prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Lagom beskattning av utländaka forskare vid tillfälligtuppdrag i 1 § Bestämmelsernai denna lag, vilka innefattar avvikelser från vad som eljest är föreskrivet, gäller utländska medbor gare som tillfälligt anlitas i förkvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att betydande svårighetermöter för en rekrytering inom landet (forskare). En forskare anses tillfälligt anlitad om hans arbete i avses skola pågå ,normalt högst . Eör bestäm melsernas tillämplighet förutsätts att forskaren innan han börjar arbetet i är bosattoch verksam utomlands eller att han, utan att vara att anse som bosatt i , vistas här i landet för uppdraginom sitt verksamhetsområde. Frågan om förenämndavillkor är uppfyllda prövas av myndighet som anges i 4 § . 2 §Forskare, som avses i 1 5 första stycket och som är skattskyldig i för lön för forskaruppdraget, skall erlägga statlig och inkomstskatt endast för (70) procent av lönen. Detta gäller oavsett om arbetsgivaren finns i eller utlandet. Medlön i första stycket likställs sjukpenning och föräldrapenningenligt lagen (1962:381) cm allmän förankring, sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och iagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd samt ersiittning Prop.1984/85:76 30 enligtlagen (1965:293) om ersättning åt smittbärare ävensom till intäkt av tjänstenligt 32 § 1 mom. skattelagen (1928:370) hänförlig ersättning,som i annan form än livränta har utgått på grund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring,tagen i samband med tjänsten. 3 § Om forskaren vid sidan av lönen uppbär ersättning för av vistelsen i föranleddasärskilda kostnader såsom för hyra av bostad här i landet, förflyttning av bohag mellan länderna i fråga, för resor för forskaren med åtföljandefamiljemedlemmar mellan och hemlandet eller för avgifterför barns skolgång i eller åtnjuter han förmån avhyresfri bostad, skall ersättningen eller värdet av förmånen inteutgöra för forskaren skattepliktig intäkt. Aandra sidan är forskaren ej berättigad till avdrag förkostnader som har bestritts eller täckts genom vad som sålunda har uppburits ellertillhandahållits. 4 § Myndighet som avses i 1 § andra stycket är en till riksskatteverketknuten forskarskattenämnd. Nämndens ordförande är verkets generaldirektör med överdirektören iverket som personlig suppleant . Nämnden skall i övrigt bestå av två av regeringen för en mandatperiod utseddaledamöter, var och en med personlig suppleant. Förslagtill en av dessa ledamöter jämte suppleant för honom skall geiiiensamtavges av ordförandena i naturvetenskapliga forskningsrådet ochmedicinska forskningsrådet och till den andre av dessa ledamöter jämtesuppleant för honom av ordföranden i humanistisk-sam-hällsvetenskapligaforskningsrådet. Vidsammanträde med fulltalig nämnd gäller sombeslut den mening, varom minst två av ledamöterna har förenat sig. Om sådant förhinderatt delta i sammanträde föreligger att, förutrjm ordföranden,endast en av de övriga ledamöterna ka;i delta i beslutet, får nämndenlikväl fatta sådant under för- Prop.1984/85:76 31 utsättningatt de närvarande ledamöterna är ense om beslutet. Avserframställning, som sägs i 5 §, forskare inom ett område,bestraffande vilket suppleant besitter särskild sakkunskap, äger ordförandenkalla denne att närvara i stället för den ordinarie ledamoten. 5 § om att denna lag skall gälla viss namngiven forskare görs skriftligen med redovisning av de uppgi£t.er som ejrtordras för ett bedömande. Framställningen kan göras av den som här i landet anlitar eller avser att anlita forskaren, av arbetsgivaren i utlandet om forskaren kvarstår i dennes tjänst eller av forskaren själv. Omframställningen bifalls skall den tid anges, varunder bestämmelsernai denna lag skall gälla. Ett beslut skall avse högst med möjlighet för nämnden attpå framställning förlänga tiden om detta erfordras för attforskarens uppgift skall kunna slutföras. Den sammanlagda tid, varunder lagen får gälla för vissforskare, bör ej överstiga . 6 § Av forskarskattenämnden fattat beslut får ej överklagas. 7 § Nämndens beslut skall ges sökandentillkänna och, om denne är annan än den institution eller det företag somanlitar eller avser att anlita forskaren i , även institutioneneller företaget i fråga. Innefattarbeslut att framställningen bifalls skall lokal skattemyndighet underrättas. På dennaankommer, under iakttagande av vad som sägs i denna lag, att, om arbetsgivaren finns iSverige, ge denne besked beträffande avdrag på lönen Prop.1984/85:76 32 för preliminär skatt eller, om arbetsgivaren finns i utlandet,utfärda skattsedel på preliminärskatt att erläggas av forskaren. 8 § Arbetsgivare, som har att lämna kontrolluppgift i enlig het med vad i 37 § 1 mom. taxeringslagen (1956:623)sägs för forskare beträffande vilken forskarskattenämnden förklarat bestämmelserna i 1 § förstastycket förevarande lag tillämp liga, skall i kontrolluppgiften lämnameddelande härom samt ange, förutom hela den utbetalda lönesumman, den del därav som enligt denna lag skall beskattas. Arbetsgivaren är inte skyldig att utan anmaning lämna uppgiftom sådan ersättning eller förmån, som anges i 3 §. 9 § C»n sekretess beträffande framställningar och beslut enligt denna lag är stadgat i 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i Svensk författningssamlingoch skall tillämpas, när förutsättningarna i övrigtföreligger härför, första gångeni fråga om preliminär skatt förår 1985 och i beskattningshänseende vid taxering. Beträffandeforskare med sådan uppgift att bestämmelserna i 1 §första stycket är på honom tillämpliga och som avlönas av arbetsgivare i men som börjat sitt här i landet pågående arbeteföre denna lags ikraftträdande ägerforskarskattenämnden på framställningförklara att lagen skall fortsättningsvis gällahonom, därest detta med hänsyn till vad som i ekonomiskt avseende gäller mellan forskaren och arbetsgivaren och tillomständigheterna i övrigt befinns förenligtmed lagens syfte. 1984/85:76 33 Lag om ändring ilagen (1984:670) om äridring i lagen (1981:691) om Härigenom föreskrivsatt 2 kap. 4 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha nedanavgivna lydelse. Vidbestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättningtill en och samme arbetstagare om den inte uppgått till , 2. ersättningtill arbetstagare som vid årets ingång fyllt 65 ar, 3. ersättningtill arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård avbarn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningenmotsvarar sjukpenning eller föräldrapenning son arbetsgivare får uppbära enligt3 kap. 16 § eller 4 kap. 20 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4. uppdragsersättning för vilkenbevillningsavgift har erlagts enligt lagen (1908:128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 5. ersättningsom en arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i hans förvärvsverksamheti de fall avdrag för ersättningen inte får göras vidinkomsttaxeringen, 6. ersättningtill den del denna motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagare haft att täcka medersättningen, 7. ersättning för tjänstgöring iverkskydd enligt 47 § tredje stycket civilförsvarslagen(1960:74), i den mån ersättningen utgöi eller motsvarar dagpenning, 8- ersättning för arbete som har utförts utomlands, till den del denna inte räknas som lön enligt 11 kap. 2 § förstastycket lager om allmän försäkring, '" 1984/85:76 34 9.ersättning för skiljeman- 9. ersättning förskiljeman- nauppdrag i fall där parterna i nauppdrag i fall därparterna i skiljeförfarandet är av ut- skiljeförfarandet är av ut ländsk nationalitet. 10. ersättning till den del denna enligt 2 och 3 §§ lagen(0000:00) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligtuppdrag i inte utgör skattepliktig intäkt. Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämpligendast om kostnaderna kan beräknas uppgå till av arbetstagarens ersättning frånarbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får fastställa schablon för beräkning av arbetstagares kostnader i viss verksamhet. I fråga om inkomst från fåmansföretagskall föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas vid bestämmande av avgiftsunderlaget. Dennalag träder i kraft . Prop.1984/85:76 35 Lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivsatt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) skall ha nedan angivnalydelse. Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande avskatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande avskatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden. Uppgift hos får dock lämnas ut,om det står klart att uppgiften kan röjas utanatt den enskilde lider skada eller men. För uppgift i mål hos domstol gäller sekretessen endast omdet kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Haruppgiften erhållits från annan myndighet och är densekretessbelagd där, gäller dock denna sekretess hos domstolen, omuppgiften saknar betydelse i målet. Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomsteller förmögenhet samt omsättningsskatt, tull och annanindirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregleringsavgift och liknandeavgift samt skatte- och avgiftstillägg och förseningsavgift. Med verksamhet som avser bestämmande avskatt jämställs verksamhet som avser bestämmande avpensionsgrundande inkomst. Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller pensionsgrundandeinkomst bestäms eller underlag för bestämmande avskatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om 1. förhandsbesked i taxerings-eller skattefråga, 2. befrielse från tillämpning avbestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinst vidavyttring av aktier och liknande egendom i samband medstrukturrationalisering, Prop.1984/85:76 Nuvarande lydelse 3. rätt att erhålla avdrag vid taxeringen för avsättning till särskild nyanskaffningsfond. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lag om förfarandet vid beskattning eller om skatteregister. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . 4. rätt att erhålla avdrag vid taxeringen för kostnad förexportkredit. 4. rätt att erhållaavdrag vid taxeringen för kostnad för exportkredit, 5. beskattning avutländska forskare vid tillfälligt uppdrag i i vad beslutet härom ankommit påforskar-skattenämnden. Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har utkommit från trycket i . 1984/85:76 37 (Dir 1984:9)innefattas i ett yttrande av chefen förfinansdepartementet, statsrådet ,till protokollet vid regeringssammanträdeden . Yttrandet beröri första hand, och med prioriteringav utredningsuppdraget i denna del, fråganom beskattningen av utländska forskare vid tillfällig anställningi . Direktiven avser även vissaandra på utredningen ankommande uppgifter,som kommer att redovisas i ett senare betänkande. Direktiven vad gällerutländska gästforskares beskattning innehåller följande. En framgångsrik forsknings- och utvecklingsverksamhet är en förutsättning föratt på skall kunna återvinnasin ekonomiska styrka. För att den svenska industrin skall kunna behålla sin internationella konkurrenskraft krävs vidare en ständigförnyelse genom teknisk forskningoch industriellt utvecklingsarbete . Svensk forskning hävdar sig välvid en internationell jämförelse såväl kvantitativt som kvalitativt. Forskningen i vårt land äremellertid starkt beroende av att kunna inhämtakunskaper från den mångfalt störremassan av ny kunskap i andra länder. Detfinns vidare områden där det saknas forskare med den nödvändigakompetensen eller inriktningen inom landet. Detta gäller forskningen såväl inom näringslivet som vid universitet och högskolor. Att främjadet internationella forskningsutbytet ärdärför ett viktigt led i regeringens forskningspolitik. Det har emellertidvisat sig att beskattningens utformning medför svårigheter att rekrytera högt kvalificerade utländska forskare i den omfattning som är önskvärd. Enligt interna svenskaskatteregler är den som är bosatt eller stadigvarande vistas i landetskattskyldig här för all inkomst (obegränsatskattskyldig). Den som vistas här tillfälligt, normalt högstsex mårader, är skattskyldig härför bl a lön frånanställning hos staten och lön frånannan anställning om inkomsten uppburits härifrånoch arbetet utförts här (begränsatskattskyldig) . De dubbelbeskattningsavtal som slutit med andra länder leder i allmänhet inte till någon inskränkning i beskattningen enligt interna regler när det gällerutländska forskare utom i ettavseende. 1984/85:76 38 Vissaavtal innehåller nämligen särskilda bestäinnelser avseende lärare och forskare (visitingprofessors). Bestämmelserna innebär oftast att en lärareeller forskare som på inbjudan av ett universitet eller annan läroanstaltbedriver undervisning resp forskning här i landet är fri från beskattning av lönen under viss begränsad tid,i regel , under förutsättning att han är skattskyldig för lönen ihemlandet. Visiting-professors-regeln har dock inte tagits in i de avtalSverige slutit med industriländer. Den svenska inkomstskatten sänks nuinom ramen för den pågående skatteomläggningen men framstår internationellt sett alltjämt som hög. Mot bakgrund av det inledningsvis anfördaframstår det som angeläget att beskattningen inte leder till attrekryteringen av kvalificerade utländska forskare allvarligt försvåras elleromöjliggörs. Det är därför påkallat att tillskapa särskildaskatteregler för denna kategori . Vid avvägningen av åtgärder bör beaktas att det för de företag ochinstitutioner som knyter forskarna till sig har ett betydande värde attta i anspråk deras kunnande. Syftet bör dockvara att allmänt begränsa kostnaderna för ianspråk-tagandetav deras tjänster. För att närmare utforma ett system med detta syfte bör en särskildutredare tillkallas. Utredaren bör vid fullgörandet av sin uppgift beakta följande. De särskilda skattereglerna skall endast omfatta utländskamedborgare som är bosatta och verksamma utomlands före anställningen här ilandet. Anställningen bör avse kvalificerat forsknings- ellerutvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådankompetensnivå att betydande svårigheter skulle föreligga förrekrytering inom landet. Kompetenskraven bör ställas så högt att antalet personer som uppfyller kraven blirbegränsat. För skattelättnaderna kan olika tekniska vägar kommai fråga. En sådan möjlighet är att reducera skatteunderlaget genom att en vissdel av lönen undantas från beskattning eller ett särskiltschablonmässigt avdrag medges för ökadekostnader. Ett annat alternativ är en nedsättning av skatten. Utredaren bör belysaför- och nackdelarna med olika alternativ men har inte anledning att taställning till nedsättning-ens storlek. I den mån det behövs, t exför att belysa olika kombinationer av fasta och procentuella nedsättningar,kan det vara lämpligt att använda alternativa nivåer för skattelättnaderna.Vidare bör det alternativet behandlas att inkomstenundantas från statlig inkomstskatt. Utredarenbör utgå från att skattelättnaderna skall kunna medges endast under en begränsad tid.De frågor som uppkommer om en förlängning skulle aktualiseras bör ocksåbehandlas. När det gäller de administrativa frågorna bör iakttasatt taxeringsmyndigheterna inte torde ha kompetens att pröva om förutsättningarnaför tillämpning av de särskilda reglerna föreligger. Det torde också föreliggaett starkt intresse av 1984/85:76 39 att frågan kan avgöras i förväg. Det kan därför finnas anledning att förlägga prövningen till ett särskilt organ med den erforderliga kompetensen. Härefter tilläggs i direktiven att utredarens uppgift blir att övervägavilka tekniska lösningar som kan ifrågakomma. Det ärdäremot inte utredarens uppgift attta ställning till om skattelättnader skall införas eller till omfattningen av eventuella sådana. Vidare uttalas att utredningsarbetet skallbedrivas så skyndsamt att nya regler kan gälla årsinkomster. 1984/85:76 40 Som av direktiven framgårSr utredningens uppgift att pröva vilkeneller vilka avvikelser från gällande regelsystem som lämpligenifrågakommer, när man genom särskildaskattelättnader vill underlätta anlitandet av kvalificerade utländska gästforskare.Det är alltså tänkbaratekniska lösningar som skall redovisas därvid det ligger i sakens natur att effekterna avde alternativa ingreppen skall belysas. på utredningen ankommer alltså inte att i och för sig pröva om skattelättnader i angivna syfte bör medges och inte heller graden av eventuella sådana lättnader. Det skall observeras att - även om i direktiven inledningsvis talas om behovet av "en ständig förnyelsegenom teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete" för att den svenska industrin skall behålla sin konkurrenskraft - direktiven utmynnar iatt de eventuella särbestämmelserna kan bli tillämpliga närfråga är om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete i allmänhet. Någonprioritering av särskilda områden förforskning eller utvecklingsarbete görsalltså inte i direktiven, ej hellerutesluts där något sådant område. För att kunna fullgöra det givna uppdraget har utredningen funnit deterforderligt att inhämta närmare upplysningar från institutioner och industriföretagmed erfarenheter från anlitandet av utländska gästforskare.Tillika har hemställts om de synpunkter som där kunde finnas och som det skulle vara av värde förutredningen att få del av. Till ledning för dem som ombetts ge upplysningar och synpunkterhar ett antal närmare preciserade frågor ställtsupp. Prop.1984/85:76 41 . I vissa fall har skriftliga upplysningar lämnats, i andra muntliga vid sammanträffanden med företrädare förutredningen därvid betydelsefullare synpunkternedtecknats. Mer omfattande redovisningar av erfarenheter ochsynpunkter har erhållits från universiteten i , , och ,från , , och Sverigeslantbruksuniversitet. Detsamma gällerom MFR, NFR, , , FOA och SAMKO (samverkansorgan för institut och stiftelser för s k kollektiv forskning). Skrivelser har vidareinkommit från bl a geofysiska institut. Med IVA och STU har överläggningar ägtrum. Information har erhållits från för utlandstjänst och från Stiftelsen . Av industriföretaghar , , , , {flygdivisionen) ochStora Kopparberg efterkommit önskemål om information och synpunkter. Sådana har också lämnats av . Genom vad som sålundaerfarits har utredningens förskaffatsig en bild av hur förhållandena gestaltat sig och fåttett underlag för sina överväganden.Vad som inhämtats redovisas i avsnitt 6. 1984/85:76 42 Här skallredogöras för vilka förutsättningar som skall föreligga för att iSverige beskatta en fysisk person för inkomst av anställning. De interna svenskaskattereglerna återfinns i skattelagen (KL). Dessa bestämmelser får enmotsvarande innebörd vid taxeringen till statlig inkomstskatt. Även om eninkomst är skattepliktig i enligt dessa internaregler kan den skatt som skall tas ut i komma att reduceras ellerelimineras genom att för inkomsten eriagd utländskskatt dras av eller avräknas. Vidare kan det av dubbelbeskattningsavtal följa attinkomsten inte skall beskattas i . Deinterna svenska reglerna innehåller inga särskilda bestämmelser för gästforskare. Här gäller alltså vad som är stadgat för fysisk person i allmänhet. Däremot hari ett antal dubbelbeskattningsavtal specialregler tagits in som under vissa förutsättningarkan bli tillämpliga för gästforskare. 3.1 Interna svenska regler Enligt53 § 1 mom a) KL skall den som är bosatt i beskattas här för allainkomster som förvärvats inom och utom landet. Som bosatt här i riketräknas den som här har sitt egentliga bo och hemvist. Med bosatt jämställs också personsom stadigvarande vistas i utan att vara bosatt här. Bedömningenav om en person skall anses bosatt här, dvs vara obegränsat skattskyldig, är olikaberoende på om personen flyttat till eller frånSverige. Medhänsyn till att innovationsskatteutredningens uppdrag avser skattereglerför "utländska medborgare som är bosatta 1984/85:76 43 ochverksamma utomlands före anställningen här i landet" lämnas här endasten kortfattat redogörelse för de regler som gäller förpersoner som flyttat från . För svenskamedborgare gäller enligt punkt 1 andra stycket av anvisningarnatill 53 § KL den s k treårsregeln. Enligt denna skallen svensk medborgare, som inte stadigvarande vistas i , likväl kunnaanses bosatt här om han alltjämt har väsentlig anknytning till . Det åliggerden skattskyldige att till dess förflutit från avresan från visa att han inte har någon väsentliganknytning till . Efter ankommer det på skattemyndigheterna attvisa att väsentlig anknytning föreligger. Som exempel på väsentliganknytning nämns i bestämmelsen bl a att han har fastighet kvar i Sverigeeller driver rörelse här. Mycketav treårsregelns effekt förtas av den i 54 § förstastycket vid h) upptagna s k ettårsregeln. Den innebär att inkomst av anställningutomlands inte skall beskattas i om anställningen och vistelsenutomlands varat eller kan antas vara . Regeln gäller för här i riketbosatta personer - svenskar eller utlänningar - som arbetar utomlands. Den är dockinte tillämplig om inkomsten åtnjutits på grund avanställning hos svenska staten eller svensk kommun (eller ombord på svensktfartyg eller svenskt, danskt eller norskt luftfartyg). Att märka är att ettårsregelntar sikte på en viss typ av inkomst. Övriga inkomsterbeskattas i vanlig ordning här i landet. Regeln är alltså ettundantag från den obegränsade skattskyldigheten. Försvenskar eller utlänningar som flyttar till finns inga särskildaregler utöver huvudregeln. För att obegränsadskattskyldighet skall föreligga krävs alltså att personen är bosatt i . Med bosättning jämställs som nämntsstadigvarande vistelse. I praktiken består svårigheten ofta i att Prop.1984/85:76 44 avgöra om enperson stadigvarande vistas i . Lagen ger ingen definition påbegreppet stadigvarande vistelse men givetvis är tidsperiodens längd avbetydelse. Praxis kan sägas ha intagit den ståndpunkten att vistelsetidenskall uppgå . Ipraktiken innebär det sagda att en gästforskare, som stannar här än ,enligt dessa interna regler blir skattskyldig i för allinkomst, dvs både det som förvärvats här och utomlands. Han blir skattskyldig även för förmögenhet. Enperson som vistas här tillfälligt - normalt högst -blir skattskyldig endast för vissa inkomster. Medborgarskapet har i principinte någon betydelse. De inkomster för vilka en sådan person är skattskyldig är uppräknade i53 § 1 mom a) KL. Lön ellerannan jämförlig förmån på grund av anställning hos svenska staten eller svensk kommunbeskattas i regel i . De undantag som finns gäller anställda hossvensk utlandsmyndighet o dyl och saknar i förevarande sammanhangintresse. Avlöningeller annan därmed jämförlig förmån som utgått på grund av annan anställning eller uppdrag ärskattepliktig i oro inkomsten uppburits från Sverigeoch förvärvats genom verksamhet i . Vadsom avses med att inkomsten uppburits från är något oklart. Möjligen krävs att kostnaden belastat fast driftställe iSverige. För att verksamheten skall anses ha bedrivits här iSverige krävs i vart fall att personen i Prop.1984/85:76 45 fråga besöktSverige för att utföra arbetet. Detta framgår avpraxis (RÄ 1944 ref 55, RA1944 Fi 955). Detsagda innebär att en utländsk forskare, som fullgör ettuppdrag i och som får lön av svenska staten, svensk kommun eller företag iSverige, beskattas i för inkomsten även om vistelsen är tillfällig.Betalas lönen däremot från utlandet blir inkomsten inte skattepliktig iSverige när fråga är om tillfällig vistelse. Övriga i 53 § 1 mom a) uppräknade inkomster (pensioner m m), för vilkaen person som vistas här tillfälligt är skattskyldig, är här avmindre intresse. 3.1.3 Metoder för att hindra eller undvikadubbelbeskattning när dubbelbeskattningsavtal saknas