prop · G803159 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:159 omlag om kontroll av husdjur m. m.; besluladden 28 febmari 1985. Regeringenföreslår all anla del förslag som har lagits upp i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås all etl anlal lagar som reglerar aveln av husdjur ochhälsokontrollen av sådana djur ersätts av en ny lag. Även seminverk-samhetenskall kunna regleras med slöd av den nya lagen. Vidare föreslås styrmedel föratt förbättra djurhälsan och djurskyddet inom slaklsvinspro-duklionen. Dennya lagen föreslås träda i krafl den Ijuli 1985. 1984/85:159 2 Lagom kontroll av husdjur m. m. 1§ Syftet med denna lag är att främja animalieproduktionen och djurs lämplighetför avel i näringsverksamhet saml all förebygga sjukdomar hos djur. Regeringenfår i del syfte som anges i första stycket meddela föreskrifter om kontroll avhusdjur och av andra djur, som människan har i sin vård, samt ge organisationerpå jordbruksnäringens område eller andra sammanslutningar räll alt anordnasådan kontroll. 2§Regeringen får i det syfte som anges i l§ första stycket meddela föreskrifierom seminverksamhel och för övertöring av befruktade ägg mellan hondjur. 3§Den som innehar djur av sådanl slag och inom sådant område lör vilkel kontrollenligt 1 § har anordnats har räll all få djuren anslulna lill kontrollen.Fortsatt anslulning får vägras, om djurens innehavare inle följer de föreskrifiersom gäller för kontrollen. 4§ Djur som omfattas av kontrollen får enligt de föreskrifter som meddelas avregeringen överlåtas under särskild beleckning som är förbehållen sådana djur. 5§Om del fmns hälsokontroll anordnad för slaktsvin, får regeringen föreskriva allen avgifi får tas ul vid slakt av svin från sådana besättningar som inteomfattas av kontrollen och i vilka sjukdomar i särskilt hög grad förekommer. Regeringenfår överlämna åt innehavare av slakteri all uppbära avgift av den som lämnarsvinen lill slakt. 6§ Regeringen får överlämna åt lantbruksslyrelsen atl 1. meddela föreskrifier som avses i 1 § andra slyckel,2 och 4S§ saml 5$ försia slycket, 2. ge organisationer på jordbruksnäringens områdeeller andra sammanslutningar rätt atl anordna sådan kontroll som avses i I §, 3. besluta om sådanl överlämnandesom avses i 5§ andra slyckel. 7§ Den som med uppsåt eller av grov oaktsamhet bryler mot en föreskrifl som harmeddelals med stöd av 2 eller 4 § döms till böler, om inte ansvar för gärningenkan ådömas enligt . Dennalag Iräder i krafl . 1. lagen (1914:451) om hingstbesiktningslvång, 2. lagen (1928:196) om galtbesiklningstvång, 3. lagen (1976:300) medbemyndigande atl meddela föreskrifter om seminverksamhel för avel av vissahusdjur. Prop.1984/85:159 3 4. lagen(1978:878) om överföring av ägg mellan hondjur för avel av husdjur, 5. lagen(1980:370) om organiserad hälsokontroll av husdjur. Regeringen eller, efter regeringens besiämmande, lantbruksslyrelsen får meddela föreskrifier om atlhandjur får användas lill avel endasl om de har avelsvärderats. får meddelas all gälla längst till och med utgången av juni 1987.Vid överträdelse av föreskrifl om avelsvärde-ring gäller 7 § lagen. 1984/85:159 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , Propositionom lag om kontroll av husdjur m. m. Lantbruksslyrelsenhar i en framslällning lill regeringen den 29 seplember 1983 föreslagil att etlanlal lagar som reglerar aveln av husdjur och hälsokontrollen av sådana djur ersätlsmed en ny lag rörande kontrollen av husdjur och viss verksamhel som haranknytning till denna kontroll. Till prolokollet i della ärende bör fogas lanlbruksstyrelsensförslag lill lag om husdjurskonlroll m. m. som bilaga I. Efterremiss har yttranden över lanlbmksstyrelsens förslag avgells av statskontoret, riksrevisionsverkei,, slalens , slalens jordbruksnämnd, kammarrälleni , , slalens velerinärmedicinskaanstalt, , Lantbmkamas riksförbund.Hushållningssällskapens förbund, Tjänslemännens cenlralorganisalion.Centralorganisationen /SR som har åberopal ell yltrande av . i , och . EnsammansläUning av remissyllrandena bör fogas lill protokollet i della ärendesom bilaga 2. Regeringenuppdrog den 20 oklober 1983 ål lanlbruksstyrelsen all i samråd med slalenslivsmedelsverk och slalens jordbruksnämnd uireda och lämna förslag lillåtgärder för att förbällra djurhälsan och djurskyddet inom svinskötseln m. m. Lantbruksslyrelsenhar i skrivelse den 9 oklober 1984 med överiämnande av utredning ochsamrådsyttranden från slatens livsmedelsverk och statens jordbmksnämndredovisat uppdragel. Skrivelsen bör fogas som bilaga 3 till protokollet i detlaärende. Yttranden har avgetls av , slalensvelerinärmedicinska anstalt, , livsmedelsinduslriförbund.Kooperativa förbundet. Centralorganisationen /SR. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas som bilaga 4 till protokollet i dellaärende. Modernhusdjursförädling innebär att man genom olika avels- och urvalsmetoder sökerfå fram de bäsla husdjuren. Genom framstegen inom ärftlighelslärans område harman utvecklat fiera och säkrare sådana metoder. För lillämpningen av dessa meloderi husdjursförädlingens Qänst är del av grundläggande belydelse all det finnstillgång lill en organiserad husdjurskontroll. En sädan kontroll innebär idetta sammanhang bl.a. insamling och bearbetning av data om djurens identitet,härstamning, prestationer och produklionsegenskaper, vilka uppgifter läggs lillgmnd för en ralionell husdjursskölsel. I fråga om vissa djurslag innebärkontrollen alt endasl djur som uppfyller särskilda krav får användas i aveln.Till husdjurskonlrollen hör också den hälsokontroll som är organiserad för vissadjurslag och vars främsla syfte är all förebygga sjukdomar. En nära anknylning tillkontrollen av husdjur har seminverksamheten och verksamheten med överföring avbefruktade ägg mellan hondjur. De nuvarandebestämmelserna om husdjurskonlrollen innebär bl.a. att lanlbruksstyrelsenmeddelar regler för registrering av avelsdjur och uppgifter om sådana djur.Sådana bestämmelser finns bl.a. i kungörelsen (1966:560) om slöd ål hästaveln, m.m.och i kungörelsen (1967:396) om kontrollverksamhet beträffande nötkreatur,svin, får och getter m.m. Enligt lagen (1914:451) om hingslbesiktningstvångfår, med vissa undanlag, endasl hingstar som godkänts av staten användas för avelsändamål,Lagen (1928:196) om galtbesiklningstvång innehåller liknande beslämmelser för svinaveln.För hälsokontrollen av husdjur gäller alt lantbmksstyrelsen får ge enorganisation på jordbmksnäringens område eller någon annan sammanslulning rättall anordna sådan kontroll i enlighel med en plan och rikllinjer som har godkänlsav slyrelsen. Beslämmelser om della finns i lagen (1980: 370) om organiseradhälsokontroll av husdjur och i en lill lagen hörande förordning (SFS 1980:372).Bestämmelserna om seminverksamhel, lagen (1976: 300) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om seminverksamhel för avel av vissa husdjur och enförordning i samma ämne Prop.1984/85:159 6 (SFS1976: 301), ger lantbruksstyrelsen möjlighet all föreskriva vissa krav på dehandjur som skall lämna sperma till verksamhelen. Med slöd av de nämndaförfattningarna kan lantbmksstyrelsen föreskriva underrättelseskyldighet förden som bedriver seminverksamhel. Enligt lagen (1978:878) om överföring av äggmellan hondjur för avel av husdjur bemyndigas regeringen eller myndighel somregeringen besiämmer att meddela föreskrifter för sådan överföring, vilkel ocksähar skell genom beslämmelser i 3 § djurskyddsförordningen (1979:287). Denuvarande bestämmelserna för husdjurskontrollen innebär att staten medverkar ikontrollen på olika sätt. 1 slor utsträckning innebär denna medverkan attsamhället ställer upp vissa regler för och övervakar verksamheter som handhasav organisaiioner inom jordbruksnäringen. En sådan ansvarsfördelning slår iöverensstämmelse med vad statsmakterna uttalade i fråga om husdjurskonlrollen(prop. 1967:74, JoU 18, rskr 27). Innebördenav !%7 års beslut är att slalens mera långtgående och direkta ansvar förhusdjurskontrollen bör föras över på näringsulövarna. Så har också skett ulomvad belräffar svinkontrollen och hästkontrollen. I fråga om den sistnämndakontrollen har beslutat (prop. 1983/84:100 bil. II, JoU25, rskr209) all del direkta ansvarei skall överföras från staten titlnäringen. Överlagandet skall ske senasl innevarande år. 2.2Överväganden beträffande en ny lag om husdjurskontroll m. m. Mittförslag: De nuvarande lagarna på husdjurskontrollens område ersätts med enenda lag som ger slöd för all i administrativ ordning meddela nödvändiga delaQföreskriflerför husdjurskonlrollen. Lantbruksstyrelsensförslag: Överensslämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Remissinstanserna ansluter sig till lantbruksslyrelsens förslag. Kammartätten iSundsvall anser dock alt en överarbelning av förslaget bör ske. Skälenför mitt förslag: Det finns anledning all göra en genomgripande översyn av dennuvarande lagstiftningen om husdjurskonlroll. Lagstiftningen bör utformas med ulgångspunktenalt slatens medverkan i princip bör inskränka sig lill att vissa ramar och rikllinjeranges i föreskrifter för verksamheten och att denna slälls under viss lillsyn.Kontrollen bör omhänderhas av organisationer på jordbmksnäringens område ellerandra sammanslutningar, som alltså bör få rätt all anordna kontroll för visst djurslag.1 den nya lagen bör regeringen eller, i den utsträckning regeringen Prop.1984/85:159 7 bestämmer,lanlbmksslyrelsen bemyndigas att meddela de erforderliga föreskrifierna. För deolika delarna av husdjurskonlrollen bör i huvudsak föQande regelsyslem finnas. Förfrämst husdjursaveln är del väsentligt att uppgifter om djuren regislreras på ellöverskådligt säll. En form för en sådan regisirering är slambokföring sominnebär all avelsdjur och sådana uppgifter om djuren som är av belydelse för avelnregislreras. För vissa djurslag sker en dataregislrering av alla djur som haruppnått vissa minimiresultat. Lik.som bör såväl slambokföringen somannan molsvarande registrering skötas av näringens egna organisationer.Föreskrifter bör emellertid finnas om hur bokföringen eller registreringenskall genomföras. Dessa föreskrif ler bör meddelas av lanlbruksstyrelsen somockså bör utöva viss tillsyn av verksamhelen. 1fråga om den del av husdjurskonlrollen som innebär begränsningar för all djurskall få användas i aveln har del hitlills gälll särskilda regler för aveln avhästar och svin. Handjuren skall uppfylla vissa kvalitelskrav enligtföreskrifter meddelade av regeringen eller lantbruksslyrelsen. Vidare ankommerdel på en slallig nämnd resp. en av lantbmksnämnden ulsedd förrättningsman allpröva om de föreskrivna kraven är uppfyllda. 1 enlighel med vad jag har anförlom principerna för den nya lagstiftningen bör slatens verksamhel med prövningför godkännande av avelsdjur upphöra. 1 princip finns del inle heller lillräckliganledning all från del allmännas sida föreskriva särskilda krav på de handjursom skall användas i avel. Sådana föreskrifier gäller numera bara i fråga omhingstar och galtar. Lantbruksslyrelsenhar föreslagil en särskild regel som gör del möjligt atl slälla upp villkor föratt djur skall få användas för avel. Jag vill för min del hänvisa tillregeringens och lanlbmksstyrelsens möjligheter all med slöd av den nuföreslagna lagen ge föreskrifter för husdjurskonlrollen. Genom sådana föreskrifierblir del möjligt att slälla upp villkor för avelsarbetet. I princip bör detemellertid ankomma på de ansvariga organisalionerna atl besluta hur delframlida avelsarbetet skall bedrivas. Underen övergångsperiod kan del, somjag har anfört i föregående års budgetproposition,vara nödvändigt all ställa upp krav från del allmännas sida på en avelsvärderingav handjur som skall användas lill avel. bemyndigande atl meddela föreskrifierom etl sådanl krav bör las in i övergångsbestämmelserna lill den nya lagen. husdjurskonlrollen ingående hälsokontrollen har behandlats av år1980 då lagen om sådan kontroll beslutades (prop. 1979/80:61, JoU 31, rskr265). Bestämmelserna lag bör i huvudsak oförändrade föras över tillden nya lagen. Kontrollen bör genomföras i enlighel med de föreskrifter som lantbmksstyrelsenmeddelar. 1 överensstämmelse med vad som gäller enligt lag bör delenligt de nya bestämmelserna vara möjligt all anordna hälsokontroll även förandra djur än husdjur inom jordbruksnäringen. 1984/85:159 8 Fleraremissinslanser har framhållit vikten av att husdjurskontrollen organiseras på eltsådant sätl alt den blir konkurrensneulral. Kontrollen av svinaveln, så som denf.n. är anordnad, har utsatts för kriiik av bl.a. () och slatens pris- och kartellnämnd (SPK). Somjag redan har nämnl fårgaltar användas till avel först sedan de besiklals och godkänls avlantbruksnämnden. Godkännandet kräver emellertid i sin tur att galtbesältningenhar underkastats en kontroll som näringen själv ansvarar för men som bedrivs ienlighet med lanlbmksstyrelsens föreskrifter. NO:s och SPK:s anmärkningargäller det förhållandel all alll huvudmannaskap för denna kontroll finns inomde lanlbmkskooperaliva husdjurs- och slakteriorganisationerna, vilkel kan gedessa organisaiioner konkurrensmässiga fördelar i förhållande lill andra producenier.Även andra konlrollformer har utsatts för kritik för bristande konkurrensneutralitet. Jagdelar den uppfallning som bl.a. NO och SPK företräder, nämligen all den husdjurskonlrollsom byggs upp med slöd av den nya lagen måsle organiseras så all den inteinverkar på konkurrensen inom näringen. Det är angelägel alt denna fråganoggrant beaklas av den myndighel som efler regeringens bemyndigande har atl laställning lill huvudmannaskapet för olika konlrollformer. Vadbelräffar seminverksamhel och överföring av befmktade ägg har lantbruksslyrelsenföreslagit alt del i fortsättningen skall krävas lillslånd för sådanverksamhet. Förslaget all ersälta den nuvarande anmälningsplikten med entillståndsprövning skall ses mol bakgrund av den utveckling som skell inomområdet. De nuvarande reglerna tillkom vid en lidpunkl då seminlekniken endast lillämpadespå nötkreatur. En seminförening med fast organisalion svarade alllid förverksamheten som utfördes av specielll ulbildade veterinärer och seminbilräden.Sedan dess har lekniken börjat lillämpas också på svin, får, getter och hästar.Enskilda djurägare ulför i relativt slor omfallning semineringen ulanför seminföreningarna.Import av och handel med sperma förekommer också i ökad omfallning. Enligt lantbmksstyrelseninnebär ett tillslåndskrav förbättrade möjligheter till ingripande bl.a. när seminverksamheteninle uppfyller kraven på smittskydd eller djurskydd. Flertalel remissinslansersom har uttalat sig i frågan har lillslyrkl förslaget. Jag finner det därförbefogat all det i den nya lagen förs in en bestämmelse som ger regeringen möjlighelall meddela föreskrifter för den verksamhel som är i fråga. Lantbmksstyrelsenbar föreslagit att den nya lagstiftningen skall omfalla också den uppgifisskyldighetsom föreskrivs i kungörelsen (1974:661) om uppgifler för galt- och betäckningsslatisliken.Enligt min mening har den i kungörelsen föreskrivna uppgiftsskyldighelen inleett sådanl samband med husdjurskonlrollen att den bör gmndas på den nuföreslagna lagen. Del innebär alt del i den nya lagen inle bör las in någotbemyndigande som särskilt avser föreskrifter om uppgiftsskyldighet.Föreskrifter, som inne- Prop.1984/85:159 9 bärall den som ansluter sig lill en husdjurskonlroll blir skyldig att lämna uppgiflersom rör kontrollen, kan meddelas med slöd av den föreslagna lagens övriga bemyndiganden. 2.3Åtgärder för att förbättra djurhälsan och djurskyddet inom slaktsvinsproduktionen Mittförslag: Om del finns hälsokontroll anordnad för slaktsvin, får regeringenföreskriva att en avgift får tas ut vid slakt av svin från sådana besättningarsom inte omfattas av kontrollen och i vilka sjukdomar i särskilt hög gradförekommer. Lantbruksstyrelsensförslag: Slaktsvinsproducenter vars besättningar är anslulna till enhälsokontroll bör få en premie i förhållande lill anlalel anslutna svin.Premien bör finansieras via prisregleringen för kött och fläsk. Remissinstanserna:Flertalel remissinstanser är positiva till en hälsokontroll för slaktsvin men meningamaär delade om utformningen av del ekonomiska styrmedlet. Skälenför mitt förslag: Av lantbruksslyrelsens utredning framgår all det finns belydandebrisier i slaktsvinens nuvarande hälsotillstånd. Enligt min mening kannuvarande förhållanden inle anses godlagbara vare sig från djurskyddssynpunkleller med hänsyn tUl kraven på god kvalitet på livsmedel. Jag delar lantbruksslyrelsensoch flertalet remissinstansers uppfallning att en förbättring av förhållandenai första hand bör åstadkommas genom all en hälsokontroll införs inomslaktsvinsuppfödningen. En sådan kontroll kan anordnas enligt mitl förslag tilllag om kontroll av husdjur. Jag vUl erinra om att del tiUbakafinns en organiserad hälsokontroll för avelsbesätlningar och smågrisproducerandebesättningar. 1 prakliken förmedlas endasl djur från besättningar som äranslutna liU hälsokontrollen och denna omfaltar föQaktligen praktiskt lagetalla uppfödare av dessa djurkategorier. Frånnäringens sida har man uttalat elt starki intresse för att uividga nuvarandehälsokontroll inom svinskötseln till att omfatta även slaktsvins-besättningar.Jag bedömer att en sådan kontroll bör kunna vara fulll ulbyggd senast den Ijanuari1987. Kostnaderna för kontrollen bör betalas av uppfödarna. En hälsokontroll inom slakisvinsproduktionen bör gmnda sig på all slaklsvinsbesäiiningarnashälsotUlslånd fortlöpande föQs som ett moment i kötlbesiktningen. En sjukdomsregislreringär genomförd vid ell flertal slakterier och den bör kunna byggas ut tillatt omfatta samtliga slakterier, ti 1984185. 1984/85:159 10 Detär alltså angelägel att en organiserad hälsokontroll för slaktsvinsbe-sällningarsnarast anordnas och alt kontrollen får en så slor anslulning som möjligt. Specielllviktigt är givetvis alt sådana besättningar som har en hög sjukdomsbelastningblir föremål för åtgärder inom ramen för en organiserad hälsokontroll. Medhänsyn lill det intresse för kontrollen som finns inom näringen lorde det generellastyrmedel som lantbruksstyrelsen föreslagit inle behövas. I stället börstyrmedlet utformas så all den uppfödare som står ulanför kontrollen och i varsbesättning en hög sjukdomsfrekvens konstateras får ell ekonomiskt incitament tillall ansluta sig lill kontrollen. Enligtmin mening bör de kosinader som kontrollen kan medföra uppvägas genom enförbättrad djurhälsa och därigenom ell bättre ekonomiskl utbyle förproducenterna. Omdel visar sig att en önskvärd anslutning till kontrollen inle har uppnålls den Ijanuari1987, bordel således därefler finnas en möjlighel all sätta in etl styrmedelsom främjar ett dellagande i kontrollen. Jag föreslår mol den bakgrunden ettbemyndigande i den nya lagen som gör det möjligt all meddela föreskrifier om ensärskild avgifi för vissa djurägare som inte ansluter sig lill kontrollen. Somjagnyss antydde bör avgiften tas ul bara av de djurägare som står ulanförkontrollen och som samiidigi har besättningar i vilka del förekommer sjukdomari särskilt hög grad. Avgiften bör beslämmas så all del för uppfödaren framslårsom en klar ekonomisk nackdel all slå ulanför kontrollen. Konstaterandet avsjukdomsgraden i en besättning bör ske på grundval av sjukdomsregislreringenvid slakteriet. Avgiften bör las ut genom ell avdrag på den ersällningdjurägaren får från slakteriet när han lämnar sina svin för slakt. Slakterietbör få uppdraget all ombesörja avgiftsuttaget. Avgifisskyldigheten bör upphöranär djurägaren ansluter sig lill hälsokontrollen. Skulle djurägaren inle följade föreskrifter som gäller för hälsokontrollen riskerar han all bli uteslutenoch därmed återigen avgiftsskyldig under föruisättning att sjukdomsförekomsieni hans besättning beslår. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsett förslag lill lag om kontroll av husdjur m. m. Syflelmed denna lag är all främja animalieproduktionen och djurs lämplighet för aveli näringsverksamhet saml atl förebygga sjukdomar hos djur. 1984/85:159 11 Regeringenfår i det syfte som anges i försia slyckel meddela föreskrifter om kontroll avhusdjur och av andra djur, som människan har i sin vård, samt ge organisationerpå jordbmksnäringens område eller andra sammanslutningar räll atl anordnasådan kontroll. Iparagrafen preciseras syftet med husdjurskonlrollen. Avsiklen är all främja animalieproduktionenoch djurs lämplighet för avel samt djurhälsan. Kontrollen i de förslnämndahänseendena avser en sammanslällning av uppgifler om identitet, härstamning ochproduklion eller prestation, vilka uppgifler läggs till grund för en ralionellskötsel. Till den del ändamålet är all förebygga sjukdomar motsvararparagrafen 1 § lagen (1980:370) om organiserad hälsokontroll av husdjur. TUlämpningsområdelomfattar inte bara husdjur. Andra djur som kan komma i fråga för kontroll ärexempelvis försöksdjur. Paragrafeninnebär etl bemyndigande för regeringen atl meddela föreskrifter om hurhusdjurskontrollen skall genomföras. Därmed avses föreskrifter om kontroUensnärmare omfattning och ulformning samt föreskrifter om avgifier för kontrollen.Föreskrifterna kan också avse t. ex. skyldighel atl bevara genetisktvärdefullt maierial for evenluella framtida behov. Dessulom ges regeringenlagstöd för all låta-en organisalion på jordbmksnäringens område eller annansammanslutning fullgöra uppgifter som kan innebära myndighetsutövning. Del fömtsätlsall en sammanslutning som anordnar hälsokontroll också kommer all pröva om djurvilka omfallas av kontrollen får säQas under särskild beleckning som anger atlde är fria från vissa sjukdomar. Med hänsyn lill alt beteckningen vidstraffansvar är förbehållen djur som är anslutna lill kontrollen får prövningenkaraklär av myndighetsutövning. Regeringenfår i del syfte som anges i 1 § första stycket meddela föreskrifter om seminverksamheloch för överföring av befmktade ägg mellan hondjur. Paragrafenersätter bestämmelserna i lagen (1976:300) med bemyndigande att meddelaföreskrifter om seminverksamhel för avel av vissa husdjur och lagen (1978: 878)om överföring av ägg mellan hondjur för avel av husdjur. Det nya bemyndigandetär inte begränsai lill all gäUa husdjur. Jag vill också hänvisa tiU vad jag iden allmänna motiveringen har anfört om tiUståndskrav för den verksamhet somavses med bemyndigandel. Densom innehar djur av sådant slag och inom sådant område för vilket kontrollenligt 1 § har anordnats har rätt all få djuren anslulna till kontrollen.Fortsatt anslutning får vägras, om djurens innehavare inte föQer de föreskriftersom gäller för kontrollen. 1984/85:159 12 Paragrafeninnebär all den sammanslulning som har åtagit sig atl anordna husdjurskontrollinte får vägra någon djurägare anslulning med hänvisning till alt vederbörandeinte är medlem i sammanslutningen. Av bestämmelsen följer atl sammanslutningeninle får särbehandla någon djurägare genom alt slälla upp särskilda villkor förhans anslulning. Djurägarens räll lill anslutning är självfallet beroende av atlhan är villig all följa de föreskrifter som har meddelals för kontrollen. Djursom omfallas av kontrollen får enligt de föreskrifter som meddelas avregeringen överlåtas under särskild beleckning som är förbehållen sådana djur. Paragrafenmoisvarar 3 § lagen (1980: 370) om organiserad hälsokontroll av husdjur. Den hälsokonlroUsom ingår i husdjurskonlrollen används som elt konkurrensmedel på det sältelall djuren kan säljas under viss beteckning som anger all de är fria från desjukdomar som kontrollen avser. Det kan finnas anledning all närmare preciseraunder vilka villkor en sådan försäljning får ske. 1 paragrafen bemyndigasregeringen meddela sådana föreskrifter. Omdel finns hälsokontroll anordnad för slaktsvin, får regeringen föreskriva atlen avgifi får las ul vid slakt av svin från sådana besättningar som inteomfattas av kontrollen och i vilka sjukdomar i särskilt hög grad förekommer. Regeringenfår överlämna ål innehavare av slakteri att uppbära avgifi av den som lämnarsvinen lill slaki.