prop · G803225 · 1984-12-31 00:00:00 — Han erinrar om att utvecklingen dittillsstyrts, inte genom centrala, generella direktiv, utan av myndighetemasresurser och av de behov som finns inom skilda sektorer av samhället att ta deiav myndighetemas kunskaper och informalion. Mot den bakgrunden varföredraganden av den uppfattningen att del inte då fanns anledning att utredafrågan. Den alltmer ökande datoriseringen inom statsförvaltningengör del nu angeläget att närmare behandla s.k. aktiv informationsförmedling, isynnerhet som myndigheterna kan komma att relativt snabbt bygga upp kontorsinformationssysteminom sina verksamheter med hjälp av basdatorer och annan utmstning. Fleraviktiga frågor behöver belysas. En viktig fråga gäller förhåUandet mellan störteinformationsbanker och myndighetemas dataregister. Der, framtida behandlingen av myndigheternas informalion m.m. berörs av DOK:s ui;'edningsuppdrag. I samband med ändringen av D,associationsformmåste emellerlid niigra friigor lösas. D.AFA kan som jag tidigaie framhållitinte vara huvudman för SP.AR. Med huvudman avser jag i dctla fall eu ansvar förregistrets innehåll och användning. 1 huvudmannaskapel bör dock normalt imeinga den mera datatekniska driften och underhållet av systemet och inte hellerförsäljningen av uppgifler frän registret. Dessa funklioner bör pä avlalsbasisöveriåtas till f.)AF.A eller andra organisaiioner. Innehållel i dessa avtal bördå tillsammans med krav på skälig ersättning för den information som bliråtkomlig genom dalabasen utgöra ulgångspunkl då ställningstagande sker tillfrågor rörande finansiering och prissättning av databasen i sin helhel. Flera skäl talar för atl huvudmannaskapel bör läggas på enstatlig myndighel. Jag har tidigare, i samband med att jag tog upp frågan om D.AFA:sassociationsform, behandlat denna fråga utförligare. 1 detta sammanhang villjag främsl ånyo erinra om atl de regler för medborgerlig insyn som gäller för myndighelerär av ulomordenlligl värde vid hantering av ett register av SPAR:s lyp. Jag anser att det behövs en ny myndighet, om huvudmannaskapelskall få en så tillfredsställande lösning som möjligt. Hur den framtida behandlingenav myndighelernas informalion m. m. berörs är ett av DOK:s utredningsuppdrag.Den lösning som jag här beskriver bör därför tillämpas övergångsvis i avvaktanpå DOK:s förslag och statsmakternas efterföljande ställningstagande. Myndighelenbör enligt min mening vara frislående från såväl sakansvarig myndighet som drifl-och försäljningsorganisation. Vidare bör myndighelen - en nämnd - vara såliten som möjligt och hämta sina kansliresurser från slalskonlorel.Myndighetens sammansättning bör däremot vara bred och innehålla ledamöter somär verksamma inom såväl statsförvaltningen som från intresseorganisationer ochnäringsliv. Jag avser alt återkomma till regeringen meduppdrag till statskontoret att närmare studera de praktiska frågoma i sambandmed myndighelens formella inrättande. Jag har i denna fråga samrätt med chefen för . Bland andra frågor som måste lösas för att skapa en meraktiv informationsförmedling återfinns frågor av mer teknisk natur såsomstandardisering av söktekniken m. m. Avsikten är att underlätta användarensarbete både med den aktuella databasen men också förenkla kommunikation mellanolika baser. Frågan om utbyggnader av nätverk för sådana kommunikalioner måstedärvid beaklas. En effektiv aktiv informationsförmedling ställer krav på atlmyndighetema utnyttjar gemensam sökteknik och metoder för val ochstrukturering av informalionen. Informationens kvalitet och förändringar måstebevakas. Driftverksamhelen bör även vara enhetligt organiserad. Dessa om-4 1984185. l984,/85:225 30 stiindigheter talar - cniigt min mening för att satsningarpå informationsdatabaser för aktiv informationsförmedling måste samordnas. i dsaa sammanhang erinra om de tiliäigsdirektiv (fJir1984:48) som regeringen givii ;i!i DOK. Kommittén skall enligt des:» klargöra vargränsen gär mellan skyldigheten att lämna ut uppgifter från ADB-regisler enlig;offentiighetsprincipen och möjligheten ai! lämna upplysningar enligt andraförfattningar. Frågan är om myndigheterna skal! lillgodose önskemål om storauttag av uppgifter som är avsedda för renl kommersiella syften. Kommillén skallvidare överväga reglerna för m.yndighetemas avgiftssätlning av informafionstjänsicr.Mot bakgmnd av vad jag här anfört avser jag atl åierkommia til! regeringen medförslag atl ge statskontoret i uppdrag att belysa behoven av störteinformationsbanker med information inom och från stnisförvaltningen och atilämna förslag till inrättande av nya infortnalionsbanker. Ett särskilt viktigtunderlag för beslut om skapande av nya baser är de mer långsiktiga AU/ADB-stralegieroch planer som myndigheterna bör utarbeta. Jag ålerkommer till dettasenare när jag behandlar myndigheternas ADB-planering. De erfarenheter som vunnitsvid bl. a. DAFA genom förvallningsdata och RÄTTSDATA bör bl. a. belysas och utnylljas. 1 uppdraget till statskontoret bör också ingå alt klargörafömtsättningarna för på att skapa en sådan slandardisering att en gemensamsökteknik kan lillämpas för så många databaser som möjligt. Därvid bör ävenorganisationen av driftverksamheten tas upp. I dessa frågor bör samråd ske medteleverket och postverket som är viktiga aktörer när det gäller informationsförmedlingmed hjälp av ny teknik. Statskontoret bör bedriva sitt utredningsarbete i närasamarbete med delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsöijning(DFI), vars uppgift är att svara för övergripande planering och samordning avinformationsförsörjning för forskning och utvecklingsarbete m. m. Ett samarbetebör också äga mm med DAFA. Statskontoret bör vidare medverka vid uppbyggnad avsådana informa- tion.sdatabanker som det kan bedömas vara motiverat att starta. 4 Gemensam verksamhets- och AU/ADB-planering 4.1Översyn av nuvarande regelsystem Regeringen uppdrog ät statskontoret att uiredaoch lämna förslag till en ny handläggnings- och beslutsordning för statliga ADB-investeringar. Utgångspunkten för den nya ordningen skulle varafastställande av myndighets- eller verksamhetsvisa investeringsplaner för ADB-system,ADB-planer, gmndade på AU/ADB-stralegier. Vid samma tillfälle fickstatskontoret även ett uppdrag att utforma och lämna förslag till mtiner m.m.för myndigheternas arbete med efterstudier av ADB-investeringar. Dessa uppdraghar avrapporterats till regeringen i febmari 1985. Prop.1984/85:225 31 liappoiierna har remissbehandlats. Sammandrag av rap[>oriernaoch en förteckning över remissinstanserna bör fo.g.-is til! proiokollei i dettaärende som bilagorna 2 och 3. en sammanslällning över remässva. '-en äterilnns iDsC 1985:9 s. 31-54. 4.2 Riktlinjer för ny handläggnings- och beslutsordning Nuvarande regelsystem för myndigheternas investeringar i ADB-system.ändras så atl statsmakternas beslulsunderiag i siöne utsträckning utgörs avfleråriga planer för administrativ utveckling inom myndigheterna. Ökad lonvikl läggs på uppföljning (s. k. efterstudier) av gjordaADB-investeringar. Vidare markeras skillnaden mellan invesleringar som syftartill oförändrad eller höjd ambitions- eller koslnadsnivå och investeringar avrationaliseringskaraktär. Statskontoret föreslår atl etl styrsystem inomstatsförvaltningen utformas i vilket investeringsbeslut och andraställningstaganden las på gmndval av myndighetsvisa övergrtpande ochlångsiktiga planer för den administrativa utvecklingen (AU) i samband medbudgetprocessen och där resultatredovisning, genom bl.a. efterstudier, utgören viktig del. Statskontorets förslag överensslämmer i huvudsak med mitt. Samtliga remissinstanser ansluter sig till den helhetssynsom statskontorets förslag bygger på. Även i övrigt godtas grundprincipernaför det föreslagna styrsystemet av en stor majoritet av remissinstanserna.Ingen remissinstans avstyrker förslaget till styrsystem som helhet. Däremotframförs invändningar mot enskildheter i förslagen från flera remissinstanser,och även i övrigl framförs synpunkter och kommentarer till systemels ulformningoch de förvänlade resultaten av planeringen. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagen irapporten om en treårig AU-planering, och med strategiska planer på mellan 5-10års sikl. Några instanser har dock vissa invändningar eller alternativaförslag. Förslagen tillstyrks av bl.a. , riksskaiteverket,universitets- och högskoleämbetet, , lantmäteriverket,länsstyrelsernas organisalionsnämnd, i , TCO-S.Överbefälhavaren anför att det kan diskuteras om inte treåriga planer är enalltför . Försvaret har tidsperspektiv i ralionali-seringsplanerna.Arbelarskyddsstyrelsen i frågasätter dock AU-strategien med enplaneringshorisont upp till . (Se DsC 1985:9 s. 31-54). 1984/85:225 32 liakgruiid och skälen för min bedömning: Erfarenheter av nuvanindc ordning De nu gällande reglema om handläggningen av ADB-frågor i slalsförvaliningensom finns intagna i Jörordningen (1981:266) om investeringar i sifnliga ADB-system.syflar i första hand til! atl ge regering och riksdag möjlighet att i eil tidigiskede påverka större .ADB-investeringar och där-iTied inriktningen av ADB-användningeni slalsförvaliningen, 1 huvudsak har detta syfle uppfyllts. Vidare har syslemutvecklingsarbeletpä myndigheterna förbällrais och beslutsunderlagens kvalitet ökat. Den systemutveckiingsmodell som anvisas i förordningentillkom främst för att man skulle kunna styra de relativt stora sysiem sombyggdes . Den tekniska utvecklingen har emellertid medförl attförordningens synsätt i vissa delar är tillämpligt. Svårigheler föreligger att förena systemiuvecklingsmodelienmed nya metoder för l.ex. prototyputveckling och användartitveckladetillämpningar. Förordningen förutsätier vidare atl beslut fattas om ett systemi tagel. Den understödjer därför inte långsiktig planering eller nya sätt attanvända och integrera ADB-tekniken i verksamheten. Den ger inle heller möjligheltill överblick över myndighetens olika ralionali.seringsinsalser. Antaletenskilda prövningstillfällen för slörre och viktigare ADB-investeringar ökade ioch med förordningens tillkomst. 1 förordningen föreskrivs regeringsbeslut förstörte ADB-invesleringar under utredningens gång. Dessutomkan regeringsbeslut även bli aktuellt i samband med upphandling av utrustning. Antalet prövningstillfällen påverkar den sammanlagda besluistidenför varje projekt. Långa vänletider uppfattas på myndigheterna som mycketbetungande; det skapar osäkerhet och försvårar myndigheternas planering. Del finns i förordningen ett krav på atlmyndigheterna skall göra systematiska utvärderingar av investeringar i ADB-systemi form av efterstudier senast tvä år efter driftsstart. Erfarenhetsinsamling iform av efterstudier har hitlills emellertid endast gjorts undantagsvis.Behovet av efterstudier är dock stort. Det visas inte minst av att ett flertalefterstudier nu pågår eller planeras inom statsförvaltningen. Inom försvareihar efterstudier byggts in i ADB-planeringssystement. resurser för efterstudier av ADB-investeringarär knappa. Genomförandet av enskilda efterstudier kan därigenom kom.maatt behöva vägas mot kravet på resurser till fortsatt utveckling. Detta talarför att efterstudiernas ambitionsnivå bör anpassas till de krav som i varjesituation kan bedömas vara viktigast. Investering i och drift av rationaliseringsåtgärder flnansieraspå olika sätt i statsförvaltningen. För civila myndigheter gäller t.ex. attinköp av 5984/85:225 " persondatorer och skrivautomater beslutas av myndigiictenoch finansieras via det egna driflsanslagei. inköpav övrig datorutrustning och programvara finansieras över de! centrala reservationsanslagelAnskaffning av .ADB-utrustning. Myndigheterna eriägger därefier tilistatskontoret åriiga avgifter som beräknas med hjälp av statens avkaslningsränta.en beräknad livslängd samt en viss adrninistniiionskost-nad. Övriga investeringari anslutning iil! ADB-invesieringarna cllei av allmän rntionaliscringskaraklär.exempelvis programvara, utbildning och organisationsförändringar finansierassom särskilda engångsanvisningar eller över de ordinarie driftsmedlcn. Dagens ordning beträffande finansieringen är i vissaavseenden inte tillfredsställande. Rationaliseringen kan medföra siorainvesteringsbehov uiöver den lekniska utrustningen. Dessa kan inle täckas avdet centrala reservationsanslagel och kan därigenom norm.alt inte heller periodiserasöver investeringens ekonomiska livslängd. Ralionaliseringen riskerar pä deltasätt att bli "ojämnl" genomförd - viktiga ålgärder t.ex. utbildning,systemanpassning eller rekrylering får inte lillräckliga resurser. Ett annat problem är aU rationaliseringseffekten avgenomförda investeringar inle kan särskiljas i dét generella driflsanslagei.Del är således svärl all bedöma om enskilda investeringar i besparingssyftehaft avsedd effekl. Rationaliseringen ger - - följaktligen intenågon direkt besparingseffekt på myndighetsanslaget. De nuvarande formerna för styrning av statliga ADB-investeringarär enligt min mening inte samordnade på etl tillfredsställande sätt. Reglernaskomplexitet, detaljstyrning och uppdelningen på olika finansieringsformerminskar siatsmakternas möjlighet till överblick och slyrning i de viktigasteavseendena över myndigheternas ADB-användning. Vidare omfattar styrningen iprincip endast större och vikligare ADB-investeringar. DeUa innbär t.ex. attanskaffning och användning av, bl.a. persondatorer är undantaget fränstyrningen. Behovet av övergripande och långsiktig AU/ADB-planering,såväl till grund för myndigheternas AU-åtgärder som till gmnd för regeringensoch översikt och insyn, är'således stort. Skälen för att nu pröva en mer resultatorienterad styrformför AU-åtgärder med åtföljande delegering av befogenheter till myndigheternaär starka och stämmer överens med huvudlinjerna i regeringens skrivelse(1984/85:202) om den offentliga sektorns förnyelse. En ny styrform ställeremellertid nya krav på säväl myndigheterna som på . Budgetdialogen mellan departementen och myndigheternakring målen, inriktningen och omfattningen av den administrativa utvecklingenmed utgångspunkt i myndigheternas verksamhet måsle utvecklas och fördjupas.Detta innebär en förändring av departementens hittillsvarande sätt att 1984/85:225 34 arbcui ined .AlJ-frågor. Särskili vikiii;! ä;- atl betona.ADR som eti medel för ali nä de uppstäUda mälen för verksamhelen. Till cn dei slällshärvid nya krav på kompetens och arbetsruiiner. A andra sidun bör inte de lekniskaoch ekon-;uniska överväganden göras så detaljerat som enlig! nuvarande regelsystem.AU-verksam.heiens inriktning i ston och överensiäinmeisen med vcrksamheisuivecklingenvid niyndigiietcrnii kommer i stället atl stå i cen i rum. Myndighetcrmi behöver anlägga eu längic lidsperspektiv vidplaneringen av AU-åtgbvder än vad det nuvarande ettåriga anslagssystemet i försiahand inpjuderlili. Målen för AU-arbetei inom myndigheten måste formuleras ilångsiktiga strategier och fleråriga planer och redovisas på ell sätt som möicrregeringens och behov av informalion. En viktig fråga är ocksårealiseringen av myndighetemas rationaliseringsvinster. Vissa samordningsinsatser och olika former av stödinsatserav expertorgan kommer även fortsättningsvis att fylla en viktig funktion. Destödjande insatserna bör i försia hand inriklas mot metodstöd, ulformning av modelleroch anvisningar samt utbildning. 1 vissa fall kan direkt medverkan från och sam! "ådmed statskontoret vara lämplig vid utformningen av AU-strategier och AU-planer samli övrigl utvecklingsarbete. Statskontoret bör ges en särskild roll för att verka fören enhetlighet genom tillämpning, och i nödvändig utsträckning, ulformning avstandards. Jag anser därför att åtgärder bör vidtas i riktning molatt statsmakternas ställningstaganden tillmyndighets- eller verksamhetsvisa AU-investeringargrundas på mer övergripande och långsiktiga AU-strategier och fleråriga utgångspunkt skall vara alt det stora flertalet myndigheter börupprätta strategier och planer som gmnd för sin systemutveckling och andra AU-insatser.Ulvärdering av planerade och genomförda åtgärder genom efterstudier konimerdärvid att få en ökad betydelse. De bör ingå som en naturlig del imyndigheternas resultatuppföljning och resultatanalys. Efterstudier utgör enviktig del av beslutsunderlaget vid omprövningar av gällande AU-strategier ochrevidering av AU-planer. Statskontoret föreslår i sin rapport att enförsöksverksamhet inleds med AU/ADB-planer m. m. som instrument förstatsmakternas styrning av och dialog med myndigheterna i investerings- ochutvecklingsfrågor inom området. Jag avser således att ta initiativ till att en sådanförsöksverksamhet snarasl inleds. AU-strategier och AU-planer skall därvidutgöra gmnd för en dialog med myndigheiema i investerings- ochutvecklingsfrågor inom området och vara instmment för statsmakternas styrning.Försöken skall bedrivas i syfte att pröva och precisera ulformningen av detbeslutsunderlag som statsmaktema bör kräva, arbetsmtinema både vid myndighetema Prop.1984/85:22.> 35 och inom saml formerna för utvärdert;igarav .myndighetens verksamhel. Jag avser ocksä att äierkomma til! regeringen medforslat; om uppdrag tiii statskontoret ali i aiishiining lill iorsöksverksanihetenyllerligare utveckla och pröva metoder lör uiarbetaiidci av .AU-strategier och AU-plancrsaml uiarbeta vagledning för innchället i dessa. Försöksverksamheten bör även gälla förbätlrade rutiner förålerbelalning av investeringsmedel och beaktande av rationaliseringseffeklervid budgetenngen av myndigheterna samt eventuella försök med nya finansieringsformer.Dessa frågor fordrar dock ytterligare beredning inom . Dennabör ske med bistånd av RRV och statskontoret. Sambandet med budgeilekniska frägori övrigl måsie särskili beaktas. Jag vill i detta sammanhang erinra om attregeringen givit RRV i uppdrag alt utreda möjligheterna att överföramedel mellan budgetår för främsl förvaltningsanslag. 1 uppdraget ingår att ävenstudera lämpligheten av att koppla en kreditmöjlighet till anslaget. Del inom statskontoret pågående arbetet med att merutförligt beskriva modellen för efterstudier utgör en viktig del av ertorderligtmetodstöd. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag om vilkaorganisationer som bör ges i uppdrag alt efter behov ta initiativ till ochutföra efterstudier. I försia hand bör myndigheler som har ellerplanerar AU/ADB-strategier och -planer delta i försöken. Dessa myndigheter bör undantasfrån gällande handläggningsordning. Resultatet av försöken kommer atttillsammans med övriga överväganden kring styrningen av myndighelernasverksamhet ligga till gmnd för vilka ytterligare ålgärder som bör vidtagas inomdelta område. Lämpliga myndigheter att delta i försöken bör alltså vara sammamyndigheter som skall ingå i den försöksverksamhet med bl.a. ökad långsikiigheli budgetarbetet som aviseras i regeringens skrivelse (1984/85:202) tillriksdagen om den offentliga sektorns förnyelse. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förfinansdepartementet. Somjag tidigare berört är utbildningsfrågorna av centralbetydelse. Det är därför av stor vikt alt utbildningsinsatser som tar sikle påden nya styrningen av ADB-användningen inom statsförvaltningen genomförs dentid som försöken pågår. 1 olika utbildningssammanhang, t. ex. i ledningsutvecklingenliksom i seminarier och utbildning som olika organ inom den statliga sfärenanordnar, bör man verka i denna riktning. För myndigheter som inte omfattas av försöksverksamhetengäller tills vidare förordningen om investeringar i statliga ADB-system inuvarande utsträckning. Frågor om avsteg från gällande systemutveckiingsmodellprövas då i varje enskilt fall. I samband med beslut om enskilda ADB-systemenligt handläggningsordningen bör uppmärksamheten pä myndighetemas övrigaåtgärder inom AU-områdel generellt ökas. Inför ett beslut om en förstudie bör bl.a.prövas om föreslaget system kan utvecklas isolerat eller om krav på ularbetandeav AU-strategier och AU-planer bör ställas innan beslut om genomförande avhuvudstudie tas. Prop.1984/85:225 36 Jai; hemställer att regeringen röresläi- au dds godkänna att dalamaskinccniralen för adminislraiiv d.iiabehandlingombildas lill ett aktiebolag. dds godkänna rikUinjerna för att cn myndighet inrärti-ismed uppyifi alt svara för huvudmannaskapet för det slatliga person- och adressvegisire! (SPAR). Vidare hemställer jag att regeringen bereder tillfällealt ta del av vad jag i övrigt har anförl om statsförvaltningens användning av .AIBm. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för de ålgärder och ändamål som han har hemställt om. 1934/85:225 37 I).4F.4-i3lredn!Kgejis betänkande (Ds C 1985:1) eller bobig? Efierremiss har yttranden över betänkandet avgetts av justitiekanslern, datainspektionen,riksskatieverkel, näringsfrihelsombudsmannen, centrala siudiestödsnämnden,statskontoret, riksrevisionsverkei, datamaskin-centralen för administrativdalabehandling (DAFA), , statens löne- ochpensionsverk, länsstyrelsernas organisationsnämnd, universitetsjuridiska fakultet, data- och offentlighetskommittén. CentralorganisationenSACO/SR, TCO:s statstjänstemannasektion (TCO-S). Statsanställdas förbund.Svenska arbetsgivareföreningen, , Svenskarevisorssamfundet och Föreningen (gemensamt), . Dessulomhar inkommit yttrande från . Genom länsstyrelsernasorganisationsnämnd har inkommii yttrande från i län. DAFA har till sitt yttrande fogal yttrande från personalorganisationernavid myndigheten. TCO-S har bifogat yttrande från /SR har bifogat yttrande från . i984/85:225 38 Saminaaiattning av .statskontorets förslag i rapp{>rterna(Dr.r 489/84-5) -'Piaaer för administrativ utveckling och ADB-auväiidning"samt (Dnr 490/84-5) "Efterstudier av statliga .4DB-investeringar'- Statskontoret föreslår all eti styrsystem inomstatsförvaltningen utformas i vilket investeringsbeslut och andraställningstaganden tas på gmndval av myndighetsvisa övergripande och längsikligaplaner för den administrativa utvecklingen (AU) i samband med budgetprocessenoch där resultatredovisning, genom bl.a. efterstudier, utgör en viktig del. Ulredningsförslagen har karaklären av riklningsangivelseför utvecklingen av etl styrsystem för .AU-åtgärder och har inte preciserats ialla detaljer. Statskontoret anför att det arbete som pågåi- inom regeringskanslietoch verksledningskommittén (C; 1983:04) rörande flexibelt utnyttjande avanslagsmedel, längre tidsperspektiv i budgetbehandlingen m.m. har direkt belydelseockså för styrning och handläggning av AU-investeringar liksom frågor rörandefinansieringsformer, förhållandet mellan regeringen och myndigheterna samt decentrala rationaliseringsorganens framtida organisation cch uppgifler. Ställningtagandensom kunnat utgöra fömtsättningar för statskontorets utredningarbete harsåledes inte förelegat i vissa centrala frågor. Utgångspunkten för förslaget om ny handläggnings- ochbeslutsordning är atl en helhetssyn skall lillämpas vid bedömning av .A.DB-\nvesieringaT.Denna helhetssyn förutsätter atf informationssystem- och kommunikationssystemutvecklinginte avskiljs från den administrativa utvecklingen i övrigt, dvs.organisationsutveckling och personalulveckling. Myndigheternas planering böravse hela AU-området och utgå från verksamhetens krav. Förslaget innebär att AU-investeringar och därmed även ADB-investeringarregelmässigt bör behandlas i samband med att statsmakterna tar ställning tillmyndigheternas anslagsframställning, dvs. Myndighetensredovisning i anslagsframställningen bör utgöras av uidrag ur och sammanslällningarav myndigheternas strategier och planer. Av särskild vikt är redovisningen aveffektbedömningar och lönsamhetsbedömningar samt målbeskrivningar. Myndighetemaskall också beskriva hur och i vilken takt eventuella rationaliseringsvinsterskall realiseras. Vidare avses myndighetema stämma av och eventuellt redovisauppnådda resultat vilkel förutsätter aU myndighetema gör egna utvärderingar avsin verksamhet (löpande uppföljning, egna efterstudier vid behov).