prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Påmindre orter förekommer viss bilbudsverksamhet kopplat till de ordinarieposttransportema. Ett system för fördelningav intäkter och kostnader på de två huvudaffärsområdena har utarbetats.Fr.o.m. innevarande budgelår kommer enligt posten de bägge huvudaffärsområdenaatt särredovisas i postens årsredovisning. De båda huvudaffärsområdena är isin tur indelade i ett antal affärsområden som vartdera arbetar mot olikamarknader. Ett system håller på att utvecklas för att fördela intäkter ochkostnader på de separata affärsområdena. Det är givelvis angeläget att poslenså långt möjligt även söker särredovisa de verksamheter som posten bedriver ikonkurrens. Monopolverksamheten skall inte subventionera den konkurrensutsattaverksamheten inom posten. Förhållandet är i stället det omvända, nämligen attkonkurrensverksamheten skall ge sådana positiva bidrag att postens servicenätkan bibehållas och att avgifterna för monopoltjänsterna kan hållas nere. Posten har såledespåbörjat ett utvecklingsarbete med att särredovisa sina olika verksamheter.Resultatet av detta arbete bör, enligt min mening, avvaktas. Poslen utfärdar statlig kreditgarantiför lån åt lantbrevbärare för inköp av motorfordon. Antalet lån med statligkreditgaranti uppgick till ca 1600 och del uteståendelånesaldot till ca 40 milj. kr. Både antalet lån och det uteslående lånesaldothar ökat och posten föreslår därför att den nu gällandekreditramen på 40 milj. kr. höjs till 50 milj. kr. Erfarenheterna av systemet med lån med statligkreditgaranti för an- 1984/85:100 Bilaga 8 100 skaffning av lantbrevbärarbilar har varit mycket goda.Poslens förluster på gmnd avsitt åtagande har varit små. Jag föreslår att dennu gällande garantiramen på 40 milj. kr. höjs till 50 milj. kr. Etlbemyndigande från om delta bör inhämtas. Liksom böräven framtida eventuellt uppkommande föriuster för posten på grund avgarantin kunna täckas av postens driftmedel. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen av postens verk samhet för budgetåren 1985/86-1987/88, 2. godkänna vad jaghar anfört om formerna för hanteringen av postensinvesteringar i fastigheter, 3. godkänna vad jaghar anfört om finansieringen av postens investeringar, 4. godkänna attpostens statskapital per omvandlas till ettamorteringsfritt statslån på det sätt som jag har redovisat, 5. godkänna vad jag har anfört om ett nyttstatskapital, 6. godkänna vad jaghar anfört om postens rätt att disponera realisationsvinster vid fastighetsförsäljning, 7. godkänna att postensnuvarande konsolideringsfond i riksgäldskontoretavvecklas och att kvarstående medel per överförs till en resultatutjämningsfond i postens räkenskaper, 8. till Ersättningtill postverket för befordran av tjänsteförsändelser för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag på , 9. till Ersättning tillpostverket för tidningsdistribulion för /86 anvisa ett anslagpå , 10. bemyndigaregeringen att medge att ramen för den statliga kreditgarantin för lån åtlantbrevbärare för inköp av motorfordon höjs fill 50 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 8 101 skall tillgodose samhällets och enskildas behovav säkra telekommunikationertill låg kostnad och med god kvalitet. De ekonomiska krav somstatsmaktema ställer på verket skall uppfyllas. Telefonerna och andra produkter ochtjänster inom området talkommunikation är basen för Gd:( kansli _, Koncamplanartng I AdwInWrHI»! i»dtlnlng»n~ I Ekoiio(nl(vMln)nQ#n j *»d. I. jmndWui. ELLEMTEL (SO %) p n kUcina om! NOTELSAT, Nordltka tete-utallllAB(SO%) j Bitlon»llwring»i«l«tntng«n| (SO %) 20t«i*områd»n talaomrida NorrfcAplngt talaomrida talaomrida talaomrida Uddavatlatalaomride Umai Maomrida talaomrida Vistaria talaomrida Orabro talaomrida Boré*lataomrida Falu lalaomrkla Qivla tatoområda GAtaborgs talaomrida HalalnglMNQStataomride JAnkAplnga lataomrida KalmarMaomrida Karlatada talaomrida KrlaUanatada talaomrida 1984/85:100 Bilaga 8 102 Därutöver arbetar medteleanknutna informationssystem för data, text och bild. Verket sköterdistributionen av radio- och TV-program. På teleområdet harteleverket ett övergripande ansvar för kommunikationssystemet i landet. Verkelansvarar också förhushållningen med radiofrekvenser. Genom riksdagensbeslut (prop. 1980/81:66, , rskr 132) fastlades riktlinjerna förteleverkets framtida verksamhet. I dessa ingick att skulle bildassom en del av "televerkskoncernen". ledning och styrelsetilldelades ansvaret för att de samladeresurserna inom koncernen används på effektivast möjliga sätt. TeleinvestAB har till uppgift att äga och förvalta fastigheter och aktier samt sköta vissa inom koncernen gemensammafunktioner. Fr. o. m. den I Ledande länder med avseende pételefontäthet (apparater/1000invénarc den 1 |anuarl) lllll--------- <--------- 1974 1976 1978 1980 19821983 Kåii3YaarDoofc o* Common Ganavc 1984/85:100 Bilaga 8 103 svarar för den upplåning på denallmänna kredilmarknadensom erfordras för såväl som bolagssektorn. En närmare beskrivning av finansfunktionen inomkoncernen finns i avsnitt 3.3 i det följande. ägde aktieri 15 företag, varav 11 är helägda (se vidare avsnitt 2.6). treårsplan 1985/86-1987/88 2.1 telefontätast i världen Telefontälheten i ligger - enligtinternationell statistik - högre än i någotannal land (se fig. 2 s. 102). Statistiken över antalet telefonapparater hardock efter hand blivit mindre meningsfylld vid internationella jämförelser bl.a. beroende på att en allt störredel av försäljningen av apparater iUSA och faller utanför offentlig statistik. Ett bättregrundläggande mått på telefonnätets utbyggnad är antalet huvudledningar,dvs. anslutningar till telefonstationerna (se fig. 3 s. 104). Varje hushållsabonnemang omfattarnormalt en huvudledning. Sedan lång tidtillbaka intar härvid en tätposition som har stor betydelse också närdel gäller att med kraft och bredd tillgodose växande behov av data- och textkommunikation. 2.2 Framkomligheten i nätet förbättras Under det gångnaårel har framkomligheten i nätet förbättrats men situationen är fortfarandeotillfredsställande inom vissa områden. Sålunda är andelen misslyckade anrop iriksnätet f.n. 2,jämfört med 2,/83. Värdena avser dockriksgenomsnitt under arbetstid ochstora variationer förekommer. Antalet misslyckade anrop varierade mellan drygt 5 och för olikateleområden när det gäller rikssamtal.Televerket utvecklar mätmetoderna för framkomligheten bl.a. med automatiskmätutmstning och genom mätningar av framkomligheten under högtrafiktid. Verkets mål underplaneringsperioden är att andelen misslyckade anrop i rikstrafikengenomsnittligt under arbetstid inte för något teleområde skall överstiga . För atteffektivisera telenätet, ge bättre framkomlighet och fler tjänster till kundernaplanerar mycket stora investeringar i nätet. Övergång till digitalteknik och utbyte av gamla telefonstationer mot AXE-sta-tioner är därvidgmndläggande. I samband med införande av AXE-sta-tioner kan kunderna erbjudasmedflyttning, kortnummer, automatisk uppringning,tidsbegränsning, Irepartssamtal, repetition av sist slaget num- Prop.1984/85:100 Bilaga 8 104 Ledande länder med avseende på telefontäthet (huvudledningar/1000invånare ) KallaYearbook of Common (iTU) mer,samtal väntar, vidarekoppling vid upptaget, vidarekoppling vid ej svar m. m. Därigenom kan verket ge bättre service.Vid slutet av treårsperioden beräknasca I 700000 abonnenter vara anslutna till (se fig. 4). av dessa extra tjänster kan också erbjudas genom utveckling av nya telefonapparater. får här göra enavvägning mellan de bådaalternativen med hänsyn till vad som är den lämpligaste lösningen från ekonomiska och servicemässigautgångspunkter. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 105 84/85 85/86 86/87 87/88 Antal kunder som får tillgång tillAXE-tjänster Då servicemålensätts görs en avvägning mellan pris och kvalitet enligt marknadens krav.Det är därför exempelvis inte självklart atl verket bör eftersträva kortast möjliga leveranstid. Det är ocksåviktigt för att ha hög kvalitet på leveranstider, leveransprecision och underhållstjänster.Servicemål och prestationer i dessa avseenden framgår av tabellen nedan. 2.3 Låga priser internationellt sett telefontaxor är lågainternationellt sett vilket framgår av figur 5 (s. 107). I jämförelse medutvecklingen av övriga priser i har teletaxorna höjts mindre vilketframgår av figur 6 (s. 108). Det visar på en god produktivitetsutveckling i . Prop.1984/85:100 Bilaga 8 106 Servicemål 1985/86-1987/88 1983/84 1982/83 - Leveranslid, medelvärde I7dgr - Underhåll, avslutat inom frän anmä lan helgfri mån-fre - Leveransprecision,andel - Leveranslid,medelvärde o konlorsväxlar 2-40 an knytningar från anmä lan helgfri mån-fre Riksdagsbeslutet (prop.1980/81:66, , rskr 132) om vissa åtgärder på teleområdet innebar atl dekonkurrensutsatta delarna av verksamheten skulle särredovisas och bära sinaegna kostnader. Övergångsvis innebar delta vissa prishöjningar som i några fallvar kraftiga. Pådatakommunikationsområdet hade vid slutet av 1983 närmare dubbelt såstort antal anslutningar per invånare som de "datatätaste"västeuropeiska länderna i övrigt. Motsvarande statistik saknas för utomeuropeiskaländer som och , men mycket pekar på att och utvecklas påsamma sätt. har installerat ca 87000 anslutningar. 1 slutetav treårsperioden väntas antalet anslutningar ha stigit till över 200000.Televerket erbjuder datatrafik såväl i telefonnätet som i särskilda nät. bedömning är de svenska priserna för datatrafik låga internationelltsett. Den snabba ökningen avteletrafiken från och till datorer samt textkommunikationen har stor betydelseför behovet att öka nätets kapacitet. Mer än hälften av nätkapacitetsökningen,som uppgår till , motiveras av denna trafiks snabbaökning. Ökningstakten ligger f. n. på och beräknasligga kvar på denna nivå . Telexijänsten harhittills dominerat utbud av textkommunikationstjänster men ersättsnu i alh större utsträckning av mer avancerade tjänster. Fr. o. m. den 1 november1984 upphörde ensamrätt att 1984/85:100 Bilaga 8 107 Månatligatelefonkostnader i olika länder (beräkningarna grundas pA en tänkt medelfört>ruknlngper mAnad för olika »lag av telefonsamtal, ménatllg abonnemangsavgift samt viss del av anslutningsavgiften) ll(7 lt m Hmmmmmm tmtmimtm mt vm mm Ktlla:Loglca (Ma| 19S4) 1984/85:100 Bilaga 8 108 incjexför telefontaxor och konsumentprisindex Index (1973/74 100) é* 4'" _l I I------------ 1----------- 1----------- L_ 1973/74 1978/79 1983/84 Teletaxor och konsumentprisindex1973/74-1983/84 fillhandahålla terminaler för anslutning tilltelexnätet. beräknas antalet telexterminaler, som ärca 18000, öka obetydligt. Teletex kan i mångaavseenden betraktas som en avancerad telextjänst. Informationsöverföringensker ca 30 gånger snabbare än med telex. Texten består av både små och stora bokstäveroch kan skrivas ut på papper i A4-format. Teletexlanseringen är ett steg på vägen iteleverkets strävan att fömtom kommunikation erbjuda integrerade lösningar förkontorens totala informationshantering. Teletexterminaler tillhandahålls av ikonkurtens med andraleverantörer. Införandet avteletex har stött på svårigheter vilket har lett till leveransförseningar.Problemen löses dock successivt och målet att teletex skall bli ett effektivtoch mycket användbart hjälpmedel i företagens informationshantering kvarstår. Under treårsperiodenberäknas antalet terminaler öka till ca8000 från nuvarande ca 1300 varav tillhandahåller de allra flesta. Telefaxintroducerades och innebär att man via telefonnätet kan överföra text, bilderetc, en slags fjärrkopiering. Vid slutet av budgetåret1983/84 var det totala antalet av levererade telefaxapparater ca 7000 vilket beräknas vara70-80% av marknaden. En fördubbling av antalet apparater förutses undertreårsperioden. Datavisionger möjlighet att via en terminal nå databaser med lagrad 1984/85:100 Bilaga 8 109 information av olika slag. Kunden kan genomDatavisions-tjänsten med enkla handgrepp söka information i databaser.Datavision har varit fillgänglig . Inom det närmaste åretbyggs kapaciteten ut till det tredubbla. Tjänsten förväntas expandera kraftigtunder treårsperioden. är via delägare iinformationsföretaget som är ledande företag förutveckling av dessatjänster. deltar aktivt i denförsöksverksamhet med kabel-TV som riksdagoch regering har lagt fast. Fömtom för distribution av TV-program kan nätenäven komma att utnyttjas för teletjänster och långsiktigt integrerasmed det ordinarie telenätet. har successivt utmstat ettantal sammanträdesmm med utmstning för TV-möten. Två eller flera sådanaTV-mötesmm kan sättas i bild- ochljudförbindelse med varandra. Rummen hyrs ut till företag, myndigheter och institutioner, men används ocksåav egen personal. 1984finns 35 TV-mötesmm fördelade på ett 20-tal orter. Kunder, som så önskar, kan få ansluta egna TV-mötesmmtill nät. Efterfrågan påTV-mötestjänsten har varit begränsad. förväntasen viss ökning av efterfrågan. ombesörjer utbyggnaden ochdriften av ljudradio- och TV-näien samt svarar för uppbörden av får ersättning för tjänsterna motsvarande verkets självkostnader. NMT, som är den nyaautomatiska nordiska mobiltelefontjänsten, infördes i . NMT gerredan nu abonnenterna tillgång till moderna teletjänster, t. ex. medflyttning ochvidarekoppling. NMT har blivit en stor framgång också utanför inte minst till gagn försvensk exportindustri. 1986 öppnas andra generafionens NMT-system i900-Mhz-området vilket kommer att mångdubbla kapaciteten. Omfattandeutvecklingsarbete pågår inom för att kunna introduceraett heltdigitalt mobiltelefonsystem som planeras bli europaomfaftande. deltar aktivt i detinternationella arbetet. förväntas mobiltelefontrafikenöka starkt. internaradiokommunikationssystem avsett för dirigering av fordon kommer framfill och med 1986 att genomgå en omfattande modernisering med bl.a. introduktion avtextkommunikation och tillgång till telex- och datanäten. Det nya systemet, somkallas MOBITEX, kommer att öppnas förexterna användare och ger bl. a. möjlighet att överföra såväl tal som skrivna meddelanden. 1 slutet av periodenfömtser verket att del kommer attfinnas mellan lOOOO och 20000 abonnenter. Den landsomfattande mobilsökningstjänsten(MBS), som introducerades , tillförssuccessivt nya sändare för bäftre radiotäckning. Under treårsperiodenberäknas efterfrågan öka väsentligt. Televerketsengagemang inom sjöfartsradion omfattar dels kustradion -ett nät av basstationer längs den svenskakusten, dels fartygsradion - Prop.1984/85:100 Bilaga 8 110 radiostationer ombord i fartyg. Även utländska fartygingår i kundkrets. Totalt är verket underhållsansvarigt fördrygt 900 fartygsradiostationersom man installerat. Den kraftiga ochlångvariga lågkonjunkturen inom internationell sjöfart har medfört enminskning av efterfrågan på sjöfartsradioljänster. Kustradion har trots dettanoterat en fortsatt ökande trafik då det gäller , del helautomatiska telexsystemet påkortvåg, som från att ha varit ett rentsvenskt system numera drivs i gemensam nordisk regi. Under treårsperiodenförväntas en tillväxt med ca 50 terminaler i utanför . Detfinns nu MARlTEX-terminaler på närmare 300 fartyg. På grund av konkurtensen från satelhlsystemen förväntas dock inle trafikenöka. är nuunderhållsansvarigt för drygt 40 satellitterminaler på fartyg. Satellitsystem gerredan idag möjlighet att öka handlingsberedskapen föravancerade telekommunikationslösningar med stor kapacitet för bådenationella och internationella trafikbehov. Den flexibilitet som ett satellitsystem erbjuder samt densnabbhet med .vilken ett nät kan etablerasger också möjlighet att komplettera marknätet med förbindelser via satellit. Endirektsändande satellit, Tele-X, som är ett gemensamt svenskt-norskt-finsktprojekt, skall möjliggöra experiment över med TV-sändningar samt olikadata- och videoöverföringar för i första handföretagssektorn. Uppsändning av planeras äga rum 1987. Teli~ och i samarbete. Inom verksamheten är ca 3 800 personer anställda varav ca 570 avTeleindustrier AB. Främst produ ceras telefoner, abonnentväxlar ochutmstning för telefonstationer, bl.a. AXE-växlar. Verksamhetsplanenför industrierna innebär mycket långtgående satsningar för att säkra en posifivutveckling med hög tillväxt. Satsningar görs såväl på nya produktområdengentemot som på en kraftigt ökad försäljning till andra. Planenförutsätter en omfattande produktutveckling med kraftigt utökade resurser samtäven ökade försäljningsresurser. De produktområden som omfattas av den planeradeexpansionen är kommunikationssystem för företag med kontorsväxlar sombas underleveranser till licensgivare och andra leverantörer till 1984/85:100 Bilaga 8 111 En översiktlig bildav bolagssektom ges i organisationsdiagrammet (s. 101). Fömtom de därangivna bolagen med sammanlagt drygt 2000 anställda och en omsättningpå . förvallar via statensaktier i (9,ägarandel) och i AB Teleplan (16,5%ägarandel). Direkt av ägs aktier tillsammans med det norskateleverket i Notelsat, som skall svara fördriften av Tele-X, och i utvecklingsbolaget som till ägs avTelefon AB LM . Teleinvest ABbildades ijanuari 1981. Bolaget är eft helägt holdingbolag för televerketsdollerbolagssektor och verkar inom områdena telekommunikation ochelektronik. har som nämnts i det föregående till uppgift attäga och förvalta fastigheter och aktier samt sköta vissa inom koncernengemensamma funktioner, inkl. finansieringsfunktionen. hartill uppgift atl utveckla och marknadsföra avancerade terminalerbaserade på modern elektronisk teknologi. Satsningen sker med utgångspunkt iCompis - skoldatom. Ett samarbetsavtal har träffats med Studium ABinnebärande att svarar för marknadsföringen inom skolområdet.Utvecklingsarbetet är nu slutfört och har preliminärt godkänts av styrelsenför teknisk utveckling som är beställare för den svenska skolmarknaden. Möjligheternabedöms vara goda att uppnå en dominerandemarknadsandel inom skolområdena i både och . F. n. är den största leverantören av skoldatoreri och . ochSwedcom AB är bolag som exporterar svenskt telekun-nande i form av konsulttjänster ochentreprenader. Swedtel har uppdrag i ett 20-tal länder. Nerion AlS som ärett norskt bolag tillhandahåller telekommunikationssystem avpassade för flygtrafikledningenvid flygplatser. Systemet kan dock ävenanpassas för polis-, brand- och kustradiostationer liksom inom larm-, olje-, skydds- och andrakommunikationsområden. Tele Larm ABarbetar fram och säljer säkerhetssystem och därtill anknutnainternkommunikationssystem saml ger service och underhåll till dessa. Telefinans ABfinansierar och hyr ul konkurrensutsalta kundutmstning-ar somtillhandahålls av . Fr. o. m. den har Telefinans verksamhet utökatstill att omfatta också finansiering och uthyrning av kontorsväxlar ochtelexterminaler som lidigare hyrt ut till kunderna. Huvuddelen av finansieringsålagandenagäller nu således televerketskunder till skillnad mot tidigare då åtagandena var hell inriktade mot televerkskoncernen. Teleannons ABsäljer annons- och informationsutrymme i televerkels och Företagskatalogen. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 112 skallvara ett stöd åt och dess bolag genom att utveckla, konstmeraoch underhålla hjälpmedel, verktyg, miljöer, beskrivnings- ochkonstmktionsspråk, operativsystem, kompilatorer m. m. Verksamheten syftar till att effektiviserakonstmktion, produktion och underhåll avden programvara som används av och bolagen i telekommunikations-och telematiksystem och apparater. I den mån det inte inverkar menligt påstödet åt och dess bolag skallTeleLogic på strängt affärsmässiga gmnder sälja och utveckla programvamhjälpmedel till andra än bådei och utanför . Bolaget skall också med samma restriktioner sälja annanprogramvara som bolaget utvecklat. som förvärvades av Teleinvest harutvecklats ett mobilradiosystem som möjliggör rationell anslutning av lokalamobilradioanvändare över hela landet. Tele-K AB:shuvudsakliga uppgift är att i konsultform stödja teleområdenas försäljningtill störte företagskunder och att föreslå vilka kompletteringar ochmodifieringar av produkt- och tjänsteutbudet som bör göras med hänsyntill de behov som identifieras vid företagskontaktema. Tele-K:s expertisomfattar huvudsakligen datakommunikation i företagsin-tem och publik miljö,nationellt och intemationellt, kontorsautomation, företagsanalyser och datasäkerhet. SOS Alarmering ABägs till av och till vardera av kommunförbundet ochlandstingsförbundet. SOSAButför följande gmndtjänster åt stat, kommuner och landsting; - SOS-tjänst(90000-trafik) - samarbete medpolisens och sambandscentraler SOSAB åtar sig ocksåandra alarmeringstjänster genom avtal med vaktbolag, bostadsföretag, industrier m.fl. Enligt avtal meddelägama betalar , sedan intäkter från den kommersiella delen avverksamheten frånräknats, av bolagets kostnader och kommuner och landstingvardera . Svenska Telebild ABägs till av Teleinvest och är ledande företag förutveckling av leledatatjänster. Bolaget spelar en viktig roll för utvecklingen av Datavisionstjänsten. AB Teleplans aktierägs till lika delar av , LM , ABBofors, , och AB.Teleplan arbetar inom en stor del av de delområden som ingår i nuvarande och planeradeverksamhet. 1984/85:100 Bilaga 8 113 2.7 Enligt planen skall 15,8 miljarder investerasi Investeringsvolymen förteleverkskoncemen, dvs. inkl. bolagsseklorns investeringar, under perioden1984/85-1986/87 beräknas bli . högre än bedömningen iföregående treårsplan som redovisades för . Jämförelse av investeringsnivåernai löpande priser för televerkskoncernen mellan föreliggande och föregående treårspian 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Summa Utfall Plan Plan Plan Plan 1984/85- Treårsplan 85/86-87/88 84/85-86/87 angivnainvesteringar justerade enligt nya redovisningsprinciper. Orsaken fill attinvesteringsvolymen ökar jämfört med bedömningen i föregående års treårsplan ärframför allt behovet av att snabbt förbättra framkomligheten i nätet samt attskapa beredskap för en förväntad trafikexpansion på dataöverföringsområdet.Jämfört med förra årets treårsplan har även investeringar i kabel-TV-nätinplanerats. I treårsplanen ingår sådana investeringar med totalt ca 550 milj.kr. egnainvesteringar, som svarar för av helakoncernens investeringsprogram på 19,6 miljarder, beräknas till totalt 15,8miljarder i löpande priser. Av investeringarna avser 12,5 miljarderkapacitetshöjningar och förbättringar av nätet. Fördelningen i övrigt avinvesteringarna framgår av tabellen nedan. 1984/85:100 Bilaga 8 114 Televerkskoncernensinvesteringar i fast prisnivå fr. o. m. 1985/86-1987/88 * Anslutningsutrustning för datakommunikationsamt vissa konlorsväxlar som köps och hyrs ul avteleverket. ** Kontorsväxlar, telex-,telefax- och teletexterminaler, hänvisningsdatorer m.m. som köps och hyrs ul avTelefinans AB. 2.8 Räntabilitet och soliditet på hög nivå Enligt gällanderiksdagsbeslut skall långsiktiga mål vara att åstadkomma en realavkastning på eget kapital som uppgår till . Vidare skall verkets soliditet,dvs. verkets eget kapital i relation till de totala tillgångarna, kvarstå på enfortsatt hög nivå. Enligt föregåendetreårsplan beräknades det reala avkastningsmålet på kunna uppnås. Enligtföreliggande treårsplan beräknas räntabiliteten /85 nu bli lägre.Försämringen kan i huvudsak förklaras av ändrade redovisningsprinciper. Underåren därefter beräknas realavkastningen bli högre än . Föredragandens överväganden 3.1 Utvecklingmot ett bredbandsnät Treårsplanen innebär enkraftfull satsning på investeringar i telenätet. Nätet skall både byggas ut ochmoderniseras. Bakgmnden är den mycket snabba ökningen av efterfrågan påtelekommunikation i allmänhel och datakommunikation i synnerhet, vilken i vissafall lett till problem med framkomligheten. Moderniseringen innebärövergång från analog till digital teknik (datateknik), bl.a. genom införandeav AXE-systemet i telefonslationema. 1984/85:100 Bilaga 8 115 Nätetkan därigenom effektiviseras och göras mer flexibelt. Nya tjänster kan också erbjudas och överföring av data, textoch bild kan snabbas upp. Vid slutetav /88 beräknas ca 1,7 miljoner abonnenter vara anslutna till .