prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — 1de åtlonde och nionde avsnitten finns beslämmelser om besvär (26 §) och vite(27 §). Detlionde avsnittet innehåller bestämmelser om ansvar. 1 28 § finns beslämmelserom siraff vid överträdelse av förbuden mot insiderhandel, Beslämmelser omstraff vid underlålenhel all göra föreskriven anmälan eller all vidta annanåtgärd samt lämnande av felaktig uppgift finns i 29 §, 1 30 § finnsbeslämmelser om siraff vid överträdelse av bestämmelserna om skyldighet altupprälla avräkningsnota. Omförverkande finns beslämmelser i det elfle avsnittet (31 §), Ensärskild bestämmelse om åtal finns i det tolfte och sista avsnillet (32 §), Genomförslaget lill lag om ändring i fondkommissionslagen (1979:748) införs bl. a.en beslämmelse som gör del möjligt för ett fondkommissionsbolag alt somsäkerhet för län också godta . 1984/85:157 78 (1979:750)om rätt att förfoga över annan tillhöriga fondpapper, konkurslagen (1921:225)och lagen (1949:722) om pantlånerörelse handlar om realisation av sådanaakiier. De föreslagna ändringarna i sekretesslagen (1980:100) avser sekreless iden utredande verksamhel bankinspeklionen skall bedriva enligt förslaget tillvärdepappersmarknadslag. Förslaget lill lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385)föQerav att lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehavföreslås bli upphävd och ersatt med värdepappersmarknadslagen. Den ändring somföreslås i lagen (1979:749) om följer av atl fondbörsentillsammans med fondkommissionärerna skall utge bidrag för att täckakostnaderna för bankinspektionens övervakning av VPL: s regler. En motsvarandeändring har föreslagils i fondkommissionslagen. 4.1Förslaget till lag om värdepappersmarknaden Inledande bestämmelser 1 §Denna lag skall tiUämpas på handel med och förvaltning av fondpap per samt förfaranden som har samband därmed, Lagen gäller endast om inte annat föreskrivs i annan lag. Bortsettfrän vissa språkliga ändringar överensstämmer paragrafen med utredningensförslag. Paragrafen innehåller enrambestämmelse, som anger atl lagen gäller handel med och förvallning avfondpapper Qfr. 4 § första stycket I) saml förfaranden som harsamband därmed. Av paragrafen följer också, atl lagen gäller subsidiärt iförhällande till annan lag. Detta innebär alt exempelvis de särskilda reglernai banklagstiftning och fondkommissionslag-stiftning om tillsyn tar överreglerna i denna lag. Om ett i lagen kriminaliserat förfarande är straffbelagtäven i skall till-lämpas. Alt sä är fallet framgåruttryckligen av bestämmelserna om ansvar i 28-30 §§ VPL. 2 §Handel med och förvaltning av fondpapper skall bedrivas så atl allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och en skildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras. Paragrafen,som med vissa smärre ändringar moisvarar 2 § i utredningens förslag,innehåller en allmänt hållen bestämmelse om alt handel med fondpapper skallbedrivas, så atl allmänhetens förtroende för värdepappersmarknadenupprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillböriigen äventyras. Somframgår av avsnitt 2.1 av den aUmänna moliveringen rymmer placeringar ivärdepapper oftast ett visst mått av risktagande. Utredningens förslag hardärför ändrats sä att utgångspunkten är att verksamheten påvärdepappersmarknaden inte får bedrivas så att enskildas kapitalinsatserotillböriigen ävenlyras. 1984/85:157 79 3 § Bankinspektionen övervakar efterievnaden avbestämmelserna i denna lag. I paragrafen, som moisvarar 3 § första slycket iutredningens förslag, slås fast att bankinspektionen övervakar efterlevnaden avbestämmelserna i denna lag. 4 § I denna lag förstås med 1. fondpapper:aktie, annat bevis om delaktighet i bolag, obligation, förlagsbevis ochliknande skuldebrev avsett för allmän omsättning saml andel i aktiefond, 2. fondkommissionär:den som har lillslånd att driva fondkommissionsrörelse enligtfondkommissionslagen (1979:748), 3. aktiemarknadsbolag:börsbolag, dvs. svenskt aktiebolag som ulgivil akiier som är inregistrerade vidStockholms fondbörs, eller som trätt i stället för utgivare av sådana akiiereller OTC-bolag, dvs. svenskt akliebolag som träffat avtal medfondkommissionär om att denne pä begäran skall ange kurser på aktier i bolageloch lill dessa kurser köpa och sälja aktier i bolaget, 4. värdepapperscentralen: Värdepapperscentralen VPCAktiebolag. Vad som föreskrivs om aktie i aktiemarknadsbolag skall också tillämpas på emissionsbevis, interimsbevis, optionsbevis, konvertibelt skuldebrev, skuldebrev förenat med optionsrätt till nyteckning och vinstandelsbevis som utgivits av aktiemarknadsbolag eller av någon annan i vars ställe akliemarknadsbolaget trätt. Om aktierna i ett aktiemarknadsbolag ägs av tvä ellerflera med samäganderätt, skall en delägare vid tillämpningen av denna laganses vara ägare till så många av aktierna som svarar mot hans lott i delsamfällda innehavet. Bortsett från vissa språkliga ändringar och ett lillägg iandra stycket överensslämmer paragrafen i huvudsak ined ulredningens förslag. Första stycket innehåller ett antal definitioner. Under Idefinieras fondpapper på samma sätt som i I § 5 fondkommissionslagen(1979:748) och i 1 § andra stycket lagen (1979:749) om fondbörs.Definitionen under 2 av fondkommissionär överensslämmer med den som ges i I § 2fondkommissionslagen. Den under 3 inlagna definitionen av aktiemarknadsbolag saknardäremoi motsvarighet i annan lag. Enligt försia ledet räknas somakliemarknadsbolag ett svenskt aktiebolag som utgivit eller trätt i ställetför utgivare av aktie som är inregistrerad vid . Ett sådantbolag benämns börsbolag. Har ell börsbolag akiier av skilda slag, kaninregistreringen vid fondbörsen ha omfattat ett visst aktieslag, t, ex. deaktier i vilka man kan vänla sig en mera allmän handel. Då bestämmelserna ilagen gäller "aktier i aktiemarknadsbolag", omfattas alla akiier ibolaget, dvs. även sådana som inte inregistrerats vid fondbörsen. Enligt detandra ledet räknas som aktiemarknadsbolag även sådant svenskt aktiebolag som är 1984/85:157 80 bundetav avtal med en fondkommissionär (en s.k. märket maker) om att denne på begäranskall ange kurser på och till denna kurs köpa eller sälja aktier i bolaget.Sådant bolag benämns OTC-bolag, Definitionen bygger på 2 § andra stycket lagen(1979:749) om i dess lydelse (prop, 1983/84: 164, NU 38, rskr 381, SFS 1984:439). Som påpekalsbeträffande börsbolag kommer alla förekommande slag av akiier i etl OTC-bolagatl omfattas av de beslämmelser i lagen som gäller "aktier iakliemarknadsbolag". Under4 anges all värdepapperscenlralen används som förkortning avVärdepapperscentralen VPC Akliebolag. Avandra slycket framgår att vissa värdepapper, som utgetts av akliemarknadsbolageller av annan i vars ställe sådanl bolag trätt, likställs med aktie iaktiemarknadsbolag vid lillämpningen av lagen. Först nämns emissionsbevis, enterm som förekommer i 4 kap. 3 § ABL och som avser dels teckningsrättsbevis somerhålls vid nyemission och delbevis som erhålls vid fondemission. Det kananmärkas att emissionsbevis inle bara ulfärdas vid emission av aktier utan ävenvid emission av skuldebrev, något som framgår av bl, a. 5 kap. 10 § ABL. Iuppräkningen ingår vidare interimsbevis, som enligt 3 kap. 5 § ABL är ett tillviss man stäUt bevis om rätt till en eller flera aktier, saml sådana konverliblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som reglerasi 5 kap. ABL. Som framgår av den allmänna motiveringen - avsnttt 2.2.3.2 -likställs med aktie också avskilt oplionsbevis saml teckningsrätt förföriagslän förenat med optionsrätt. Slutligen upptas vinstandelsbevis, dvs.bevis om fordran på grund av ett utgivet s. k. vinstandelslån, vUket utmärks avatt räntans storlek är beroende av bolagets vinst eller av vinstutdelningen påbolagets aktier. Ilikhet med vad som gäller för aktier behöver de ifrågavarande värdepappereninle vara inregistrerade vid fondbörsen eller omfaltade av elt OTC-avlal. Delkrav som uppställs är all de utgetts av ett aktiemarknadsbolag eUer av annan ivars stäUe bolaget trätt. Itredje stycket föreskrivs atl om akiier i akliemarknadsbolag ägs av två ellerflera med samäganderätt skall vid lillämpningen av lagen delägare anses självvara ägare lill så många av aktierna som svarar mol delägarens lott i detsamfällda innehavet. Uppgår exempelvis till en iredjedel skall alltså entredjedel av de samägda aktierna anses som delägarens egna. Regeln harbetydelse därför atl vissa lagbestämmelser knyter rättsverkningar lillslorieken av ett aktieinnehav eller slorieken av röstvärdet för elt aktieinnehav.Sådana bestämmelser förekommer i 6 § försia slycket 7 och 10 §. 5 §Om en juridisk person äger så många akiier eller andelar i en annan svenskeller ulländsk juridisk person alt den har mer än hälften av rösterna församtiiga aktier eller andelar, är vid lillämpningen av denna lag den förramoderföretag och den senare dotterföretag. Äger etl dotterföretag eller Prop.1984/85:157 81 ägerett moderföretag och ett eller flera dotterföretag tillsammans eller äger fleradotterföretag tillsammans aktier eller andelar i en annan juridisk person i denomfattning som angetls hu, äi" även den sisinämnda juridiska personendotterföretag till moderföretaget. Haren juridisk person i annat fall pä grund av aktie- eller andelsinnehav elleravtal ensam ett besiämmande inflytande över en annan juridisk person och enbelydande andel i resultatet av dess verksamhel, är den förra moderföretag ochden senare dotterföretag. utgör tillsammans en koncern. Paragrafenöverensslämmer med vissa smärre språkliga ändringar med ulredningens förslag, Koncerndefinilionerförekommer på flera häll i lagstiftningen (se SOU 1979:46), I stället för atthänvisa till andra i lag förekommande definitioner har i denna paragraf införtsen samlande definition. Dekoncerndefinitioner som finns i annan lagstiftning är i alll väsentligtlikalydande. Som förebild har här stått I kap, 2 § akliebolagslagen(1975:1385), Andra definitioner finns i 1 a § lagen (1951: 308) om ekonomiskaföreningar, 1 kap, I § lagen (1980: 1103) om årsredovisning m. m. i vissaförelag saml i 1 kap. 9 § försäkringsrörelselagen (1982: 713). Förevarandeparagraf ansluter lill den standardmodell för koncerndefinilion som utbildats. Delbedöms inle erforderiigl atl här kommentera vad som förulsälls för all ettkoncernförhållande skall anses föreligga. Det skall endasl anmärkas att dä ellakliebolag eller annan juridisk person har hälften av rösterna i ett företagoch en annan juridisk person den andra hälften, i vilken situationägarföretagen endast gemensamt kan besluta i det av dem ägda företagets("50/50-förelagets") angelägenheler, ingel av ägarföretagen ansesvara moderförelag. 1 övrigt hänvisas lill prop. 1975:103 s. 276 ff om nyaktiebolagslag, prop. 1979/80:143 s. 71 ff angående ändring avakliebolagslagen i följd varav de s. k. 50/50-företagen ej längre skulle ansesvara koncernbolag, prop. 1979/80:144 s. 50 f. och s. 158 ff angående nyaredovisningsregler för ekonomiska föreningar m. m., prop. 1979/80: 143 s. och 148 f angående ny lagsliflning om handelsbolag m, m,, samt prop,1981/82: 180 s, 140 f, angående ny försäkringsrörelselag m. m, 6§ De fysiska personer som har särskild möjlighet till insyn i ell aktiemarknadsbolaghar insynsslällning i bolagel. Sådan ställning har den som är 1, styrelseledamot eller suppleanti bolagel eller dess moderföretag, 2, verkställande direkiör eller vice verkställandedirekiör i bolaget eller dess moderförelag, 3, verkslällande direkiör eller annan ledandebefattningshavare i ett dotterföretag, om han normalt kan antas få tillgångtill förtrolig informalion om sådanl förhållande som kan påverka kursen påaktierna i bolagel, 4, revisor eller suppleant ibolagel eller dess moderföretag, 5, bolagsman i elt handelsbolag som är bolagelsmoderföretag, dock ej kommanditdelägare, 1984/85:157 82 6, innehavare av annan ledandebefattning i eller annat kvalificerat uppdrag av stadigvarande natur förbolaget eller dess moderföretag, om befattningen eller uppdraget normalt kanantas medföra förtrolig information om sådant förhållande som kan påverkakursen på aktierna i bolagel, 7, ägare av så många aktier ibolaget som motsvarar av aktiekapitalet eller rösterna ibolaget eller ägare av aktier i denna omfattning lillsammans med sådan fysiskeller juridisk person som är aklieägaren närstående på det sätt som anges i 11§ första stycket 2-4, Bankinspeklionenskall pä begäran av bolagel eller dess moderföretag pröva frågan ombefattningshavare eller uppdragstagare har en sådan ledande ställning eller eltsådant kvalificerat uppdrag som avses i försia slycket 3 och 6, Paragrafenanger vilka fysiska personer som har insynsslällning i ell aktiemarknadsbolag, 1förhållande till utredningens förslag har gjorls det tillägget all ävenverkslällande direklören eller annan ledande befattningshavare i ett dotterföretagtill ett aktiemarknadsbolag har insynsställning i moderförelagel, om han ellerhon normall har tillgång till förtrolig informalion om della (jfr, avsnitt2,2.3.3 ovan). Dessutom har vissa ändringar av språklig och redaklionellkaraktär gjorls. Bestämmelseninledes med en allmän definiiion av vad som fordras för att en fysisk personskall anses ha insynsställning i ell aktiemarknadsbolag. Som framgår av denallmänna motiveringen är förutsättningen härför att han har särskildamöjligheter tiU insyn i bolaget. Därefler föQer en uttömmande uppräkning avvilka som har insynsställning i elt aktiemarknadsbolag. Atten person har insynsställning i ett akliemarknadsbolag innebär bl. a. atl hanomfattas av det i 8 § inlagna allmänna förbudet mot utnyttjande av förtroligförelagsinformalion rörande aktiemarknadsbolaget och all vederbörande ocksåenligt 10 § är anmälningsskyldig för sitt och vissa närslåendes innehav avaktier i bolaget och förändringar i aktieinnehavet. För avgränsningen avaktiemarknadsbolagets eller dess moderföretags skyldigheter enligt förslagetkommer också begreppet insynsställning till användning. 1uppräkningen ingår, liksom fallet är enligt insiderlagen, personer som harställning av bolagsorgan enligt aktiebolagslagstiflningen eller som tillhörett sådant bolagsorgan. Sålunda ingår styrelseledamot och suppleant (I), verkställande direktör och vice verkslällande direktör (2), samtrevisor och suppleant (4). Även den som har nämnd ställning i bolagets moderföretagomfattas av paragrafen. Därjämte anses även sådan verkställande direktör ellerannan ledande befattningshavare i ett aktiemarknadsbolags dotterföretag hainsynsslällning i aktiemarknadsbolaget om han normalt kan antas få tillgånglill förtrolig information om sådanl förhållande som kan påverka kursen påaktierna i aktiemarknadsbolaget (3). Så får i regel antas vara fallel omdireklören eller befattningshavaren ingår i koncernled- Prop.1984/85:157 83 ningen,moderförelagets direktion eller annal organ i vilket för koncernen övergripandefrågor behandlas. Under5 upptas "bolagsman i ett handelsbolag som är aktiemarknadsbolagetsmoderföretag, dock ej kommanditdelägare". Denna punkt, som ej har någonmotsvarighet i insideriagen, har ansetts nödvändig för all lagförslagetsutsträckning lill personer med ledande ställning i etl akliemark-nadsbolagsmoderföretag skall bli konsekvent genomförd. Under punklen faller inle barabolagsmän i "vanliga" handelsbolag utan även bolagsmän ikommanditbolag. Även kommanditbolag är ju handelsbolag enligt I kap. 2§ lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. Ett undantag gäller för sådanbolagsman i kommandilbolag som är kommanditdelägare. Förklaringen är att enkommanditdelägares möjlighet till insyn i allmänhel inle är jämförlig med enkomplementärs Qfr. 1979/80:143 s. 139). Detta gäller trols att även enkommanditdelägare kan ha rält all få kännedom om handelsbolagelsangelägenheter enligt 3 kap. 6 § jämförd med 2 kap. 5 § handelsbolagslagen. Ipunkt 6 avses innehavare av annan ledande befattning i eller annat kvalificeratuppdrag av sladigvarande nalur för bolagel eller dess moderförelag, ombefattningen eller uppdraget normalt kan antas medföra förtrolig informalionom sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna i bolaget. Denna punktär av uppsamlande karaklär och molsvaras närmasl av 2 § 5 insiderlagen. Såvittgäller befattningshavare i ledande ställning är någon uividgning i förhållandelill insiderlagen inte avsedd, bortsett från alt även ledande befattningshavarei moderförelaget omfattas av förslaget. Sålunda avses olika befattningshavare -med varierande grad av självständigt ansvar och inflylande som normall ärverksamma på nivån närmasl under bolagsledningen (se prop. 1971: 130s. 30f).Som exempel kan nämnas chefer för etl företags olika avdelningar, bl. a.ekonomiavdelning, forskningsavdelning och försäQningsavdelning. Utom högreQänsteman med central placering inom ett bolags organisation kan även cheferför lokala förvaltningar och anläggningar räknas hit. Som en allmänförutsättning gäller att vederbörande har en chefsbefallning som inte baratillfälligtvis utan generellt medför förtrolig information om betydelsefullaförhållanden rörande bolagel. En sekreterare lill bolagets verkslällandedirektör omfattas alltså inte, ej heller en person som i enstaka fall färhandlägga någol betydelsefullt ärende, i. ex. på direktionsnivå eller i samrådmed någon i chefsställning. Tillskillnad från vad som gäller enligt insiderlagen räknas i det föreliggandeförslaget även vissa bolagels eller dess moderföretags uppdragstagare tillinsiderkretsen. Begreppet uppdrag skall här fattas i vidsträckt mening. Uppdragenligt förslagel föreligger så snart en person genom avtal åtagit sig attlillhandagå bolaget eller moderföretaget med sin sakkunskap eller medarbetsprestation ulan alt vara anställd. En förutsättning för atluppdragsförhållandel skall grunda insynsställning är alt uppdraget är av ell 1984/85:157 84 Detla är fallel om uppdragel avser biträde ål den verkslällandeledningen eller eQest rör angelägenheler som normall handläggs av styrelseneller på nivån närmast därunder eller på motsvarande plan i förelagelsorganisation. Ett andra villkor för att insynsslällning skall föreligga är atluppdragsförhållandet är av stadigvarande slag. En person vars Qänster tas i anspråk för en särskild uppgift har därför inteinsynsslällning. Vidare måste uppdraget, för alt insynsställning skallföreligga, normalt kunna antas medföra förtrolig informalion om förhållandensom är ägnade att "driva" kursen på aktier i bolagel, elt krav somockså gäller för all en ledande befattningshavare skall anses ha insynsställning. Under7 upptas slutligen vissa större aklieägare, nämligen de som äger akiier sommotsvarar minsl 5 procenl av aktiekapitalet eller rösterna för samtliga aktieri bolaget. Aktieinnehav i bolagels moderförelag grundar ej insynsställning.Även om aktieägaren inte själv har akiier i bolagel i den omfallning som nysssagts, har han eller hon ändå insynsställning om aktiema, tillsammans med deaktier som ägs av vissa aktieägaren närstående fysiska eller juridiskapersoner, motsvarar minsl 5 procenl av aktiekapitalet eller rösterna i bolaget.Som närslående fysisk person avses make eller sambo samt omyndigt barn underaktieägarens vårdnad. Som närstående betraktas också sådan juridisk person,över vars verksamhel aktieägaren har elt väsentligt inflytande och med vilkenaktieägaren eller dennes make eller sambo eller omyndigt barn eller fiera avdem lillsammans har en väsenllig ekonomisk gemenskap som grundas på andelsrätleller ell därmed jämförligt ekonomiskt intresse. Del bör uppmärksammas alt etlsålunda sammanräknat aktieinnehav kan grunda insynsställning för flerapersoner. Om t. ex. tvä makar tillsammans äger aktier i den omfattning som härsagts har alltså båda insynsslällning. Detta gäller även om den ene av makarnaendast innehar någon enslaka aktie. Iandra stycket anges atl bankinspeklionen på begäran av bolagel eller dessmoderföretag skall pröva fråga om befattningshavare eller uppdragstagare harsådan ledande ställning eller sådant kvalificerat uppdrag som avses i 6. Delsammaskall gälla frågan om verkslällande direktören eller annan ledandebefattningshavare i ett dotterföretag skall anses ha insynsställning. Meddenna beslämmelse är sörjt för atl de gränsdragningsproblem som kan uppkommavid tillämpningen av 3 eller 6 blir enhetligt lösta. Förebilden förbestämmelsen är 61 § sista slycket lagen (1955:183) om bankrörelse. Bestämmelsertill skydd mot obehörigt utnytQande av förtrolig företagsinformation 7§ Har en svensk juridisk person beslulat all lill en vidare krets lämna eltoffentiigl erbjudande om förvärv av akiier i ell akliemarknadsbolag eller harfrågan om ell sådanl erbjudande väckls i den juridiska personens Prop.1984/85:157 85 Slyrelseeller hos någon annan som kan fatta beslut om erbjudandel, gäller föQande. Densom fält kännedom om beslutet eller den väckta frågan i sin egenskap av arbels-eller uppdragstagare hos den juridiska personen, aktiemarknadsbolaget ellernågot av deras moderföretag fär inle för egen eller annans räkning köpa ellersälja aktie i aktiemarknadsbolagel eller med råd eller på annal därmedjämföriigt sätl föranleda någon annan lill sådanl köp eller försäljning innanerbjudandet offentliggjorts eller den väckta frågan om offentligt erbjudandeförfallit. Är den juridiska personen ocksä ett akliemarknadsbolag skallmotsvarande gälla beträffande köp eller försäQning och föranledande till köpeller försäljning av aktie i delta bolag. Förstastycket gäller även annan fysisk person som känner lill beslutet eller denväckta frågan och som har andelar eller aktier i den juridiska personen ellerakliemarknadsbolaget, om innehavet ulgör minsl av samtliga sådanaandelar eller akiier eller har etl röstvärde som motsvarar avrösterna för samtliga sådana andelar eller aktier. Vidberäkningen av innehav enligt andra stycket skall de andelar eller aktier somägs av den som är andels- eller aktieägaren närslående enligt 11 § förstastycket 2-4 räknas med. Även lott i samfällt aktie- eller andelsinnehav skallräknas med på del sätt som sägs i 4 § tredje stycket. Paragrafeninnehåller bestämmelser som är avsedda all motverka missbruk av förtroliginformation om etl förestående offentiigl erbjudande om förvärv av aktier i ettakliemarknadsbolag. Som framgår av den allmänna motiveringen i avsnitt 2,2,2skiQer den sig från utredningens förslag genom att försäljning också omfattasav förbudet. Vissa språkliga förenklingar har också gjorts. Bestämmelsernainnebär att en pä visst säll avgränsad personkrels inle tillåts köpa eller säljaaktier i del aktiemarknadsbolag vars akiier avses med erbjudandel (erbjudnaföretagel) eller i det aktiemarknadsbolag som .skall lämna erbjudandet (deterbjudande förelagel) innan erbjudandel offentliggjorts. Den som inte självfår köpa eller säQa aktier fär inte heller göra delta för annans räkning ellerföranleda någon lill sådan åtgärd. Delförsta ledet i paragrafen innehåller den grundläggande förutsättningen för attbestämmelsen skall vara tillämplig. Förutsättningen är atl en svensk juridiskperson beslutat atl lill en vidare krets lämna ett offentligt erbjudande omförvärv av aktier i ett aktiemarknadsbolag eller atl fråga om sådanl erbjudandeväckts i den juridiska personens styrelse eller hos annan som kan fatta beslutom erbjudandet. Nämnda förutsättning skall här kommenteras någol närmare. Medell offentligt erbjudande om aktieförvärv förstås den situalionen atl någonvänder sig till den aktieägande allmänheten och erbjuder denna att tillanbudsgivaren överlåta sina aktier i ett visst eller i flera bolag på vissavillkor. Avsikten med elt sådanl erbjudande är i allmänhet all förvärvasamtliga aktier i ell visst bolag och därigenom möjliggöra fusion enligtaktiebolagslagen. Emellertid kan syftet också länkas vara atl genom förvärv avaktier nå elt samgående som inte sträcker sig så långt som till en Prop.1984/85:157 86 fusion i juridisk mening. Erbjudandet kan ha formen av etts.