prop · G803158 · 1984-12-31 00:00:00 — Härbehandlar jag, efter samråd med statsrådet , de aspekter som i förstahand är av lelepolilisk nalur i massmediekommitténs förslag och remissinslansernasyllranden över dessa. Minbedömning: Någon särskild plan för utbyggnaden av kabel-TV-nä-ten i landelbehöver enligt min mening inte faslslällas. Etableringsfrihel bör få råda ifråga om nätanläggning. Den lekniska standardiseringen av näten bör, med hänsynlill kosinaderna och osäkerheten om kabel-TV-nätens roll i det framtidatelenätet, t. v. ske på frivillighetens grund. Televerkelbör konkurrera med andra förelag om kabel-TV-näiul-byggnaden. Det bör ligga iverkets intresse att vara öppet för samarbete med såväl fastighetsägare som medandra nälanläggare. 1984/85:158 20 förslag: Kommittén har valt altföreslå etl system, där en fortsatt fri etableringsrätl för nätanläggningkombineras med alt berörd kommun ges möjlighel att yttra sig över nätsutbredning, kapacitet m. m. i samband med att beslul om lillslånd las vidanvändning av nätet för vissa Qänster. Kultur- och mediepoliliska bedömningar är utgångspunkt förkommitténs överväganden om skäligheten i en utbyggnad av kabelnät efter avcentrala eller lokala poliliska organ fastlagda planer. Nalurliglvis kan andra motiv än kultur- och mediepolitiskaanföras för en utbyggnad, men kommittén har inle setl del som sin uppgift allnärmare gå in på dessa. Om en ulbyggnad av kabelnät skall ske som ell led i denallmänna telekommunikaiionsulvecklingen i landet eller av industri- och sysselsällningspolitiskaskäl, kan en annan bedömning göras. i elt vidare perspektiv är, enligtkommittén, anläggning av kabelnät för i försia hand TV-överföring ell viktigt slegi etableringen av elt allmänl bredbandsnäi i landet. Kommitténs bedömning är dock, all det i dagens läge inteär ändamålsenligt atl lägga fast planer som tar sikte på elt visst teknikvaleller vissa specifika systemlösningar. Åven om inga bindande planer läggs fast för teknisklutförande av kabelnät, finns det emellerlid ett betydande behov av slandardiseringsar-bele. En slandardisering på frivillighetens grund har inlettsoch den kan ha stora fördelar bl.a. med hänsyn till möjligheten att snabbtgenomföra och revidera slandarden. Frågan lorde emellerlid enligt kommiiténkräva fortsatt uppmärksamhet för evenluella lagstiftningsåtgärder i elt senareskede om resultaten av del nu inledda standardiseringsarbetet inte bedöms varatillfyllest. Man bör överväga att göra ombyggnad av centralantennanlägg: ningarränlebidragsgrundande enligt det s. k. ROT-programmel under förutsätlning attde utformas med en lämplig leknik. Massmediekommitlén anser all televerketskonkurrensfördelar i fråga om nätutbyggnad kommer atl leda lill en vissmarknadsuppdelning så all verkel kan komma all inrikla sig på basnäts- eller orlsnätsutbyggnadenmedan andra nälanläggare inriktar sig på mindre enheler och framför alllutbyggda centralanlennanläggningar. En sådan uppgiftsfördelning finner kommillénändamålsenlig. Remissyttrandena: Jag lämnar här en kortfattad redogörelseför remisssvaren i frågor som berörs i denna proposition. En fullsländigremissammanfattning kommer all ingå i den proposition om radio och TV-sändningari kabelnät som statsrådet senare avser att föreslå regeringen altframlägga för . Många remissinslanser tillslyrker eller lämnar ulanerinran förslaget om etableringsfrihel för nätanläggning. 1984/85:158 21 Åtskilliga pekar emellertid på att kabelnäten kan användasför andra ändamål än för befordran av TV-program och beklagar att kommilléninte haft i uppdrag atl uireda också dessa frågor. Hit hör statens induslriverk,statskontoret, riksrevisionsverkei (RRV), kommun. () och läns landsling. HSB förulsäller att eltev. beslut om ett riksomfattande bredbandsnäi kommer all föregås av en nyremiss. Kabelutbyggnadens regionalpolitiska effekler och effeklerpå kommunernas markpolitik framhålls av (), planverket, och kommuner och . En planerad kabelulbyggnad förordas av TCO, statskontoret,planverket, kommun. , Statsanställdas förbund.Svenska Journalistförbundet och Filmcentrum. Svenska Industriljänsle-mannaföibiindetsklubb vid anser att om kabel-TV skall införas bör det ske planenligl.Värmlands läns landsting vill ha samhällskontroll över kabelutbyggnaden.Hyresgästernas riksförbund betonar atl kabelulbyggnaden inle är en angelägenhelför siaten och Svenska kommunförbundei anser all kommunerna enligt förslagelfår för litel inflytande. Mot bakgrund av bl.a. kabelnätens belydelse förplanfrågorna anser , och kommuner alt kommunernas rollborde slärkas. , , Sverigesfrikyrkoråd, ABF och förordar en geografisk rättvisa ikabelutbyggnaden. Ett fätal inslanser uttalar sig om ROT-programmel. Näriadiokommitiéninslämmer med kommittén, medan Fasiighetsägarföi-bundet menar all ROT-programmetär ointressant för privata fastighetsägare. Däremoi borde bestämmelserna ändrasså att ombyggnadslån kan erhållas för centralantenner. Bostadsstyrdsen finneringen anledning atl i nuvarande läge främja någon viss teknisk lösning. Några remissinstanser har synpunkter på frågan om lekniskastandardkrav på kabelnät. Kommitténs förslag om en frivillig standardiseringstöds av , () och . TCO, poslen och lalar förlekniska minimikrav. anser all åtminstone vissa kanaler börkunna ta en C-MAC-signal. Televerkel pekar på störningsrisker från undermåligaanläggningar och aviserar förslag om lagändringar i samband med en eventuellöversyn av radiolagstiftningen. När det gäller fastighelsnätens utförande förordas sQärnnälav , . , ,och . och 's kabel-TV förordar ökade möjligheteralt använda radiolänk. 1984/85:158 22 Trotsden formellt fria etableringsrätlen lalar myckel för att televerkel kommer atlfå en stark ställning som nälanläggare. Flera remissinslanser påpekar della ochuttrycker oro och/eller förordar reslriklioner. Bland dessa finns RRV,. , , Radioleverantörer, . , C , IFPI-VIDEO,och . , däremoi, argumenterar för alt skaU äga etl riksomfallandekabelnät och TCO undersiryker att måste spela en huvudroll iutbyggnaden. Någraremissinstanser, näringsfrihelsombudsmannen (NO), statskontoret, RRV och IFPI-VIDEObetonar vikten av att konkurrensutsatla verksamhel särredovisasoch atl principerna för kostnadsfördelningen anges. Kommitténpekar på bl. a. sekretesskäl för all inte kräva alt televerkel skall upplåtasina kanalisalioner och kabeltrummor lill andra nälanläggare. Denna uppfallningmöter motstånd hos bl.a. NO, SAF, , ,, , , , HSB och 's kabel-TV. Fleraav dessa föreslår olika lösningar för hur sekretessproblemen skall kunna lösas. I ensärskild skrivelse till regeringen har datadelegationenmed anledning av massmediekommitléns belänkande föreslagil all regeringen lar iniliativlill atl sludier och utvärderingar genomförs rörande den framlidakommunikationsteknikens användarproblem. Liknande förslag har framförts avstatskontoret i en skrivelse till regeringen den 7 mars 1985.1 skrivelsenredovisas kontorels medverkan i utarbetandet av decentraliseringsplaner förvissa myndigheter. Enligt kontoret bör praktiska försök göras vid någon ellernågra myndigheter för all pröva hur ny leknik kan underiätta decentralisering. Skälenför min bedömning: Som en bakgrund lill och moliv för mina bedömningar i frågaom kabel-TV-nät lämnar jag en korl redogörelse för olika aspekter påtelekommunikationernas framtida utveckling i landet. För en utförligarebeskrivning av får jag hänvisa lill televerketskomplettering av sin ireårsplan . Televerkelhar ett nät vars värde kan uppskallas till 100 miQarder kr. Praktiskttagel varje hushåll i landel har en telefonledning dragen lill sig och mångaföretag och en del hushåll har flera huvudledningar. Inget annat land i väridenhar tillnärmelsevis elt så utbyggt nät av ledningar lill abonnenterna. Sverigeär också det telefonläiasle landel i världen. Del finns näslan lika mångatelefoner som invånare. Vi har också i förhållande lill anlalel invånare mycketfler anslutningar liU telenätet för dalakommunika- 1984/85:158 23 tion än något annat västeuropeiskt land och torde ligga påungefär samma nivå som . En orsak till telekommunikationernas sloraomfattning i är säkert atl vi inlernationellt sett har mycket låga teleavgifter.Detta är en utmärkt bas för en ytterligare utveckling av telenätet. erbjuder en mängd olika slags överföringarav information via vanliga telefontrådar, radiolänk, koaxinlkabel. fiberoptiskkabel och salellil. Det är telefon, dataöverföring, telefax, teletex. lelex.telegram, personsökning, mobiltelefon, datavision, sjöfartsradio och TV-(vi-deo)-konferenser.Dessa Qänster kommer att förändras . Nya Qänster - nu närmast röst-och textbrevlådor samt mobil textkommunika-lion - tillkommer. Vissa Qänsterkommer att vidareutvecklas och bli billigare bl. a. genom användning av nyteknik och genom de mycket stora investeringar som verket planerar. Teknikutvecklingenavser, som jag framhållil i det föregående, både n;il (ledningar och växlar)och anslulna apparater (terminaler). industrier arbelar med vissutveckling av terminaler men det är på nälsidan som staten genom televerkel görde klart största utvecklings- och utbyggnadsinsatserna. Enligt den Ireårsplan som redovisals för ibudgetpropositionen skall ca , investeras varav 12.5 miQarder för alt bygga ul och modernisera telenätet.Investeringarna kan även därefter förväntas ligga på en mycket högnivå. Förändringen av nätet sker dels genom en rent fysisk utbyggnad med nyateleförbindelser i kablar och radiolänkar, dels genom etl byle lill ny(digital) teknik i nätet. Utbyggnaden styrs av nuvarande och förutseddefterfrågan på olika telcQänster och sker med hänsyn tagen till nuvarande ochförutsedd teknik. Starkt pådrivande är i första hand den ökande datatrafiken. Slorasteg tas därmed i utvecklingen av lelekommunikatio-nerna i landel. Svensklnäringsliv och förvallning får härigenom bland de första i världen allmäntillgång till de förbättringar som den nya teletekniken ger. är denen utmaning och en möjlighet för svensk data-och elektronikindustri att visa sitlkunnande och sin konkurrenskraft. Såsom framgår av del anförda kan verket redan idagerbjuda en lång rad teletjänster till internationellt sett lågt pris. Det somden nu planerade omläggningen och utbyggnaden kommer atl leda till är framförallt att dessa Qänster får ett ännu lägre pris. De får dessutom högre kvalilel.Del blir i första hand förelagen som får glädje av den här utvecklingen.Samtidigt kommer Qänster som bara används av förelag också att bliintressantare för hushållen. kommer de iroligen också atlutnyttjas av hushåll i en inte obelydlig omfattning. Det gäller l.ex.överföring av text och sökning av information från dataterminaler(persondatorer, hemdatorer, "nyttodalorer"). I vilken män detlakommer att ske beror i hög grad pä prisulvecklingen för persondatorer och andraterminaler och självklart på hushållens behov och inlresse av sådana Qänster,Om kvaliteten på Qänstema och deras anpassning lill kundernas 1984/85:158 24 behovleder lill en hög efterfrågan kan långa tillverkningsserier ytterligare sänkapriserna på utmstningen, Kvalilelenpå Qänstema kommer atl förbältras bl. a. genom all de framkomlighetsproblemsom finns vid vissa lider mellan vissa områden kommer alt minska och genomalt bilder och dala kommer alt kunna överföras myckel snabbare än idag.Exempelvis kommer en A4-sida som del lar atl överföra medtelefax (Qärrkopiering) att kunna överföras på drygt 1 sekund. molsvarande2 maskinskrivna A4-sidor kommer all kunna överföras mellanalla som efterfrågar - i försia hand förelag. moisvarar denvanliga överföringshastigheten I/IO A4-sida . De behov hos användarnasom finns av mycket snabba överföringar av stora datamängder lillgodosesgenom speciallösningar i telenätet. En väsenllig aspekl på ulvecklingen avnätet är alltså atl dessa behov kommer alt kunna lillgodoses utan några som helslspeciella arrangemang. En anslulning av lämpliga apparaler lill del vanligatelenätet kommer all vara lillräckligl för all klara även myckel kvalificeradebehov. Denregionalpoliliska ulredningen har i belänkandet (SOU 1984:74) "Regionalutveckling och mellanregional uQämning" lagil upp frågan om den nya data-och teleteknikens regionalpolitiska konsekvenser. Chefen förindustridepartementet betonar i propositionen 1984/85:115 om regional utvecklingoch uQämning vikten av denna fråga som jag här något vill beröra. Denstora salsning på ulbyggnad av telekommunikationerna, som jag redogjort för,innebär sammanfattningsvis atl vi kommer all få mycket slor telekapacitet även för dalakommunikation - var helst i landet där eflerfrågan finns. Den somefterfrågar del kommer all få lillgång lill alla sorters leleQänster kort lid efleralt de har begärts. De fasta avgifterna kommer liksom nu atl vara lika i hela landel.Ingenslans i landel kommer brislen på telekommunikationer atl hindra elableringoch drifl av en verksamhet. Telenätet kommer alt ha så stor kapacitet atl etlenskilt abonnemang kan användas för exempelvis datavision, textöverföring ochtelefon . Den teknik som väljs vid ulvecklingen av nätet - optiskafibrer, koaxialkablar, radiolänk eller annan teknik - blir beroende av vad som bedömstekniskt och ekonomiskl bäsl i det enskilda fallet. För all kapaciteten itelenätet skall kunna ökas krävs således inle atl en och samma teknik används ialla lägen. Fullgodatele- och datakommunikationer utgör en nödvändig förutsättning för attnäringsliv och förvaltning skall kunna utvecklas på etl önskvärt säll. Delmyckel finmaskigt utbyggda telenätet innebär all produktionsbetingelsernai delta avseende är betydligt mera likvärdiga i alla delar av landel än vad somgäller för l.ex. 1984/85:158 25 lekniskaulvecklingen på telekommunikationsområdet gör också att de skillnader som finnssuccessivt minskar. Överföringskoslnaderna blir t. ex. mindre beroende avavstånden. Detta kommer successivi all återspeglas i taxor. Vi får etl"rundare ". Utvecklingenav telekommunikationerna gör således all möjligheterna all välja lokaliseringav olika verksamheter inom näringsliv och förvallning, som är beroende av välfungerande teleförbindelser, ökar. Däremot har denna utveckling i sig vare sigdecentraliserande eller centraliserande effekl. Många andra fakiorer spelar Iroligenen betydelsefullare roll än tillgången på goda telekommunikationer då beslut omlokalisering skall fattas. Jagvill i della sammanhang också erinra om mitl förslag i den regionalpolitiskapropositionen (prop. 1984/85:115) om etl stöd lill vissa telekostnader fördalaförelag i Malmfälten. avsättsav anslagsmedel för detta. Kabel-TV-näten kanske delar i det framtida lelenälet DenleleQänst som kräver störst kapacitet är överföring av rörliga bilder av högkvalitet, dvs. TV- eller videokonferenser och bildtelefon. All annan överföringkommer till rimliga kostnader all med del nät som planeras vara klartår . sker överföring av rörliga bilder via speciellt uppkoppladeledningar med hög kapacitet mellan företag som efterfrågar och har tUlgångtill studio för TV-konferenser. Del är dyrt trots atl prisei satts med hänsyn tiUframlida förbilligande leknik. Genom nätutbyggnaden och teknikutvecklingenkommer TV-konferenser/bildlelefon all kunna erbjudas enligt principen"alla till alla" om kunderna är intresserade av all skaffa deapparater och ulruslningar som behövs och om dessa finns all tillgå påmarknaden. Själva nätets utformning eller tillgänglighet kommer alltså inle altutgöra någol hinder för omfattande sådan kommunikation. På vilkel säll röriigabilder skall överföras i telenätet ända ul lill abonnenterna är emellertid ännuinle fastiagl. 1 motsats lill andra leleQänster finns det här ingen inlernalionellslandard. En sådan standard är nödvändig för all TV-konferenser skall kunnaske meUan abonnenter i olika länder. slandardiseringsarbele pågår inlernationelltmen del försvåras av att den lekniska ulvecklingen går så snabbi. TV-konferenseroch bildtelefon förekommer ännu i mycket liten omfattning såväl i som ulomlands.Brislen på efterfrågan och slandard bidrar också till att tillverkningsseriernaav den utrustning som krävs ännu är korta och priserna därför myckel höga.Därigenom blir konferenserna dyra. Det som kostar mest är bildkodarna och studioutruslningen.Teknikutvecklingen på del här områdel gäller främsl möjligheterna all koda ochöverföra bilder med rimlig kvalitet på ett säll som lar i anspråk allt mindre kapacUeli kablar och växlar. Därvid används aUl mer avancerade bildkodare. Det finnsredan idag på experimentsladiel leknik som ger möjlighel 1984/85:158 26 att överföra rörliga bilder med någorlunda kvalilet i detvanliga telenätet ända ut lill användarna säsom nätet kommer att se ut är 1987. Det heltdominerande motivet för utbyggnad av kabel-TV-näien är att de kandistribuera TV-program. Frågan är om dessa nät, som byggs lokalt och vid sidanav det vanliga telenätet, kan få en vidare användning i framliden och inordnasi telenätet. Det är, vad man nu kan se, just för bildtelefon och TV-konferensersom del dä kan bli akluelll alt använda de kabel-TV-nät som anläggs. Del ärdessa Qänster som ftämst skulle motivera att kabel-TV-näten inordnas i detframtida telenätet. Samlidigt planerar, somjag beskrivit, televerkel för eltk;ipaciieissiarki lelenät vid sidan om de lokala kabel-TV-näten till och ifastigheterna. Det ordinarie telenätet kommer att genom allt bättre teknikkunna utnytQas effeklivare. Det är mycket svårl att förulse priser ochefterfrågan pä bildtelefon och TV-konferenser. En aspekt som har betydelse isammanhanget är att kabel-TV-nä-len främsl kommer all anläggas ibostadsområden. Det är inte säkert atl hushållen där i någon större omfattningkommer alt efterfråga dessa Qänster som är de enda - som vid sidan av vanlig TV-distribution- eventu-. ellt kräver atl kabel-TV-näten används. Osäkerheten om teknikutvecklingenoch efterfrågan leder i sin tur till en osäkerhet om vilka krav på lekniskstandardisering som ur teknisk och ekonomisk synvinkel kan moiiveras förkabelnäten. Det är enligt min mening uppenbart all man måsle fråga sig både vadsom är tekniskt möjligt och vad människorna kommer all efterfråga vidprisnivåer som är svåra atl förulse. Det råder sammanfaUningsvis enbetydande osäkerhel om kabel-TV-näien kommer att användas för annalän TV-dislribution. Sysiemel för regeringens och styrning av televerketär under utveckling. Såsom jag framhöll i budgelpropositionen (prop.1984/85:100, bilaga 8, s. 117) bör det vara av intresse att fördjupa diskussioneni treårsplanerna om investeringarnas relation till servicemålen, avvägningenmellan olika servicemål och ekonomiska mål saml uppföljningen avmåluppfyllelsen. Även i andra avseenden bör ireårsplanerna kunna ulvecklas ochanpassas efler vad som under olika perioder är av särskilt inlresse i fråga omtelekommunikationerna. T.ex. bör således de erfarenheter som successivt vinnsom kabel-TV-nätens användning kunna las till vara och behandlas inom treårsplanesystemet. Med hänsyn till osäkerheten om kabel-TV-nätens roll i detframlida telenätet och med lanke på del utvecklingsarbete som redan bedrivsinom i fråga om styrsystemet för ärjag inle bereddatt i detta sammanhang förorda någonny form för planläggningen av kabel-TV-nät eller telenät. I likhet med massmediekommiitén anserjagatt en slandardisering av kabel-TV-näten på frivillighetens grund i dettaosäkra läge t. v. är att föredra framför ett obligatorium, Eu sådanl arbeiepågår redan under medverkan av televerkel. Jag finner vidare atl etableringsfrihelbör råda inom området. Utvecklingen av anläggningar för ka- 1984/85:158 27 bel-TVkommer då att styras av kundernas efterfrågan och av deras bedömning av hurväl olika lekniska lösningar moisvarar deras önskemål i koslnadshanseende och ifråga om tekniska prestanda. Detär tänkbart att kommer att kunna använda olika anläggningar somverket förfogar över vid anläggning av kabel-TV-nät och all detta kommer att geverkel vissa fördelar i förhållande lill andra anläggare av kabel-TV-nät. Enannan fördel för är verkets erfarenhei och kompelens i fråga om nälanläggning.Samlidigt skall betydelsen av dessa fördelar inte överskattas. För i varje fallstörre fastighetsägare kan det vara ekonomiskl fördelaktigt att anlägga kabel-TV-nätsom endast beQänar det egna fastighetsbeståndet. En sådan kabel-TV-anläggningkan nämligen visa sig vara billigare än ett allernaliv som innebär att fastighelsnälelansluts till ortsnäl. Delbör ligga i televerkels intresse att vara öppet för olika former av samarbelemed såväl fastighetsägare som med andra nälanläggare. Genom sådant samarbelebör det vara möjligt att bygga ul kabel-TV-näten i lakl med efterfrågan och lillså låga priser som möjligt. Med hänsyn till att kabel-TV-utbyggnaden är en heltny verksamhel är del givelvis viktigt atl erfarenhelerna forllöpande tastillvara. Utvecklingen får visa i vilken mån nya ställningstaganden kan krävasi de frågor jag här har berört. Medhänsyn till den dynamiska ulvecklingen på teleområdet somjag har beskriviifinner jag alt kunskapsuppbyggnaden inom områdel bör intensifieras. Televerkelbör därför pä alla sätt söka sprida kunskaper om sina planer och prognoser såalt en beredskap skapas i samhället för alt på ell positivt och konstruktivtsätt utnylQa de nya möjligheter som teletekniken ger. Det nya treårsplanesyslemelspelar givelvis en viktig roll i delta sammanhang. För all svensk dala- ochelektronikindustri i lid skall kunna planera och utveckla produkter och syslem lilldel alllmer kraftfulla telenätet krävs i vissa fall en längre planeringshorisonlän det här nämnda treårsplaneringssystemet. Även den användande delen avnäringsliv och förvaltning behöver förbereda och beställa de produkter ochsyslem som genom telenätet kan förbällra deras konkurrenskrafi och ökaeffektiviteten. Dessa aspekler innebär all televerkel. genlemol sina kunderoch mol bakgmnd av det seklorsansvar jag har behandlat, även bör informera omsina mer långsiktiga bedömningar. Vidarekan jag delvis instämma i daladelegationens förslag beträffande behovel avstudier kring användningen av avancerad telekommunikation. Jag har funnit allnågon form av prakliska försök med användning av den mesl ulveckladeteletekniken skulle vara av värde. De skulle syfla till all fördjupakunskaperna om möjligheterna att utnyttja den nya kommunikationstekniken ochom vilka möjligheter delta i sin lur skapar för i försia hand förelag och förvallningi olika delar av landet. 1984/85:158 28 avanceradtillämpning av avancerad telekommunikation som redan bedrivs eller planerasinom är av särskilt intresse i della sammanhang. Projekien börkunna observeras och dokumenteras pä ett systematiskt sätt som ger envärdefull kunskapsuppbyggnad. Jag avser all i samråd med statsrådet cheferna föv industridepartementet och föreslåregeringen att uppdra åt , slalskontoret och styrelsen för tekniskutveckling atl i samråd med andra berörda intressenter utreda förutsättningarnaför och föreslå en lämplig ulformning av försöken. Jagär medveten om att del, då det gäller de framtida telekommunikationerna, finnsstora mått av genuin osäkerhet om teknikutveckling, priser och efterfrågan sominte kan elimineras genom försök och sludier. som det bör ske en inlensifieradkunskapsuppbyggnad kring användningen av leleQänslerna bör därför beslulen ominvesteringar m. m. fattas på elt sådanl säll alt de så litet som möjligtinskränker den framtida handlingsfriheten och medger enklast möjligaanpassningar till nya situationer. Jaghemställer att regeringen dds föreslår atl 1. bemyndiga regeringen altgodkänna atl de av genom förvallade aktierna iEricsson () överiåts till Telefonakliebolaget , 2. monopol beträffandelelefonapparaler anslutna till nät upphävs pådet sätt somjag har förordal, ' 3. godkännavad jag har anförl om verksamhetsform, dels bereder tillfälle all 4. tadel av vad jag anförl om roll, planeringen av kabel-TV-nät och myndighetsutövning. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de älgärderoch dét ändamål som han hemslälll om.