prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — Den andra är att se över fördelningen av ansvaret för olika inslag iyrkesutbildningen mellan utbildningsväsendet och arbetslivet samt att se överformerna för samarbete mellan utbildnings-anordnarna och arbetsgivarna vadgäller planering, dimensionering och förnyelse av yrkesutbildningen. Jag räknarmed att resultatet av denna översyn skall leda till ytterligare samordningsmöjligheter. 1984/85:59 39 8.3.1Samordning av allmän teoretisk utbildning Mittförslag: Jag föreslär i samråd med chefen för attsådan allmänteoretisk utbildning som kan ingå i en arbetsmarknadsutbildningskall få anordnas av den kommunala vuxenutbildningen. Kommunerna bör därvidefter beställning från länsarbetsnämnd eller AMU- organisation även kunnaanordna sädan utbildning på mer grundläggande nivå som bedöms nödvändig för altden enskilde med framgång skall kunna tillgodogöra sig förberedande allmänutbildning eller teoretisk utbildning i samband med en planeradyrkesutbildning. Utredningensförslag: Utredningen har haft som utgångspunkt att möjligheter till samordningmed andra utbildningsanordnare skall tillvaratas och särskilt då ifråga omutbildning av mer allmän karaktär. Detta kan enligt utredningen ske antingengenom alt länsarbetsnämnderna beviljar utbildningsbidrag till enskilda eleverför utbildning inom del ordinarie skolväsendet eller genom attlänsarbetsnämnden köper ledig utbildningskapacitet av kommunerna för attanordna en AMU-kurs. Samrådsmyndigheterna:SÖ framhåller all undersökningar och försöksverksamhet talarför att en integration eller värvning av yrkesutbildning och kompletterandeteoretisk utbildning har positiv effekt på studieresultaten och minskarkursavbrotten. Organisatoriska ätgärder som kan försvära eller hindra en dylikintegration bör därför undvikas. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser framhåller att samordningen mellan AMU,gymnasieskolan och komvux bör utvecklas så att etl effektivt ochändamålsenligt resursutnyttjande av utbildningsresurserna kan uppnås. Skälför mitt förslag: Som jag tidigare nämnt har en särskild introduktions-periodlagts in i arbetsmarknadsutbildningen. Därmed har bättre möjligheter givitsatt utifrån den enskilde kursdeltagarens fömtsättningar bedöma behovet av teoretiskutbildning i samband med en yrkesutbildning både ifråga om omfattning ochinriktning. Det pågår också arbete med att integrera delar avden nuvarande preparandulbildningen i yrkesutbildningen. Värvning avteoriundervisning och yrkesutbildning praktiseras . Härvid kan ulbildningeni teoretiska ämnen bättre anpassas till yrkesutbildningens krav. Denna nyauppläggning överensstämmer med min syn på hur vuxenutbildning bör bedrivas. Denligger också i linje med min strävan att anpassa arbetsmarknadsutbildningen lillkursdeltagarnas fömtsättningar och behov. Det är angeläget att del pågåendeutvecklingsarbetet inte avbryts av organisatoriska skäl. bör det dockvara möjligt att utveckla en samverkan med komvux även för den med yrkesut- Prop.1984/85:59 40 bildningen integrerade teoretiska utbildningen t. ex.genom all anlita lärare i komvux för de teoretiska ämnena. För kursdeltagare som behöver en mer allmän teoretiskförberedelse i flertalet ämnen pä kuoskapsnivä som motsvarar grundskolanshögstadium eller en mer gmndläggande förberedelse motsvarande den nuvarande s.k. baspreparandutbildningen finns också sammahållna teoretiska kurser inom AMU.För att siärka personer som har kort eller föråldrad skolutbildning finns inom AMUäven möjlighet all genomgå utbildning i allmänna ämnen även om detta inte krävsför en efterföljande utbildning. bedömer att det föreligger behov avatt ordna sammanhållna förberedande kurser i allmänna ämnen bör strävan varaatt anlita komvux. Jag finner det inte motiverat att skallsvara för fristående allmän teoretisk utbildning av förberedande karaktär. Undervisningen i komvux är, som jag redogjortför, uppdelad i etappsystem. Etapp 1 motsvarar hel grundskolekompetens i eltämne. För alt tillgodose AMU: s behov kan det emellertid i vissa ämnen varalämpligt med en ytterligare uppdelning i deletapper. Principielll anser jag attförberedande studier bör motsvara kunskaper som inhämtas på grundskolanshögstadium. Undantagsvis bör dock den förberedande ulbildningen kunna starta påen lägre nivå än i komvux. Detla fär dock inle avse personer som behöver en meromfattande utbildning i grundvux. Det är möjligt att starta komvuxkurser när somhelsl under läsåret. En onödig förlängning av arbetslöshetsperioden för denenskilde behöver således inle uppstå. Genom möjligheten till samläsning medordinarie komvux-elever kan ett bättre resursutnyttjande uppnås. Inle minstbör detta gälla i glesbygd som det för den enskilde kan medföra belydandefördelar att under den förberedande teoretiska utbildningen kunna bo kvar ihemorten. Del bör också när så är lämpligt vara möjligt att förlägga denförberedande teoretiska utbildningen lill AMU-center. För den enskilde bör enteoretisk förberedelse inom komvux även medföra den fördelen att möjlighetenatt komplettera till gmndskolekompelens underlättas. Komvux kan dock behöva viss lid att planera uppläggningenav etapp 1 så all utbildningen svarar mot AMU:s krav. Del bör fä ankomma pä deregionala myndigheterna och kommunerna alt planera för en samordning i fråga omden teoretiska förberedelsen med hänsyn till de lokala och regionalaförutsättningarna. Del bör därvid vara möjligt för den regionala att sluta avtal med kommuner om köp av utbildning förlängre tid än etl budgetår. 1 det enskilda fallet-bör det som ävenvara möjligt för länsarbetsnämnden att bevilja utbildningsbidrag förförberedande studier vid t.ex. folkhögskola eller vid komvux för en fullständiggrundskolekompetens. Prop.1984/85:59 41 8.3.2 Grundläggande utbUdning för vuxna zigenare Bakgrund Anpassningskurser och grundläggande utbildning för vuxnazigenare har anordnats inom AMU sedan början av 1970-talel, Sedan är 1978tillämpas en läroplan för grundutbildning för vuxna zigenare. I ulbildningensom kan omfalla ingår dels grundläggande utbildning iläsning, skrivning och räkning dels praklisk yrkesorientering vidyrkesutbildning inom AMU-cenler. Mot bakgrund av kommunernas skyldighel attanordna grundulbildning för vuxna framhöll AMS i sin anslagsframställning år1981 all gmndutbildning för vuxna zigenare borde överföras till annan huvudman.Regeringen uppdrog lill statskontoret all i samråd medsocialstyrelsen (SoS), AMS, statens invandrarverk () och se över fömtsättningarna för en överföring av alfabetiseringsundervisningentill grundvux. Statskontoret överiämnade sin rapportAlfabetisering för zigenare, (1983:43) till regeringen. En sammanfatlning avrapporten och samrädsyllrandena finns i bUaga 4. Mitt förslag: I samband med omorganisationen av arbetsmarknadul-bildningenbör ansvarel för den nuvarande grundutbildningen av vuxna zigenare inom AMUöverföras till grundvux. Statskontorets förslag: Enligt statskontoret bör dennuvarande grundläggande utbildningen för vuxna zigenare uppdelas i tväetapper. Den första etappen bör syfta till att ge dels teoretiska kunskaper molsvarandeläsning, skrivning, matematik samt nalur- och samhällsorienterande ämnen upp t.o.m.årskurs 4 i , dels praktisk yrkesorientering ca per vecka.Den andra etappen bör syfta till all ge teoretiska kunskaper motsvarandeårskurserna 5-6 i saml praklisk yrkesorientering (pryo). Enliglstatskontoret bör den första etappen anordnas av kommuner och ansluta till gmndvuxmed påbyggnad av pryo inom kommunen eller vid AMU-center och . Etapp 2föresläs integreras med prepa-randutbildning på mer gmndläggande nivå inom AMU.För pryo bör resurser vid AMU, och externa arbetsplatser hos hemkommunenkunna ulnytljas. Statskontoret föreslår vidare vissa samordningsfunktionermellan kommunerna och AMU dels vid antagningsförfarandet lill grundvux, dels iform av "kurslag" . Statskontoret framhåller dock att etl ställningstagandetill frågan om att föra över nuvarande undervisning för zigenare - hell ellerdelvis - frän arbetsmarknadsutbildningen till den kommunala gmndutbildningenför vuxna bör ses tillsammans med övriga beslut som kommer att fattas medanledning av de utredningar som rör vuxenutbildning och gränserna mellanarbetsmarknadsutbildning och vuxenutbildning. Prop.1984/85:59 42 Samrådsmyndigheternas synpunkter: förordar altgrundläggande utbildning för vuxna zigenare fortsättningsvis bedrivs inom AMU.Enligt skulle statskontorets modell medföra betydande samordningsproblemmellan de olika utbildningsanordnarna. SoS avstyrker statskontorets förslagtill förändring av grundulbildning för vuxna zigenare. AMS är positiv tillstatskontorets förslag men delar statskontorets uppfattning att elt ställningstagandeangående överföring av del av eller hela grundutbildningen för zigenare lill gmndvuxbör ses mot bakgrund av de övriga beslut som kommer att fattas i näraliggandefrågor. avvisar inte tanken pä en överföring av zigenarulbildningentill det kommunala ansvarsområdet men anser att staten bör bära elt heltäckandekoslnadsan- Skäl för mitt förslag: Vi har sedan början av 1970-laleldä AMS och SÖ bemyndigades anordna de första anpassningskurserna för utomnordiskazigenare, genom invandringens ändrade karaktär, fått flera nya etniska minorilelsgmppermed en situation som liknar zigenarnas. Inslagen av vuxenanalfabefism hos dessainvandrare är relativl storl. Likaså saknar de ofta baskunskaper om vårtsamhälles funktionssätt. Kommunema har en allmän skyldighet att svaraför grundutbildningen av vuxna, vilket sker i gmndvux. Sedan grundvux infördeshar verksamheten expanderat från ett par lusen till nästan 18000 deltagare. Gmndutbildninganordnas nu av så gott som samlliga kommuner i landet. Enligt förslagen i proposition (1983/84:169), om kommunaloch statlig utbildning för vuxna skall målgmppen för grundvux vara alla devuxna, som inte har kunskaper och färdigheter i att läsa och skriva pä silteget språk eller i att räkna motsvarande en nivå i dessa avseenden som normaltuppnås pä mellanstadium. Mot denna bakgmnd föreslår jag i samrådmed utbildningsministern att den gmndläggande utbildningen för vuxna zigenareinom AMU läggs ner. i är deltog 160 elever i AMU:s grundläggandeutbildning för zigenare vid etl 10-tal orter i landet. Enligl statskontoretsberäkningar för den närmaste femårsperioden kommer antalet tillkommande zigenskaelever att uppgå till ca 170. Den genomsnittliga utbildningstiden i dennuvarande heltidsulbildningen uppgår . Del är därför rimligl atträkna med maximalt antal undervisningslimmar inom grundvux under 60 veckor.Antalet undervisningstimmar i grundvux behöver då utökas med 203 500 . Vid grundvux utgår timersättning med lägst . i limmenoch vid arbetsmarknadsutbildning utbildningsbidrag med lägst /dag. Fördeltagarnas del kommer således överflyttningen lill gmndvux att medföra enförändring av sludiefinansieringen. De personer som deltar i grundutbildninginom AMU bör ges tillfälle att med bibehållna förmåner slutföra sin pågåendeutbildning dock längst t.o.m. . Det ankommer pä regeringen attutfärda övergångsbestämmelser. 1984/85:59 43 Slalensvarar för samtliga koslnader för grundutbildning av vuxna zigenare samtför utbildningsbidrag. Vid en nedläggning av den nuvarande utbildningen inom AMUbehöver grundvux tillföras resurser för den del av kostnaderna som statenfinansierar. Detta bör ske genom omfördelning från anslaget förarbetsmarknadsutbildning till anslag för kommunalutbildning av vuxna. Likaså bör ökade kostnader för timersättning i grundvuxkunna täckas genom omfördelning av befintliga anslagsmedel. Jag avser att underhösten 1985 återkomma med mer exakta beräkningar som jag dä avser föreslåregeringen att redovisa för . Jaganser del angelägel att kommunerna lar vara pä den speciella kompetens ocherfarenheter som lärarna vid grundutbildningen inom AMU besitter. Jagfömtsätter all SÖ tar del av de erfarenheler som vunnits inom AMU och utformar kommenlarmaterialtill den allmänna läroplanen för grundvux. Jagvill i delta sammanhang även erinra om regeringens proposition (1983/84: 199)om svenskundervisning för invandrare (sfi) i vilken den grundläggande delen avsvenskundervisningen föreslås bli ett kommunalt ansvarsområde medanpåbyggnadsundervisning för dem som skall genomgå yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning föreslås ske inom AMU. av syftena med denföreslagna uppdelningen av sfi, i en grundläggande del under ett kommunallansvar och en päbyggnadsdel inom AMU, var att befria arbetsmarknadsverket fränen verksamhet som ligger utanför dess egentliga uppgifter. Samma skäl kananföras vad gäller mitt förslag om överföringen av grundulbildning av vuxnazigenare till grundvux. Dezigenare som inom sin grundulbildning behöver och önskar alfabetisering pä silthemspråk, förutsätts i likhet med andra invandrare i grundvux även fåspråkträning i svenska pä gmndläggande nivå. För dem som efter studier i gmndvuxavser att söka sig ut på arbetsmarknaden kan såväl påbyggnadskurs i svenska förinvandrare ges inom AMU som förberedande teoretisk utbildning. Därvid bör delliksom inom den nuvarande grundläggande ulbildningen vara möjligt att anordnasärskild praktik för den zigenska gmppen. Huvudmannaskapetför gmndutbildning av vuxna zigenare har behandlats i skrivelser tillregeringen. Skrivelserna bör anses behandlade genom det förslag jag nu lagtfram. 9 Elevsocial verksamhet m. m. Tillden elevsociala verksamhelen räknas förutom kuratorer och elevassistenter medelevsociala funktioner även hälsovård, fritidsverksamhet, service i form av uthyrning av bostäder saml mältidsservice vid Prop.1984/85:59 44 AMU-cenler och filialer. I den nuvarande organisalionenför AMU finns ingen hell klar uppdelning mellan AMS och SÖ av denna verksamhei. Förläggningsverksamhei och hälsovård ombesörjs avarbetsmarknadsverket medan SÖ tillhandahåller mältidsservice. SÖ har inrättat etlantal kuralorstjänster men elevsociala uppgifter utförs även i stor utslräckningav arbetsförmedlare s. k. elevassistenter som tjänstgör vid AMU- cenlren, SÖanordnar fritidsverksamhet vid AMU-centren. Vid vissa förläggningar ombesörjerAMS fritidsverksamhet. Till den elevsociala verksamhelen räknas ocksä enpsykologtjänst inrättad av SÖ. Efter förslag frän en arbetsgrupp, den s. k. AMU/S-gmppen,med representanter för AMU och SÖ var myndigheterna redan i slulel av överens om alt den elevsociala verksamheten inklusive de mer servicebe-lonadefunktionerna, skulle samlas under en huvudman och alt SÖ som ansvarig förkursdeltagarnas utbildning låg närmast till för denna uppgift. Eftersom ellövertagande skulle kunna medföra ekonomiska konsekvenser beslöts dock attavvakta med övertagandet bl. a. med hänsyn lill KAFU: s organisationsöversyn. Mitt förslag: AMS skall vara anslagsmyndighet för denelevsociala verksamhelen. AMU- organisationen skall efter AMS beställning svaraför socialkurativ verksamhei samt för sjuk- och hälsovård vid AMU-center. Om AMU-organisalionen ombesörjer måltidsservice till kursdeltagareså skall verksamheten bedrivas enligl samma principer som gäller för statligamyndigheters personalrestauranger. AMS skall som svara för föriäggningsverksamhel. Fritidsverksamhet vid AMU-centren bör avvecklas. Utredningens förslag: AMS förordar somhuvudman och ekonomiskt ansvarig för samtliga elevsociala uppgifter och servicefunktioner. Uiredningen föreslår att medel molsvarande 33arbetsförmedlare/elevassistenter vid AMU-centren skall överföras lill AMU-myndighelenför kuralorstjänster. Dessutom föreslär uiredningen en ytterligareförstärkning av den socialkurativa verksamhelen med 33 tjänster för kuratorer. KAFU framhöll som en fördel med sitt förslag tillenhetligt huvudmannaskap för AMU, att den nuvarande splittringen av ansvaretför den elevsociala verksamheten skulle bortfalla. KAFU föreslog en utökning avden social-kuraliva verksamheten med 64,5 tjänster. Remissinstanserna: De remissinstanser som berört fråganhar ställt sig positiva till utredningens förslag. 1984/85:59 45 Skälför mitt förslag: Jag anser lill skillnad frän utredarna och remissinslansernaatt AMS bör vara ekonomiskt ansvarig för den elevsociala verksamheten m.m. fördellagarna i arbetsmarknadsutbildning. Däremot finner jag del lämpligt att som har den direkta kontakten med deltagarna efter beställningfrån arbetsmarknadsverket får svara för den kurativa verksamhelen samt försjuk- och hälsovården vid AMU-centren. Därvid bör de nuvarande medlen för de avSÖ inrättade psykolog- och kuratorstjänslerna disponeras av AMS för tjänsterinom AMU-organisalionen. Ifråga om AMS förslag till omdisponering av medel för inrättande av kurativatjänster vill jag anföra följande. AMS har pä anslaget för arbetsmarknadsutbildningbl.a. inrättat ett antal arbetsförmedlartjänster vid AMU-centren. Dessautnyttjas till ca 25 procenl eller molsvarande 33 tjänster för elevsocialauppgifter. Jag bilräder AMS förslag att medel motsvarande kostnaderna förarbetsförmedlingens nuvarande elevsociala insatser bör omdisponeras sä att dekan användas för kurativa tjänster inom . Därmed kan dennuvarande omfattningen av den rent kurativa verksamheten bibehållas. Jag avseräven i denna fråga att återkomma till regeringen med mer exakta beräkningar ochförslag till under hösien 1985. Del är dock min uppfattning attkursdeltagare som behöver kuraliv eller social hjälp i första hand bör vändasig till samhällets ordinarie socialtjänst. bör därför möjligheten attutnyttja kurativa resurser hos kommuner och landsting beaktas. Del bör ankomma påarbetsmarknadsverket alt närmare överväga denna fräga. Jagdelar således inte AMS och KAFU: s uppfaltning att en ytterligare förstärkningav den elevsociala verksamheten är nödvändig för att motverka kursavbrott.Detta syfte bör främst kunna uppnäs genom sådant slöd och stimulans i självautbildningssituationen som en individuell utbildningsplan och stödundervisningkan ge. Fråganom de av AMS inrättade tjänsterna på anslaget B 2 Arbetsmarknadsutbildningavser jag att återkomma lill i samband med mina förslag i fräga om medelsbehovelför arbetsmarknadsutbildningen under /86. Jagdelar inte heller AMS och KAFU:s uppfaltning om den nuvarandefritidsverksamheten inom AMU. Flertalet kursdeltagare bor under utbildningstideni sin hemort och kan under sin utbildning della i de fritidsaktiviteter som anordnasav kommuner, föreningar och organisationer. Särskild fritidsverksamhet inom AMUkan enligt min uppfallning endasl vara befogad vid enstaka AMU-förläggningarpä mindre orter där utbudet av fritidsverksamhet är litet och där deltagarna ihög grad rekryteras från andra län. Jag anser därför alt fritidsverksamheteninom AMU lill största delen kan avvecklas. Kostnadernaför mältidsservice vid AMU-center bör enligt min uppfattning inte på sammasätt som sker belasta statsbudgeten. 1984/85:59 46 Deltagarei utbildning vid AMU-center och filialer bör givetvis ha tillgång till enservering för lunch och mellanmål. Vid de flesla AMU- cenlren finns också dennamöjlighet. Vid vissa AMU-cenler är matserveringen samordnad medutbildningsverksamhet inom storköks- och restaurangområdena. För såvälmatproduktion i samband med utbildning som för driften av måltidsservicen förkursdeltagare och personal vid AMU-centren har SÖ etl stort antal tjänsterinrättade. Det förekommer även att måltidsservice anordnas i andra former t.ex.genom avtal med entreprenörer och kommuner. När AMU-organisationenombesörjer mältidsservice bör kostnader för lokaler och utmstning avseendedenna verksamhet betraktas som en del av utbildningskostnaden. Personal- och råvamkostnaderbör dock i likhet med måltidsverksamhel vid statliga myndigheter finansierasgenom intäkter från matserveringen. Medel för tjänster inom mältidsservice ochmatproduktion får således liksom huvuddelen av verksamhelen i övrigt skaffasgenom intäkter. I det fall att etl lågt underiag vid en servering leder tillorimligt höga måltidspriser och måltidsservicen inte kan lösas i annan ordningbör dock prissättningen fä las under särskild prövning. Jagfömtsätter att AMU-deltagare som uppbär utbildningsbidrag för studier inom detreguljära skolväsendet liksom kan utnyttja den service ifråga omskolmåltider och hälsovård som anordnas för de ordinarie eleverna. För de AMU-deltagaresom helt eller delvis kommer att få sin utbildning föriagd till etl företag börmöjligheter till kosthåll kunna ordnas pä samma sätt som för de anställda.Förelag som kan komma ifråga för anordnande av arbetsmarknadsutbildning torde iallmänhet vara av den slorieken att de har personalmatsal. För sjuk- ochhälsovård bör särskild överenskommelse kunna göras med företaget ifråga. Om detinte skulle gå att lösa bör överenskommelse kunna träffas med närmaste AMU-center. Förläggningsverksamhetensom f. n. ombesörjs av länsarbetsnämnden omfattar dels föriäggningar ianslutning lill AMU-cenler dels bostäder som länsarbetsnämnden hyr i detordinarie bostadsbeståndet och sedan hyr ut till såväl deltagare i AMU-kursersom AMU-deltagare i del reguljära skolväsendet. Av praktiska skäl anser jag detlämpligt att förläggnings- och bostadsfrågor hålls samman på ett ställe.Arbetsmarknadsverket bör därför även fortsättningsvis sköta denna uppgift. Prop.1984/85:59 47 10 Ekonomiska konsekvenser 10.1 Mål för verksamheten Mitt förslag: Organisationsförändringen skall genomförasinom ramen för befintliga resurser. Övergångsvis bör dock AMU-organisationentillställas särskilda medel för nya uppgifter och utbildning av personal tillföljd av omorganisationen. Omorganisationen skall leda till minskade kostnaderberäknat på oförändrad verksamhetsvolym. Den egendom som SÖ förvaltar förarbetsmarknadsutbildningen skall överföras till den nya organisalionen ulanvederlag. Utredningens förslag: Utredarna har utgått från attomorganisationen skall genomföras inom ramen för befintliga resurser samt altden skall leda till minskade koslnader för staten. Samrådsmyndigheterna: Enligt SÖ;s uppfaltning finns endastbegränsade rationaliseringsmöjligheter. SÖ lar avstånd från bedömningen allverksamheten centralt ens med en omfattande decentralisering skall kunnabegränsas. a. påpekar SÖ att erbjudande om anställning på annan ort i dennya organisationen inte utgör ett realistiskt alternativ för huvuddelen av denberörda personalen. Statskontoret menar att del inte är möjligt att dra någrabestämda slutsatser om hur den föreslagna organisationen kan påverkastatsbudgeten pä sikt. Statskontoret ser starka skäl att vara restriktiv viduppbyggnaden av den nya organisationen. Skäl för mitt förslag: Den nuvarande organisationen förden särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen är mycket stor. Detsammanlagda antalet inrättade tjänster inom SÖ centralt och AMS och SÖ: sregionala och lokala verksamheter uppgick den i är lill 4497. Antaletanställda med uppgifter inom AMU-verksamhelen uppgår till närmare 6000. Desammanlagda kostnaderna för den särskill anordnade arbetsmarknadsutbildningenexklusive utbildningsbidrag beräknas för innevarande budgetår uppgå till ca I775 milj. kr. Det bör i sammanhanget också nämnas att utbildningsverksamhetenför innevarande budgetår är planerad för genomsnittligt 30000 deltagare. I en verksamhei av denna storleksordning och med så storakostnader för staten är det väsentligt all de tilldelade resurserna utnyttjaseffektivt och ändamålsenligt från såväl samhällels som den enskilde kursdeltagarenssynpunkter. Genom mina förslag i fråga om ny organisations- ochverksamhetsform för arbetsmarknadsutbildningen räknar jag med störremöjligheter att driva utbildningen ekonomiskt och rationellt. 1984/85:59 48 måsteför att kunna erbjuda elt varierat utbildningsutbud, som efterfrågas pä arbelsmarknadendels samverka inbördes inom länen, dels anlita andra utbildningsanordnare ochföretag. Resurser som inte används för arbetsmarknadsutbildning kan säljaseller avyttras beroende pä efterfrågan frän andra än länsarbetsnämnd. Detär viktigt att genomförandet av omorganisationen inte stör den pågåendeverksamheten. Effekterna av den nya verksamhetsformen måste därför få ses på nägraårs sikt.