prop · G80345 · 1984-12-31 00:00:00 — mun, samt nya finansieringsregler för beredskapsarbete förpersoner med socialmedicinska handikapp. Båda dessa åtgärder riktar sig främst mollångtidsarbetslösheten. Dessulom tilldelas AMS yUeriigare medel för rek-ryteringsplalseroch enskilda beredskapsarbeten i näringslivet. Slutligen anvisas vissaytterligare resurser för att stödja byggsysselsättningen i skogslänen kommandevinter. Jag överväger att senare återkomma till regeringen medförslag som rör avsättningar från företagens vinster till olika typer avinvesteringsfonder. Jag vill emellertid redan i detla sammanhang redovisahuvuddragen i förslagen. Utnyttjande av de allmänna och de särskildainvesteringsfonderna leder till en kraftig stimulans av investeringar i realkapitalunder de närmasle åren. Någon slörre effekt på företagens investeringar iutbildning, forskning och utveckling har dessa fonder emellertid inte. I ettläge med hög lönsamhet i företagen finns del anledning överväga att i särskildordning styra vinstmedel till investeringar i sådan framtidsinriktadverksamhet. Härigenom kan de anställda garanteras att medlen långsiktigtanvänds för att skapa arbete i och utveckla del egna företaget. Förnyelsefonderav detta slag bör, om de kommer lill stånd, ta sikte på alt främja utbildningenav anställda samt forsknings- och utvecklingsverksamhet som är av betydelseför företagen. Skyldigheten att betala in medel på förnyelsekonto kanlämpligen omfatta företag vars vinst är minst 500 000 kr.Inbetalningen bör uppgå till av vinsten. allmänt villkor för all etl förelag skulle gestillstånd att använda sin förnyelsefond bör vara att förelagels anställda slällersig bakom ansökningarna. Förnyelsefonder kan därigenom spela en vikiig roll t.ex.vid planering och genomförande av etl förelags utbildningsprogram. Vidare skulle kunna gälla att medel som inte utnyttjas förangivet ändamål bör betalas tillbaka till förelaget . I övrigi börförnyelsefonderna ges i slort sett samma utformning som de särskildainvesteringsfonderna. En annan fråga gäller de allmänna investeringsfonderna.Vid avsättning lill en sådan fond måsle ell belopp molsvarande halvafondavsättningen betalas in lill . Delta innebär att självafondavsättningen ökar företagets likviditet. Inbetalningen till ärnämligen regelmässigt lägre än den skattelättnad som avsättningen medför. Dettaleder i sin tur till all del är lönsamt även för ett företag som saknar investeringsplaneratt göra avsättning till allmän investeringsfond. Den nu beskrivna effekten är enligl min uppfaltning inleönskvärd. Skäl kan därför anföras för att höja inbelalningskvolen frånnuvarande till . Höjningen bör i princip tillämpas redan på 1984 årsinkomster, dvs. En sådan åtgärd är inlebara ägnad att begränsa likviditetstillväxfen i ekonomin utan innebär också altutbetalningen i samband med utnyttjande av fonden höjs från till av Prop.1984/85:45 12 investeringsbeloppet.Fonden blir därigenom intressant att använda inte bara för anskaffande av realkapitalutan också för andra slags investeringar. Enkonkret fråga som berör fondulnyltjande bör också anmälas i delta sammanhang.Det gäller möjligheten alt finansiera anskaffning av personbilar medfondmedel. De allmänna investeringsfonderna kan fn. användas för anskaffning avinventarier, däribland personbilar, som levereras före den . Medtanke på den starka efterfrågan på den svenska bilmarknaden är del enligl minmening viktigt att den inhemska efterfrågan inle skruvas upp ytterligare. Jaganser mot denna bakgrund alt de allmänna invesleringsfonderna inle längre skallfä ulnytljas för anskaffning av personbilar. Molsvarande ändring bör göras i frisläppsreglernaför de särskilda investeringsfonderna. Begränsningen vad gäller fondulnytljandelbör gälla personbilar som beställs eller . Vad jag nuföreslagit kräver inte medverkan. Mitt förslag föranleder ändringari förordningarna om frisläpp av investeringsfonder och särskilda investeringsfonder.Jag återkommer senare denna dag i fråga om dessa författningsändringar. StatsrådenFeldt och utvecklar härefter närmare de åtgärder som hör tillvederbörande ansvarsområde. Anförandena redovisas i underpro-lokollen för resp.departement. Medhänvisning lill vad jag och statsrådet har anfört hemställer jag attregeringen i en proposilon delsgodkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som jag harförordat, delsförelägger vad jag och statsrådet har anfört för de åtgärderoch de ändamål som vi har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslular alt genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas propositionen som bilagorna I och 2. 1984/85:45 13 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. 1 del föregående har jag lämnal en redogörelse fördelekonomiska lägel och de olika inslagen i det ekonomisk-poliliska program som nuläggs fram. Jag skall nu ta upp den närmare utformningen av åtgärderna pä beskall-ningsområdei.Det är fråga om en höjning av bensinskatten med per liter och en däravbetingad höjning av kilomeierskatten, en höjning av skatten på elektrisk kraftmed och en höjning av skatten på charterresor med flyg tillutlandet med . Skatten på bensin, gasol för motordrift och motoralkoholerugår enligl lagen (1957:262) om allmän energiskatt (omtryckt 1984:154) ochlagen (1961:372) om bensinskatt (omtryckt 1975:274, ändrad : 187)med följande belopp (öre/liter): Bensin 34 143 177 Gasol 53 39 92 Motoralkoholer 34 46 80 Vidare utgår avgift för bensin med per liter enligllagen (1973: 1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol (omtryckt1982:451, ändrad : 1103). 1984/85:45 14 Ienlighet med vad jag har anfört bör skatten på bensin nu höjas med 50 öreper liter. Skatten blir då sammanlagt per liter. 1 fråga om gasol för moiordriftuttalades i prop. 1983/84: 28 att skatten borde höjas i etapper tills skattenper liter är av skatten på bensin. Jag anser därför all skallen nu börhöjas med per liter. Skallen kommer då att bli av skatten påbensin. När del gäller motoralkoholer bör i enlighet med vad som uttalades inämnda proposition skatten höjas med per liter. Skattehöjningarnabör träda i kraft . Jag föreslår därför att de nyaskattesatserna tillämpas fr.o.m. den . Erfarenheternafrån tidigare skattehöjningar visar att konsumentpriserna regelmässigt höjsmed skattens belopp fr.o.m. ikraftträdandet. Skattskyldigheten för de varorsom då finns i lager i delaljhanddsledet har vanligen inträtt vid leveransen lilldetaljhandlaren. Varorna har därför förvärvals med den gamla, lägreskattesatsen. Vid försäljningen uppkommer en extra vinst för säljaren. I delnu aktuella fallet uppgår den till per liter bensin. En effekt av den storieksordningenbör enligt min mening inte godtas. Jag förordar därför alt en särskildlagerskatt tas ul för beskattad bensin som finns i lager vid ikraftträdandet. Skattenbör tas ul av dem som inte är regislrerade som skallskyldiga enligt lagen ombensinskatt och vilkas lager därför består av beskattad bensin. Enligt 5§första stycket 1 nämnda lag inträder skattskyldigheten bl.a. när bensinlevereras lill eget försäljningsställe för delaljförsäljning som inle utgörs avdepå. Även den som är registrerad som skaltskyldig kan därför ha ett beskattatlager av bensin. Lagerskatten bör omfatta även sådan bensin. Avpraktiska skäl bör lagret omfatta minsl för all skyldighet all belalaskall skall föreligga. Deklaration bör lämnas , dåskallen också skall betalas. bör vara beskattningsmyndighetoch lagen (1984: 151) om punktskatter och prisreg-leringsavgifier skall irelevanta delar tillämpas. Vidare bör skatlebrottsla-gen (1971:69) och lagen(1971: 1072) om förmånsberättigade skaiteford-ringar göras tillämpliga pålagerskatten. Höjningenav skatten på bensin bör bl.a. för att inle rubba konkurrensförhållandetmellan olika fordon förenas med en höjning av skallen även på de dieseldrivnafordonen och deras släpvagnar. Vägtrafikskallutgår enligt vägtrafikskattelagen (1973:601, omtryckt 1984:256), VSL, i form avfordonsskatt och kilometerskau. FordonsskaU tas ul såväl för bensindrivna somför dieseldrivna fordon samt för enstaka fordon som drivs på annal säll.Kilometerskall las dock endasl ul för Prop.1984/85:45 15 fordon som inle är bensin- och gasoldrivna, saml försläpvagnar lill sådana fordon. För dessa fordon molsvarar kilomeierbeskaiiningenen säi skild bränslebeskatlning. För t.ex. dieselolja utgår dock ävenenergiskatt och avgift enligl lagen om sårskild avgift för oljeprodukter ochkol. För vissa dieseldrivna fordon, trafiklraktorer och registrerade molorredskap,las inle kilomelerskall ul. I slällel ulgår en förhöjd fordonsskall för dessafordon. En sådan förhöjd fordonsskall las även ul för släpvagnar lill dessa irafiktrakloreroch molorredskap. Vidtidigare mer betydande höjningar av bensinskatten (1978, 1979 och 1980) haräven kilomeierskallesalserna räknais upp. Även den tidigare nämnda förhöjdafordonsskallen på trafiklraktorer m.m. har justerats. Därigenom har en rättvisnivå för beskattningen av olika fordon kunnat bibehållas. Motsvarandejusteringar av kilometerskatten och fordonsskatten erfordras även vid den avmig nu föreslagna bensinskattehöjningen. I det följande behandlar jag de olika fordonskaiegoriernaför sig eftersom förhållandena för dem är olika. Den samlade beskattningen av bensin- resp. dieseldrivnapersonbilar bör vara utformad så alt skatten per körd vägslräcka är lika högför resp. kategori. Vid en jämförelse bör för bensinbilarna beaklasbensinskatten, energiskatten och den särskilda avgiften på bensin och för diesdbilarnabeaklas kilometerskalten saml energiskatten och den särskilda avgiften pådieseloljan. Inom har sådana jämförelser genomförts och devisar alt de nuvarande skatlesatserna i genomsnitt medför att bensinbilar och dieselhilarbeskattas lika. Om jämförelsen görs för bilar av senaste årsmodell visar denemellertid all diesdbilarna är någol högl beskallade jämfört med molsvarandebensinbilar. gäller särskilt de allra lättaste personbilarna.Förhållandet torde bero på att skatten på bensinbilarna jämförelsevis sjunkitnågot genom att de blivit bränsleeffek-tivare. Vid detidigare bensinskallehöjningarna har kilometerskatten för personbilarna höjtsmed ett belopp per kilometer som svarade mot höjningen av bensinskattenomräknat till öre per kilometer. Beräkningssättet medför att kostnadsökningarnablir desamma för bensinbilarna och för diesdbilarna. Även vid den av mig nuföreslagna höjningen av bensinskatten bör beräkningarna i huvudsak göras pädetta sätt. Höjningen av kilomelerskat-len för de lättaste dieselpersonbilarnabör dock vara någol lägre för att kompensera de nuvarande skillnaderna i beskatlningen. Kilometerskaltenbör då för de lättaste dieselbilarna (skattevikt högst ) höjas från 100öre per till per . medan skatten för t.ex. en bil medskattevikten 1 301 - I höjs från per till per 10km. 1984/85:45 16 Förde allra lättaste lastbilarna har kilometerskalten vid tidigare bensin-skattehöjningarhöjts lika mycket som kilomeierskatten höjts för personbilarna. Detta harmotiverats av att dessa lastbilar i viss mån är substitut för personbilarna.Även nu bör höjningen för dessa lastbUar vara av samma storleksordning somskattehöjningen för de dieseldrivna personbilarna. Detta är motiverat även avatt del finns många bensindrivna lätta lastbilar och bussar, vilka omfaltas av bensinskaltehöjningen. Förlunga lastbilar, och för släpvagnar till dessa, har vid tidigare höjningar avbensinskatten höjningarna av kilometerskatten genomgående varit procentuelltlika stora som bensinskattehöjningen. Enligt min mening bör emellertid nuskattehöjningarna för dessa fordon begränsas. För detta talar bl.a. all merunderlag behövs för alt bedöma om beskatlningen är rätt avvägd i förhållande lillde koslnader som laslbilstrafiken förorsakar. Frågan om olika irafikgrenarskostnader och avgifter är f.n. föremål för en särskild översyn inomregeringskansliet. Kilometerskatten för tyngre lastbilar och släpvagnar bördärför höjas i mindre utsträckning än bensinskatten. Jag föreslår alt skattenhöjs ca hälften så mycket som bensinskatten. Förlätta släpvagnar, etc, samt för släpvagnar till bensindrivnalastbilar har vid tidigare bensinskattehöjningar inte någon höjning av fordonsskaitesatsernaskett. Detla har motiverats av att användningen av dessa fordon vanligen ocksåfördyras av den höjda bensinskallen. Inte heller nu bör fordonsskatten fördessa fordon justeras. Förlätta bussar har kilometerskatiehöjningarna vid tidigare bensinskai-lehöjningarberäknats på samma säu som för de lätta lastbilarna. Samma principer börtillämpas även . Förde tyngre bussarna, som i huvudsak används för kollektivtrafik och annanyrkesmässig passagerarbefordran, har de tidigare kilometerskatiehöjningarnabegränsats. För medeltunga bussar har skattehöjningarna varit måttliga och förde tyngsta bussarna procentuellt sett små. Det innebär all kilometerskalten förde flesta bussarna nu är obetydligt högre än kilometerskalten för slörrepersonbilar. Jaganser all kilometerskalten för bussarna nu bör höjas i samma grad som skattenhöjs för laslfordonen. Med hänsyn till de relalivi låga skattesatserna blirhöjningarna ändå måttliga. Trafiktraktoreroch registrerade motorredskap samt släpvagnar till dessa Kilometerskattutgår, som jag tidigare nämnt, inte för brännoljedrivna trafiklraktorer ochregistrerade molorredskap. I slällel ulias en förhöjd 1984/85:45 17 fordonsskattför dessa fordon, där förhöjningen svarar mot tidigare bränn-oljebeskallning.Vid tidigare höjningar av bensinskatten har denna del av fordonsskatten höjts iungefär samma förhållande som bensinskattehöjningen. Samma principer börtillämpas . Del innebär att höjningen av fordonsskatten för dessa fordonbegränsas till ca hälften av höjningen av kilometerskalten för lastbilarna ochderas släpvagnar. Ävenför släpvagnar till dessa traktorer och motorredskap bör en motsvarandehöjning av kilometerskatten göras. Enligtlagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är regislrerade iriket (omtryckt 1984:257) tas kilometerskall ut för utomlands regislrerade brännoljedrivnalastbilar eller brännoljedrivna bussar samt för släpvagnar till sådana fordon,när de används här i landet. Skatten uppbärs av . Den är av sammastorleksordning som kilometerskalten för svenskregistrerade fordon, menskattesatserna är avrundade. Kilomeierskattenför dessa fordon bör, på samma sätt som skett vid tidigarekilometerskattehöjningar, höjas i samma utsträckning som för de svenskregistreradefordonen. Höjningenav vägtrafikskatten bör av praktiska skäl träda i kraft först den I mars 1985.Det ankommer på regeringen att utfärda föreskrifter om extra uppbörd avfordonsskatt och extra avstämpling i kilometerräknare. 4 Kompensation till glesbygden för bensinskattehöjningen Förpersonbilar, både bensin- och dieseldrivna, som hör hemma i vissa glesbygdskommunerulgår enUgt 12 a § VSL fordonsskatten med ett . lägre belopp änannars. Det är i sammanlagt 36 kommuner i , , ,, , och som en sådannedsättning av fordonsskatten sker. Kommunema anges i en särskild bilaga 3 tillVSL. Området med skattenedsättning innefattar stödområdena 5 och 6. Skattenedsättningenbeaktas vid de vanliga debiteringarna av fordonsskatt. Skatten för en personbUsätts ned om ägaren vid skattedebUeringen har sin adress enligt bUregistret inågon av de angivna kommunerna. Dennanedsättning av fordonsskatten infördes i samband med en bensinskattehöjning år1979. avsåg dessutom bl.a. 2 1984185. Prop.1984/85:45 18 all ge kompensation även för de s.k. zonlillägg som las utvid oljebolagens bensinleveranser. Enligl min mening bör även vid den av mig nu föreslagnahöjningen av bensinskatten och kilometerskalten kompensation ges tillglesbygdsbilisterna. Kompensationen skall säkerställa att de som bor iglesbygd inte fär en i förhällande lill andra försämrad situation genom dehöjda skatterna. Kompensationen skall därtör inle avse att la bort helaeffekten av skallehöjningarna för glesbygdsborna, ulan endasl att höjningarnaför dem inle blir större än för andra. En relativt omfattande undersökning av regionalaskillnader i personbilarnas körsträckor genomfördes av statensvågverk, bl.a. för vug-irafikskalteulredningens (B 1977:05) räkning. Därvidberäknades all riksgenomsnittet för personbilarnas körsträckor var I 435 milper år. Del kan dock antas alt riksgenomsnittet har sjunkit. Förenskilda regioner (undersökningen omfattade s.k. A-regioner) varierade genomsnittskörsträckornafrån drygt 1 till ca 1 . 1 de regioner som hade längst medelkörsträckavar denna således över riksgenomsnittet. Detta var fallet för vissaområden i inland. Nägon helt entydig bild gav undersökningen dockinte. Det fanns även regioner i där körsträckorna genomsnittligtvar långa. Dessa beräkningar låg bakom den kompensation i form avsänkt fordonsskall som införts inom stödområdena 5 och 6. Det finns enligl minmening skäl all anta att de genomsnittliga körsträckorna inom dessa områdenfortfarande är längre än riksgenomsnittet. En bensinskattehöjningmed per liter innebär då etl ökal kompensalionsbehov om knappt 100 krper år och fordon. Jag förordar därför au fordonsskaiie-nedsättningen höjs från120 till . Därigenom blir höjningen av bensin- och kilomeierskatternagenomsnittligt sett inte mer kännbara för de som bor inom de angivna områdenaän för de flesta andra bilister. Ökningen av kompensationen till glesbygdsbilisterna bör genomförasi samband med debiteringar av fordonsskatt som sker eller . 5 Skatt på elektrisk kraft Skatt pä elektrisk kraft utgår enligt lagen om allmänenergiskatt med för elektrisk kraft som förbrukas ivissa i lagen angivna kommuner, framför allt i de nordliga delarna av landel,och med i övriga fall. Den kraft som förbrukas iindustriell verksamhei beskattas dock efter skattesatsen perkilowattimme. Skatt på elektrisk kraft som produceras i vissavattenkraftverk ulgår också enligt lagen (1982:1201) om skatt på viss elektriskkraft (ändrad 1984/85:45 19 Vidare ulgår avgift på elektrisk kraft enligl lagen (1983:1104) omsärskild avgift för elektrisk kraft frän kärnkraftverk. Jaghar i det föregående förordat att den allmänna energiskatten på elektrisk krafthöjs med . Höjningen bör vara generell och alltså omfattaelektrisk kraft oberoende av nu gällande skattesats. Höjningenbör träda i kraft och förenas med särskildaövergångsbestämmelser på grund av del praktiska förfarande som tillämpas med mälaravläsningar. 6 Skatten på vissa resor Reseskallulgår för utrikes charterresor med flyg enligt lagen (1978:144) om skall påvissa resor (ändrad senast 1984:160). Förbarn ulgår ingen reseskatt. Reseskall finns även i ochDanmark och bestämmelserna är i allt väsentligt desamma i de tre länderna.Skatten är . Enligtmin mening bör reseskatten nu höjas med . per passagerare.Höjningen bör gälla från och med den . Genom särskildaövergångsbestämmelser bör anges att den högre skallen endasl gäller sådanaresor som är avsedda att starta eller . Vidare böranges alt den lägre skatten tillämpas på sådana resor som har beställts avpassagerare före för avresa före den . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag lill 1. lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt, 2. lag om lagerskatt på vissbensin, 3. lag om ändring i vägtrafikskattelagen(1973:601), 4. lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskatt pä vissa fordon som inte är registrerade i riket, 5. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, 6. lag om ändring i lagen(1978:144) om skatt på vissa resor, 7. lag om ändring i skattebrollslagen(1971:69), 8. lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m. m. Lagförslagenbör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 1.1. Lagförslagen avser främstprocentsatser, belopp m.m. och är således av den beskaffenheten att lagrådetshörande skuUe sakna betydelse. 1984/85:45 20 hånsynhärtill anser jag all lagrådels yiirande över förslagen inte bör inhämtas. Jaghemställer all regeringen föreslår all anla förslagen. 1984/85:45 21 Lagom ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenomföreskrivs att 2§ lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha nedan angivnalydelse. Skattutgår med Skatt ulgår med I krona perliter, om annal inte sägs i andra per liter, om annal inle sägs i andra eller Iredje stycket. eller tredje stycket. För metanol, etanol ochhögre al- För metanol, etanol och högre al koholer utgår skatten med koholer utgår skatten med per liter. Ingår sådan alkohol i en per liter. Ingår sådan alkohol i en blandning som avses i I § första blandning som avses i 1 § första stycket a) eller b) utgår skatten för stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen med 46 den inblandade alkoholen med per liter och med I krona öre per liter och med per liter för blandningen i övrigt. per liter för blandningen i övrigt. Förgasol utgår skatten med 39 För gasol utgår skatten med 79 öre per liter. öre per liter. Skattenberäknas efter varans fakturerade volym. I denna skall dock inle inräknas smöijoljasom har tillsatts bensin för motordrift. Kan skatten inte beräknas på sådanisätt eller sker faktureringen inte enligl vedertagna grunder, färbeskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1975:274. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:274. - Senaste lydelse 1984:187. Rättelse:S. 28, under E rad 10 kol. 1 Står: 301 Rättat till: 1 301 under E rad 11 kol. 3Står: 2225 Rättat till: 2 190 under E rad 12 kol. 3 Står: 8235 Rättat till:8190 1984/85:45 22 Lagom lagerskatt på viss bensin 1 § Den som vid ikraftträdandetav denna lag inle är registrerad som skattskyldig enligl 4§ lagen (1961:372) ombensinskatt och som då innehar varor som avses i I § nämnda lag skall lillstaten belala skatt enligt denna lag (lagerskatt). Detsamma gäller den som ärregistrerad och som innehar sådana varor för vilkaskattskyldighet har inträtt enligt 5§ första stycket 1 lagen om bensinskalldärför att varoma har levererats till ell eget försäljningsställe eller lagitsi anspråk för annat ändamål än försäljning. 2 § Lagerskatt tas ut för varorsom är skattepliktiga enligl lagen (1961:372) om bensinskatt och för vilkaskattskyldighet enligt den lagen har inträtt före . 3 § Lagerskatt tas ut endasttill den del lagret omfattar . 4 § Lagerskatten utgör 1. förbensin per liter 2. för metanol, etanol och högrealkoholer per per liter 3. för gasol per liter. Ingåren alkohol som anges i första stycket 2 i en blandning som avses i 1§ förstastycket a) eller b) lagen (1961:372) om bensinskatt tas lagerskatten ut förden inblandade alkoholen med per liter och med per liter förblandningen i övrigt. 5 §Den som är skyldig att betala lagerskatt skall lämna en deklaration tUl om sitt innehav av skattepliktiga varor. Deklarationen skall ta upp de lagrade varomas art och kvantitet, lagringsplatserna, den använda mätningsmetoden och skattens belopp. Deklarationenskall ha kommit in lill . Skattenskall senast vara inbetald tUl verket. DeklarationenskaU avges på heder och samvete samt upprättas på blankett enligt formulär som faststäUsav . 6 §Lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller i fråga om lagerskatt. Därvid iakttas följande. 2 kap. 1 -9 §§, 5 kap. 1 § första och andra styckena, 3-5 §§ och 9§, 6kap. samt 7 kap. 5§ skaU inte tillämpas. Vad som föreskrivs i 4 kap. 2§ första stycket skall gälla om deklarationen har kommit in . Restavgift enligt 5 kap. 8§1 skall tas ut om skattebeloppet inte har betalats . Ränta enligt 5 kap. 12§ första stycket 1 utgår från . Dennalag träder i kraft . 1984/85:45 23 Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) Härigenom föreskrivs att 12 a S samt bilagorna I och 2 lillvägtrafikskattelagen (1973:601)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse