prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — (+ 400) (+ 400) 1984/85:100 Bilaga 15 Remissvar på omfördelningens konsekvenser förverksamheten (- 600) O Längre lid för re- gistrering O Sämre service till Lst. komm., allm. (+ 100) (+ 150) (+ 150) (- 500) Sämre service lill Lst. komm.. allm. (+ 200) (+ 100) (- 300) O Längre lid för kartor O Sämreservice till (- 400) M (- 200) N Uppruslning av register O-kartor Lst, komm., allm. O Sämre service O Sämre uppruslning reg kartor (- 900) O Arbeten för 300-400 flyttas lill annan del av Lst O Sämre service O Sämre uppruslning reg. (+ 400) P ( O ) R (+ 400) S ( O ) T ( O ) U ( + 1400) W O För löpande arbeten ( O ) X (- 400) Y (+ 400) Z (+ 400) AC (- 400) BD O Sämre service O Minskad upprustn. ) ST ) CF O Sämre service O Sämre rustade för PBL 1984/85:100 Bilaga 15 152 (OMF) AVVECKLINGÖVRIGT AVGÅNG RING (- 600) AB - - 3-5ÅA (+ 100) C - _ _ _ (+ 1.50) D - _ _ _ (+ 150) E - _ _ _ ( O ) F - - (- 500) G - 2AA I AA ( O ) H - (+ 200) I - _ _ _ (+ 100) K - _ _ _ (- 300) L - - 2ÅA (- 400) M x' - x' 'Totaltca 2 ÅA (- 200) N - (1) - - (- 900) O x Ompl. (-)x (+ 400) P - _ _ _ ( O ) R - (+ 400) S - - - - ( O ) T - ( O ) U - ( 1400) W - _ _ _ ( O ) X - (- 400) Y 2 ÅA - IÅA Ökad utbildn. (+ 400) Z - _ _ _ (+ 400) AC - _ _ _ (- 400) BD - ( - ) ST - ( - ) CF - - X Totalt - _ _ _ 1984/85:100 Bilaga 15 153 Hänvisning från anslagen i statsbudgeten för budgetåret1984/85 till motsvarandeanslag i budgetpropositionen för /86 1985/86 A 1 Prop.1984/85:100 Bilaga 15 154 Hänvisning från budgetpropositionen för budgetåret1985/86 till motsvarandeanslag i statsbudgeten för /85 C 3 och 12 C 4 och 6 C 5 och 10 Prop.1984/85:100 Bilaga 15 155 1 Översikt 4 Inledning 22 A. m. m. 23 Extrautgifter 385000 23 Regeringskanslietsförvaltningskontor 185953000 Statlig rationalisering och revision,statistik, m. m. 27 Anskaffning av ADB-utrustning 275000000 34 Datamaskincenlralen för administrativ dalabe handling I000 35 Vissrationaliserings-och utvecklingsverksamhel 1000000 51 Stafistiska cenlralbyrån: 51 Statistik, register och prognoser 274697000 57 för storhushållens rationalisering 659000 59 Byggnadsarbeten för statlig förvaltning 171000000 64 Inredning av byggnader för statligförvaltning 3500000 Statlig personalpolitik m. m. 70 Statenslöne-och pensionsverk 49547000 72 Statligpersonaladministrativ informationsbehandling I 000 72 Avlöningar till personal på indragningsslal 50000 74 Lönekoslnader vid vissomskolning och omplace ring 40000000 75 VissaIrygghelsåtgärder för lärare 4000000 75 : 75 Bidrag fill myndighelsuppgifler 8474000 77 Bidrag till särskildapersonalulbildningsåtgärder 79 Kostnaderför vissa nämnder m. m. 80 Bidrag fill stiftelsenStatshälsan 254000000 Prop.1984/85:100 Bilaga 15 156 80 Viss förslagsverksamhetm. 81 Täckningav merkostnader för löner och pensioner m.m. 2 000 000 000 82 Vissaskadeersättningar m. m. 83 Slalligkredilgaranli för bostadsanskaffningslån 1000 84 Länsstyrelserna m.m. 1985527000 132 F. Kyrkliga ändamål 132 Domkapitlenoch stiftsnämndema m. m. 136 Vissa ersättningartill kyrkofonden *49 35I000 137 Bidrag lill vissaövriga kyrkliga ändamål I659000 140 Bidrag till trossamfund 36350000 142 Byggnadsbidragpå del kyrkliga områdel 13075000 146 Bidrag lillkvinnoorganisationernas centrala verk samhet 2250000 2250000 Tolall för 5658861000 147 Underbilaga 15:1Uidrag av lantmäteriverkels (LMV) redovisning av till LMV inkommen synpunkt på rapporten153 Underbitaga 15:2 Hänvisningfrån anslagen i statsbudgeten för /85 lill molsvarande anslag ibudgelproposilionen för /86 och omvänt Bilaga 16 till budgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Anmälan till statsbudgeten för /86 såvittavser ochdess myndigheter m. m. och resp. överlämnat förslag tillde anslag som bör redovisas underhuvudtiteln och dess myndigheter m.m. för /86.Riksdagens förvaltningskontor har upprättat en sammanställning av förslagen, vilken bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 16.Jag hemställer att regeringen föreslår att pröva de förslag till anslag som haravgetts av och . I 1984/85. Nr 100 Bd. Prop.1984/85:100 Bilaga 16 2 OCH DESS MYNDIGHETER M. FÖRSLAGTILL MEDELSANVISNING M. Förändringarna inomriksdagen och dess myndighelers område i förhållande till statsbudgeten /85 framgår av följande sammanställning 1984/85 1985/86 291 222 000 293 104 000 + 1 882 000 myndigheler 130 554 000 137 806 000 4-7 252 000 421 776 000 430 910 000 Prop.1984/85:100 Bilaga 16 3 Ersättningar till ledamöter m.m. 1983/84 Utgift 108 293 424 1984/85 Anslag 116 147 0001985/86 Förslag 135 329 000 Från anslaget finansierasarvoden och kostnadsersättningar lill ledamöter,arbetsgivaravgifter, pensioner åt f.d. riksdagsledamöter m.fl.,reseersättningar vid resor inom , representation samt kostnader förriksdagsledamöters dellagande i verksamhet och för parlamentariskadelegationer. Arvodena fill riksdagensledamöter skall enligt beslut motsvara lönen för byråchefer m. fl. islafiig tjänst (Förs. 1983/84:9, KU 15, rskr 109). För tiden den 1 oktober1984-den 30 september 1985 har bestämts att arvodet skall motsvara lönen enligtlönegrad F 27:0 i det statliga löneavtalet. förvaltningsstyrelsekommer senare att ta slällning till arvodet efter . Med hänsyn till vad ovansagts och beräknade prisökningar bör anslaget föras upp med . att till Ersättningar tdlriksdagens ledamöter m. m. för /86 anvisas ett förslagsanslag av135 . Från anslaget finansieras utskottens resor utomSverige. För har beräknats en ram om . förutskottens utrikes resor. Av dessa medel får . användas endast förresor inom . I avvaktan på närmare precisering av utskottensresplaner har för budgetårel 1985/86 beräknats sammanlagt 700 000 kr.Riksdagens förvaltningsstyrelse föreslår alt tillRiksdagsutskottens resor utom för /86 anvisas ettförslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 A 3. Från detta anslag gesbidrag till riksdagsledamöters enskilda studieresor. Bidragen beviljas avtalmanskonferensen. Anslagsbehovet är beräknat till . att till Bidrag tillstudieresor för /86 anvisas elt reservationsanslag av 280 000kr. Bidrag till viss verksamhet Från anslaget finansieras bidrag tillnedanstående verksamheter. Medelsbehovet för deninterparlamentariska gruppen kan för /86 beräknas till 549 000kr. Sällskapet och forskare () är ett forum förkontakt och information mellan riksdagsmän och forskare. a. aktualiserassådana frågor som på grund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen blirbetydelsefulla i arbele. Medelsbehovet kan för /86beräknas till . Bidraget är avsett för kostnader avseende informations-och studieverksamhet inom i utrikespolitiska frågor. Medelsbehovetkan för /86 beräknas till . att till Bidrag till vissverksamhel för /86 anvisas ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 5 1983/84 Utgift 6 500 989 1984/85 Anslag 11948 000 1985/86 Förslag 12 176 000 Från anslaget finansieras kontorshjälp tillriksdagens ledamöter och stöd till riksdagspartiernas kanslier. Medelsbehovetkan beräknas för /86 till . att till Bidrag tillpartigrupper för /86 anvisas ett förslagsanslag av 12 176 000kr. 1983/84 Utgift 130 545 992 1984/85 Anslag 127 911 000 1985/86 Förslag 143 407 000 Ändring 1985/86 Handläggande personal ........................... 34 Övrig personal.......................................... ......... 8 Handläggande personal ........................... 70 Ovrig personal .......................................... 17 Handläggande personal ........................... 112 Övrig personal .......................................... 136 Anslag 1984/85 Förslag Förvaltningskostnader .............................. 111 300 000 121 391 000 (därav lönekostnader) ............................ ( 61 943 000) ( 66 083 000) Lokalkostnader......................................... ........... 24 803 000 30 736 000 Summa koslnader 136103 000 152127 000 Avgår intäkter underanslagel ................... ............. 8 192 000 8 720 000 Summa 127911000 143407 000 Från anslaget betalaskostnaderna för riksdagsförvaltningen. Kostnaderna avser bl.a. löner, lokaler,riksdagstryck, informationsverksamhet samt fidningen Från Riksdag &Departement. 1984/85:100 Bilaga 16 6 En särskild konstgruppskall inrättas. Denna skall ha till uppgift att komplettera den konstnärligautsmyckningen i de offentliga delarna av hus. Kostnaden för inköp m.m. beräknas till . För budgetåret1985/86 har förts upp . För renovering avandrakammarsalen beräknas 10,3 milj. kr. Avsikten är att salen skall rustas upptill samma standard som förstakammarsalen. Sedan denna åtgärd är genomförd börriksdagens plenisal upplåtas endast undantagsvis och då till vissainternationella organ, t.ex. och . Med hänsyn till vad ovansagts och prisökningar beräknas medelsbehovet fill . att tillFörvaltningskostnader för /86 anvisas ett förslagsanslag av . Utgivande av otryckta ståndsprotokoll Från anslaget bekostas utgivningen av otrycktaståndsprotokoll. Under /85 har arbetet med protokollen frånståndsriksdagen förändrats och börjat bedrivas bl. a. med hjälp avordbehandlingsutrustning. Medelsbehovet kan därförberäknas bli detsamma som föregående år dvs. att till Utgivande avotryckta ståndsprotokoll för budgetårel 1985/86 anvisas ett reservationsanslagav . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 1983/84 Utgift 40 507 365 1984/85 Anslag 43 533 000 1985/86 Förslag 45 712 000 Förvaltningskostnader LokalkostnaderExtraordinära utgifter Uppdragsverksamhet -1- 2 083 000 -h 2 279 000 -H 2 179 000 Riksgäldskontoretshuvuduppgift är att till staten ta upp lån inom och utom landet samt attförvalta statens skuld. Vidare har kontoret bl. a. till uppgift att utfärda statliga kreditgarantier. Som utgångspunkt förupplåningsplaneringen har antagit att budgetunderskottet /86 kommer att uppgå till ca . Finansieringenberäknas fill större delen ske inom landet. Härtill kommer förfallande lån somutgör ca för räntelöpande obligationslån, spartan och premielån samtca för statsskuldväxlar, vilket ger ett inhemsktbruttoupplåningsbehov på ca190 miljarder kronor. Den inhemskaupplåningen har i huvudsak kunnat ske utanförbanksektorn bl. a. genom införandet av statsskuldväxlar och riksobligationer.Med hänsyn till storleken av statens upplåningsbehov och för attminimera kostnaderna för denna typ av upplåning krävs dock en ytterligare breddning av denna marknad. Med stöd av denkreditpolitiska lagstiftningen åläggs AP-fonderna och försäkringsbolagenatt placera en del av sina tillgångar i långfristiga räntebärande obligationer.Genom ändringar i denna placeringsplikt har numera även dessa räntebärandeobhgafioner blivit föremål för en aktiv handel. Frånfinansdepartement och riksbank har uttryckts önskemål om en ökad satsning påhushållsupplåning. Ett led i denna satsning har varit införandet av allemanssparandelunder 1984. Upplåningen mot premie- och sparobligafio-ner beräknas öka någotunder /86 i förhållande till 1984/85. De senaste årensallt större upplåningsvolymer och den ökade satsningen på hushållssektornställer stora krav på en effektiv låneförvaltning. Prop.1984/85:100 Bilaga 16 8 För premieobligationernasdel har olika ålgärder vidtagits för att minska kontorets hanteringskostnaderoch begränsa framtida kostnadsökningar. Vid introduktionen avallemanssparandel lades särskild vikt vid den administrativa uppläggningen avsparsystemet. Hanteringen av sparandet gentemot spararna lades på bankerna.Arbetsuppgifterna för kontoret har därigenom kunnat begränsas. En översyn avsparobligationsinstrumenlel pågår som andra former för upplåningdiskuteras. Avsikten är att åstadkomma mer lätthanterliga instrument förhushållens kapitalsparande. Statsskuldväxlar,riksobligafioner och även prioriterade ränteobligalioner är föremål för en alltaktivare handel, vilket medför vissa hanteringsmässiga problem framför alltutanför . Som en följd härav har på initiativ av vissa avmarknadens parter gjorts en förstudie om förutsättningarna att bilda engemensam penningmarknadscenlral. Omfattningen av den framtidastatliga utlandsupplåningen är beroende av såväl bytesbalansens utveckling somde icke-statliga kapitalrörelserna. Omfattningen påverkas dessutom av behovetav atl refinansiera förfallande statliga utlandslån. Vidare erbjuder flertaletlån möjligheter till utnyttjande av alternativa återbetalningstidpunkter,vilket under vissa förhållanden kan leda till betydande besparingar. arbetemed kreditgarantier inom varvs- och rederistödet har ökatkraftigt liksom inom energisektorn. Fullmäktige har förförvaltningskostnadsanslaget upprättat ett huvudförslag /86 sominnebär att anslaget /85 efter pris- och löneomräkning minskats . Huvudförslaget uppgår till . Inom huvudförslagets ramberäknas besparingar på . /86, därav vad gällerlönekostnader . Därutöver räknar kontoret med att inkomsterna ökarmed . Härigenom möjliggörs, förutom den 2-procentiga nedskärningen,en viss omfördelning av resurserna. Fullmäktige bedömer inom huvudförslagels ram inte kan finansiera alla utgifter som framtvingasav alltmer komplicerade arbetsuppgifter. Fullmäktige föreslår därför att . av den 2-procentiga nedskärningen på , som huvudförslagetinnebär, återförs fill för att tillgodose följande angelägnaresursbehov. Riksgäldskontoretsprognosverksamhet omfattar prognoser över räntorna på statsskulden,penningmarknadsprognoser samt prognoser för det kassamässiga budgetutfallet. För denna verksamhet harambitionerna höjts. Sålunda görs beräkningarna av räntorna på statsskuldenoftare och detsamma gäller de penningmarknadsprognoser som används somunderlag för den inhemska upplåningsplaneringen. Mot bakgrund av detta ärdet nödvändigt att förstärka prognosverksamheten med en kvalificeradhandläggare till en kostnad av . Prop, 1984/85:100 Bilaga 16 9 harunder senare år ulvecklat nya finansieringsinstrument såväl förinstitutionella placerare, inkl. förelag, som för hushållssektorn. De nyainstrumenten har bidragit till den kraftiga ökningen av upplåningen utanförbanksektorn. Med de nya låneinstrumenten och det ökande antalet återförsäljareoch marknadsdeltagare har riksgäldskoniorets kontaktnät expanderat kraftigt.Behovet är nu avsevärt större att i direkt kontakt med återförsäljarna spridainformation om kontorets produkter och hjälpa dem att planera olika säljinsatser. Mot denna bakgrund börupplåningsenheten tillföras en ny handläggartjänst till en kostnad av 182 000kr. Därtill kommer resekostnader för uppskattningsvis . Den ökade omfattningen avprognosverksamheten ställer också slörre krav på utlandslåneenheten. Det finnsdessutom ökade behov av bättre resurser inom enheten för att analyserakonsekvenserna av olika upplånings-och refinansieringsförslag under olikaantaganden om framtida ränte- och valutakursutveckling. Fullmäktige föreslårdärför att utlandslåneenheten förstärks med en utredningsekonom till en kostnadav . Som beslutsunderlag förutlandslåneenhetens uppköp av utestående obligationer och som grund förutlandsupplåningens operativa planer krävs tillgång till utländskainformationsdatabaser. Kostnaderna för sådana databaser beräknas lill 260 000kr./år. Viss uppdragsverksamhetkan bli aktuell under /86. 1 staten för anslaget B 1.Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader bör därför föras upp en anslagspostför uppdragsverksamhet med etl formellt belopp på . Budgetförslaget förförvaltningskostnadsanslaget uppgår till . och består av etthuvudförslag på , ett tilläggsförslag på . samt ettformellt belopp för uppdragsverksamhet på . 1. att en anslagspost föruppdragsverksamhet på ett formellt belopp av . tas upp under anslagetRiksgäldskontoret: Förvaltningskostnader för /86, 2. att till : Förvaltningskostnader för /86 anvisas ettförslagsanslag av . : Vissa kostnader videmission av statslån m. m. 1983/84 Utgift 46 418 122 1984/85 Anslag 52 000000 1985/86 Förslag 57 400 000 1984/85:100 Bilaga 16 Reklam, m. m. + 700 000 -h 3 100 000 + 2 500 000 4- 6 300 000 -1- 1 250 000 - 2 325 000 + 175 000 -1- 5 400 000 Anslaget avser vissa avde rörliga externa kostnaderna för kontorets upplåningsverksamhet nämligenobligationspapper och värdepapperstryck både inom och utom landet, reklam ochannonseringskostnader inom landet, prospekt och annonser samt anlitande avadvokatbyråer och konsulter för ufiandsupplåning. Vad gäller inriktning ochomfattning av den aktuella verksamheten hänvisas till redogörelsen i anslutningtill anslaget B 1. /86 beräknasutgifterna fill 57,4 milj. kr. varav 39,6 milj. kr. för upplåning inom landetoch 17,8 milj. kr. för upplåning utom landet. Jämfört med 1984/85 innebär dettaen ökning med 5,4 milj. kr. För den inhemskaupplåningen beräknas kostnaderna öka på grund av volymökningar vad gällerobligationspapper och värdepapperstryck för premieobligationer. I enhghet med denfastlagda statsskuldspolitiken har finansieringen av det stathga lånebehovet iökad utsträckning skett utanför banksystemet. Detta har kunnat ske bl. a. genomen aktiv marknadsföring av olika upplåningsinstrument för såvälhushållssektorn som på penning- och kapitalmarknaderna. De traditionellaemissionskampanjerna har kompletterats med insatser som mera direkt syftar breddning av resp. marknader. Det är angeläget att marknadsföringsinsatserav liknande slag fullföljs även kommande budgelår. Om nya upplåningsformerinförs eller om upplåningsvolymerna blir större än beräknat kan detta leda tillhögre utgifter än som här angivits. Kostnadskalkylen förutlandsupplåningen är baserad på ett upplåningsprogram fördelat på olikamarknader och olika låneformer. Den verkliga marknadsutvecklingen kan dockkomma att bli sådan att det genomförda upplåningsprogrammet och dess kostnaderavsevärt kommer atl avvika från vad som här har antagits. Prop.1984/85:100 Bilaga 16 Kostnadsutfallet är också i hög grad beroende avfaktureringstidpunkt. En beräkningsteknisk förutsättning är dessutom attnuvarande valutakurser blir bestående. att tillRiksgäldskontoret: Vissa kostnader vid emission av statslån m. m. /86 anvisas ett förslagsanslag av . Beräknad ändring 1985/86 harhand om administrationen av lönsparandet, bl. a. vinstutlottningarna ivinstsparandel och informationen om dragningsresultatet. Regeringen har iproposition 1984/85:51 föreslagit att nuvarande regler för vinstsparandet skallupphöra att gälla vid utgången av 1984. Sparande som skett fram fill dennatidpunkt skall dock premieras enligt gällande bestämmelser. Om beslutar ienlighet med regeringens förslag kommer de sista vinstutlottningarna att ägarum . Därmed kommer endast en vinstutlottning att ägarum /86 och kostnaderna beräknas då fill . Om nuvarande regler förvinstsparandet inte upphör beräknas kostnaderna avseende två vinstdragningarunder /86 till . vilket innebär ett realt sett oförändratanslag jämfört med /85. att tillRiksgäldskontoret: Administrationskostnader för lönsparandet för budgetåret1985/86 anvisas ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 12 : Administrationskostnader i samband med premiering av frivilligt sparandeav överskjutande preliminär skatt 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1 000 1985/86 Förslag 1 000 Regeringen har bemyndigats alt, omkonjunkturläget motiverar del, beslula om premiering av frivilligt sparande avöverskjutande preliminär skatl i huvudsaklig överensstämmelse med reglerna ilagen om premiering av vissl frivilligt sparande. skallhandha administrationen vid eventuellt kommande premieringar. Anslaget bör förbudgetårel 1985/86 uppföras med etl formellt belopp av . att tillRiksgäldskontoret: Administrationskostnader i samband med premiering avfrivilligt sparande av överskjutande preliminär skatt för /86anvisas elt förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 15 137 458 1984/85 Anslag 14 929 0001985/86 Förslag 14 887 000 Justitieombudsmännenövervakar att de som utövar offentlig verksamhet efteriever lagar och andraförfattningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall vidareverka för att brister i lagstiftningen avhjälps. 1984/85 Ändring Anslag 1984/85 Förslag Förvaltningskostnader 13445 000 13 438 000 (därav lönekostnader) (11923000) (12 131000) Lokalkoslnader 1484 000 1 449 000 Summa 14929 000 14 887 000 Beräkningen avmedelsbehovet har skett med utgångspunkt i huvudförslaget. 1984/85:100 Bilaga 16 13 har inle någotatl erinra mot den gjorda medelsberäkningen. atl lill Riksdagensombudsmän, juslilieombudsmännen för budgelåret 198.5/86 anvisas ettförslagsanslag av . revisorer och deras kansli 1983/84 Utgift 6 755 424 1984/85 Anslag 6 501 0001985/86 Förslag 6 964 000 revisorer hartill uppgift atl på vägnar granska den statliga verksamhelen Handläggande personal Övrig personal Förslag 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekoslnader) Lokalkostnader 5 761 000 (4 621 000) (4 921 000) Revisorerna begärresurser enligt ett huvudförslag som innebär att anslagstilldelningen underperioden /86-1987/88 realt skall minskas . Den föreslagnabesparingen begränsas emellertid till , då en redan tidigare gjordbesparing - såsom förutskickades i förra årets anslagsframställning -tillgodoräknats kommande år. Den nu förordade besparingen har fördelats medlika delar på de tre budgetår som förslaget omspänner. har inte någotatt erinra mol revisorernas medelsberäkning. att till Riksdagensrevisorer och deras kansli för /86 anvisas ett förslagsanslag av6 . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 svenska delegation och desskansli 1983/84 Utgift 4 681 337 1984/85 Anslag 4 924000 1985/86 Förslag 5 061 000 veksamhel regleras isamarbetsöverenskommelsen mellan , , , och (Helsingforsavtalel) 1962 med ändringar 1971, 1974 och 1983. Rådel är etlsamarbetsorgan för de nordiska ländernas parlament och regeringar. Rådet tarinitiativ i nordiska samarbetsfrågor och är ett rådgivande och kontrollerandeorgan i frågor som rör samverkan mellan några eller alla de fem nordiskaländerna inkl. de självstyrande områdena , och . Rådetavger rekommendationer och yttranden lillNordiska ministerrådet och till de nordiska ländernas regeringar. Ändring 1985/86 Handläggande personal Övrig personal Förslag 1985/86 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader 4 189 000 4 461 000 (2 496 000) (2 570 000) 735 000 600 000 Efter avslutad utredningom det nordiska samarbetets arbetsformer har framkommit att en halvtidstjänstsom avdelningsdirektör i F 21/23 inle längre är behövlig i organisationen.Tjänsten har varit obesatt under elt antal år. Beslut har fattats om indragningav tjänsten. Beräkningen avmedelsbehovet har skett med utgångspunkt i huvudförslaget. har inte någotatt erinra mot delegationens medelsberäkning. atl till svenska delegation och dess kansli för /86 anvisas ettförslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 16 15 svenska delegation och desskansli: Andel i gemensamma kostnader för 1983/84 Utgift 5 186 745 1984/85 Anslag 7 012 000 1985/86 Förslag 6 891 000 Rådets presidium har för1985 antagit en budget om . andel av rådets budgei är39,från . att till Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli: Andel i gemensamma kostnader för Nordiskarådel för budgetårel 1985/86 anvisas ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 16 Fjortondehuvudlileln Sid. 2 INLEDNING Ersättningarlill ledamöter m. m. Bidrag lill viss verksamhet Utgivande av otryckta ståndsprotokoll 143407 000 450 000 Vissa koslnader vid emission av statslån Administralionskoslnader i samband medpremiering av frivilligt sparande av överskjulande skatt Riksdagensrevisorer och deras kansli svenska delegation och desskansli svenska delegation och dess kansli: Andel i gemensamma kostnader för 14 887 000 6964 000 5 061 000 minab/gotab Stockholin 1984 79483 Summakronor 430 910 000 Bilaga 17 till budgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Räntor på statsskulden, m.m. Anmälan till statsbudgeten för /86 såvittavser räntor påstatsskulden, m. m. Med skrivelse den29 har fullmäktige i överlämnat förslag tillräntor på statsskulden m. m. för budgetårel 1985/86. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende (bilaga 17.1). På utgiftssidan tasi förslagel upp räntor till ett belopp av 64435 milj. kr. samlkapitalrabatter, kursförluster, valutaförluster och diverse utgifter om tillsammans 7 129milj. sammanlagt 71 564 milj. kr. Av utgiftsräntorna hänför sig20482 milj. kr. till de räntelöpande obligationslånen.