prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — De forskningsinsatser som härbeskrivits är enligt lanlbmksstyrelsens uppfattning exempel på sådana insatseroch bör alltså finansieras med inflytande avgtftsmedel. Dealtemativa metodema bör studeras med samma noggrannhet och kritiska inställningsom man studerar de kemiska bekämpningsmeto-dema. Kvalitén hos deproducerade livsmedlen bör härvid beaktas. Prop.1984/85:118 134 häUsekonomiskaoch företagsekonomiska konsekvenser av andra produktionsformer bör också utvärderas. 8.2.2 stöder utredningens åsUct i avsnitt 12 att man i samband medforsknings- och utvecklingsarbete för att eUminera användningen avbekämpningsmedel, bör förvissa sig om alt nya bekämpningsmetoder verkligen innebärmindre hälso- och miljömässiga risker än de tidigare använda. Verket instämmeräven i utredningens påpekande om behovet av en utvärdering av redan beslutadeåtgärder inom forsknings- och utveckUngsområdet, innan ytterligare insatserövervägs inom området altemativa produktionsmetoder. 8.2.3 Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Enligt kemikommissionen finns det "anledning att förstutvärdera de redan beslutade ålgärdema innan ytterligare insatser övervägs förforsknings- och utveckUngsarbetet inom detta område". instämmer i denbedömningen men kan konstatera att fördelningen av de medel sominflyter som en följd av avgtften på gödselmedel och bekämpningsmedel ännu intebeslutats. SJFRhar för programarbetet tillsatt en särskild arbelsgmpp. Resultatet avprogramarbetet beräknas föreligga den . SJFRviU emellertid redan nu understryka behovet av en gmndläggande forskning somsyftar tUl förändringar i produktionstekniken och utveckUng av nya sorter inomjordbmket, vilket innebär ett minskat behov av kemUca-Uer. Det är också av storbetydelse atl man snarasl får tiU stånd etl praktiskt iiuiktatutvecklingsarbete så att dessa förändringar i produktionstekniken kan kommatiU praktisk användning. 8.2.4 : beslöl att införa särskUda avgifter på gödselmedel och bekämpningsmedel. Enligt beslutet skall influtna medel, ca 120 mUjoner kronor , användas tiU utökade insatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Avgtftema tas ut fr.o.m. den 1 juh 1984. Mot den bakgmnden är det förvånande att kemikommissionen anser att redan beslutade åtgärder först bör utvärderas innan ytterligare insatser övervägs för forsknings- och utvecklingsarbetet inom området. Om syftet är att åstadkomma en säkrare användning av bekämpningsmedel inom jordbmket på en på lång sikt lägre nivå än vad som annars skuUe bli fallet, bör förslag lämnas om hur dessa medel bör användas. LRF har i en särskUd skrivelse till regeringen lämnat förslag på inom vilka områden som de influtna medlen bör användas. LRF vUl ånyo understryka den roU som forsknings- och utvecklingsarbete samt rådgivning kan spela för att minska användningen av bekämpningsmedel i jordbmkel och minska riskema för ar betsskador och oönskade effekler på den yttre miljön. Prop.1984/85:118 135 8.3.1 föreslår att det vid registre ringen av elt bekämpningsmedel görs en behovsprövning både gentemot altemativa kemiska medel och icke-kemiska metoder. Att andra Ukvärdiga preparat finns registrerade skaU däremoi icke tiUmätas betydelse vid be hovsprövning. Lantbmksstyrelsenhar inget att erinra mot en sådan behovsprövning som innebär att ett nytt medelinte får registreras för visst ändamål om det finns ett Uka effektivt menmindre farligt medel alt lUlgå. En sådan bedömning torde göras enligt nugällande regler. Kommissionensförslag om en behovsprövning även gentemot ickekemiska bekämpningsmetoder hartidigare framförts av kemikalieutred-ningen. Sådana metoder är t. ex. mekaniskbekämpning av ogräs, resistenta sorter och biologisk bekämpning. Behovskriteriet ger medden utformning kommissionen föreslår en ny dimension ål kemikaliekontrollen.Den skall inte enbart väga oUka kemikaliers riskbilder mot varandra utan ävenkemikalier mot växtodlingstekniska åtgärder. Situationen kompUceras ytterUgareav att bekämpningsbehovet är dynamiskt och oavbmtet förändras och dessutomvarierar mellan olika delar av landet. Ett preparat har som regel fleraanvändningsområden. Även om man vid registreringen kan skilja utanvändningsmöjligheter i vissa grödor och regioner kommer förändringar iangreppssituationen atl kräva dispenser för att undvika förödande skador vissaår. Ettexempel är resistens mot olika bladfläcksjukdomar hos stråsäd. Vid tidpunktenför ansökan om registrering av ett medel kan finnas sorter med betrygganderesistens. Erfarenheten visar dock att resistens mot sådana sjukdomar oftastbestår endast ett fåtal år. När resistensen bmtits, kan frånvaron av ettbekämpningsmedel som vid ansökningstillfållet bedömdes som onödigt, orsakastora skador för odlama. Risken för att medlet, om det varil tUlgängligt,skulle använts så länge resistensen var betryggande far anses som liten,eftersom användningen ej varit lönsam. På gmnd av vad ovananförts avstyrkes förslaget beträffande behovsprövning gentemot icke-kemiskabekämpningsmetoder. Kommissionenföreslår anmälningsskyldighet tUl produktregistret för importörer avbekämpningsmedel. Vidare föreslås atl endast i vårt land registrerade produkterfår importeras. Lantbmksstyrelsen tiUstyrker dessa förslag och viU specieUtbetona vikten av registreringskrav för import. F.n. kan man importera t.ex. iSverige förbjudna bekämpningsmedel. Brott mot lagsttftningen föreligger inteförrän man börjar använda medlet. Delta är inkonsekvent och missbmk kan inteuteslutas. 8.3.2---------------------- : Verket anser i likhet med kommittén attregistrering görs tUl ett villkor för import av bekämpningsmedel. Prop.1984/85:118 136 8.3.3 Statens naturvårdsverk:Kemikommissionen föreslår också att en prövning av behovet av ett medel skallgöras vid registreringen och att därvid också skaU vägas in andra kemiska ochicke-kemiska bekämpningsmeloder. SNV har i sak ingenting emot en sådan ordningmen vill betona vikten av att jämföra kemiska och icke-kemiska metoder enligtlikartade bedömningsgmnder. Den av kommissionen föreslagna prövningen ger annarsmöjlighet till ett stort inslag av godtycke. 8.3.4 Riksrevisionsverket:Kommissionen föreslår atl hittillsvarande prövning av bekämpningmedel skallutvidgas tUl att även ontfatta behovsprövning. Onödiga medel, dvs. medel somutan ekonomiska eUer effektivitetsmässiga förluster kan ersättas av mindre hälso-och miljöfarUga medel eUer metoder, skall ej registreras. Enligt RRVsuppfattning skuUe en sådan administrativ behovsprövning vid den föreslagnakemikaliemyndigheten kunna få flera negativa konsekvenser. Bedömning efterskönsmässiga behovskriterier kräver svåra avvägningar som i vissa faUsannolikl skuUe Ugga utanför den tiUtänkta myndighetens centrala kompetens. Fördem som ansöker om registrering skuUe avslag på ovan nämnda gmnder ofta te sigoklara. Mycket omfattande utredningar skuUe krävas. Med tanke på de krävandeuppgtfler som i övrigt föreslås läggas på den nya myndigheten, ter sig en sådanresursanvändning tveksam. Ursamhällsekonomisk synvinkel skuUe behovsprövningen kunna leda till icke önskadekonsekvenser. TUlverkama av bekämpningsmedel skuUe få svårare att lansera nyamedel. Även om vissa nya medel inte uppenbart skuUe vara effektivare än redanexisterande medel och metoder, skulle tiUverkama kanske kunna utveckla nya ochförbättrade medel med utgångspunkt i det nyintroducerade medlet. Ombehovsprövning införs, reduceras tUlverkamas möjligheter att bedriva sådanFoU-verksamhet. Mot bakgmnd av dessa synpunkter anser RRV att behovsprövninginte är lämplig vid registrering av kemiska bekämpningsmedel. 8.3.5-------------------- : En behovsprövning av detla slag istäUet fören efterfrågestyrning på marknadens vUIkor ställer sig verket tveksamt till.Industriverket vUl under alla omständigheter understryka att det förhåUandetatt andra likartade preparat redan finns registrerade, inte får utgöratillräcklig gmnd för att avslå registrering. 8.3.6 : Kommissionen föreslår också en behovs prövning av kemiska bekämpningsmedel vid registreringsförfarandet. Vi motsätter oss på det bestämdaste en sådan regleringsform. Marknaden är själv den bästa behovsprövaren. Atttesta ett bekämpningsmedel tUl den nivå som krävs för registreringen är mycketkostsamt. Det måste således föreligga ett teoretiskt behov av preparatet föratt överhuvudtaget lämna in dokumentationen för registre- ring.Efter registreringen måsle det visa etl praktiskt och ekonomiskl resullal föranvändaren. Det slälls således mycket större krav på elt bekämpningsmedel ialla led än på någon annan produktgmpp i samhället med undantag för läkemedel. ViUcenbyråkratisk instans skuUe för övrigl kunna ta stäUning i denna behovsprövningutan att inleda en rad överklaganden. Följande punkler måsle man bl. a. tahänsyn tiU: - Risken för utveckling avresistens vid användning av för få altemativa medel. - Risken för att begränsadkonkurtens leder tUl högre priser. - Behovet av preparat för aUavariabler som t. ex. väderiek, jordmån, odlingsregioner, olika effekt på olUcautsädesvarianter, oUka appliceringsmetoder etc. 8.3.7 industriförbund:Kemikommissionen aktualiserar förslagel från ombehovsprövning vid registrering av bekämpningsmedel. anserdetta vara ett från många synpunkter mycket olämpligt tUlvägagångssält, somdessutom inle lycks ge någon fördel. Den väsentiigaste invändningen frånFörbundets sida är all en cenlral myndighet inte skall göra en bedömning, som ivårt ekonomiska syslem ankommer på marknaden, dvs. bmkama av produkten. Del ärsedan länge en vedertagen uppfattning i statsförvaltningen, atl ceniralamyndigheter inte kan göra bättre marknadsbedömningar än marknaden själv. 8.3.8 Trädgårdsnärmgens riksförbund:Utredningen föreslår i kapklel 12, Bekämpningsmedel, även att en myckel strängbehovspriorilering skall ske i samband med inregistrering av kemiskabekämpningsmedel. Förbundet sig hell avvisande tUl detla förslag avflera skäl. För del första innebär behovsprövningen att ett mått avsubjektivitet införs i myndighelemas agerande och beslut. För det andra kanmånga av våra svåraste skadegörare endast bekämpas effektivt genom attväxla preparal vid upprepade bekämpningar. Vidare är möjligheten att tUlgå oUkapreparat ett verksamt medel för att motverka rasdtfferentiering hos parasiter.Genom att tiUåta flera likvärdiga preparat på marknaden motverkas en monopolsituation.IstäUet främjas en marknadsmässig prissättning på medlen med möjlighet attbegränsa trädgårdsföretagens och därmed konsumenternas av trädgärdsprodukter,kostnader. 8.3.9 kemiskaindustrikontor: Kemikontoret vUl definitivt avråda från atl behovsprövninginföres. Inom ramen för de hårda registreringskrav som uppstäUs i bördet stå leverantören fritt att söka tiUfreds-stäUa marknadens efterfrågan.Marknaden och rådgivningen kommer atl utmönstra de produkler, som ej förmårmöla kraven från bmkama. Prop.1984/85:118 138 8.4.1---------------- : anser attutredningens förslag om tidsbegränsning förbekämpningsmedelsregistrering tUl bör 8.4.2 Lantbruksstyrelsen:Lantbmksstyrelsen ansluter sig tiU kommissio nens förslag att registreringen av ell bekämpningsmedel bör tidsbegränsas och gäUa högst . Kommissionenföreslår att det i samband med omprövning av registreringar ställs ökade kravpå förpackningar och beredningsformer (pulver, flytande m. ).Lantbmksstyrelsen vUl understryka vikten av delta eftersom såvälförpackningslyp som beredningsform har stor belydelse för säkerheten vidhanteringen av preparat. 8.4.3 anser i likhet med utredningen att registrering avbekämpningsmedel bör tidsbegränsas och atl registreringsunderlaget, efterutgången av en registreringsperiod, bör omprövas mot bakgmnd av eventuell nyinformalion. 8.4.4 : SNVtUlstyrker att registrering av aUa bekämpningsmedel skall tidsbegränsas varefter de skall omprövas. 8.4.5 Arbetarskyddsstyrelsen:Beträffande bekämpningsmedel vUl styrelsen franrföraUt understryka vikten avatt tidsbegränsning införs för registrering och atl produktinformationenutformas på s£unma sätl som för övriga hälsofarliga varor. 8.4.6 Statens miljömedicinskalaboratorium: Kommittén föreslår att registreringen av bekämpningsmedel skalltidsbegränsas tiU högst . Detta krav har tidigare franrförts från en expertgmppinom den s. k. , i vilken SML var representerad. SMLfinner starka skäl tala för att förslaget om en tidsbegränsning tUl högst 5 ärgenontföres med det snaraste. 8.4.7 grossistförbund:Registreringslidens längd bör var med tanke på den långa tid det tar attta fram denna typ av dokumentation. Det är ju dessutom redan nu bmkligt all nyväsentiig dokumentation kommer myndigheten tUl del kontinuerligt. 8.4.8 Lantbrukarnas riksförbund:Enligt den nuvarande lagstiftningen är det möjligt för registreringsmyndighetenall när som helst infordra nya uppgifter om ett bekämpningsmedel. Likaså kanregistreringen av ett preparat återkaUas. Förslaget om omprövning avregistreringen av bekämp- ningsmedelmed 5-åriga intervall torde leda till ökad byråkrati och en viss stelbenthet ihanteringen. Det vore istället bäitre om förelagen blir skyldiga att förseregistreringsmyndigheten med fortlöpande information om resp. medel. Dettaskulle underiättas av ett vidgal internationellt samarbete meUanregistreringsmyndighetema i olika länder. Dämiöver kan det vara rimligt med enomprövning av registreringen med hänsyn tiU den utveckling avnya preparat som sker. 8.4.9 : Utredningen föreslår vidare att en inregistrering skall gälla för en period av , varefter registreringen skall omprövas. Förbundel anser för kort för atl en fuUständig utvärdering, med hänsyn tiU risker i användning och effekter på hälsa och mUjö, skall kunna ske. Enligt förbundet är ell riktigare intervall härför. 8.4.10----------------------------- Sverigeskemiska uidustrikontor: Del anföres alt en generell tidsbegränsningav registreringen i aUmänhet tiUämpas utomlands, varierande från 3 lUl 10 år.Kemikontoret är iitförstått med en sådan tidsbegränsning men finner tiden 5 årför kort. Tiden bör vara , såvida ej särskUda skäl för tidigare omprövningföreligger. Kemikonlorel utgår vidare från att registreringen gäUer tUl dessatt myndighelen avslutat sin granskning av dokumentationen, varvid beslutfallas om ny regisirering eUer avregistrering. I det senare faUet bör skäligövergångslid gäUa. Detär synnerligen angeläget att arbetet med omprövning av åldre registreringar ejleder tUl att tiden för nyregistrering förlängs. Tvärtom måste den förkortas.Etl års administrativ bandläggning är ett maximum. 8.5Flygbesprulning och spridning över skogsmark 8.5.1Lantbmksstyrelsen: Kommissionen föreslår ett generellt förbud mot spridning avbekämpningsmedel från luften. Undanlag skall få medges bl. a. för vissaepidemiartade angrepp av skadegörare som inle kan bekämpas på annnt sätt.Enligt specialmotiveringen tUl spridningslagen, som föreslåsförfattningsreglera principen, kan särskilda skäl också åberopas för att upprätthållaen önskvärd beredskap mol epidemiartade angrepp. Förbudels praktiska mnebördblir härigenom något oklar. Krissituationerav det slag kommissionen beskriver som dispensgmn-dande förekommer vissa år,bl. a. när framkomligheten på gmnd av regn är begränsad. Stora värden står dåpå spel och enskUda lantbmkare kan drabbas hårt. En dispensmöjlighet av detslag kommissionen föreslår skulle dock sannoUkt ha begränsat värde.Efterfrågan på flygspridning av bekämpningsmedel i jordbmksgrödor är f. n. såliten att det är svårt atl upprätthålla en beredskap för epidemiéutade angrepp.Del kan inte fömtsättas att svenska företag kan stå till Qänsl med utmstningför sporadiska Prop.1984/85:118 140 insatser,och del nuvarande kravet på svensk utbUdning och tillstånd utestänger ipraktiken ulländska företag från tiUfälliga blixtinsatser. Delföreslagna flygspridningsförbudet lorde således i prakliken innebära attsvenskt jordbmk ställs hell utan det katastrof skydd, som även kemikommissionenbedömt vara nödvändigt. Lantbmksstyrelsen avstyrker därför förslaget tUl förbudmol flygspridning. Styrelsen föreslår i stället -som för övrigt ävennaturvårdsverket föreslagit i sitt yttrande över kemikalieutredningen - ser över de regler som gäUer för flygspridning samt att man utarbetar merpreciserade anvisningar beträffande skyddsavstånd och spmlleknik. 8.5.2 Arbetarskyddsstyrelsen: Ianslutning tiU förslaget tUl lag om spridning av bekämpningsmedel, 2 §, vUlstyrelsen påpeka att när det gäUer skaderisker för arbetstagare i samband medspridning av bekämpningsmedel utfärdar arbetarskyddsstyrelsen föreskrifter medstöd av arbetsmiljölagen. vUl styrelsen framhålla atl spridning avbekämpningsmedel från luftfartyg är att föredra från arbetsmiljösynpunkt. Dettahar framhåUils i styrelsens remissvar över betänkandet (SOU 1983:11) Bekämpningav växtskadegörare och ogräs. 8.5.3 Försvarets forskningsanstalt:Det av kemikommissionen föreslagna förbudet mot spridning från luftfartyg avserendast bekämpningsmedel. FOA viU framhålla att det är önskvärt att förbudet ejutvidgas tUl att ontfatta även utspridning av andra kemiska ämnen från luften,eftersom sådan utspridning kan komma att behöva genomföras i andra sammanhang,t. ex. vid försvarsövningar bl. a. i skydd mot kemiska stridsmedel. FOAanser behovet av ett förbud mot spridning av bekämpningsmedel från luftfartygeflersom ämnen som sprids ut från flygplan inte helt kan styras tiU önskadplats på marken. 8.5.4 Luftfartsverket:I betänkandet anges att ett flertal fall med ofrivUlig exponering av personer skett vid bespmtning av i . Efter vad som är känt för verket är frekvensen ofriviUiga exponeringar ej så stor som antyds i betänkandet men om så skulle vara fallet så ligger ansvaret snarare hos det aktueUa företaget än i frågan om flygbespmtning vUken kan utföras med stor precision ocb på låg eUer mycket låg höjd. Flygföraren har en utmärkt överbhck över omgivningen och kan utan svårighet upptäcka normalt uppträdande personer och större djur samt på ett tidigt stadium annalkande vägtrafikanter. Vid användning av helikopter kan mycket stor precision uppnås och spridningen kan ske på vUken önskad höjd och plats som helst. Luftfartsverketkan inte se några negativa konsekvenser av alt bespmtning sker från luftenfömtsatt att hänsyn tas till personer på marken, skyddszoner upprätthåUs etc.på samma sätt som man bör göra vid mark- Prop.1984/85:118 141 Däremot kan verket se en rad fördelar i flygbespmtning gentemot atlspridningen ska delas upp på ett stort antal händer vilkel blir fallel omflygbespmtning förbjuds. Nedan ges några exempel på sådana fördelar. Möjlighetatt snabbt koncentrera stora resurser var som helst i landet vid plötsliga ochontfattande angrepp av skadeinsekter, bespmtningkan ske även när marken inte bär fordon eUer terrängen gör bespmtningsobjektetoåtkomligt från marken, flygbespmtningger inga skador i växande grödor, vidbespmtning från helikopter sker en "omröming" av växtiigheten vUketgör att bekämpningsmedlet utnytQas effeklivare, flygbespmtningär enda möjligheten vid uppvuxen skog och bespmtning av trädens övre delar, flygförarenär som arbetstagare väl skyddad genom sin placering ovanför och framförutsläppen, ettfålal företag vUket medför personalenutbildad och kan lätl nås för vidareutbUdning och kompletterande instmktioner,kvalificerade personliga skydd kan användas, etl fåtalhanleringsställen vUkel medför specialiseradblandnings- och hanteringsutmslning, mindretotal mängd spUl, ingarestkvantiteter som förvaras olämpligt, atlspUl, tömda förpackningar bltf omhändetagna och destmerade, atltiUsyn lätl kan utövas, ett fåtalulmstningar vUket medför mindrerisk för vattenförorening vid rengöring ingen risk med icke rengjordaulmstningar. ---- fåverksamheter är så slrikl reglerade och står under så sträng liUsynsom yrkesmässig luftfart. Vid s. k. jordbmksflygning skaU förama vara utbUdade, godkända och ha en ingående kännedom om aktuella preparal. Vidare skall företaget hålla anvisningar för förarens och mark- personalens handhavande av bekämpningsmedel och andra för spridning från luften akluella ämnen. Ilagförslagets aUmänna motivering anges att dispens från det i övrigt totalaförbudet skaU kunna ges vid epidemiartade angrepp av skadegörare som inte kanbekämpas på annat sätt. Verket vUl dock påpeka att vid ett totatförbud kommerSverige att snabbt utarmas på flygmaleriel, ulmstningar och kunnande. Ev.önskvärd beredskap och beredskapslagring av lämpliga preparat måste därvidupprätthållas genom samhäUets försorg. Kosinaderna för detta kan verket ejberäkna. SlutiigenvUl verket påpeka vissa känslomässiga skillnader meUan bespmtning frånflygplan och från helikopter vilka kan ha betydelse för den Prop.1984/85:118 142 avaUmänheten upplevda risken för misstag. Ett flygplan utför sin uppgtft genomupprepade dykningar och stigningar och bespmtningen sker vid en relativt snabböverflygning. Situationen har stora likheter med ett flygangrepp i krig ochdet är förståeligt om allmänheten uppfattar detta som elt hot. En helikopterrör sig däremot över objektet med hastigheter och efter ett schema som är merlikt det som följs av en markbunden spridare. En helikopterförare kan ocksåvanligtvis landa på platsen för att kontrollera de ciklueUa vindförhållandena.Luftfartsverket vUl därför föreslå att, om förslaget om förbud motflygbespmtning ej helt avslås, förbudet begränsas tiU spridning avbekämpningsmedel från flygplan. 8.5.5-------------------------- Länsstyrelseni : kan inte utan för behåll ställa sig bakom utredningens förslag om förbud mot flygbekämp ning över jordbmksmark. anser sålunda atl det finns starka skäl från arbetarskyddssynpunkt som talar för att flygbespmtning fortsätt ningsvis bör kunna tiUåtas på där risken för alt utomstående genom ofriviUig exposition kommer i kontakt med bekämpningsmedel bedöms vara Uten eUer obefintlig liksom på där risken för att skador på känsliga naturmUjöer eUer vattendrag bedöms vara ringa. Andra skäl som talar för att flygbespmtning i vissa faU bör tUlåtas är att antalet sysselsatta med bespmtning totalt setl blir mindre vilket medför att antalet personer som utsattes för expositionsrisk blir mindre. Antalet personer, som tiU följd av att behörighetskrav även för klass 2 preparat föreslås, måste utbUdas blir färre. Skyddszoner skaU enligt mening kunna utiäggas över områden där risk för ofriviUig exposition av utomstå ende kan föreligga eller där känsliga naturmiljöer eUer vattendrag kan påverkas negativt av exposition av bekämpningsmedel. Inom skyddszo- nema skaU flygbespmtning vara förbjuden. Användning av kemikaliesnåla och kemikaliefria metoder bör främjas inom skyddszonema. EnUgtulredningens förslag får lantbmksstyrelsen medge undantag från förbudet motflygbespmtning om det föreligger särskilda skäl. För all kunna ta tUl vara denlokalkännedom som finns och för undvikande av elt ontfattande remissförfarandesom blu följden av utredningens förslag bör frågor om undantag prövas avlänsstyrelsen efter hörande av mUjö- och hälsoskyddsnämnden ochlantbmksnämnden. 8.5.6 : Styrelsen ser positivt på att bestämmel serna om spridning av bekämpningsmedel, som utfärdals med stöd av lagen om hälso- och mUjöfarliga varor och bestämmelserna om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark, sammanförs tUl en lag. Medhänsyn tiU risker för den yttre mUjön och människors hälsa tUlstyrkerstyrelsen kemikommissionens förslag att det skall införas ett genereUt förbudmot spridning av bekämpningsmedel från luften. Styrelsen noterar medtUtfredsställelse att kommunema förbehåUs rätt all lägga in sitt veto mot deundantag som i vissa faU får medges från förbudet. 8.5.7 : Ävenom kemikommissionen själv förordar forskning och utveckling enbart avaltemativa odlingsmetoder, kommer naturUgtvis forskning och utveckUng utomlandsatt leda tUl bättre och säkrare kemiska bekämpningsmedel. Det är därförolämpligt atl nu låsa den svenska situationen genom förbud såsom föreslås betr.flygbespmtning, och som har gjorts betr. lövslybekämpning. Båda förbuden lordepå sikt få konsekvenser, som inte försvinner automatiskt, när förbuden upphävssenare.