prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — För alt möta en sådan situation anser SÖ att såväl deteoretiska som de yrkesinriktade gymnasieskolekurserna inom komvux skullebehöva etl resurslillskoll. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 222 anser SÖ del angelägel med en successiv ulbyggnad avgrundvux. SÖ har dock inle bedömt det vara ekonomiskl möjligt att öka alladessa utbildningar ulanföreslår atl timmarna inom de yrkesinriktade gymnasieskolekurserna ochgrundvux utökas och att limmarna för de teoretiska gymnasieskolekurserna minskas. Därigenom kan totalt fleraundervisningstimmar anordnas på grund av att teoretiska gymnasieskoletimmarkostar mer än limmar i yrkesinriktad utbildning och grundvux. Nackdelarna meden minskning av de teoretiska gymnasieskolekurserna bör kunna begränsas genom en bättre samplanering inom och mellankommunerna och bör leda lill all limmarna i de teoretiskagymnasieskolekurserna utnyttjas bällre. SÖ föreslår atl SÖfår bemyndigande att omfördela ytterligare timmar mellan olika lyper av komvux samtgrundvux efter gällande timpriser, under förulsällning atl de sammanlagdautgifterna inte ökar. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1982/83: 150 bil. 2, UbU 36, rskr 396) bemyndigades regeringen attför budgetåret 1983784 vid behov göra omfördelningar av resurser från gymnasieskolans lilla ram tillkomvux om det visade sig attgymnasieskolan inle kunde fylla kvoten på 2000 platser och om komvux hade kapacitet att ta emotfler arbetslösa ungdomar. SÖ föreslår nu all denna möjlighet till omfördelningdels skall gälla även /86 och framgent, dels skall gälla ävenomvänt, dvs. från komvux till gymnasieskolans lilla ram. SÖ anser atl en extra skolledarresurs förslöd ål vissa kommuner där komvuxfortfarande är under uppbyggnad, motsvarande bör beräknas även för budgetårel 1985/86. EnligiSÖ:s mening bör också i likhet med under /85 en mindre exlraskolledarresurs, molsvarande 22 veckolimmar, därulöver beräknas förförsöksverksamheter som initieras av den slalliga skoladministrationen menleds lokall. 1 skrivelse den 6juni 1984 har SÖ lagl fram förslag lill nytl system för statsbidrag till kommunernaslönekostnader för skolledare i och gymnasieskolan samt nytl syslemvad gäller resurser för skolledning i komvuxoch grundvux. En sammanfalining av SÖ:s förslag och en remisssammanställning finns, som har angetts ibilaga 10.5 resp. bilaga 10.6. Förslaget medför inga ökade kostnader utanbygger på en omfördelning av de nuvarande resurserna. SÖ förutsätter,om förslagel vinner bifall, alt den extraskolledarresursen dä fastställs till44 veckotimmar och en mindre resurs, 22 veckolimmar utgår förförsöksverksamhel. För budgetåret1984/85 har komvux med hänvisning till del ansträngda lägel på arbetsmarknaden getts rätt att utanför ordinarie timramaranordna kurser för arbetslösa pä grundskolenivå, i ämnel teknologi, i lekniskaoch nalurvelenskapliga ämnen pä gymnasieskolenivå saml i yrkesinriktade ämnen inkl. särskilda yrkesinriktade kurser.Situationen på arbetsmarknaden tordeinte drastiskt hinna förändras /86. SÖ finner det synnerligen angelägel all regeringeninhämtar bemyndigande alt ävenför /86 få medge alt särskilda kurser för arbetslösa fåranordnas. 1984/85:100 Bilaga 10 223 För att uppnå etl bättreresursutnyttjande och därmed kunna erbjuda etl slörre kursulbud har samverkanmellan arbelsmarknadsulbildning (AMU) och komvux initierals inom olika områdenoch pä skilda nivåer. SÖ:s samlade reformarbele avseende försöks- ochulvecklingsarbele inom de frivilliga skolformerna inriktas också mot samverkanoch ansvarsfördelning mellan olika utbildningsvägar i gymnasieskola, komvuxoch AMU. Verksamhelen inomgmndulbildning för vuxna (grundvux)har ökal kraftigt. Antalet deltagare och undervisningslimmar redovisas iföljande sammanställning. 1982/83' 1983/84' 1984/85 1985/86 (beräkn.) (beräkn.) Antal deUagare 15 255 17 803 18 000 18 500 Antal undervis ningslimmar 1267891 1259208 1234000 1274000 ' /83 och 1983/84har SCB:s statistiska insamlingar v 40 och v 17 använts. SÖ:s uppgifter visar altantalet timmar i grundvux /83 fortsatt att öka kraftigt. m.1982/83, dä anlalel undervisningstimmar i grundvux fick öka endast pä bekostnadav motsvarande antal undervisningstimmar i komvux, har den lidigare kraftigalillväxllakten dampäls. SÖ har emellertid i sin långiidsbedömning redovisalskäl för en fortsatt ökad tillströmning av i första hand svenska dellagare lillgrundvux, vilket i sin lur medför etl ökal behov av undervisningslimmar. SÖföreslår en ökning med 40000 undervisningslimmar i grundvux och all dennaökning möjliggörs genom en omprioritering frän leoreliska gymnasieskolelimmar. att antaletundervisningstimmar ökas inom de yrkesinriktade gymnasieskolekurserna med20000 limmar och inom grundvux med 40000 limmar, atl antalet undervisningslimmarinom de teoretiska gymnasieskolekurserna minskas med , atl SÖ fär bemyndigandeatl omfördela yllerligare timmar mellan olika lyper av komvux saml grundvuxefler gällande kostnader för resp. limmar, under förulsällning alt de sammanlagdakostnaderna inle ökar. alt ej ianspråktagnaplalser inom gymnasieskolans lilla ram fär omvandlas lill limmar inom komvuxoch omvänt saml att lill Bidrag tillkommunal ulbildning för vuxna för hudgeiårel 1985/86 anvisas ell förslagsanslagav . Utgifterna på anslagelhar under de senasle budgelåren överstigit budgeterade belopp. Del har visatsig atl den uppskattning av skolledarkoslna-derna som ()gjort i sina anslagsframställningar un- 1984/85:100 Bilaga 10 dersligii de faktiska koslnaderna. Jag bedömerdel som angelägel alt budgeleringen jusieras och beräknar därför yllerligare 50milj. för ändamälel under anslaget för budgetårel 1985/86. Jag vill här erinra omvad jag anfört under anslagel B 17. Bidrag lill driften av gymnasieskolor omförändringar av sialsbidragssysiemet för gymnasieskolan. Sådana förändringarkan komma alt fä effekter också på statsbidraget till utbildning för vuxna. För kommunalvuxenutbildning (komvux) och grundutbildning för vuxna (grundvux) gör jaglöneomräkning med etl någol högre belopp och prisomräkning med ell någol lägrebelopp än vad SÖ gjort. har nyligenbeslutat (prop. 1983/84: 169, UbU 1984/85: I, rskr 11) om vissa förändringar avkomvux och grundvux. Beslutet innebär bl. a. all grundvux i princip skallbedrivas som deltidssludier. Del innebär alt fler studerande ryms inom givnaramar. Trycket på de teoretiska gymnasieskolekurserna inom komvux är i dagmycket hårt. Jag är därför inle beredd atl biträda SÖ:s förslag om ökning avlimramarna för grundvux och yrkesinriktade gymnasieskolekurser samt minskningav timramen för de teoretiska gymnasieskolekurserna. har beslutat(prop. 1984/85: 59, AU 9, rskr 101) om ny organisation för den särskilianordnade arbetsmarknadsutbildningen m.m. Därvid har bl.a. beslutats atlgrundutbildning av vuxna zigenare skall föras över till grundvux den I januari1986. Jag avser all i ell senare sammanhang återkomma belräffandekostnadsberäkningen och del antal undervisningstimmar som åtgår för detlaändamål. Jag räknar t. v. med en oförändrad omfallning avgrundvux och komvux. Jag föreslär således följande ramar: för grundskolekurser ochför gymnasieskolekurser, etapp 2, i de allmänna ämnena svenska, engelska,malemalik och samhällskunskap för gymnasieskolekurser iövriga allmänna ämnen för gymnasieskolekurser iyrkesämnen och särskilda yrkesinriktade kurser Totalram för kommunalulbildning för vuxna I 300000undervisningstimmar 570000 undervisningslimmar Prop.1984/85:100 Bilaga 10 225 Under förutsättning atldet inte medför ökade koslnader för stålen bör omfördelning av limmar mellanolika delramar inom lolalramen för komvux och grundvux kunna göras liksomhillills. SÖ har föreslagil atlinte ianspråktagna platser inom gymnasieskolans lilla ram får omvandlas lilllimmar inom komvux och omvänt. Jag fär på den punkten hänvisa lill vad jaganfört under anslaget B 17. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Sedan budgetårel 1978/79har anlalel undervisningstimmar i komvux kunnat utökas genom beslut avregeringen för all bereda ulbildningsmöjlig-heler för arbelslösa. Härigenom har21800 personer beretts utbildning under /84. Regeringen harbemyndigats vidta sådana åtgärder beträffande komvux och grundvux budgetåret1984/85. 1 den mån del är påkallal av arbetsmarknadsskäl bör liknande åtgärderkunna vidtas beträffande komvux och grundvux även under /86. SÖ har sedan budgetårel1978/79 hafl räll all tilldela kommuner med en svagt utvecklad komvux enförstärkning av skolledarresursen. SÖ har åriigen kunnat lämna medgivande altnedsätta undervisningsskyldigheien för skolledare med sammanlagt 174veckotimmar utöver vad som annars är möjligl enligt gällande beslämmelser.Denna rätl har under innevarande budgetår utvidgats till alt gälla även enmindre exlra skolledarresurs, molsvarande , förförsöksverksamheter som initieras av SÖ men leds lokalt. Jag föreslär all dessaförstärkningar av skolledarresursen fär utgå även under /86. Pä uppdrag av regeringenhar SÖ föreslagil elt nytl syslem för statsbidrag lill kommunernaslönekostnader för skolledare i och gymnasieskolan saml ell nyttsystem vad gäller resurser för skolledning i komvux och grundvux. har inledningsvis, vid sin behandling av vissa för skolväsendelgemensamma frägor, berört förslag rörande skolledning som har generell karaktäroch som gäller även komvux och grundvux. Han har där tagit upp frågan omskolledarnas arbetsuppgifter. Han har vidare förordal all statsbidragen förskolledning i enlighel med SÖ:s förslag skall utgå i form av trespecialdestinerade bidrag, varav ell gemensamt för komvux och grundvux. När jagi fortsättningen talar om skolledning för komvux inbegriper jag därför ävengrundvux, ulan alt detla nämns speciellt i alla sammanhang. Ävenlandsfingskommuner kan ha komvux. Mina förslag gäller i tillämpliga delar ävenlandstingskommunerna. Statsrådet har förordal all förändringarna medanledning av SÖ:s förslag belräffande skolledning skall genomföras den 1 juli1986. För vuxenutbildningensdel vill jag göra följande kompletieringar lill slalsrädet allmännaredovisning. I likhel med SÖ anser jagall nuvarande syslem för beräkning av s.k. 15 1984/85.I saml. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 226 skolpoäng skall bibehållas. Däremol bör ett nyttoch enklare beräkningssäll för skolledningsresursen inom komvux införas.Förslaget innebär all komvux lillförs en skolledningsresurs beräknad i 2I-delarav länkla hela tjänster. Jag förordar atl skolledningsresursen tillförs komvuxi en fallande skala per skolpoäng. I kommuner som har fiera särskildaskolenheter för vuxenutbildning görs beräkningen per skolenhet. I övrigt görs beräkningenför kommunens vuxenutbildning. Då komvux enligt nugällande regler förläggs lill en skolenhel med gymnasieskola eller grundskolakan del på grund av vissa iröskeleffekter ibland leda till atl skolenheten färtillgodoräkna sig en viss extra resurs för skolledning. Vid övergängen till detnya systemel tas dessa tröskeleffekler bort. Molsvarande resurs bör eflerövergången beräknas för komvux som därmed fär en viss förstärkning av sintotala skolledningsresurs. För atl fylla ut tillhela tjänster för skolledare framräknas en undervisningsskyldighel förkomvux-skolledningen i kommunen. Del bör enligt min mening kunna göras iprincip enligt SÖ:s förslag. Komvux-skolledningens totala, reellaundervisningsskyldighel skall sedan fördelas mellan skolledarna inom komvux pädet sätt som kommunen finner lämpligast. Jag vill i sammanhangeterinra om atl styrelsen för utbildningen enligt nu gällande regler har vissrätt atl sänka undervisningsskyldigheten för skolledare i komvux underföreskriven nedre gräns. Denna rätl påverkas inte av mina förslag . 1 finns sedan1982 ett system med lärare med specialfunktioner. Jag har under anslaget B 17.Bidrag till driften av gymnasieskolor förordat att systemet med lärare medspecialfunktioner införs även i gymnasieskolan. SÖ föreslär att motsvarandesystem införs i komvux för atl stärka skolledningen. Resursen föreslås utgå med1,per poäng och år. Dessutom skall kommunen kunna utnyttjadel av övrig skolledningsresurs för lärare med specialfunktioner. Jag delarSÖ:s uppfattning att systemet med lärare med specialfunktion bör införas ikomvux. Enligt min mening bör dock en något större resurs än SÖ tänkt sigavsällas för ändamålet. SÖ:s förslag till nyttsystem för beräkning av resurser för skolledning innefattar även viss ökadgenerell tilldelning av skolledningsresurs lill kommuner med lilen komvux ochgrundvux. Jag förordar en förslärkning av della slag. SÖ har under en följd avår disponerat vissa resurser för att förstärka skolledningen i kommuner som harliten komvux. Jag har förordat atl SÖ skall få disponera sådana resurseräven under budgetårel 1985/86. Enligt min uppfattning bör dessa resurserupphöra i och med all del nya syslemet genomförs, dvs. De därigenomfrigjorda medlen bör utnyttjas för en utökning av resurserna för lärare medspecialfunktioner. En minimigräns bör fastställas för vilkaresurser som skall utnyttjas för 1984/85:100 Bilaga 10 227 lärare med specialfunktioner. I övrigt börkommunerna få frihet atl fördela resurserna på skolledning och på lärare medspecialfunkfioner på del säll som lokall är lämpligasl. Vid varje särskildskolenhet för vuxenutbildning skall dock liksom nu finnas en heltidstjänst somreklor. 1 kommuner som inle har sådan särskild skolenhel men som anordnargrundvux eller komvux skall finnas minst en siudiereklor förvuxenulbildningen. 1 SÖ:s förslag ingårvidare all anställningsförhållandena för vissa arvoderade studierektorer skallförändras. Det bör ankomma på regeringen all falla beslui i dennafrågaochjagavser därför all återkomma lill den i annat sammanhang. I likhel med SÖ föreslårjag all Ijänsl som rektor eller studierektor i komvux inrällas vid komvux ikommunen, inle vid en viss skolenhet. SÖ:s förslag omfattar enmöjlighet att i vissa fall inrätta en gemensam skolenhet för gymnasieskola ochkomvux. Jag hänvisar till vad som inledningsvis har anförts om ökademöjligheter all samordna skolledningen i olika skolformer. Sammanfallningsvisförordar jag alltså all SÖ:s förslag belräffande skolledning i komvux inkl.grundvux i princip genomförs med förändringar i den riktning jag nu har angett.Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen beslämmer attutforma de regler inkl. över-gängsbestämmelser som behövs i sammanhanget.Regeringen bör därvid ha möjlighet all göra smärre avsleg från vad jag nu harförordat för alt garantera all den nya ordningen för skolledarresurser förgrundskola, gymnasieskola och komvux i sin helhet blir kostnadsneutral iförhällande lill vad som gäller . Grundvux har inte någotegel lärartjänslsyslem. Lärarna har i stället sin anställning knulen till någonannan skolform eller lill skolväsendel i kommunen. De flesta har sinanställning knuten till . Grundvux organiseras och administrerasemellertid av komvux och följer i övrigt myckel nära vad som gäller för komvux,inte vad som gäller för . För undervisning företrädesvis inomkomvux finns ijänster som lärare vid skolväsendel i kommun. Den somhuvudsakligen undervisar inom grundvux kan inle förordnas pä sädan tjänst.Detla leder lill slora ölägenheter l. ex. vid förordnande av nya lärare förgrundvux. Del finns ingaundersökningar av det lolala behovet av grundvux i . Olikauppskatlningar har gjorts, som alla är lämligen osäkra. Alllsedan starten hardock antalet dellagare ökat. Fr.o.m. läsårel 1982/83 infördes elttak för antalet undervisningstimmar i grundvux. har, som jagtidigare nämnl, beslulal alt grundvux i princip skall bedrivas somdellidssludier. Jag räknar ändå med all grundvux kommeratl ha i stort sell nuvarande omfallning. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 228 Enligt min mening ärtiden nu mogen för atl inräila ijänsler för grund-vuxlärare. Övervägande skältalar för all en konstruktion med ijänsler som lärare vid skolväsendel i kommunär ändamålsenlig även för undervisning inom grundvux. Sädana Ijänsler bör kunnakonstrueras pä i princip samma säll som Ijänsterna för undervisning i komvux.Antalet undervisningslimmar under ett verksamhetsår bör l. ex. vara mäilei påijänsiens omfallning även vid tjänsigöring i grundvux. Jag förordar således alltjänster som lärare i skolväsendel i kommun får inrättas även för tjänstgöringinom grundvux. Tjänsterna bör motsvara tjänster som lärare I, , 3 och 22 igrundskolan. Förslaget innebär inte ökade kostnader för stat eller kommun. Delinnebär en adminislraliv förenkling. Jag förordar alt förändringarnabeträffande tjänsteorganisationen genomförs tidigast den ochsenasl . Regeringen bör få avgöra när inom den angivnalidsrymden som den nya tjänsteorganisationen skall träda i kraft. Det börankomma på regeringen eller den myndighel regeringen beslämmer all meddela deövergångsbestämmelser som erfordras i samband med genomförandet. Jag lar uppfrågan om ulbildning av lärare för grundvux i del förslag lill ny lärarutbildningför m. m. som jag avser alt lägga fram. Inte för någon av delärarkategorier som f. n. kan vara tillsvidareförord-nade för tjänstgöring igrundvux finns krav pä utbildning som är anpassad för grundvux behov. Inomgrundvux tjänstgör etl antal personer som utan reguljär lärarutbildning harmedgetts tillsvidareanställning pä grundval av annan utbildning av värde förtjänsten i kombination med långvarig erfarenhet av arbele inom grundvux. Detbör vara möjligt atl la lill vara de kunskaper om och den erfarenhet avgrundvux-undervisning som finns hos mänga obehöriga lärare som har arbetat inom grundvux. Jagavser atl återkomma till regeringen med förslag om hur delta skall möjliggöras. Enligt riksdagsbeslut(prop. 1980/81: lOObil. E4, UbU 18, rskr 217) lämnas sedan den 1 juli 1981statsbidrag för särskilda behov inom komvux och grundvux. Tillgängliga medelfördelas av SÖ. De skall i första hand användas för behov inom komvux. Enligtriksdagens beslut med anledning av propositionen om åtgärder för elever medhandikapp i det allmänna skolväsendel m. m. 1983/84: 27, UbU 8, rskr112) skall medlen efter framställning från resp. regions planeringsberedningocksä kunna användas för regionala åtgärder inom komvux och grundvux för elevermed handikapp. För budgetårel 1985/86 räknar jag med . Enligt beslutmed anledning av propositionen om skolforskning och personalutveckling (prop.1980/81:97, UbU 37, rskr 385) infördes ell nytl syslem för statsbidrag tilllokal skolutveckling inom , gymnasieskolan, komvux och grundvux. Jagberäknar medel för de bidrag Prop.1984/85:100 Bilaga 10 229 som ulgår ur förevarande anslag enligt sammaprocentsats som gäller för innevarande budgetår, dvs. Jag vill slutligenhänvisa lill vad jag har anfört i inledningen (avsnill 15.8) om undervisning påinvandrarspråk inom komvux och grundvux. Hemslällan Jag hemslälleratl regeringen föreslär all 1. godkännavad jag förordatom timramar för ulbildning för vuxna, 2. bemyndiga regeringen att- i den mån arbetsmarknadsskäl sä påkallar - öka anlalel undervisningslimmar igrundvux och komvux för all bereda utbildningsmöjligheter för arbelslösa, 3. godkänna vad jag förordalom beräkning av resurser för skolledning i komvux inkl. grundvux, 4. godkänna all etl syslemmed lärare med specialfunkfioner införs i komvux inkl. grundvux, 5. godkänna vad jag harförordat om fördelningen av resurser pä skolledning och lärare med specialfunktioner, 6. besluta all ijänsler somrektor eller studiereklor i komvux inkl. grundvux inle skall knylas lill enviss skolenhet ulan lill komvux i kommunen, 7. godkänna vad jag förordalom tjänster som lärare vid skolväsendet i kommun även för tjänstgöring inomgrundvux, 8. lill Bidrag till kommunalulbildning för vuxna för /86 anvisa ett förslagsanslag av839700000 kr. Bidrag till studieförbunden m. m. 1983/84 Utgift 830876712 1984/85 Anslag 870982000 1985/86 Förslag 906982000 Enligt de grunder som hargodtagits av 1981 ärs riksdag (prop. 1980/81: 127, UbU 36, KrU 6y, rskr 386)ulgår ur delta anslag bidrag till studiecirklar, till kulturverksamhet istudieförbunden, till studieförbundens organisation, pedagogiska verksamheloch verksamhel för handikappade, till Folkbildningsförbundel ochlänsbildningsförbunden saml lill uppsökande verksamhel i bostadsområden.Medlen till kulturverksamhet samt lill Folkbildningsförbundel ochlänsbildningsförbunden disponeras av . Övriga medeldisponeras av . Enligt förordningen(1981:518) om statsbidrag lill studiecirklar m.m. (ändrad senasl 1984:569)utgår schablonbidrag, lilläggsbidrag och bidrag 1984/85:100 Bilaga 10 fill kostnader för resekoslnadsersällningar ochtraktamenten för vissa studiecirklar. Schablonbidrag utgår med 90 resp. . Det högre schablonbidragei ulgår under innevarande budgelårför 6200000 studielimmar. Tilläggsbidrag utgår lill vissa studiecirklar med 15 resp. . Enligt förordningen (1981:519) om statsbidrag lillkulturverksamhet i studieförbundenm.m. (ändrad senasl 1984:570) ulgår bidrag lill sädan verksamhet som anordnas av studieförbund,föreläsningsföreningar och andra ideella föreningar. Slalsbidrag tillstudieförbundens centrala organisationskostnader, deras pedagogiska verksamhet och utvecklingsarbele,deras verksamhet för handikappade saml till deras uppsökande verksamhel i bostadsområden utgår enligt beslämmelser i förordningen om slalsbidrag till studiecirklar m. m. av demedel som tillfaller slalsverkel genom vuxenulbildningsavgiften förinnevarande budgetår används lill att delvis finansiera anslagel Bidrag tillstudieförbunden m. m. Beräknad ändring 1985/86 cirklar,/öri/ujiv/i -H 72 265 000 -1- 2 380000 Bidrag till studieförbundens centrala organisations- -h 3 120000 Bidrag till och länsbildnings- Bidrag till studieförbundens pedagogiska verksamhet och ut- Bidrag till studieförbundens verksamhel -h 793 000 Bidrag till uppsökande verksamhet i bostads- -F 145 000 -(-98942000 -t-36 000 000 Prop.1984/85:100 Bilaga 10 231 ()räknar med atl anlalel studietimmar budgetårel 1983/84 uppgår till 8654000. /85 och 1985/86 beräknas verksamheten öka perår, vilkel innebär sammanlagl /86. Medutgångspunkt i principen om högre schablonbidrag för av totalantaletstudietimmar beräknar SÖ atl anlalel limmar med högre bidrag bör jusieras uppmed 100000. SÖ föreslår atlytteriigare tilläggsbidrag skall utgå till vissa grupper med stora kommunikationshinder,t.ex. dövblinda, psykiskt utvecklingsstörda och rörelsehindrade med talskador.SÖ anser all dessa lilläggsbidrag skall ulgå lill studiecirklar inomämnesområden som inle läcks in av de nuvarande tilläggsbidragen. De nyatilläggsbidragen skall ulgå lill cirklar där minsl hälften av deltagarna harsvåra kommunikationshandikapp. SÖ anser vidare all, omsärskilda satsningar på bred dalautbildning kommer att genomföras, bör delsärskilda lilläggsbidragel lill studiecirklar i samhällsinriktade ämnen ifortsättningen utgå till studiecirklar som enligt tidigare normer betecknatssom bred datautbildning. SÖ beräknar kostnaderna för en sädan utökning avtilläggsbidragen till . SÖ räknar vidare med en prisomräkning om46747000 kr. alt antalet studietimmarmed högre schablonbidrag fasislälles till 6300000, att tilläggsbidrag skallutgå dels till vissa studiecirklarför deltagare med slora kommunikaiionshinder, dels, om särskilda satsningar päbred datautbildning genomförs, även till vissa dalacirklar saml all för SÖ:s del avanslaget Bidrag till studieförbunden m.m. budgetårel 1985/86 anvisas ellförslagsanslag av . har anhållit alt få bilda ett och erhållastudiebidrag för detta i enlighel med faslslällda regler fr. o. m. den I juli1985. SÖ och Folkbildningsförbundel har yttrat sig över Riksidrottsförbundelsansökan. För anslagsposternaBidrag till kulturverksamhet samt Bidrag till Folkbildningsförbundel ochlänsbildningsförbunden begär anslagsökningar med sammanlagl20879000 kr., varav . avser kompensation för prisutvecklingen.lOmilj. avser ett bidrag för utveck-lingsinsalser i studieförbunden och 5milj. en förstärkning av bidragel för organisationer och grupper verksammapå kulturområdet. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 232