prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Även om konsumenternages en - i formell mening - stärkt roll genom ökad representation i de olikaorgan som hanterar jordbruksregleringen, så kommer konsumenternas inflytandealdrig alt kunna bli betydande i verklig mening eller i jämförelse med deras inflytande på en fungerande marknad. Om vi emellertid ulgår från att den nuvarande regleringenbeslår så är del nödvändigt au konsumenterna represenleras i de vikligabeslutsorganen och att de ges resurser så all de kan fylla sin roll somkonsumenlfö-reträdare och som förhandlingspart. Prop.1984/85:166 37 4,4.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor:Kommittén föreslår ------ att Konsumentdelegationen bör förstärkas i olikaavseenden för att bli mer jämställd med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation. Vi understödjer detta förslag. Slörte tveksamhet känner vi inför förslaget att - på någotav kommittén outtalat sätl - tillskapa etl "'utökat konsumentinflyiande för atl bättre kunna följa upp avvägning mellan pris och kvalitet i livsmedelskedjans olika led"".----- Såvitt vi förslår skulle--- industrins och handelns frihetatt prissatta produkterna från marknadsmässiga utgångspunkter begränsas.Vi ställer oss helt främmande inför en sådan åigärd. 4.4.61------------------------------- :-------- vill framhålla Konsumentdelegatio nens stora betydelse i samband med jordbruksprisöverläggningarna med jordbrukarsidan (med förhoppningen atl den direkta förhandlingsformen mellan jordbruket och staten endast blir en parentes). får vi framhålla atl Konsumentdelegationen i försia hand replierar på Jordbruks nämndens utredningsresurser. Detta bör man la hänsyn till vid den till tänkta förstärkningen av sekretariatets resurser som KF tillstyrker. Kooperationen är - - - den enda konsumentorganisationen ilandel som för 1,9 milj. medlemshushålls räkning driver verksamhel såväl inomlivsmedelsindustri och -handel och därigenom har en samlad överblick över helalivsmedelsområdet. Vi fäster mycket stor vikl vid KFs vidare medverkan i delegationensarbete för alt den vägen stärka konsumenlinfly-landel. - - - KF får - - -framhålla atl näringsfysiologisk expertis liksom i olika sammanhangkan ulnylljas eventuelll genom en adjungering lill Konsumentdelegationen. 4.4.62 I : LO anser liksomkommittén det angeläget all konsumentintresset fortsättningsvis ges ett betydande infly tande såväl vid överläggningarna som i övrigl inom prisregleringen. LMK föreslår all delegationen bör förslärkas mednäringsfysiologisk expertis. LO anser att erforderlig expertis av olika slag bör kunna kontak tas i förekommande fall.- LO stöder kommitléns mening alt det är angeläget attdelegationen ges sådana resurser alt den kan fylla sin roll som en medLantbrukarnas förhandlingsdelegation jämslälld part. 4.4.64 : kan endast betraktaslalen som motpart vid jordbruksprisöveriäggningarna. Del ankommersålunda på staten all överlämna erforderiiga befogenheter ål del organ somförelräder slalen vid dessa överiäggningar lill grund för ömsesidigautfästelser. LMK föreslår all konsumentdelegationen skall ulökas mednäringsfysiologisk expertis. LRF ställer sig tveksamt till att sådan expertiskopplas till en partsroll. Denna lyp av expertis bör vara gemensam. Prop.1984/85:166 38 LMK föreslår alt ett utökat konsumentinflyiande vad gälleravvägning mellan pris och kvalitet på livsmedlen i livsmedelskedjans olika led bör eftersträvas.--- LRF anser att även produceniintressena bör ges mol svarande möjligheier, 4.4.67 Svenska lantarbetareförbundet:Kommittén föreslår att konsumentdelegationen förstärks med näringsfysiologiskexpertis. Förbundet vill inte motsätta sig detla men vill påpeka alt del intekan ses som någon absolut garanti för att konsumenlerna får etl större inflytande . 4.4.68 : Det måsle slås fast all livsmedelssektorn trotsalll är till för konsumenlerna och all de verksamma inom sekiorn är enförsumbar minoritet den dag konsumenlernas förtroende för livsmedelspolitikerigått föriorad! Livsmedelspolitiken, eller snarare jordbrukspolitiken,domineras av lantbrukarna samt deras intressen och organisalioner. Det måsle skapas elt mer balanserat syslem. Ett vikligt första sleg är alt siärka konsumenlernasslällning i sektorn. De skall kunna agera mer på jämbördig fot med lanibruketsoch företagens intressen. Det skulle kunna göras genom atl konsumenlsidan ijordbruksnämnden och i jordbruksprisförhandlingarna förslärks. En allmän utbyggnad av konsumentinflytandet bör ske genomatt konsu mentdelegationen vid slatens jordbruksnämnd byggs ut och förstärks. Konsumentdelegationens informationsmöjligheter bör förslärkas och byg gas ut genom att delegationens kansli får utökade resurser. Dessa resurser bör möjliggöra för konsumentsidan alt analysera utvecklingen samt kom ma med egna förslag och krav. Konsumentsidans resurser bör kunna balansera lantbrukarsidans. En översyn bör ske av delegationens samman sättning, syftande till att bygga ut representationen för konsumentintres set. Det bör vidare övervägas om inte konsumentdelegationen bör erhålla en i förhållande lill jordbruksnämnden självständigare slällning. Konsumentsidans möjligheter alt påverka utvecklingen inomlivsmedelsförsörjningens område är vidare beroende av utvecklingen inom livsmedelsindustrioch distribution. Etl inflyiande i delta led måsle utformas med beaklande avden kooperativa karaktären inom betydande delar av förelagen. Kvalitetsmärkningär vidare centralt för konsumenlens påverkan via produktval. För atl stärka och samordna konsumenlsidan såväl isamhällsdebatten som i olika organ, bör del enligt Livs övervägas all uppräitaell särskilt organ. Detla bör vara folkrörelsebaserat och ha karaklären av enfrislående konsumenirörelse. 4.4.72 Svenska sockerfabriks AB: Vi är mycket frågande -och negativa -lill förslagel atl delegationen bör förstärkas mednäringsfysiologisk exper- Prop.1984/85:166 39 Vid de överläggningar som här avses och därdelegationen är en part är ju syftet att komma fram lill uppgörelser belräffandehur den efterfrågan som finns på olika produkter skall kunna tillgodoses påsätt som kan godtagas av både konsumenter och producenter. All / dettasammanhang blanda in evenluella synpunkter på hur denna efterirågan borde se uloch hur den skulle kunna förändras ser vi som både orationellt och direktfelaktigt. Den typen av frågor - liksom en mängd andra frågor inomlivsmedelsområdet - bör behandlas i andra sammanhang där de hör bättre hemma. 4.4.76 : Förbundelnoterar med lillfredsställelse att kommittén anser att den enskildalivsmedelsindustrin även i fortsättningen bör vara representerad iKonsumentdelegationen. 4.4.77 :----------------- anserdel angeläget att Konsumentdelegationen även fortsättningsvis ges ell betydandeinflytande säväl vid överläggningarna som i övrigt inom prisregleringen. 4.4.79---------------------------------------------------- : I den reglerade delen av livs medelskedjan utövas konsumenlinflytandet bäsl på reglerings- eller plan ekonomins villkor, det vill säga genom direkl inflyiande pä de strategiska besluten. Inom den icke reglerade delen utövas konsumenlinflytandet bäst på marknads- eller biandekonomins villkor, del vill säga dels genom de individuella konsumenternas köpbeslut, dels i mer indirekla former, ge nom lagstiftning och myndighelsbeslui som drar upp de ramar inom vilka de olika förelagen skall konkurtera med varandra. Det är enligt TCOs mening viktigt atl siärkakonsumenlinflytandet i det regleringssystem som måste finnas. Skall del ligga något i statsmakternas uttalande atlkonsumenlmålet i livsmedelspolitiken är lika vikligt som inkomstmålei börkonsumentdelegationen och lantbrukarnas förhandlingsdelegation både formelltoch reellt betraktas som likvärdiga parter. Del är därför önskvärt atl återgåtill den tidigare förhandlingsordningen och nödvändigl all ge konsumentdelegationenväsentligt förstärkta kansliresurser. Enligt TCOs mening bör ocksåkonsumentdelegationen renodlas, del vill säga handels- ochinduslriföre-trädarna ulgå. Handelns och indusirins berättigade inlresse avinsyn och inflytande i regleringssystemet bör kunna tillgodoses i andra former.I en renodlad konsumentdelegation bör ordföranden utses på förslag av konsumentintressetsföreträdare. 4.4.80 : Ikonsumentdelegationen finns företrädare för vissa led i livsmedelskedjan. Eftersom man kan förut sätta att denna delegation får vidgade befogenheler inom livsme delspolitiken, är del vikligt att delegationen får en sammansättning som Prop.1984/85:166 40 består den till stordel av företrädare för led i kedjan som redan har stort inflytande ochmöjligheter atl påverka beslulsprocessen. 4.5 Informalion om prisregleringen 4.5.8 : NO kan instämma isynpunk ten att det finns ett stort informationsbehov hos olika intressenter i hela livsmedelssektorn, inle minst rörande jordbruksprisregleringen och dess effekler, som bör tillgodoses.-- Också insynen i jordbruksförhand lingarna borde förbättras. har konsumeniinsynen varit begränsad lill i stort sett resultatet av förhandlingarna ullryckl i prisförändringar på enskilda produkter. Redan innan överenskommelse iräffas borde parternas ståndpunkter presenteras offentligt och så lättförståeligt som möjligt. En sådan ordning skulle ge upphov till en offenllig debatt som speglade konsu mentreaktionerna och gav konsumentdelegationen viss vägledning för sitt fortsatta agerande i förhandlingarna, 4.5.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD harinte tilldelals medel för informalion och JNs resurser härvidlag ärbegränsade. Det slår i stark kontrast till de betydande resurser och den välfungerande informationsapparat, som jordbrukels organisationer förfogar över. Informalion om prisregleringen på jordbruksprodukter m. m.får i första hand ses som en slatens angelägenhet. KD instämmer med LMK i atten samordning skulle vara av värde mellan de myndigheler som informerar pådetla område. Del gäller främsl JN, SPK, SCB, lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden och . Del är emellerlid också angelägel attsärskilt KD och JN ägnar informationsfrågan ökad uppmärksamhet. När denföreslagna ökningen av KDs sekretariat realiseras, skulle KD kunna ägna en delav sina personella resurser åt informalion. för information höjdes-- i samband med atl slatenslantbruksinforma- tion upphörde--- . KD föreslår alt dessa medel fåranvändas för konsu- 4.5.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi villgärna underslryka behovel av en kraftigt förbättrad konsumentinformationrörande jordbruksprisregleringens effekter.--- Enligt vår mening borde det ankomma på i försia handStatens jordbruksnämnd att svara förde erforderliga informationsresurserna. 4.5.61 Kooperativa förbundel: När det gällerkonsumentinformation om jordbruks- och livsmedelsfrågor instämmer KF iutredningens åsikt att sådan informalion lill slor del är en statligangelägenhet, men frågan om hur detta bäsl skall ske bör närmare övervägas. 1984/85:166 41 Därutöver anser KF det väsentligt att KF och övrigaintresseorganisationer informerar sina resp. medlemmar genom tillgängligamedia om jordbruksprisregleringen och dess problem. 4.5.62 i : anser attinformationsresur serna bör ökas då elt stort informationsbehov rörande jordbruksprisregle ringen föreligger. 4.5.64 : Ett ökatkonsumentinflytande bör också kopplas med ökade kunskaper omjordbrukspolitiken och dess mål och medel. Samhällel har ell övergripandeansvar härför. Därför föreslår förbundel alt statsmakterna satsar mer på bredkonsumentupplysning vad gäller jordbruks- och livsmedelspolitiken. 4.5.79 : Mångamyndigheler har ansvar för delar av livsmedelspoliliken och den informalionsom behöver ges, bland annat livsmedelsverket, ,lanlbruksstyrelsen, jordbruksnämnden och . Det bör enligi TCOsmening prövas om informalionen skulle kunna förbättras genom samverkan mellandessa myndigheter. Lämpligen skulle kunna ges i uppdrag attsvara för en sädan samordning av informationsinsatser och anvisas de resursersom skulle krävas. Den av utgivna tidskriften och Rönskulle kunna utnyttjas i sammanhanget. 5 Kost- och hälsofrågor 5.1.5 :-- ställer sig bakomrekommendalionerna om Etl förverkligande av dessa skulle pålängre sikl ge betydande vinster för folkhälsan. Kommittén framhåller att man isammanhanget inle får bortse från matens kulinariska betydelse och måltidensvärde för trivsel och samvaro. Enligt mening finns det ingamotsättningar mellan dessa aspekter och kraven på bra näringskvalitel. Snarareär de förutsättningar för att de rekommenderade målen skall nås. 5.1.14 : tillstyrker LMK:sförslag. Enligt ver kets mening kan det vara svårt att uppnå de skisserade målen men målsätt ningen är inte orealistisk under förutsättning all statsmakterna är beredda till massiva informationsinsatser och andra ålgärder. De vinster som står all finna i form av minskad sjuklighel och ökat välbefinnande hos medbor garna motiverar att en allvariig satsning på kostfrågorna nu kommer i gång. Prop.1984/85:166 42 5.1.26 :------------ vill framhållaalt nä ringsinlag och matvanor sannolikl varierar starkt mellan olika grupper. Jämfört med den omfatlande karlläggningen av och datainsamlingen från primärproduktionens område, finns här en brisl på kunskap om vad olika grupper faktiskt äter, vilket gör det svårl atl på etl underbyggl sätt behand la kostfrågorna i livsmedelspolitiken. 5.1.48 i : frånfolkhälsosynpunkt är tillgången lill god och näringsriklig kost synnerligenviklig och kosifak-torer återfinns ofta bakom uppkomst av ohälsa.Väslernortlands län har i förhållande lill riket t. ex. en orsaksspecifiköverdödlighet i magcanceroch hjärt- och kärisjukdomar. Likaså är diabetesövcrtepresenterad i länet. LMK:s förslag att i ökad grad föra in hälsoaspektervid produktion av livsmedel är därför utomordentligt välmotiverat. delar---- [uppfattningen] attfolkhälsoaspekterna i ökad grad blir vägledande för samhällets jordbruks- ochlivsmedélspolitik. På olika sätl bör från denna uigångspunkt produklion ochkonsumtion av grovt bröd, frukt, grönsaker och rotfrukter stimuleras. 5.1.61 : KF delar LMKs uppfallningatl de förordade kostförändringarna kan ulgöra allmänna rikllinjer i dellaavseende för den framlida livsmedelspoliliken. 5.1.64 : LRF har-- ingenanledning alt ifrågasätta de förslag till förändringar av den svenskafolkkosien som rekommenderas, i försia hand en minskad konsumlion av fett och socker. Förbundet vill dock anföra synpunkter på avvägningen mellan å ena sidan generella kosländringar och å andra sidan ändringar för särskilda riskgrup per samt på vilka medel som bör användas. LRF ulesluler inle alt en viss minskning av flertaletindividers fettkonsumtion är moliverad. En sådan strävan bör dock kompletterasmed insalser riktade mot särskilda riskgrupper. skulle snabbare ledatill de önskade målen. Väsenlligt är också på vad sätt fetiminskningen sker. Konsumtionen av matfett har alltid stått i centrum idiskussionerna om minskal fettiniag. Anledningen lill detla är all del ärenklast atl där göra en minskning. Däremot ifrågasätter LRF lämpligheten med enkraftig minskning av feltintaget från mjölk, ost och delvis även vissacharkvaror. 5.1.67 : Förbundel inslämmeri kommitténs bedömning av att koslen är av slor betydelse för folkhälsan.Förändrade kostvanor kan emellertid också förändraproduktionsinriktningen. Del är därför angelägel att tillskapandet av en svensknutritionspolitik inle blir en från svensk jordbrukspolitik isoleradföreteelse. Prop.1984/85:166 43 5.1,70 :--- stöder varmt de- fram lagda förslagen, med viss reservation- när del gäller komplexet smörfett, fettimport etc,--- sockerkonsumlionens verkliga nivå ----- [samt sockrets] effekter----- på hållbarhel, konsistens och 5.1.72--------------------------------------------------------------------- : Del statistiska underiagel för rekommendationer beträffande förändringar i sockerkonsumtionen är bristfälligt och bör----- utredas närmare.----- Först närdenna är utredd kan några egenlliga rekommendationer utfärdas. Rekommendationerna att sänka konsumtionen av""produktgruppen hushållssocker'" motiveras inte. Socker användsi hushållen framför allt till konservering och bakning. Denna del avsockerförbrukningen bidrar i väsentlig grad lill all frukt- och andrairädgårdsprodukler tillvaratas och lill inbesparade koslnader för hushållen. Ensänkning av konsumtionen av "hushållssocker" skulle därför sannoliktsnarare negativt påverka hushållens ekonomi än positivt hushållsmedlemmarnashälsotillstånd. Sockret är viktigt inte enbart som konserveringsmedel utandet ger också volym och konsistens, framhäver arom och färg, ger näring åt jästm.m. har inget ersättningsmedel visat sig kunna ersätta sockretsmångsidiga egenskaper i livsmedelssammanhang. 5.1.73------------------------------------------- : vill påpeka, att man in ternationellt räknar med en svinnandel på , dvs. alt sockerinlagel utgör av totalförbrukningen inom kosisektorn (enl. Organizalion). Svinn är då inte bara lika med "spill" ulaninne fattar framförallt det socker, som gör ijänsl som jäslnäring, konserverings spad m. m. För att undvika missförslånd föreslår SBC alt ordel"konsumlion" förbehålles det socker som intages med födan och att förtotala sockermängden användes antingen lermen "förbrukning""eller "användning"". 5.1.77 : anser delvara en allvar lig brist, att konsumtionsulvecklingen inte mer i detalj har redovisals av t. ex. de senasle trettio åren. En sådan redovisning kunde ha möjliggjort en analys av vilka faktorer - ekonomiska, attilydmässiga och andra - som påverkar vårt val av livsmedel och därmed sammansättning en av kosten.--- Vi vill påpeka alt fetlreduklionsmålei är onödigi höglställt, och all stora, långsiktiga och systematiska insatser i så fall måslegöras för all inom ramen för etl fritt val av livsmedel kunna nå fram lill delmålel. SLIM anser att---- [förslagen] i fråga om matfettet ärmotstridiga och Margarinet är det enskildalivsmedel som ger Prop.1984/85:166 44 det största bidraget till konsumtionen av fleromätiatfett, som del ger relativt litel mättat fett. En förbättring avfettets sammansättning ----- är inle möjlig, om konsumtionen av margarin minskasavsevärt. kommer att få en minskning i konsumtionen av fieromäiiatfett som vi konsumerar i stort sett lika myckel mättat fett som . SLIM finner------ [förslagen] i fråga om matfettet merdikterade av strävan att finna avsätining för det mättade mjölkfell somproduceras inom landel än omsorg om folkhälsan. ----- LMK anser atl de av experterna förordadekoslförändringarna i slort kan ulgöra rikllinjer för den framlidalivsmedelspolitiken. Vi delar denna uppfatlning men beträffande sänkning av sockerkonsumtionen vill vi dock framhålla, att denna är motiverad främsl i den mån delta eri'ordras för atl medge en acceplabel nåringslälhel i kosten. Socker är en beprövad livsmedelskomponent och en av våra viktigaste och billigaste energikällor. Konsumtion av socker och sockertika produkter ligger inom ramen för ett bra kosthåll. En omåltlig konsumlion av vilken produki som helsl är icke att rekommendera, eftersom den kan leda lill alt individen inte får fullvär dig kost.----- SLIM anser inte att det föreligger ett klart sambandmellan socker och tandsjukdomarna karies och parodontit och inle heller atl det betydelse fulla för bakterieangrepp på tänderna är hur ofta man äter sackaros utan hur ofta man äter föijäsbara kolhydrater (bl. a. stärkelse). Kommit tén ----- antyder att en minskning av sackaros automatiskt leder till en förbättrad tandhälsa, vilket är helt missvisande. 5.1.79 : LMK haruppmärksammat matens och matvanornas betydelse för hälsotillståndet. Detla ärenligt TCOs mening en viktig aspekt på livsmedelspoliliken. Kommitténs huvudrekommendationall fett- och sockerkonsumiionen bör minska och kostfi-berkonsumtionen öka ärvälgrundad. 5.2 Utbildning och upplysning 5.2.5 :-- delar------- uppfattningen altkostfrågorna bör uppmärksammas i högre grad i skolan och i olika formerav utbildning. Även skolmåltiderna bör användas för atl skapa goda kostvanorhos eleverna. Inom förebyggande hälsovård och sjukvård bör koslen beaklas merän vad som är fallet . Del gäller såväl upplysning och rådgivning som kosthålletinom institutioner av olika slag. 5.2.10 : Livsmedelskommiiién anser allinformalion och ulbildning saml produktutveckling inom livsmedelsindustrin börulgöra de främsla vägarna för all uppnå en förbäliring av koslen.Konsumentverket delar denna uppfattning. Prop.1984/85:166 45 Vad gäller kosiinformaiion måsle konstaleras att de kampanjersom genomförls inte lett till önskvärda konsumtionsföränd ringar. ---- ser därför som nödvändigt att den framti da kostinformaiionen görs mer målgruppsinriklad . Inom ulbildningen är det enligt mening avstor vikt atl läroplan ändras så att det inom undervisningen blirmöjligt att förmedla prakliska kunskaper om hur livsmedel lämpligen skalllagras, förvaras, beredas och kombineras för att ge både näringsmässigt ochkulinariskt bra måltider. menar atl jusl bristen på praktiskakunskaper hos många av dagens unga hushåll utgör en orsak till altmathållningen blivit onödigt resurskrävande, Konsumenlverkei önskar framhålla skolmåltiden som ettviktigt pedagogiskt instrument. Schemalagda måltider, där eleverna deltar itillagning och servering av maten, bör därför utökas. Skolmåltiden, som förmånga skolungdomar ulgör dagens enda mera fullständiga måltid, har också storhushållsekonomisk betydelse. 5.2.12 : SÖ anser atl goda kunskaper ikosikun- skap är en förutsättning för atl förstå sambandet mellankost och hälsa och för den enskildes möjligheter all förstå och tillämpa olikatyper av kostråd SÖ instämmer i kommitténs åsikt att skolan har etl stortansvar för att kostvanorna i landet förbättras men vill understryka atl skolaninte ensam kan åta sig hela delta ansvar. Samverkan mellan skolan och andraberörda lokala och regionala organ borde etableras och tillgängliga resursergemensamt utnyttjas bättre tex inom konsumentvägledning och konsumentinformation. SÖ anser alt den utbildning som anordnas i kost- ochhälsofrågor inom såväl ungdomsskolan som vuxenulbildningen är mycket värdefull.Den resurs som de välutbildade eleverna från ovannämnda gymnasie- ochvuxenutbildningar ulgör borde utnyttjas betydligt bättre än vad som sker i dagbl.a. för all åsladkomma bättre kostvanor hos befolkningen. Utbildning i kost-och hälsofrågor borde efterfrågas vid anställning inom hela livsmedelssektorn ihögre utsträckning än vad fallet är . Förutom att göra goda insatser inom yrkeslivet har eleverfrån konsumtionslinjen, livsmedelsteknisk linje m.fl. utomordentligamöjligheter atl i sina egna hem, på arbetsplatser av skilda slag, iföreningsverksamhet och i lokala och regionala organ verka för bättre kostvanoroch bättre konsumentkunnande. Slutligen vill SÖ instämma i den åsikt somlivsmedelskommittén framför i flera olika sammanhang i sill belänkande nämligenatt ulbildning inom kostområdet är av största vikt. SÖ anser alt deulbildningar som anordnas i bl. a. gymnasieskolan fyller en vikligfunklion och atl de utbildade ungdomarna ulgör en värdefull resurs isamhällets samlade strävan Prop.1984/85:166 46 mot goda kostvanor och bättre hälsa. SÖ följer medintresse utvecklingen inom områdel och arbetar kontinuerligt för all anordnaadekvata ulbildningar. 5.2.13 Lantbruksstyrelsen: Enligtlantbruksslyrelsens bedömning tar anpassning av kostvanor förhållandevis långlid med hänsyn till att en sådan anpassning knappasl kan ske genom annal änupplysning och rådgivning lill konsumenlerna. 5.2.14 Statens livsmedelsverk:Informationskampanjer för bättre kostvanor har pågått . Dessakampanjer har säkerligen gjort svenska folket mer kosimedveiei och ökatkunskaperna på nutritionsområdet. Konsumiionsmönsiren lycks dock varasvåra au rubba. Inlaget av fett och socker har således inte förändrats. Som LMKföreslagil måsle flera samverkande ålgärder komma lill slånd för all ändrakostvanorna. Information i olika former kommer alt bli del bästa medletalt föra ut kostbudskapel.--- Skolväsendel kommer alt få en grundläggande betydelse idelta sammanhang.