prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till dels att den administrativa avdelningensframtida organisation f.n. är föremål fören intern utredning vid arbetarskyddsstyrelsen, dels att den särskilda utredare (1983:04) som har tillkallatsför att se över yrkesinspektionen och den kommunala tillsynen ännu inte haravslutat sitt arbele, är jag nu inteberedd att pröva frågan om att inrätta en personalbyrå och en byråchefstjänstvid styrelsen. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 22 Åtgärder förhandikappade Påarbetsmarknadspolitikens område vidtas åtgärder av olika slag för alt människor med funktionsnedsättningarskall kunna få eller behälla etl arbete. De sysselsättningsskapande åtgärdernahar särskilt stor betydelse och ger f. n.fler än 60000 personer förvärvsarbete inom eller i anställningar med lönebidrag påden reguljära arbetsmarknaden. Därtill kommer elt betydande antal personer somgenom bidrag lill arbetsbiträde,hjälpmedel eller anordningar på arbetsplatsen kan få eller behålla ett arbete.Jag kommer i det följande att lägga fram förslag som syftar till att öka möjlighetema att vidtaanpassningsätgärder för personer, somhar svårare arbeishandikapp. Bilstödet till handikappade föreslås bli väsentligt förbättrat. Bidraget till inköp av bilföreslås bli höjt till . Dessutomföreslås en höjning av inkomstgränserna för bidraget. Vidare beräknar jag medel för en fortsatt utökning avantalet anställda med lönebidrag. Dearbelsmarknadspoliliska stöden till arbetshandikappades sysselsättning används främstför sökande, som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden på normalavillkor. Insatserna för att människor med arbeishandikapp skall kunna behållaett arbete är emellertid också av stor betydelse. I den nämnda propositionen (1984/85: 89)om företagshälsovård och arbetsanpassning har regeringen lagt fram förslag, somsyftar till atl få till stånd tidiga och förebyggande insatser för atl hindra alt människorslås ut från arbetslivet. Skyddskommittéer och företagshälsovård skall i ett tidigt skede medverka till attanpassnings- och rehabiliteringsåtgärder för en anslälld vidtas och därigenomsöka motverka långa sjukskrivningar som kan leda till en ulslagning från arbetslivet. (A 1982:03) har avlämnat sitt slutbetänkande. Kommitténlägger fram en rad förslag som syftar till att förbättra insatserna förhandikappade. a. föreslås ett rehabiliteringsstöd för unga handikappade,ändringar i främjandelagen och vissa förändringar av näringshjälpen och bidragen tillarbetshjälpmedel. (S 1977:12) betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade harremissbehandlats och bereds f.n. såvitt avser en översyn av omsorgslagen m. m. Kommitténs synpunkter och förslag på det arbetsmarknadspolitiska området har till vissdel redan tillmötesgåtts. Riksdagenbeslutade (prop. 1983/84:122, AU 19, rskr 322) bl. a. om en höjning av bidraget till arbetsbiträde, ominförande av ett introduktionsbidragvid anställning av arbetshandikappade, ökade möjligheter att lämna ett högre lönebidrag vid anställning avpersoner med svårare handikapp m.m.Vidare har beslutat (AU 1983/84:12, rskr 104) om särskilda regler för arbete i ungdomslag förpsykiskt utvecklingsstörda ungdomar. Någraav omsorgskommitténs förslag gäller åtgärder, som det ankom- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 23 mer på arbetsmarknadsverket att besluta om, t. ex.särskilda platsförmedlingsinsatser för handikappade, fördelningen av verketspersonalresurser, informationsinsatser m. m. I propositionen om företagshälsovård och arbetsanpassninghar jag föreslagit att skyddskommittéerna på arbetsplatserna ges ett ökat ansvar för anpassnings-och rehabiliteringsfrågor. Genom enutbyggnad av anpassningsverksamheten och företagshälsovården får ocksåarbetsförmedlingarna ett utökat kontaktnät på arbetsplatserna. Information till partema och överiäggningar om inplacering av arbetshandikappade samt om lämpliga anpassningsåtgärder idessa sammanhang bör därigenom kunnaunderlättas. I propositionen läggs också förslag fram om utbildning påområdet. Kommittén har vidareföreslagit förlängd tid med kontant arbetsmarknadsstöd för gravt handikappade,särskilda kvoter för handikappade som villkor för regionalpolitiskl stöd saml särskildatjänster för arbetsanpassare som delvis skulle arvoderas genom arbetsmarknadsverket.AMS har avstyrkt dessaförslag i sitt remissyttrande. Jag är inte heller beredd att biträda förslagen. Några av kommitténsförslag avser områden som har varil föremål för överväganden inom handikappkommittén.Det gäller frågor om främjande-lagens utformning och tillämpning, beredskapsarbete åthandikappade, insatser för unga handikappade. Det torde mot den bakgrunden bli anledning alt återkomma till dessa frågorlängre fram. När det sedan gälleromsorgskommitténs förslag rörande skyddat arbete och arbetsmarknadsinstitutens verksamhet återkommer jag tilldessa i samband med behandlingen av resp. anslag. Yrkesinriktadrehabilitering och skyddat arbete Arbetsmarknadsinstituten () bedriveryrkesinriktad rehabilitering och vägledningför arbetshandikappade och andra arbetssökande som behöver särskiltstöd. Verksamheten leder i stor utsträckning till att de sökande kan få arbete eller börja utbildning ianslutning till atl de skrivs ut från . Enligt uppgifter från AMS ficksåledes av de drygt 11 000 sökande, som skrevs ut från en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Ca 15%började utbildning, fick anställningmed lönebidrag eller skyddat arbete inom . Verksamhetenvid föreslås genom omprioriteringar under /86 bli undantagen från tillämpningen av huvudförslagetsom myndigheterna generellt är ålagda. De effektivitetsvinster som kan uppnås i verksamheten bör i stället komma de sökandetill godo. Som jag har nämnt bör ett långsiktigt effektivitets- ochrationaliseringsmål fastställas för arbetsmarknadsverket. I detta bör ingåkostnaderna för . bedrivs f. n. ett utredningsarbete, som skall klarläggamöjligheterna att omdisponera och decentralisera Ami- resurser. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 24 1 den mån arbetet leder till förslag om en ändradorganisation för verksamhetenankommer det på regeringen att besluta om sådana förändringar. Samhällsförelagredovisade i en rapport till regeringen en begränsad översyn avSamhällsföretagsgmppen. Rapporten behandlades av en arbetsgmpp inomregeringskansliet. Arbetsgmppenavlämnade i oklober 1983 rapporten (Ds A 1983:6) Sam-hällsföretagsgmppensframtida organisation m. m. med bl. a. ett förslag till ändrad organisafion av företagsgruppen.Förslaget innebar en minskning av antalet regionala stiftelser från 24 tillelva. Mot bakgmnd av de negativa remissynpunktersom avgavs på detta förslag beslötregeringen att inte föreslå en sammanslagning av stiftelser. I stället uppdrog regeringen åtStiftelsen att själv utredamöjlighetema att minska det statliga bidraget, utöver tidigare lång-fidsbedömningar. Resultatet av detav stiftelsen har redovisats i en rapportSamhällsföretagsgmppen fram /89 som har överiämnats till regeringen med stiftelsensanslagsframställning för /86. För budgetåret1985/86 föreslår jag att Samhällsföretagsgmppen tilldelas ett driftbidragmotsvarande av lönesumman för de anvisade anställda eller 2491 milj.kr. Som bidrag till fastighetsfonden och som ett ägartillskott förinvesteringar föreslås 321 resp. lOmilj. Antalet bidragsberättigade arbetstimmarföreslås bli oförändrat 30 milj. under budgetåret. Önskemålen om ändrade arbetstider ärstarka i . Detta framkommer aven undersökning som utförts på uppdrag av delegationen (A 1984:09) för arbetstidsfrågor (DELFA). Av deheltidsanställda vill ha kortare arbetstid med motsvarandelöneminskning eller i stället för högre lön.Skillnaderna är relativt små mellan kvinnor och män. Bland de deltidsanställda,som till helt övervägande del utgörs av kvinnor, vill drygt var femte ha längre arbetstid om lönen ökar imotsvarande mån. UndersökningenÖnskad arbetstid har utförts som tilläggsfrågor till arbetskraftsundersökningen() . Av de heltidsanställdasom föredrar kortare arbetstid framför högre lön vill av männen och av kvinnornaha kortare arbetstid . Ungefären tredjedel av de heltidsanställda som önskar förkorta arbetstiden vill ha en daglig förkortning. Männen vill ihögre utsträckning än kvinnorna ha längre semester. Sänkt pensionsålder är mestpopulärt i de högre åldersgmpperna. Önskemålen om sättet att ta ut enarbetstidsförkortning varierar främst efterkön och ålder och mindre efter t. ex. näringsgren eller facklig tillhörighet. Resultat av den här undersökningen om önskad arbetstidhar publicerats Prop.1984/85:100 Bilaga 12 25 i en skriftserie, , som ges ul avDELFA. Huvuduppgiften för delegationen är atl ta fram underlag för ochstimulera debatten om arbetstidsfrågor. Som ett led i fullgörandet av dennauppgift har skriftserientillkommit. Debatten omarbetstider är intensiv. Den behandlar bl. a. frågor som rör effekler påsysselsättning och arbetslöshet av förkortad arbetstid, möjlighetema till arbetstidsförkortningar avvälfardsskäl, rörlig pensionsålder ochflexibel arbetstid. Dessa och en rad andra aspekter på arbetstider har behandlatsi delegationens skriftserie. Vi har i ettmyckel högt arbetskraftsdeltagande. Enligt OECD-statistik för åldrarna låg svenska kvinnornasarbetskraftsdeltagande på ,vilket skall jämföras med ell genomsnitt på för samfiiga medlemsländer. De svenska männen låg på86% och var därmed bara två procentenheterhögre än genomsnittet för män inom . Av undersökningen omönskad arbetstid framgår alltså att en stor andel av de anställda skulle viljaändra sin arbetstid. Sannolikt är detta till en del en effekt av att enså stor del av den svenska befolkningen är förvärvsarbetande. I och med attallt fler gmpper kommer in på arbetsmarknaden måste man räkna med att behovet av rörlighetoch variation ökar. Den stora ökningen avsysselsättningen i hade förmodligen inte kommilfill stånd om inte möjligheterna till ledighet och deltidsarbete hade ökat. Under dennaperiod genomfördes reformerbeträffande t.ex. föräldraledighet,studieledighet, delpension och ledighet för fackligt arbete. En stor andel avdem som kom in på arbetsmarknaden utgjordes avdeltidsarbetande. På uppdrag av DELFA har en studie genomförts som visarexempel på hur det ekonomiska utrymme somkan finnas för arbetstidsförkortningar kananvändas. Att önskemålen omändrade arbetstider är starka och att de varierar med bl. a. ålder ochkön pekar på att individen under sin livsarbetstid har ett behov av störreflexibilitet att kunna variera sin arbetstid. Arbetstagarnas personliga förhållandenoch önskemål skall också i största möjligautsträckning vara styrande för arbetstidens längd och förläggning. Detta ärviktigt att slå fast. Men också andra vill ha inflytande över flexibiliteten.Det kan t.ex. gälla arbetsgivaren, facket, konsumenterna eller vårdlagarna. Flexiblare arbetstiderkan vidare diskuteras ufifrån vilkaeffekter man vill eller kan uppnå. Det gäller bl. a. påverkan på sociala förhållanden och jämställdhet, på effektivitet iföretag och förvaltningar, på samhällsekonomi och på sysselsättning. Flexibla arbetstiderhar belysts och kommer också att tas upp av DELFA iflera projekt och publikationer. Jag anser att detta är ett mycket angeläget arbete. Vi måste varaöppna för en diskussion om nyskapandelösningar som bryter mot invanda föreställningar. På så sätt är jagövertygad om att vi kan finna arbetstidsformer som i hög grad kan Prop.1984/85:100 Bilaga 12 26 tillgodose individens krav samiidigi som detblir möjligl alt effektivare än ulnyttja maskiner och utmstning och atlfå till stånd bättre service åt konsumenterna. Kan vi dessutom få vissapositiva effekter på sysselsättningen är detta naturligtvis en fördel. Arbetslösheten väntas, som jag inledningsvisberört, öka eller ligga kvar på en mycket hög nivä i många under år1985. är en bidragande orsak till att debatten om arbetstidsförkortningarsom elt medel att minska arbetslösheten fortsätter att vara intensiv iVästeuropa. 1,0. 0,8. 0 -0,2. -0,4- -0,6- -0,8 -1,0 -1,2. -1,4 75 Fyra största europeiska * -1,6-1 -1,8 -2,0 -2,2 -2,4- -2,6- -2,8 'Avser , , och . Genomsnittligfaktisk arbelslid per anställd. Genomsniulig årlig förändring i procent. 1984/85:100 Bilaga 12 27 åtgärder genomförs eller diskuteras i olikaländer och internationella organisationer. Del gäller l.ex. s.k.arbetsdelning, sänkt pensionsålder eller förlängd skoltid, begränsning avövertidsarbete, längre semester saml ökade möjligheter lill deltidsarbete ochtjänstledighet. På senare lid har man i flera länder diskuterat flexiblarearbetstider som etl verksamt sätl atl minska arbetslösheten. Denna debatt harliksom den träffade arbetstidsuppgörelsen i belystsi skrifter från DELFA. Som framgår av figurenhar den genomsnittliga faktiska arbetstiden per anställd i de störreOECD-länderna minskat . Minskningen har varierat kraftigt om manjämför olika länder eller tidsperioder. I en DELFA-publikation sommaren 1984gjordes en jämförelse mellan arbetstidens längd och arbetslöshetens nivå ivissa . Rapporten ger inte något belägg för att arbetstidens längdskulle påverka arbetslöshet och sysselsättning. 1 råderfortfarande en utbredd skepsis till generella arbetstidsförkortningar som ettsätl att bekämpa arbetslöshet. Erfarenheterna från olika håll i avarbetstidsförkortningarna är inle övertygande. Det finns emellertid behov avökade kunskaper om samband mellan arbetstidsförkortningar ochsysselsättningseffekter. En lång rad sådana studier pågår f.n. både i enskildaländer och inom olika internationella organisationer, t. ex. . Pä uppdragav DELFA kommer en undersökning atl slutföras av sysselsättnings- ochproduktionseffekter av arbetstidsförkortningar 1982. Det råder alltsåosäkerhet om arbetstidsförkortningars sysselsättningseffekter. Däremot är detav många andra skäl önskvärt med arbetstidsförkortningar för alla. Så längedel samhällsekonomiska läget endast ger ett begränsat utrymme för förkortningarmåste dessa avgränsas lill gmpper med särskilda behov. Dessa frågor behandlas isocialdepartementets bilaga till budgetpropositionen. Inom kommittén (Dir.1984:42) för översyn av vissa frågor inom den allmänna pensioneringen kommeratt övervägas om de nuvarande reglerna för en rörlig pensionsålder ärtillfredsställande. I detta sammanhang skall också frågan om ett system medfrivilliga avgångar från arbetsmarknaden före den ordinarie pensionsåldernprövas. kommer därvid att överväga väsentliga delar av defrågor som har behandlats av äldrearbetskommittén i rapporten (SOU 1981:70)Arbele eller pensionering och slutbetänkandet (SOU 1983:62) För gammal förarbete? Arbetstidslagen har nuvarit i kraft . Jag har därför aktualiserat en kartläggning av lagenstillämpning. De centrala arbetsmarknadsparterna har som ett första led i dettaarbete tillfrågats om vilka avtal de träffat på grundval av lagen. a. avvikelser från lagens bestämmelser och de erfarenheter man har. I dettasammanhang kommer t.ex. tillämpningen av mertids- och övertidsbestämmelsemaoch regeln om lämnande av besked om arbetstidens förläggning att följas upp. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 28 Vissaarbetsrättsliga frågor Som en följd avregeringens program för det fortsatta reformarbetet görs en systematiskgenomgång på arbetsrättens område. Arbetet koncenlreras till demest angelägna frågorna. Inom finns en särskild beredningsgrupp med uppgift att göradenna genomgång och att förbereda reformarbetet. Gmppens arbete harresulterat i införandel av den s.k. 200- kronorsregeln, som begränsar skadeståndetför deltagande i olovliga strejker,förbudet för arbetsgivarna att som en stridsåtgärd hålla inne intjänad lön ochförbudet för arbetsgivarna atl göra avdrag för allmänna skadestånd på detarbetsrättsliga fältet (prop. 1983/84:165, AU 1984/85: 3, rskr 5). Arbetsgmppen fortsätter nu sitt arbete bl. a. genomatt följa den rättsutveckling som sker genom kollektivavtal. I anslutning tilldetla skall gruppen överväga om det finnsanledning att föreslå lagstiftningsåtgärder. En förändring avstor principiell betydelse på arbetsrättens område, som hargenomförts, är den i anställningsskyddslagen införda gmndsat-sen att enarbetstagare har rätt till full lön även om han eller hon permil-teras (prop.1984/85: 62, AU 4, rskr 000). Lagstiftningen har ett samband med de nyapermitteringslöneavtalen och har beretts i nära samarbete med de avtalsslutandeparterna. Vidare har vissa ändringar gjortsi anställningsskyddslagen och lagen (1974: 13) om vissa anställningsfrämjandeåtgärder i syfte att få bättre kontroll över och motverka miss-bmk av s. k. äldreavgångar (prop. 1983/84:162, AU22, rskr 367). Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandet till internationella arbetsorganisationen(). För beredning av vissa ärenden rörande samarbetet med finns entrepartiskt sammansatt kommitté, (SFS 1977:987). beslutande församling -arbetskonferensen - höll sitt sjuttionde möteunder juni månad 1984. deltog i mötet på sedvanligt sätt med entrepartsdelegation bestående av två regeringsombud, ett arbetsgivar-och ettarbetstagarombud samt experter. Parternas representanter utses stadgeenligt i samråd med de mest representativaarbetsmarknadsorganisationerna. Vart och ett av ombuden har rätt attyttra sig och rösta oberoende av varandra i konferensens plenum. Statsrådet fill president vid arbetskonferens och blev därmed denförsta kvinnan att inneha denna post. Förra gången en svensk innehadeuppdraget var , då var ordförande. Arbetskonferensenhar bl.a. till uppgift att anta arbetsprogram Prop.1984/85:100 Bilaga 12 29 och budgei saml att anta konventioner ochrekommendationer. arbetskonferens reviderade organisationens arbetsprogramoch budgei för ,som totalt omspänner ca 254 milj. dollar. För innebär konferensens beslut i denna del att det årliga bidraget, som förår 1984 belöper sig till , för utgår med ca 1,63 milj. dollar. Konferensenförättade också val till : s styrelse. På regeringssidan invaldes påen ordinarie plats och på en suppleantplats. kan därmedkomma att kandidera till en styrelseplats . antogs en rekommendation (nr 169) om sysselsättningspolitikenvilken senare kommer att föreläggas . har underdet gångna året fillträtt två , nämligen (nr 157) omupprättande av elt intemationellt syslem för bevarande av rättigheter inom den sociala tryggheten(prop. 1983/84:81, SfU 15, rskr 154) samt (nr 159) om yrkesinriktadrehabilitering och arbete (personer medhandikapp) (prop. 1983/84:139, AU 19, rskr 322). Konventionerna ratificerades av resp. den 12juni 1984. har därmed ratificerat sammanlagt 75ILO-konventioner. Fr. o. m. den 1januari 1984 har sammanlagl 13 industrikommiltéer. är medlem i sjuav dem, nämligen i kommittéerna för inlandssamfärdsel, jäm- och stålindustri,byggnads-, anläggnings- och offentliga arbeten, kemisk industri, tjänstemän ochutövare av fria yrken, livsmedelsindustri samt skogs- och träindustri. har dessutomen regeringsplats i dentvåpartiska kommittén för offentlig tjänst. I samarbete medInternational () arrangerade i maj1983 i den 10: e världskongressen om förebyggande av olycksfall iarbete. står som värd för den 11: e världskongressen år 1987.Arbetarskyddsnämnden kommer att vara huvudansvarig för kongressens planeringoch genomförande. En organisationskommitté har tillsatts. Arbetet med attrevidera programmet för det nordiska samarbetet på arbetsmarknadsområdethar fortsatt under är 1984. Ett förslag till nytt samarbetsprogramläggs fram vid session . Detsamma gäller dennordiska plan för ekonomisk utveckling och full sysselsättning vilkenåterremitterades vid session 1984 med begäran om ett nyttministerrådsförslag till sessionen 1985. I maj 1984fastställde ett nytt nordiskt samarbetsprogram påarbetsmiljöområdet. I det nya programmet är frågor som rör den nya teknikens inverkan påarbetsmiljön myckel framträdande. I april1984 antog en nordisk handlingsplan på data-teknologiområdet. Flera samarbetsprojekt, bl.a. rörande datateknik och arbetsmiljö, har startats. har ävende ekonomiska konsekvenserna av arbetsmiljöföreskrifter särskilt uppmärksammats.För år 1985 har ministerrådetdessutom avsatt medel för ett tvärsektoriellt samarbete om arbetstidsfrågor. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 30 Med hänsyn till att migrationsfrågornahar fått ökad betydelse i de nordiska länderna beslutade (samarbetsminisl-rarna) atttillsätta en särskild kontaktgmpp under nordiskaarbetsmarknadsulskotlel (NAUT). Kontaktgruppen, som hade i uppdrag att lägga förslag om det fortsatta nordiskamigrationssamarbetet avslutade sitt arbete . Gmppensrapport remissbehandlas f. n. Enkartläggning av nordbors rättigheter vid bosättning och vistelse i annalnordiskt land avses att genomföras av . Det svensk-finska migrationssamarbetethar utvidgats och fördjupats. Med anledningav att en ny överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad slöts år 1982har svensk-finska avtal (det s.k. kanaliseringsavtalet) reviderats. Ett nytt avtal undertecknades av Sverigeoch och trädde i kraft . Det andra svensk-finska flerministermötel ommigrationsfrågor ägde mm i Helsingforsijanuari . Vid överläggningarna behandlades främst frågor rörande ulbildning och samhällsservice på finskaspråkel för sverige-fin-nar. Den svensk-finska samarbetsgmppen för hälso-,sjuk- och socialvårdsfrågor harunder särskilt behandlat frågor rörande finländska barn och ungdomarsaml äldre invandrare. En särskild samarbetsgmpp har tillsatts för frågor rörande kulturell verksamhetför sverigefinländarna. Arbetsmarknadsdepartementetdeltar aktivt i det internationella arbetet inom Organisationen för ekonomisktsamarbete och ulveckling (), bl.a.inom arbetskrafts- och socialkommittén ochdess arbetsgmpper. Av särskild betydelse är sysselsättningsfrågorna urperspektivet av strukturförändringar, införande av ny teknik och åtgärder föratl slödja lokala sysselsättningsinitiativ för att skapa permanentsysselsättning. har f. n. ordförandeskapet i : s arbetsgrupp förmigrationsfrågor. Samarbetet mellan och FN:sflyktingkommissariat (UNHCR) har byggts ut och bl.a. anordnasflera möten i asylrättsliga frågormellan företrädare för de svenska myndigheterna och för UNHCR. Inom Europarådetbehandlas flyktingfrågorna inom en särskild arbetsgrupp (CAHAR). FN: sgeneralförsamling beslutade att som avslutning på FN:s kvinnoårtionde sammankallaen konferens för att granska och utvärderaresultaten av kvinnoårtiondet. En nordisk förberedande konferens arrangerades i . Denordiska länderna kommer bl.a. attbidra till kvinnokonferensen i med en gemensam studie om "Kvinnor i ".Regeringen har, som nämnts tidigare,uppdragit åt jämställdhetsrådet att biträda i förberedelserna av konferensen. En arbetsgrupp undergeneralförsamlingens tredje utskott har avslutat förstaläsningen av en om rättigheter för alla migrerande arbetare och deras familjer. Ett första möte meden svensk-grekisk kommitté för migrationsfrågor hölls . 1984/85:100 Bilaga 12 31 Etl samarbetsavtalpå arbetsmiljöområdet mellan och EG- kommissionen undertecknades . Ett möte påtjänstemannanivå planeras under våren 1985för vidare diskussion om angelägna samarbetsområden. slöts även ett arbetsmiljöavtal mellan Sverigeoch . Regeringen har utsett svenska represenlanter i ensamordningsgmpp för vidareutveckling av delta avtal. För atl bevakafrågor som rör arbetsmarknads- och socialdepartementens verksamhetsområdenfinns f. n. fyra arbetsmarknadsråd vid utlandsmyndigheterna i , , Londonoch . En försöksverksamhet med särskilda arbetsmiljöattachéer iBryssel och (SFS 1983:69)pågår t.o.m. . minskadeinvandringen för atl åter öka år 1984.Preliminära uppgifter för visar alt invandringen av utländska medborgare har ökat från 22300 personer till 1984. I förhållande till de nordiska länderna redovisas för fjärde årel i följd ett utvandringsöverskoll.Invandringen framgår av följande tabell. 1984(1) (1) Preliminär beräkning Invandringen frånFinland har fortsatt alt minska, från 1982 till 4100år 1983. Preliminära uppgifter för redovisar en invandring från Finlandpå ca 4000 personer. Den utomnordiska invandringen har fortsatt atl öka. Preliminära uppgifter visar påen uppgång från nära 15000 Prop.1984/85:100 Bilaga 12 32 tillca 17 000 personer .