prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /86, m.m. (kompletteringsproposition); Regeringen förelägger vad som har upplagils ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de ålgärder och de ändamål somframgår av föredragandenas hemställan. Det förslag lill statsbudget för /86 somlades fram i årets budgetproposition kompletteras med hänsyn till senareinträffade förändringar rörande såväl inkomsl- och utgiftssidan av budgeten. 1samband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetär. Denna ger vid handen att budgetunderskottet för /85skulle bli lägre än beräkningarna till åretsbudgetproposition. Sålunda förutses nu etl underskoll om ca 69,1 miljarderkronor. För /86 beräknades i budgetpropositionenett underskoll om ca . De nya beräkningarna visar etlunderskott om ca . I propositionen redovisar regeringen i en revideradfinansplan sin bedömning av hur den ekonomiska politiken bör ulformas. Isärskilda bilagor lill denna redovisas bl.a. en reviderad nationalbudget för år1985 och kalkyler för den svenska ekonomin 1985- 1988 samt en långtidsbudgetför budgelåren 1985/86-1989/90. I den reviderade finansplanen behandlas även frägor somrör den kommunala sektorns ekonomi . Där föreslås också allföretag och kommuner skall bli skyldiga atl under /86 sälla inen del av sin likviditet pä särskilda konton i . Propositionen innehåller slutligen förslag om vissaåtgärder inom arbetsmarknadspolitikens område. Dessa åtgärder berörbyggarbetsmarknaden och utbildningsseklorn. 1 1984/85. 1984/85:150 2 Närvarande: statsministern , ordförande och statsrådenI. ,, , . Föredragande: statsråden . Proposition med förslag till slutlig reglering avstatsbudgeten för /86, m. m. Statsrådet anför: Regeringen har i åretsbudgetproposition (prop. 1984/85: 100) förelagt ett förslag tillstatsbudget för budgetårel 1985/86. På de punkler där förslagel uppiog endastberäknade belopp har regeringens förslag redovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen -förutomförslagel lill statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskilt förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s. k.kompletteringsproposilionen. förslag bör nu lämnas lill . 1samband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nationalbudgettillställas . I kompletteringsproposilionen bör också las med deförslag lill arbelsmarknadspoliliska ålgärder som bör behandlas av innevaranderiksmöte. Statsrådet föredrar de delar av förslaget tillkompletteringsproposition som avser den reviderade finansplanen och enredogörelse för statsbudgetens utgifter och beräknade inkomsler /86, m. m. Härefter föredrar statsråden och förslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder och statsrådet sittförslag om vissa ersättningar till kyrkofonden. Anförandena redovisas iunderprolokollen för resp. departement. Statsrådet hemsläller atl regeringen i en gemensamproposition förelägger vad föredragandena har anfört för de ålgärderoch de ändamål som de har hemställt om. 1984/85:150 3 Regeringen ansluter sig lill föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranförl för de ålgärder och de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen förordnar atl de anföranden och förslag som harupptagits i underprolokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 13. Tr/ckeri, 1985 Regeringens prop.1984/85:150 Bilaga 1 Anmälantill proposition om slutlig reglering av statsbudgeten för /86såvitt avser reviderad finansplan samt beräkning av statens inkomster m, m. Sverigeär på rätt väg- Resultaten av den ekonomiska politik som förts ärgoda. har under dessa år hafl en ekonomisk utveckling, som i de flestaavseenden varit mer gynnsam än i andra jämförbara industriländer.Återhämtningen av ekonomin har skell snabbare än vad någon vågat fömtspå. Demest betydelsefulla resultaten är: - att bytesbalansen vänts frånett underskott på nära . 1982 till nära jämvikt 1984 och 1985, - att en industriell expansionhar inletts med kraftigl ökande lönsamhet, produktion och investeringar, - att sysselsättningslägetförbättrats påtagligt och arbetslösheten nedbringats, - att budgetunderskottet harminskat från 13,av BNP 1982 lill 7,1985, - att kommunernas ekonomiförbättrats väsentligt trols all skattehöjningarna varit små, - att inflationstakten dämpatsoch - att saneringen av den svenskaekonomin kunnat göras utan ingrepp i det sociala välfärdssystemet. Densvenska ekonomins kris är emellertid ännu inte övervunnen. De goda resultatenav den ekonomiska politiken måsle nu befästas och förstärkas. Det är därförnödvändigt att konsekvent och uthålligt hålla fast vid den ekonomisk-politiskastrategin. Endast därigenom blir det möjligt atl fullt ut häva de ekonomiskaobalanserna och lägga gmnden för en långsiktigt stabil tillväxt. Om det skallvara möjligt all nå målen full sysselsättning, stabil tillväxt och en rättvisfördelning av levnadsstandarden, är det 1 1984185. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 2 nödvändigtatt budgetunderskottet yllerligare minskas, atl vi etablerar elt varaktigtöverskott i bytesbalansen och att pris- och kostnadsökningarna nedbringas tillhögsl den nivå som råder bland våra viktigaste konkurrentländer.Inflationsbekämpningen måste därför ställas i centrum för den ekonomiskapolitiken. - väntas en fortsatt godproduktionstillväxt. BNP fömtses öka med ca 21/och induslriprodukfionen med6%. Näringslivets invesleringar vänlas öka med och indusirinsinvesteringar . - Sysselsättningen bedöms öka med40000 personer. Arbetslösheten förutses fortsätta att minska. Finans-och kreditpolitiken måsle vara fortsatt slram i syfte alt minskaobalanserna och dämpa inflationen. Föratt förhindra en alltför snabb Ukviditetstillväxl under andra hälften av 1985och böijan av 1986 föreslår jag, att en del av den likviditet som har byggtsupp i näringslivet och i kommunerna steriliseras genom att fillfälligt dras inlill särskilda konton i . Denna åtgärd syftar fill alt understödjaden dämpning av pris- och lönestegringstakten som är på väg i den svenskaekonomin. Prisstoppet bidrar till att bryta inflationsförväntningarna och densärskilda skallereduktionen om . gör det möjligt atl uppnå enreallöneökning vid låga nominella löneökningar. Marginalskatternahar sänkts väsenlligl . Totalt sett beräknas ienlighet med skatteöverenskommelse av inkomsttagarna nu haen marginalskatt om högsl . Det skattemässiga värdet av underskottsavdraghar begränsats för höginkomsttagarna. Nästa steg i reformeringen avskattesystemet bör vara att göra detta mindre krångligt och mer rättvist. Idetla syfte har regeringen föreslagit all självdeklarationenförenklas. Schablonavdraget under inkomst av tjänsl föreslås bli höjl från1000 lill . Det innebär även alt resekostnader på nyllblir fullt avdragsgilla. Trotsatl det finns etl mycket omfattande syslem för skalleuljämning,är skillnaden i utdebitering . mellan de kommuner som harhögst resp. lägst kommunalskall. En ytteriigare uljämning av kommunalskatternabör komma till stånd. Budgetläget möjliggör dock inte all de statliga bidragenökar. Allmänl sell är dessutom del ekonomiska läget i kommunsektorn gott ochväntas förbällras ytteriigare 1986. Jagföreslår mol denna bakgmnd att en avgift om /skr. tas ut på kommunernasoch landstingskommunernas totala skatteunderlag. Jag föreslår vidare allkompensationen till kommunerna för avskaffandet av den kommunalaförelagsbeskattningen reduceras med . Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 3 dessaåtgärder blir det möjligt atl finansiera uppräkningen 1986 av det ordinarieskatteutjämningsbidraget och atl begränsa ökningen av de toiala statsbidragentill kommunerna. Jagföreslår vidare atl en särskild avgifl las ul av kommuner som har eltskatleunderiag som överstiger av medelskatlekraften. De medel avgiften geranvänds till etl exlra bidrag lill de primärkommuner som har en skatlesats somöverstiger . och som sänker sin skatt ned till . Även andrakommuner med en hög total kommunalskattesats skall kunna söka bidrag för atlsänka den primärkommunala utdebiteringen . Förbättringenav arbetsmarknadsläget har inneburit atl de arbetsmarknadspolitiska insatsernahar kunnal reduceras. Även om det allmänna sysselsättningsläget väntasförbättras ytterligare 1985, kvarstår dock problem vad gäller bl. a.långtidsarbetslösheten samt den regionala obalansen på byggarbetsmarknaden.Åtgärder på dessa områden presenteras i denna proposition. 2 Den ekonomisk-politiska strategin Närregeringen tillträdde i oklober 1982 ställdes den inför en rad svåra ekonomiskaproblem. Sysselsättningsläget hade allvarligt försämrats. I början på hösten1982 gick över 170000 personer utan arbele. Produktionen slagnerade ochinvesteringarna minskade kraftigt i industrisektorn. Underskottet ibytesbalansen uppgick till nära . Den svenska staten hade pånågra år dragil på sig en utlandsskuld på . Prisstegringarnahade under en följd av år legal på i genomsnill per år.Statsfinanserna var kraftigl försämrade, budgetunderskottet hade ökal år frånår till . Denslralegi som den tillträdande regeringen valde för att möla dessa problem harkarakteriserats som en tredje väg mellan de förenklade recept, åtstramningeller expansion, för den ekonomiska politiken som framförts i debatten. En ensidigåtstramning av efterfrågan skulle riskera att öka arbetslösheten och föra inekonomin i en ond cirkel av sjunkande produktion, nedgång iinvesteringsaktiviteten och därmed en ytterligare ökning av arbetslösheten. Endylik politik skulle inte bara innebära ett ekonomiskl resursslöseri ulan ocksåvara socialt orättfärdig. Denandra möjlighelen, alt försöka möla den ekonomiska krisen med en allmänexpansion av inhemsk efterfrågan, t.ex. genom ökade offentliga ulgifter, måsteockså på goda grunder avvisas. En sådan politik skulle visserligen för en kortfid kunna höja aktiviteten i ekonomin, men sedan skulle obalanserna, i form avstigande-budgetunderskott, försämrad ex- 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 4 ternbalansoch ökande inflationstryck, obönhörligen tvinga fram en åtstramning avekonomin. Dentredje vägen innebär i stället en kombination av åtgärder för att stimuleraekonomins utbudssida och hålla tillbaka den inhemska efterfrågan genom enstram ekonomisk polifik. Genom en kraftig förbättring av de svenska företagenskonkurrenskraft har det likväl varit möjligt att öka den efterfrågan som riktasmot svenska produkter - såväl på exportmarknaderna som på den svenskamarknaden. Därmed har det blivit möjligt atl expandera produktion,invesleringar och sysselsättning, som bytesbalans och statsbudget kanförbättras. Det blir med andra ord möjligl atl både arbeta och spara sig urkrisen. Idenna strategi är också den fördelningspolitiska uppgiften - att fördelakrispolitikens bördor efter bärkraft - av stor betydelse. Den gmndläggandetanken bakom den tredje vägen är att det skall vara möjligt att framgångsriklangripa de ekonomiska obalanserna ulan alt acceptera en stigande arbetslösheteller riva upp cenirala delar av del sociala välfärdssystemet. Tvärtom ärsträvandena efter full sysselsättning, rättvis fördelning ochsamförståndslösningar väsenlliga inslag i den iredje vägens politik. Delförsta steget i krispolitiken, devalveringen av kronan , följdesav ett omfattande investeringsprogram inom transport-, energi- ochbyggnadssektorerna. Budgetpolitiken stramades upp. Den snabbt försämradesysselsättningssituationen möttes med omfattande arbetsmarknads-pohiiskainsatser. Därefterhar, som jag kommer att beskriva mer utförligt nedan, en rad ålgärder vidtagitspå bl.a. arbetsmarknads-, fördelnings- och skattepolitikens område. Vikan nu avläsa resultaten av den förda politiken, o Resursanvändningen harvridils om i rätt riktning. ökade den totala produktionen,BNP, och industriproduktionen med 5,resp. . Nästan hela denna tillväxthar använts till ökad nelloexport och till att öka investeringarna. Dennautveckling kontrasterar påtagligt mot resursanvändningen under den föregående konjunkturuppgången19781980 då konsumtionen ökade kraftigt och externbalansen försämradespåtagligt (diagram 1). ökade näringslivets investeringar ochindustrins invesleringar . väntas de öka med ytterligare knappt 9resp. (diagram 2). o Bytesbalansen har undergått en markant förbättring,från ett underskoll 1982 till i stort sett jämvikt 1984-1985. oSysselsättningsläget har förbättrats. som arbetskraftsutbudel ökalhar vi lyckats pressa tillbaka arbetslösheten. Totalt har antalet sysselsattaökat med ca 80000 personer . Det är vikligt alt notera att även denunderliggande sysselsättningen, dvs. sysselsättningen exkl.arbetsmarknadspolitiska åtgärder, började öka . Del förbättrade lägethar således gjort det möjligt att minska antalet sysselsatta iberedskapsarbelen. 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Diagram 1 TillvävUns unvanilniiiK fTS-PJSOocli iy»i- 1984 ; i milj. kr.. ;irs priser BNP-TOrrALT 123 UTRIKKSHAKDEL Q KONSUimON S BRUTTODWESTERrNGUaBRTORAMDRIMG Killin: SUitiiiskii t:cmr:il(nrau. Budgelutveckiingen hur vän! al räll hall. .\r uppgickundcrskuiicl lill K. miljarder kr., eller av BNP. l-ör 1985 beräknas ciiunderskott p;i drygt 60 miliaidcr kr., molsvarande av BNI'. Regeringengav hosicn i W4, moi bakgrund av länglidsiilrcdning (LL; 84) iK-hremissbehandlingen av denna, sin syn-p;'i vilken inrikining som den ekonomiskapoliiiken borde ha under kommande ar. Riksdajieii suilldc Mg bakom dessariktlinjer (prop. '85:40, FiU 19X4,-85:6. rskr )t)S4,,S. '5:'S). 1 de trearskalkyler. som redovisas i cn sarskikl bilaga idenn;i proposition, har kalkyler KJoris for den ekonomiska uivecklingentVuiiiovcr. I iilli väsenlligl leder de till s.imma sluisalser som i LU 84 ochi prop. i'JS4/85:40. K;i)ky)ern;t iiineh.tller ocksii en jiirriforclsc melhinden ekonomiska iiivetkling:en under .ir nicd del scenario i I.T W, dels.k. som bedömdes leda tram lilL balans i den svenskaekonomin vid simci av lySO-talct. Benikningiirna visar atl vi ston sell (öl.jerbalansaliernali\ets bana. Vissa avvikelser kan noleias; men de är Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan Diagram 2 Industrins investeringar 1970-1985 Miljarderkr., priser 70717273 74 757677787980 8182 83 8485 Källor: Finansdepartemenlel och slaiisliska centralbyrån. Pris- och kostnadsökningarna har varit något högre än ibalansalternativet, men i gengäld har invesleringsutvecklingen varit merpositiv. Ävenom resultaten av den ekonomisk-politiska strategin således måslebetecknas som myckel goda, har de ekonomiska obalansema ännu inte helt hävts.Det är därför viktigt att konsekvent hålla fast vid den ekonomisk-politiskastrategin . Endast härigenom blir det möjligt atl skapafömtsättningar för en balanserad och uthållig fillväxt i den svenska ekonomin.Analysen i nämnda trearskalkyler visar att det är nödvändigt att pris- ochkostnadsutvecklingen nu varaktigt nedbringas till högst den nivå som haretablerats i våra viktigaste konkurrentländer. Enfortsatt hög inflationstakt skulle däremot undergräva de svenska företagenskonkurtenskraft och leda till förnyade stora underskott i bytesbalansen.Budgetunderskottet skulle på nytt börja öka och räntenivån drivas upp. En sådanutveckling skulle inte vara hållbar utan framlvinga en kraftig åtstramning avden ekonomiska politiken. Detta skulle i sin tur leda till att den ekonomiskatillväxten bröts. Investeringama skulle på nytl Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 7 minskaoch arbetslösheten öka kraffigi. Realinkomslutvecklingen för hushållen skullebli negativ och det sociala trygghetssystemet skulle hotas. Detta är bakgmnden tillvarför regeringen har engagerat sig så hårt för att bekämpa inflationen. Avdenna anledning har finans- och penningpolitiken givits en stram inriktningoch likviditelstillväxten i ekonomin har bromsals upp kraftigl. Hämtöver, och isyfte att etablera goda fömtsättningar inför årets avtalsförhandlingar, haderegeringen i Qol överläggningar med arbetsmarknadens parter om betingelsernaför löne- och prisbildningen i . Vid dessa s.k. Rosenbadssamtal visadesig parterna dela regeringens allmänna bedömning av läget. Det nåddes enighetom alt lönestegringen totalt sett måste begränsas tillhögst för all vara förenlig med syftet att få ned prisstegringarna, bevarakonkurtenskraften och därmed lägga en god grund för den framtida inkomst- ochsysselsättningsutvecklingen. Dennaviljeyttring bekräftades senare genom en central ramöverenskommelse mellanLandsorganisationen och . Dettaställningslagande från LO:s och SAF:s sida är naturligtvis av stor betydelseför möjligheterna atl bedriva en framgångsrik anliinflations-politik. Attefler mer än etl decennium av snabba prisstegringar bryta de starkainflationsförväntningar som finns inbyggda i den svenska ekonomin taremellertid tid. framkom alll starkare indikafioner på atlförväntningarna om den framförliggande inflationstakten låg högre än vad somkunde motiveras utifrån en 5-procenlig lönekostnadsslegring. För alt brytadessa förväntningar beslöt regeringen därför all införa etl allmänt prisslopp ibörjan av mars. Ettprisstopp är naluriigtvis ingen åtgärd som långsiktigt förmår atl hållatillbaka pris- och kostnadsökningarna. Snabbt och kraftfullt insatt kan ettprisstopp emellertid vara verkningsfullt för all brylainflafionsförväntning-arna. Avsikten är att hävaprisstoppet. Regeringen har uppdragit åt statens pris- och kartellnämnd altgenom överläggningar med företrädare för företagen söka få till ståndutfästelser rörande företagens prissättning. Dessa utfästelser bör i huvudsakinnebära atl förelagens priser inte sätts högre än vad som i respektive fallkan föranledas av fakUska kostnadsökningar och beträffande lönekostnader,sådana som ryms inom den av LO och SAF slutna ramöverenskommelsen. Sedanprisstoppet infördes har några förbundsavtal slutits. träffade och etlavtal som ligger inom ramen för en 5-procentig ökning av lönekostnadema 1985.Därmed har ett viktigt steg tagits för att bevara och siärka den svenskaindustrins konkurrenskraft. Jaghar noterat att inte innehåller några klausuler som knyteravtalet till utvecklingen på andra avtalsområden eller till den allmännaprisutvecklingen. Detta är ett betydelsefullt sleg i strävan all mol- 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad flnansplan 8 verkaatl automatiska pris- och koslnadsstegringar byggs in i samhällsekonomin. Jagutgår från att övriga gmpper kommer att visa samma medvetenhet ochansvarstagande i sina avtal. Ävenom alla avtal ännu inte är klara pekar således mycket på att vi är pågod väg att växla ner pris- och lönestegringstakten i . Den bedömningsom nu kan göras av den ekonomiska utvecklingen tyder på en fortsatt godproduktions- , investerings- och sysselsättningsutveckling. För att byggaunder och konsolidera denna utveckling måste finans- och kreditpolitiken ha enfortsatt stram inriktning. I det syftet föreslår jag därför att en del av denmycket stora likviditet som f. n. finns uppbyggd i näringslivet och ikommunsektorn steriliseras på särskilda konton i . Frånmitten av 1970-talel försämrades det slatliga budgetläget i snabb takt.Budgetunderskottet, som 1976 hade uppgått till av BNP, ökade trendmässigtlill av BNP 1982 och bidrog därmed lill att kraffigi försämra dentotala offentliga sektorns finansiella sparande. Detta, som under förstahälften av uppvisade etl överskott på av BNP, förbyttes i ettunderskott på som mesl drygl av BNP 1982. Bakomdenna dramatiska försämring av statens och den offentliga sektorns finansiellaposition låg ett nytt mönster för de statliga utgifterna och inkomsterna. Framfill mitten av hade dessa utvecklats i ungefar samma takt. Frånmitten av accelererade takten i de realautgiftsökningarna till , medan inkomsterna stagnerade. Föratt motverka denna okontrollerade ulveckling inriktades politiken påatt ensidigt skära ned de offentliga utgifterna. Detta fick dock negativakonsekvenser för inkomst-och sysselsättningsutvecklingen i ekonomin, samtidigtsom de avsedda positiva effekterna på statsfinanserna i stort sett uteblev. Somjag tidigare konstaterat, har den nuvarande regeringen i sin ekonomiskapolitik avvisat denna ensidiga nedskämingspolitik. Den väg regeringen stakadeut var i slället att statsfinansema gradvis skulle saneras genom en kombinationav ökad tillväxt och en stram utgiftspolitik. Produktions- ochsysselsättningstillväxt ger härvid ökade inkomster, somutgiftstrycket inom särskilt arbetsmarknads-, industri- och socialpolitikenminskar. Härutöver vidtas en rad åtgärder för att effekfivisera den offentligaverksamheten. Resultatetav den förda budgetpolitiken och av del förbättrade läget i den svenskaekonomin kan nu avläsas. Det nyssnämnda mönstret för statens utgifter ochinkomsler har förändrats radikalt. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 9 1982/83och 1985/86 ökar således inkomstema med 3,, mätt i reala termer, medanutgifterna, exkl. statsskuldräntor, minskar med 4,. Det statligabudgetunderskottet minskar till följd härav från , mätt som andel av BNP,för /för /86. Ävenom de kraftiga neddragningarna av det särskilda industristödet exkluderas,visar de reala utgifterna exkl. statsskuldränlor en minskning per årunder den aktuella perioden. Denna utveckling är en följd av den stramhet somkännetecknat de senaste årens budgetarbete. 1 hög grad bidragande har varil desteg som lagits för alt bryta automatiken i utgiftsutvecklingen. Denförda budgetpolitiken har medfört att de offentliga utgifterna satta i relaliontill BNP har minskat från 67,1982 till 64,1985. Skattetrycket har underdenna period hållits oförändrat på en nivå av av BNP. Statsinkomsternahar trots detta ökat kraftigl, eftersom den ökade ekonomiska fillväxten letttill att skattebasen har vidgats. De ökade inkomsterna har dock inte tillåtitsleda lill ökade utgifter utan har i allt väsenlligt utnyttjats för atl minskabudgetunderskottet. Detkan konstateras att såväl del slatliga budgetunderskottet som den offentligaseklorns finansiella sparande har utvecklats väl ilinje med vad som krävdes i balansalternativet långtidsutredning. Densvenska budgetutvecklingen är intressant atl belysa i även ett intemationelltperspektiv. 1 de större , undantaget , harfinanspolitiken varil slram. Resultatet av denna politik är en relativt måtflig minskning av såväl de faktiska som destmkturella underskotten (dvs. underskotten rensade från effekter av varierandekonjunkturläge och kapacitetsutnyttjande). Att denna förbättring av deloffentliga sparandet, trots avsevärda uppoffringar i form av bl. a. ökadarbetslöshet, inte blivit större, och klart understiger vad som uppnåtts iSverige, beror till betydande del på effekterna på budgetens inkomst- ochutgiftssidor av det låga kapacitetsutnyttjandet som följt i nedskärningarnasspår. Degoda resultaten av den förda budgetpolitiken i belyses även av detfaktum att den totala offentliga seklorns finansiella sparandeunderskottreduceras från av BNP 1982 till 2,av BNP 1985. För i genomsnittär minskningen av underskottet långt mer begränsad, ellerfrån 4,1 till 3,av BNP. Statsbudgetenför /85 beräknas nu visa ett underskott om ,vilket är en minskning i förhållande fill budgetpropositionens prognos med 0,6miljarder kr. /86 fömtses nu ett budgetunderskott om ,vilket är . lägre än enligt budgetpropositionen. Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 10 Dekrav som budgetpolitiken framöver måste uppfylla har tidigare preciserats istatsmakternas ställningstagande till inriktningen av denekonomiska polifiken på medellång sikt. Därvid slogs fast att budgetpolitikenäven måste vara klart restriktiv, så att underskottet istatsbudgeten kan reduceras ytterligare. För att samhällsekonomisk balansskall kunna återställas, måste den offentliga seklorns finansiella sparandebringas i jämvikt. Detta leder i sin tur fill kravet att det statligabudgetunderskottet 1990 uppgår till ca . Detoffenlliga finansiella sparandet måsle ökas för all det totala inhemskafinansiella sparandet skall bli tillräckligt slort.