prop · G803219 · 1984-12-31 00:00:00 — Grundläggande avtal omförändringar i den allmänna förtjänstnivån och om kvaliteten i de särskilt centraladelarna av anställningsvillkoren bör vara lika för hela statsförvaltningen.Sjuklönesystemet och anställningstryggheten är exempel på sådana centralaavtal där jag inte anser det rimligt att statstjänstens villkor skall varaolika i skilda delar av statsförvaltningen. De grundläggande principerna förmedbestämmandet är ett annat område där det centralt bör finnas fastlagdakvalitetskrav. Däremot torde medbestämmandet kunna fördjupas om dess tekniskautformning ges slora möjligheter till lokal anpassning. Detta var f.ö. enviktig tanke bakom medbestämmandereformen. Inom dessa centralt givna ramar börstaten verka för en långtgående decentralisering till myndigheterna. En decentralisering av arbelsgivamppgifterna är intekontroversiell mellan parterna pä den statliga sektorn. Det visar dediskussioner jag har fört Prop.1984/85:219 46 med de statsanställdas huvudorganisationer. En sådandecentralisering underlättas ju för övrigi beiräffande många fnlgor av aup;irierna iir överens. Jag bedömer att utvecklingen mot ökad decentralisering kunkomniii atl ta i anspråk. Stor hänsyn måsle nämligen tas till olikastarkii behov av decentralisering inom olika områden liksom till de lokiikipartcrn:is beiedskap att gradvis axla ett slörre inflylande och ansvar. Jagutgår från att både SAV och SIPU kommeralt speki en viktig roll i att utveckhiolika stödinsatser, bl. a. i form av information och utbildning. Jag anserockså -som framgår av regeringens skrivelse om den oflcntliga sektornsförnyelse atl tiikten i decentraliseringen får anpassas till de anställdasberedskap alt acceptera de olikheter som kan vara en naturlig följd.Erfarenheterna av den decentralisering som genomförts med början under senaredelen av 1970-lalet visar att acceptansen för skillnader mellan myndighetema ärolika i olika personalpolitiska frågor. kan man iaklla alt dennaacceptans förändras - vanligen ökar över tiden. Regeringens förenklingsuppdrag till SAV Decentralisering av sådana arbetsgivaruppgifter som f n. ombesörjesav främst regeringen och SAV är ett led i strävan att underlätta för deenskilda myndigheterna att utöva sin arbetgivarroll. Utveckling av befintligaregelsystem är etl annat viktigt inslag. Regelöversyner kan vara inriktadebäde på att förenkla reglerna och att föra ner befogenheterna tillmyndigheterna. Dessa förenklingar kan vara av flera slag. Jag aviserade i åretsbudgetproposiuon (prop. 1984/85; 100 bil. 15 s. 10) att jag avsåg att föreslåregeringen att ge arbetsgivarverket i uppdrag att uiarbeta eltförenklingsprogram för de statliga kollektivavtalen. Uppdraget, som lämnadesden 14 febmari 1985, är brett upplagt och kan väntas lägga en god gmnd för delfortsatta förenklings- och decentraliseringarbetet. Enligt uppdraget skall SAV som förberedelse för kommandeavtalsförhandlingar se över sakinnehållet i nu gällande avtal. SAV skalldärvid undersöka om regler i olika avtal som berör ett och samma ämnesområdekan föras samman till ett avtal. Som ett första led i en sådan undersökningskall SAV redovisa vilka ämnesområden som från myndighetemas synpunkt är mestangelägna att förenkla på detta sätt. SAV skall upprätta en plan för i vilkenordning och vilken takt olika ämnesområden bör ses över. SAV skall vidare undersöka om regler i olika avtal istörre utsträckning bör anpassas till de skilda krav som ställs på olikaförvaltningsgrenar och myndigheter, t.ex. för affärsverken, försvaret,rättsväsendet och undervisningsområdet. En sådan områdesanpassning kan sket.ex. genom sär-avtal för olika områden. Flera altemativa lösningar börbelysas. SAV skall undersöka olika säU aU öka delegeringen avförhandlingsarbetet så, att de lokala partema inom givna ekonomiska ramar fårförfoga över avtalens innehåll och fillämpning i större utsträckning än f n.Exem- Prop.1984/85:219 47 peivis kan centrala avtal i cn del hänseenden varadisposiliva. Vid undersökningen bör beaktas att behovet av enhetlighet iavtalstillämpningen i viss utsträckning kan lillgodoses genom föreskrifter ochallmänna råd fiån SAV. Planer ocb för.slag i dessa delar skall redovisiis förregeringen senast den 1 oktober 19S5. S.AV skiill vidare genomföra ytterligare ddegcringar i nugällande avial. Bl.a. bör beslutsbefogenheterna enligt de s.k.arbetsgivarventilerna delegeras i ökad omfattning. Det gäller delegering såvälfrån S.AV ull myndigheterna som från högre til! lägre myndigshetsnivå.Möjligheten till selektiva delegcringar bör uppmärksammas, t. ex. så. atl baraen del myndigheter eller en grupp av myndigheter får ulöva arbetsgivarbefogenhetersom nu förbehålls SAV. S.AV skall slutligen se över språket i avtalen, inräknatredigeringen. En plan skall upprättas för i vilken ordning och i vilken takt deolika avtalen kommer atl ses över. Planen skall för godkännande redovisas förregeringen senast den 1 oklober 1985. S.AV skall för sitt arbele med detta förenklingsprogramutse en särskild samverkansgrupp. 1 gruppen skall ingå företrädare för bl.a.samtliga affärsverk, myndigheler som huvudsakligen bedriveruppdragsverksamhet, myndigheter som har central och regional organisation samtnågon eller några mindre myndigheter. En annan viktig fråga i sammanhanget gäller förenkling avde statliga pensionsreglerna. En särskild arbelsgmpp med företrädare förcivildepartementet, SAV, statens löne- och pensionsverk samt destatsanställdas huvudorganisationer gör f.n. en översyn av det statligapensionsavtalet. Arbelet inriktas huvudsakligen på en formell förenkling avpensionsreg-lema. Alla relevanta bestämmelser och föreskrifter som utgör detslatliga pensionsavtalet skrivs om och sammanställs till etl enhetligt dokument.Ett utkast som kan användas som underlag för ett nytt pensionsavtal bör, enligtvad jag har inhämtat, kunna ligga färdigt i slulel av . Av administrafiva skäl vore det även önskvärt med vissamaleriella förenklingar av pensionsreglerna. Härvid bör särskilt reglerna omberäkning av fiänstetid för pension ses över i syfte att komma ifrån dendetaljregistrering som sker. 1 konsekvens härmed bör även reglerna om beräkningav löneunderlag för pension ändras. Det statliga pensionssystemet avviker idessa och även i andra avseenden från övriga pensionssystem vilket för med sigsamordningsproblem. Eventuella ändringar far tas upp i kommande förhandlingarom ett nytt pensionsavtal. Det är med hänsyn bl. a. till att reglerna är teknisktkomplicerade viktigt atl dessa förhandlingar är väl förberedda av partema. Jagavser därför att ta initiativ till ett förberedande partsarbete. Kollektivavtalen är, som nämnts, bara en del ikomplexiteten i den statliga personalpolitiken. Personalfrågor regleras ocksågenom åtskilliga Prop.1984/85:219 48 författningar som staten-arbetsgivaren ensidigt föriogaröver. Dessa förenklas fortlöpande. Regeringen har beslulat om förenklingart. i fn'igor om sjukfrånvaro, tjänstledighet, arbelshandikapp och dellid.Detla Ibienklingsiirhcte kommer au forisätia. Jag avser :itt inom koiiåierkomma lill regeringen med förslag um bl. a. ökade bcfogenhetei- förmyndigheiema att - inom givna ekonomiska ramar - inrätta och tillsättatjänster. 1 många fall berör en reform i en viss personalpolitisksakfråga bestämmelser i föifattningar och kollektivavtal. Ett sådanlexempel gäller den förenkling av reglerna om tjänstetyper ochIjänsteföreningar, som f.n. diskuleras mellan parterna. Med tjänstetyper avses i statligt reglerade anställningaratl en tjänsl kan inrättas som en ordinarie, extra ordinarie eller extratjänsl, en arvtides-Ijänst eller ell göromålsförordnande, Tiänslelyperna är av betydelse bl.a. för frågan omtjänsteföreningar, dvs. rätten att ha flera statligt regleradeanställningar. Reglerna om uppsägningstidens längd och vis.sa andrakollektivavtalsreglerade frågor bygger också på förekomsten av tjänstetyper..Även för frågan om inrättande av ijänsler har indelningen i olika tjänstetyperbetydelse. Frågan om tjänstetyp är avtalsbar - med undantag för ordinariedomare - och skulle kunna regleras i kollektivavtal. Frågor om ijänsteföreningar behandlas i 7 kap. 11 § LOA.Om en arbetstagare erhåller en annan statiigl reglerad anställning, upphör denförsta anställningen automatiskt, om inte någol annat följer av föreskrifter omförening av tjänst. I stort sett är hela frågan om ijänsteföreningar öppen förkollektivavtal. De allmänna reglerna om tjänsteföreningar återfinns dockforlfarande i offentligrättsliga bestämmelser, främst 28-31 §§ anställningsförordningen. Reglerna om tjänsteföreningar utgår från de förhållandensom gällde tidigare, då det fanns skillnader i anställningstryggheten mellanexempelvis en ordinarie, en extra ordinarie eller en extra tjänst.Tjänsteföreningen innebär i korthet att en anställd som har fått en högretjänsl får behålla sin lägre Ijänst, om den kan anses erbjuda bättreanställningsskydd. Som exempel på tjänsteföreningar kan nämnas att den sominnehar en extra ordinarie tjänst automatiskt får behålla den, om han eller honfår en högre extra tjänst. kan också ske mellan exempelvisen extra ordinarie tjänst och etl långtidsvikariat på en högre tjänst. Tjänsteföreningar är mycket vanligt förekommande istatsförvaltningen. Vissa uppskattningar tyder på att det lotala antalet kanvara flera hundra tusen. De bereder myndigheterna administrativt merarbete bl.a. genom att ge upphov till långa vikariatskedjor. De arbetstagare som ärförordnade som vikarier på sådana tjänster vars innehavare innehar eller utövarhögre tjänster upplever sin anställningssituation som otrygg. Prop.1984/85:219 49 tidic;i måsle konstateras att del sällan förekommer att enarbelslagare återgår till sin liigre boltentjänsi. Institiiiel liänsteförcning är i sin nuvarande lUfoininingcn kviuicvii från tiden före trygchelslagarna och kan numeni i stort anses haspelat ut sin roll. 1 irygghetshiinseende är del - med undanlag för vissa av derelaiivi fä ordinarie tjänsterna - inle längre någon skillnad mellan de olikatjiinstcty-pcrna. Anställningsskyddet lör arbetstagare med statligt regleradeijänster bygger i ställd - i likhet med vad som gäller för den privalaarbetsmarknaden - på den iillmänna irygghetslagstiflningen och dekompletterande trvc! :hetsavtal som träffats mellan parlerna på den statligtreglerade arbetsmarknaden. Det är mol denna bakgrund angeläget att radikalt förenklasystemet med tjänstetyper och tjänsteföreningar. S.AV har tidigare till de statsanställdashuvudorganisationer lagt fram etl förslag till avtal om förenkling av systemetmed tjänstetyper och ijänsteföreningar. I avialel om löner 1984-85 förslalsljänsleman m.fl. (.ALS 1984-85) har parterna kommit överens om attfortsätta att förhandla om en sådan förenkling med sikle på ett genomförande ihuvudsaklig överensstämmelse med det av SAV framlagda förslaget. Organisaloriska effekter av SAV:s ändrade roll En utveckling mot ökad decentralisering och fortlöpandeförenklingar av den centrala statliga personalpolitiken innebär en delvisförändrad roll för SAV. Redan decentraliserings- och förenklingsarbetct i sigställer ökade krav på verket. I lakl med atl förändringarna genomförs bör SAVinriktas mer mol att stödja myndigheterna i deras vidgade arbetsgivarroll,bl.a. genom rådgivning, information och utbildning till dem som på myndighetsnivåhar att representera arbetsgivarintresset. S.AV inräUades i samband med engenomgripande omorganisalion av statsförvaltningens centralaarbetsgivarfunktion (jfr prop. 1977/78:157, AU 39, rskr358): De principer somlåg till grund för omorganisationen bör ligga fast med den ytterligaredecentralisering av arbetsgivarfunktionen som jag just har behandlat. 1977/78: 157 (s. 31) betonas vikten av närakontakter mellan SAV och statsförvaltningens övriga myndigheter som är SAV;s"kunder". SAV:s inre organisation - vars utformning genom delegationbeslutas av verket självt - har också utformats för att underiätta kontakterna.En översyn pågår för att ytterligare förstärka SAV:s orientering mol de betjänademyndigheterna. De rådgivande och beslutande organen (rådgivandedelegationer och styrelsen) har fått en sammansättning med representation förolika delar av statsförvaltningen. Däremot har inte styrfunktionen organiseratsså att särskilda organ bildats för olika sektorer av statsförvaltningen. Riksdagsbeslutet om SAV innebar bl. a. aU en särskildförhandlingsdele- Prop.1984/85:219 50 gation skulle finnas inom S.A\':s slyrelse. Fin sådanfinns också inriitiad men har. enligt vad jiig har erfiirii. 1 stället har beslutat även i friigor som enligtinstruktionen kan delegeras lill förhandlingsdelegationen. Förhandlingsdelegationen i dess nuvarande form haruppenbarligen ingen meningsfull funktion för SAV;s verksamhet, tiaremol visarerfarenhelen att konlaklerna med olikii delsekiorer inom del statiigllönereglerade områdel behöver fördjupas. J:ig anser därför atl den nuvarandeförhandlingsdelegationen bör ersättas av nya, "branschanknutna"förhandlingsdelegationer under S.AV:s slyrelse. Del ankommer på regeringen altbesluta om de ändringar i inslruklionen för SAV som kan behövas. Dessa nya delegalioner bör ha uppgifter som beslutas avS.AV. Det bör också ankomma på SAV alt besluta om lämplig fördelning av olikaseklorer av statsför\'altningen pä resp. "branschdelegalion". Exempelpå områden kan vara försvaret, affärsverken, det allmänna undervisningsväsendetoch statsförvaltningen i övrigt. Jag vill i sammanhanget erinra om att jag i skrivelsen1984/85:202 om den offentliga sektoms förnyelse uttalar att koncernbegreppetför affärsverken och deras bolag behöver utvecklas. Det är självfallet attdetta även berör personalpolitiska frågor. Jag hemställer att regeringen dds föreslår alt godkänna vad jag har föreslagiti fråga om 1. användningsområdetför del under trettonde huvudfiteln uppförda anslaget Lönekostnader vid vissomskolning och omplacering, 2. meritvärderingvid tillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade området, 3. betyg i läramlbildningen, 4. godkännande avavtal om anställningsvillkor för arbetstagare hos de allmännaförsäkringskassorna, dels bereder tillfälle att ta del av vad jag iövrigt har anfört om den statliga personalpolitiken. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för de åtgärder och de ändamål som han har hemställt om. Antaianställda med slutligt regli-rad lon inom olika sektoriT årun 1970 och IV84 Civil(or%altningen Utbildning, kyrka m. m. Utbildning, kyrka m. m. -f 39800 - 2 800 -1- 63 200 -t- 6000 -1-34,5 - 5,3 -1-48,4 -1- 3,6 -1-2,14 -0.37 -i-2.86 -f0,25 -1-1,47 1984,'85:219 Anställda med .ilailil rc»lci"iiii lön: (unklningpii liellid oi-li dtllid samt pa mviii ocli kvinnor 197(1 nrli t9K4 tjirotiintutllrtii-drlning) i:)eltid Miin K\in- Siini- .Miin Kvin- .Simi- Anial Män Kvin- Siini- nor ni;j. noi m;i nor mri CivilföivalininEeii 5..2 Ulhildning,kyrka, m.m. 38,- .Affiirsverken 6S,0 3?,4 9II,(> 2,1 9.4 100 115.SOO 57. 53 20(1 I (K) £7,0 Mt.Z K7.2 4,7 g.l 12,8 100 467700 61,7 38.3 100' Utbildning, kyrka, m. m. 46,0 24,5 70,5 7,9 21,6 29,5 100 573900 53,9 46,1 100' 1984/8. riXTpositioiienshuvudsakliga innehåll ............................ i Uidrag ur prolokollvid rcgcringssamm:inträde den 30 m;ij 1985 .... 3 1 Inledning ...................................................................... 3 2 rcrsonalförsörjning ...................................................... 4 2.1 Personalröriighei och personalulveckling .............. 4 2.2 l..ön och ncrsonairörsörining ................................. S 2.3 Chefsförsörjning ..................................................... 9 2.4 Vissa frågor om arbetshandikappade ................... .... II 3 Vissa lönepoliiiskafiågor ............................................ ... 13 4 Godkännande avvissa kollektivavtal inom försäkringskasseområdet 17 5 Merilvärdering vid statliga tjänstetillsältningar ........... 18 5.1 bedömningsgrunderna vid Ijänsietillsättningar .... 18 5.2 Förberedelsearbete m. m. vid rekrylering .............. 23 5.3 Vissa frågor om utlandsijänslgöring ....................... ... 24 5.4 Meritvärdering m. m. vidtillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade områdel 25 6 Jämställdhetinom statsförvaltningen ........................ 28 7 Denförebyggande hälsovården ................................ 38 8 En fördjupadarbetslivsdemokrati ............................... 40 8.1 Medbestämmande för utveckling .......................... 40 8.2 Medbestämmandefrågor vid beredningav regeringsärende .. 43 8.3 Erfarenheter av extema arbetstagarkonsulter ..... 43 9 Decentralisering och förenkling .................................. .. 44 10 Hemställan ................................................................. .. 50 11 Beslut ....................................................................... .. 50 Bilaga 1 Antal anställda med statligt reglerad lön 1970och 1984 m. m. 51 Bilaga 2 Anställda med slatligt reglerad lön; fördelning på heltid och deltid m. m. 1970 och 1984 .............................................. 52