prop · G80324 · 1984-12-31 00:00:00 — omsocialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara; beslutad den 27 september1984. Regeringenföreslår att anta det förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om en beredskapslagstiftning påsocialförsäkringsområdet. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1januari 1985. 1Riksdagen 1984/85. Lagom socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara 1 § Kommer riket i krig, skall4-11 §§ tillämpas. 2 § Regeringen får föreskriva att4-11 §§ helt eller delvis skall tillämpas från den tidpunkt som regeringenbestämmer 1. om riket är i krigsfara, 2. om det råder sådanautomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara somriket har befunnit sig i. Föreskrifterenligt första stycket skall underställas prövning inom en månad fråndet de beslutades eller, om ej pågår, från början av närmast följanderiksmöte. Sker ej underställning eller godkänner ej föreskrifternainom från det underställning skedde, upphör föreskrifterna attgälla. 3 §Under tid då bestämmelserna i 4-11 §§ tillämpas gäller inte i lag eUer annan författning meddelade föreskrifter i den mån de strider mot 4-11 §§ eller föreskrifter som har meddelats med stöd av dessa bestämmelser. FöreUggerinte längre sådana förhållanden som avses i 1 § eller 2 § första stycket, skallregeringen föreskriva att bestämmelserna i 4-11 §§ inte längre skall tillämpas. 4 §En allmän försäkringskassa får underlåta att enUgt lagen (1962:381) om aUmän försäkring skriva in en försäkrad till dess fråga uppkommer om rätten tiU en försäkringsförmån. I sådant fall gäller inskrivningen från och med den tidpunkt då den försäkrade skulle ha varit inskriven enligt nämnda lag. Omförsäkringskassan i samband med inskrivning enligt första stycket beslutar omtillhörighet till sjukpenningförsäkringen, gäller beslutet i den delen från dentidigare tidpunkt då sådana förhållanden inträtt att den försäkrade skulle havarit sjukpenningförsäkrad, dock tidigast från och med den dag då inskrivningenskall gälla. 5 §Den som uppbär en förmån, som administreras av och de allmänna försäkringskassorna, är skyldig att utan dröjsmål till anmäla förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av förmånen. Omförmånstagaren är omyndig, åligger anmälningsskyldigheten förmyndaren. I frågaom den som är underårig är också vårdnadshavaren anmälningsskyldig. Skerutbetalning eljest till någon annan än förmånstaga- Prop.1984/85:24 3 ren, åligger motsvarande skyldighet även den till vilkenförmånen betalas ut. 6 § En allmän försäkringskassa får besluta i ärenden ivilka behörigheten att fatta beslut tillkommer annan försäkringskassa, om hinder eller avsevärd svårighet föreligger för den senare kassan att utöva beslutsrätten. 7 § Föreligger hinder eller avsevärda svårigheter för enpensionsdelegation eller försäkringsnämnd hos en allmän försäkringskassa att avgöra ärenden i den ordning som är föreskriven, får beslut fattas av delegationen eller nämnden i annan sammansättning eller med mindre antal ledamöter. Motsvarande gäller beslut av styrelse eller beslut i andra ärenden vars avgörande kan ankomma på ett särskilt organ hos kassan. Beslut får även när det är påkallat fattas av tjänsteman hos försäkringskas san. Utbetalning av socialförsäkringsförmåner m.m. 8 § Bestämmelserna i 9 och 10 §§ skall tillämpas påförmåner som enligt lag eller annan författning eller regeringens förordnande månatligen eller skall betalas ut av eller av en allmän försäkringskassa. Efter överenskommelse mellan ochstatens löne- och pensionsverk skall de allmänna försäkringskassorna sörja förutbetalningen av statliga tjänstepensioner. Motsvarande gäller pensioner somadministreras av Kommunernas Pensionsanstalt. Därvid tillämpas bestämmelsernai 9 och 10 §§ på sådana pensioner. 9 § Den som är berättigad till en förmån som avses i 8 §skall erhålla ett bevis (förmänsbevis), som anger den ersättning som han är berättigad tUl. Den som har anspråk på en förmån men inte är registreradsom förmånsberättigad skall anmäla detta till . Om försäkringskassanfinner att han är berättigad till förmånen, skall förmånsbevis utfärdas. Om förutsättningarna för rätten till eller storleken av enförmån ändras, skall , i förekommande fall mot återlämnande avtidigare utfärdat förmånsbevis, utfärda nytt förmånsbevis. Den försäkrade är skyldig att utan dröjsmål tillförsäkringskassan överlämna det förmånsbevis som tidigare utfärdats om nyttförmånsbevis utfärdas eller om rätten att uppbära förmåner upphör. Vad som harsagts nu gäller inte om förmånsbeviset har förkommit eller om hinder möter motatt återlämna förmånsbeviset. 1984/85:24 4 10§ Om datasystem har försatts ur funktion, får förmånersom avses i 8 § betalas ut mot uppvisande av förmånsbeviset. Inträffarförhållande som avses i första stycket innan förmånsbevis har utfärdats, fårförmånen betalas ut mot uppvisande av en utbetalningshandling som avsernärmast föregående utbetalningsperiod. Omutbetalningshandlingen har förkommit, får den allmänna påbegäran av förmånstagaren utfärda särskilt bevis om rätten till förmån.Motsvarande gäller om förutsättningarna för rätten tiU förmånen eller storlekenav förmånen har ändrats. 11§Regeringen får i den mån det påkallas av förhållandena föreskriva att förmånersom administreras av och de allmänna försäkringskassornainte skall betalas ut. Regeringen får också föreskriva att sådana förmånerskall bestämmas enligt andra grunder eller i annan ordning än som gäUer enligtlag eller annan författning. Dennalag träder i kraft . 1984/85:24 5 Närvarande:statsråden I. , ordförande, och , , , ,, , , , , R. , ,, , Propositionom socialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara Socialförsäkringssystemeti inskränkt mening omfattar den allmänna försäkringen - dvs. sjukförsäkring medföräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring, folkpension och allmäntilläggspension (ATP) - samt delpensionsförsäkring och arbetsskadeförsäkring.Socialförsäkringarna administreras centralt av () ochlokalt av de allmänna försäkringskassorna. I den betydelse begreppetsocialförsäkring används här innefattas även andra förmåner i detsocialpolitiska bidragssystemet som betalas ut av RFV och försäkringskassorna,främst allmänna barnbidrag och bidragsförskott. Någonberedskapslagstiftning finns inte på socialförsäkringsområdet. Behovet av enberedskapslagstiftning har aktualiserats i samband med att RFV den 14 april1982 utfärdat föreskrifter för verkets och försäkringskassornasberedskapsplanering. RFVhar i febmari 1983 till ingivit dels förslag till lag omsocialförsäkringsväsendet under krigsförhållanden m.m. jämte special-motiveringtill lagförslaget, dels förslag till förordning med föreskrifter om socialförsäkringsväsendetunder krigsförhållanden m.m. jämte kommentarer till förslaget om förordning.Förslagen har överarbetats i . 1984/85:24 6 2.1Behovet av en beredskapslagstiftning Detbidragssystem som handhas av RFV och försäkringskassorna är mycket omfattande.Enbart de ersättningar som betalas ut från den allmänna försäkringen motsvarar,räknat efter skatteavdrag, av den totala privata konsumtionen ilandet. Socialförsäkringen har därför en stor betydelse som trygghetsfaktor förmedborgarna. Om landet skulle drabbas av krig eller krigsfara, är detsjälvklart att socialförsäkringen även i dessa situationer kommer att ha betydelse som trygghetsfaktor. Totalförsvaretbestår av det militära försvaret, civilförsvaret, det ekonomiska försvaret,det psykologiska försvaret och det som ryms under beteckningen övrigttotalförsvar, främst polis och sjukvård. I totalförsvaret är socialförsäkringenen del av det ekonomiska försvaret vilket är ett samlingsbegrepp för deberedskapsåtgärder som behövs för att förbereda det fredstida samhälletsomställning tiU krissituationer. Riksdagenhar försvarsbeslut bestämt det ekonomiska försvarets mål ochinriktning. Som övergripande mål gäller (prop. 1981/82:102 bilaga 3 s. 19 och FöU18 s. 127); "Verksamheteninom det ekonomiska försvaret skall, genom komplettering av det fredstidasamhällets resurser och förberedelser för dess omställning, skapa en sådanförsörjningsberedskap att individens överlevnad och samhällets funktion kantryggas om vi helt eller delvis bUr hänvisade till egna försörjningsresurser. Tillgångenpå oundgängligen nödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genomen väl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Samhälletsresurser skall kunna sättas in på det sätt som i varje enskilt läge bedöms geden bästa effekten, när det gäller att mildra påfrestningamas konsekvenser förlandet. Resurserna skall härvid fördelas med beaktande av att befolkningens ochde olika samhällsfunktionernas behov av resurser kan förändras efter hand somett kris- eller krigsläge utvecklas." 11982års försvarsbeslut betonas också angelägenheten av att förbättra den administrativaberedskapen, bl. a. genom utarbetande eller komplettering avberedskapslagstiftning på olika områden (prop. 1981/82:102 bilaga 1 s. 40-41och bilaga 3 s. 29 samt FöU 18 s. 19-20). Närdet gäller socialförsäkringsområdet har RFV, som tidigare nämnts, meddelatföreskrifter för verkets och försäkringskassomas beredskapsplanering. Ilagstiftningen på detta område finns dock inte några särskilda bestämmelser somi ett krisläge kompletterar eller ersätter de fredstida bestämmelserna. Detfinns enligt min mening ett stort behov av en beredskapslagstiftning på socialförsäkringsområdet.Bl. a. förutsätter RFV:s anvisningar för beredskapsplaneringen en sådanlagstiftning. Om kravet på tillfredsställande administrativ beredskap skalluppfyllas, är det nödvändigt att införa 1984/85:24 7 bestämmelsersom kan tillämpas i överraskande kriser. Utgångspunkten bör varaatt socialförsäkringssystemet i ett krisläge skaU kunna anpassas efter rådandeförhållanden. 6 § regeringsformen (RF) finns föreskrifter om fullmaktslagstiftning förregeringen. Med stöd av bemyndigande i lag kan regeringen i angivnakrissituationer genom förordning meddela föreskrifter i ämnen, som enligtgrundlag annars skaU meddelas genom lag. För att bemyndigandet skaU fåutnyttjas krävs att riket är i krig eller krigsfara, eller att det råder sådanautomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara somriket har befunnit sig i. Författningsberedskapensyftar till att man redan i fredstid inför eller utarbetar regler som behövsför att bemästra situationer som kan uppstå i krig eller vid krigsfara. Enviktig fråga är i vad mån lagstiftning som är avsedd att gälla vid ettkrigsutbrott eller under beredskap bör vara beslutad och utfärdad eller om istället förberedelser bör vara gjorda i form av beredskapspromemorior, dvs.utkast till författningar förvarade hos myndigheterna och avsedda att snabbtbehandlas och utfärdas i ett kritiskt läge. Närdet gäller socialförsäkringssystemet finns det flera omständigheter som talarför ett införande av beredskapsbestämmelser redan i fredstid. Om landet skulledrabbas av ett snabbt och överraskande angrepp, bör beredskapen vara så långtdriven i fredstid att tidskrävande beredningsarbete i ochriksdagen inte behövs för att höja beredskapen. Det bör vidare finnas påförhand fastlagda handlingslinjer för att så långt möjligt undanröja osäkerhetom vad som skall gälla i ett krisläge. För RFV:s och försäkringskassornasberedskap är det också angeläget att dessa handlingslinjer finns fastlagda.Dessa omständigheter ställer krav på att de grundläggandeberedskapsbestämmelserna för socialförsäkringen beslutas och utfärdas redan ifredstid. Kravetpå att handUngsUnjerna skall Ugga fast redan i fredstid får dock inte drivas sålångt att det blir fråga om en stel detaljreglering. Socialförsäkringssystemetär omfattande och har byggts upp . Det är i fredstid svårt att fömtsevilka ändringar i fråga om förmåner som behöver göras i en krigssituation.Hänsyn får också tas till att bestämmelserna bör kunna göras så generella sommöjligt för att lätt kunna anpassas om händelseutveckUngen ställer nya kravefter hand. Därtill kommer att en detaljreglering som anknyter till en mängd oUkaförfattningsbestämmelser i nu gällande socialförsäkring bliralltmer inaktuell med hänsyn till ändringar i förmånssystemet. Somjag tidigare nämnt är utgångspunkten att socialförsäkringssystemet i ettkrisläge skall kunna anpassas efter rådande förhållanden. I ett sådant läge 1984/85:24 10 dentidpunkt då sådant förhållande inträtt att den försäkrade skall vara inskriven,dock tidigast fr.o.m. tredje månaden före den då inskrivningen sker (1 kap. 5 §AFL). Flertalet16-åringar har ännu inte kommit ut i förvärvslivet. Bl.a. med hänsyn härtill ärdet i allmänhet inte aktuellt att utge en socialförsäkringsförmån till dessaförsäkrade. Inskrivningen är därför i regel enbart en formell åtgärd sominledningsvis inte får några praktiska konsekvenser. Antalet sådanainskrivningar är i storleksordningen 115 000 och innebär ett betydandearbete för försäkringskassorna. Underkrigsförhållanden är det nödvändigt att i största möjliga utsträckningförenkla reglerna om inskrivning i . I första stycket föreskrivsdärför att får underlåta att skriva in en försäkrad till dessett försäkringsfall aktuaUseras. Avsikten är att inskrivning av 16-åringar inteskall behöva göras. Möjlighet bör finnas att underlåta inskrivning också i falldå någon senare bosätter sig i . Denna möjlighet är betydelsefuU,eftersom flyktingströmmen tUl kan bli betydande. Om inskrivning inte skaUske, behöver den försäkrade inte heller göra anmälan till försäkringskassanenligt 1 kap. 5 § andra stycket AFL. Avförsta stycket följer att får underlåta inskrivning längsttill dess fråga uppkommer om rätten till en förmån som administreras av kassan.Dröjsmålet får självfallet inte medföra att den försäkrade går miste omersättning. 14 kap. 5 § AFL föreskrivs exempelvis som villkor för rätt tillföräldrapenning i samband med barns födelse att föräldern varit inskriven iförsäkringskassan minst närmast före barnets födelse. Att denförsäkrade redan är inskriven eller har varit inskriven bör inte varaavgörande för rätten tUl ersättning. Inskrivningen skall därför anses gällafrån den punkt då sådana förhållanden inträffat att förutsättningar förinskrivning har förelegat. MöjUghetenatt underlåta inskrivning till dess det blir aktueUt med ersättning föranlederockså en kompletterande bestämmelse i andra stycket. Enligt 3 kap. 5 § AFLskall beslut om tillhörighet till sjukpenningförsäkringen, som grundas påändrade inkomstförhållanden, gälla först efter det attinkomständringen kommit till kassans kännedom. Om inskrivningen uppskjutits,föreslås beslutet enligt andra stycket gälla från den tidpunkt då denförsäkrade skall vara sjukpenningförsäkrad, dvs. den försäkrade skall försättasi samma läge som om inskrivning hade skett enligt vanliga regler. Iförsta stycket behandlas skyldigheten att till anmäla förhållandensom påverkar rätten till eller storleken av en förmån. Redanflera fredstida författningar om förmåner innehåller föreskrifter om en sådanskyldighet, exempelvis i fråga om sjukpenning (3 kap. 6 § AFL). För en delförmåner kan närmare föreskrifter om skyldighet att anmäla 1984/85:24 11 ändradeförhållanden saknas, exempelvis om rätten till förmånen bygger på de uppgiftersom finns i folkbokföringen. Under krigsförhållanden kan det i så fall befarasatt inte genom folkbokföringen får kännedom om ändradeförhållanden. Detbör därför införas en generell skyldighet för den som uppbär en förmån att utandröjsmål till anmäla förhållanden som påverkar rätten tilleller storleken av förmånen. Andrastycket ger kompletterande föreskrifter om anmälningsskyldigheten bl.a. fördet fall att förmånstagaren är omyndig. Behörighetenatt fatta beslut i ärenden om förmåner tillkommer i regel den försäkringskassahos vUken den försäkrade är inskriven. I vissa fall finns särskildabehörighetsregler. Underkrigsförhållanden får man räkna med en ökad rörlighet hos befolkningen samt medstörningar i kommunikationerna. Det är därför inte lämpligt att bindahandläggningen av ett ärende till den försäkringskassa som enligt fredstidabestämmelser är behörig att fatta beslut i ärendet. På gmnd härav föresläs idenna paragraf att en försäkringskassa får fatta beslut i ärenden i vilkabehörigheten tillkommer annan försäkringskassa. Förutsättningen härför är attdet föreUgger hinder eller avsevärd svårighet för den senare försäkringskassanatt utöva beslutsrätten. I defredstida bestämmelserna föreskrivs att särskilt angivna ärenden i försäkringskassanskall avgöras av en pensionsdelegation eller försäkringsnämnd.Pensionsdelegationen avgör bl.a. ärenden om handikappersättning och vårdbidragsamt vissa ärenden om förtidspension och arbetsskada. I pensionsdelegationemaingår åtta ledamöter. Delegationen är beslutsför då fyra ledamöter ärnärvarande. avgör ärenden om hustmtillägg och kommunaltbostadstillägg. Nämnden består normalt av 5-7 av kommunen utsedda ledamöter ochär beslutsför då minst hälften av dessa är närvarande. Defredstida bestämmelserna om vilka ärenden som skall avgöras avpensionsdelegation eller försäkringsnämnd bör normalt gälla också under krigsförhållanden.Däremot bör man under krigsförhållanden kunna göra avsteg från de fredstidabestämmelserna om beslutsförhet. I paragrafen anges därför att beslut fårfattas i annan sammansättning och med mindre antal ledamöter om det föreliggerhinder eller avsevärda svårigheter att avgöra ärenden i den ordning som ärföreskriven. Motsvarande bör gälla beslut av styrelse ellerbeslut av andra särskilda organ inom försäkringskassorna med uppgift att prövavissa ärenden, i den mån 1984/85:24 12 Med hänsyn till att förhållandena kan bli mycket ansträngdabör vidare en tjänsteman hos kunna få, när det är påkallat,utöva beslutsrätten. En bestämmelse om detta har därför tagits in i paragrafenssista mening. Utbetalningav socialförsäkringsförmåner m.m. 8 § Utbetalningenav pensioner och andra förmåner bygger på att socialförsäkringens datasystemfungerar. Ett sådant system har använts och är en förutsättning föratt socialförsäkringen skall kunna administreras säkert och med rimligaresursinsatser. RFV förfogar över en stor datoranläggning som är placerad iSundsvall. Försäkringskassorna är genom ett omfattande terminalnät anslutnatill denna anläggning. Somframgår av den allmänna motiveringen får man under krigsförhållanden räkna medrisken för att datoranläggningen försätts ur funktion. Det bör därför finnasbestämmelser om ett alternativt utbetalningssystem. Sådana bestämmelser ges i8-10 §§. Iförsta stycket anges de förmåner som omfattas av det alternativautbetalningssystemet. Det har inte ansetts lämpligt med en uppräkning av allade författningar på vilka bestämmelserna skall tillämpas. De mångahänvisningarna i en sådan uppräkning skulle medföra att paragrafen måste ändrasnär en hänvisning blir inaktuell. I stället har tillämpningsområdet bestämts såatt det avser förmåner som enligt lag eller annan författning eller enligtregeringens förordnande månatligen eller skall betalas utav RFV eller en försäkringskassa. Detta innebär att det alternativa utbetalningssystemetskall omfatta samtliga periodiska ersättningar inom socialförsäkringen. Deförmåner som berörs är främst folkpensioner, ATP, arbetsskadelivräntor ochbarnbidrag. Livräntor som utges på grundval av regeringens förordnande berörsockså. Ersättningar som avses i förordningen (1983:366) om utbetalning avdagersättningar från de allmänna försäkringskassorna berörs däremot inte. Underkrigsförhållanden är avsikten att försäkringskassorna skall kunna övertautbetalningen av pensioner som beviljats av statens löne- och pensionsverk (SPV)och Kommunernas Pensionsanstalt (KPA). I andra stycket föreskrivs sålunda att9-10 §§ får tillämpas även på pensioner som administreras av SPV eller KPA. Detfömtsätts att KPA och SPV i överenskommelser med RFV åtar sig att, om intekrisläget lägger hinder i vägen, överföra pensionsmedel från arbetsgivaren tillRFV för att täcka de utbetalade pensionsförmånerna. Detalternativa utbetalningssystemet bygger på att den som har rätt till en förmånskall erhålla en skriftlig handUng, benämnd förmånsbevis. 1984/85:24 13 förmånsbevisetskall framgå den ersättning som den försäkrade är berättigad till. Iett krisläge framställs förmånsbevisen av verkets ADB-central och sänds utdirekt till de försäkrade. Om förhåUandena påkallar det, kan förmånsbevisen istället sändas till försäkringskassorna som i sin tur vidarebefordrarförmånsbevisen till de försäkrade. Beredskapsplaneringen bygger också på att registerkortöversänds till försäkringskassorna med förmånsbevisen.Registerkorten innehåller förtryckta uppgifter som svarar mot förmånsbevisetsuppgifter. Hos försäkringskassorna skall redan i fredstid finnas förmånskvittonsom innehåller förtryckta rutor med plats för notering av bl.a. personnummer,namn, förmån, belopp, utbetalningstillfälle och kvittens. Förmånskvittonadistribueras i en krissituation till avförsäkringskassorna. Underlageti de av RFV utsända förmånsbevisen är de periodiska ersättningar som senast harbetalats ut. Om någon därefter blir berättigad till en periodisk förmån, skallförsäkringskassan utfärda förmånsbevis. Bestämmelseni andra stycket föranleds främst av att en del förmåner, exempelvis barnbidrag,enligt de fredstida bestämmelserna betalas ut oberoende av ansökan. Utbetalningenav barnbidrag bygger på de uppgifter som finns i folkbokföringen. Omförsäkringskassan under krigsförhållanden inte kan få uppgifter frånfolkbokföringen, krävs att den förmånsberättigade anmäler anspråket på förmånentill kassan. Itredje stycket anges att skall utfärda nytt förmånsbevis omförutsättningarna för eller storleken av en förmån ändrats. Avfjärde stycket framgår att den som innehar ett förmånsbevis skall överlämnadetta till om nytt förmånsbevis har utfärdats eller om rättenatt uppbära förmåner har upphört. Enligtförsta stycket får periodiska förmåner utbetalas mot uppvisande av förmånsbevisom RFV;s datasystem har satts ur funktion. Detta gäller såväl när självadatoranläggningen har satts ur funktion som när förbindelserna har brutits påett sätt som gör att anläggningen inte kan användas. Vidett överraskande angrepp eller av annan orsak kan datoranläggningen slås utinnan de för det alternativa utbetalningssystemet erforderliga förmånsbevisenoch registerkorten hunnit färdigställas. I ett sådant läge får en förmån enligtandra stycket betalas ut mot uppvisande av utbetalningshandling för närmastföregående utbetalningsperiod. Om utbetalningshandlingen förkommit, harförsäkringskassan enligt tredje stycket möjlighet att utfärda särskilt bevis omrätten till förmån. 1984/85:24 14 Somframgår av den allmänna motiveringen bör regeringen få de särskilda fullmaktersom behövs för att socialförsäkringssystemet under krig eller vid krigsfaraskall kunna anpassas efter rådande förhållanden. Regeringen får, enligt vad somföreslås i paragrafen, föreskriva att förmåner som administreras av RFV ochförsäkringskassorna inte skall betalas ut eller skall bestämmas enligt andragrunder eller i annan ordning än som gäller enUgt lag eller annan författning. Närdet gäller regler om fullföljd av talan finns ett generellt bemyndigande intageti 9 § lagen (1942:87) med särskilda bestämmelser angående stats- ochkommunalmyndigheterna och deras verksamhet vid krig eller krigsfara m.m. (administrativafullmaktslagen). Enligt bemyndigandet får regeringen, om det är påkallat avkrig eller krigsfara, bl.a. förlänga besvärstiden. Frågor av organisatoriskkaraktär torde kunna lösas inom ramen för den administrativa fullmaktslagen ochkungörelsen (1943:137) om tillämpningen av nämnda lag. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslaget till lag omsocialförsäkringsväsendet under krig och krigsfara. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:24 15 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ...... 1 Propositionenslagförslag..................................... ...... 2