prop · G80389 · 1984-12-31 00:00:00 — om företagshälsovård och arbetsanpassning; Regeringen föreslär att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Som ett led i strävandena att förebygga och elimineraohälsa och olycksfall i arbetsmiljön läggs i propositionen fram riktlinjer förföretagshälsovårdens framtida inriktning och utbyggnad. a. åtgärder för att påskynda utbyggnaden av verksamheten. Propositionengrundar sig i dessa delar på de överväganden och förslag som har lagts fram av1976 års företagshälsovårdsutredning (A 1976:01) i betänkandet (SOU 1983: 32)Företagshälsovård för alla. I propositionen behandlas också frågor rörandekompetens hos och utbildning av företagshälsovårdens olika personalkategorier. Företagshälsovården har vuxit fram på initiativ avarbetsmarknadens parter. Det synsätt som kommit till uttryck i dearbetsmiljöavtal med vidhängande riktlinjer för företagshälsovården som harträffats inom olika sektorer av arbetsmarknaden har legat till grund för deförslag som läggs fram. Det innebär bl. a. att företagshälsovården som enopartisk, rådgivande expertresurs till den lokala skyddsverksamheten skallmedverka till att arbetsmiljön i största möjliga utsträckning anpassas tillmänniskans förutsättningar. Företagshälsovårdens innehåll, utbyggnad,personaldimensionering, utbildning m. m. skall vidare anpassas till de behovsom följer av de avtal och överenskommelser som har träffats mellan parterna.Propositionen bygger således på förutsättningen att företagshälsovården ävenframdeles skall regleras i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Propositionen innehåller förslag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) i syfte att möjliggöra förarbetarskyddsmyndigheterna att i enskilda fall, om arbetsförhållandena såkräver, föreskriva att en arbetsgivare skall föranstalta om företagshälsovård.1 Riksdagen1984185. 1984/85:89 2 Skyddskommitténföresläs få ett ansvar för att en organiserad arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet bedrivs på arbetsstället. Syftet med förslaget är attskapa förutsättningar för att anpassa arbetsmiljö och arbetsförhållanden så attpersoner med olika slag av funktionshämningar skall kunna fä och behålla ettarbete. Förslaget innebär förändringar i arbetsmiljölagen. Vidare läggs förslagfram om sekretess och tystnadsplikt i dessa sammanhang. Förslagen bör föranledaändringar i arbetsmiljölagen och sekretesslagen (1980: 100). Föratt underlätta arbetsprövning och arbetsträning, som är förlagd till enarbetsplats bör statens ansvar vid yrkesinriktad rehabilitering pä ickestatligaarbetsplatser utvidgas. Ersättning av allmänna medel bör således kunna lämnastill arbetsgivaren för skador orsakade av den som uppbär sjukpenning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring i samband med prövning och träning på enarbetsplats där den sjukskrivne inte har sin anställning. Tillgrund för vad som förs fram om arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhetligger främst förslag från samverkanskommittén (A 1981:04) i betänkandet (Ds A1984: 2) Arbetsanpassning. Ipropositionen lämnas vidare förslag om ett nytt ersättningssystem för företagshälsovårdeni enlighet med vad som har lagts fram i betänkandet (Ds A 1984: 1) Nyttersättningssystem för företagshälsovården. Förslaget innebär att ersättningenbl. a. skall beräknas efter det antal personer som vid anslutna arbetsplatserarbetar i genomsnitt minst . Ersättningssystemetutformas så att det stimulerar anslutningen av mindre företag och utbyggnadenav företagshälsovården. I systemet bör ingå tre komponenter, nämligengrundersättning, småföretagstillägg och nyanslutningstillägg. Såväl anställdasom egen- och ensamföretagare skall omfattas av det nya ersättningssystemet. Föratt en företagshälsovårdsenhet skall erhålla statsbidrag föreslås att vissavillkor skall vara uppfyllda. Villkoren skall härledas från de avtal om företagshälsovårdsom arbetsmarknadens parter har träffat på central nivå. Prövningen av omföretagshälsovården uppfyller statsbidragsvillkoren föreslås få utföras av deregionala yrkesinspektionsnämnderna. Finansieringenav ersättningen till företagshälsovården föreslås föras över frånsjukförsäkringsavgiften till arbetarskyddsavgiften. Dennya ordningen föreslås träda i kraft . Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenomföreskrivs att 3 kap. 2§, 6kap. 9§ och 7kap. 13 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skall ha nedan angivna lydelse. 3 kap. 2§ Arbetsgivare skall vidtaga alla åtgärder sombehövs för att förebygga att arbetstagare utsattes för ohälsa eller olycksfall.Han skall ägna uppmärksamhet åt att arbetet planlägges och anordnas så, att entillfredsställande arbetsmiljö skapas. Lokaler samt maskiner, redskap,skyddsutrustning och andra tekniska anordningar skall underhällas väl. Om arbetsförhållandena påkallar det skall arbetsgivareföranstalta om företagshälsovård i den omfattning verksamheten kräver. Arbetsgivare skall beakta den särskilda risk för ohälsaoch olycksfall som kan följa av att arbetstagare utför arbete ensam. Skyddskommittéskall planera och övervaka skyddsarbetet på arbetsstället. Den skall nogafölja utvecklingen i frågor som rör skyddet mot ohälsa och olycksfall samt verkaför tillfredsställande skyddsförhållanden. I skyddskommitté skall behandlasfrågor om företagshälsovård, frågor om planering av nya eller ändrade lokaler,anordningar, arbetsprocesser och arbetsmetoder liksom av användning av ämnensom kan föranleda ohälsa eller olycksfall samt frågor om upplysning ochutbildning rörande arbetsmiljön. ,skall planera och övervaka skyddsarbetet pä arbetsstället. Den skall nogafölja utvecklingen i frågor som rör skyddet mot ohälsa och olycksfall samt verkaför tillfredsställande skyddsförhållanden. I skyddskommitté skall behandlasfrågor om företagshälsovård, frågor om planering av nya eller ändrade lokaler,anordningar, arbetsprocesser och arbetsmetoder liksom av användning av ämnensom kan föranleda ohälsa eller olycksfall samt frågor om upplysning ochutbildning rörande arbetsmiljön. skall vidare verka för att enpå lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhetbedrivs på arbetsstället. Den som har utsetts till skyddsombud eller ledamot iskyddskommitté får inte obehörigen röja eller utnyttja vad han under uppdragethar erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskildspersonliga förhållande eller förhållande av betydelse för landets försvar. Vad nu sagts skall tillämpas på motsvarande sätt i frågaom ledamot i styrelsen för lokal facklig organisation med avseende på vaddenne har erfarit av skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté som har utsettsav organisationen. 1 fråga om den som är skyddsombud eller ledamot iskyddskommitté på ett arbetsställe i det allmännas verksamhet tillämpas istället för bestämmelserna i första stycket 14 kap. 7, 9 och 10 §§ sekretesslagen(1980: 100). Har uppgifter lämnats vidare till en ledamot i styrelsen för denarbetstagarorganisation som har utsett ombudet eller ledamoten, tillämpas 14kap. 7§ andra stycket och 10 § tredje stycket sekretesslagen i stället förbestämmelsen i andra stycket. Den som har utsetts till skyddsombud eller ledamot iskyddskommitté eller den som har deltagit i arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhetpå arbetsstället enligt 6 kap. 9§ får inte obehörigen röja eller utnyttja vadhan under uppdraget har erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande,enskilds personliga förhållande eller förhållande av betydelse för landetsförsvar. Vad nu sagts skall tillämpas på motsvarande sätt i frågaom ledamot i styrelsen för lokal facklig organisation med avseende på vaddenne har erfarit av skyddsombud, ledamot i skyddskommitté eller av den som hardeltagit i arbetsanpassnings- och rehabilileringsverk-samhel på arbetsställetenligt 6 kap. 9§, om de har utsetts av organisationen. I fråga omden som är skyddsombud, ledamot i skyddskommitté eller deltar i arbetsanpassnings-och 'rehabiliteringsverksamhet enligt 6kap. 9§ på ett arbetsställe i detallmännas verksamhet tillämpas i stället för bestämmelserna i första stycket 14kap. 7, 9 och 10 §§ sekretesslagen (1980:100). Har uppgifter lämnats vidaretill en ledamot i styrelsen för den arbetstagarorganisation som har utsettombudet, ledamoten eller deltagaren tillämpas 14 kap. 7§ andra stycket och 10 §tredje stycket sekretesslagen i stället för bestämmelsen i andra stycket. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1980:245. Prop.1984/85:89 5 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 14kap. 7§ sekretesslagen (1980:100)' skall ha nedan angivnalydelse. Sekretess enligt 6kap. 1-5, 7 och 8§§, 7kap. 8 och Il§§ samt 8 kap. 2 och 8-I0§§ utgör inte hinder mot att myndighet fullgör vad som i lag är föreskrivet om skyldighet att lämna information till företrädare för arbetstagarorganisation eller till skyddsombud. Sekretess enligt 6kap. 1-5, 7 och 8§§, 7kap. 8 och 11 §§samt 8 kap. 2 och 8-10§§ utgör inte hinder mot att myndighet fullgör vad som ilag är föreskrivet om skyldighet att lämna inforrnation till företrädare förarbetstagarorganisation eller till skyddsombud. Denna sekretess hindrar inteheller att myndighet lämnar sådan information till deltagare i särskilt organiseradarbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på ett arbetsställe sombehövs för verksamheten. År den, somerhåller uppgift med stöd av första stycket, knuten till myndigheten på detsätt som anges i 1 kap. 6§, gäller för honom samma förbud att lämna ut ellerutnyttja uppgiften som gäller hos myndigheten. Han får dock utan hinder avförbudet lämna uppgiften vidare till ledamot i organisationens styrelse, om hanundertättar denne om förbudet. I sådant fall gäller förbudet också förstyrelseledamoten. Utanhinder av att förbud gäller enligt denna lag att lämna ut eller utnyttjauppgift får företrädare för arbetstagarorganisation, skyddsombud eller ledamotav skyddskommitté utnyttja uppgiften för sitt uppdrag. Därvid får han dockinte röja uppgiften för annan. Utanhinder av att förbud gäller enligt denna lag att lämna ut eller utnyttjauppgift får företrädare för arbetstagarorganisation, skyddsombud, ledamot avskyddskommitté eller den som deltar i arbetsanpassnings- ochrehabiliteringsverksamhet på ett arbetsställe utnyttja uppgiften för sittuppdrag. Därvid får han dock inte röja uppgiften för annan. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982: 1106. 1984/85:89 6 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter ' Härigenom föreskrivs att 2kap. 1§, 3kap. 1§ och 4kap.8§ lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare skall på det avgiftsunderiag som anges i 3-5§§för betala 1. sjukförsäkringsavgift med 9,50 1. sjukförsäkringsavgift , procent, 3.tilläggspensionsavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 6. arbetsskadeavgift efter den 6. arbetsskadeavgift med 0,60 procentsats som anges i särskild procent, lag, 1. arbetsmarknadsavgift , 8. arbetarskyddsavgift med 0,155 8. arbetarskyddsavgift , procent, 9. vuxenutbildningsavgift samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skalldock betala endast tilläggspensionsavgift. Staten betalar intearbetsskadeavgift. En försäkrad som avses i 1 kap. 2§ skall på detavgiftsunderlag som anges i 35 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift, 1. sjukförsäkringsavgift med 9,30 2. folkpensionsavgift, 2. folkpensionsavgift med 9,45 3. tilläggspensionsavgift, 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift, 4. delpensionsavgift med 0,50 5. barnomsorgsavgiftsamt 5. barnomsorgsavgift med 2,20 6. arbetsskadeavgift. 6. arbetsskadeavgift med 0,60 7. arbetarskyddsavgifi . I fråga omavgiftssatserna gäller vad som föreskrivits i 2 kap. 1 §. ' Lydelse enligt prop. 1984/85:87. Av influtna arbetarskyddsavgifter förs tillstaten som bidrag till kostnader för arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet. Återstoden av influtna arbetarskyddsavgifter förs till enfond, benämnd arbetarskyddsfonden, vars tillgångar skall utgöra bidrag till 1. kostnader i övrigt för forskning och utveckling samt utbildning och information beträffande arbetar skydd, 2. kostnader för forskning och ut veckling samt utbildning och infor mation beträffande medbestäm mande i arbetslivet och arbetslivs frågor i övrigt, 3. kostnader förskyddsarbete som utförs av skyddsombud som har utsetts enligt 6 kap. 2§ tredjestycket arbetsmiljölagen (1977:1160), 4. kostnader förutbildning av styrelserepresentanter för de anställda, 5. kostnader för arbetstagarorga nisationernas forskningsinitierande verksamhet. Av influtna arbetarskyddsavgifter enligt 2kap. 1 § förs8,till staten som bidrag till kostnader för arbetarskyddsstyrelsensoch yrkesinspektionens verksamhet och till ett särskilt konto hosriksgäldskontoret, som disponeras enligt föreskrifter som meddelas avregeringen. Återstoden av influtna arbetarskyddsavgifter enligt 2kap. 1 § förs till en fond, benämnd arbetarskyddsfonden, vars tillgångar skallutgöra bidrag till 1. kostnader i övrigt för forskning och utveckling samt utbildning och information beträffande arbetar skydd, 2. kostnader för forskning och ut veckling samt utbildning och infor mation beträffande medbestäm mande i arbetslivet och arbetslivs frågor i övrigt, 3. kostnader förskyddsarbete som utförs av skyddsombud som har utsetts enligt 6 kap. 2§ tredjestycket arbetsmiljölagen (1977:1160), 4. kostnader förutbildning av styrelserepresentanter för de anställda, 5. kostnader för arbetstagarorga- nisadonernas forskningsinitierande verksamhet. Influtnaarbetarskyddsavgifter enligt 3 kap. 1 § förs i sin helhet till det särskildakonto som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft . - Senaste lydelse 1983:393. 1984/85:89 8 Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7§ lagen (1962:381) omallmän försäkring' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Allmän försäkringskassa äger med arbetsgivare, somanordnar läkarvård eller vidtager andra sjukvårdande åtgärder så att kassansutgifter för sjukvårdsersättning kunna antagas minska, överenskomma om skälig gottgörelseför arbetsgivarens ifrågavarande kostnader. Sådan överenskommelse skaliför attvara gällande fastställas av . Har arbetsgivare för jämlikt sjömanslagen>(1973:282) haft att vid sjukdom vidkännas kostnad som avses i 2-6 §§, ägerhan hos allmän försäkringskassa erhålla gottgörelse för kostnaden enligt bestämmelsernai denna lag. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982: 120. Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 9 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skall hanedan angivna lydelse. Läkarvård och tandvård inom riket bekostas avarbetsskadeförsäkringen under förutsättning att den lämnas inom den offentligavården eller av läkare eller tandläkare som är ansluten till sjukförsäkringenenligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Läkarvård och tandvård inom riket bekostas avarbetsskadeförsäkringen under förutsättning att den lämnas inom den offentligavården eller av läkare eller tandläkare som är ansluten till sjukförsäkringenenligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring eller är verksam vid företagshälsovårdsenhetsom uppbär ersättning från det särskilda konto som anges i 4 kap. 8 § förstastycket lagen (1981:691) om socialavgifter. Denna lag träder i kraft den . 1984/85:89 10 I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , Propositionom företagshälsovård och arbetsanpassning Den7 rillkallades sakkunniga för att utreda vissa frågor om företagshälsovårdoch yrkesmedicin. De sakkunniga som antog namnet företagshälsovårdsutredningen(A 1976:01) avlämnade sitt slutbetänkande (SOU. 1983:32)Företagshälsovård för alla. Till protokollet i detta ärende bör fogas ensammanfattning av utredningens betänkande som bilaga 1. Yttranden har avgivits av ,(), (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), (), AMS, arbetarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statskontoret, (),(), statens arbetsmiljönämnd (), Sverigeslantbruksuniversitet, behörighetskommitté. församfällt ägda företag och organisationer (SFO), Centralorganisationen SACÖ/SR,(), Föreningen Teknisk Företagshälsovård,(), LO, , Stockholmsläns landsting, läns landsting, , Östergötlandsläns landsting, , , Kalmarläns landsting, landsting, . Malmöhusläns landsting, , ,, , ,läns landsting, , ,. Prop.1984/85:89 11 länslandsting, , , kommun, Göteborgskommun. , sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri), Stiftelsen , . Svensk yrkesmedicinsk förening. (),, , SHIO-Familjeföretagen,TCO, Leg. sjukgymnasters riksförbund, kommun. Ovansiljans hälsocentral, ,Sigtunaföretagens hälsocentral AB, . Forum för psykosocialaarbetsmiljöfrågor. Rikssektionen för företagshälsovård. Föreningen förpersonalkonsulenter, socionomers förvaltningstjänstemäns riksförbund.Svenska korporationsidrottsförbundet. Företagshälsovårdens servicebolag ,Psykologerna vid yrkesmedicinska klinikerna. Riksförbundetmot astma och allergi samt . Univei-sitets- ochhögskoleämbetet har bifogat yttranden från universiteten i ,, , och , Tekniska högskolan i , . samt högskolorna i och m. fl.Arbetarskyddsstyrelsen har bifogat yttranden från yrkesinspektionen iStockholm, , , , , , och Luleådistrikt. LO har bifogat yttranden från Svenska byggnadsarbetareförbundet.Svenska fabriksarbetareförbundet, . Statsanställdas förbund.Svenska metallindustriarbetareförbundet. Hotell- och restauranganställdas förbund.Handelsan-ställdas förbund och . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 2. Utredningenhar tidigare avlämnat delbetänkandet (Ds A 1981: 1) Mät-och laboratorieresurserför bättre arbetsmiljö. I detta har bl. a. föreslagits vissa ändringar ilagstiftningen om riksprovplatser och auktoriserade provplatser (jfr prop.1981/82:121 s. 9). Förslaget i denna del har behandlats i betänkandet (Ds I1983:22) Kontroll genom provning. Detta betänkande har remissbehandlats. Jaghar erfarit att chefen för industridepartementet senare under detta riksmöteavser att lägga fram ett förslag i denna fråga. Den14 förordnades en särskild utredare samt sakkunniga med uppdrag attutreda vissa frågor om samverkan i arbetsmiljö- och anpassningsfrågor. Desakkunniga som antog namnet samverkanskommittén (A 1981:04) avlämnade ifebruari 1984 betänkandet (Ds A 1984:2) Arbetsanpassning. En sammanfattning avbetänkandet bör fogas till protokollet som bilaga 3. 1984/85:89 12 Yttranden har avgivits av (),arbetsdomstolen (AD), AMS, arbetarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfonden,(), statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), statenshandikappråd (SHR), (), ,, , , SHIO-Familjeföretagen, TCO, Centralorganisationen /SR,LO, . (),(), Kooperationens förhandlingsorganisation(KFO). Försäkringskasseförbundethar bifogat yttranden från försäkringskassorna i , ,, , , , , ,, och , , , , ,, , , , ochNorrbottens län, samt från försäkringskassorna i och . LO harbifogat yttranden från , , och . Yttrandehar dessutom inkommit från Förbundet . Ensammanställning av remissyttranden bör fogas till protokollet som bilaga 4. I april 1983tillkallades en arbetsgrupp med uppgift att se över formerna för ochfinansieringen av samhällets stöd till företagshälsovården. Arbetsgruppenavlämnade ett betänkande (Ds A 1984: 1) Nytt ersättningssystem förförelagshälsovården. En sammanfattning av betänkandet bör fogas tillprotokollet som bilaga 5. Yttranden har avgivits av ,(), (), AMS, arbetarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statskontoret, (),statens arbetsmiljönämnd (), (), ,Stiftelsen , , läns landsting,, , länslandsting, , läns landsting, länslandsting, . , Hallandsläns landsting, . ,, , läns landsting,, , läns landsting.Västernorrlands läns landsting, , länslandsting, , , kommun, Göteborgskommun. , , SHIO- Familjeföretagen, TCO,Centralorganisationen /SR, LO, Svenska ar- Prop.1984/85:89 13 betsgivareföreningen(SAF), företag och organisationer (SFO),Bygghälsan, (), Föreningen TekniskFöretagshälsovård, Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO),(), , sjukvårdens ochsocial värdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri), . Svensk yrkesmedicinsk förening och Transporthälsan. Arbetarskyddsstyrelsenhar bifogat yttranden från yrkesinspektionen i , , , ,, , och distrikt. LO har bifogat yttranden frånSvenska byggnadsarbetareförbundet. Yttrandenhar dessutom kommit in frän , . Ytterligaresärskilda skrivelser i ärendet har dessiitom inkommit frän . En sammanställning av yttrandena bör fogas till protokollet som bilaga6. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna överväganden Människornasarbetsförhållanden har betraktats som en av deviktigaste samhällsfrågorna. Arbetsmiljön var det första område inom vilketparterna och samhället på ett mer organiserat sätt började samverka vid1900-talets början. Den första centrala överenskommelsen om samverkan rörandearbetarskydd m. m. träffades mellan LO och SAF . Dåtidens industriläkarorganisation,som var föregångare till dagens företagshälsovård, sägs som ett komplement tillsamhällets sjukvård. Bidragsgivningen från den allmänna försäkringen utformadesmed hänsyn därtill. Framtill var reformarbetet främst inriktat på att lösa arbetarskydds-och arbetstidsfrågor. Synen pä arbetslivsfrågorna har emellertid sedan dessbreddats till nya fält och reformtakten har varit hög. 1960- och 1970-talensstrukturomvandling inom näringslivet innebar stora påfrestningar på människornainte bara i form av flyttning, omskolning etc. utan också genom att nya typerav arbetssjukdomar och skador i arbetet kunde konstateras. Den tekniskautvecklingen ledde till bl. a. införande av ny teknik och nya kemiska ämnen ien takt som inte gjorde det möjligt att Prop.1984/85:89 14 förutsederas kort- och långsiktiga inverkan på människan. I slutet av 1960-och ibörjan av 1970-talen ökade medvetenheten om dessa problem, inte minst inom de fackligaorganisationerna. För att kunna påverka utvecklingen krävde dessa inte bara enreformerad arbetsmiljölagstiftning, utan också en utveckling avföretagsdemokratin, förbättrat anställningsskydd, särskilda åtgärder för svagagrupper på arbetsmarknaden samt ökade resurser för forskning, information ochutbildning inom arbetslivsområdet m. m. Den expanderande forskningen inomarbetslivs- och arbetsmiljöområdet påvisade bl. a. vikten av förebyggandearbetsmiljöinsatser och av att arbetsmiljöaspekter beaktades redan på etttidigt stadium i företagens planering av val av produkter, produktutformning,arbetsorganisation, tekniska förändringar etc. Reformernapå arbetslivsområdet har påverkat förutsättningarna för företagshälsovårdensarbete. Företagshälsovården har blivit en av de viktigaste resurserna påarbetsplatserna när det gäller att förebygga arbetsrela-terade problem såvälgenerellt som beträffande enskilda individer. Det omfattande arbetsrättsligareformarbetet har följts upp av kollektivavtal m.m. mellan arbetsmarknadensparter. Ett grunddrag i denna utveckling har varit att samhället, genom en rillstora delar dispositiv lagstiftning, angett de yttre ramarna för verksamheten,medan arbetsmarknadens parter har givits stora möjligheter att gemensamtutforma verksamheten på det mest ändamålsenliga sättet i förhållande till resp.bransch. Exempel på sådana lagar är medbestämmandelagen, arbetstidslagen samttill vissa delar arbetsmiljölagen och lagarna om anställningsskydd ochanställningsfrämjande åtgärder. Syftetmed lagstiftningen har varit att försöka förbättra förhållandena i arbetslivetfrän olika utgångspunkter. På de enskilda arbetsplatserna har docklagstiftningen och de därpå träffade avtalen i viss utsträckning kommit attöverlappa varandra, vilket ibland medfört oklarheter i det praktiska arbetet.De allmänna arbetsmiljöåtgärderna enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) syftarfrämst till att skapa bra och säkra förhållanden generellt på arbetsplatserna,dvs.