prop · G80345 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag kommer också att föreslå nyaformer för samarbetet mellan AMS och kommunema samt i förekommande fall förordaatt regeringen hos hemställer om medel härför. Genom beslul (AU 21, rskr228) med anledning avregeringens proposition 1983/84:100, bil. 12, avsattes 4 milj. kr. förtillfälliga förstärkningar inom arbetsförmedlingen för insatser i krisdrabbadebranscher och regioner. Jag vill meddela all 1 milj. kr. har avsatts för projektanstäU-ningav arbetslösa byggnadsarbetare med uppgift att aktivera andra arbets- Prop.1984/85:45 44 lösa byggnadsarbetare, 1,2 milj. kr. har avsatts förtillfällig förstärkning av arbetsförmedlingen i , och Örebrolän samt alt jag kommer all föreslå regeringen att 0,8 milj.kr. avsätts för liknande förstärkning i , . Jag föreslår alt resterande I milj. kr. av dessa medel fåranvändas till personalförslärkningar inom såväl arbetsförmedlingen somArbetsmarknadsinstituten () i lån - som inte kan betecknas som krisdrabbadregion för försöksverksamhet med samordnade insatser mellanarbetsmarknadsverket och . Bakgrunden till mill förslag är enav AMS och föreslagen försöksverksamhet i syfte all motverkasådana sociala problem som nära sammanhänger med arbetslöshet. Jag kommersenare under anslaget B 4. Sysselsättningsskapande åtgärder att närmareutveckla förslagel om försöksverksamheten. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att godkänna vad jag anfört om utnyttjandet av medlen för tillfälligapersonalförslärkningar inom arbetsförmedlingen. Innan jag går närmare in på mina förslag lill åtgärdervill jag nämna alt skrivelser har kommil in från länsarbetsnämnden iNorrbottens län. kommun, kommun och 35 i om åtgärder för altstimulera byggnads- och anläggningsverksamheten. En skrivelse har också kommitin från Socialdemokratiska arbetarekommun om behovet av ytterligarearbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vidare har hemställt attytterligare medel anvisas för beredskapsarbeten i syfte all underlälialösningen av de akuta problem inom skogsvårdsorganisationen som de minskadeanslagen till statliga beredskapsarbeten nu har medfört. En skrivelse medmotsvarande innehåll har kommit in från Svenska Skogsarbetareförbun-det.Dessutom har AMS redovisat erfarenheterna av bidraget till kommuner ochlandstingskommuner för att främja nyanställning. , kommun m.fl. har kommit in med skrivelser om ytterligareåtgärder för att minska arbetslösheten. För beredskapsarbeten disponerar AMS för innevarandebudgetär 1 969 milj. kr. AMS beräknar att dessa medel räcker för all underhösten 1984 sysselsätta ca 25000 personer . Prop.1984/85:45 45 räcker medlen endast till att sysselsätta i genomsnittknappt 10000 personer . Det innebår att en snabb minskning avberedskapsarbetena måsle inledas och alt volymen under andra kvarlalei1985 kommer alt reduceras lill 5000 personer. Även vid en fortsall mycketgynnsam utveckling på arbetsmarknaden anser jag alt anslaget för beredskapsarbetenmåste förstärkas. Jag förordar all regeringen föreslår alt 500 milj.kr. anvisas för heredskapsarbelen under förevarande anslag. Av medlen bör högst2 milj. kr. kunna användas för en fortsåtlning på den påbörjadeuppsökande verksamheten av arbetslösa byggnadsarbetare som görs i samrådmellan AMS och . Denna verksamhei börsamordnas med den stmkturplan för byggarbelsmarknaden som AMS i samarbete medparterna på byggarbetsmarknaden håller på alt utarbeta. Utöver dessa 500 milj.kr. kommer jag att föreslå all särskilda medel anvisas för beredskapsarbeten avinveslerings-karaklär. Sysselsättningen inom byggarbetsmarknaden har förbättratsunder del . uppgick andelen arbetslösakassamedlemmar i erkända arbetslöshetskassa till mol8.0 % . För dem som är yrkesverksamma inom främst den s. k. ROT-verksamheten-målare, plåtslagare, elektriker och rörarbetare- är arbetslösheten väsentligtlägre. Även geografiskt är sysselsättningen ojämnt fördelad. Arbetslöshetenberäknas bli störst i de län som kan ha behov av all minska sinbyggnadsarbetarekår. Detla gäller l.ex. För att stödja byggsysselsättningen /85 förordar jag altytterligare 250 milj. kr. anvisas lill beredskapsarbeten av investeringskarakläri de sex nordligaste länen. Av medlen lill föreslår jag attregeringen inhämtar godkännande att 14 milj. kr. får användas förall som beredskapsarbete, utöver de medel som kan komma all anvisas avsamlingslokaldelegationen, uppföra ett Folkets hus i . Skyddad .sysselsättning hos offentliga arbetsgivare AMS har i sin skrivelse tagit uppvissa frågor som rör socialmedicinskt arbetshandikappade som sysselsätts främsti kommunala beredskapsarbeten. Slyrelsen har bedömt all anställningsformernaför denna grupp beredskapsarbetare behöver ses över. Fr.o.m. /80 upphörde formelltberedskapsarbeten för arbetslösa med nedsatt arbetsförmåga, de s. k. Tl-arbetenaför socialmedicinskt arbetshandikappade. (Benämningen Tl-arbeten hartillkommit på grund av att verksamheten reglerades genom etl AMS-cirkulär med be-leckningenTI.) Dock bedrivs fortfarande särskilda beredskapsarbeten i regi fördessa sökande. AMS bedriver dessutom beredskapsar- Prop.1984/85:45 46 beten i egen regi för s.k. specialanvisad arbetskraft,främst socialmedicinskt arbetshandikappade. Enligt AMS utgör de kommunala beredskapsarbetena enfortsättning på vad som tidigare kallades för Tl-arbeten. De kan beskrivas somen form av skyddat arbete. De anvisade är i praktiken undantagna från regeln omatt beredskapsarbetstiden inle bör överstiga . Det finns enligt AMSpersoner som har haft kommunalt beredskapsarbete av detla slag sedan 1960-lalel.För flertalet arbetstagare är dock anställningstiden väsentligt kortare ochavbrott för vård elc. är vanligen förekommande. Beredskapsarbete har för dessaarbetstagare oftast inneburil den enda kontakten med arbetslivet. På underlag av en inventering som AMS-kommillén (A1981:02) har genomfört hos länsarbetsnämnderna av anlalel personer somsysselsattes i kommunala beredskapsarbeten för socialmedicinsktarbetshandikappade har AMS bedömt att antalet anvisade i dessaberedskapsarbeten inte understiger 5000 personer. Enligt AMS bör andra arbelsmarknadspolitiska åtgärder, somtill sin utformning inte är tidsbegränsade, vara bättre lämpade all sällas inunder för dessa arbetshandikappade. Ur den enskildes synpunkt förefallerdet också befogat all få en fastare anknytning till en arbetsgivare. Styrelsenföreslår därför att ett särskilt lönebidrag för dessa sökande skall kunnalämnas vid fast anställning hos kommunerna. Bidraget skulle uppgå till avlönekostnaden . Därefter skulle bidraget antingen kunna fortsättaatt utgå på samma nivå eller sänkas till 50 eller av lönekostnaden. För egen del vill jag erinra om alt har beslutat(prop. 1983/84: 122, AU 19, rskr322) om vissa ändrade regler för anställningmed lönebidrag att gälla fr. o. m. innevarande budgetår. a. alt elt särskill lönebidrag kan lämnas av lönekostnaden underdet första anställningsåret - utöver eventuell tid med introduktionsstöd - ochdärefter av lönekostnaden. Inlroduktionsbidrag och lönebidrag kananvändas för all underiälta bl.a. för personer som sysselsätts iberedskapsarbeten för socialmedicinskt arbetshandikappade att få sysselsättninghos anordnaren av beredskapsarbetet. Också andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder t.ex. arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering vidarbetsmarknadsinstitut kan underiälta för dessa sökande att få en fastareförankring på arbelsmarknaden. Enligt min bedömning kan dock inte lönebidrag ens på den väsenlliglhögre nivå som AMS har föreslagil lösa syssdsällningsproblemen för den häraktuella gmppen. Gruppen karaktäriseras bl.a. av att den är myckel röriig.Del är, som AMS har nämnt, inle ovanligt all perioder i arbete växlar medperioder då personen erhåller vård. Generellt sett är således frånvaron högrebland dessa arbetstagare än bland beredskapsarbetare i allmänhet. 1984/85:45 47 gan är som regel också myckel nedsatt främst på grund av missbrukspro-hlemen. Anstiillning med lönehidrag innebär en individuellplacering i ett fast arbete med oftast vål definierade arbetsuppgifter. Den somär anställd med lönebidrag omfattas också fullt ul av den arhelsråttsligalagstiftningen. Bl.a. innebär lagen (1982:80) om anställningsskydd allarbetstagare som har nedsalt arbetsförmåga och på grund därav har berettssårskild sysselsältning hos arbetsgivaren skall få företräde lill fortsaltanställning oberoende av turordningen, om detta kan ske ulan allvarligaolägenheter. Denna lagregel har stor betydelse när del gäller att värna omarbetshandikappades möjligheter alt behålla ett arbete. kan deninnebära all arbelsgivare tvekar alt anställa personer, om de befarar att vederbörandeshandikapp kan medföra problem på arbeisplalsen. Särskilt markerat blir detlaom arbetstagarna som vid TI-arbete ofta år koncentrerade lill vissa delar avden kommunala verksamhelen. Om dessa arbetstagare anställs med lönebidragskulle de således få etl båltre anställningsskydd än andra arbetstagare. Sannoliklskulle detta inte bara påverka villigheten hos berörda parter att anordna enmer permanent sysselsättning för de aktuella grupperna ulan också på längresikt innebära etl hinder för möjligheterna att nyplacera handikappade i sådanverksamhet. Som jag har anfört hör de olika arbelsmarknadspolitiskaåtgärderna användas med all kraft för all underlätta för personer som har ellerhar haft misshruksproblem att fä varaktiga anställningar med eller ulan bidraggenom arbetsmarknadsverket. Jag vill också erinra om att en betydande del av deanvisade arbetstagarna inom har misshruksproblem somhuvud- eller bihandikapp. Detta gäller framför allt i storstadsregionerna. Efter överläggningar med företrädare för bl.a.kommunförbundet och berörda fackliga organisalioner har jag emellertid funnitatt det för den aktuella gruppen socialmedicinskt handikappade som arbetar is. k. Tl-arheten behövs särskilda sysselsällningsinsatser. Dessa insatser måsteav naturliga skäl vara nära kopplade till kommunens sociala omsorger enligtsocialtjänstlagen. För de aktuella grupperna, som ofta beslår av tungamissbrukare, är detta särskill behövligt. Det är således naturiigt attkommunerna i egen regi har kommil all starta syssdsällning för dessakommuninnevånare. Beredskapsarbetets form är dock föga relevant genom sittkortsiktiga syfte. Jag förordar därför en omläggning av statens stöd så attkommunerna ges friare och mer långsiktiga möjligheler att i nära anslutningtill övriga sociala åligganden och rehabiliteringsinsatser planerasysselsättning för personer som och i flera omgångar har varil syssdsallamed beredskapsarbete i regi. Därefter bör arbetsmarknadsverket fördessa sökande slrikl tillämpa regeln om alt tid i beredskapsarbete inle fåröversliga . Skyddat arbeie anordnas nu genom Samhällsföretag, somockså kan 1984/85:45 48 avtalaom bidrag till vissa andra anordnare av skyddat arbete. Jag förordar attskyddat arbete ocksä skall kunna anordnas av kommuner, landstingskommuner samti vissa fall av offentliga arbetsgivare inom statsförvaltningen. Till skillnadfrän vad som gäller inom bör dock skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare inle få avse industriell tillverkning. Millförslag är alt dessa arbelsgivare, främst kommunerna, bör kunna ges statsbidragtill skyddad sysselsättning som anordnas för dessa grupper. Arbetstagarna kandärigenom påräkna mer varaktiga arbeten som inle måste omprövas varje halvår,som rehabiliteringsaspeklen kan ges en klarare framtoning. Den somhar rehabiliterats bör kunna komma i fråga för enordinarie anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Med denna utformningkommer skyddat arbete som anordnas hos offentliga arbetsgivare, liksom skyddatarbete hos , att vara undantaget fråntillämpningsområdet för lagen (1982:80) om anställningsskydd enligt I § andrastycket Qärde punkten i den lagen. Ilikhet med arbetstagare som har beredskapsarbete eller arbeie i ungdomslag börde som fär skyddat arbete hos offenlliga arbetsgivare också undantas från lagen(1976:600) om offentlig anställning (jfr. 1982/ 83: 143 s. 22 0. Dettakräver en ändring av I kap. 6§ i den lagen. Lagförslaget har upprättats isamråd med chefen för . Det är inte av beskaffenhet altlagrådet behöver höras. Förslaget bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 2.1. Etlvillkor för statsbidrag bör vara att platser i skyddat arbeie tillsätts medsökande som arbetsförmedlingen har anvisat. Avtalsreglering av anställningsvillkorfömtsätts ske från dessa utgångspunkter. Statsbidragetbör lämnas med högst av lönekostnaden inkl. lönebi-koslnader förarbetstagare som arbetsförmedlingen har anvisat lill den skyddadesysselsättningen. Omriksdagen bifaller förslaget till det nya statsbidragssystemet avser jag attåterkomma med förslag om medel m. m. Del föreslagna statsbidraget till offenlligaarbelsgivare som anordnar skyddat arbete bör kunna utgå fr.o.m. budgetåret1985/86. Nyaregler för beslut om kommunala beredskapsarbeten AMShar föreslagit att det nuvarande regelsystemet för beslul om primär- ochlandstingskommunala beredskapsarbeten av icke investeringskaraktär skalländras. Den nuvarande ordningen innebär i korthet att kommunerna tar framlämpliga arbetsuppgifter alt ulföras som beredskapsarbete - den s. k.objektreserven. Med utgångspunkt i denna och eventuella tillkommande ärendendiskuterar länsarbetsnämnderna med huvudmännen om lämpliga objekt i relationtill sammansättningen av de arbetslösa. Nämnderna har också kontakt med deberörda fackliga organisationerna. För varje enskilt objekt fallas däreftersärskilda beslul. Prop.1984/85:45 49 normall hos huvudmannen föregås av en förhandling enligtmedbestämmandelagen. Enligt arbetsmarknadskungörelsen skall vid prövningenfastställas dels all del är fråga om angelägna objekt, dels att det är arbeiesom ligger utanför ramen för ordinarie årsbudget och annars inte skulle bliutfört. Den ordning som gäller är otymplig i mänga delar. Fördel första är del mycket svårt all fastställa vad som för varje aktuellt objektär uppgifter som ligger utanför ordinarie arbetsuppgifter. För det andrainnebär ordningen all en rad enskilda beslut måsle fattas. För del tredje ärordningen inle helt tillfredsställande ur medbestämmandesynpunkl. För att lösa dessa problem föreslår AMS i samråd med defackliga organisationerna och arbetsgivarna på den kommunala och landslingskom-munalasidan en enklare ordning. Enligl förslagel skall huvudmannen (kommunen ellerlandstingskommunen) i förhandling med berörda personalorganisationerfastställa vilken verksamhet som skall komma ifråga för sysselsättningsskapandeälgårder samt vilken högsla omfaltning det skall röra sig om. Länsarbetsnämndenskall utifrån denna överenskommelse kunna avtala om en viss syssdsätlningsvolymfördelad på huvudverksamheter. För arbetsförmedlingen innebär detta att deninom den kvot som länsarbetsnämnden har tilldelat förmedlingen kan anvisasökande utan ytterligare formella beslul. Kan överenskommelse om ensysselsättningsreserv inle uppnås får enligt AMS beslut om beredskapsarbetefattas objeklsvis enligl nuvarande ordning. AMS förslag innebär således att länsarbetsnämnderna fårmöjlighet att inom en viss volym arbeten, framtagna av huvudmannen i samråd medpersonalorganisationerna, anvisa arbetslösa. Denna skall givetvis utgöra etlnettotillskott i sysselsältning och förhandlingarna mellan huvudmannen ochpersonalorganisationerna syftar till att säkerställa delta. När det gällerarbetsuppgifterna är det som jag har framhållit i detnärmaste ogöriigt att fastställa all de ligger utanför ramen för ordinariebudget. 1 flertalet fall handlar del om samma slag av arbetsuppgifter somordinarie personal utför. Del avgörande är givelvis all uppgifterna ärangelägna och all antalet anställda blir fler än inom ramen för ordinariebudget. AMS har föreslagil att arbeismarknadskungörelsen ändras i dennariktning. Jag anseratt del förslag som AMS och parterna har utarbetat på ell bättre sålt ännuvarande system visar syftet med beredskapsarbetena och jag ämnar därförföreslå regeringen alt reglerna ändras i enlighet härmed. Härtill kan fogas nya definitionen på beredskapsarbeten som elt nettotillskott av angelägnaarbetsuppgifter innebär all risken för konservering av en föråldrad strukturinom exempelvis äldrevärden bör minimeras. De förändringar av handläggningsmliner- övergäng från objektreserv till sysselsällningsreserv m. m. - som erfordraskan AMS genomföra utan särskilda hemyndiganden. Systemet med en sysselsällningsreservbör kun- Prop.1984/85:45 50 na tillämpas även för andra huvudmän. Jag förordar attregeringen inhämtar godkännande av de nya regler för beslut omberedskapsarbeten som jag nu har redovisal. 1 sin framställning har AMS vidare visat på alt del inomramen för det föreslagna systemet också skulle vara möjligt att inordna andraanställningar än beredskapsarbete. Ur en sysselsällningsreserv skulle l.ex.tillsvidareanställningar kunna tidigardäggas. Jag återkommer strax till dennafråga. AMS förordar vidare att de särskilda bidrag som i sambandmed beredskapsarbete kan ulgå för bl. a. Iraklaments- ochreseersättningar samt för utbildnings- och handledarinsatser för ungdomarslopas. Dessa bidrag skapar administrativa problem för såväl huvudmännen somför länsarbetsnämnderna. En bällre ordning vore enligl AMS att denna typ avbidrag innefattades i statsbidraget för de anvisades löner. Denna fråga beredsför närvarande inom . Kommunalt rekryteringsstöd för långtidsarbelslösa Den infördes etl nytt medel iarbetsmarknadspolitiken, etl rekryteringsstöd riktat lill näringslivet. Syftetmed stödet är bl.a. att underlätta lidigardäggning av nyrekrytering ochhärigenom skapa goda förutsättningar för ett framgångsrikt näringsliv. annalsyfte är alt underlätta för i första hand ungdomar och långtidsarbelslösa attfå en fast förankring på arbelsmarknaden. De hittillsvarande erfarenheterna avrekryteringsstödet är att det på ell verkningsfullt säu har bidragit till allge unga människor och långtidsarbelslösa en ny chans pä arbetsmarknaden. Under det gångna budgelårel har omfattningen av kommunalaberedskapsarbeten varil högre än tidigare. har i förstahand kommuner men även landstingskommuner genom ungdomslagen fått ta ansvar förytterligare en stor grupp arbetssökande. Enligl min mening har kommuner ochlandstingskommuner på elt föredömligt säll tagit sitt ansvar för dem som varitarbetslösa. Del kan dock inte förnekas all påfrestningarna i en del fall varitpåtagliga. Mot denna bakgrund har krav framförts om all staten viaarbetsmarknadspolitiken i slörre utsträckning skall bidra lill att skapa s. k.fasia arbeten i kommuner och landstingskommuner. Arbetsmarknadspolitiken utgör en integrerad del av denekonomiska politiken och av sysselsättningspolitiken. Detta innebär all arbelsmarknadspolitikinle kan föras frislående från den ekonomiska politiken. Att inomarbetsmarknadspolitikens ram införa etl allmänt ekonomiskt stöd till l.ex. kommunernaär mol denna bakgrund inle möjligt. Ett huvudmål för arbetsmarknadspolitiken är alt insatsernaskall komma de arbetslösa lill godo. beslutade regering ochriksdag om ett särskilt slöd lill kommuner och landstingskommuner för lidigardäggningav s. k. fasta arbeten. Del är svårl all bedöma de samlade effeklerna Prop.1984/85:45 51 av delta stöd. Om man ser till den omedelbara effeklen iförsta ansläll-ningssledel kan konslaleras all endasl en Ijärdedel av de bidragsberätligadetjänsterna besattes med arbetslösa. Härtill skall dock läggas all många medosäker anknytning - vikariat, korlids- och timanställningar m. m. - fick etl s.k. fast arbeie. Förklaringen till att resultaten blev relativt begränsade förde arbetslösa torde kunna sökas i att anvisning av arbetsförmedlingen inle varen förulsällning för bidrag. Delta förhållande fanns inbyggt i konstruktionenav stödet och är i och för sig ingen överraskning. Enligt min mening varförsöket intressant. Det har givit erfarenhel av vilka effekler som ellgenerellt och ej riktat slöd kan fä. Parterna på den kommunala ochlandstingskommunala sidan har vid skilda tillfallen hävdal att de positiva effeklernaav stödet har underskattats och aviserat egna utvärderingar. Mina slutsatser åremellertid all jag på grundval av de vunna erfarenheterna inle förnärvarande år beredd att förorda ell nytt försök av samma slag. AMS har som jag tidigare nämnt pekal på möjligheten allinom den föreslagna sysselsåltningsreserven för beredskapsarbeten också rymmatillsvidareanställningar. Den bärande tanken har varit att anställningsformen-tidsbegränsad anställning eller tillsvidareanställning är mindre intressantän volymen. Kan man ur sysselsättningsreserven genom statligt bidrag få etl neltotillskottav s.k. fasta arbeten i stället för tillfälliga beredskapsarbeten är del altföredra. Den modellsom AMS har diskuterat är i princip densamma som gäller för rekryteringsstödettill näringslivel. Genom del slödel har ca 29000 personer fåttett arbeie, tidsbegränsat eller fast. Av dessa har uppskattningsvis 13 500varit långtidsarbelslösa. Trots delta kan vi konstalera all antalet arbetslösamed långa arbetslöshetslider har ökal. Mot denna bakgmndförordar jag att etl kommunalt rekryteringsstöd riktat till de långtidsarbelslösainförs från . Stödet bör endast avse tillsvidareanställningar(s.k. fasta anställningar) inom kommuner och landstingskommuner. Det bör kunnaulgå oberoende av om arbetet ryms inom huvudmannens ordinarie budget eller tasfram ur den s.k. syssdsätlningsreserven. Delta innebär alt för de s.k. fastaanställningar som huvudmannen tillsätter med en av arbetsförmedlingen anvisad långlidsarbetslösskall kommunalt rekryteringsstöd kunna ulgå. Beslutet om vem som skallanställas ligger hos huvudmannen som därvid har sedvanliga förhandlingar medpersonalorganisationerna. Bland dearbetslösa som är anmälda hos arbelsförmedlingarna finns ocksä sådana somönskar längre arbetstid än vad de har. Det kommunalarekryteringsstödet skall som jag har framhållit utnyttjas för de långtidsarbelslösasom hell saknar arbeie. Det är emellertid rimligt att arbetsförmedlingen gesmöjlighet alt i vissa angelägna fall utge stöd för de långtidsarbelslösa somhar otillräcklig arbetstid och därför fyllnadsmar-kerar på arbetsförmedlingen.Statsbidragets omfattning i liden bör anpas- Prop.1984/85:45 52 sas lill förändringen av den enskildes arbetstid. Jagutgår från alt kommunerna därefter tar ett ansvar för dessa personer. Till näringslivet lämnas ell rekryteringsbidrag om avlönekostnaden inkl. lönebikoslnaden i högsl . Slödnivån är densammaoberoende av anställningsformen. Enligt min mening bör ett stöd till kommuneroch landstingskommuner ligga på samma nivå som för näringslivet. Statsbidragbör således utgå av lönekostnaden inkl. lönebikoslnaden i normalt sexmånader. Härutöver bör det finnas elt förhandlings-utrymme förarbetsförmedlingen alt för äldre långtidsarbelslösa i särskilda fall utsträckatiden upp . Genom det kommunala rekryteringsstödet ges såledeskommuner och landstingskommuner möjlighet all skapa s. k. fasta anställningarför en hårt drabbad grupp arbetssökande, en grupp för vilken alternativet somregel skulle vara ett beredskapsarbete. Omfattningen av det föreslagna stödet är svår att beräknaeftersom den i hög grad är beroende av den prioritering kommunerna och landslingskommunernagör mellan beredskapsarbete, rekryteringsstöd och de åtaganden som finns molredan anställd personal med otillfredsställande anställningsform. Om förslagengodkänns av bör därför AMS åläggas att senast före febmari månadsutgång är 1985 lill regeringen redovisa sin bedömning av fördelningen mellandet kommunala rekryteringsstödet och andra arbelsmarknadspolitiska åtgärder.Utifrån den redovisningen bör det ankomma på regeringen att fastställa hurmedlen slutligt skall fördelas mellan kommunalt rekryteringsstöd och övriga ätgärder.Tills vidare bör kostnaderna belasta anslaget B4. Sysselsättningsskapande ålgärder,delprogrammet Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten. Rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten av ickeinvesterings-karaktär