prop · G80371 · 1984-12-31 00:00:00 — om räntetillägg för räntefritteller lågförrantat lån; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits bifogade uldrag av regeringsprolokoll. Iproposilionen föreslås att frigränsen för förmån av räntefritt eller lågförräntatlån från arbetsgivare vid beskattningen höjs från . 1984/85:71 2 Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs att 106 6mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt' skall hanedan angivna lydelse. 106 6 mom. Skall den skallskyldige ta upp värde av bostadsförmån som intäkt av jordbmksfastighetskall vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp tillägg göras med ettbelopp motsvarande den del av räntekostnaderna på läneskulderna iförvärvskällan som belöper på bostaden, om den tillhör honom. Päbostadsbyggnaden och därtill hörande tomtmark skall anses belöpa så stor del avdessa räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde utgör avvärdet av samtliga tillgångar i förvärvskällan. Vid tillämpning av förstastycket skall räntelillägget minskas med dels underskott som har uppkommit iden ifrågavarande förvärvskäUan, dels den vid taxeringen fastställda inkomstenav kapital, dock högst , lill den del denna inkomst inte haravräknats enligt 4 mom. Har den skaltskyldige vid beräkning av inkomst avfastighet eller rörelse yrkat avdrag för koslnader för en i räkenskapernaupplagen bil, bål eller liknande tillgång skall tillägg göras med ett beloppmotsvarande en beräknad ränta på tillgångens värde i den mån denna har använtsför privat bmk. skaltskyldige erhållil lån Har den skattskyldige erhåUit lån från arbetsgivare eller uppdragsgi- från arbetsgivare eller uppdragsgi vare och understiger den faktiskt vare och understiger den faktiskt erlagda räntan i fråga om lån från en erlagda räntan i fråga om lån från en och samma arbetsgivare eller upp- och samma arbetsgivare eller upp dragsgivare sedvanlig ränla med dragsgivare sedvanlig ränta med mer än /OO kronor, skall tillägg gö- mer än , skall tillägg ras med ett belopp motsvarande göras med ell belopp motsvarande skillnaden. Sådani tiUägg skall gö- skillnaden. Sådant tillägg skall gö ras även om lånet har lämnals till ras även om lånet har lämnats till sådan den skattskyldige närstående sådan den skaltskyldige närstående person som avses i 35 6 lamom. person som avses i 35 8 lamom. nionde stycket kommunalskattela- nionde stycket kommunalskattela gen (1928:370). Med län från ar- gen (1928:370). Med län från ar belsgivare eller uppdragsgivare lik- betsgivare eller uppdragsgivare lik slälls annat lån om det finns anled- ställs annat lån om det finns anled ning anla all denne har förmedlat ning anta att denne har förmedlat lånet. Bestämmelsema i detta styc- lånet. Bestämmelserna i detta styc ke tillämpas inte i fall som avses i ke tillämpas inle i fall som avses i Qärde stycket av nyssnämnda mo- Qärde stycket av nyssnämnda mo ment, ment. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1985 årstaxering. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 770. Senasle lydelse 1983:443. Prop.1984/85:71 ,, ; 3 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs alt 37 8 2 mom. taxeringslagen(1956:623)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 mom. Vid avlämnande av uppgifter, varom stadgas i 1mom., skall iakttagas följande. Avser sådan förmån, varom i 1 mom. första och andrapunkterna förmäles, endast en del av året, skaU upplysning meddelas om dentidrymd, för vilken förmånen utgåll. I kontrolluppgift, som upptager särskild resekostnads- ochtraktamentsersättning, skall angivas beloppet av dels resekostnadsersätlningoch dels traktamentsersätlning jämte tid för vilken traktamentsersättning utgålt.Därvid skola uppgifter lämnas om traktamentsersättning dels för förrättningarinom riket i enlighet med vad nedan sägs och dels för förrättningar utom riket.I fråga om förrättningar inom riket skola uppgifter lämnas särskilt förförrättningar som icke varil förenade med övernattning (en-dagsförrättningar),förrättningar som varit förenade med övernattning men icke medfört vistelse merän i följd på en och samma ort (korttidsförrättningar) saml övrigaresor (långtidsförrättningar). För en-dagsförrättningar uppgives utgiven traktamentsersättningoch antal dagar. Vid beräkning av antalet dagar för endagsförrätlningarmedräknas icke sådan endagsförrättning, som varat högsl ;förrättning som varat men högst räknas som halvdag; längre förrättning räknas som hel dag. För korttids- och långlidsförrältningaruppgives utgiven traklamentsersättning och antal nätter övernattning skett. Deförsta femton dygnen av varje långtidsförrältning uppgivas såsom korttidsförrättning.- I kontrolluppgift skall i förekommande fall särskilt anmärkas, attarbetsgivaren utöver traklamenlsersäliningen, haft utgifter för den anställdesbostad eller uppehälle under förrättningen. Om skattechefen i det län där arbetsgivarens hemortskommunär belägen medger del, behöver arbetsgivaren, i stället för alt lämna uppgift enligltredje stycket om traktamentsersättning vid förrättning inom riket, endaslanmärka i kontrolluppgiften att sådan ersällning utgått. Fömtsätlning förmedgivande är att ersältning ulgår enligt sådana grunder att den kan antagasicke komma att överstiga avdragsgill ökning i levnadskostnaderna. Motsvarandemedgivande kan lämnas även beträffande resekostnadsersättning för färd medallmänt kommunikationsmedel. Medgivande lämnas endast om arbetsgivaren har ettstörre antal anställda, som mera regelbundet företager Qänsleresor, ochmedgivandet bedömes vara utan olägenhet för taxeringsarbetet. Medgivande får ejlämnas fåmansföretag i fråga om uppgifter rörande företagsledaren och honomnärslående personer samt delägare i företaget. Lämnat medgivande gäller tillsvidare. ' Lagen omtryckt 1971; 399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974: 773. Senaste lydelse 1983:444. Prop.1984/85:71 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse gränsas till viss grupp av anställda. - Ansökan ommedgivande göres hos året företaxeringsåret. Talan mot beslul, varigenom ansökan om medgivande avslagitseller medgivande återkallats, föres hos genom besvär som skolaha inkommit lill verket inom en månad från den dag då klaganden erhöll del avbeslutet. Mot beslut får talan icke föras. Därest vid avlönings utbetalande avdrag skett förlöntagares eller hans eflerlevandes pensionering, skall i kontrolluppgiftenupplagas bruttolön och vad som avdragits. Av kontrolluppgift enligt I mom. första, andra ellersjunde punkten skall framgå om arbetsgivaren har all för utgivet belopp betalaarbetsgivaravgifter enligl lagen (1981:691) om socialavgifter. 1kontrolluppgift som har sagts skall särskilt för sig tas upp representationsersällningoch särskilt för sig annan kostnadsersättning än resekostnads- och traklamentsersättning. I kontrolluppgift skall särskilt för sig tas upp sädanlavdrag som har gjorts för preliminär A-skatt eller enligt lagen (1982:1006) omavdrags- och uppgiflsskyldighel beträffande vissa uppdragsersättningar. 1 kontrolluppgift skall anges namn och postadress samtpersonnummer eller organisationsnummer för såväl den uppgiftsskyldige som denuppgiften avser. Kan personnummer inte anges för den som uppgiften avser skallredovisas dennes födelsetid. Har den uppgiftsskyldige tilldelals särskiltredovisningsnummer enligl 53 6 Imom. uppbördslagen (1953:272) skall detta angesi stället för den uppgiflsskyldiges personnumnfier eller organisationsnummer.I kontrolluppgift som lämnas av fåmansföretag skall anges om personen ärförelagsledare eller honom närslående person eller delägare i företagel. Kontrolluppgift, som i 1 mom. tredje punkten sägs och somavser pensionsförsäkring tagen annoriedes än i samband med Qänst, skallinnehålla uppgift om tidigare och nuvarande ägare till försäkringen och, ommöjligt, fång varigenom äganderätten övergått saml, i förekommande fall, densom erhållit förfoganderätten lill försäkringen. Kontrolluppgift, som avser pensionsförsäkringtagen i samband med Qänst, skall innehålla uppgift om den som enligltjänsteavtalet skall åtnjuta pensionsförmånen. I kontrolluppgift skall lämnas I kontrolluppgift skall lämnas uppgift om län som har lämnats rån- uppgiftom län som har lämnats rän tefritt, eller mol ränta undersli- tefritt,eller mol ränta understi gande sedvanlig ränla, lill arbets- gandesedvanlig ränta, till arbets- eller uppdragstagare, om del sam- elleruppdragstagare, om det sam manlagda värdet av förmåner av maniagdavärdet av förmåner av detta slag uppgår till mer än 100 dettaslag uppgår till mer än . Uppgiften skall avse låne- kronor.Uppgiften skall avse låne beloppet och erlagd ränla. beloppet och erlagd ränta. Kontrolluppgift enligt 1 mom. punkterna 1-3, 3b-3f eller 8skall avfallas pä blankett enligt fastställt formulär. Särskilduppgiftshandling skall lämnas för varje person. får pä ansökan av uppgiftsskyldig medgeundantag från bestämmelserna i elfte stycket. Mot beslut fårtalan ej föras. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om kontrolluppgift lill ledning vid taxering. Prop.1984/85:71 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , R. , HeUström,Thunborg, Propositionom räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån () erhöll uppdrag att göra en översyn av reglerna om ränletilläggenligt 1066mom. lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt, , med utgångspunkti vissa utlalanden av skatteutskottet. I en delrapport harRSV framlagt förslag till vissa omedelbara ålgärder i fråga om räntetillägg förräntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare. Delrapporten bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga. Jag avser nu att la upp förslagen idelrapporten. Inkomstskattereformensom beslöts (prop. 1981/82:197, SkU 60, rskr 391, SFS 1982:416-424)innebär en sänkning av marginalskatterna och en begränsning av underskollsavdragensskattemässiga värde. Det senare åsladkommes genom att den statiigainkomstskatten delas upp i två delar, varav en del beräknas på etl särskiltunderlag motsvarande den beskattningsbara inkomsten ökad med medgivnaunderskotts- och förlustavdrag saml i vissa fall särskilda räntetUlägg. Ränletilläggskall göras bl.a. när den skattskyldige har fatt elt räntefritt eller lågförräntatlån från sin arbetsgivare. Syftet är att åstadkomma samma beskattningsresultalsom om den anställde hade fått en högre lön och betalat en marknadsmässigränta, vilken i sin tur lett tUl underskott av kapilal. Räntetillägget skallmotsvara skillnaden mellan belalad ränta och sedvanlig ränta. Räntetilläggskall i övrigt göras för privat använd bU i ti /85. 1984/85:71 6 näringsverksamhetoch räntekostnader för bostad i jordbruk. Isamband med att antog viss följdlagstiftning till inkomstskat-lereformenbeslöts på gmndval av elt motionsyrkande (mot. 1982/83:2379) att ränteförmånsom uppgick till högsl . inte skulle föranleda räntetillägg (prop.1982/83:157, SkU 50, rskr 366, SFS 1983:443-445). Bakgrunden tiU lagändringenvar önskemål att förenkla laxeringsförfarandel. Vid1983/väcktes ett flertal motioner rörande räntetillägg vidberäkning av underlag för tilläggsbelopp (UTB). I sitt av godtagnabetänkande (SkU 1983/84:30) yttrade skatteutskottet: Utskottetvidhåller sin principiella uppfattning i dessa frågor men vill hämtöverframhålla följande. Utskoltet anförde vid sin prövning av motioner rörande UTBförra året att det av hänsyn till såväl de skattskyldiga somtaxeringsmyndigheterna är angeläget att man så långt möjligt söker tillgodosekravet på enkelhet i den praktiska tillämpningen. Av naturliga skäl har manännu bara en begränsad erfarenhel av de nya bestämmelsernas praktiska tiUämpning.Enligt utskottets uppfattning lorde dock avsevärda förenklingar kunna göras isystemet. Del måste vara ett krav att de skatteintäkter som de nya reglerna om UTBmedför för statsverket slår i rimlig proportion lill de betydandeadministrativa och andra kostnader som en tillämpning av UTB enligt faslställelsemelodendrar med sig. Det är också angeläget att man så långt det är möjligttillgodoser kravel på rättvisa och likformighet vid taxeringen. mening kan från dessa utgångspunkter kritik riktas mol de nyabestämmelserna, bl.a. när det gäller ränletillägg för lån mot låg eller ingenränta, för bil i näringsverksamhet och i vissa fall för bostad i jordbmk.Utskottet har också förståelse för den kritik som riktas mot den procentsatssom valts när det gäller att bestämma den del av bilens inköpspris som läggstill grund för beräkning av räntetillägg. Utskoltetvill med det anförda ånyo understryka angelägenheten av att RSV genom olikaåtgärder söker underlätta uppgiflslämnandet och föreslår de ändringar iregelsystemet och vidtar de justeringar av anvisningarna som kan visa sigpåkallade. Vadutskottei anfört bör ges regeringen lill känna. Riksdagenstillkännagivande föranledde det inledningsvis nämnda uppdraget till RSV.Reglerna om ränletillägg för bil i näringsverksamhet och bostad i jordbmk,liksom mer långsiktiga förslag i fråga om räntetUlägg för lån mot låg elleringen ränta, avser RSV att ta upp i sin slutrapport. 3 Höjning av frigränsen Mittförslag: Frigränsen för räntetillägg på gmnd av räntefritt eller lågförräntatlån höjs från . Delrapportensförslag: I första hand föreslås att förmånen inte beaktas och i andra hand attfrigränsen höjs till . 1984/85:71 ., , 7 Skälenför mitt förslag: Det är synneriigen angeläget att alla tillfällen att förenklalaxeringförfarandel för de skattskyldiga och skallemyndigheterna las till vara.Endasl härigenom finns det möjlighet alt i större omfattning inrikta resursernapå de svårgranskade deklarationerna. Reglernaom ränletillägg för räntefritt eller lågförräntat län från arbetsgivare byggeri och för sig på en riktig princip. Genom etl sådant lån åstadkommes en tystkvittning mellan Qänsteinkomsl och ränteutgift. Önskemåletatt erhålla etl i princip korrekt beskattningsresultal måste emellertid alllidvägas mol andra önskemål. Det får således inte leda lill en strävan efter enofta skenbar millimeterrättvisa eller till att arbetsinsatserna blir större änvad som står i rimlig proportion till beskattningsresuhatel. En sådanutveckling är förödande både för de skattskyldigas inställning till beskattningenoch för taxeringsmyndigheternas effektivitet. Erfarenheternaav räntetilläggen för räntefritt eUer lågförräntat lån från arbetsgivare vid 1984års taxering har visat att reglerna innebär just ett sådani merarbete som intestår i rimlig proportion till de skattebelopp det är fråga om. I vissutsträckning har granskningen av dessa ränletillägg måst eftersättas, och ävengranskningen i övrigt har påverkats negativt. Räntefriaeller lågförräntade lån från arbetsgivare förekommer i inle oväsentligomfattning men rör i allmänhet obetydliga belopp. Till bilden hör också att räntetUläggetpåverkar skattens storlek endast om UTB överstiger den s.k. brytpunkten vid 16basenheter (. vid taxering). Högsta skattesatsen förtilläggsbeloppet är som utgår pä den del av underlaget som överstiger 45basenheter (. vid taxering). Enligtmin mening föreligger inte någon anledning alt nu ompröva räntetilläggen i gmnden.Däremot anser jag del angelägel att vidta sådana åtgärder att merarbetetbringas ner till en rimlig i nivå i förhållande tUl beskaltningsresultatet.Detta bör ske genom en höjning av frigränsen till . Härigenom uppnås enadministrativ förenkling utan alt några slörre skattelättnader uppkommer ienskilda fall. Höjningenav frigränsen föranleder en ändring av 106 6 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. En molsvarande ändring bör göras i reglema om kontrolluppgift i376 2mom. taxeringslagen (1956:623). Med hänsyn till att höjningen är mycketangelägen bör de nya reglerna tillämpas redan vid taxering. Lagstiftningsärendetär av så enkel beskaffenhel alt lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Prop.1984/85:71 8 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt antaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:71 9 Dnr 1050/84-309 Översynav reglerna om räntetillägg enligt 10 §6 mom lagen om statlig Inkomstskatt Regeringen har genom beslut uppdragit åt RSV att se överreglerna om räntetillägg enligt 10 §6 mom lagen om statlig inkomstskatt. Utgångspunktför uppdraget skulle vara vad som sägs i skatteutskottets betänkande SkU 1983/84:30. Hinder förelåg inte attredovisa uppdraget i etapper. Med anledning av uppdraget får RSV nu redovisa en delrapport som behandlar räntetilläggetför r'4atefritt eller lågförräntat lånfrån arbetsgivare eller uppdragsgivare,(10 § 6 mom fjärde stycket). skattereform innebar bl a enbegränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde.Begränsningen åstadkoms genom att dela upp den statligainkomstskatten i två delar, nämligen grundbelopp och tilläggsbelopp. Tilläggsbeloppetsom bara utgår över den s k brytpunkten beii;äknaspå ett särskilt underlag, UTB. Vid beräkningen av UTB skall bl a tillägg göras med räntetilläggför räntefritt eller lägföräntat lån från arbetsgivare. X proposition 1982/83:157 föreslogsatt UTB skulle fastställas för samtliga skattskyldiga. Av propositionen framgickockså att fastställandet till mycket stor del kunde ske maskinelltvarför de skattskyldiga oftast inte behövde lämna särskilda uppgifter. Taxeringsnämndernas handläggningbedömdes också bli ringa. Bestämmelsernaom fastställande av UTB framgår av SFS 1983:444. Av denna författning framgårockså att räntetilläggskall redovisas 1 skattelängd. Skälen för en metod att alltid fastställaUTB även i de fall inkomsten understegden s k brytpunkten redovisades i proposition 1982/83:157 under punkt 2.1.2taxeringsförfarandet, sid 29 ff. RSV utfärdade den 20januari 1983 särskilda anvisningar m m om räntetillägg,RSV Dt 1983:7. Anvisningarna som berörderäntetillägg för räntefria eller lågföräntade lån redovisades under punkt 5. 1984/85:71 10 I samband med att RSV utfärdade anvisningarna och fastställdekontrolluppgiften, deklarationsblankett 1 och den särskilda blanketten för beräkning av UTB, blankett 12, framförde skattemyndigheterna starka tvivel pä att arbetsgivare och anställda skulle kunna redovisa sina uppgifter på ett riktigt sätt.Flera uppvaktningar skedde också från Bankföreningenoch Delegationen för företagens uppgiftslämnande. Även dessa redovisade skäl för att uppgiftslämnandet och sättetatt beräkna räntetillägget skulle visa sig bil alltför krångligt. Erfarenheterna fråntillämpningen visar att kritikerna fick rätt. De belopp som skulle anges på kontrolluppgift visade sig 1 regel vara mycket små. Om beloppen överhuvudtagetredovisades 1 deklarationen skedde detta i mycket stor utsträckning på ettfelaktigt sätt. De skattskyldiga, även om de redovisade beloppen riktigt, hade också stora svårigheteratt beräkna sin slutliga .skatt. Enär företagen Intehar uppgifter om lånen 1 sin normala löneredovisning måstede begärda uppgifterna i stor utsträckning redovisas separat på pappersuppgifter. Uppgifterna fick sedanregistreras av skattemyndigheterna vilket arbete blev mycket tidsödande och inte alltid upplevdes som meningsfullt då det ofta rördesig om belopp strax . X de fall endast underlaget för räntetillägget redovisats på kontrolluppgift hade taxeringsnämndenatt beräkna räntetillägget och föra upp det i särskildruta på deklarationsblanketten. Dettaarbete som ofta gällde obetydliga belopp strider 1 hög grad mot den policy som bör gälla för en taxeringsnämnd,nämligen att inte göra smårättelser i deklarationen. 1 många fall påverkadeinte heller beloppen den uträknadeskatten då Inkomsten understeg brytpunkten.Da tilläggen skulle redovisas i skattelängd måste dockredovisning alltid ske. Sammanfattningsvis kan sägas att arbetet med att påföra räntetillägg för räntefria eller lågförräntade lån inte fungerat särskiltväl vid taxering. Av kapitel 5 i den bifogade promemorian framgår förekomsten avräntetillägg och vilka belopp det rört sig om förolika typer av deklarationer. Statistikmaterialet har framtagits genom ADB-bearbetningav deklarationsmaterial sådant det förelåg , då . av materialet ändrlngsregistrerats. Kontroll av uppgiftema 1deklarations-materialet har inte skett. Av promemorian framgåratt antalet skattskyldiga som påförts räntetillägg för ränteförmånliga lånuppgår till ungefär 149 000. Den uträknade skatten från räntetilläggen kan då reformen ärfullt genomförd 1985 (taxering) beräknastill . Prop.1984/85:71 II Totalt sett rörsig det hela om ett försvinnande lågt belopp och ett mycket ringa antal skattskyldiga(149 000 av ca 6,5 miljoner). RSV finner alltså att arbetet och krånglet med räntetilläggenför ränteförmånliga lån inte på något sätt motsvarar den skatt som kan beräknas bli följdenav denna typ av taxering. RSV har den åsiktenatt nya skatteregler skall vara administrativt enkla och praktiska att genomföra. Beräknadeskatteintäkter skall också stå 1 rimligproportion till det administrativa merarbetet. Arbetet med räntetilläggenhar inte visat sig motsvara dessa fundamentala krav. Med anledning häravhar RSV, i enlighet med uppdraget, försökt finna andra alternativ. Dessa övervägandenredovisas i kapitel 6 i den bifogade promemorian. Kortfattat innebär alternativen följande. Förmånen jämställs med lön. Förmånen jämställs med lön men avdrag medges för fiktiv ränta. Långivaren beskattas för beräknad ränta. Av de redovisade förslagenanser RSV att alternativ 5 bör väljas, dvs förmånen skulle fortsättningsvisinte beaktas. Om alternativ 5 inte kan genomföras föreslår RSV att dagens regler bibehålls men att en frigräns om införs. Detta bör ske års taxering. Denna gräns skulle införas som en ändring i 10 §6 mom fjärde stycket lagen om statliginkomstskatt. Motsvarande ändring föreslås 1 37 § 2 mom, tionde stycket taxeringslagen. Ett beslut om genomförandet av ändringenredan till taxering kan inte fattas i sådan tid att RSV kan Informera skattskyldiga ocharbetsgivare om åtgärden i de broschyrer som ges ut i anslutning till ingivandet avkontrolluppgifter och deklarationer. Särskildinformation måste ges ut, vilket kan vara något krångligtoch dessutom kostsamt. Detta får emellertidvägas mot det positiva mottagandet avåtgärden hos de skattskyldiga och hos berörda arbetsgivare. Den föreslagna åtgärden skulleomgående medföra stora lättnaderi taxeringsarbetet så att tillgänglig kapacitet kan användas förbetydligt menlngsfullare arbete. Vad gäller reglerna om räntetilläggför inventarium 1 näringsverksamhet och för bostadsförmån på jordbruksfastighet ber RSV att få återkomma 1 sin slutrapport.Samtidigt härmed har RSV 'åven för avsikt att diskutera förslag till en mer långsiktig lösning av problemen med beskattningav ränteförmånliga lån. Beslut i detta ärende har fattats av undertecknad generaldirektör. Vid den slutliga föredragningen har därjämte närvarit överdirektören , bitrskattedirektören , byrådirektören samt skattedirektören föredragande. 1984/85:71 13 BESKATTNINGAV RÄNTEFÖRMÅNLIGA LÄN FRÅN ARBETSGIVARE/UPPDRAGS GIVARE J1U,ARBETSTAGARE/UPFDMGSTA Kapitel 1 Beskattning av ränteförmånliga lån 2 Orsaker till förekomstenav ränteförmånliga lån Prop.1984/85:71 14 I ett antal riksdagsmotioner har kritik riktats mot deregler om räntetillägg som infördesi samband med den reformerade inkomstbeskattningen. Även skatteutskottet har riktat kritik mot reglerna ochunderstrukit angelägenheten av att () genom olika åtgärder söker underlätta uppgiftslämnandetoch föreslår de ändringar i regelsystemet och vidtarde justeringar av anvisningarna som kan visa sig påkallade. Regeringen har därefter uppdragit åt RSV att med utgångspunkt i vad skatteutskottet anfört göra en översyn av reglerna om räntetilläggsamt redovisa förslag till åtgärder som föranleds av översynen. Med anledning av ovanståendehar denna promemoria framtagits av RSV.