prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — anser all verksamhelen på elt naturligtsäll kan inordnas i dess verksamhel (se bilaga 2, s. 60). Skälen för min bedömning: Ulredningens grundläggande lanke,atl utvidga kretsen av personer som bör kunna fä stipendier, synes riklig.Enligt vad jag har erfarit finns del emellertid redan olika slipendieformer medmer eller mindre nära anknylning till tanken och syftet med utredningensförslag. Såväl styrelsen för teknisk utveckling som statens induslriverk ochSvenska institutet bedriver sädan verksamhet. Institutet administrerar ocksåviss stipendieverksamhel riktad mol på uppdrag av beredningen förinternationellt lekniskl och ekonomiskt samarbeie (BITS). Vidare kan här pekaspä den av exportråd administrerade svenskfranska språkfonden somdelar ul stipendier för sludier och arbele i . Mol denna bakgrundfinns det enligt min mening inle skäl att, som utredningen föreslagit, nuinföra ytterligare stipendier, ulan redan existerande slipendiesystem bör istället utnyttjas. Jag avser alt ta inilialiv lill en genomgång av de olikainstitutionernas verksamhel på detta område för atl tillsammans med dessadiskutera om förändringar behöver göras i nuvarande syslem för atl yllerligarelillgodose behoven av stipendier i nu aktuellt avseende. Mitt förslag: Del slalliga slöd med villkorlig återbeialningsskyldighetvid erhållen order, som exportråd beslular om lill sådanakonsultföretag som arbeiar med förstudier eller anbud rörande utvecklingsprojekti , ändras till elt garaniistöd. En tredjedel av koslnaderna skalltäckas av stödel. Vidare utvidgas landkrelsen lill samtliga länder. Stöd skallkunna ges utan att det är bundet lill vissl projekt. Beslut i enskilda ärendenskall som fattas av exportråd. Garantiramen för konsultstödetsätts lill 5,2 milj. kr. Regeringen bör inhämta bemyndigande altmedge all utfästelser om stöd avseende konsullexport får lämnas till dettabelopp. Utredningens förslag: Del särskilda konsultstödetavskaffas och svenska konsulter fär möjlighel till stöd genom verksamhetensvensk projektexport (se betänkandet s. 192-193). Prop.1984/85:140 33 Remissinstanserna: Flera inslanser stödjer förslagel.Andra, l.ex. , Industrijörbundet och SAF motsätter sigförslagel. a. atl nuvarande stödform bör finnaskvar som ell utmärkt och för samhällsekonomin lönsamt komplement lill stödettill svensk projeklexport. exportråd anser all nuvarande ordning börråda även i framliden (se bilaga 2, s. 61). Exporlrådel har vidare i en särskild skrivelse föreslagilvissa utvidgningar av nuvarande konsultstöd. Det bör enligt exporlrådel ävenkunna utgå för förberedande marknadsstudier och prekvalificering somintroduktion till en etablering på marknaden. Exporlrådel föreslår därför attreglerna utformas så all bidrag till koslnader för förstudier även skall kunna ulgåtill generella sådana avseende viss u-landsmarknad utan att dessa är knutna lillvissl projekt. Skälen för mitt förslag: Det särskilda konsultstödetinfördes som etl sätt bland flera all främjaexport till (prop. 1976/77:83, NU 47, rskr 332). Stödet utgår som eltindividuellt stöd med återbeialningsskyldighet i de fall kontrakt erhålles. Slödethar i prakliken kommil alt utformas som etl slags garaniistöd eftersomutbetalning i regel sker i eflerskolt. Delta kan medföra atl utfäslelse och utbelalningsker under olika budgetår. Den toiala exportfrämjande effeklen av konsultstödetbedöms vara god. /78-1983/84 har 618 ansökningar om stödinlämnats varav 405 har erhållit utfästelser. Antal erhållna order uppgår till68. Ytterligare elt antal har ännu inle avgjorts. Den lolala anbudskostnadenför gjorda utfästelser uppgår till drygt 50 milj.kr. varav drygl 20 milj.kr.har läckts genom statsanslag. Det förväntade arvodet för gjorda utfästelseruppskattas till . En stor del av projekten rör infraslruk-turprojekt.Den geografiska fördelningen av ansökningarna visar dominans för Mellanöstern.Därefter följer . Sedermera har etl stöd införls till projektexport i formav bidrag lill samverkande företag (prop. 1978/79: 123 bil. 2, NU 59, rskr 415och prop. 1983/84: 100 bil. 5, NU 40, rskr 382). Inriktningen av detta stöd ärmer allmänl täckande och kan ocksä utgå till tjänsteexportörer. Stödet harnumera formen av etl garaniistöd med som regel utbelalning i efterskott i defall ett projekt inle leder lill kontrakt. Konsultförelag kan således fä la i anspråk medel viasvensk projeklexport. Konsultstödet har emellertid visat sig ha en gynnsam effeklpå konsultföretagens exportverksamhet jämfört med en förhållandevis blygsambelastning på statsbudgeten. Stödformen finns också kvar i konkurrentländer.Jag är mot denna bakgrund inle beredd att nu föreslå att konsultstödetavskaffas som egen stödform och inordnas i svensk projektexport. 3 1984/85. Prop.1984/85:140 34 Däremol kan del finnas anledning alt överväga eventuellaförändringar i nuvarande inriktning och utformning av konsultstödet. Hittillshar stödet varil förbehållet projekl i u-ländei. Del finns dock en radintressanta projekl i andra delar av världen som inle nu kan komma i åtnjutandeav denna stödform. Jag anser därför alt konsultförelag bör kunna fä stöd för projekläven i andra länder än . Länderkreisen bör därlör inte begränsas. 1 vissa fall kan det finnas anledning att utföra förstudierm.m.eller all etablera sig på en marknad utan atl delta är bundet till ettvisst projekt. Genom sådana sludier eller etablering ökar sannoliklmöjligheterna att ge anbud pä olika projekt och därmed ökar också inläktsmöjlighelerna.Enligt min mening bör slöd kunna utgå också för sädana aktiviteter. Jagförutsätter inle någol ökal statligt medelsbehov härför. 1 de fall ulbelalningav slödet sker i förväg bör erhållet stöd återbetalas i den mån anbud erhållsinom rimlig lid efter etableringen eller förstudien har genomförts. Det har visat sig all garanliformen som stödform har klarafördelar framför bidragsformen med återbeialningsskyldighet, inte minsl ur adminislralivsynvinkel. Den ulformning konsultstödet har fått i prakliken visar också delta.Jag anser därior all konsultstödet hädanefter bör utgå som ell garaniistöd. Slödetbör täcka upp lill en tredjedel av koslnaderna sett över anslaget. En parallellkan här dras lill nuvarande regler för slöd till svensk projeklexport. En vissflexibilitet finns emellertid i dessa regler. Små förelag kan nämligen fåbetalning i förskott med skyldighel att ålerbeiala bidraget om projektet leder lillall kontrakt erhålls. Motsvarande flexibilitet som gäller för svensk projektexporivad gäller utbetalning från anslaget till små företag bör självfallel gälla förkonsultstödet. Det finns uppenbara samband mellan konsultstödet och verksamhelenslöd till svensk projeklexport. Huvudmotiven för de båda stödformerna liksombranscher, marknader och stödens prakliska utformning i enlighel med vad jag nuhar föreslagit är i stor utsträckning desamma. 1 ,där beslut fattas om stöd till sädan export, förs diskussioner om val avmarknader m.m. Jag finner det naturligt att ertarenheterna från denna nämnd ocksäkommer konsultstödet tillgodo pä lämpligt sätt. Det finns således enligt minmening ett behov av ett utvecklat samarbete mellan de delar inom exportrådetsom administrerar de två stödformerna. Beslut i enskilda ärenden avseendekonsultstödet bör dock som las utanför till svensk projeklexport. Garantiramen för konsultstödet bör sättas till samma nivåsom nuvarande anslag. Anslagel bör föras upp oförändrai i enlighet med budgetproposifionenför /86. 1984/85:140 35 Minbedömning: En mindre del av befintligt slöd via svensk projeklexport bör påförsök decentraliseras lill en utlandsmarknad. Sverigesexportråd bör tillsammans med den i Singaporeutforma etl förslag lill en treårig försöksverksamhet. fastställa en lämplig beloppsram för verksamhelen. Beslut i frågor somrör skall fattas av nämnden i särskild sammansättning bestående avambassadören i och representanter för svenska företag i området. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med min bedömning (se betänkandet s.193-194). Remissinstanserna:Ambassaderna i och är positiva. och anser alt en lokal fond i kan stimulera tillnya affärsuppslag men att ansökningar om stöd bör behandlas centralt i (se bilaga 2, s. 61). Skälenför min bedömning: Bedömningen av projekt som kan fä stöd via svenskprojektexport sker centralt i . Del stora avståndet till vissaintressanta marknader kan innebära atl uppslag lill samverkan från svenska doUerbolaginte tas tillvara. I syfte atl komma närmare den marknad projektet gällerföreslås ett begränsat decentraliserat stöd till svensk projeklexport under enförsöksperiod. Olika marknader kan diskuteras. Jag har dock i likhet med ulredningenstannat för såsom lämpligaste marknad. Skälet är bl.a. alt dennamarknad har en relafivt god kunskap om vad kan erbjuda i form avtjänstekunnande och att efterfrågan svarar mol delta. Vidare ingår marknaden ien för svensk export intressant och expansiv del av världen. 1Singapore finns en svensk företagsförening. Jag finner det naturligt att Sverigesexportråd tillsammans med denna förening utformar ett förslag lill enförsöksverksamhet. Den inriktning som gäller för svensk projektex-porisverksamhet skall gälla också för verksamheten i . Stöd till svenskprojektexport får under /86 medges inom en ram av 35 milj.kr. Enmindre del av denna garantiram bör kunna avsättas för projekt i Singapore.Försöksverksamheten bör bedrivas , förslagsvis tre år.Därefter bör en utvärdering kunna visa om verksamheten haft avsedd effekt.Beslut i enskilda ärenden inom ramen för försöksverksamheten skall fattas av nämndenför svensk projektexport i särskild sammansättning. När nämnden beslular ifrågor om projektexport i bör den ledas av ambassadören i Singaporeoch i övrigl bestå av representanter för svenska företag i områdel. Prop.1984/85:140 36 Ordförande i är verkställandedirektören i exportråd. Övriga åtta ledamöter utses av regeringen,varav sex efter förslag av . Jag finner del naturligt att exportiå-delfår lämna förslag till företagsrepresenianter som skall lörordnas i nämnden idess särskilda sammansättning. Jag avser alt återkomma till regeringen mednärmare föreskrifter om nämndens verksamhet. Min bedömning: En översyn bör göras av förordningen(1974:60) om exporlkreditgarantigivning i syfte att ge lydligare anvisningarrörande exporikredilnämndens (EKN) befogenhet all garanlera tjänsteexport. Utredningens förslag: Såväl förordningen om expotlkredilgarantigivningsom förordningen om investeringsgaraniier Ibreslås bli föremål för översyn (sebetänkandet s. 194-195). Remissinstanserna: De inslanser som har yttrat sig stödjertanken på en översyn av förordningen om exporlkreditgarantigivning. EKN har isill remissvar utförligt redogjort för de olika typer av tjänsteexport som kanresp. inte kan komma i fråga för garantigivning. EKN anför vidare att EKN ärberedd atl närmare studera förutsättningarna för lämplig utvidgning av garantimöjligheierna,om så bedöms önskvärt. Endast ett fåtal instanser har ultalal sig särskilt omfrågan om investeringsgarantier. stödjer förslagel om en översynmedan LO avslyrker förslaget (se bilaga 2, s. 62). Skälen för min bedömning: EKN: s garantigivning gäller förall varuexport men inte för alla typer av tjänsteexport. 1 EKN:s remissvarhävdas att behoven för sådan garantigivning i huvudsak är läckla. Jag anseremellertid ändå atl del finns skäl att se över förordningen i syfte altundanröja evenluella oklarheter belräffande omfattningen av nämndens garantigivning.Vidare anserjag det vara av betydelse att villkoren för varuexport ochtjänsteexport sä långt möjligl blir lika inom de ramar som ges förinternationella åtaganden. Frågan om investeringsgaraniier berör ett väsenlligl slörreområde än det nu aktuella. Jag är därför inte beredd atl i della sammanhangföreslå någon översyn av gällande regler. Min bedömning: Statistiska cenlralbyrån (SCB) bör ges iuppdrag atl åriigen sammanställa och ge ut en särskild ijänslehandelspublikaiion. 1984/85:140 37 Utredningens förslag: Överensstämmer med min bedömning (sebetänkandet s. 191-192). Remissinstanserna: De instanser som har yttrat sig är posiiivatill förslaget (se bilaga 2. s. 61). Skälen för min bedömning: Den svenska tiänstehandclsslatislikenär inte likn omfattande som varuhandelsslalistiken. 1 dagsläpet saknas ensamlad redovisning. finns det behov av en sådan slalislik, hl. a. somunderlag för att samlal beskriva externa balans. Vidare har siatistikenintresse för konjunklurella bedömningar och som underlag inför kommandeinternationella diskussioner avseende reglering och liberalisering av Ijänstehandeln.En utökad publicering av tjänstehandelsstatistik är således önskvärd. SCB har hafl i återkommande uppdragfrån betalningsbalansdelegation (Fi 1975:02) alt samla in årlig Ijänstehandelsstatis-tik.Enligt vad jag har erfarit pågår diskussioner f.n.mellan bl.a. bctal-ningsbalansdelegalionenoch SCB om hur denna statistik bör ulformas. Jag har också erfarit all riksbank planerar altutarbeta mer detaljerade system för betalningar med utlandet. Genom eltsådant länkt system skulle för ijänslebetalningar information erhållas ,land- och valulafördelade, samt för samtliga sektorer inkl. hushållen. En målsättning bör vara atl Ijänslehandelsslalislikensammanställs och publiceras lika ofta och som varuhandelsslalistiken.Detta lorde dock inle vara praktiskt genomförbart . En årligpublikation, som utredningen har föreslagit, där en samlad bild ges av ijänslehandeln,anserjag dock vara en alltför sällan återkommande publikation för framlidabehov. De pågående diskussionerna om hur en framtida statistik bör utformas ochperiodicileten är därför mycket intressanta. Delsamma gäller det arbete sompågår inom . Jag anser det önskvärt alt pågående diskussioner i dennafråga leder fram till en förbättrad tjänslehandelsslali-siik inom en snarframlid. Till dess atl så blir fallel bör SCB ge ut en sammanhållen åriig tjänstehandelspublikationinom ramen för inbesparade medel (jfr prop. 1984/85: lOObil. 15 s. 52). Jag hari denna fråga samrått med chefen för . I del följande tar jag upp, för information, ylleriigarenågra av tjänsteexportutredningens förslag. Beträffande de flesla av förslagenpågår redan elt arbete inom bl. Prop.1984/85:140 38 Utlandsprogrammel inom () svararför programverksamheten för ullandet. UTP skall producera och pä annat sättanskaffa och sända ljudradioprogram avsedda för mottagning i utlandet ochdärmed sprida kunskap om i utlandet. UTP producerar film förförsäljning lill bl. a. ullandet. Utredningen har mot denna bakgund anfört altTV, video och pressmedia bör utnyttjas för all sprida kunskap om som eUtjänsleinlensivl land. De medel som ställs till UTP:s förfogande överstatsbudgetens Iredje huvudtitel föreslås ökas med 1,2 milj.kr. Syftet är attproducera och lansera eU femtontal 6-12 minuters avsnitt om svenskltjänstekunnande all placeras i ulländska TV-ka-naler. Olika insalser för att öka kunskapen om i ullandelär givelvis välkomna. Regeringen har lillsall en särskild ulredning omSveriges Radios uflandsprogram. Enligt utredningsdirektiven (Dir 1984:49) börden särskilde utredaren bl. a. närmare analysera om nuvarande programex-porlbör bedrivas genom ell självständigt produktionsbolag eller lämpligen börkvarstå inom ramen för UTP: s normala verksamhel. Vidare bör ulredarenanalysera hur eventuella produktionsuppdrag frän utomstående intressenter kanfullgöras i sammanhanget. I syfte atl bl. a. pröva förutsättningarna för enuppdragsverksamhet mot betalning bör utredaren kunna medverka till viss försöksverksamhel.Särskilda medel kan ställas till förfogande för att under kalenderåret 1985möjliggöra viss försöksverksamhet med programverksamhet för ullandet ianslutning lill utredarens arbete. Samråd med olika berörda organisalioner ulgörett naturligt led i detla arbete. I detta sammanhang bör ulredaren också belysakonsekvenserna för den journalistiska integriteten och för pressetiken av etleventuellt genomförande av de nämnda förslagen. 1 avvaktan på utredningens kommande förslag är jag inle nuberedd atl föreslå ökade medel till Utlandsprogrammet. 3.6.2 Valuta- och kredilmarknadsfrågor Enligt tjänsteexportutredningen har många förelag inomtjänstesektorn angett alt valutaregleringen innebär direkla och indirektahinder för tjänsteexporten. Sålunda skapar kravet på upplåning utomlands förfinansiering av investeringar särskilda problem för Ijänsleexporlerandeförelag. Exempelvis kan man ha svårt att presentera tillräckliga formellasäkerheter. Vidare kan storleken på det aktuella tjänsteexportföretaget inverkaliksom hur känt företaget är på utlandsmarknaden och hur stor volym som behöverlånas upp vid ett speciellt tillfälle. Valutakommiltén (E 1977:03) anför i sitt remissyttrandeatt den avser behandla de problemområden som har tagits upp av tjänstexportulredning-en.Valutakommiltén väntas komma med sill betänkande . 1 avvaktan härpåvill jag inte lämna några förslag på denna punkt. Prop.1984/85:140 39 anför också altbanklagstiftningen medför begränsningar i banksektorns möjligheter lill ullandsenpagemang.Frågan om olika regleringars inverkan på möjligheterna till vidgad verksamma inom kredilmarknadssektorn bör särskilt beaklas. (Fi 1983:06) har till uppgift alt se över frågan om kreditmarknadens framlidareglering. Kommillén anför i sitt remissvar alt man avser att behandla defrågor tjiinsteexportiitredningen har tagit upp i sill arbeie. Kommitlénsdelbetänkande (Ds Fi 1984:20) Utländska banketableringar i bereds f n.iregeringskansliet. 1 belänkandet föresläs atl utländska banker under vissa förulsällningarbör ges lillstånd att bedriva bankverksamhet i . Jag har erfarit allchefen för senare i vår kommer att föreslå regeringen atllägga fram förslag i anslutning till kommitténs förslag. - 1 avvaklan päkommande huvudbetänkande från kreditmarknadskommittén ges inga förslag nu vadavser vidgad tjänstehandel från företag verksamma inom kreditmarknadssektorn. Det kan i sammanhanget nämnas att har beslulal(prop. 1984/85:77, NU 11. rskr111) om vissa ändringar iförsäkringsrörelselagen (1982:713). Ändringarna trädde i kraft den Ijanuari1985.Den nya lagsliftningen innebär bl. a. atl den s. k. behovsprincipen harupphävts, vilkel gör det lättare för nya bolag att få tillstånd (koncession)att driva försäkringsrörelse och för befintliga bolag all ulvidga sin rörelsetill nya försåkringsgrenar. Liksom lidigare är koncessionsvillkoren desamma försvenska försäkringsförelag som för ulländska försäkringsföretag som driverförsäkringsrörelse i genom generalagent. 3.6.3 Direktiv till slatliga ulredningar Villkor och förutsättningar för tjänslehandel kan beröraen rad olika områden direkl eller indirekt. För atl säkerslälla atl dessa frägorblir belysta på ett fullständigt säll i kommande offentligt utredningsarbeteföreslår ijänslexportutredningen alt framlida direktiv lill slalliga utredningarbör innehålla en generell anvisning atl i arbelet redovisa hur framlagdaförslag kan komma atl inverka på de internationella handelsmöjlighelerna.Enligt min mening kan detta vara lämpligt i syfte alt få tjänstehandelsfrågorså allsidigt belysta som möjligl. Åtgärder har, som nämnts inledningsvis, vidtagits för atlöka exporten av tjänsler från statliga myndigheter och bolag bl. a. i syfte atlkompleltera näringslivet på områden där statliga institutioner har en unikkompetens. Som ell ylleriigare komplemenl har ålgärder också vidlagils i enlighelmed vad jag anförde i prop. 1983/84: 168 om exportfrämjande verksamhet (avsnitt3) för att på motsvarande sätt främja export av tjänsler från kommuner ochlandstingskommuner. Däri framhölls bl.a. alt möjlighet att 1984/85:140 40 ställa kommunalt kunnande lill förfogande i kombinationmed exporl av varor och i samarbete med näringslivet kan ge resultat som är inlressantafrån bytesbalanssynpunkt. Flera hinder av formell och praktisk natur har hittillsförsvårat en framgångsrik exporlsamverkan mellan kommunerna och näringslivet.Det finns flera skäl för en sådan exporlsamverkan. Kommunala tjänster kan l.ex.utgöra en del av etl fullständigt system. Vidare har kommuner och landstingskommunererfarenhet av hur driften av olika typer av anläggningar skall organiseras ochadministreras. Kommuner och landstingskommuner kan också spela en viktig roll imarknadsföringen av syslem, bl. a. genom alt ställa referensobjekl lillförfogande. Kommuner och landstingskommuner har i vissa fall initierategna aktiviteter. Elt sådant exempel är , som är elt ijänsleexporlbo-laginom hälso- och sjukvärdsområdel. är ell dollerbolag lillLandslingens Inköpscenlral. Bland organ som gör insatser för all marknadsförasvenskt värdkunnande i utlandet finns också , i vilkel bl.a.Landsiingsförbundei ingår. Diskussioner har ocksä inletts i såväl Slockholmssom kommuner om samarbete med företag. Delta gäller inte minst fråganom gemensam marknadsföring avseende referensanläggningar inkl. drift. exportråd har under innevarande budgetår inlettett utvecklingsprogram för tjänsteexport i enlighet med vad jaganförde i prop. 1983/84:168 om exportfrämjande verksamhel. Exporlrådelsamverkar med lio kommuner för atl ulröna marknadsförutsättningar m.m.för enkommunal exportmedverkan. Kommunala åtgärder för atl främja svensk export kan i vissmån redan nu vidtas inom ramen för den kommunala kompelensen. En uividgning avden kommunala kompelensen genom lag är nödvändig för alt möjliggöra ell ökalengagemang på della område. Frågan om en lagstiftning på områdel bereds f. n.inom . Chefen för avser atl återkomma tillregeringen med förslag lill proposition i denna fråga senare under våren 1985.Jag har i denna fråga samråtl med chefen för . 1 enlighel med vad jag anfört i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2har inom upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1979:609) om allmän investeringsfond, 2. lag om ändringi lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonto, 3. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 4. lag om ändringi lagen (1980:456) om insättning pä lillfälligl vinslkonlo. Prop.1984/85:140 41 Förslagenhar upprättats efter samråd med chefen för . Medhänsyn till lagförslagens okomplicerade art anserjag inte att lagrådelshörande är påkallat. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen delsföreslär att anla förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1979:609) om allmän investeringsfond, 2. lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalning på särskilt investeringskonlo, 3. lagom ändring i lagen(1979:610) om allmän invesleringsreserv, 4. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning pä tillfälligt vinstkonto, delsföreslår att bemyndiga regeringen att medge att ulfäslelser om slödavseende konsullexport får lämnas lill etl belopp av högst 5200000 /86 (avsnitt 3.4.4), delsbereder tillfälle atl la del av vad jag har anfört om åtgärder för atlfrämja handeln med tjänster. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. 1984/85:140 42 De villkor och regler som styr näringslivets utveckling äranpassade till företag som producerar varor. export har också hittillsvarit inriktad pä varor. En vanlig föreställning är att tjänsteexport antingenär tekniska konsulttjänster eller försäljning av tjänster ifrån den svenskaförvaltningen. Tjut har haft ambitionen att visa att tjänsteexport är mycketmer än så, nämligen ett medvetet utnyttjande av den kunskapsbas som finns inomalla delar av det svenska samhället i sj'fte att förbättra Sverigesbytesbalans. Resultatet av en ökad tjänstehandel innebär också en förädling avden svenska resursbasen genom att den utsätts för konkurrens på exportmarknadenoch, inte atl förglömma, genom konkurrens på hemmamarknaden från import avutländska tjänster. Tjut tror att i ett makroekonomiskt perspekfiv endastbegränsade exportintäkter kan åstadkommas när man avskilt säljer sin arbetstid.Kunnandet måste istället kopplas till exempelvis finansiella resurser,anläggningskapital eller tekniska hjälpmedel.