prop · G803225 · 1984-12-31 00:00:00 — Bl.a. mot denna bakgmnd har regeringen givitUHÄ i uppdrag att i samråd med statskontoret utarbeta en samlad ADB-strategiför högskolan. Enligt direktiven bör en utgångspunkt för arbetet vara attge högskoleenhelerna ell huvudsansvar för flertalet dalafrågor, vilkel innebäralt centrala bestämmelser och detaljreglering bör undvikas där så är möjligtoch lämpligl. Datafrågorna bör således i ökad utsträckning handläggas på sammasätt som andra frågor där högskoleenhelerna själva har att fatta beslut inom avregeringen och givna ramar. måste behoven av samverkanmellan högskoleenhelema liksom vikten av regional och nationell samplaneringbeaktas. Dessa behov torde variera mellan olika tilllämpningar. Sådana områdenbör identifieras och erforderliga reglerande eller avreglerande åtgärderföreslås. Arbetet beräknas vara slutfört senast i samband medanslagsframställningen för /87. I avvaktan på en samlad ADB-strategiför högskolan bör, enligt min mening, förändringar inom högskolesektorn anstå. Naturiiglvisär det önskvärt om anskaffning av ADB-utrust- 1984/85:225 !1 ning som används huvudsakligen lill ceniralaadministrativa system inom högskolan i slort kan följa de reeler som gäller lörden civila slalsförvaliningen i övrigl. I denna fråga harjag samråti medchefen för uibildningsdepariementel. 2.2.3 Teknikupphandling inom duiaområdct Särskilda medel skall avsättas för teknikupphandling avgenerell pro-cramvara för basdatorerna. Skälen för min bedömning: Med teknikupphandling avses en anskaffningsprocess somsyftar till att utveckla en produkt som f. n. inte finns på marknaden och som ihög grad baseras på specifika krav från beställaren. Teknikupphandling inom dataområdet har i olika sammanhangbedömts som etl verksami medel för atl tillgodose användarnas behov av produkter,såväl hårdvara som programvara saml kombinationer av dessa. Teknikupphandlingär även ett medel för alt åstadkomma industriella utvecklingsprojekt medinriktning på speciella krav. Relativt få teknikupphandlingar har emellertid hitlillsgenomförts på dataområdet med den offentliga sektom som beställare. anvisade till teknikupphandling inom dataområdetför /83 lOmilj.kr. budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 15, FiU 33. rskr 247). anför jag bl.a. att del bör prövas omteknikupphandling, främst inom det datatekniska området, kan utnyttjas ibetydligt störte utsträckning i den offenlliga upphandlingen än vad som ärfallet, till gagn för både beställare och leverantörer. Jag framhåller vidareatt det redan finns ett flertal organ med kunskap och kompetens i teknikupphandlings-och datafrågor och alt dessa bör ges en central roll i elt system för ökal stödtill teknikupphandling inom dataområdet. 1 budgetproposition (prop. 1983/84: 100, bil. 15)framhåller jag att statskontoret och styrelsen för teknisk utveckling (STU) ilämpliga former bör samverka i arbetet med teknikupphandling inom dataområdet.De tidigare anvisade 10 milj. kr. bedömdes tills vidare räcka även /85. (FiU 1983/84:27, rskr 216) har godtagit vad somanförts i propositionen. De båda verken har för teknikupphandlingsfrågor inomdataområdet etablerat ett samarbete. I arbetet fungerar statskontoretsmetodråd som referensgmpp. Det gemensamma arbetet har bl. a. gällt upphandlingaven datoriserad arbetsplats (PROMIS 600) i ett vädertjänstsystem för regionalakort-lidsprognoser. Vidare har teknikupphandling påbörjats av programvara föröverföring av redigerbar text mellan olika system för ord- och textbehandling. 1984/85:225 12 Ett område som berör arbetsmiljön vid .ADB-verksamhet ochsom ägnats ökad uppmiiirksamhei dei senaste årel är de fysiologiska riskernamed bildskärmsarbetet, .lag vill erinra om att statens arbetsmiljönämnd ochstiftelsen staishälsan har inlett ett arbete m.ed at; följa iitveckjingen påområdet. Detta kan vara ett område som kan lämpa sig fö; teknikupphandling. .Allmänt sett kan sägas att utvecklingen inomprogramvaruområdet inle varii iika snabb som inom maskinoinrådet. Kravel påökad produktions-takt vid utvecklingen av programvaror är siarkt. Det har emellertidvaril svårl all höja produkliviielen och kvaliteten inom ramen för de konventionellametoderna för systemutveckling, Eriarenheterna visar dock atlen produktivitetsökning kan uppnäs dels genom användning av standardprogram,dels med hjälp av nya verktyg för programutveckling. Användarna kan själva medhjälp av dessa verktyg, via terminal eller direkl på egen persondator, ulforma"program" och utföra egna bearbetningar. Jag har redogjort för statskontorets arbete medupphandling av basdatorer. Delta arbete är av stor betydelse för atl ästadkommaen decentraliserad arbetsslruktur inom statsförvaltningen. En fömtsättning föratt detta skall lyckas är dock alt maskinvaran förses med en ändamålsenligprogramvara för gemensamma administrativa tillämpningar, l.ex. De kommande ansträngningama inomteknikupphandlingsområdet bör enligt min mening koncentreras kring denna fråga.Statskontoret och STU bör här genom sina centrala positioner ha godamöjligheter all aklivi stimulera till utvecklingsarbete enligt gemensamma kravför förvaltningen. Vad gäller programvara för ekonomiadministration,personaladministration etc bör RRV. SPV och övriga centralt ansvarigamyndigheter aktivi medverka i arbetet och ta det ansvar som ankommer på resp.organ. Statskontoret bör samordna arbetet. Den nära kontakten med företrädare för arbetstagarna somkan ske inom ramen för statskontorets melodråd bedömer jag som mycketvärdefull. Enligt min mening ligger nämligen gmnden för en brateknikupphandling till stora delar i en aktiv medverkan från verksledningar ochpersonal. För /86 har STU och statskontoret gemensamtbegäri att 15 milj. kr. skall avsättas för teknikupphandling inom dataområdet.Av dessa avser 5 milj. kr. programvara för basdatorerna förbi. a. ärendehanteringoch ekonomiadministration. Del är enligi min bedömning angelägel au programvarautvecklas för basdatorerna. Kostnaderna för denna utveckling och distributionav programmen bör finansieras via avgifter från myndigheterna. Statskontoret bör inte själv svara för utvecklandet av produktema.Sådana arbetsuppgifier bör i stället anförtros basdatorieverantörerna eller desärskilda konsulter och servicebyråer, t.ex. och 1984/85:225 !3 som arbetar med inrikining på det statiiga om.räcel.Vissa åtgärder inom detta omräde har redan vidtagits av dessa organisationer. Jag ålerkommer utförligare tili D.AF.A och Statskonssili ,ABi avsnitt 2.3. För all göra det möjligt att fä till slånd cn teknikupphandlingav programvara till basdaloierna bör 5 miij. avsättas för detta iindamål.jag avser all åierkomma till regeringen med förslag att på tilläggsbudget 1 1985,'8öbegära att anvisar dessa medel. En lämplig anslagskonstruklion är enligt min mening atlreservationsanslaget B2 .Anskaffning av ADB-utrustning ökas med 5 milj. kr. Ensårskild ram avsätts därmed inom anskalTningsanslaget för denna teknikupphandling. Slatskonlorel får elt sammanhållet ansvar försårbarhetsfrågorna inom den civila slalsförvaliningen. Skälen iör min bedömning: Regeringen bemyndigade chefen för försvarsdepariemenlelatt tillkalla en kommitté för alt utreda frågan om datasystemens sårbarhet och föresläålgärder i syfle alt minska denna. () överiämnade siltslutbetänkande (SOU 1979:93). "ADB och samhällets sårbarhet - övervägandenoch förslag". 1 betänkandet konstaterar SÅRK bl.a. alt den utfördakartläggningen leder fram till "den allmänna slutsatsen att sårbarheten äroacceptabelt hög i dagens genomdaloriserade samhälle. Den fortgåendeutvecklingen leder till en allt högre sårbarhet om inte motåtgärder vidtas.Olika händelser och angrepp kan ge omfattande störningar och skador även viddjupaste fred". Sårbarheten kan dock minskas genom information ochrådgivning på området. Regeringen tillsatte sårbarhetsberedningen (SÅRB)som fick till uppgift att dels utreda frågor om säkerhet och sårbarhet pådalaområdet, dels vara eU aktivt organ när det gäller informalion ochrådgivning på området. Beredningen har i samarbete med bl.a. , eltflertal statliga myndigheter, näringsliv och organisationer utarbetat enspeciell metod för sårbarhetsanalys av datoriserade informationssystem, den s.k. SBA-metoden. En presentation av SBA-metoden har sänts ut till elt stortantal företag, kommuner, landstingskommuner och myndigheter. I tilläggsdirektiv (Dir 1984:29) fick SÄRB i uppgifl att invenlerahittillsvarande arbete inom området ADB-säkerhet, analysera användbarheten av deUamaierial samt att i samverkan med främst statskontoret föreslå förbättringaroch kompletteringar i det fall beredningen anser det vara motiverat. Prop.1984/85:225 14 Beredningen har i augusli 1983 överiämnat betänkandet (DsFö 1983:8) Undanförsel och förstöring av .ADB-register, i december 1983Sårbarhets-analysmetoden och rapporterna Praktisk katastrofplanering - val av rc-servdriftaliernaliv,Läckande daiorer - en information om . Aktuella projekt i S.ARB ochUppringda datorer, ijanuari 1985 rapporten , ADB ochförsvarssekretess saml rapporten i kris och krig. Betänkandetoch rapporterna bereds f n. i . Regeringen har i febmari 1985 givit statskontoret iuppdrag att tillsammans med , SÅRB och rikspolisstyrelsenundersöka vilka efiekler mer omfattande siörningar i den civilastatsförvaltningens ADB-verksamhel i fredstid kan få för myndigheterna och samhälleli slort. Mot bakgrund av denna utredning får bedömningar göras i vad månsärskilda åtgärder behöver vidtas. Jag anser att SÄRB genom sitt arbete på ett aktivt sätlbidragit till att höja medvetandet om dessa frågor. Det är väsentligt attarbetet med atl eliminera så slor del som möjligt av samhällets sårbarhet inomdataområdet fortsätter. Enligt min mening är sårbarhetsfrågoma dock intebegränsade till den försvarsanknulna verksamhelen. Sårbarhetsfrågorna omfattarflera områden som t.ex. arbetsmiljön och rättssäkerheten. Därför anser jag attdel är nödvändigt att dessa frågor bedrivas i så nära anknylning som möjligttill övrig verksamhet inom området. För del praktiska arbetet med sårbarhetsfrågorna inomdataområdet fordras en samordning på central nivå. En av de myndigheter som haren sådan samordnande funktion för statsförvaltningens gemensamma datafrågor ärstatskontoret. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om attge en statskontoret uppgift att svara för del praktiska sammanhållande arbetetmed sårbarhetsfrågorna för statsförvaltningen. 1 denna fråga har jag samråttmed chefen för försvarsdepartementet. 2.2.5 Personalutveckling och utbUdning på ADB-området Elt utbildningsprogram inom ADB-området skall utarbetasför statsförvaltningen. Skälen för min bedömning: Begränsade anslag och den relativt sett allt billigaretekniken gör datoriseringen till ett tilltalande rationaliseringsaltemaliv förmånga myndigheter. Antalet anställda i statsförvaltningen som ijuni 1984 varanvändare av 1984/85:225 15 nåiion typ av ADB-utruslning eller hade arbelsuppgifler medADB-inslag var ca 170000 vilket motsvarar av totala antaletstatsanställda. av dessa ADB-användare och därmed var fiärde siaisanställdanvände eller ariieiade äi- 1984 med någon lyp av .AIB-uirusining. Avdci toiala anlalet .ADB-användare i siatsför\'aliningen har ca 25000 yrkeneller arbetsuppgifter som har direkl samband med datoriseringen, övrica .ADB-användarehar arbetsuppgifter där tekniken utgör ett atöd för berörda arbetsuppgifter. samband med uppläggningen av den programverksamhet som pägårför bl.a. den ofTenlliea sektorns service och förhållande till medborgarna harjag haft överläggningar med de statsanställdas huvudorganisationer. Dessaöverläggningar har bl.a. resulterat i vissa gemensamma bedömningar ochutgångspunkter för förändringsarbelei. Enligt denna gemensamma syn bör myndigheterna särskilt seöver möjligheterna aU effektivisera verksamhelen och förbättra servicen genomett bättre utnyttjande av automatisk databehandling. börvara elt föredöme genom att den nya tekniken införs och används så att den blirtill gagn både för medborgarna och de anställda. Tekniken bör ses som ett stödför de anställda alt snabbt och smidigt tillhandahålla de tjänster somefterfrågas. Personalpolitiken bör bidra till en effeklivstatsförvaltning och befrämja ett demokratiskt arbetsliv. Detla bör varautgångspunkten för myndighetemas vidare utveckling av sinpersonaladministration. Behovet av utveckling av de anställdas yrkeskunskaper böruppmärksammas. Personalulveckling kommer atl behövas särskilt i övergångenmellan en slnkt regeltillämpning och en ökad serviceorientering och i sambandmed införande av ny teknik. Jag har redogjort för behoven avprogramvaruutveckling och teknikupphandling. Viktiga delar är bl.a. utvecklingav användarnära utvecklingshjälpmedel liksom former för de anställdasdeltagande i teknikupphandling. Vidare vill jag erinra om att parterna har tillsatt engemensam arbetsgrupp i syfte att ge underlag för att utveckla avtal och vidtaandra åtgärder för att fördjupa inflytandet för de anslällda vid utveckling,upphandling och införande av ny teknik (jfr prop. 1984/85:100 bil. 15 s. 16). Samspelet mellan användning av ADB och utveckling avorganisation och personal är av stor belydelse för en effektiv ADB-användningmen också för att de anställdas yrkeskunskaper och arbetsinnehåll skall kunnapåverka ADB-införandet. I avsnittet om gemensam verksamhets- och AU/ ADB-planeringbehandlas dessa frågor vidare. När det gäller grundulbildning för de statsanställda inom ADB-områdelligger ansvaret på det ordinarie utbildningsväsendet. Trots alt de tidigareredovisade siffrorna vid en första anblick kan tyckas höga är antalet ADB-utbildadeinom statsförvaltningen i förhållande till teknikutbudel för Prop.1984/85:225 16 1 avvakian på att gapet meilan efteriVågan ochutbud av ADB-utbildad persona) successivt minskar måsle andra ålgärder vidtas. Ulbildningsinsaisermåste därför göras för alt lillgodose stalsförvallningens behov av .ADB-kompelens. 1 den slalliga förvaltningen finns en rad oiganisationer- utöver de direkt berörda myndighetema - som bör medverka i en sådan kompetensutveckling,let är främst statskontoret som arbelar med upphandling av datorutrusining ochformulering av krav på .ADB-syslem i statsförvaltningen saml rationalisering.RRV med ansvar för det ekonomiadministrativa områdel. slalens inslitut förpersonalutveckling (SIPU) som arbelar med utbildning inom bl.a. ADB-området.StatskonsultAB som, arbetar med utveckling av .ADB-system. DAFA som svarar för driften av etlantal slora ADB-syslem och stiftelsen som arbetar med arbetsmiljöfrågor.Alla dessa organisationer bör kunna medverka till en samlad insats för att höjaADB-kompetensen i statsförvaltningen. De som berörs av en kompetensuppbyggnadav det slag somjag här förordat är följande; Beslutsfattare , drifipersonalför stora ADB-system, personal som l.ex. använder och bearbetar data från olikaADB-system samt övrig personal som i mindre utsträckning kommer i kontakt medADB. finns ett bra utbud av basutbildningskaraklär.Regeringen har tagit initiativ till utveckling av en sådan utbildning, nämligen"ADB på jobbet". Utbildningen har hitlills genomförts av SIPU myndigheter. Andra exempel är "Datalära", som utvecklatsav och några dataleverantörer. Dessa kan sägas ha lagt gmndenför en bred kompetensuppbyggnad för i första hand målgmppen övrig personal. Detär viktigt att detta arbete nu fortsätter och att vi bygger på med ytteriigareutbildningsmöjligheter. Ett övergripande synsätt behövs som utbildningenmåste utformas i samklang med de olika verksamheterna och det aktuella utvecklingslägelför dessa vad gäller ADB-användning. Jag avser därför att återkommatill regeringen med förslag till uppdrag åt SIPU alt i samråd med de övrigastörte utbildningsanordnarna dvs. DAFA, statskontoret och Statskonsult ett program för kompetenshöjande ålgärder för statsförvaltningen inom ADB-områdel.Utgångspunkten för finansieringen av utbildningen skall vara att respektivemyndighet inom sina medelsramar bekostar den nödvändiga utbildningen avmyndighetens personal. Jag räknar med att ett sådant program bör kunnaföreligga . 2.3 Datatjänster på uppdrag 1 många fall saknar de ADB-användande myndighetema erforderiigkompetens och teknik för databehandling,varför sådana tjänster köps utifrån.Leverantörer av tjänster inom ADB-området finns både inom offentlig sektor ochinom näringslivet. Bland de organisationer som återfinns inom den statligsektorn intar DAFA och en cenlral ställning, både när detgäller storlek och tjänsteutbud. 1984/85:225 1" Som en bakgrund till förslagen om DAF.A villjag någotberöra utvecklingen av Statskonsii!! För au stärka konkurrenskraft har under är1984 bolaget böriai siilia persondatorer tii! främsl statsi7>rvallningen.Vidare har beslutat att etablera en verksamhet som tar sikte påalt erbjuda procramvaror för i försia hand de basdatorer som upphandlats för slatsiör-valuiingeri. En yueriigare profilering och omstmkturering av Slatskonsulikoncernenär nu aktuell. Moliv för den kommande strukiuriöråndringeii är all göra enstörre åtskillnad mellan å ena sidan .Administrativ Utveckling (AU/ADB) och åandra sidan ledningsutveckling sä att dessa olika tjänster tydligare kanmarknadsföras och utvecklas självständigt samt att nya satsningar ochinbrytningar inom ADB-området beträffande försäljningar av programvara ochsmådatorer kan genomföras ulan störningsseffekler inom andra delar avföretagsgruppen. 1 syfle aU anpassa nuvarande koncernstruktur och ledningsmönstersamt finansiering lill nya förutsättningar kommer en indelning i två separalverkande företagsgrupper att genomföras. Den del av Siaiskonsullkoncer-nen somhar sin huvudsakliga inriktning mot AU/.ADB-konsultation, utbildning inom AU/ADB-områdelsamt distribution och försäljning av programvaror och persondatorer kommer atlutgöra en företagsgrupp. Inom denna grupp kommer verksamheten främst inompersondator- och programvaruområdet alt koncentreras mot den offenlligasektorn. Vad gäller konsultations- och utbildningssvcrksamheten skall dennaverka för att behålla den nuvarande marknadspositionen mot näringslivet samtöka mot den offentliga förvaltningen. Den andra delen av den nuvarande Statskonsultkoncernen,med inriktning på ledningsutveckling, kommer all utgöra en egen företagsgmppunder beteckningen . Denna grupp riktar sinverksamhet mot såväl näringslivel som mol den offentliga sektorn. DAFA bör ombildas till aktiebolag från och med den 1 juli1986. Det bör ankomma regeringen att vidta nödvändiga ålgärder för detta. 1 budgetproposition (prop 1983/84: 100 bil 15 s.109 FiU 27, rskr 216) framhåller jag att det finns anledning att överväga om DAFA:snuvarande form är den mest ändamålsenliga för den verksamhet som DAFAbedriver. Som skäl för en översyn anges bl. a. vikten av att DAFA ges ett väldefinieralansvar, all DAFA drivs så effektivi som möjligt och med en avkastning pä insattkapital samt att förhållandet till och 2 1984185. Prop.1984/85:225 18 Slatskonlorel bättre preciseras. Översynen har giorts aven särskilt tillkallad utredare (1984:04). Utredarens förslag överensslämmeri huvudsak med min förslag. Utredarens förslag redovisas i rapporten "DAFA-myndighel eller bolag? (DsC 1985: 1). tjugotal remissinstanser har yttrat sig över rapporlen.Till prolokollet bör fogas en lisla över remissinslanserna, som bilaga 1. En sammanslällningav remissyttrandena finns i DsC 1985:9, s. 1-30. Flera remissinstanser instämmer i utredningens syn pä DAF.A.sroU inom daiabchandlingsområdet eller lämnar den utan erinran, bl. a. datainspektionen,näringsfrihelsombudsmannen, centrala sludieslödsnämnden, D.AFA, . , SvenskaRevisorssamfundet och Föreningen . Invändningar anförs, i enskildheter eller till förslagetsom helhet, av bl.a. (), statskontoret,, statens löne- och pensionsverk (SPV), data- ochoffentlighetskommittén, /SR, TCO-S. Flera remissinstanser tillstyrker utredningens förslagtill ombildning av DAFA till statligt bolag, däribland datainspektionen, näringsfrihelsombudsmannen,cenirala , , i och län.Svenska Arbetsgivareföreningen, , SvenskaRevisorssamfundet, Föreningen . Bland de remissinstanser som avstyrker att DAFA nu ombildastill statligt bolag fmns , statskontoret, ,statens löne- och pensionsverk, data- och offentlighetskommittén.Centralorganisationen /SR, TCO-S, , . Enligt RSV:s mening skulle ett upphörande av myndigheten allvarliga följder för flera myndigheters möjligheter alt fullgöra sina myndighetsåligganden.Ett noggrant studium måsle göras av hur de nu avsedda myndighetsuppgifterna iså fall skall organiseras. En synpunkt som också framförts av andraremissinstanser. DAFA:s konkurrensmöjligheter och marknadsutsikter sombolag bedöms som i huvudsak positiva av datainspektionen, DAFA och centralastudiestödsnämnden. Mer negativa bedömningar av marknadsulsikterna görs av bl.a.riksskatteverket, statskontoret, , statens löne- och pensionsverk.Centralorganisationen /SR, TCO-S och . Skälen för mitt förslag: DAFA - som bedriver sin verksamhet i myndighetsform -har enligt sin instmktion (1975:570, omtryckt 1977:1150, ändrad senasl Prop.1984/85:225 19 !9gl:477) till uppgift att pä uppdrag utföra adminislraiivdatabehandling och arbete med metod- och syslemutveckling i samband med sådanauppdrag. Enligi instruktionen åligger det vidare D.AI'.A särskili att tillhan-dahulhidatabehandlingskapacitel åt statsmyndigheter som saknar egen .ADB-!inl:iggning.utfärda anvisningar och rekommendationer av belydelse for de .ADB-system vilkasdrift föriäggs lill D.AF.A samt tillhandahålla generella .ADB-program försådana .ADB-tillämpningar som ofta förekommer hos myndigheterna. DAF.A fåräven i övrigl lillhandahålla ijänsler med anslulning till dalordrifi. D.AF.A skall vara ekonomiskt självbärande. Endast ett formelltanslag på 1 OtlO kr. per är anvisas. För att lösa lillfälliga ellersäsongsmässiga likviditetsbehov samt för att tillgodose behov avrörelsekapital disponerar D.AF.A en rörlig kredit hos som f.n.uppgår till 16 milj. kr. Den lotala omslutningen av DAFA:s verksamhet uppgickunder /84 till 161 milj. kr. Nettoresultatet efler avskrivningenblev ett över-skou på . För /85 beräknar DAF.A enomslutning på ca 190 milj. kr. och elt neUoresultat på ca 2 milj. kr. DAF.A:s roll inom databehandlingsområdci DAFA är en myndighet som sköter driflen av ADB-system för bl.a.andra myndigheter. DAFA räknas därmed till de s. k. servicebyråerna. Tyngdpunkten i deras verksamhel har tidigare legat påförsäljning av datortid, särskild drift och underhäll av administrativa mlinerav typ ekonomisk redovisning, löner m. m. Enligt min bedömning, som delas avstatskontoret i dess remissyttrande, kommer denna verksamhet alt få en relativtminskande andel av den totala statliga ADB-verksamheten. Dock kommer behovet avservicebyråtjänster att finnas kvar . DAFA kommer enligtmin mening även ha en viktig funktion genom att många myndigheterinte har möjlighet att själva sköta sin databehandling. harkompetensen vad gäller utveckling av system och ADB-kunnande i storutsträckning varit koncentrerad till vissa cenirala myndigheter och störteverk. Även om fömtsätiningarna nu ändras genom mer decentraliserade arbelsformerkommer förändringen att ta tid. DAFA kommer därför även under överskådligframtid att ha en avgörande roll inom den statliga databehandlingen. Däremot delar jag inte statskontorets uppfattning ombehovet av en ytteriigare genomgång av vilka myndigheters system som generelltborde lämpa sig att drivas i egen regi och på egen anläggning. En sådan bedömningmåste göras system för system eller kund för kund för all bli meningsfull. Idet sammanhanget far faktorer som kostnad, service, effektivitet m. m. med DAFAsom leverantör vägas mot vad effekten i dessa avseenden skulle kunna bli omdriften genomfördes i kundmyndighetens egen regi. Det är dock sannolikt att konkurtensenmellan dataserviceföretagen och nya driftformer, bl.a. användningen av smådatorer, kommer att bli allt hårdare. 1984/85:225 20 Dci är därför viktigt för D.\i-.A ocli andra servicebyråeratt vidarcut- ,-r-\: