prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — alt ijänslen gårul på en provisorisk reparation av etl föremål, vilken kanske dessutom enligtavlalel måsle utföras myckel snabbt, all Ijänsten avser etl äldre föremål ellerell föremål i elt allmänl dåligl skick eller all ijänslen enligt avlalel mellanparterna skall ulföras under myckel ogynnsamma förhållanden såsom under en fördel akluella arbelel klart olämplig årstid eller väderlek. Del bör framhållas all del nu sagda avser sådana förresullalel beiydelsefulla förhållanden som enligi avtalet mellan parternabildar förutsättningarna för tjänsten och som därför inverkar på vadkonsumenien har anledning all räkna med i fråga om resullalel. allmänlvillkor för della är alt inle bara näringsidkaren ulan också konsumenien harinsett eller bort inse all förhållandet skulle kunna påverka resullalel. Härvidkan inle siällas några stränga krav på konsumenten, särskilt inle när delgäller belydelsen av sådana omsländigheler som de yttre förhållanden undervilka Uänslen skall utföras eller mera speciella förhållanden med anknylningtill beskaffenhelen av föremålel för Uänsten. Om näringsidkaren, men däremolinle konsumenten, har insett eller bort inse den aktuella omständighetensbetydelse för resultatet och näringsidkaren inle har klargjort denna förkonsumenien, torde det leda lill att del mellan parterna får anses avtalat atlresultatet skall molsvara vad som - med bortseende från den akluellaomsiändighelen - är normalt för en Uänst av del slag som avtalet gäller. Enavvikelse från elt sådant resultat innebär då all tjänsien skall anses felaktigenligt punkt 3. 1 enlighel med vad som har anförts i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.4.1) är en ijänsl givetvis inle att anse som felaktigenligt punkt 1 enbart därför att Uänsten inle har lett elt för konsumenten"positivt" resultat. Denna situation torde visserligen inte varasärskilt vanlig men kan uppslå t. ex. i fall då konsumenten besläller enreparalion av etl föremål för att få detla all åler fungera för sill ändamål ulanalt det är på förhand känl vad som är orsaken all föremålet inte fungerar.Om del sedan visar sig all orsaken lill funkiionsbrislen inle kan lokaliseraseller avhjälpas trols etl fackmässigl tillfredssiällande arbele medavlalsenligl malerial, är Uänslen likväl inte all anse som felaklig enligtpunkl I. Däremol föreligger i ett sådant fall ett fel enligt punkt 3, omnäringsidkaren får anses ha ålagil sig all åsladkomma ell mera kvalificeralresulial. Han kan l.ex. ha lovat alt sätta föremålet i funktionsdugligt skick. En särskild fråga i della sammanhang är vad som kanfordras av näringsidkaren i fråga om felsökning och andra ålgärder, närexempelvis ell reparalionsuppdrag på grund av föremålels lekniskl kompliceradebeskaffenhel e.d. kan bestämmas enbari med uigångspunkt i vissa felsymptom hosföremålel, l.ex. Det är då inle ovanligl all näringsidkaren finnervissa brister hos föremålet som har kunnal ge upphov felsymptomen samtavhjälper dessa brisler. Om felsymptomen emellerUd ålerkom- Prop.1984/85:110 190 mer efler en lid och del då visar sig att dessa i självaverkel beror på andra 9 8 KtjL eller ytterligare brisler hos föremålel änden eller dem som har avhjälpts, uppkommer ofta tvist humvida tjänsten ärfelaktig på grund av att näringsidkaren inle upptäckt och avhjälpt denegentliga brislen eller samtliga brister. Den nu berörda frågan får självfallel bedömas medutgångspunkt i kraven på atl näringsidkaren skall ulföra Uänslen på ellfackmässigl lillfredsställande säll och med iakttagande av tillbörlig omsorgom konsumentens intressen. Detta lorde i princip innebära atl Ijänslen inte kananses felaklig enligi punkl I, om näringsidkaren vid en fackmässigllillfredsställande felsökning har påträffat och avhjälpt brisler som enligt fackmässigbedömning utgjort en godtagbar förklaring lill felsympiomen saml del inlefunniis särskilda skäl all fortsätta felsökningen. kräver givelvis bl.a.alt näringsidkaren genom en fackmässigt lillfredsställande provning e.d. konstateratall felsympiomen har försvunnit. Belräffande det nu sagda kan hänvisas tillrättsfallel NJA 1973 s. 493. På molsvarande säll bör bedömas fall där alternativaålgärder av olika omfattning kan antas leda till samma åsyftade resultat, l.ex.alt en funk-Uonsbrisl hos ett föremål blir avhjälpt. Om del enligi enfackmässig bedömning framsiår som sannolikl alt en mindre omfattande och förkonsumenten billigare åtgärd är tillräcklig för atl nä det önskade resultatet- och denna bedömning efler en tillfredsställande provning e.d. också synes havaril riklig - kan Ijänsten sålunda i allmänhel inle anses felaktig enligtpunkl 1 därför atl det senare visar sig all denna åigärd fakliskl inle vartillfyllesl. Del avgörande måste här vara, om näringsidkaren vid en samlad bedömningfår anses ha handlat på ett fackmässigt lillfredsställande sätt och medtillbörlig omsorg om konsumentens inlressen. Det är alliså inle meningen atlbeslämmelsen skall ges en sådan Ullämpning alt en näringsidkare ser signödsakad all för säkerhels skull ulföra mer omfattande och koslnadskrävandeålgärder än som är påkallade enligi en fackmässig bedömning. För att en ijänsl skall anses felaktig enligt punkl Ikrävs att del föreligger sådana brisler i fråga om fackmässigl utförande ochomsorg om konsumenlens intressen som ger utslag på det slutliga fysiskaresultatet av ijänslen. Om näringsidkarens arbete leder lill ell resultat somär fackmässigl lillfredsslåilande, är tjänsien alltså inle felaklig även omnäringsidkaren på grund av bristande skicklighel e.d. har använt en enligtfackmässig bedömning alltför för atl åstadkomma resullalel. En sådanbrisl i ulförandel av Uänslen kan i stället inverka på bedömningen av vilkelpris som konsumenien är skyldig all belala för tjänsien. Vidare kan bestämmelsernaom dröjsmål på näringsidkarens sida bli lillämpliga. Enligt punkl 2 skall ijänsten vidare anses felaktig, omresultatet avviker från vad som sägs i 5 § försia slyckel, dvs. om tjänsien harulförts så all resullalel slår i strid mot sådana författningsföreskriftereller myndighels- 1984/85:110 191 beslui som väsenlligen syftar till att säkerställa allföremålel för ijänslen är 9 § KtjL Ullföriilligl från säkerhelssynpunkl. 1fråga om den närmare innebörden härav får hänvisas lill specialmoliveringenlill 5 8 försia slyckel. Som framgår där är den nämnda bestämmelsen tvingandetill konsumenlens förmån. Reglerna i punkt I och 2 anger de minimikrav på resultatetsom alltid måste vara uppfyllda för atl Uänslen inte skall anses vara behäftadmed fel. Enligt punkl 3 gäller alt tjänsten ocksä skall anses felaktig, omresullalel avviker från vad som därulöver får anses avtalat. Del är i punkl 3 fråga om anspråk på resullalel somuttryckligen har angetts i parternas avtal eller som följer av vad som harunderförslålls mellan parterna eller i övrigl av en lolkning av avlalel. Etlsådant anspråk kan vara angivet som etl sammanfallande krav på resultatet,t.ex. atl elt föremål åler skall fungera för silt ändamål eller atl etl läckageskall avhjälpas elc. Anspråket kan också enbart eller i förening med ellsådant sammanfattande krav ha formen av specificerade krav på resullalelsbeskaffenhel i fråga om olika delaljer. Om näringsidkaren sålunda får anses ha ålagit sig allåsladkomma etl visst resultat, är ijänslen alltså felaklig enligi punkl 3 omdel avialade resullalel inle uppnås. Del bör dock redan här påpekas all detinle är givel all konsumenien därmed kan göra gällande någon felpåföljd.Orsaken lill den ifrågavarande avvikelsen från avtalet kan nämligen vara ellförhållande på konsumenlens sida. Som elt sådant förhållande lorde få räknasen brisl e.d. hos föremålel för ijänsten som gör del omöjligt, eller praktisktlagd omöjligl, atl nå del avialade resullalel och som näringsidkaren interimligen borde ha räknal med när han gjorde sitt åtagande. Hilhörande frågorberörs närmare i specialmoliveringen lill 168. Beslämmelsen i punkl 3 innebär alt tjänsten är felakliginle bara om resultatet kvaliialivi sett är sämre än vad som får anses avtalatulan också om resullalel på annal sålt avviker från avlalel. Tjänsien ärsålunda felaktig, om fönsterkarmarna på konsumentens hus enligi avtalet skallmålas i en viss färgnyans men näringsidkaren i ställd målar dem i en annannyans, även om någon anmärkning i övrigl inle kan riktas mol arbelels ellermalerialds kvaliid. Tjänsien skall också anses felaktig enligi punkl 3, omnäringsidkaren inle har ulfört alll del arbele som följer av uppdraget lillhonom, dvs. om resultatet företer en kvanlilativ brist. 1 sådana fall kanfrågan om gränsdragningen mellan reglerna om fel hos tjänsten och reglerna omdröjsmål på näringsidkarens sida aktualiseras. 1 överensslämmelse med vad ulredningenhar förordal bör denna gräns i princip dras så. all reglerna om fel anseslillämpliga om konsumenien har fått klart för sig atl näringsidkaren i god troanser sig ha ulfört alll del arbele som han är skyldig atl utföra (sebetänkandet s. 264-265, jfr 508 köplagen). 1 andra fall bör del däremot ansesföreligga ett dröjsmål på näringsidkarens sida. Prop.1984/85:110 192 Gränsdragningen har främst betydelse för frågan omkonsumentens 10 § KtjL skyldighet all reklamera, om han önskar få denkvantitativa brislen avhjälpt. Enligt 17 och 18 88 är konsumenien sålunda iprincip skyldig alt reklamera om han önskar få etl fel avhjälpi,medan någon molsvarande reklamationsskyldighel inle föreligger om konsumenienvid ell dröjsmål på näringsidkarens sida väljer att enligt 288 kräva atlnäringsidkaren fullföljer Ijänslen. Enligi andra slyckel skall Uänslen anses felaklig, om denhar utförts i strid mol förbud som avses i 5§ andra styckel, dvs. ell förbudenligi 4 8 marknadsföringslagen i dess nu föreslagna lydelse. Belräffande dennärmare innebörden härav får hänvisas till specialmoliveringen lill 5 S andraslycket. En Uänsl är felaklig enligi förevarande beslämmelse endaslom den har ulförts av den näringsidkare mol vilken förbudet enligt 4 8marknadsföringslagen riktar sig. Del är ju bara denne som kan anses ulföraUänslen "i slrid mol" förbudei. Som har framhållits ispecialmoliveringen lill 5 8 andra slycket lorde förekomslen av ell sådaniförbud emellertid i regel medföra alt en molsvarande Uänst, utförd av en annannäringsidkare, måste anses felaklig enligi bestämmelserna i försia styckel. Enligt andra styckel skall en tjänst också anses felaktig,om näringsidkaren inle har ulförl sådant tilläggsarbete som han är skyldig allulföra enligt 8§ tredje stycket. 1 fråga om näringsidkarens skyldighel all utföravissl tilläggsarbete får hänvisas lill specialmotiveringen till den nämndabestämmelsen. Tjänsien skall vidare anses felaklig, om resultatetavviker från sådana uppgifter av betydelse för bedömningen av Uänstensbeskaffenhel eller ändamålsenlighet som kan antas ha inverkat på avlalel ochsom i samband med avtalets ingående eller annars vid marknadsföring har lämnals 1. avnäringsidkaren, 2. av någon annannäringsidkare eller av en branschförening eller liknande organisation , eller 3. av enleverantör av malerial lill ijänsten eller av någon annan i lidigare led. Första slycket gäller ej i fråga om uppgifier som i tidhar rättats på eii tydligl sätt. (Jfr I kap. 3 8 i ulredningens förslag) Paragrafen reglerar fall där en Uänst är felaklig på grundav alt resultatet avviker från uppgifter som har lämnals vid marknadsföring.Frågan har behandlats i avsnill 2.4.2 i den allmänna moliveringen (se ävenavsnitt 2.1.4). Paragrafen är inte tillämplig på Uänster som avser förvaring(se 1984/85:110 193 Första stycket 10 5 kijl 1 7S försia och andra styckena konsumenlköplagen reglerasf.n. en säljares ansvar för sådana uppgifier om en varas beskaffenhet eller användningsom har lämnals vid köpet eller annars vid marknadsföring av varan. 1 de nämndabestämmelserna anknyts etl ansvar för fel i varan lill att en sådan uppgift harvarit "vilseledande", varunder självfallet inbegrips all uppgiflenhar varil oriktig. 1 förevarande beslämmelse fastslås i slället att tjänstenskall anses felaklig, om resullalel avviker från en lämnadmarknadsföringsuppgifi. 1 praktiken är del fråga om två olika säll all uttryckasamma sak. När del gäller skälen för den lösning som har valls här får hänvisastill den allmänna moliveringen. Det bör framhållas atl bestämmelsen på sammasätl som de motsvarande reglerna i konsument-köplagen träffar inle bara falldär resullalel fakliskl avviker frän uppgifter som har lämnals i en annons e.d.(orikliga uppgifier). Den kan också Ulllämpas i fall där resullalel strängllaget inle avviker från sådana uppgifter, om dessa studeras noggrant, mendäremol från del intryck som uppgifterna på grund av framställningens layouteller på grund av underlåtenhet all lämna viktiga upplysningar förmedlar mindre uppmärksam läsare (vilseledande uppgifier, jfr prop. För att bestämmelsen skall bli tillämplig fordras atl delär fråga om en avvikelse från uppgifier av betydelse för bedömningen avtjänstens beskaffenhet eller ändamålsenlighel. Med uppgifier avses såvälmuntliga som skriftliga uppgifier, i princip oavsett hur uppgifterna harlämnals. 1 stället för det i 7 8 konsumenlköplagen använda uttryckssättetuppgifter "om" en vara talas i förevarande beslämmelse om uppgifier"av betydelse för bedömningen av" Uänsiens beskaffenhet ellerändamålsenlighel. Anledningen lill della är att del inle behöver vara fråga omuppgifter som direkt avser Uänsten som sådan, dvs. uppgifter "om"Uänslen. Del kan också röra sig om uppgifier som har lämnals l.ex. vid marknadsföringav ell malerial som har använls för en Uänsl. Med uppgifier av beiydelse förbedömningen av ijänsiens beskaffenhel eller ändamålsenlighel åsyftas emellertidi övrigt principielll samma typ av uppgifier som avses med konsumenlköplagensullryck uppgifier om en varas beskaffenhet eller användning. Del skall allisåvara fråga om uppgifier som gäller arbelels eller malerialds egenskaper ochkvalilet eller deras lämplighet för olika ändamål. Uppgifterna kan röra del säll på vilkel en Uänsl utförs,l.ex. all arbelel görs för hand, med användande av precisionsverklyg. enligi enviss välkänd melod eller av utbildade specialister. När del gäller malerialkan uppgifterna gå ut på all ell vissl malerial kommer lill användning för enIjänsl eller ta sikle på materialets egenskaper, kvalitet och lämplighet förolika ändamål. Uppgiflerna kan naluriigtvis också mera direkl gälla självaslulresulialets beskaffenhet eller ändamålsenlighet, t.ex. att enrosl-skyddsbehandling eller annan ytbehandling ger en varaktig konserverande 13 1984/85. Prop.1984/85:110 194 effekl, all ell måleriarbete ger en glänsande yta, atl entrimning av en lo § KtJL molor eller en värmeaniäggning eller ellbyggnadsisoleringsarbete ger en väsenlligl lägre bränsleförbrukning, all etlarbele utfört enligt en viss metod ger elt resultat som är särskilt lämpliglför våtulrymmen eller för ulomhusbmk osv. För all del skall kunna anses vara fråga om en uppgifl avbeiydelse för bedömningen av en tjänsts beskaffenhet eller ändamålsenlighelfordras nalurliglvis atl uppgiften är någorlunda konkrel och inle innebärenbart allmänt lovprisande (jfr prop. 1973: 138 s. 217). Etl allmänlframhävande av exempelvis del egna företagets förträfflighet av lypen "Viär bäsl i på båtmotorer" (se belänkandel s. 154) inger enkonsumenl knappasl några så beslämda förväntningar på resullalel av enmolorrepara-lion all uppgiflen kan läggas lill grund för etl civilrällsliglfelansvar som går längre än vad som följer redan av bestämmelserna i 9S.Detsamma gäller beträffande andra s.k. "kringuppgifler", dvs.uppgifter som visserligen indirekl rör beskaffenhelen eller ändamålsenlighelenhos en Uänsl men som i likhel med uppgifier av den berörda lypen meraallmänt har till syfte all främja avsättningen och knappasl ger upphov Ullnågra mer konkreta förväntningar på resultatet av en Uänsl (jfr prop. 1973: 138s. 201 och 213). Ingripanden mol felakiiga eller överdrivna uppgifier av deslag som har nämnls får normalt ske med slöd av marknadsföringslagen. Del nu sagda hindrar givelvis inie att uppgifter med enmera seriös framtoning om all en näringsidkare är expert eller specialisl påell vissl slags arbele kan få beiydelse enligt förevarande beslämmelse, i vartfall om det är fråga om ijänsler där särskild skicklighel eller särskildakunskaper normall måsle Ullmäias vikl. På molsvarande säll kan andrakringuppgifler ibland fakliskl vara likvärdiga med mer beslämda uppgifier om enUänsls beskaffenhel eller ändamålsenlighel (jfr prop. 1973: 138 s. 201 och213). För all en uppgifl som har lämnats vid marknadsföringskall tillmätas någon betydelse enligt bestämmelsen fordras vidare alluppgiflen kan antas ha inverkat pä avlalel om ijänsten. 1 fråga om den närmareinnebörden av della ullryck kan hänvisas till prop. 1973: 138 s. 216 (jfr ävens. Med anledning av vad som från något håll har anförts under remissbehandlingenbör framhållas atl det nu berörda kravel bl.a. innebär att konsumenien knappasltorde med framgång kunna åberopa marknadsföringsuppgifier som lämnals långiinnan avlalel ingicks. Med hänsyn lill all förevarande beslämmelse endasl larsikle på uppgifter av betydelse för bedömningen av Uänstens beskaffenhel ellerändamålsenlighel lorde lids-aspeklen dock inte ha samma vikl som när del ärfråga om prisuppgifier o. d. (jfr belänkandel s. 155-157 samlspecialmotiveringen till 36 8). För all beslämmelsen skall bli tillämplig krävs vidare alluppgiflen har lämnals / samband med avtalets ingående eller annars vid marknadsföring.Begreppel marknadsföring används här i samma vidsträckta betydelse som del harenligt marknadsföringslagen (se prop. 1975/76:34 s. 124). Prop.1984/85:110 195 Det behöver inte vara fråga om marknadsföring av denaktuella Uänslen 10 8 KtJL som sådan. Beslämmelsen omfattar även uppgifier somhar lämnals l.ex. vid marknadsföring av ett material som har använts förtjänsten, under förutsättning all uppgifterna kan antas ha inverkat på avlalelom ijänslen. Beslämmelsen är däremol inte tillämplig på uppgifiersom lämnas av myndigheler eller konsumenlorganisationer och liknande, l. ex. isamband med offenlliggörande av marknadsöversikler eller lesiningsrap-porler,och inte heller på uppgifier som förekommer i vanliga Udningsartik-lar eller molsvarandeframslällningar. Del kan emellertid länkas all näringsidkaren eller någonannan som avses i försia styckel hänvisar lill sådana uppgifier i sinmarknadsföring. 1 så fall får uppgifterna enligt försia slyckel belraktas somlämnade vid marknadsföringen. I princip blir naturligtvis endast sådana uppgifter avbetydelse som ingår i marknadsföringsåtgärder vilka kan anses ha varil riktadelill konsumenler i allmänhet eller till den ifrågavarande enskilde konsumenten.Med anledning av vad en remissinstans har anförl bör sålunda framhållas alt enkonsumenl inte enligi bestämmelsen bör kunna åberopa uppgifter som han harinhämlal från en broschyr e.d. av vilken del lydligi framgår all den endaslriklar sig till fackfolk, såvida inle någon som avses i försia styckel harvidarebefordrat uppgiften lill konsumenien på elt sådani säll alt uppgiftenfår anses ha blivit lämnad till denne. Enligt bestämmelsen skall tjänsten anses felaktig, omresultatet avviker från marknadsföringsuppgifier som har lämnals av näringsidkaren.Hil räknas även uppgifter som har lämnats av någon som har fullmakt all i dellaavseende handla på näringsidkarens vägnar. Vanligen lorde det då vara fråga ompersoner som har s.k. slällningsfullmakt enligt 10 8 andra slyckel avtalslagen,l.ex. biträden i näringsidkarens butik eller en anslälld som lar emol kunder inäringsidkarens verkstad, vare sig del rör sig om en särskild kundmottagareeller om en annan anslälld som vid sidan av sina övriga sysslor även lar emotkunder. Sådan ställningsfullmakl lillkommer i regel också verkmäslare ochliknande befattningshavare hos näringsidkaren. Detsamma lorde ofta kunna ansesgälla andra anslällda som en näringsidkare skickar hem lill konsumenien redaninnan ell avial har ingåtts, l.ex. för att besiktiga föremålel för en lilliänklijänsl, såvida del inle framgår av omsländighelerna atl deras slällning inle ärsådan som avses i 108 andra slycket avlalslagen. Tjänsien skall enligt förevarande bestämmelse vidare ansesfelaklig, om resultatet avviker från uppgifter som har lämnats av någon annannäringsidkare eller av en branschförening eller liknande organisation under sådanaförhållanden att det får anses ha skell/ör näringsidkarens räkning. Del behöverhär inte vara fråga om elt handlande på grund av fullmakt, även om någon formav fullmakt oftasl lorde kunna anses föreligga i hilhörande fall. Del ärtillräckligt att vederbörande får anses ha handlat för näringsidkarens räkning.Det avgörande bör då i iveksamma fall vara, hur Prop.1984/85:110 196 konsumenien har hafl anledning atl uppfatta silualionen.Del kan här vara 10 § KtJL fråga om uppgifter som härrör från dl annal förelag- l.ex. en reklambyrå - som hjälper näringsidkaren med dennes marknadsföring.Uppgifterna kan också ha lämnals av en branschorganisation eller enförelagskedja som bedriver marknadsföring för sina medlemmars räkning. För attnäringsidkaren skall bli ansvarig för en marknadsföringsuppgifi som harlämnats för hans räkning krävs inle all han har känl lill atl uppgiflenlämnals. Till uppgifter som har lämnals för näringsidkarens räkningkan ibland vara all hänföra uppgifier som i samband med avialels ingående harlämnals av en underentreprenör. En förulsällning för all dennes uppgifier skallanses ha lämnals för näringsidkarens räkning är dock, i enlighet med dd nysssagda, all konsumenien hafl fog för alt uppfatta underenlreprenö-ren somrepresenianl för näringsidkaren. Denne är däremot normalt inte bunden avuppgifter som en underentreprenör har lämnat i sin egen marknadsföring, såvidainte näringsidkaren har vidarebefordrat underentreprenörens uppgifier påsådani säll att de kan anses lämnade även av näringsidkaren. 1 enlighet med vad som har förordats i avsnitt 2.4.2 i denallmänna motiveringen kan näringsidkaren enligt beslämmelsen i första stycketemellertid få ansvara även för uppgifter som inle kan anses ha blivit lämnadeför hans räkning. Detla gäller i fråga om uppgifier av betydelse förbedömningen av tjänstens beskaffenhel eller ändamålsenlighet som har lämnats aven leveranlör av malerial till tjänsten eller av någon annan i tidigare led. Avskäl som har redovisals i den allmänna moliveringen uppställs inle hellerbelräffande sådana uppgifier någol krav på alt näringsidkaren har känl Ulleller bon känna till all uppgiflerna lämnats. När dd i beslämmelsen lalas om leverantör av malerial lillijänsten åsyftas naturligtvis endasl leverantören av sådant material somlillhandahålls av näringsidkaren eller av någon för vilken han svarar. Fråganom konsumenlens eventuella befogenheter på grund av vilseledande uppgifter somhar lämnals av en leveranlör eller lillverkare av sådani material somtillhandahålls av konsumenien själv får däremol i princip bedömas enligikonsumenlköplagen såsom gällande förhållandel mellan konsumenten ochmaierialleveranlören etc. Med "annan i lidigare led" avses lillverkaren avett malerial som har använls för ijänsten och andra som i ell omsältningsledmellan tillverkaren och maierialleveranlören har lagil befallning medmalerialel på ell sålt molsvarande del som avses i 7 8 andra slyckelkonsumenlköplagen, l.ex. importörer och grossisler. Med "malerial"lill tjänsien åsyftas även sådana förbrukningsvaror som rengöringsmedel o. d. En underentreprenör till näringsidkaren är i princip inleatt belrakia som "annan i tidigare led". Del kan dock länkas atl enunderentreprenör får anses inta siällningen av leveranlör avmaterial till ijänslen, t. ex. om näringsidkaren har anlitat dt företag för allsälta ihop och leverera byggnadsdelar lill en byggarbetsplats. Prop.1984/85:110 197