prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Någralångtgående slutsatser av försöksverksamheten kan ännu inte dras. I likhet medglesbygdsdelegationen anser jag att etl ökal kommunall engagemang har ett värdegenom att beredningsarbetet sker utifrån lokalkännedom och i nära kontakt medden stödsökande. Emellertid anser jag att del också kan finnas risker med ettsådanl syslem. Olikheter i den kommunala prioriteringen kan uppfattas somorättvist av slödsökande på olika sidor om kommungräns. Fördelning av medel påkommunala ramar kan också medföra låsningar som försvårar omprioriieringar inomdel samlade länsanslaget om efterfrågesiluationen skuUe förändras. Del äremellertid angelägel all den pågående försöksverksamheien får fortsätta och alldet senare görs en grundlig utvärdering av vilka erfarenheter som vunnils. Ävenom jag anser alt flera positiva effekter kan uppnås av ett ökat kommunaltengagemang, så anser Jag atl även i fortsättningen måsle ha ellsamlat ansvar för genomförandet av regionalpolifiken och därmed även för besluti enskilda ärenden och för medelshanleringen. Jag förordar därför ingen ändringbeträffande handläggningsordningen för beslul om glesbygdsstöd. 1984/85:115 96 Jaganser all det inte heller i framliden skall vara möjligt att erhållaglesbygdsstöd om annat statligt stöd beviljats eller bedöms kunna beviljas församma investering. Dels får någon översubventionering inte åstadkommas ochdels bör det vara av intresse för länsstyrelserna att i försia hand prioriterasina medel till andra seklorer än sådana som kan få slöd från annat håll. Omsådant seklorsslöd inle kan beviljas finns emellertid formelll ingel hinder iförordningen att lämna glesbygdsstöd. Vidare bör glesbygdsstöd tiU eninvestering i byggnader och maskiner inte utesluta kombinalion med annal slödsom inle avser själva investeringen. Del kan exempelvis gäUa det föreslagnaulvecklingskapitalel till produktulveckling, marknadsföring o. dyl. (avsnitt3.4.2). Om verksamheten uppfyller viUkoren för sysselsältningsstöd bör sådantockså kunna lämnas. Mingmndinställning är således atl glesbygdsstöd inte skall kunna kombineras medannat statligt stöd till samma investering. har jag erfarit alt det iLjusdals kommun kommer all startas en försöksverksamhet med samordning avresursema för beredskapsarbeten och intensifierade kommunala sysselsätlningsinsatser(IKS). 1 projektet medverkar glesbygdsdelegalionen, ,länsarbelsnämnden öch kommunen. Jaganser all kravel på tillfredsställande lönsamhel bör behållas för attglesbygdsstöd skall kunna lämnas. Vid stöd liU kombinationsförelag börföretagarens hela verksamhel bedömas och inte bara avkastningen på denkompletterande investeringen. Varken statliga eller andra medel bör emellertidsatsas i projekl som inle har förutsättningar atl överleva ekonomiskt. Del ärdessulom önskvärt atl bankerna i ökad utsträckning deltar i finansieringen avprojekt, vilket är uteslutet om rimlig lönsamhet inte kan slällas i utsikt.SlutUgen, och kanske viktigast, så anser jag del vara felaktigt atl medstatliga stödmedel medverka lUl all projekl kommer till stånd, som för denenskilde stödmotlagaren riskerar atl medföra ekonomisk skada. Beträffandedelegaiionens förslag all slopa vissa avgifter som tas ut med anledning avbeviljal glesbygdsstöd, så rör det sig här om elt avgiftsfinansieringssystemsom tillämpas generellt för alla lyper av statligt slöd. Jag avser emellertidföreslå regeringen all avskrivningslån som lämnas enligt förordningen(1979:638) om stadigt stöd till glesbygd skall undanlas frånuppläggningsavgtft, vilkel tillgodoser elt av glesbygdsdelegationens önskemål.Däremoi kommer någon ändring vad gäller kredilgarantiavgiflen inte att göras.Jag är medvelen om att avgifissystemel medfört vissa administrativa problemför länsslyrelserna, men dessa problem bör minska vid övergång liU ADB-systemför adminislralion av glesbygdsstödet. Industridepartementet har i november1984 anslagit särskilda medel till i för atllänsstyrelsen tiUsammans med länsstyrelsernas organisalionsnämnd och i samrådmed statskontoret skall utveckla ett sådant ADB-syslem som skaU kunna användasäven av övriga länsslyrelser. Iglesbygdspolitiska sammanhang definieras glesbygd som stora sam- 1984/85:115 97 manhängandeområden med gles bebyggelse och långa avstånd lUl sysselsättning eller servicesaml skärgårdar och andra liknande områden. Insalser som görs medglesbygdsmedel bör koncenlreras lill utpräglade glesbygder. Jag anser det dockinte nödvändigl alt införa yllerligare preciseringar i förordningen. Jag delarhär glesbygdsdelegalionens uppfattning om alt glesbygdsstödsförordningens 1 §ger tUlräcklig vägledning ochjag fömtsätter att länsslyrelserna i sinaföreskrifter beaktar innebörden i paragrafen beträffande vad söm är attbetrakta som glesbygd. Delegalionenanser att bestämmelserna om all skall samråda med andramyndigheler och organ bör slopas och alt själv bör avgöra närsamråd behövs. Vad gäller stödet tUl kommersiell service så skall länsstyrelsensamråda med berörd kommun samt närmasl berörda köpmannaorganisationer ochkonsumentföreningar. I principiellt viktiga ärenden skall samråd ske även medkonsumentverket. Enligt min mening har della förfarande inneburil en allsidigprövning av ärendena som tUlfört värdefuU information av betydelseför beslutsfattandet. Beiräffande stödet till invesleringar i förelag ärsamrådsförfarandet endasl aktuellt när prövar ärenden som berörvissa sektors-organs ansvarsområden, vanligen lantbraksnämnd, utvecklingsfond ellerregionalt rekreations- och turislorgan. Jag anser alt dessa organ kan lillföravärdefuUa fackkunskaper av betydelse för beslutsfattandet. har jag enviss förslåelse för atl samrådspliklen kan upplevas betungande när del rör sigom mycket små invesleringar. Del bör dock konstateras atl samrådsplikten intebehöver innebära etl formelll remissförfarande, utan vid mindre invesleringarbör samrådet kunna ske i enklare former. Mittförslag: Högsta belopp för avskrivningslån höjs från . Högstabelopp för avskrivningslån liU uthymingsstugor höjs från . Siödettill hemarbete inordnas som en del av siödet till förelag. Om särskilda skälföreligger bör stöd även kunna lämnas till s.k. hemar-belscentral. Utredningsförslag:Glesbygdsdelegationen och den regionalpoliliska ulredningen har bådaföreslagil alt högsia belopp för avskrivningslån skall höjas lill 300000 kr.samt atl högsia belopp för slöd lill uthymingsstugor bör vara . Delegationenhar också föreslagit atl stöd till hemarbete skall kunna lämnas även utanförstödområdena samt alt avskrivningslån skall kunna lämnas för produktutveckling,marknadsföring m.m. Beträffande slödel till vissa godstransporter har delegationenföreslagit 7 1984185. 1984/85:115 98 altdel inle som f.n. skall utgöra en del av stödet till samhällelig service utanatt det skall kunna lämnas direkt lill förelag och inordnas i företagsstödet. Remissinstansema:Delegationens förslag har i allmänhel fått ett positivt mottagande. Vad gällergodslransportstödel haremellertid de länsstyrelser som utnyttjar dennastödmöjlighel förordal, all den bör finnas kvar inom ramen för stödet tillsamhäUelig service, men utan nu gällande tidsbegränsning fill . Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Drygt hälften av glesbygdsstödsmedlen eller omkring65 milj. kr. har använts till avskrivningslån förinvesteringar i förelag, främst i byggnader och maskiner. Över 1000 företagper år har fått sådanl stöd . Omkring 1000 nya heltids- ellerdeltidsarbeten beräknas tillkomma genom detta slöd. Utöverdessa direkta sysselsättningseffekter har kringeffekter uppståti i form avbibehållande av underlaget för servicen saml över huvud taget ett bättretiUvaratagande av lokala resurser. Förelagsstödet har också haft stor betydelseför att möjliggöra kombinalionssysselsätlning för t. ex. små-Jordbmkare när detordinarie arbetet inte givit tillräcklig sysselsättning ochförsörjningsmöjlighet. Minaförslag om höjningar av beloppsgränsema för avskrivningslånen till 260000 kr.resp . innebär en krafiig uppräkning. Den regionalpolitiskautredningen och glesbygdsdelegationen har båda föreslagit en uppräkning till300000 kr. Med hänsyn lill att beloppen räknades upp kraftiglså sent som och atl större projekt kan erhållalokaliserings- eller invesieringsbidrag finner jag inle anledning att föreslåfullt så stora uppräkningar som utredningarna föreslagit- Idetta sammanhang finns det anledning atl framhålla all stödets storlek i störreutsträckning än hittiUs borde kunna differentieras mellan olika stödärenden.Den genomsnittliga slödandelen i riket är för företagsstödet , menvariationen meUan länen är slor. En del län lämnar nästan genomgående maximalstödandel, medan andra ofta de med liten lUl-delning av resurser förregionala utvecklingsinsatser - ligger på en subventionsnivå som är hälften såstor. Det finns anledning att uppmärksamma all vid bestämmandet av stödetssloriek skall även övriga finansieringsmöjligheter undersökas. Eftersom etl50-procentigt avskrivningslån ofta kompletterats med en statlig kreditgarantiför lån, står staten ibland för i stort selt hela riskiagandei i elt projekl.Jag har tidigare framhållit alt lönsamhetskravet inte får eftersättas vidprövning av etl ärende. Om etl projekl bedöms kunna bli lönsamt bör en ökadmedverkan från bankerna i finanseringen kunna uppnås. 1984/85:115 99 StödtiU särskilda insalser avseende godstransporter till och från företag iglesbygd går via kommun. Delta medför en i vissa fall onödigt krånglighanlering. Del finns behov av stöd lill vissa transporter av fisk frånfjällsjöar, till skärgårdstransporler m. m. Det kan i sådana fall vara meraändamålsenligt atl lämna slöd direkt tiU den som organiserar transporten änatt gå via kommunen. Detta innebär dock ingen generell möjlighet alt få stödtill godstransporter, utan det bör avse vissa speciella godstransporter somlänsstyrelsen bedömer nödvändiga all stödja för att en viss verksamhel skallkunna bedrivas rationellt. Eftersom del inle är fråga om ett generellt slödtill glesbygdsföretagens godstransporter, anser jag atl nödvändiga anpassningarav bestämmelserna bör göras inom ramen för stödet till samhällelig service. Jagålerkommer senare lill denna fråga. När slödel till hemarbeteår 1982 inordnades i glesbygdsslödsförordning-en angavs entydigt att arbetetmåsle ulföras i hemmet. kunde s. k. hemarbetscenlraler få stöd. Detkunde gälla att ett mindre anlal personer utförde arbele i hemarbetsliknandeformer i en nedlagd skola eller bygdegård. En sådan lösning ansågs ha fördelarbl.a. Om särskUda skäl föreligger anser jag atlsådana mindre arbetsplatser åter bör kunna komma i fråga för stöd. Några andradriftmerkosinader än sådana som föranleds av egentligt hemarbete får dock inlebeaktas. Jag anser vidare all siödet liksom hittiUs bör förbehållas deglesbygdsområden, som ligger inom det regionalpolitiska stödområdet. Glesbygdsdelegationen harföreslagit att avskrivningslån skall kunna lämnas även till mjuka investeringarsåsom produktutveckling, marknadsföring m. m. Jag finner det angeläget atlinvesteringar sker även med denna inrikining men de bör inte blistödberättigade inom glesbygdsstödets ram. Detta är frågor som naturligen hörhemma inom utvecklingsfondens ansvarsområde. Jag har tidigare (avsnitt 3.4.2)föreslagit att regionalpolitiskt ulvecklingskapital skall kunna lämnas försådana ändamål i de regionalpolitiskt prioriterade områdena. Glesbygdsföretagi dessa områden bör också kunna få del av dessa medel. Sanunanfattningav mina bedömningar: Stödet till kommersiell service har haft myckel posilivaeffekter för vamförsörjningen i glesbygden, varför nuvarande beslämmelser börfortsätta att gälla. Utredningsförslag:Glesbygdsdelegationens förslag till ny stmktur i förordningen innebär ensplittring av stödformen på stöd tUl förelag respeklive kommuner, men ingenändring av de enskUda bestämmelserna för siödet tiU kommersieU service. Remissinstanserna:De flesta remissinstansema anser inle all några förändringar i beslämmelsemabehövs. 1984/85:115 100 Minabedömningar: I storleksordningen 20 milj. kr. har under de senaste årenlämnats i stöd till kommersiell service. Under de som slödel tillkommersiell service funnils har omkring 700 butiker i glesbygden fått möjlighelatt leva vidare. Enligt konsumeniverkel har därmed drygt 200000 glesbygdsboroch ca 30000 fritidsboende fått en tryggad vamförsörjning genom atl de har kvaren dagligvambulik inom rimligl avstånd. Mot bakgmnd av de posilivaserviceeffekter som uppnåtts saknas gmnd för förändringar av denna stödform. Stödtill intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser Mittförslag: Högsta stödbelopp till enskilda arbetsobjekt höjs från . Utredningsförslag:Glesbygdsdelegalionen har föreslagil att högsta stödbelopp bör vara 50000 kr.Vidare har delegationen föreslagil alt slöd lill intensifierade kommunalasysselsätlningsinsatser (IKS) skall få lämnas även utanför detregionalpoliliska stödområdet. Begränsningen atl IKS-ar-belena skaU reserverasför förelrädesvis äldre lokalt bundna arbelslösa föreslås också slopad. Remissinstanserna:Några erinringar mot förslagen har i allmänhel inte framförts. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Slödel till IKS är del i kronor räknat näst störstaslödändamålel inom glesbygdsstödets ram. Drygt 30 milj. kr. har undersenare år, genom de prioriteringar som länsstyrelserna gjort, lämnats i stödtill kommuner i stödområdeslänen för arbetsobjekt, som de ordnar för altsysselsätta företrädesvis äldre lokalt bundna arbetslösa. Miltförslag om höjning av högsia slödbelopp lill enskilda arbetsobjekt till 39000kr. innebär en krafiig uppräkning. Eftersom beloppel dessutom räknades uppkraftigl så sent som anser jag det inle motiverat att föreslå en såbetydande höjning som delegationen föreslagit. Glesbygdsdelegationenhar föreslagil atl IKS-stöd bör få lämnas även ulanför del regionalpoliliskastödområdet om länsslyrelserna inom ramen för tilldelade medel vill göra ensådan priorilering. Delegalionen anser också att begränsningen lUlföreträdesvis äldre arbelslösa bör slopas. Motivet härtill anges vara allIKS-stöd även bör bidra till att lösa arbetslöshetsproblem för ungdomar. Föregen del anser jag att IKS-systemet haft många positiva effekter i glesbygden.Samtidigt viU jag understryka atl de regionalpoliliska insatserna förutveckling i glesbygden i första hand bör sikta mot långsiktiga lösningar ochdärmed bör tonvikten läggas på slödin- 1984/85:115 101 satsersom ger beslående arbetstillfällen. Jag förordar därför ingen utvidgning avdet geografiska områdel där stöd lill IKS kan lämnas. Enligt min mening börIKS-stödet även i fortsättningen reserveras för företrädesvis äldre arbetslösa.Dessa är ofta lokalt bundna och har svårt all få arbele på den öppna arbetsmarknaden.För ungdomsgmpperna görs särskilda insatser inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Mittförslag: Om särskilda skäl föreligger får slöd lill vissa godstransporterlämnas direkt lill företag eller ekonomisk förening. Utredningsförslag:Glesbygdsdelegationen har föreslagit all godstransportstödet skall överföraslill företagsstödet. Remissinstanserna:Få remissinstanser har hafl direkla synpunkier på förslaget. Någralänsstyrelser avstyrker förslagel och vUl i stället slopa tidsbegränsningen . Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Jag har lidigare i avsnillet om stöd lill företaganfört att stöd till vissa godstransporter i fortsättningen bör kunna lämnasdirekt tUl företag eller ekonomisk förening inom ramen för stöd lillsamhällelig service. Slöd till kommuner lämnas f n. i några län i samband medskärgårdstransporter. Eftersom man där funnil denna lösning ändamålsenliganser jag att kommuner även i fortsättningen skall vara stödberättigade isamband med godstransporter. Mitl förslag öppnar emellertid möjlighet att lämnaslöd direkl till företag eller ekonomisk förening, när della bedöms vara meraändamålsenligl. Godslransportstödel bör även i fortsättningen vara eltinitialslöd, som får lämnas under högsl . Stöd lill samhälleligservice kan i övrigt lämnas till kommuner och landstingskommuner för all läckakostnaderna för särskilda insatser avseende främsl vård eller service föräldre eller handikappade saml aktiviteter för bam och ungdom. Under förrabudgeiårei utnyttjades merparten av de lolalt 6 milj. kr. som länsslyrelsernaavsatte för slöd till samhäUelig service till sådana insatser. Del vanligasleändamålel har varil uppmslning av samlingslokaler. Del kan vara svårt att draen gräns mot vad som är all belrakla som ordinarie verksamhel iglesbygd, men jag anser all det finns anledning all erinra om stödformensurspmng, som var en av bedriven försöksverksamhet i syfle attförbällra den sociala servicen i glesbygd. Även om jag inle föreslår någonformeU ändring av stödformen, anser jag, liksom glesbygdsdelegationen, attsiödet i slörre ulslräckning än hittiUs bör kunna användas tillförsöksverksamhet som avser service och omsorg i glesbygden. 1984/85:115 102 3.5.3Ytterligare synpunkter på glesbygdsfrågorna Idelta avsnill lar jag upp vissa ytterligare frågor som behandlats avglesbygdsdelegalionen i dess rapport och som Jag inle tagit upp i annatsammanhang i denna proposition. Det gäller bl. a. vissa sektorsfrågor. Jagfinner del angelägel att bereda tillfälle all la del av mina synpunkterpå dessa frågor. Jaghar en positiv inställning till åtskilliga av de synpunkter som delegalionenframför, ochjag kan konstatera atl många av frågoma som aktualiserasredan är föremål för ålgärder eller uppmärksamhet i ohka sammanhang. Skogenär en viktig bas för sysselsättningen i glesbygden. Här bör finnas belydandeutvecklings- och sysselsättningsmöjligheter. Det kan gäUa intensifieradskogsskötsel, skogsbränslesatsningar, lokal vidareförädling av råvaror ochutnyttjande av småskalig teknik. Skogsbmkel är också en viktig bas förkombinationssysselsättning i glesbygd, t. ex. i kombinalion med Jordbmk, turismeller småföretagsamhet. Glesbygdsdelegationenhar föreslagit att ett försöksprojekt startas i några glesbygdskommuner, därstorskogsbmket skulle utarbeta åtgärdsprogram för skogsskötsel m. m. medpreciserade sysselsätlningsmål. Några länsstyrelser och domänverket har ställtsig bakom förslaget. För egen del vUl jag först konstatera atl det ärskogsvårdsstyrelsema som ute i länen svarar för att samhällets skogspolitikverkställs. Givetvis är det då viktigt att skogsvårdsstyrelser ochlänsstyrelser samverkar i det regionala programarbetet så atl skogsbmksintressenakan samordnas med de regionalpolitiska. Enligt vad jag erfarit harglesbygdsdelegationen prioriterat skogsfrågoma i sitt arbete och inlett ettsamarbete med skogshögskolan i om skogen som utvecklingsresurs förglesbygden. Delegationen har bl. a. avsatt medel för ett projekt i Älvdalenskommun. Vidare har skogsvårdsstyrelser tUlsammans med länsstyrelser ochkommuner på flera håll i landet medverkai i projekl för bättre skogsvårdsamlidigt som ökad sysselsällning i skogen erhåUits. Även delegationens förslagtill skogsprojekt bör kunna genomföras genom sådana lokala och regionalainitiativ. Glesbygdsdelegalionenhar också föreslagit all arbetsmarknadsmyndigheterna skall anmodas atl bäitreutnyttja de möjligheter som finns alt ge arbelsmarknadspolitiskt stöd tUlsamlade skogsvårdsåtgärder m. m. Denna verksamhel är redan prioriterad iregleringsbrev till . Vid knapphei på medel måsteemellertid olika arbelsmarknadspolitiska insatser vägas mot varandra. Det börankomma på länsstyrelserna och länsarbetsnämndema all utifrån olika behov i deenskilda länen söka lösningar på dessa avvägningsproblem. Jordbrukethar slor betydelse för sysselsättningen i glesbygden. Förändringar ijordbrukspolitiken får därför slor belydelse för glesbygdens utvecklingsmöjligheter.Enligt vad Jag erfarit avser chefen för jordbruksdepartemenlel att föreslåregeringen atl lägga fram proposi- Prop.1984/85:115 103 I detla sammanhang kommer bl. a. slödel liU jordbmkel inorra atl behandlas. k. inte utveckhngsbara jordbruk i glesbygden har visat sig kunna fortlevasom kombinationsföretag lillsammans med skogsbmk, turism, hantverk,småföretagsverksamhel m. m. Glesbygdsstödet har vid sådan breddning avverksamheten varit tUl stor hjälp. Men del är inte enbart ekonomisk hjälp sombehövs vid sådana satsningar på ny verksamhet, ulan det är också viktigt atterbjuda sakkunnig rådgivning. , utvecklingsfonden och lantbmksnämndenbör i samverkan erbjuda rådgivning till sådana kombinationsförelagare. Viktigt för möjlighetenatt bedriva kombinationsföretag är också att det vid prövningen av ärendenenligt jordförvärvslagen utnyttjas de möjligheter som lagen ger utrymme för vadgäUer regionalpolitiska hänsynstaganden. Del bör ankomma på lantbmksnämndenall i samråd med verka för en tiUämpning som underlättarbedrivandet av kombinations-jordbmk i de av prioriteradeglesbygdsstödsområdena. Kust-och skärgårdsfisket är en viktig del av försöijningsunderlaget för mångaglesbygdsinvånare. I insjöarna finns betydande outnyttjade resurser som kan gefångster och utkomstmöjligheter. måste möjligheten till transporter,mottagning och vidareförädling beaktas när insatser görs för ökal fiske.Detsamma gäller vid satsningar på fisk- och skaldjursodlingar som blivit alltvanligare , inte minsl i glesbygdsområdena. Flera av dessa harerhåUit glesbygdsstöd. Jag har tidigare (avsnitt 3.4.3) föreslagit altfiskodlingsverksamhet även skaU bU berättigad atl erhåUa regionalpolitisktslöd. Påuppdrag av regeringen har , sedan denna fåll det övergripandeansvaret även för konsumtionsodling av fisk och skaldjur, redovisat hur verksamheteni fortsättningen bör bedrivas hos styrelsen. a. tas frågan om samordning m.m. med regionalpolitiska åtgärder upp. Enligt vad jag har erfarit kommer bl. a.dessa frågor att tas upp av chefen för jordbmksdepartementet , när hananmäler sina förslag på fiskets område. Glesbygdsdelegationenhar framfört vissa förslag rörande förenklad tillståndsprövning m. m. vadgäUer vatlenbmk. Dessa önskemål har i slora delar redan lillgodosetts. I syfteatt åstadkomma en bättre samordning och undvika dubbelprövning har ändringargenomförts i miljöskydds- och vattenlagstiflningen när det gällerförprövningspliklen för vatlenbmk. Ändringama, som trädde i krafl den 1januari 1985, innebär alt tillstånd enligt vattenlagen inle längre krävs förodling av fisk, musslor eller kräftdjur. Ändringar i förprövningspliklen enligtmiljöskyddslagen gjordes också . Dessa ändringar innebär altförprövning av fiskodling behöver ske först om möjlighet finns all hålla minsl10 ton fisk i odlingen. Förprövning av musselodling skall ske om odlingensareal, inbegripet förtöjningar, uppgår till minst 20000 m. 1984/85:115 104 Anmälningspliktgäller för fiskodling med möjlighet atl håUa men mindre än 10 tonfisk i odlingen samt för musselodling med en areal, inbegripel förtöjningar, avmer än 5 000 m men mindre än 20000 m. Dessutom gäller anmälningsskyldighet föranläggning för övervintring av fisk samt för kräftdjursodling medmöjlighet alt hålla kräftdjur i odlingen. Regeringenhar vidare, vid införandet av avgifier för prövning och tUlsyn enligtmiljöskyddslagen, maximeral de belopp som myndigheiema får ta ul beträffandemindre odlingar. Enligtvad jag har erfarit har chefen för jordbmksdepartementet för avsikl att föreslåytterligare förenklingar i prövningsförfarandel, i första hand när del gäUerfrågor om samordning mellan prövning enligt fiskeriförordningen ochmUjöskyddslagen. Ettökat utnyttjande av inhemska energikällor har inte bara energipolitiskafördelar utan skogs- och torvenergi kan också få stor betydelse försysselsättningen i glesbygden. Regeringen har på olika sätt sökl stimulera ensådan utveckling. Regeringen har i en särskild proposition(1984/85:120) lagt fram förslag till rikthnjer för energipolitiken, varvid bl.a. dessa frågor har behandlats. Glesbygdsdelegationenföreslår ytterligare stimulansåtgärder på områdel, bl. a. för utveckling avsmåskaliga energisystem. Delegationen anser också att prisrelationen mellanelström och inhemska fastbränslen måste förändras för att inte denfastbränslemarknad som börjat byggas upp skaU slås sönder.