prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:51 ombosparande för ungdomar och om andra sparfrågor; Regeringen föreslår all anta de förslag som harupptagits i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. I propositionen föresläs ett flertal åtgärder som rörhushållssparandet. Gränsen för högsla tillåtna månadsinsätlning höjs från 600lill . Ungdomars allemanssparande skall ge rält till lån för attunderlätta bosättning och bostadsanskaffning. Förslag om att kapitalsparfonderna helt skall befrias fråninkomstskatt för realisationsvinster aviseras. De nuvarande reglerna för vinstsparandet upphör att gällavid utgången av . Sparande som har skett fram lill nämnda lidpunktpremieras dock av staten enligt gällande bestämmelser. Bankerna ges möjlighetatt fr.o.m. driva vinslsparandel i egen regi. Vinstutloltning-arfår ske efter särskilt tillstånd av regeringen, som härigenom får inflytandepå vinslsparandets framtida utformning. Lotterivinsterna finansieras genom attviss del av sparandets avkastning las i anspråk härför. På vinsterna skall lotterivinstskattutgå. /1985 upphör bindningen av de medel somsattes in i skattesparandet och . Deresterande medlen kommer successivt att frigöras vid de kommande årsskiftena 1 1984/85. 1984/85:51 2 Inga särskilda åtgärder vidtas för att förmå spararna attlåla binda sparmedlen efter bindningstidens utgång. Enligl gällande reglerkommer en viss skatlemässig fördel att föreligga för medel som slår kvar i aktiesparfondernaefter bindningstidens utgång. Prop.1984/85:51 3 Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:890) om allemanssparandedels att nuvarande 24 § skall betecknas 29 §, dels alt 3 och 4 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels all rubriken närmast före 24 § skall sättas närmastföre 29 §, dels att i lagen skall införas sex nya paragrafer, 8 a och 24-28 §§,samt närmast före 24 och 26 §§ nya mbriker av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ Sparmedlen skall sättas in i en svensk bank som enligtöverenskommelse med förmedlar allemanssparande. En spararefår inte spara på mer än ett rikssparkonto och i fler än två kapitalsparfonder. Vad som föreskrivs i första Vad som föreskrivs i första stycket och annars i denna lag i frå- stycket och annars idenna lag i frå ga om bank gäller också i fräga om ga om bank gäller, med undantag sparkassa. för bestämmelserna om lån för för- värv av bostad och för bosättning i övrigi (bosparlån) i 8a och 26 28 §§, också i fråga om sparkassa. För visst sparande på sparkontohos HSB:s Riksförbunds Sparkassa (HSB:s Sparkassa) gäller särskildabestämmelser enUgt 24 och 25 §§. 4§ Vatje sparare får sätta in högst Varje sparare fär sätta in högsl i allemans- kronor i allemanssparan- sparandet. Spararens insättningar, i förekommande fall minskade meduttag, fär sammanlagt inte överstiga . En bank som förmedlar allemanssparande skall lämna bosparlånunder förutsättning att de villkor som anges i 2628 §§ är uppfyllda. Bestämmelserna om sparande på med det undantag som följer av andrastycket, även tillämpas på sparande på sparkonto i HSB:s Sparkassa under förutsättning att kassan har åtagit sig att lämna spararenlån för förvärv av bostadsrätt avseende en nyproducerad lägenhet i en bostadsrättsföreninginom HSB. Dessa bestämmelser får dock tUlämpas längst tiU utgången av detkalenderår spararen fyller . Insatta medel skall inte överföras tiU . En sparare i HSB:s Sparkassa får under det kalenderårspararen fyller överföra hela eller en del av sparandet enligt 24 § tiUrikssparkonto eller kapitalsparfond. En sparare som harfyUt har rätt att få bosparlånenligt bestämmelserna i 27 och 28 §§. Rätten att få bosparlån upphör vid utgången av detkalenderår spararen har fyllt . En sparare som på ett rikssparkonto eller i en kapitalsparfondhar en insatt behållning på har rätt att av den bank som förrikssparkontot eller som är för-varingsbank för kapitalsparfonden låna etlbelopp motsvarande den insatta behållningen. Om bosparlånet inteavser förvärv av bostad är lånerätten begränsad tiU högst . Om lånerätt enligt första stycket utnyttjas skall helabehållningen på rikssparkontot tas ut eller om sparandet skett i kapitalsparfondsamtliga spararens andelar i fonden lösas in. Banken bestämmer för varje bosparlån de närmare viUkorenoch beslutar om sådant lån. Prop.1984/85:51 .;,,, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid bankens prövning av ansökan om bosparlån gäller deföreskrifter som har meddelat med stöd av lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel och de föreskrifter i övrigi om kreditgivning som gällerför banken. Denna lag träder i kraft den . Rätt att fä bosparlånenligt 26-28 §§ inträder dock först den . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. ,, , , , , , , , ,, R. , , , Propositionom bosparande för ungdomar och om andra sparfrågor Statenstimulerar på olika sätt hushällens sparande. Det sker dels genom ett allmänt sparavdrag,dels genom särskilda sparstimulanser som lättnader i beskattningen och vinstutlottningar.Exempel pä särskilda sparformer med sparstimulanser är allemanssparandet ochvinstsparandet. Betydande belopp står också inne i skattesparandel, men i delsystemet görs sedan den inle längre nägra insättningar. Hushållenslånebehov tillgodoses främst genom banker och andra finansinstitut. Detförekommer dock också statlig långivning såsom slalliga bostadslän ochstudiemedel. fanns möjligheter för främsl ungdomar alt erhållastatligt bosättningslån. beslöt , efter förslag från dendåvarande regeringen, att denna möjlighet skulle upphöra vid årsskiftet1981/1982. har senare givit regeringen till känna (SoU 1982/83: 25, rskr256) att staten bör återinföra någon form av bosätl-ningslån. Det bör enligtriksdagsbeslutet ankomma på regeringen att närmare överväga omfattning ochvillkor för en sädan långivning. Idet följande föreslås ett antal åtgärder som rör stimulanser till hushållssparandetoch ungdomars lånebehov i samband med bosättning och bostadsanskaffning. Enarbetsgmpp med representanter för finans-, social- och bostadsdepartementenhar utarbetat ett förslag (Ds Fi 1984: II) till sparform- inom ramen för allemanssparandet - med särskilda sparstimulanser och lån förungdomar, avsett att underlätta bosättning och anskaffande av bostad. 1984/85:51 7 Vinstsparandetmedför betydande kostnader för staten. Överläggningar har hållits mellanrepresentanter för bankerna och finansdepartemenlel rörande en avveckling avstatens kostnader för systemet och ett fortsatt vinstsparande i bankernas regi. Den1 frigörs sparande som skett inom ramen förskattesparandet. Hur avvecklingen skall gå till och vad gällande regler innebärklariäggs. Enliglen undersökning som utförts på uppdrag av delegationen för allemanssparandetsparar av sparama i allemanssparandet maximall belopp. Det aktualiserarfrågan om en höjning av gränsen för högsta tillåtna månadsinsättning i allemanssparandet. En gmndläggandeprincip i allemanssparandet är alt de två sparformerna, allemansspar och allemansfond,skall ges en likvärdig skatlemässig behandling. Det talar för att en utökadskattefrihet för kapitalsparfonder-nas realisationsvinster bör medges. Spardelegationengenomför olika marknadsföringsåtgärder i syfte att stimulera till ett ökat allemanssparande.Det finns emellertid också behov av mer allmänt inriktade sparfrämjandeåtgärder. Olika sätt att tillgodose behovet diskuteras. Tillprotokollet i detta ärende bör vad avser frågan om bosparande för ungdomarfogas dels en sammanfattning av arbetsgruppens förslag som bilaga 1, dels detlagförslag som utarbetats av arbetsgruppen som bUaga 2, dels en förteckningöver remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. 2 Bosparande för ungdomar 2.1 Nuvarandesystem för bosparande Sparformersom är förknippade med länemöjligheter finns i dagslägel som bosparande i HSB,Svenska och banker samt som sparlån i banker. Bosparandei HSB fömlsäller medlemskap, vilket kan erhållas oberoende av ålder. Ett visstminimibelopp skall sparas per är (mellan . och , vanligtvis imånadskontingenter). Med bosparandel följer turordning vid fördelning avlägenheter. En person som är och har sparat I . fär låna avHSB till resten av insatsen för förslagångsupp-lälelse av en lägenhet.Amorteringstiden är . Personer som är under 25 är kan också fä ett bosällningslänav HSB pä . Riksbyggenhar på nägra orter ett bosparande i samarbete med sparbankerna. När sparandel uppgår till av insatsen bostadsrättslägenhet får den som sparat låna till resten av insatsen mot bostadsrättsbeviselsom säkerhet. bosparande ger turordning i bosparkö somomfattar nya småhus och lägenheter som upplåts av med bostadsrätt. 1984/85:51 8 Detgmndläggande villkoret för alt en bank skall bevilja etl lån inom bosparsystemetär att spararen uppfyller vissa sparkrav. Del gäller dels hur slort belopp somregelbundet skall sparas, dels hur länge sparandel skall fortgå. Reglerbeträffande sparbelopp och spartid varierar mellan olika banker. Ävenlänemöjligheterna varierar mellan olika banker. Gemensamt är dock attlånemöjligheten står i viss relation till sparbeloppel. Lånet kan användas vidköp av småhus eller bosiadsrältslägenhet och i vissa fall till finansiering avrenovering och ombyggnad samt lill köp av fritidshus. Bankerna prövarlånesökandens kreditvärdighel. För lånen krävs säkerhet i vanlig ordning.Återbetalningstiden är längst . Vissa banker förmedlar småhus ochbostadsrättslägenheter till sina bosparare. Sparlåninnebär alt bankerna förbinder sig att på vissa villkor ge sparare lån medeller utan säkerhet. I slort sett överensstämmer reglerna för sparlån i olikabanker. Sparande skall ske regelbundet, med . Vissa sparfria månader medges. Efter minsl 8 månaders sparande får manlåna 3 gånger del sparade beloppet, dock högst . Lånerätten finns kvar etlår efter det att sparandet har upphört. I de flesta fall krävs ingen borgeneller annan säkerhet för lånet. Låntagaren skall vara när lånet beviljas.Sparande på sparlånekonto kan dock ske . Amortering avbeviljat lån sker i samma takt som låntagaren tidigare i genomsnitt har sparat.Längsta ålerbetalningstid är dock . Beträffandeexisterande lånemöjligheter i anslutning till sparande kan slutligen noterasatt rekommenderade sina medlemmardels att intensifiera sina insatser avseende det redan etableradebostadssparandet i sparbank, bl.a. i anslutning till den överenskommelse rörandebosparande som föreligger med , dels att därtill förklara attungdomar som allemanssparar i sparbank garanteras länemöjligheter också medutgångspunkt frän sitt allemanssparande. En sådan lånemöjlighet knuten till allemanssparandetbör, enligl rekommendation, kunna utformas på så sätt altlån för bosättningsändamål medges utan säkerhet till elt belopp som molsvararett basbelopp samt att lån för bostadsanskaffning medges till etl belopp motsvarandetre gånger det sparade beloppet. I det senare fallet kan efter sparbankensbedömning krav på säkerhet ställas i form av pantsättning av den egnabostadsrätten e.d. Avbåde samhällsekonomiska och privatekonomiska skäl är det angeläget attstimulera ungdomar till etl regelbundet sparande. Därigenom gmnd-läggs godasparvanor, som beredskapen att möta större utgifter, t.ex.i sambandmed bosättning och anskaffande av bostad, ökar. Prop.1984/85:51 9 efter ett regelbundet sparande kan det dock vara svårt allfinansiera slörre utgifter. Möjligheten att få traditionella banklån är förmänga ungdomar begränsad. fanns möjligheter för främst ungdomar att erhållastatligt bosällningslän. beslöt är 1981, efter förslag från dendåvarande regeringen, att denna möjlighet skulle upphöra vid årsskiftet1981/1982. har senare givit regeringen lill känna (SoU 1982/83: 25, rskr256) att slalen bör återinföra nägon form av bosällningslän. Det bör enligtriksdagsbeslutet ankomma pä regeringen att närmare överväga omfaltning ochvillkor för en sådan långivning. För att tillgodose dessa två önskemål - att stimuleraungdomar till ett regelbundet sparande samt att underlätta för ungdomar attfinansiera bosättning och anskaffande av egen bostad - har arbetsgmppen lagtfram förslag om elt bosparande för ungdomar inom ramen för allemanssparandet. Samtliga de remissinstanser som har uttalat sig om deallmänna motiven bakom förslaget lill bosparande för ungdomar instämmer ibedömningen att del är angelägel att stimulera ungdomar till ett regelbundetsparande och att underlätta för ungdomar att finansiera bosättning och anskaffandeav egen bostad. Bedömningen av i vilken utslräckning arbetsgmppens förslaginnebär att de angivna syftena uppnås varierar dock. Vissa remissinstanser (, kammarrätten iGöteborg, i , fullmäktige i riksbank,fullmäktige i riksgäldskonlorel. i , , , Svenska och Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation) anser alt arbetsgruppens förslagbidrar till att uppnå de angivna syftena och tillstyrker i princip förslagel. Andra remissinstanser (, en minoritet ifullmäktige i . , och , föreningsbankers förbund.Svenska sparbanksföreningen och ) anser att arbetsgmppensförslag innebär att de angivna syftena uppnäs endast ytterst marginellt ellerinte alls. Några av de remissinstanser som är negativa till arbetsgmppensförslag anser alt nu existerande lånemöjligheler bättre tillgodoser ungdomarnaslänebehov för bostadsändamål. Vissa remissinstanser anser att arbetsgmppensförslag inte tillgodoser behoven för de grupper som det är särskilt angelägetatt stödja, dvs. ekonomiskt svaga hushåll. För dessa grupper anserremissinstanserna alt det bör övervägas etl återinförande av någon form avstatliga bosättningslån. Besparandet föresläs av arbetsgruppen utformas så attungdomar som uppfyller vissa sparkrav i allemanssparandet skall erhålla enlånerätt. Länerätten knyts till en sparprestation genom att länegränsen bestämstill en multipel av neltoinsättningama i allemanssparandet. Arbetsgmppensförslag har som förutsättning alt överenskommelser om bosparande för ungdomarsluts mellan och banker/sparkassor. 1984/85:51 10 Både bland de remissinstanser som tillstyrkerarbetsgruppens förslag och de som avstyrker förslagel finns uppfattningen alldel i vissa avseenden är alltför komplicerat och kräver en för stor konlrollapparal. Molovanstående bakgmnd framläggs efter samråd med chefen för bostadsdepartementetförslag om bosparande för ungdomar, vilket innebär att allemanssparande föryngre sparare grundar en länerätt. Lånerätlen kan utnyttjas första gången den Ijanuari 1986. För att inle komplicera det existerande allemanssparandet ärreglerna (jfr avsnitt 2.2.2) utformade som minimiregler. Det innebär attreglerna anger den rält som ett vissl sparande medför och att bankerna äroförhindrade att ge krediter utöver vad som följer av minimireglerna. Dellatillgodoser önskemålet att bankerna skall kunna utveckla sina produkter ikonkurrens med varandra. De sparkassor som förmedlar allemanssparande åläggsinte någon skyldighet att lämna bosparlån. Ett särskill förslag läggs framrörande bosparande i HSB:s sparkassa. I förslaget förutsätts alt lån - iöverensstämmelse med vad som redan gäller - skall lämnas för förvärv av ennyproducerad bosiadsrältslägenhet i en bostadsrättsförening inom HSB. 2.2.2 Bosparandets utformning Lånemöjligheter Mitt förslag: De banker som är anslutna till allemanssparandeteller som är förvaringsbanker för kapitalsparfonder skall under deförutsättningar som anges i del följande lämna lån för bosättningsändamåi ellerför anskaffande av bostad (bosparlån). Lånerätlen uppgår till sparat belopp (insattbehållning). Varje bank beviljar bospariån i relation lill den behållning somfinns på rikssparkonlo i den egna banken eller i kapitalsparfond för vilken bankenär förvaringsbank. Lånerätlen beräknas separat för sparande på rikssparkonloresp. för sparande i varje enskild kapitalsparfond utan möjlighet lillsammanläggning. För bosättningsändamål är lånerätten begränsad till 21000kr. För denna typ av lån bör bankerna normalt inte behöva ställa krav påsärskild säkerhet. Såväl länerätten på sparat belopp sombegränsningen av lånerätlen för bosättningsändamåi till . är att ansesom minimiregler vilka kan överskridas av bankema. Bankernas skyldighet att kontrollera kreditvärdighet och äterbetal-ningsförmågaföljer av bestämmelserna i banklagarna. Den utlåning som kan komma att ske genom bosparlånen undantasinte från allmänna regler om utlåningslak, utläningsrekom-mendationeller annat slag av styrning av bankutlåningen. Prop.1984/85:51 11 Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppens förslag skiljer sigfrån milt förslag genom att det i den föreslagna lagtexten anges alt "densom sparar i allemanssparandet får låna medel för anskaffning av bostad och förbosättningsändamåi i övrigt (bosparlån) på de villkor som riksgäldskontoretanger". Arbetsgruppens förslag har alltså som fömtsättning all överenskommelserom bosparande för ungdomar sluts mellan riksgäldskonlorel och bankerna/sparkassorna.Även sparkassorna skulle således enligt avtal förbinda sig att lämna bosparlån(departementspromemorian, s. 11, 12, 45, 46 och 53-55). Arbetsgmppens förslag skiljer sig dessulom från mittförslag genom att antalet lånemöjligheter skulle begränsas lill två och attlånebeloppet vid de båda lånetillfällena sammantaget inte fick överstiga 90000kr. (departementspromemorian, s. 42-44). I övrigi överensslämmer arbetsgruppens förslag med mittförslag (departementspromemorian, s. 42-44 och 47-49). Remissinstanserna: Flera remissinstanser framhåller attbeskrivningen av kreditinstitutens medverkan och lagtexten fått en oklarutformning (bilaga 3, avsnitt 3). De remissinstanser som särskill yttrat sig beträffandelänemöjligheterna har påpekat alt arbetsgmppens förslag kan ge en vilseledandeuppfattning genom att begreppet "lånerätl" används. I verklighetenblir denna "läne-rätl" kringgärdad av begränsningar vad gäller kreditvärdigheloch äterbe-talningsförmåga, ändamålsprövning och krav på säkerhet. Arbetsgmppensförslag att antalet lånetillfällen skall begränsas till två anser någraremissinstanser bör kunna utgå (bilaga 3, avsnitt 2). Fullmäktige i riksbank instämmer i arbetsgruppensuppfattning att något undantag från de allmänna kredilrestriktionerna inte kangöras. Några remissinstanser framför farhågor att konkurrensen från bosparlånenmed annan utlåning till hushållen kan komma alt bli belydande (bilaga 3,avsnitt 4). Arbetsgmppen uttalade att amorteringstiden får avtalas ivarje särskill fall men att amorteringen dock alltid bör uppgå till minst 200kr. och inte överstiga . Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation framhåller alt alltför korta amorteringstider kraftigt kanmotverka arbetsgmppens syfte att underlätta ungdomars förvärv av bl.a.bostadsrätter (bilaga 3, avsnitt 5). Belräffande räntesatser uttalade arbetsgmppen attutlåningsräntan bestäms av banken. Fullmäktige i riksbank instämmer iarbetsgruppens uttalande, men anser all en justering av den lagtext som arbetsgmppenföreslår synes erforderlig (bilaga 3, avsnitt 6). Skäl för mitt förslag: Arbetsgmppens förslag tillbosparande för ungdomar hade, som redovisades i del föregående, somförutsättning att en överens- 1984/85:51 12 kommelseom bosparande för ungdomar sluts mellan riksgäldskonlorel ochbanker/sparkassor. 1 överenskommelsen skulle, enligl arbetsgruppens förslag, bosparformenskrav och möjligheter anges såsom de beskrevs i departementspromemorian. Fleraremissinstanser framhåller alt kreditinstitutens medverkan och lagtexten fåtten oklar utformning i arbetsgruppens förslag. Enligt dessa remissinstanser ärdet oklart vilken skyldighel bankerna/sparkassorna har gentemot de ungdomar somallemanssparar. Föratt undvika oklarheter beträffande vilka lånemöjligheler som bo-sparandel förungdomar medför har jag valt att i lagen (1983:890) om allemanssparande införaen beslämmelse med innebörd alt de banker, som är anslutna lill allemanssparandeteller som är förvaringsbank för kapitalsparfonder, skall med de begränsningarsom anges i det följande bevilja bosparlån för bosättningsändamål elleranskaffande av bostad. Vadgäller sparkassorna har jag vall att inle i lag fastställa en skyldighet att gelän lill ungdomar som allemanssparar i sparkassan. KF:s sparkassa har f. n.inte någon låneverksamhel. Det är då enligt min mening olämpligt att lagstiftaom att långivning skall ske. Däremot bör sparkassan självfallet varaoförhindrad alt själv eller genom avtal med någon bank ge de ungdomar som allemanssparari sparkassan bosparlån. Vad gäller HSB:s sparkassa avser jag att i detföljande återkomma till de särskilda regler som enligt min mening bör gälla. Somangavs i det föregående har lagtexten avseende bosparande för ungdomar utformatssom minimiregler, som bankerna kan gä utöver om de så önskar. Beträffandelånemöjligheterna bör som en generell regel gälla att spararen får låna tregånger sparat belopp. Läneräiten bör knytas lill sparandel på rikssparkontoresp. sparandel i vatje enskild kapitalsparfond utan möjlighet lillsammanläggning. Därigenom blir systemet administrativt enklare somlänerätten direkt knyts till den bank resp. förvaringsbanken för den kapitalsparfonddär behållningen finns. Enligtbanklagarna (59 § lagen (1955:183) om bankrörelse och motsvarande lagmm iövriga banklagar) får kredit beviljas endast om låntagaren på goda gmnder kanförväntas fullgöra låneförbindelsen. Dessutom krävs betryggande säkerhet ominte banken anser att sådan säkerhet kan anses obehövlig eller om annarsföreligger särskilda skäl att avstå från säkerhet. Dessa bestämmelser måstesjälvfallet iakttas vid lämnande av bospariån. Bosparlånkan beviljas dels för bosättningsändamål, dels för anskaffande av bostad.Beträffande bosällningslän bör, enligl min mening, högsta länebelopp vara . En person som sparat . skulle då kunna förfoga över etl belopppå . i sparat belopp, ett lånebelopp på . samt avkaslningenpä de sparade medlen). Delta belopp kan jämföras med de beräkningar avkostnader för bosättning som gjorde . Beräkningarnatyder på att kostnaderna för en första bosättning för ett enpersonshushåll idåtida penningvärde 1984/85:51 13 För bospariån på högsl . bör, enligl minmening, bankema normalt inte behöva ställa krav på någon särskild säkerhet förlänet. Nägon direkt ändamålsprövning skall inte behöva ske pä annat sätt än attbanken i rimlig utslräckning förvissar sig om alt lånet skall användas förbosättning och inte för t.ex. bilköp. Föranskaffande av bostad skall bospariån på . kunna beviljas.Detta fömtsätter ett maximalt sparande på . Spararen skulle dä förfoga . Bankernatorde normall komma att ställa krav på särskild säkerhet för bosparlån på över21 . De har ocksä rätt att pröva om ändamålet med bosparlånet äranskaffande av bostad. Enliglmin mening finns det inle tillräckliga skäl för att komplicera det existerandekontrollsystemet för allemanssparandet genom att begränsa antaletlånetillfällen till högst två gånger eller till ett sammantaget maximalt tillåtetlånebelopp. Frånsett att en begränsning av antalet lånetillfällen komplicerarkontrollen kan en sådan begränsning, som fullmäktige i riksgäldskontoretpåpekar, medföra att spararen, främst vad avser län för bosättningsändamål,lånar mer än nödvändigt. I stället för alt, som arbetsgmppen förmodade, bidratill att hålla omfattningen av den totala utlåningen inom rimliga gränser, kanen begränsning av antalet lånetillfällen få motsatt verkan. Enligtmin mening är det självklart att den utlåning som kan komma att ske genom bosparlåneninte skall undantas från allmänna regler om utlåningstak, utlåningsrekommendalioneller annat slag av styrning av bankutlåningen. överensstämmer med denbedömning som fullmäktige i gör. De bedömningar gör vidval av lämplig kreditexpansion för banker grundar sig på allmänekonomiska bedömningaroch får inte påverkas av tillkomsten av nya låneformer.