prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — För budgetåret1984/85 beräknas 117454 milj. kr. att inbetalas i form av socialavgifter. Denuteblivna ökningen av inbetalningarna mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85förklaras av den engångseffekt som erhålls till följd avomläggningen av uppbördssystemet. Den negativa engångseffekt som uppstår för /85 beräknas lill7,. De statligaaffärsverkens inbetalda avgifier beräknas minska kraftigt mellan budgetären1983/84 och 1984/85. Orsaken till detla ligger i att uppbördsförfarandet för affärsverken ändrades fr.o.m. den . Omläggningen innebar atl tre halvårsdebileringarkom att inbetalas under budgetårel 1983/84. För budgetåret1985/86 beräknas 130045 milj.kr. att inbetalas i form av socialavgifter. I delnya uppbördssystemei beräknas de preliminärt inbetalda socialavgifterna attsvara för en myckel slor andel av del totala avgiftsbeloppet. Detta är orsaken lill attfyllnadsinbetalningarna endasl beräknastill 1082 milj. kr. under /86. De lagsladgadesocialavgifterna har i det följande delats in i olika grupper med avseende påolikheter i den kassamässiga redovisningen över inkomsthuvudgruppen. Beräkningarnahar baserats på tidigare nämnda anlagande om den ekonomiska utvecklingen under åren1984, 1985 och 1986 samt uppgifier som erhållits från . 1 samband med upphävandetav beslutet om olika försämringar av sjukförsäkringen (SFS 1982:1235) höjdesfolkpensionsavgiften fr. o.m. den Ijanuari 1983 till 9,avavgiftsunderlaget. Samiidigi sänktes avgiften till sjukförsäkringen medmotsvarande procentsats i syfte alt åstadkomma båttre kostnadsanpassning inomsjukförsäkringen. Tabell 12.Folkpensionsavglft (milj.kr.) 1983/84 Ulfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Direkldebiterade avgifier Egenavgifter Avgifter frän statliga myndigheler och affärsverk 3 942 30 865 Folkpensionsavgiftenredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringenredovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida. Inkomsterna frånfolkpensionsavgiften beräknas uppgå till 31 528 milj.kr. /85.Budgetårel 1985/86 beräknas inkomsterna öka med 10,eller 3 311 milj. kr. Denkraftiga ökningen av inkomslerna från folkpensionsavgifien förklaras av dennegativa engångseffekt som uppslår budgetårel 1984/85 i samband med övergångenlill en månatlig uppbörd av arbetsgivaravgifter och skaller fr. o. m. denIjanuari 1985. RRV beräknar inkomsternapå titeln folkpensionsavgift till . för /85 ochtill . för /86. 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Försäkringstagarnas egnaavgifter lill sjukförsäkringenslopades . I stället höjdes de socialförsäkringsavgifter somarbetsgivarna eriade från 3,8 till 7%. sjukförsäkringsavgiften somarbetsgivarna belalar 9,. Arbetsgivaravgiften år avsedd au bidra lilltäckandet av de ulgifler som omfattas av lagen om allmän försäkring (SFS1982:120). Statsbudgetens utgiftssida skall via anslag bidra avovannämnda utgifter. Förutomsjukförsäkringsavgiften tillförs titelnden ersättning från den allmänna pensionsfonden som de allmännaförsäkringskassorna erhåller för kostnader för administrationen av den allmännatilläggspensioneringen. Från titeln utbetalas lill de allmänna försäkringskassornainkomsttitelns andel av kostnaderna för dels sjukförsäkringen, delsförsäkringskassornas förvaltningskostnader. Vidare utbetalas lillsjukvårdshuvudmännen och apoteksbolaget olika typer av sjukvårdsförmåner. 4 1984/85. Prop.1984/85:100 50 Den allmännasjukförsäkringsfonden har till syfte att ulgöra en reserv vid tillfälligapåfrestningar på försäkringens finanser. beräknar,enligt särskilda regler, om ålerföring eller avsättning bör komma ifråga.Grunderna för denna ålerföring eller avsättning till fonden fastställs avregeringen. Den årliga avstämningen av inkomsterna och utgifterna försjukförsäkringen har visat elt positivt saldo. Överskottet föråren 1978 och 1979 har använts till att återbetala fondens skuld tillstatsbudgeten. I och med regleringen av överskott gentemotstatsbudgeten fick fonden etl ackumulerat saldo på 1675,3 milj.kr. Efter regleringen av 1981års överskott skall tills vidare inte yllerligare överföringar lill fonden ske(prop. 1982/83: 100). Fondbehållningen är efter regleringen av 1981 årsöverskott 4912.7 milj. kr. Sjukförsäkringsfonden (milj. kr,I -1-1675,3 -1-4912,7 -h49l2,7 -1-4912,7 Orsaken lillsjukförsäkringsfondens överskott den minskade sjukfrånvaron.Riksförsäkringsverket beskriver sjukfrånvarons omfattning bl.a. genom s.k.sjuktal. Sjuktalet definieras som antal ersatta sjukpenningdagar persjukpenningförsåkrad. Till följd av rutinerna för inrapportering avsjukpenningdagar med arbetsgivarinträde bestäms sjuktalet för ett vissl år . För att snabbare få en uppfattning omförändringar i sjukfrånvaron beräknas också ett preliminärt sjuktal avriksförsäkringsverket. Preliminärt sjuktal, dagar Kvartal 1980 1981 1982 1983 1984 ( 4,9) Hela året 21,0 19,4 18,4 18,2 (19,0) Under slutet av år 1983och under hela kalenderårel 1984 har sjukfrånvaron åter börjat öka. Samtligakvartal uppvisar etl högre sjuktal än motsvarande kvartalföregående år. Sjuktalet för beräknas . Kostnadenför sjukpenningen beräknas till 15 995 för budgetårel 1984/85 och til1985/86. Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader(milj.kr.) 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos sjukförsäkringens koslnader 32214 33267 Av tabell 13 framgårsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader. Efter avdragför det 15-procenliga statsbidraget beräknas utgifterna till 32319 milj. kr.för /85 och lill 33 275 milj.kr. för /86. Avtabell 14 framgår såväl inkomsler som utgifter under inkomstlilelnsjukförsäkringsavgift, netto. Inkomster ochutgifter under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto (milj.kr.) För /85beräknas etl underskott på inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, nello. Underskottetberäknas till 721 milj.kr. 1 förhållande lill föregående budgetår minskarsaldot på titeln med 1 533 milj. kr. Minskningen av saldot mellan budgetåren1983/84 och 1984/85 beror främst på den negativa engångseffekt som /85 i samband med övergången lill en månatlig uppbörd avarbetsgivaravgifter och skaller fr.o. m. den Ijanuari 1985. För /86beräknas etl överskoll på titeln.Detla överskott beräknas till I 558 milj. kr. RRV beräknar eltunderskott på titelnsjukförsäkringsavgift, nello för budgetårel 1984/85. Underskottet beräknas lill721 . För budgetårel 1985/86 beräknar RRV inkomsterna lill 1558000000kr. på titeln sjukförsäkringsavgift,netto. För att öka utbyggnadenav barnomsorgen ändrades statsbidragssystemet den Ijanuari 1977, För allfinansiera del nya statsbidragssystemet infördes den Ijanuari 1977 ensocialavgift till barnomsorgen. Storieken på avgiften var I % avavgiftsunderiagel. Barnomsorgsavgiften har sedan successivt höjts och uppgårfr.o. m. lill 2,. 1 likhet medfolkpensionsavgifien redovisas inkomslerna av barnom-sorgsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida medan molsvarande utgifter redovisas över anslag påslalsbudgelens utgiftssida. 1983/84 Ulfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Direkldebiterade avgifter Egenavgifter Avgifter frän statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknar inkomslernapå titeln barnomsorgsavgift till . för budgetårel 1984/85 och till . för budgetåret1985/86. Den utvidgadevuxenutbildningen finansieras med en lagsladgad socialavgift tillvuxenutbildning. Avgiftens storiek år 0,av avgiftsunderlaget. /81 skallvuxenutbildningsavgiften redovisas brutto över statsbudgeten på samma sätt somfolkpensionsavgifien och barnomsorgsavgiften. För /80 ochlidigare redovisades vuxenulbild-ningsavgiften under övriga socialavgifter. Direkldebiterade avgifter Avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk 1983/84 Utfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos RRV beräknar inkomslernapå titeln vuxenutbildningsavgift till803000000 kr. för /85 och lill . för /86. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under inkomstlileln 1251redovisas de socialavgifter som överför erhållna medel lill särskilda fonderuianför statsbudgeten. Arbetsmarknadsavgiftenkan sågas vara en sammanslagning av de tidigare gällande avgifterna förarbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadsutbildning. Den nyaarbetsgivaravgiften gäller från den Ijuli 1981. Avgiftens storlek är fr.o.m.den Ijanuari 1983 1,av avgiftsunderlaget och höjs till 1,avavgiftsunderiagel fr.o.m. den Ijanuari 1985 (SFS 1984/85:526). Såväl arbeislöshelsfondensom arbeismarknadsutbildningsfonden upplöstes den Ijuli 1981. Behållningentillfördes ell konto hos . Inkomsterna frånarbetsmarknadsavgiften överförs löpande lill samma konto på riksgäldskontoret.Riksförsäkringsverket disponerar ifrågavarande konto hos föröverföring lill och de allmänna försäkringskassorna.Riksförsäkringsverket har dessulom en röriig kredit om 100 milj.kr. hosriksgäldskontoret för au kunna klara tillfälliga svängningar för berörda konto.Arbetsmarknadsavgiften skall användas för all läcka av kostnaderna förföljande bidrag: - grundbidragoch progressivbidrag till erkändaarbetslöshetskassor - förvaltningsbidragtill arbetslöshetskassorna samt den del av arbetsmarknadsverkelsförvaltningskostnader som avser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet - utbildningsbidraglill elever i arbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidrag till deltagare iyrkesinriktade rehabilitering. skall vid varje överföring från kontot hos riks gäldskontoret samiidigi göra molsvarande utbetalning från anslaget Bidrag till arbetslöshetsersälining och utbildningsbidrag av de belopp som behövs för att täcka de ovan angivna kostnaderna. gäldskonioret hade vid ingången av budgetåret1984/85 en skuld på 901 milj. kr. Inkomsterav arbetsmarknadsavgiften (milj. Direkldebiterade avgifier Avgifter från statligamyndigheter och affärsverk 1983/84 Ulfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Arbetsmarknadsstyrelsenberäknar totalutgifterna för ovan angivna bidrag lill 8320 milj.kr. /85 och lill 7792 milj.kr. för /86. 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Ingående balans Inkomster Utgifter Utgående balans Som framgår av tablånkommer inte inkomslerna från arbetsgivaravgiften all täcka avlolalutgifterna för arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag /85. Fondens underskoll för /85 finanseras i sinhelhet av statsbudgeten. Underskottet för budgetårel 1984/85 beräknas lill 898milj.kr. För /86 kommer inkomsterna från arbetsmarknadsavgiftenatt täcka av de beräknade lotalulgtfterna för arbetsmarknadsfonden. Till följd av altarbetsmarknadsfonden har en skuld som överstiger det beräknade överskottet förbudgetårel 1985/86 kommer överskottet att innehållas av statsbudgeten.Överskottet beräknas till 587 milj. kr. och kommer all reducera fondens skuldtill ca . Delpensionsförsäkringenför arbetstagare irädde i kraft den Ijuli 1976. m. den Ijanuari 1980 harmöjligheten atl få delpension utsträckts till att omfatta i princip allaförvärvsarbetande, dvs. även egna företagare och uppdragstagare. Deförvärvsarbetande i åldrarna har genom denna pensionsformekonomisk möjlighet atl minska sin arbetsinsats genom alt övergå lilldeltidsarbete i kombination med delpension. För atl delpension skall utgå krävsenligt huvudregeln atl den försäkrade har haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt fr. o. m. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 55 Vidare krävs alt den försäkradeförvärvsarbetat under fem av före övergången lilldelpension. Delpensionen till anställda motsvarar fr. o. m. avinkomstbortfallel, dock högst av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter arbetstidsminskningen. För bl.a.egna företagare utgör det s.k. pensionsunderlaget hälften av den genomsnittligaförvärvsinkomsten för de tre närmaste åren före arbelslidsminskningen, lill dendel inkomsten ligger under 7,5 basbelopp. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift, som uppgår lill 0,av detavgiftsunderlag som gäller för socialförsäkringsavgifierna lillsjukförsäkringen m.m. Avgiften tillförs en särskild fond. De egna företagarnasdelpensionsförsäkring bekostas fr. o.m. av en egenavgift, vilkenmotsvarar den arbetsgivaravgift som eriäggs för anställda. Delpensionsfondensutveckling 19831986 (milj. 1983 1984 1985 1986 Infiutna avgifter harfram i.o.m. inte förmåttläcka de löpande utbetalningarna av delpensioner. Underskottet har finansieratsgenom atl medel från statsbudgetens inkomstsida tillfälligt överförts tillfonden för delpensionsförsäkring. Delpensionsfondens ackumulerade underskottuppgick vid utgången av till 651 milj. kr. Sänkningen avkompensalionsnivån fr. o.m. Ijanuari 1981 har medfört en förändrad utvecklingstaktav utgifterna för delpension. RRV beräknar med ledning härav atldelpensionsfonden fr. o.m. kommer atl generera eU åriigt överskou,vilket innebär en förstärkning till statsbudgetens inkomstsida så långedelpensionsfonden är behäftad med en skuld till statsbudgeten. Vid ingången lillbudgetårel 1984/85 är delpensionsfondens skuld till statsbudgeten 232 milj.kr.Fondens överskott för budgetåret I984./85 beräknas till 565 milj.kr. Endastdel belopp som motsvarar skulden lill statsbudgeten kommer att tillförasinkomsttiteln. Inkomsterna på titeln övriga socialavgifter, netto beräknasdärför tillföras 232,0 milj. kr. Övrigaarbetsgivaravgifter som redovisas under titeln övriga socialavgifter, netlopåverkar inle slalsbudgelens saldo ulan omförs i sin helhet till För den intresserade läsaren hänvisas lill RRVspublikation Inkomstliggaren 1984/85. Sammanfattningsvisredovisas inkomsterna och utgifterna under titeln 1251 övriga socialavgifter, netlo i labell 17. Övriga socialavgifter, netto (milj. Avgift för sjöfolks pensionering RRV beräknar ettunderskott på titeln övriga socialavgifter, netto för /85. RRV beräknarunderskottet för budgetårel 1984/85 till 6660(X). För /86 beräknasinkomsterna på titeln till . För att bidra tillfinansieringen av skaltereform infördes den allmänna löneavgiften.Avgiften sattes till 2,. På ersättningar som belalas ut utgåren allmän löneavgift enligt lag om tillfällig höjning av denallmänna löneavgiften (SFS 1983:58). den Ijanuari 1984 äravgiftsuttaget ånyo . Allmän löneavgift (milj.kr.) 1983/84 Ulfall 1984/85 Prognos 1985/86 Prognos Direkldebiterade avgifter Avgifier från statliga myndigheler och affärsverk Egenavgifter Även egna företagareskall belala allmän löneavgift. Dessa egenavgifter inflyter i form avpreliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsinbetalningar.Egenavgifterna omförs från inkomsttitel fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till lagstadgade socialavgifter första gångenunder /85. RRV beräknar inkomsternapå titeln allmän löneavgift till6687000000 kr. för /85 och till . för budgetårel1985/86. 1300 Skatt på egendom Under huvudgruppen 1300Skalt på egendom redovisas alla skatter på användningen och/eller ägandet avegendom och förmögenhet. Likaså inkluderas skatt på förbättringar, utvidgningaretc. Hår redovisas åven skatt på gåvor och skatt på arv. Skatl påavkastningen av förmögenhet och fasligheler redovisas emellertid under 1100Skatt på inkomsl, realisationsvinst och rörelse. Skogsvårdsavgifl skallmed vissa undantag erläggas för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxeringåsalts särskilda värden för skogsmark och växande skog. höjdesavgiften från 3 \o till 6"/oo med verkan fr.o. m den Ijuli 1981. Därefterhar skogsvårdsavgifien sänkts från 6 till 5%ofr. o. m. den I juli 1982.Skogsvårdsavgiften används huvudsakligen för sådana ändamål som år lill nyttaför skogsbruket. m. den Ijuli 1984är avgiften 8 %o- Detta innebär att avgiften vid taxering beräknasuppgå lill i genomsnitt 6,5 %oeftersom avgiften år 5"/oo vid taxering. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Enligt preliminärdebiteringsstatistik uppgår skogsvårdsavgiften till 262 milj.kr. vid 1984 årstaxering. Enligt RRVs bedömning beräknas den uppgå lill 340 milj. kr. vid 1985års taxering. RRV beräknar inkomsternapå titeln skogsvårdsavgifter lill . för /85 och till340000000 kr. för /86. Hyreshusavgiften somgäller är i princip avsedd all träffa de delar av hyreshusbeslåndet somår äldre ån . Undantagna år de bostadshus som omfattas avräntesubventionssyslemei saml hus som byggts 1957 med slöd avstatliga bostadslån. Prop.1984/85:100 58 till I % av taxeringsvärdet vid taxeringoch skall ulgöra 1,vid taxering. Enligt det preliminäralaxeringsutfallet blev hyreshusavgiftens storlek 675 milj. kr. vid 1984 årstaxering. Intäkterna från avgiften ingår i den allmänna skalleuppbörden, menomförs till inkomsiiiieln först när taxering är definitiv, dvs. 1984/85: 18aviseras all en statligfastighetsskatt skall införas . 1 samband med att den nya skatteninförs skall hyreshusavgiften upphöra. Som inkomsttitel finns den emellertidkvar i.o.m. budgetårel 1985/86. Fastighetsskatten skall träffa hyreshus,kontorshus, småhus samt bostadsbyggnader på lantbruk. Underlaget för skattenskall för småhus vara en tredjedel av taxeringsvärdet och för övrigafastigheter hela taxeringsvärdet. Skattesatsen föreslås vara 1,förschablonlaxerade fastigheter och för övriga fasligheter. Fastighetsskattenskall vara avdragsgill ulom för schablonbeskattade fastigheter.FaslighetsskaUen för småhus föreslås införas . Första åren dvs. år1985 och 1986 föreslås skattesatsen ulgå resp. I % förschablonlaxerade hus samt resp. 1,för övriga småhus och hyreshus pålantbruksenhet. RRV beräknar inkomslernapå titeln hyreshusavgifl till . för /85 och till . för /86. 1321 Fysiska personers förmögenhetsskatt Taxeringen tillförmögenhetsskall anknyter i väsentliga hänseenden till inkomsttaxeringen.Förmögenheten fastställs vid beskattningsårets utgång. Fysiskapersoner är skattskyldiga för hela sin förmögenhet om de varit bosalla här irikel vid beskattningsårets utgång. Personer som inte varil bosatta i rikel vidbeskattningsårets utgång år skattskyldiga endast för här i rikel nedlagdförmögenhet. Reglerna om förmögenhetsbeskattning för i utlandet bosattapersoner gäller inte enbart fysiska personer utan även utländska juridiskapersoner. Förmögenheter under400000 kr. är befriade från förmögenhetsskall fr.o. taxering.Skattesatsen år 1,för förmögenheter mellan . 'Denhögsta skauesalsen uppgår till för förmögenheier överstigande I 800000 kr.Den beskattningsbara förmögenheten beräknas för föräldrar och barn under 18 årgemensamt, förutsatt att barnen bor hos föräldrarna. Skattesatserna tillkomhösten 1982, då skatteuttaget höjdes i alla skikt med 0,5 procentenheter.Skatteuttaget höjdes tillfålligl i samband med taxering med 1,0procentenheter i alla skikten i skalan. Skatlepliktgrånsen sänktes också tillfälligtvid taxering från . och skatteuttaget idella skikt var . Vid taxering gäller således de tidigare reglerna. Förmögenhetsskattenuppbärs under inkomsttiteln fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinstoch rörelse och omförs till denna titel Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 59 när laxeringen för senasl kända år är klar. /85 ulgör således inkomsten under titeln den förmögenhetsskatt som debiterades år 1983.Förändringen i skatteskalan påverkar dårtor inte titeln förrän /85. Enligt den preliminäradebileringssiatistik som föreligger kommer omföringen lill titeln alt bli 2 575 milj.kr. budgetåret1984/85. RRV beräknar inkomslernapå titeln fysiska personersförmögenhetsskatt till . för /85 och till . för /86. 1322 Juridiska personers förmögenhetsskatt Vissa juridiska personer,dock ej aktiebolag och ekonomiska föreningar, är skyldiga all belalaförmögenhetsskatt. Dödsbon, familjestiftelser m.fl. beskattas enligt sammaskala som fysiska personer. , föreningar och andra juridiskapersoner belalar en proportionell skatl på l,5o/oo överstigande ettförmögenhetsvärde om . Förmögenhetsskattenuppbärs under inkomsttiteln juridiska personers skalt på inkomsl,realisationsvinst och rörelse och omförs lill denna titel när taxeringen försenasl kända år är klar. För budgetårel 1984/85 utgör inkomsten på titeln den förmögenhetsskatt somdebiterades . RRV beräknar inkomsternapå titeln juridiska personersförmögenhels-skatt till . för /85 och till 30000000kr. för /86. Arvsskatt skall erläggasav den som genom arv eller testamente förvärvar egendom. Befriade frånskyldighet alt erlägga arvsskatt är slalen och vissa stiftelser. Skatten ärprogressiv och las ut enligt olika skalor beroende på vem som ärver egendomen.Tre klasser av arv- och gåvotagare finns. Uppbörden av arvsskatt ombesörjs avlänsstyrelserna. De beräknade ochredovisade inkomsterna av arvsskatt framgår avföljande sammanställning (milj. kr). Budgelår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 440,0 475,0 520,0 680,0 780 Redovisat 466,9 .S45,6 559,7 757,0 Ar 1983 höjdesskalteullagel i två klasser. Ökningen gjordes främst i de högsta skikten ochmellanskikten för skattepliktiga belopp. Prop.1984/85:100 60 RRV beräknar inkomsternapå titeln arvsskatt till . för /85 och lill790000000 kr. för /86. Gåvoskatt skall erläggasav den som genom arv eller testamente eller genom gåva förvärvar egendom.Befriade från skyldighet atl erlägga gåvoskatt år slalen och vissa stiftelser.Dessutom år bl. a. kyrka, landsting, kommuner och hushållningssällskap befriadefrån atl erlägga gåvoskatt. Uppbörden av gåvoskatt ombesörjs avlänsstyrelserna. De beräknade inkomsternaav gåvoskatt framgår av följande sammanställning(milj. Statsbudget Influlen gåvoskatt ca Gåvoskatten år progressivoch tas ut enligt de regler om förmånstagare som gäller för arvsskatten. Endasttvå klasser av gåvoskatt finns. RRV beräknar inkomslernapå titeln gåvoskatt till 150000000 krför /85 och till . för /86. Stämpelskatt utgår vidförvärv av fast egendom, tomträtter och skepp samt beviljande av inteckningar(1984:404). Stämpelskatt utgår också enligt lagen (1984:405) om stämpelskattpå aklier vid bildande av aktiebolag och vid ökning av aktiekapital. Enligt stämpelkungörelsenskall influtna stämpelmedel levereras in till ochdomstolsverket, som är uppbördsmyndigheler. för uppbörd av slåmpelskatt hos myndigheter som år anslutna tillfastighetsdaiasystemet. De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln stämpelskatt framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 1545.0 1400,0 1409,2 1729,5 1885 Redovisat 1221,3 1331,2 1620,8 1659.5 Stämpelskatten i inskrivningsärendenär proportionell mot taxeringsvärde/köpeskilling resp. inteckningsbelopp(stämpelskaitelagen 7-11 §§). Stämpelskallen höjdes senast den Ijuli 1980. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 61 räknat med oförändrade skattesatser.Skattesatsen för inskrivning av lagfart och tomträtt är 1,avtaxeringsvärde/köpeskilling och skattesatsen för inteckning utgör I % avinleckningsbeloppet. harberäknat uppbörden på titeln lill980,0 milj. kr. för /85 och lill 960,0 milj. kr. bygger prognosen på utfallet budgetårel 1983/84 ochförutsätter oförändrad skatlesats. I prognosen har hänsyn lagils till att alltfler inskrivningsmyndigheter kommer atl gå över till centralnämnden förfaslighets-dala. harberäknat inkomsterna av stämpelskatt /85 lill 305 milj. kr. ochlill 365 milj. kr. Av 1983/uppbördsvarade stämpelskatten på aklier för 236,3 milj. kr. Ökningen avstämpleskalleuppbörden vad gäller aklier uppgick under föregående budgelår tillnära . Denna ökning förväntas fortsätta om än i dämpad takt.Riksskatteverket beräknar ökningen för innevarande budgetår till och förde två kommande budgetåren med ca 20 resp. . Stämpelskatten på lotterier slopades den 1januari 1983. förfastighetsdata har beräknat inkomslerna till 600 milj. kr. för budgetåret1984/85 och lill 700 milj. kr. förbudgetårel 1985/86. RRV ansluter sig lilldomstolsverkets, och centralnämndens för fastighetsdataberäkningar. Inkomslerna på titelnstämpelskatt beräknas till 1885000000kr. för /85 och till . för /86. 1342 Skatt på värdepapper En särskildomsättningsskatt på aklier och vissa andra värdepapper infördes den I januari1984. Skattesatsen år på omsättningen. Enligt nu tillgängligstatistik på omsättningen av aklier på pekar denna på enomsättning runt . var omsättningen 63miljarder kr.