 elever färre än innevarandeläsår. CSN beräknar ändå ökadekostnader på grund av att såväl det förlängda barnbidraget som studiebidragethöjs . Som jag anfört under anslaget B 17. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor föreslås antalet platser i gymnasieskolan öka läsåret1985/86. Jag har tagit hänsyn till detta då jag beräknat kostnaderna förstudiehjälp. Utgiften för förlängt barnbidrag beräknas till 46,2 milj. kr.,vilket är en ökning med 16,5 milj. kr., medan kostnaderna för studiebidragberäknas öka med 301,8 milj. kr. till 933,1 milj. kr. F.n. finns istudiestödslagen ett krav på att en utbildning skall ha en kurstid för att studiehjälp skall kunna utgå. Jag är inte nu beredd attbiträda CSN:s förslag att slopa detta krav då förutsättningarna för samordningmed andra förmåner som har anknytning till studiehjälpen kräver ytterligareöverväganden. utgår ettinackorderingstillägg med . , lill alla elever som måste boinackorderade pä studieorten. Vidare utgår en hemreseersättning, som skalltäcka ett vissl antal hemresor , med ett schabloniserat belopp varsstorlek beror på bl.a. avståndet till hemorten. föreslår CSN attinackorderingstilläggets grundbelopp slås ihop med hemreseersättningen. Jagdelar CSN:s uppfattning att en systemomläggning är befogad och jag har, medvissa justeringar, accepterat nämndens förslag. Detta kräver ändring avstudiestödslagen. Förslag till sådan ändring redovisar jag under anslaget E5.Vuxenstudiestöd m. m. Av förslaget framgår att del i studieslödslagen reglerasdet högsta och lägsta belopp, varmed inackorderingstillägg utgår. Det böremellertid ankomma på regeringen eller på den myndighet regeringen utser attfastställa de närmare föreskrifterna för inackorderingstillägget och såledesockså att bestämma Prop.1984/85:100 Bilaga 10 406 med vilka belopp tillägget skall utgå i olika fall. Sominformation vill jag emellertid redovisa med vilka belopp stödet bör utgåbudgetårel /86. kr./mån. Systemomläggningeninnebär en störte frihet för eleverna som kan välja mellan att använda bidraget för att täckaen större del av inackorderingskostnaderna,eller att resa hem oftare. Dessutom innebär omläggningen administrativa vinsterför skolkontoren, som har hand om beviljning och utbetalning avnuvarande stöd. Jag beräknarkostnaderna för inackorderingstillägg med ersättning för hemresor till161,2 milj. kr. för /86, vilket är en ökning med 12,5 milj. kr. Det förslag jag nu lagl fram om enomläggning av inackorderingstilläggetkräver ändring av 3 kap. 7§ studiestödslagen (1973:349). Ändringen bör träda i kraft . Jagåterkommer med förslag till lagändringar under anslagel E5.Vuxenstudiestöd m. m. Det tidigarebehovsprövade tillägget ersattes av ett extra tillägg. Då detännu inte finns något utfall för /85 är det svårt att beräkna kostnaderna /86. Med oförändraderegler och belopp beräknar jag emellertid kostnaderna till 65,9 milj. kr., en ökning med 1,2milj. Anslaget tillresekoslnadsersättning har varit underbudgeterat. Med oförändrade reglerberäknar jag kostnaderna för resekostnadsersättningar vid statens skolor förvuxna för budgetårel 1985/86 till 2,8 milj. kr., vilket är en ökning med 1,7 milj. kr. Ersättning till länsbolagen för gymnasieelevernas resor Under läsåret1984/85 beräknas antalet elever i gymnasieskolan minska något. Sedan ansvaretför gymnasieelevernas resor överfördes till länshuvudmännen, har emellertidandelen reseberättigade elever ökat. Jag finner det därför berättigat att höjastatsbidragets bas något och beräknar dessutom att statsbidraget bör ökas medhänsyn till ökade kostnader. bör därför föras upp med 234,3milj. för budgetårel 1985/86, vilketinnebär en ökning med 20,3 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 407 Studiehjälpens bidrag ochtillägg kan kompletteras med återbetalnings-pliktiga sludiemedel. Med hänsyntill det minskade elevantalet beräknar jag kostnaderna föråterbetalningspliktiga studiemedel till 92,8 milj. kr., en minskning med 19,2milj. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Studiehjälp m.m.för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Studiemedel m. m. 1983/84 Utgift 3960923923 1984/85 Anslag 4428500000 1985/86Förslag 4458100000 Från anslaget bestridsutgifter för studiebidrag enligt 4 kap. och för återbetalningspliktigastudiemedel enligi 4 och 7 kap. studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579,ändrad senast 1984:564). Återbetalningen av studiemedel regleras i 8 kap.samma lag. Vid oförändrade reglerberäknar centrala sludiestödsnämnden (CSN) medelsbehovet för studiemedel /86 till 4 245,3 milj. kr., vilket är en minskning i förhållandetill anslaget för /85 med 75,2 milj. kr., varav 11,7 milj. kr.avser bidrag och 63,5 milj. kr. avser aterbeialningspliktiga studiemedel.Minskningen föranleds av en beräknad nedgång i antalet studerande som utnyttjarstudiemedel. CSN föreslår atl enbegränsning införs av antalet terminer under vilka studiemedel skall kunna utgåför studier på grundskole- och gymnasial nivå. Begränsningen beräknas medföraetl minskal utflöde av studiemedel med ca 2 milj. kr. Vidare föreslår CSN att allutbildning i gymnasieskolan, även de högre specialkurser som i dagklassificeras som eftergymnasiala, skall hänföras lill bilaga A tillstudiestödsförordningen. Delta skulle innebära atl sludiehjälp utgår tillelever och studiemedel lill elever . Den föreslagnaförändringen beräknas medföra ell minskat utflöde av studiemedel på ca 10milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 408 Utgiften för särskiltvuxensludieslöd i form av aterbeialningspliktiga studiemedel beräknas till116,1 milj. kr. för /86, vilkel är en ökning i förhållande tillanvisade medel för budgetårel 1984/85 med 8,1 milj. kr. CSN har i särskildskrivelse den 18 oklober 1984 inkommit med en rapport om studiestöd för utlandsstudier.CSN föreslär en ändrad tolkning av begreppet "platsbristutbildning" isamband med studiestöd för studier utomlands. Enligt CSN:s mening bör begreppelplalsbristutbildning ha innebörden "utbildningslinjer inom högskolan därantalet sökande klart överstiger antalet utbildningsplatser". Den som söktlill sådan ulbildningslinje bör kunna beviljas studiemedel för studierutomlands oberoende om han/hon har blivit antagen till utbildningen eller ej.Del bör ankomma på universitets- och högskoleämbetet att, efler samråd med CSN,i förväg fastställa vilka utbildningslinjer som skall anses varaplatsbristutbildning-ar. Eftersom det är svårt att överblicka de totalakonsekvenserna av förslaget föreslår CSN att förändringen införs på försök ochatt en utvärdering görs . ()har i skrivelse redovisat resultat av utvärdering avförsöksverksamhet med finskspråkig gymnasial Utbildning i . Iskrivelsen hemställer SÖ bl.a. att regeringen tar initiativ till överläggningarmellan finska och svenska myndigheter i syfte att åstadkomma sådanaförändringar av studiemedelsbestämmelserna att antalet studieavbrott avekonomiska skäl bland i första hand de finskspråkiga studerande, som vistatsmindre än i , kan reduceras. CSN har yttrat sigöver de studiesociala frågorna i SÖ:s skrivelse. I sitt yttrande anför CSNbl.a. att huvudprincipen för beviljande av studielandets studiestöd i ställetför hemlandets är att den studerande skall vara inlemmad i studielandet och haför avsikt att kvarstanna där efter studierna. Vissa av de finska studerande,som berörs i SÖ:s skrivelse, uppfyller såvitt CSN kan bedöma inte detta krav.Så länge överenskommelsen om samnordiska regler på studiestödsområdet gäller ärCSN inte beredd alt förorda ett ensidigt svenskl undanlag för dessa studerande.Frågan om ett förhöjt studiestöd måsle t. v. i första hand vara en angelägenhetför dessa studerandes hemland. CSN föreslår, på grundvalav den utvärdering som CSN har gjort av försöket med förhöjd premie vid förtidaåterbetalning av studiemedel , att ett liknande erbjudande prövasigen men med något ändrade regler. 1984/85:100 Bilaga 10 409 Jag har inledningsvisanmält min avsikt att föreslå regeringen att en kommitté för översyn av vissasludiesociala frågor skall tillsättas. Utgiften för särskilt vuxenstudiestöd i form avaterbeialningspliktiga sludiemedel beräknar jag till 116,7 milj. kr., dvs. enökning med 8,7 milj. kr. jämföri med innevarande budgetår. Studerande som harinkomst som överstiger vissa s. k. fribeloppsgränser får reducerat studiemedelsbelopp.Reduceringen görs på grundval av den egna inkomsten på resp. kalenderhalvår. Denuvarande reglerna får som följd att större delen av eventuella sommarinkomsterförs (höstterminen). Som jag inledningsvis haranmält finns det skäl att ta störte hänsyn än f.n. till detta. Jag föreslårdärför alt de s.k. fribeloppsgränserna vid prövning av rätten lill studiemedelmot egen inkomsl ändras. Mitl förslag innebär attolika fribeloppsgränser fastställs för första resp. andra kalenderhalvåret fördem som studerar på heltid . Det är i huvudsakför dessa studerande som nuvarande bestämmelser innebär problem.Deltidsstuderande samt heltidsstuderande som studerar än tre och enhalv månad berörs alltså inte av förslaget. Nuvarande och föreslagna fribeloppframgår av följande sammanställning. Recuceringsreglerna bör vara oförändrade. 50 1 60 / Jämfört med nuvaranderegler innebär mitl förslag att fribeloppsgränserna sänks något förstakalenderhalvåret och höjs andra kalenderhalvåret. På så sätt tas störte hänsyntill atl huvuddelen av eventuella sommarinkomster faller . föreslår jag samma fribeloppsgräns vid 4,5 och 4 månadersheltidsstuder. Skälet till detta är att höstterminen för sluderande ihögskoleutbildning resp. i gymnasial utbildning som regel förläggs till någotskilda perioder. För högskolan räknas höstterminen i allmänhel från den Iseptember t.om. ) medan för gymnasieskolan frånden t. o. m. (4 månader). Den tid som enhögskolestuderande har möjlighel att arbeta före höstterminens start är såledessom regel ca en halv månad längre. Jag beräknar att de föreslagna förändringarnakommer att innebära ett Prop.1984/85:100 Bilaga 10 410 ökat utflöde av studiemedel med ca 14 milj. kr.Förslagel kräver ändring av 4 kap. 16 § studiestödslagen. Som jag inledningsvishar anmält föreslås denna reform finansieras genom en överföring av medel frånbostadsdepartementets huvudtitel. Medelsöverföringen sker den I januari 1986.Milt förslag om ändrade fribeloppsgränser bör träda i kraft fr. o. m.påföljande budgetår, dvs. den Ijuli 1986. F.n. kan studiemedel ochsärskilt vuxenstudiestöd utgå under ett obegränsat antal terminer för studierpå grundskole- resp. gymnasieskolenivå. För studier på eftergymnasial nivå kanstudiemedel utgå under högst tolv terminer. CSN påpekar atl ett ökande antaläldre studerande söker och beviljas studiemedel för att genomgå utbildningar pågrundskole- eller gymnasial nivä trots att de har genomgått likartadeutbildningar tidigare. Eflersom det är angeläget för den studerande attskuldsättningen för grundläggande utbildningar på denna nivå hålls nere,föreslår CSN att antalet studiemedelsberättigade terminer även på grundskole-och gymnasieskolenivå begränsas. Enligt CSN bör reglerna vara så utformade attstudiemedel inte kan utgå för vidare studier på denna nivå om den studerandeuppburit studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd för att uppnågrundskolekompetens samt för atl genomgå en högsl fyraårig gymnasieutbildning.Om särskilda skäl föreligger bör studiestöd kunna utgå för ytterligare någonutbildning på gymnasial nivå. Särskilda skäl bör t.ex. anses föreligga när denstuderande genomgått en teoretisk linje och behöver komplettera med enyrkesinriktad linje. Jag biträder i sak CSN:sförslag men vill utforma bestämmelsen något annorlunda. Enligt min mening studietid i allmänhet vara tillräckligt för att en vuxenstuderandeskall kunna erhålla grundskole- och gymnasieskolekompetens. Jag föreslår därföratt sludiemedel inte skall kunna utgå för vidare studier på grundskole- ellergymnasieskolenivå om den studerande redan har uppburit särskilt vuxenstudiestödeller studiemedel för sådana studier. Om särskilda skälföreligger, bör dock studiestöd kunna beviljas än fem år.Särskilda skäl bör alltid kunna anses föreligga om den studerande på grund avbristfälliga kunskaper eller studieovana behöver fler än studier försin grundskole-eller gymnasieskoleutbildning. Studiemedel för ytterligareterminer bör även kunna utgå när det är fråga om gymnasialapåbyggnadsutbildningar. Övergångsvis bör även särskilda skäl anses föreliggaför fullföljande av påbörjad utbildning. Jag beräknar att den föreslagnaregeländringen får till följd att utflödet av studiemedel minskar med ca 2milj. Förslaget kräver ändring av 4 kap. 8§ studiestödslagen (1973:349) ochbör träda i krafl . Jag återkommer med förslag till ändring istudiestödslagen under anslaget E5. Vissa gymnasialapåbyggnadsutbildningar (högre specialkurser) inom gymnasieskolan klassificerassom eftergymnasiala i studiestödssammanhang och berättigar därmed tillsludiemedel även om eleven är . 1984/85:100 Bilaga 10 411 För utbildning som bygger på genomgången teoretiskgymnasielinje kan studiemedel utgå. Enligt CSN;s mening är det lämpligasl att allulbildning i gymnasieskolan hänförs till avdelning A i bilagan lill studiestödsförordningen (1973:418), dvs. att alla elever som är blirberättigade till studiehjälp och allaelever som är til) sludiemedel. Jag är i princip överens med CSN om atlen enklare gränsdragning mellan studiehjälpoch studiemedel är önskvärd. En rad principfrågor om studiestödens utformning i stort berörsemellertid i detta sammanhang. Jag avseratt återkomma till denna fråga vidmin anmälan av den tidigare aviserade studiesociala kommiltén. Av statsfinansiellaskäl är jag inte beredd att bilräda förslaget om en försöksverksamhetmed vidgad rätt till studiemedel för studier utomlands. Under hösten 1983utgick en tillfälligt förhöjd premie vid förtida återbetalning avstudiemedel (prop. 1982/83: 129, SfU 25, rskr 386). Erfarenheterna av denna premiekonstruklion harredovisals av CSN i en särskild rapport. Avdenna framgår bl. a. alt 130 milj. kr. betalades in i förlid under hela . CSN uppskattar att mellan110 och 120 milj. kr. inbetalades som en följd av den tillfälligt förhöjdapremien. 1 rapporten föreslår CSN att regeringen skall medge ett förnyaterbjudande med en tillfälligt förhöjd premie till dem som återbetalarstudiemedel. Jag överväger alt senare föreslå regeringen att en sådanpremiekonstruktion skall lillämpas . För nordiskamedborgare gäller gemensamma nordiska regler för rätt lill studiestöd i annat nordiskt land änhemlandet (prop. 1973:189, SfU 37, rskr331). 1 allmänhet gäller att hemlandets studiestöd utgår vid studier i annat nordiskl land. () har iskrivelse den 22 september 1982redovisat resultatet av en utvärdering av försöksverksamhet med finskspråkiggymnasial utbildning i . I skrivelsen hemställer SÖ att regeringen skall ta initiativ till överläggningar mellan svenska och finskamyndigheter i syfte att åstadkomma sådana förändringar i sludiemedelsbestämmelserna att antaletstudieavbrott av ekonomiska skäl bland i första hand de finskspråkigastuderande, som vistats än tvåår i , kan reduceras. CSN har yttrat sig överskrivelsen. Enligt deöverenskommelser som har slutits mellan de nordiska länderna är frågor omstudiestöd för dem som studerar i annat land än hemlandet främst enangelägenhet för dessa studerandes hemland. Jag är av denna anledning inte beredd att biträda SÖ:sförslag. Under anslagel D12.Ulbildning för kultur- och informationsyrken har jag i enlighet med förslagfrån universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) tagit ställning för att en särskildinriktning av biblioiekarielinjen med doktorsexameneller molsvarande kompetenskrav skall inrättas /86. UHÄ utgår från att de studerande vid den nya utbildningslinjenskall anses berättigade tillstudiemedel utan hinder av gällande regler om maximitid för uppbärandeav studiemedel. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 412 Enligt 4 kap. 8§ studiestödslagen(1973:349) utgår sludiemedel som regel underhögsl . Om särskilda skäl föreligger kan sludiemedel emellertid beviljas ulöver denna lidsram. Medhänsyn till all de sluderande vid den nu föreslagna utbildningen måsle ansestillhöra dem som normall kan påräknadispens för ytterligare studiemedel, föreligger inte något behov avregeländringar. Förslaget föranleder inga ytterligarestudieslödskostnader eflersom de häraktuella sökandena avses beredas plats inom nuvarande planeringsramarför bibliotekarielinjen. Några innehavare av doktorsstipendierfinns . Jag föreslår därför atten redaktionell ändring görs i 4 kap. 21 § studieslödslagen. Jag återkommer med förslag till lagändringar underanslaget E5. Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Studiemedelm. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 642152119 1984/85 Anslag 727300000' 1985/86 Förslag 698200000 ' 100000000 kr.finansieras med skattemedel Från anslagetbestrids utgifter för timstudiestöd, dagstudiestöd och särskiltvuxenstudiestöd i form av vuxenstudiebidrag enligt 5, 6 och 7 kap.studiestödslagen (1973:349, omtryckt 1981:579, ändrad senast 1984:564).