prop · G803121 · 1984-12-31 00:00:00 — medicinska forsk ningsrådet bör ha huvudansvarel för grundläggande näringsforskning och dess kliniska tillämpning.- 6.5.4 Uppsalauniversitet, barnavårdslärare, ekonomiföreståndare,hushålls- och textillärare: ser positivt på en ombildningav skogs- och jordbrukels forskningsråd () till skogs- ochlivsmedelssektorns forskningsråd (SLFR) med ansvar för finansiering och samordningav forskning utmed hela livsmedelskedjan en utredning börlillsältas för forskningskompelensuppbyggnad inom och tillskapandet av enKoslvetenskaplig institution i samverkan med , SLUoch SLV. 6.5.5 , medicinskafakultetsnämnden: Den föreslagna nya organisationen med en förändring avnuvarande lill SLFR synes i många avseenden ändamålsenlig. Man saknaremellertid inte denna organisation bedöma kvaliteten i projektinom den kliniska nuiri-tionen. anser därför att det finnstungt vägande skäl att anvaret för forskning och kompetensuppbyggnad inomnäringsforskningen delas mellan SLFR, STU och MFR och aU MFR får huvudansvarelför den medicinskl anknutna näringsforskningen. 6.5.6 , Kemicentrum: en formaliserad samordning mellanSTU och /SLFR bör ske så atl man inte åter kommer i en situation därprojekt kan hamna mellan olika anslagsgivares ansvarsområden. När del vidaregäller ledamolskap i /SLFR bör man införa en regel om begränsad mandattid ianalogi med vad som gäller för lex NER. 6.5.7-------------------- Högskolani : bör ombildas lill SLFR och alt dettaråd och STU åtminstone tills vidare skall svara för den övergripandesamordningen av livsmedelsforskningen i . 6.5.8------ Göteborgsuniversitet, i kost och närings ekonomi: -- bör ombildas lill SLFR och få elt huvudansvar för livsmedelsforskningeni vid mening. För kostvetenskapen som forskningsområde bör antingen FRN elleren särskild beredningsorganisation inom SLFR svara. 6.5.9----------------- Umeåuniversitet: lillslyrker även förslagel om inrättande av eltskogs- och livsmedelssektorns forskningsråd (SLFR) saml all det inom dettaforskningsråd inrättas en programkommitté för näringsforskning. Prop.1984/85:121 41 -- angelägetatt olika delar av landet representeras i rådet och universitet bör därför haen representant med. (bör) inte överstiga delsom föreslås av utredningen, 6.6--------------------- : Motivering till atl ansvaret läggs på ett ändrat är kortfattad.Del hade varit synnerligen önskvärt om andra livsmedelsforskning (bör) samordnas i ell enda organ, elllivsmedelsforskningsråd alt. delegation för livsmedels forskning. 6.7 (): JNtillstyrker också förslagel alt samordna forskningsrådsansvaret förlivsmedelskedjan hos ell skogs- och livsmedelssektorns forskningsråd. JNlillslyrker också förslagen om att inrätta programkommittéer och etlövergripande beredningsorgan för hela livsmedelsforskningen. 6.8 Styrelsen för tekniskutveckling (STU): STU stöder utredningens förslag att utvidga nuvarande SJFRsansvarsområde------------------------- Med en sådan uppläggning är det för induslripoliliska utgångspunkter naturligt all fortsätta atl stödja ochsamordna tekniskt/industriell forskning och utveckling. Den föreslagnamodellen har stora likheter med det medicinska området.--- Dennakunskap i kombination med ny teknik öppnar icke sällannya tekniskt industriella möjligheter vilka STU kan stödja. 6.9-------------- Statskontoret: Förutsättningarnaför den kunskapsuppbyggande forskningeninom det livsmedelslekniska området bör emellertid klart förbättras omprojekten behandlas äv elt forskningsråd. Genom den av ulredningen föreslagnaöronmärkningen av medel skapas garantier atl de ökade resurserna verkligen gårlill livsmedelsforskning. 6.10-------------------- (): RRV har svårt atl bedöma vilka förbätt rade möjligheter den föreslagna forskningsrådsorganisalionen ger att åstadkomma en från samhällssynpunkt effektiv styrning och planering av forskningen jämfört med nuvarande ordning. Intressenter från sena re led av en FoU-process,------------- lorde ha svårt atl inom denna institutio nella ram få sina intressen tillgodosedda, åtminstone om della sker på bekostnad av intressenterfrån tidigare skeden, frågor av delta principiella slag måstebehandlas i det fortsatta utredningsarbetet. I detta sammanhang bör bl a övervägas vilken roll centrala myndigheter som och () bör spela när del gäller styrningen av forskningens inriktning.-- Etl alternativ lill utredning ens förslag skulle.kunna vara alt initiera tre parallella ramprogram inom området (löpande ) med huvudmannaskapet föriagt lill , SLV resp. styrelsen för teknisk utveckling. Prop.1984/85:121 42 6.11-------------------------------- : Vistöder i och för sig tanken all ett forskningsråd ges huvudansvarel för livsmedelsforskningen.Däremol är nämnden något tveksam lill om man med den i utredningen föreslagnaorganisationsförändringen kan garantera att de delar av livsmedelsforskningensom framförallt behöver utökat finansiellt stöd verkligen får detta. ----- Det är en hell annan typ av forskning än vad SJFRtidigare haft ansvaret för som enligt förslagel skall falla inom del nyarådels ansvarsom råde. ---- Del kan ifrågasättas om inte en så radikal utökning av SJFRs ansvarsområde som här föreslås också fordrar en mergenomgripande förändring av rådets organisation och sammansättning. 6.12------------------------------------------- (): ges i del föreliggande orga nisatoriska förslaget ej något ansvar för kompetensuppbyggnad eller forsk ning inom den humana näringsforskningen, ej heller någon representation i MFR finner detta anmärkningsvärt av följande skäl. della område har MFR en hög kompelens och en utbyggdorganisation för prioritering av projektens kvalitet och belydelse. således att ansvaret för den del av livsmedelsforskningen,som diskuteras i detla betänkande, delas mellan det nytillkomna SLFR, STU och MFR och atl MFR får huvudansvaret för den medicinskl anknytna näringsforskning en. 6.13 lantbruksuniversitet:Lantbruksuniversitetet tillstyrker den föreslagna forskningsrådsorganisationen, Lantbruksuniversilelel ifrågasätter om § 2 i förslaget lill instruktion läckerviss miljöforsk ning och annan jordbruks- och veterinärmedicinsk forskning som inte direkt kan inordnas i livsmedelskedjan och som lidigare stötts av . Del är angeläget atl dessa forskningsområden kan få fortsatt stöd av . 6.14------------------------------------------------------- Skogs-och jordbrukets forskningsråd (): är berett att ta rådsansvar för livsmedelsforskningen enligt ulredningensalternativ 2. - (betecknas) som ett tillämpat forskningsråd. SJFRvill påpeka all rådet,----- skall,-------- svara för den långsiktiga, kunskapsuppbyg gande forskningen dvs grundforskningen. I delta avseende skiljer sig alliså inte från grundforskningsråden MFR och NER.- (har) inte något atl invända mot att rådets ledamöter utökasenligt del föreliggan de förslagel.--- Rådet avstyrker förslaget lill förändrad instruktion vad beträffar 2 och 3 §§.- Rådet avstyrker även den föreslagnanamnänd ringen. 6.15------------------------------------- 1983 årslivsmedelskommitté: Kommittén tillstyrker också förslagel alt samordna forskningsrådsansvarel för livsmedelskedjan hos ell skogs- och livsmedelssektorns forskningsråd. Prop.1984/85:121 43 6.16---------- : Förslaget atllägga ett ansvar för finansi ering av forskning också för de senare leden av livsmedelskedjan hos tillstyrks----- . Men del kan diskuteras om förändringen i rådets ansvars område blir så stor att en namnändring är befogad. diskuterasom ansvaret för borde överföras från STU till . 6.17----------------------------------- (): ställer sig frågande till sambandet mellanskogs- och livsmedelsforskning och anser att uppdelas i etl forskningsrådför skogsfrågor och etl för jordbruks- och livsmedelsforskning. Om delta inteär möjligt fömtsätter KF att man inom det tilltänkta SLFR tillskapar lämpligtsammansatta beredningsorgan för olika ämnesområden, varvid elt bör tillsättasför livsmedels- och näringsforskningen, ----- KF anser del också viktigt med en bättre samverkanmellan de olika forskningsråden(SLRF - STU - och ), - också viktigt att man tar lill vara näringslivets synpunkteroch insatser när del gäller både programutformning och FoU-anslagensfördelning. Vad speciellt gäller SIK:s situation anser KF det viktigast atlarbetsförhållandena förbättras och atl tills vidare som fnorganisatoriskt sorterar under STU,--- KF delar utredningens uppfattning om STU:s väsentliga roll vad gäller tekniskforskning och teknikutbildning--- 6.18 : Förbundet kia-ntillstyrka förslagel all om- bilda lill ett råd (SLFR) med ansvar för finansiering och samordning avforskningen även i livsmedelskedjans senare led, Enligt vår mening finns också skäl som talar för atl dela upp SLFR påtvå skilda forskningsråd- etl för skogssektorn och ett för livsmedelssektorn, STU:s betydelsefulla roll och ansvar för teknisk forskningoch teknikut veckling bör----- bibehållas,----- I och för sig vore det naturligt atl ,------ placerades parallellt med Lunds TekniskaHögskola och övri ga högskolor och universitet, dvs med SLFR som statens huvudman, 6.19----------------------------------------------------- (): Det är sannolikt en fördelatt hela livsmedelsområdets forskning koncentreras lill ett forskningsråd, mendetta bör skiljas från skogsbruket, så att koncentration på livsmedel erhålles.Näringslivet bör vara väl representerat i rådet. Ansvaret för teknikutvecklingbör ligga kvar hos STU, 6.20--------------------------------- : sådant ombildande (av till skogs- och livsmedelssektorns forskningsråd) medför enökad samordning av den statliga forskningsverksamheten med ett bättreutnytQande av både finansiella och andra resurser,--------- Vi förutsätter idetla sammanhang all representanter för samtliga led i produktion ochdistribution bereds plats i 1984/85:121 44 deltilltänkta forskningsrådet, Vad beträffar den tekniska forskning en och teknikutvecklingen samt den kollekliva forskningen instämmer vi med utredaren-- 6.21--------------------------------------- Handelnssamarbetsorgan i jordbruksfrågor: vi (tillstyrker) förslagettill omorganisation av den framlida forskningsrådsverksamheten, 6.22----------------------------------- (): anser att alternativet IIIborde innebära avsevärda fördelar ur samordningssynpunkt. På grund av den hittillsvarande administrativa uppbyggnaden, kan emellertid alter nativ II visa sig mera rationellt. 6.23 ISR): Mot förslagel att ansvaret för teknisk forskning ochteknikutveckling även i fortsättningen åvilar Styrelsen för teknisk utveckling(STU) liksom ansvaret för kollektiv forskning på livsmedelsområdel (främst vidSIK) har ISR intet atl erinra. 6.24 (): instämmer i betänkandets förslagatl skogs- och jordbrukels forskningsråd () ombildas till skogs-och livsmedelssektorns forskningsråd (SLFR). ävenen organisalionsombildning enligt alternativ 3 SFR instämmer iutredningens förslag när det gäller som huvudansvarig för forskning omkring förädling och hantering av fisk 6.25 StiftelsenSIK - : Stiftelsen anser del mest logisktatt ,-- placerades parallellt med ochövriga högskolor och universitet, dvs med SLFR som statens huvud man (all. III,--- Även om ,---- organisatoriskt knöts till Jord bruksdepartementet och därmed till SLFR, måste institutet kunna få an slag av STU inom områden av betydelse för livsmedelsproduktionen, lex processteknik,datateknik och energiteknik. -- atlSJFR bör uppdelas i två forskningsråd, etl för skogsforskning, SFR,och ett för jordbruks- och livsmedelsforskning, JLFR. 6.26---- StiftelsenSvensk Näringsforskning: enligt Sfiflelsens uppfatt ning --- (kan) del övergripande ansvaret för livsmedelsforskningen och förteknisk forskning och teknikutveckling inom området liksom kollektiv forskningen ()-- falla under ett och samma forskningsråd och departement.-- Detmåsle----- förutsättas all ansvaret för de grundläggandeområdena såsom biokemi, fysiologi, ävensom rent medicinska problem, också ifortsättningen skall åvila de naturvetenskapliga respektive medicinskaforskningsråden. Prop.1984/85:121 45 6.27------------------------------- Landsorganisationeni (LO): godlar i huvudsak den av utredningen föreslagnaorganisationsmodellen för en ökad statlig insats. -- LO----- (vill)kraftigt betona alt del nybildade rådet garanteras en kompetenssom motsvarar de nya uppgifterna, så atl inte primärproduk tionen som förut blir helt dominerade. 6.27.1Svenska (Livs): vill förorda i förstahand att en organisationsmodell med utökat ansvar för FRN övervägs, i andrahand att nuvarande organisation bibehålls och i tredje hand alt utredningensalternativ II genomförs. Skulle emellertid ulredningensalternativ II genomföras är det enligt Livs uppfattning heltnödvändigt med en betydligt mer genomgripande förändring av än en stark representation för konsumenlin- iressetoch de anställa inom livsmedelssektorn ett oavvisligt krav. Enligt är inrättande av kollektiv- forskningsinstitut inom livsmedelsområdet en angelägen uppgift för atl förstärka forskningen. en forskningsrådsorganisation enligt förbun dets modell i kombination med kollektivforskningsinstitut och etl system med ramprogram (bör) bidra till all lösa problemen med kunskapsuppbygg naden. 6.28 (): De båda organisationsmodeller som utredningenföreslår är i sig ingen garanli för att målet -helhelssyn pålivsmedelsforskningen - uppnås. Möjligen finns en slörre risk i modell II föratt en klyfta uppslår mellan lekniska, biotekniska och humanbiologiskaintressen. TCO tillstyrker atl all livsmedelsforskning samlas under etldepartement. 6.29 Centralorganisationen /SR:SACO/SR kan stödja förslaget atl ett forskningsråd ges huvudansvarel förforskningen inom livsmedelsområdet. Vidare kan /SR instämma i utredningensbedömning alt alterna- fiv2 bör förordas.- Rådels instruktion bör-- tydligare markera samtligadelar av ansvarsområdet än vad utredningens förslag lill instruk tion gör.--- /SR (finner) det naturiigl alt konsumenlinlresset blir representerat.-- Vadgäller rådels sammansättning i övrigl anser /SRatt det vore lämpligare med 12 ledamöter utöver ordföranden. Då skulleuniversitetet kunna representeras av 6 ledamöter och näringsliv ochkonsumentintressen företrädas av resterande 6 ledamöter. 6.30------- : förordas atl skogs- och jord brukets forskningsråd ombildas lill skogs- och livsmedelssektorns forsk ningsråd.--- Prop.1984/85:121 46 6.31-------------------------------- Institutetför internationell ekonomi: bör avskaffas och dess resurser överförastill övriga forskningsråd. bruksuniversitet (SLU) (bör) överföras lill an svarsområde. - Ett annat skäl till all avskaffa och atl överföra SLU lillUtbildningsdepartementets ansvarsområde är att man då, för hoppningsvis, kan minska den mycket starka inriktning som undervisning och forskning inom livsmedelssektorn har på producenter nas intressen snarare än på konsumentintresset. Det är alltså viktigt all stimulera mer"konsumenlvänlig" forskning om jordbruk och livsme del --- utanför forskningsorgan där personer med anknytning till lant bruket, livsmedelsindustrin och SLU dominerar. 6.32-------------------------------------- (): IVA kan instämma i motiven för att Skogs- och Jordbrukels Forskningsråd även lar ansvar för den grundläggande forskningen på livsmedelsområdel. 1984/85:121 47 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1983:69)Livsmedelsforskning I Forskning om livsmedel kan bidra både till att belysa ochlösa problem som finns kring vårt dagliga bröd. Dessa problem gäller t exsambandet mellan kost och hälsa, prisutvecklingen för livsmedlen, bristandekonkurrenskraft och produktutveckling inom livsmedelsindustrin. Forskningen kange en bättre bild av hur livsmedelssektorn fungerar i alla dess delar ochdärigenom ge underlag till en rationell livsmedelspolitik. Forskning ochutvecklingsarbete kan bidra till att förbättra livsmedlens kvalitet och görahanteringen effektivare och mindre sårbar. Livsmedelsforskning är ett tillämpat forskningsområde.Behoven av forskning liksom forskningens möjligheter påverkas avvad som sker inom livsmedelssektorn. Utvecklingsmöjligheterna inom livsmedelshanteringenoch inom forskningen beror också i hög grad på hur kunskapen växer ochförändras inom angränsande forskningsområden, t ex nya genombrott på debiologiska, tekniska och biotekniska fälten. Mer vetande om sambandet mellankost och hälsa ger också impulser till andra delar av livsmedelsforskningen. Vi har i denna utredning utgått från de förändringar somskett och kan väntas inom livsmedelssystemet i stort för att därefter formulerade krav som kan ställas på forskningen . Vi har dessutom analyseratforskningens möjligheter inom olika områden för att mot denna bakgmnd kommafram till hur forskning på livsmedelsområdet bör prioriteras och inriktas förframtiden. Konsumtionen i kännetecknas sett av att den kvantitativa försörjningen förbättrats avsevärt. Däremotåterstår mycket att göra när det gäller livsmedlens kvahtet i vid mening. Deltagäller såväl om man betraktar problemet från näringsfysiologisk synpunkt somfrån livsmedelsteknisk eller gastronomisk. Efter hand har därför intressetförskjutits mot livsmedelsförsörjningens kvalitativa aspekter. Alltjämt utgördock livsmedlen en stor andel av den privata konsumtionen. Det rör sig om ca 20procent eller ca . De förändringar som skett innebären förskjutning mot mera högförädlade livsmedel och mot bekvämare livsmedel somminskar arbetet i hemmet, t ex djupfrysta och konserverade produkter. Samtidigthar förändringar mot en högre konsumtion av fett och socker inträffat, vilketfrån näringsfysiologisk synpunkt är en ogynnsam utveckling. Detta har dessutomskett som arbetslivet generellt sett blivit mindre fysisktpåfrestande, vilket minskar vårt behov av energirika livsmedel. 1984/85:121 48 Våra kunskaper omlivsmedelskonsumtionen bygger i huvudsak på statistik över de totala inköpen.Däremot finns det stora brister i våra kunskaper om vad olika grupper avmedborgare faktiskt äter. Livsmedelsproduktionen har enviktig funktion i svensk ekonomi. Sektorn sysselsätter omkring en halv miljonmänniskor och har ell förädlingsvärde på . Såvälprimärproduktionen som industriell förädling och övriga led i livsmedelskedjanhar stor betydelse från regionalekonomisk synpunkt. Det är därför av flera skälviktigt att livsmedelssektorn kan utvecklas gynnsamt i framliden, såväl när detgäller produkliviiel som kvalitetsutveckling. Förändringarna inomlivsmedelssektorn har medfört att jordbruket,trädgårdsnäringen och fisket fått en relativt sett mindre betydelse. De fyraleden i den s k livsmedelskedjan; primärproduktion, industriell förädling,handel och distribution samt konsumlion och tillagning, har var för sig etlungefär lika stort förädlingsvärde. Även sysselsättningen är ganska jämntfördelad mellan de olika leden. Produktivitetsutvecklingen har varit mindregynnsam i de led av kedjan som föQer efter råvaruproduktionen. Även utrustningsinduslrin pålivsmedelsområdet är en viktig del av svensk ekonomi. Lantbruksmaskiner,anläggningar för livsmedelsindustrin, transportmedel, frys- och kyldiskar ochinte minst förpackningar spelar en viktig roll. Livsmedelsindustrinsinvesteringar uppgick till nära . Kostnaderna för emballageär i samma storleksordning inom livsmedelssektorn. Framgångsrikaexportförelag arbetar inom denna del av sektorn. Den forskning som berörs iutredningen är sådan som har anknytning till industriell förädling avlivsmedel. Även de begränsade insatserna av FoU som finns inomhandel/distribution och lillagning/storkök berörs. Näringslära är ett annnatvikUgt ämnesområde som ingår i utredningen. Forskningen är förlagd tilluniversitetet i , till och även till iUppsala. Näringsforskningsinstitutioner finns i , , ochUppsala. Samhällsvetenskaplig forskning på livsmedelsområdet finns vidinstitutioner för företagsekonomi vid universiteten, vid . Stat och näringsliv tillsammansfinansierar FoU inom livsmedelssektorn totalt med ett belopp av nära 650 miljkr. Råvaruledet svarar för fill vilket staten bidrar med 250 ochnäringslivet med . Detta utgör av produktionensförädlingsvärde. Industrisektorns FoU finansieras med medelfrån näringslivet och med från staten, vilkel tillsammans endast ärca av produktionens förädlingsvärde, jämfört med inomandra industrisektorer. Den statligt finansierade näringsforskningen har envolym av ca . Forskningen utmed livsmedelskedjan finansierasvia Industridepartementet (STU), (basresurser viduniversiteten) och (främst Sverigeslantbruksuniversitet). Även spelar en viktig roll. Den livsmedelsforskning som sker iSverige har allmänt sett en hög kvalitet. har visats bl a i tidigaregenomförda utvärderingar på området. Stora delar av livsmedelsforskningen harknapphändiga ekono- 1984/85:121 49 miska resurser och vissa områden är särskilt eftersatta.Det gäller näringslära, samhällsekonomiska frågor, marknad och distribution,konsumtionsförändringar, tillagningen i hushållen och produkt-ochkvalitetsutveckling. Organisatoriskt kännetecknaslivsmedelsforskningen av en spridd lokalisering, en splittrad finansiering viaflera departement och en bristande samordning av forskningen utmedproduktionskedjan. Brister finns också när del gäller kompetensuppbyggnadensanpassning och inriktning. Dessa brister kan medföra svårigheter att anpassaproduktionen nya tekniker som kan komma fram inom bioteknik, datateknik,mät- och reglerteknik m m. Eftersom forskningen i allmänhet är av hög kvalitet,finns det goda möjligheter att bygga ut livsmedelsforskningen i . Med hänsyn till livsmedlens ochkostens betydelse för vår hälsa och vårt välbefinnande är nuvarande lågainsatser på området oförsvarliga. Till detta kommer att möjligheterna atl iframfiden göra nya framsteg, såväl när det gäller produktivitet somproduktkvalitet i vid mening, behöver bygga på en fördjupad livsmedelsforskninginom de biologiska, tekniska och biolekniska områdena. Mot bakgrund av dettaföreslår vi: att statens insatser för livsmedelsforskning inom en femårsperiodökas med , attnäringsforskningens resurser därvid fördubblas (20 milj kr mot ca 10 mlQ kr), att näringslivetsinsatser ökar med samma belopp som statens, att en förstärkning sker av delivsmedelstekniska avdelningarna vid liksom vidlantbruksuniversitetet med främst mellantjän-ster, alt lanlbruksuniversiteteldessutom genom omfördelningar ökar sitt engagemang inom livsmedelsforskningen- bör bl a tre högre tjänster få denna inriktning, altforskningsrådsmedel för livsmedelssektorn som rör bioteknik, näringslära, kompetensuppbyggnad för produkter, processer, tillagning och marknadsföringsamt ekonomisk och social forskning ökas med ca 18 mlQ kr inomfemårsperioden, att staten tar upp förhandlingar med livsmedelsindustrin somrör dess finansiella medverkan i en utbyggd forskning kring delar av livsmedelsområdet,atl skogs- och jordbrukets forskningsråd () ombildas till skogs- ochlivsmedelssektorns forskningsråd (SLFR) och får ansvar för finansiering ochsamordning av forskningen utmed hela livsmedelskedjan, att ansvaret för tekniskforskning och teknikutveckling även i fortsättningen åvilar styrelsen förteknisk utveckling (STU) liksom ansvaret för kollekliv forskning påHvsmedelsområdet (främst vid - ), att de olikaforskande enheterna på livsmedelsområdet i , och Uppsalaprofileras på så sätt atl de får huvudansvar för forskningen som berör olikaprodukter, mjölk, kött, grönsaker, rotfrukter osv. Forskning på livsmedelsområdet bör utgå från en helhetssynpå livsmedelskedjan och organiseras med hänsyn härtill. 1984/85:121 50 av finansieringen vid olika forskande enheter. De meragrundläggande delarna av livsmedelsforskningen bör organiseras i vetenskapligadiscipliner. För mer tillämpade områden är en planering i program och projektlämplig. Staten bör ta ett särskilt ansvar för denkompetensuppbyggnad som behövs på livsmedelsområdet. Forskningen bör inriktasmot fördjupad förståelse av samband och orsakssammanhang. Det gäller såvälfysikaliska, biokemiska, mekaniska som ekonomiska och sociala aspekter pålivsmedlen.- En tillräckligt omfattande forskning är också avgörande förmöjligheterna till kunskapsutbyte med forskningscentra i andra länder.