prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — om ny arbets- och tjänsteorganisation för lärare i denstatliga högskolan; Regeringen föreslär att anla de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. högskolereform innebar en genomgripandeförändring av bl.a. den högre utbildningens och forskningens institutionellaorganisation. En rad läroanstalter och utbildningar sammanfördes i den nyahögskolan och ett anlal nya lärarkategorier blev högskolelärare. Möjlighelerfanns dock inle att dä ta ett samlat grepp om lärartjänstorganisationen. Gällandebestämmelser för högskolans lärare återspeglar därför alltjämt de äldreläroanstalternas och utbildningarnas tjänstekategorier. Del finns inomden statliga högskolan ett slort antal tjänstekategorier som skiljer sig åt ivad avser lönegrad och undervisningsskyldighel m.m. I propositionen föreslås alt flertalet av detjänstekategorier som finns i den slalliga högskolan ersätts av tre,nämligen tjänster som professor, högskolelektor och högskoleadjunkt. I propositionen föreslås vidare en enhetlig och meragenerell reglering av innehållet i lärartjänsterna. Detta kommer bl.a. attmedföra all fler högskolelärare än f.n. skall kunna, i mån av kompelens ochresurser, medverka i forskning inom ramen för sin tjänstgöring. I propositionenföreslås även att en röriig resurs för forskning skall finnas för varje fakuliei/seklionoch högskoleregion. Medlen skall disponeras av resp. högskolestyrelse. En ny arbetstidsreglering kommer att införas. 1 huvudsak är undervisningsskyldighelen den enda avhögskolelärarnas arbetsuppgifter som är reglerad i tidshänseende. Parternainom det slatliga avtalsområdet har i anslutning till förhandlingarna om 1984och löner enats om en rambetonad reglering av högskolelärarnasarbetstid. Denna reglering av årsarbetstidens omfattning ger högskoleen-I 1984185. 1984/85:57 2 heternaökade friheter i valel mellan olika slags lärarinsatser och när det gällerfördelningen av uppgifter mellan lärarna. Vilka uppgifter den enskilde lärarenskall fullgöra blir därmed beroende av lokala bedömningar och beslut medutgångspunkt i verksamhetens behov. Omfattningen ochinriktningen av utbildningen och forskningen inom högskolan förändras inte lillföljd av den föreslagna nya arbets- och tjänsteorganisationen, som bör träda ikraft den . Prop.1984/85:57 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , , , . R. ,, . Proposition om ny arbets- och tjänsteorganisation förlärare i den statliga högskolan Genom beslut är 1975 (prop. 1975:9, UbU 17, rskr179) och är 1977 (prop. 1976/77:59, UbU 20, rskr 246) om reformering avhögskoleutbildningen infördes den en ny organisation för den högreutbildningen. Genom reformen sammanfördes bl.a. en rad läroanstalter ochutbildningar lill slalliga högskoleenheter. Organisalionen av lärartjänsterförändrades dock inte i samband härmed. För att få underlag för en förändrad tjänsteorganisationtillkallade min förelrädare, efter bemyndigande av regeringen den 14 april1977, en kommitté' med uppdrag alt finna en ulformning avtjänsteorganisationen som underiältade strävandena alt fullfölja de nya målenför den grundläggande högskoleutbildningen. Kommittén antog benämningen lärarljänslulred-ningen. Kommitténfick tilläggsdirektiv vari betonades alltjänsteorganisationen borde utformas så alt starkast möjliga samband skapasmellan högskolans båda huvudsakliga verksamhetsområden, forskning ochutbildning. Regleringen av tjänsteorganisationen skulle vidare avspegla desträvanden till decentraliserat beslutsfattande som gäller högskolan i övrigt. ' för avlämnande av betänkandet:riksdagsledamoten , ordförande, riksdagsledamoten ,sektionschefen . riksdagsledamoten ,professorn , sekreteraren . ulredningssekrelerarenSten , sekreteraren , planeringschefen ,professorn , riksdagsledamöterna samtombudsmannen . Prop.1984/85:57 4 Lärartjänstulredningenavgav belänkandet (SOU 1980:3) Lärare i högskolan, som innehöllförslag lill ny arbets- och tjänsteorganisation. Till protokollet i detlaärende bör fogas en sammanfattning av utredningens förslag som bilaga I. Betänkandet har remissbehandlats.Yttranden har avgivits av beredningen för u-landsforskning (SAREC), försvarelsforskningsanstalt (FOA), , , statistiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, (), statensarbetsgivarverk (SAV), , statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), slatens och-utveckling, (NRM), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av högskoleenheterna, utrustningsnämndenför universitet och högskolor (UUH), centrala (),(), slatens kulturråd, , statensnaturvårdsverk, patent-och registreringsverket, arbetsdomstolen,(), arbelarskyddsslyrelsen, styrelsen förarbeiarskyddsfonden(ASF), slatens råd för byggnadsforskning (BFR), (), geologiska undersökning (SGU), ,slyrelsen för teknisk utveckling (STU), statens delegation för rymdverksamhet(DER), forskningsrådsnämnden (FRN), humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), medicinska forskningsrådet (MER), naturvetenskapligaforskningsrådet (NER), (), statens råd förskogs- och jordbmksforskning, centmm för arbetslivsfrågor, delegationen förvetenskaplig och leknisk informationsförsörjning (DFI), delegationen förenergiforskning (DFE), sludieslödsulredningen, jämslälldhetskommittén, expertgruppenför regional utredningsverksamhet, nya anställningsskydds-kommittén, forskningssamverkanskommitlén(FOSAM), huvudmannaskapsutredningen, kommittén för forskningens ochforskarutbildningens situation i den nya högskolan, direktionen för Karolinskasjukhuset, direktionen för i , iStockholm, , , , . (), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), () och förenadestudentkårer (SFS). Härjämte har inkommit ett storl antal skrifter i ärendet.En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Riksdagenfattade (prop. 1981/82:89, UbU 20, rskr 248) beslut omlärartjänstorganisationen för den kommunala delen av högskolan medutgångspunkt i lärartjänslutredningens förslag. Vidare låg lärar-tjänstuiredningensförslag om studiefinansieringen inom forskarutbildningen till grund förriksdagens beslut i denna fråga (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr397). Dessa frågor behandlas därför inte i det följande. Prop.1984/85:57 5 Som en konsekvens av de förändringar jag nu föreslår belräffandelärar-tjänslorganisationen vid högskoleenheterna avser jag att i annal sammanhangföreslå regeringen att låta se över de tjänstekategorier som finansieras avforskningsråden samt tjänsterna som forskningsassistent. Jag har samrått med chefen för . På uppdrag av min företrädare påbörjades förhandlingar omanställnings- och arbetsvillkor för lärare inom högskolan m.m. . Eninom upprättad promemoria fogades till förhandlingsuppdraget.Promemorian överensstämde i huvudsak med lärartjänslutredningens förslag. Parternainom det slatliga avtalsområdet har i anslutning till förhandlingarna om 1984och löner enats om att ersätta nuvarande reglering av läraresarbetstid - som enbarl avser undervisningsskyldigheten för olikalärarkategorier med en rambetonad reglering av högskolelärarnas arbetstid.Avtalet i denna del bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga 3.Parterna har vidare enats om all vid den senare tidpunkt, då en nytjänsteorganisation genomföras, placera in lärartjänsterna i lönefällmotsvarande de tjänstekategorier som angivits i del nämndaförhandlingsunderlaget. Föredragandens överväganden 2. Jag vill försl ge en sammanfattning av de viktigasteutgångspunkterna för mina förslag rörande en ny arbets- och tjänsteorganisationför lärare i den slalliga högskolan. Högskolereformen kännetecknades av en strävan attdecentralisera beslul om organisation och resurser inom av regering ochriksdag angivna mål och ramar. Högskoleenheternas frihet i detla avseende har ylleriigarestärkts genom förändringar (bl.a. prop. 1983/84:52, UbU 10, rskr114). Lärartjänsterna inom den statliga högskolan regleras dock fortfarande avett stort antal centrala bestämmelser, som återspeglar den organisation av denhögre utbildningen som gällde års reform. Del är enligt min meningangeläget att också lärarkrafterna - med den viktiga roll de har i högskolansverksamhet - kommer att omfattas av den lokala beslutanderätt och frihet allförfoga över resurserna som präglar högskolan i stort. Till deprincipiella skälen för en sådan decentralisering kommer att den, enligl minmening, är av stor betydelse för att högskoleenheterna bällre skall kunna mötakraven pä effektivt utnyttjande av begränsade resurser, krav som i dagensekonomiska läge blivit alltmer väsentliga. Den nuvarande organisationen innebär att del finns elt slortanlal kategorier av lärartjänster för vilka gäller olika bestämmelser bl.a. omijänstgö- Prop.1984/85:57 6 ringsskyldighel, undervisningens förläggning under åretoch åligganden utöver undervisningsskyldighet. Dessa bestämmelser ärsvåröverskådliga och föråldrade och behöver ersättas med en nyreglering. som en enklare och enhetligare tjänsiesimkiur inomhögskolan bör eftersträvas, måste del självklart även i en ny organisationfinnas utrymme för hänsynstagande till olikheter i förutsättningar hos säväl enskildahögskoleenheter och arbetsenheter som enskilda utbildnings- ochforskningsområden och individer. Flertalet av lärartjänsterna inom högskolan är avseddahelt eller främst för grundläggande utbildning. förverkligande avhögskolereformen såvitt avser den grundläggande högskoleutbildningensanknytning till forskning underlättas om en slörre del av högskolans lärare änf.n. ges möjlighel all i tjänsten medverka i forskning, i mån av kompetens, inlresseoch tillgäng på medel. En sädan förändring är enligt min mening angelägen ocksåför all inom den del av högskolan, som hör till det traditionellauniversitetsområdet, garantera förutsättningar för utveckling och vitalitet i lärarkadern. Inle minst i förhällande till del fortgående inrereformarbetet inom högskolan framstår den kvantitativa regleringen avtjänstgöringsskyldigheten i form av föreskrifter om antaletundervisningstimmar per läsår som otillräcklig. Andra åligganden änundervisning lämnas oftast oreglerade. En detaljerad reglering av enbartundervisningsskyldigheten kan innebära att annan för utbildningen väsentligverksamhet skjuts i bakgrunden, t.ex. planering och samordning av utbildningsmoment,utveckling av läromedel och undervisningsmetoder, studievägledning samlkontakter med avnämare av utbildningen. Ulformningen av en ny tjänsteorganisation för högskolansutbildning och forskning aktualiserar flera avvägningsproblem. Dessa har singrund bl.a. i all olika mål för verksamhelen inom högskolan ställer krav sominte alltid är hell förenliga. Jag vill här ta upp några av dessaavvägningsfrågor frän mera principiella utgångspunkter. Högskolans verksamhet är mängfasetterad. Praktiskt lederdel lill alt den cenlrala regleringen i åtskilliga avseenden måste bli avramkaraktär. Cenlrala föreskrifler om lärartjänster för olika delar avhögskolan kan exempelvis lätt bli ell hinder för etl rationellt utnyttjande avde samlade lärarkrafterna. Den hänsyn till olika utbildningars och områdenssärart som är nödvändig bör således enligl min mening sä långt det är möjligtkomma till uttryck genom lokala beslut. Pä samma sätt bör ett effektivtutnyttjande av den samlade lärarkompetensen främjas genom att man inle päorganisatoriska grunder förbehåller vissa arbetsuppgifter för någon eller nägrasärskilda tjänstekategorier. För del stora flertalet lärartjänster inom denstatliga högskolan bör istället avgränsningen av innehållet i tjänsterna kunnavara enhetlig. Detla innebär inte alt alla lärare vid varje lidpunktskall fullgöra upp- Prop.1984/85:57 7 gifter inom samlliga förekommande verksamhetsområden.Något sådani är varken prakliskl möjligi eller lämpligt med hänsyn lill de kravverksamhelen släller. I stället är del nödvändigt alt vidverksamhetsplanering, vid tillsättning av tjänster och vid fördelning avarbetsuppgifter utgå från den enskildes kompelens och inlresse. sedda irelation till verksamhetens behov. Avgörande för hur den enskilde lärarens insaiserskall fördelas mellan olika uppgifter blir naturiiglvis ytterst vilka resursersom totalt står till förfogande och vilka uppgifter som måste fullgöras. Undervisningensuppläggning och karaktär varierar starkl mellan olika delar av högskolan. Detlaär i inle ringa utsträckning en konsekvens av de skilda traditioner som präglarolika utbildningar. Kraven pä alt bevara olika utbildningars särart i vad avseren nära anknytning lill del yrkesliv för vilket resp. utbildning förberederupplevs ofta som stridande mot kravet pä forskningsanknytning, nägol som kommertill uttryck bl.a. när del gäller utformningen av behörighetskrav ochbefordringsgrunder för lärartjänster. Det är, enligl min mening, varkenlämpligt eller möjligt all försöka lösa detta problem genom ell generelltförsteg för endera kriteriet. Inom ramen för en enhetligare tjänsteorganisationmed lokall inflylande på utformningen av innehållet i den enskildalärartjänsten bör del vara möjligt all hävda både traditionella särdrag ochandra särskilda behov i här aktuella avseenden som man tar tillvarade möjligheter till utveckling och förnyelse som sambanden mellan olika delarav högskolan naturligt ger. En viktig frägaär avvägningen mellan den enskildes krav pä trygghet i anställningen och kravenpå förnyelse och kvalitet i forskningen. Här kan erinras om vad dåvarandechefen för anförde i fräga om forsknings- ochutvecklingsarbetets särskilda beskaffenhel vid sin anmälan av prop. 1981/82:71om ny anställningsskyddslag. Ett starkt anställningsskydd för det storaflertalet av högskolans lärare och forskare kan emellertid inte förenas medkraven på förnyelse och kvalitet i forskningen ulan att del finns belydandemöjligheter lill fördelning och omfördelning av arbetsuppgifterna mellan deanställda. förslag om en vid ram för vad olikalärartjänster kan innehålla och om en rörlig resurs för forskning bör ses idetta sammanhang. Genom att sä långl möjligt vidga den krets, inom vilken desamlade arbetsuppgifterna kan fördelas, ersätter man således en del av den möjlighellill förnyelse som med nödvändighet går förlorad med ett förstärktanställningsskydd. Med en störte stabilitet i organisationen måste samtidigtfölja krav pä ökad beredskap bland de anställda att byta arbetsuppgifter ochändra verksamhetsinriktning. Jag vill framhälla att omfattningen och inriktningen avutbildningen inom högskolan inle skall förändras lill följd av en reformeringav tjänsteorganisationen. Däremot kan - genom den reglering jag föreslår i detföljande -undervisningsvolymen behöva minskas för vissa undervisningslälautbildningar till förmån för andra arbetsuppgifter. Detla måste göras inomramen för de resurser som slår till förfogande inom högskolan. Prop.1984/85:57 8 Avvägningar mellan kvalitet och kvantitet när det gällerverksamheten inom högskolan aktualiseras bl.a. i det följande. Enligl minmening måsle generellt sett de kvalitativa kraven inom både forskning ochutbildning väga tungt. Jag övergår nu till alt med utgångspunkt ilärartjänstutredningens förslag och remissyllrandena över del redovisa minaöverväganden och förslag i olika frågor. För överblickens och sammanhangetsskull redovisar jag även vissa frågor i vilka det ankommer på regeringen ellerberörda myndigheter att bestämma. 3.1 Innehållet i lärartjänst I tjänst som lärare skall, enligl lärartjänstutredningen,kunna ingå all bedriva eller medverka i forskning, utbildning ochutvecklingsarbete. Utredningen har utgått från att tjänstgöringen för denenskilde skall bestämmas med hänsyn till verksamhetens behov och vederbörandeskvalifikationer och intressen. Remissopinionen är i huvudsak posiiiv lill detlasynsätt. För egen del fär jag anföra följande. En av de mer besvärande bristerna i nuvarandehögskoleorganisation är de formella hinder som finns för att användalärarpersonalen på ett sätt som är ändamålsenligt med hänsyn till bådeverksamhetens behov och den enskildes förutsättningar. Mycket talar enligt minmening för att ramen för vad som kan ingå i olika tjänster skall vidgas och attdenna ram, så långt möjligt, skall vara enhetligt utformad för samtligatjänstekategorier. En ramreglering av detta slag innebär att varje lärare iprincip är skyldig att ägna sig åt alla förekommande uppgifter. Vilkaarbetsuppgifter som en lärare faktiskt kommer att ägna sig ål blir givelvisberoende av hur högskoleenheten med utnyttjande av tillgängliga resurserväljer att tillgodose verksamhetens behov. Arbetsuppgifterna för de enskildaarbetslagarna kommer inle alt kontinuerligt vara desamma utan kommer normallatt växla över tiden. Exempelvis kommer för flertalet lärare möjligheten altbedriva forskning att vara beroende av all särskilda medel för ändamåletdisponeras. Fördelningen av föreliggande uppgifter mellan arbetstagarna måsle,som uiredningen framhållit, bestämmas utifrån verksamhetens behov och denenskildes kvalifikationer och intresse. Flertalet lärare kommer ävenfortsättningsvis att ha undervisning som huvudsaklig arbetsuppgift. Jag går över till att beskriva de uppgifter som enliglmin mening skall kunna ingå i tjänstgöringen för lärarna vid de statligahögskoleenheterna. Lärarnas arbetsuppgifter kan delas in i trehuvudkategorier, nämligen utbildning, forskning och administrativt arbete m.m. Arbetsuppgifter inom kategorin utbUdning är, fömtom självaundervis- Prop.1984/85:57 9 ningen och förberedelse- och eflerarbete i samband härmed,t.ex. pedagogiskt utvecklingsarbete, planering och samordning avutbildningsmoment, handledning av såväl forskarstuderande som andra studerande,utveckling av läromedel, bedömning av sökande i samband med antagning samlbedömning av de studerandes prestationer. Tillkategorin forskning räknar jag, fömtom forskning och utvecklingsarbete, ocksäforskningsinformation. Konstnärligt utvecklingsarbete har inom vissa delar avhögskolan samma funktion som forskning. Till kategorin administrativt arbete m.m. är i huvudsakföljande alt hänföra; verksamhets- och personalplanering, förberedelser för ochdeltagande i sammanträden med beslutande, beredande och rådgivande organ inomhögskoleorganisationen, verkställighetsuppgifter i anslutning lill sådanaorgans arbete samt arbetsledning i övrigi. Vidare hör studievägledning ochkontakter med arbetslivet utanför högskolan till denna kategori. Till dellaskall jag återkomma vid min behandling av de pedagogisk-admi-nistralivatjänsterna. Innehavare av lärartjänst bör liksom vara skyldig att inomramen för sin tjänst företräda verksamheten som ledamot i högskolestyrelse,linjenämnd, fakultets/sektionsnämnd och andra organ inom högskoleenheten samtatt svara för verkställande uppgifter för dessa organ och för ledningsuppgifteri övrigt inom forsknings- och utbildningsverksamheten i enlighet med debestämmelser som meddelats. Fortbildning och följande av vetenskaplig och annanutveckling inom det egna ämnesområdet måste också vara ett åliggande inom varjelärartjänst. Samtliga uppgifter bör, som lärartjänstutredningen föreslagil,kunna ingå i resp. tjänst oavsett hur verksamheten finansieras. Detta gerhögskolemyndigheterna en möjlighel att innefaita även den externt finansieradeverksamheten, säväl forskning som utbildning, i underlaget för lärartjänster,något som underlättar en långsiktig planering för den samlade verksamhelen. Med den ram för innehållet i lärartjänsterna, som jag nuföreslår, ges högskoleenheter och arbetsenheter slörre frihet i fråga omfördelning av arbetsuppgifterna. Denna ökade frihet leder självklart till' alt slörrekrav ställs på arbetsledningen. Jag återkommer härtill i det följande. F.n. bestäms verksamhetens omfattning och inriktning viden institution av dels utbildnings- och kursplaner, dels tillgängliga medel,dels ock vissa föreskrifter och avtal om lärarnas åligganden ochtjänstgöringsskyldighet. Inom ramen för tillgängliga medel - ofta från olikakällor och med olika ändamålsbeslämning - bekostas tjänster som lärare,forskare och övrig personal. Med utgångspunkt i studie- och projektplaner m.m.definieras de arbetsuppgifter, som skall utföras inom ramen för givna resurser.Lärarnas/forskarnas kompetens och intresse, regleringen av tjänstgöringsskyldighetoch åligganden samt verksamhetens behov avgör fördelningen av uppgifter dememellan. Prop.1984/85:57 10 förslag rörandearbetsorganisationen inom högskolan innefattar bl.a. alt arbetstiden förlärarna inom den statliga högskolan skall regleras genom ell arbetstidsavtal. Etlsådant avtal skulle, enligl förslaget, omfalla regler om arbetstid tillhögskoleenhetens förfogande resp. förtroendearbetstid. Vidare skulleöverenskommelse träffas om en enhetlig norm för maximalt uttag av arbetstidgenom undervisning. skulle vara gemensam för alla tjänstekategorier ochinle avse kortare fid än ett läsår. Arbetstiden till högskoleenhetens förfogande skulle, enligllärartjänstutredningen, sammanfalla med de studerandes läsår ,medan förtroendearbetsiid och semester skulle omfatta återstoden av arbetsåret. 1 fråga om en allmän arbetslidsreglering ärremissopinionen splittrad. Cenlrala myndigheter och organisalioner som UHÄ,RRV, SAV, TCO, SAF och SFS tillstyrker den föreslagna principen. /SR anserall nuvarande system med en reglering av undervisningsskyldighelen bordeutvecklas. Direkt negativa reaktioner på förslagel framförs av några högskoleenheter,bl.a. universiteten i och . Utredningens skiss lill ulformningav ell arbetstidsavtal ifrågasätts på vissa punkter, även av dem som ärpositiva till en rambetonad reglering av lärarnas arbetstid. För egen del får jag anföra följande. En smidigare och mer ändamålsenlig reglering av lärarnasarbetstid ulgör enligt min mening ell väsentligt moment i en reformering av denslatliga högskolans arbets- och tjänsteorganisation. Lärartjänstutredningenhar presenterat en skiss till en rambetonad reglering av lärarnas arbetstid.Den har i huvudsak tillstyrkts, även om den i enskilda detaljer mött krilik vidremissbehandlingen. Genom avtal mellan parterna inom det slalliga avtalsområdethar, som jag förut berört, förutsättningar öppnats för ett förverkligande av enrambetonad reglering. Avtalsparterna har kommit överens om årsarbetstidensomfattning (se bilaga 3. Övergängen lill en rambetonad reglering av lärarnasarbetstid innebär inle att omfattningen av deras åligganden ändras. Däremot geren sädan ordning, i motsats till nuvarande reglering som huvudsakligen angerundervisningens omfattning, högskoleenheterna ökade friheter i valet mellanpedagogiska insatser av olika slag och över huvud taget när del gällerfördelningen av uppgifter mellan lärarna. Den är därför av betydelse inte minsli elt läge när slora krav ställs på att den samlade kompetensen hoshögskolelärarna skall utnyttjas så effektivt som möjligt. Liksom i nuvarandeordning förutsätts vatje heltidsanställd lärare ulföra arbetsuppgifter sommotsvarar heltidstjänslgöring. Det har framförts farhågor för att det nya systemet skullemedföra administrativt merarbete och behov av ytterligare resurser föradministration. Jag delar utredningens uppfaltning att en förändrad ordning ställernya krav pä planering och budgetering när det gäller verksamhet, personal Prop.1984/85:57 11 och ekonomi liksom ocksä nya krav på ledningen ochfördelningen av arbetel. Jag ser emellertid dessa krav som ofrånkomliga om deneftersträvade ökade flexibiliteten och effektiviteten skall uppnås. Söm jaginledningsvis påtalat måste de lillgodoses inom ramen för oförändraderesurser. Den nyssnämnda överenskommelsen innebär all parterna är ense om att den årsarbetstidsom skall gälla för heltidsanställda lärare skall vara densamma som förheltidsanställda statstjänstemän i övrigt, dvs. en ramtid om I 757 limmar förår. Delta är den nelloiid som fås genom beräkning av arbetstiden för tjänstemänsom omfattas av det allmänna arbetstidsavtalet (ARB, 2 kap.), vilket ger enarbetstid av omkring . Del stora flertalet av dessa har sinarbetstid bestämd dels i del nämnda allmänna arbetstidsavtalet, dels i 14 §allmänna verksstadgan.