prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Civilförsvarsstyrelsenutövar under regeringen den cenirala ledningen av civilförsvaret och är centralförvaltningsmyndighet för civilförsvaret. På regional och lokal nivå handhascivilförsvarsuppgifterna av civilbefälhavarna och länsstyrelserna samt till viss del av kommunerna. Försvarets planerings-och ekonomisystem tillämpas inom verksamhetsområde.Planeringen är inriktad på underhåll och utveckling av enheter i krigsorganisationenför ledning och undsättning m. m. samt på vidtagandet av skyddsåtgärder, främslgenom byggande av skyddsrum och anskaffning av andningsskydd. Civilförsvaret bildar etthuvudprogram. Inom detla finns delprogram för skydd för befolkningen, räddningstjänstoch adminislralion. Verksamheten indelas i följande produktionsområden. - Anskaffningav anläggningar för krigsorganisationen - Anskaffningav anläggningar för fredsorganisaiionen - Kommunalplanläggning m. m. Målen för verksamhetenhar angetts försvarsbeslut. Huvudinriktningen skall enligt beslutetäven i fortsättningen vara att ge befolkningen skydd mot verkningarna avkonventionella stridsmedel, men ökad uppmärksamhet skall ägnas skyddet molkärnvapen och kemiska stridsmedel. En slrävan skall vara all åstadkomma enstark samhällsanknytning, och förutsättningar skall skapas för befolkningensaktiva dellagande i civilförsvarsverksamheten. 1983/84:40 bil.2, FöU 7, rskr 88) har därefier med hänsyn tilldet rådande samhällsekonomiska och slalsfinansiella lägel beslutat altambitionsökningarna i 1982 ärs försvarsbeslut inte till alla delar skallgenomföras i den takt som lidigare hade planerats. Försvarsbeslutet innebär också alt kommunernaskall ta över ansvaret 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 200 för ledningen av civilförsvarsverksamheten pålokal nivå i krig och det planläggningsansvar i fred som hänger samman härmed.Riksdagen (prop. 1984/85:49, FöU 5, rskr 93) har beslutat om sådanaändringar i civilförsvarslagen (1960:74) och lagen (1964:63) om kommunalberedskap som behövs för alt kunna genomföra beslutet om kommunernas ansvar förcivilförsvars verksamheten. reglering avcivilförsvarschefernas-verksamhet har ersatts med i slort sell motsvarandebestämmelser för kommunerna. I civilförsvarslagen regleras nu också kommunernasplanläggningsansvar. Reglerna för skyddsrumsbyggandet har ändrals på så sätlall skyddsrumsplanen har ersatts av en skyddsplan som bl. a. skall innehållauppgifier om tillgången på och behovet av skydd och om andra skyddsåtgärderinom kommunen. Lagändringarna iräder i kraft den . Enligtövergångsbestämmelserna gäller dock reglerna om kommunernasplanläggningsansvar och om den ersättning som skall utgå lill kommunerna förplanläggningen från den Ijanuari 1985. Genom försvarsbeslutetinfördes också en hemskyddsorganisation. Denna organisation skall ha tilluppgift all genom information, rådgivning och praktiska insatser biträdaallmänheten vid genomförandet av olika skyddsåtgärder samt att ulgöra enkontaktlänk mellan främsl kommunen och civilbefolkningen. den centrala ledningen av räddningstjänsten i fred ochcivilförsvarsverksamheten () har avgettbetänkandet (DsFö 1984:2) . Kommittén föreslår alt nuvarandecivilförsvarsslyrelsen, statens brandnämnd, sprängämnesinspeklionen avvecklas och alt en ny central myndighet -- byggs upp. Den samordningsfunktion avseendeberedskapsplaneringen mot kärnkraft-olyckor som ligger på statens strålskyddsinslitutföreslås bli knuten lill verkel. Kommiltén föreslår ocksä alt sjöfartsverketsuppgifter avseende land- och sjötransporter av farligt gods skall föras överlill det nya verket. Ulbildning i räddningstjänst för freds- ochkrigsuppgiflerna skall enligt förslagel ske integrerat och i första hand vidcivilförsvarels ulbildnings-och förrådsanläggningar (CUFA). CESAM-kommitléns förslaginnebär i övrigl en förskjutning av viss verksamhet från central till regionaloch lokal nivå. Övningsverksamhelen vid CUFA skall enligt förslagel successivtavvecklas och i stället bedrivas lokalt. Kommittén ser fördelar i atthanteringen av civilförsvarets materiel förs över till kommunerna och föreslåratl så sker redan nu med s. k. akut-och förstärkningsmateriel. kommitté omförsvarets gemensamma myndigheter m.m., den s.k. Hpg 5-kommiltén, har i sillbetänkande (DsFö 1983:5) Strukturförändringar och samordning lagit upp fråganom att lill föra över civilförsvarsstyrelsensproduktionsuppgifler för ulveckling, anskaffning och redovisning av materiel.Denna fråga måsle enligt kommit- Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 201 léns mening noga prövas mol bakgrund av andrapågående utredningar angående samordning i olika instanser av den fredslidaräddningstjänsten, kommunanknutet civilförsvar och civilförsvarsverksamhet iövrigt. Kommittén har också tagit upp frågan om det kan anses motiverat attbehålla den nuvarande tekniska kompetensen inom styrelsen för produktion avskyddsrum och anläggningar. och fortifikalionsförvallningenskulle enligt kommittén kunna utnyttjas i ökad omfallning när det gällerskyddsrumsproduklionen resp. produktionen av anläggningar för civilförsvaretskrigsorganisation. () har i rapporten (nr 3.834401) Civilförsvaretsmalerielförsörjning redovisat resultatet av sina studier av effekten av attproduktionsuppgiflerna för ulveckling, anskaffning och redovisning övertas avmaterielverket och försvarels sjukvårdsstyrelse. FRI anser atl den samverkan imalerielförsörjningen som har förekommit mellan samtmaterielverket och sjukvårdsstyrelsen har haft positiva effekter och attytteriigare positiva effekter kan uppnås även om denna samverkanutvecklas på elt målmedvetet sätt. FRI förordar således en ökning av densamverkan som redan finns och inle ett överförande av produktionsuppgifternafrån . Kommittéförslagen harremissbehandlats och bereds f. n. Jag avser atl återkomma tillregeringen med förslag till proposition i de frågor som tas upp i betänkandenaoch rapporten från . För att kommunerna skallkunna leda bl.a. civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig fordras en nybeslutsordning i kommunerna. Utredningen om den kommunala beslutsprocessen m.m. under beredskap och krig har lagl fram belänkandet (Ds Fö 1984:3) Kommunalbeslutsordning under beredskap och krig. Förslaget remissbehandlas f. n. - civilförsvaret och kommunerna (ProCK) i sittbelänkande (SOU 1984:57) Kommunerna i totalförsvaret lämnat förslag om bl.a.samordning mellan civilförsvarsplanläggning och annan planläggningsamt om totalförsvarsutbildning för förtroendevalda och tjänstemän ikommunerna. Jag behandlar denna fråga under littera I Övrigt totalförsvar,beredskap. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 202 6.2 Föregående budgetår (1983/84) Den verksamhet somplanerades för /84 har i stort sett kunnat genomföras. Bl.a. harförberedande ålgärder vidlagils inför övergången den tillkommunal ledning av civilförsvarsverksam-heien pä lokal nivå i krig. Vissaålgärder har också vidlagils för att förbättra krigsorganisationens beredskap. Tillgängliga resurser harmedgett att s. k. skyddsrumsbesked har kunnat lämnas för produktion av ca150000 skyddsrumsplatser. Skyddsrumsbesked för byggande av skyddsrum ismåhusområden har lämnats i kraftigt reducerad omfattning under budgetåret1983/84. Utgiftsramen förcivilförsvar utom skyddsrum var i prisläget februari . (prop.1982/83:100 bil. 6 s. 185, FöU 9, rskr 271). Efter omräkning till medelprislägetför /84 med försvarsprisindex motsvarar detta (1,1145x380,68) avrundat 424,3 milj.kr.Utgiftsramen för budgetårel 1982/83 överulnyttjades med 2,1 milj.kr. Enligt deregler som gällde för /83 (prop. 1976/77:74 bil. I s. 138, FöU13, rskr 311) skall beloppet dras från utgiftsramen för /84.Detta har skell genom alt prisregleringsmedlen har minskals i molsvarande mån.Del lillgängliga utrymmet inom utgiftsramen för civilförsvar utom /84 var alltså (424,3-2,1) 422,2 milj. kr. budgelredovisning uppgick utgifterna inom utgiftsramen förcivilförsvar ulom skyddsrum till 412,6 milj.kr. under /84.Utgifterna var alltså 9,6milj.kr. mindre än den tillgängliga ramen. Regeringenkommer med slöd av bemyndigande (prop. 1983/84:100 bil. 131,FöU 15, rskr 219) all beakta underutnyltjandet när utgiftsramen förcivilförsvar ulom skyddsrum för /85 prisregleras. Utgiftsramen för skyddsrumuppgick /84 lill 363,8 milj.kr. i prislägel (prop.1982/83: 100 bil. 6 s. 185, FöU 9, rskr 271). Till delta belopp tillkommer 150milj. pä tilläggsbudget 1 för /84 (prop. 1983/84:25, FöU 9, rskr118). Efler omräkning fill medelprislägel för budgetårel 1983/84 medneiioprisindex motsvarar della (1,1236x513,8)avrundat 577,3 milj.kr. Enligt budgetredovisning uppgickutgifterna för skyddsrum till 588,3 milj.kr. Utgifterna var alltså II milj.kr. slörre äntillgängliga medel. Delta överutnyttjande kan beaktas när anslaget förskyddsrum för budgetårel 1984/85 skall prisregleras. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 203 Jag hemställer all regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört omcivilförsvaret under /84. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 204 6.3Innevarande budgetår (1984/85) Verksamheten /85 bedrivs enligt (prop. 1983/84:100 bil. 6,FöU 15, rskr 219) beslut om rikfiinjer för civilförsvarets fortsalla utveckling och om ekonomiskaresurser för civilförsvaret samt enligtregleringsbrevet för budgelåret. Förberedelserna för övergången lill kommunalledning av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och för införandet av en till den kommunala ledningen anpassad krigsorganisation (Org 80 K) prioriteras före annan verksamhet.Utbildningen i Bränne-brona haröverförts till en ny utbildningsanläggning i . Jag hemställer atl regeringen bereder riksdagentillfälle atl ta del av vad jag har anfört omcivilförsvaret under budgetårel 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 205 6.4 Civilförsvarets fortsatta utveckling Civilförsvarsslyrelsenhar i sin programplan för perioden /86-1989/90 utgått från den inriktningsom anges försvarsbeslut och regeringens beslut omanvisningar för programplaneringen. Programplanen är den tredje programplanenefler försvarsbeslutet och planeringsperioden sträcker sig bortom nästaförsvarsbeslut . Några stora förändringar av planeringsförutsättningarnahar inle inträffat sedan försvarsbeslutet. inriktning ligger därför ihuvudsak fast. Innehållet i denlagrådsremiss som föregick beslut om de ändringar icivilförsvarslagen (1960:74) och lagen (1964:63) om beredskap sombehövs för att kunna genomföra beslutet om kommunernas ansvar förcivilförsvarsverksamheten har beaktats i planeringen. Civilförsvarsstyrelsenhar dock endast beräknat medel för ersättning till kommunerna förcivilförsvarsplanläggningen och förutsatt alt läcker de kostnader som översynen av övrig förmed sig. Kommitténs för samordning av den centrala ledningen avräddningstjänsten i fred och civilförsvarsverksamheten ()förslag har inte lagts lill grund för programplanen. Vissa ålgärder som avserden centrala administrationen har emellertid inplanerats för att förbereda etlgenomförande av förslaget. I programplanen redovisasen slutlig plan för förberedelserna för kommunernas övertagande av ansvarelför ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och förgenomförande av civilförsvarsplanläggningen. Det förutsätts alt kommunernapåbörjar sin planläggning efter den och övertarledningsansvaret . Samiidigi som kommunerna övertar ledningen avden lokala civilförsvarsverksamheten i krig införs en till den kommunala ledningen anpassad krigsorganisation (Org 80K). Org 80 K innebär att varje kommun tilldelas minsl en civilförsvarsstab, eneller flera kommunala brandgrupper och ett antal hemskyddsgrupper. En kommunkan dessutom tilldelas andra resurser t. ex. en eller fleraundsältningsplutoner. Den nya krigsorganisationen ryms inom en personalram påca 150000 personer. Org 80 K baseras i huvudsak på de lidigare priorilerade A-och B-enheterna. Personal och materiel koncentreras till dessa enheter.C-enheierna avvecklas den . Med Org 80 K införshemskyddsorganisationen i krigsorganisationen. Övningsverksamheten inriktasmol all samtliga A-enheter övas och B-enheter vart fjärde år.Mobiliseringsövning genomförs . Civilförsvarsstabernasövningsverksamhet samordnas med ledningsövningarna av totalförsvaret pä lokalnivå. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 206 na inom civilförsvaret. Programansvaret försjukvårdspluionerna förs över till . Produklionsansvaret förplutonerna ligger dock kvar pä . Chefen för flygvapnet övertarproduklionsansvar m.m. för alarmeringstjänsten i flygvapnetsstridsledningscentraler. Programansvaret för alarmeringstjänsten ligger kvarhos . Vad gäller skyddet förbefolkningen fortsätter arbetet med alt förbättra alarmeringssysiemet.Möjligheterna atl bygga skyddsrum skall så långt möjligl tillvaratas i sambandmed nybyggnation i skyddsrumsorterna. föreslår iprogramplanen nya riktlinjer för prioritering av skyddsrumsproduklionen isamband med nybyggnad. Förutsättningar för atl göra avgränsningar inomskyddsrumsorterna och för alt begränsa skyddsrumsproduktionen i vissa områdenmed lägre risk skapas genom de skyddsplaner som skall utarbetas avkommunerna. Ökade insatser avses bli genomförda för atl läcka allvarligaskyddsrumsbrister genom produktion ulan samband med nybyggnad. Produktionen av skyddsrumi samband med ny- och ombyggnad planeras ge ca 190000 skyddsrumsplatser varjebudgetår . Antalet producerade skyddsrum utan samband med ny-eller ombyggnad beräknas öka från 88 objekt under budgetårel 1985/86 till 130objekt om årel under periodens två sista år. Sammanlagt innebär delta enskyddsrumsproduktion om ca I milj. skyddsrumsplalser. , somvid planeringsperiodens slut skall vara helt uppbygd, kommer atl bestå av 8000hemskyddsgrupper med tre befattningshavare i varje grupp. Uppbyggnaden avgrupperna, som beräknas ha genomförts till den , inriktas molalt del finns minsl en grundulbildad befattningshavare ivarje grupp. Hemskyddsgruppema avses bli kompletterade med s. k. hemskyddsombudsom pä sikt beräknas uppgå lill etlantal av ca 100000 under civilförsvarsberedskap. Så många som möjligt av dessaombud avses bli rekryterade och utbildade redan i fredstid. Underprogramplaneperiodens inledning avses försök bli genomförda i regi med information om hemskyddsombudsverksamhelen samlmed rekrytering och utbildning av ombud. Försöken skall ligga till grund förbeslut om framlida inriktning. Civilförsvarsstyrelsenredovisar följande plan för anskaffning av andningsskydd som innebär att fullbehovstäckning nås under /95 (prisläge ). 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet CQ tu JU -O 111 1 O. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 208 På regeringens uppdragredovisar styrelsen även följande alternativa program där befolkningens behovär täckt (prisläge ). Summa Totalt tillgång behov Skyddsmask 33/NY Kosinad milj. kr. (storiek mindre) Kostnad milj. kr. Kostnad milj. kr. ling milj. kr. plan 1985/90 alternativ kanenligt styrelsen inte rymmas inom den ekonomiska planeringsramen utan atlgrundläggande ominriklning av övrig civilförsvarsverksamhet framtvingas. Delalternativa programmet kräver atl 87,3 milj.kr. utöver den ekonomiskaplaneringsramen ställs lill förfogande underprogramplaneperioden. Inom produktionsområdetUnderhåll och förrådsverksamhel föreligger enligt genomförda utredningar slorabrister. föreslår därför atl resurser omfördelas lilldetta produktionsområde. anses nödvändigl för alt civilförsvarsmalerielenskall kunna underhållas och värdas på etl tillfredsställande säll samt för atlerforderlig omläggning av materiel för Org 80 K skall kunna ske. I enlighet medregeringens anvisningar redovisar civilförsvarsslyrelsen krigsorganisationenstillstånd och en plan för hur de allvarligaste bristerna skall rältas lill. Envärdering av krigsorganisationen med avseende på användbarhet direkl eftermobilisering genomförs med hjälp av etl datorbaserat system (SKROT).Länsstyrelserna kompletterar systemet med sina värderingar av beredskapsläget. Bristerna ikrigsorganisationen hänför sig främsl lill malerielen. En kontinuerligförbättring sker dock genom pågående organisalionsomlägg-ning saml genom omfördelningoch nyanskaffning av materiel. Personallägel har förbättrats genom överföringav personal från C-enheterna lill de priorilerade A- och B-enhelema. Vakanserkvarstår dock i chefsbefallning- Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet ar samt i sjukvårds- och specialplutoner. Tvålänsstyrelser har redovisat brister i sin mobiliseringsplanläggning lill följdav bristande personella resurser vid sina försvarsenheter.Civilförsvarsstyrelsen redovisar en rad åtgärder som planeras för alt höjaberedskapen på kort sikt. Civilförsvarsslyrelsensfördelning av koslnaderna på delprogram och betalningsmedlen på anslag framgårav följande sammanställningar (prisläge ; milj. 1984/85' Summa 1985/90 -h 0,1 -13,1 -15,9 -11,2 -27,4 -11.2 -30,6 -10,2 -31.0 - 9.4 -31,2 - 8,7 -31,5 - 50,7 -151,7 Pris- och löneläge februari1983. Exkl. investeringar för . 1984/85- 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 Summa Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 21,3 15,0 10,0 87,2 452,9 452,9 452,9 2251,0 743,0 733.8 723,8 3644,2 1195,9 1186,7 1176,7 589S,2 ' Exkl. investeringar . - Pris- och löneläge . Grunderna förcivilförsvarels utveckling har lagts fast genom försvarsbeslut.Perioden /86-1989/90, som jag nu behandlar, innefattar tre budgelår utöverförsvarsbeslutsperioden. 1 försvarsbeslutet angesbl.a. att huvudinriktningen av civilförsvarsverksamheten skall vara all gebefolkningen skydd mol verkningarna av konventionella stridsmedel. Ökad uppmärksamhetskall dock enligt beslutet ägnas ål skyddet mot kärnvapen och kemiskastridsmedel samt åt förmågan att möta verkningarna av överraskande angrepp.14 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 210 Civilförsvarsstyrelsenföreslår i sin programplan för perioden en inriktning som stämmer överens medförsvarsbeslutet. Enligt försvarsbeslut skall bl. a. ledningen på denlokala nivån av civilförsvarsverksamheten i krig föras över till kommunerna,en hemskyddsorganisation införas och skyddsplaner upprättas för alla kommuner. Kravet i beslutet på ökadförmåga all möta verkningarna av ett överraskande angrepp innebär bl. a.skärpta krav på civilförsvarsorganisalionens mobiliseringsberedskap och förmågatill insatser efter mobilisering. Jag kan - utom vad gällerfinansieringen av koslnaderna för - i alltväsentligt ansluta mig till de överväganden och förslag somcivilförsvarsstyrelsen redovisar i programplanen. 1 det följande behandlar jagnågra frågor utförligare. (prop.1984/85:49, FöU 5, rskr 93) har beslutat om de ändringar i civilförsvarslagenoch lagen om beredskap som behövs för all kommunerna skall kunna taöver ledningen på den lokala nivån av civilförsvarsverksamheten i krig och delplanläggningsansvar i fred som hänger samman med della. 1 civilförsvarslagenregleras även kommunernas rätt lill ersättning för sin planläggning förcivilförsvarsverksamheten. Kommunerna kommer attgenomföra sin civilförsvarsplanläggning. Arbetet skall vara genomfört den 1januari 1987 då kommunerna övertar ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig. Kostnaderna för reformenredovisas under anslagen G I. Civilförsvar och G 3. Civilförsvar: Skyddsrum. För att avhjälpa deredovisade bristerna i krigsorganisationen genomförs bl.a. en omläggning avorganisationen genom all personal och materiel överförs lill A- ochB-enheterna. blir även anpassad lill den kommunalaledningen och till den nyapersonalramen på ca 150000 personer. Jag anser atl arbetet med de nu berördaändringarna bör ges hög prioritet. Detsamma bör gälla de andra åtgärder somcivilförsvarsstyrelsen avser att genomföra för all höja krigsorganisationensberedskap. Till skillnad från civilförsvarsslyrelsen räknar jag dock med altsåväl A-enheter som B-enheter skall övas . Jag kan ansluta migtill styrelsens förslag att civilförsvarsstabernas övningsverksamhet samordnasmed ledningsövningarna av totalförsvaret på lokal nivå. ,som är en resurs för hela totalförsvaret, byggs upp under planeringsperiodenoch införs i krigsorganisationen den . Enligt min mening börinformation om verksamhelen saml försök med rekrytering och utbildning avhemskyddsombud genomföras av . Slutligtställningstagande lill verksamhetens inriktning samt till formerna förrekryteringen och utbildningen bör tas i anslutning till det kommandeförsvarsbeslutet. Jag räknar med att dessa frågor behandlas inom ramen förcivilförsvarsstyrelsens perspekliv-planearbete i nära samarbete med övrigaberörda myndigheter, bl. a. överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 211 Inriktningen i fråga omanskaffning av andningsskydd var försvarsbeslut alt helacivilbefolkningens behov av andningsskydd skulle vara tillgodosett vid utgångenav /93. 1983/84:40 bil. 2, FöU 7, rskr 88)beslöt atl ambitionsökningarna i försvarsbeslutet inle till alla delarskulle genomföras i den takt som tidigare hade planerats. uppdrog åtregeringen att redovisa en plan för behovstäckning, om möjligl i denna budgetproposition. Civilförsvarsslyrelsenredovisar nu en plan för anskaffning av andningsskydd som innebär atl behovenför hela civilbefolkningen täcks under /95. Etl alternativtprogram som innebär atl befolkningens behov är läckt kan enligtstyrelsen inte inrymmas inom den ekonomiska planeringsramen. Enligt min meningbör civilförsvarsslyrelsens plan läggas lill grund för anskaffningen avandningsskydd. Enligt 1982 årsförsvarsbeslut skall den årliga bemyndigandetilldelning-en för skyddsrum bl. a.ge täckning för byggande av skyddsrum i takt med den förväntade nyproduktionenav anläggningar och byggnader i skyddsrumsorterna. Vidare anges iförsvarsbeslutet att en hårdare styrning av skyddsrumsbyggandet tillriskområden bör vara möjlig. Etl system med skyddsplaner skall enligt beslutetinföras. Skyddsplanerna upprättasav kommunerna under det nu påbörjade planeringsarbetet. Den riskanalys somingår som ett led i arbetet med skyddsplanen leder till en revidering av deskyddsrumsplaner som ligger lill grund för byggandet av skyddsrum iskyddsrumsorterna. Undanlag kommer atl kunna göras från kravet påskyddsrumsbyggande i vissa lågriskområden inom sådana orter. Detla leder tillminskningar av behoven av skyddsrum, främsl i områden med småhusbebyggelse.Vissa områden med småhusbebyggelse kommer emellertid även i fortsättningen altbehöva förses med skyddsrum med hänsyn till att de ligger i högriskområden.Detla bör i vissa fall kunna ske även ulan samband med nybyggnad. Skyddsrum iområden med småhusbebyggelse kan t.o.m. i vissa fall komma atl prioriteras föreskyddsrum i områden med flerbostadshus och arbetsplatser. En konsekvent genomfördbegränsning av skyddsrumsbyggandel går inle atl genomföra förrän skyddsplanernahar upprättals. I avvaktan pä att skyddsplanerna upprättas bör emellertid medhänsyn lill den nuvarande ekonomiska situationen beställningen av nya skyddsrumi småhusområden starki begränsas. Som jag harframhållit avserjag all återkomma till regeringen med förslagtill proposition med anledning av bl. a. CESAM-kommitléns förslagRäddningsverket. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 212 Jag hemställer alt regeringen föreslår all godkänna de riktlinjerför civilförsvarets fortsatta ulveckling som jag har angett i det föregående. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 213 6.5Ekonomiska resurser för civilförsvaret 6.5.1 Planeringsram för civilförsvar utom skyddsrum under perioden 1985/86-1989/90,m.m. Civilförsvarsslyrelsenhar med utgångspunkt i regeringens anvisningar för programplaneringen beräknat enplaneringsram för civilförsvar utom skyddsrum för perioden /86-1989/90 somframgår av följande tabell (prislägefebruari 1984; milj. Summa 1985/90 447,4' För skyddsrum har styrelsen beräknat etlbemyndigande om 887,5 milj.kr. och enutgiftsram om 720,3 milj.kr. i prisläget för budgetåret1985/86. Jag beräknarplaneringsramen för civilförsvar utom skyddsrum för perioden /86-1989/90 enligt följandelabell (prisläge ; milj. Summa 1985/90 4.50,5'