prop · G803122 · 1984-12-31 00:00:00 — Närdet gäller särskilda behörighetsvillkor, urval och antagning begränsar sigutredningen i kapitel 12 till att lämna förslag avseende utbildningen avgrundskollärare. Genomsina förslag om särskilda förkunskapskrav söker LUT 74 tillgodose dels behovetav bred rekrytering, dels behovet av tillräcklig förkunskapsnivå för attstudiemålen skall kunna uppnås inom angiven tidsram. Förslagen, somsammanfattas i avsnitt 12.2.2.3, innebär alt följande gymnasielinjer gerfullständig behörighet för gmndskolläramtbildning med specialisering mol lägrerespektive högre ärskurser i samhällsorienterande ämnen: treårig humanistisk,samhällsvetenskaplig, ekonomisk och naturvetenskaplig linje, tre årskurser avfyraårig teknisk linje saml tvåårig social linje. Fullständig behörighet förden studieväg som innehåller specialisering mol lägre ärskurser inaturorienterande ämnen uppnäs pä treårig naturvetenskaplig ochsamhällsvetenskaplig linje. För specialisering mol högre ärskurser i naturorienterandeämnen krävs förkunskaper frän den naturvetenskapliga linjen.Specialiseringsstudierna i främmande spräk mäsle bygga pä de mest omfattandegymnasiekurserna i respektive spräk, vilka ges pä humanistisk,samhällsvetenskaplig, ekonomisk och naturvetenskaplig linje. De här angivnagymnasielinjerna är att betrakta som normalvägar för den som vill uppnåbehörighet för viss studieväg inom grundskollärarutbildningen. För studerandefrän andra gymnasielinjer krävs behörigheiskomplettering i nägot eller någraämnen. Även för dem som inom grundskollärarutbildningenvill specialisera sig i ett praktiskt-esleliskt ämne anvisas behörighetsgivandenormal vägar genom gymnasieskolan. I vissa fall förutsätts härvid att denstuderande valt vissa tillvalsämnen, vilkel kan komma att begränsarekryteringsunderlaget. En mer omfattande fömtbildning än vad gymnasieskolan nukan erbjuda är också önskvärd, t. ex. ifråga om ämnena musik och slöjd.Gymnasieutredningen bör pröva huruvida en förstärkt förutbildning i dessa fallkan komma lill stånd. Urval och antagning till gmndskolläramtbildningfömtsatts i princip ske enligt nuvarande föreskrifter och rutiner. Särskildanlagningsprövning kan dock behöva göras för dem som vill specialisera sig imusik respektive bild (teckning). Tillträde till specialisering i hemspråkmäsle gmndas pä antagningsprövning. Ulbildningsplatsema i grundskollärarutbildningenmäste fördelas pä olika fördjupnings- och specialiseringsalternativ med hänsynlill skolans behov av lärare med viss ämnes- respektive ärskursinriktning. 1984/85:122 46 ärknutna olika förkunskapskrav. För alt de studerande skall kunna genomgåutbildningen utan avbrott för behörighetskomplettering och för atl samtligakursplatser skall kunna fyllas, helst med de mest kvalificerade bland desökande, är det nödvändigt alt lata antagningen till gmndskolläramtbildninginnefatta även val av fördjupnings- och specialiseringsalternativ. De studerandemåste dock ges goda möjligheter att under utbildningens gäng ändra sitturspmngliga val av fördjupning och/eller specialisering. Utvärderingoch betygsättning - Avsnitt 12.3 Somframgår av kapitel 3, Dagens lärarutbildning, har det nuvarande betygssystemetav bäde läramtbildare och studerande upplevts som ett hinder för en godlärarutbildning. gav LUT 74 i en skrivelse till regeringen sinsyn på beiygsätlningen i läramtbildningen och föreslog därvid att D betygen i lärarskicklighet och pedagogik samt iförekommande fall metodik skulle slopas och ersättas med en notering påutbildningsbeviset att den praktisk-pedagogiska utbildningen genomgätts medbetyget godkänd eller underkänd, D betygskalan i ämnesutbildningen skulle reducerastill gradema godkänd och underkänd, D det totala antalet betygi ämnesutbildningen inte borde bli för stort. Detlaställningstagande från LUT 74 avsäg nuvarande utbildning. För den reformeradelärarutbildning, som LUT 74 föreslär, har de argument utredningen anförde iden nämnda skrivelsen lill regeringen fått ökad tyngd. De praktisk-pedagogiskautbildningsdelarna har i LUT 74:s förslag sammanförts till "praktiskpedagogik" pä etl sätl som knappast medger separata betyg ilärarskicklighet och pedagogik. Med de mäl och arbetsformer som föreslås förutbildningen blir det onaturligt med individuell rangordning i lärarskicklighetoch med honnörsbetyg för vissa av de godkända lärarkandidaterna. För LUT 74framstår det dessutom som angeläget att handledningsresursen i ökadutsträckning inriktas på att stödja och utveckla de studerande och i mindregrad ägnas ät betygsättande uppgifter. LUT 74 anser också att spelsbeiyg iämnesulbildningen inte bör förekomma. Denna bör starkare än nu inriktas päpersonlighetsutveckling, lagarbete, samverkan och projektarbete överämnesgränserna. I en sådan, förhoppningsvis väl sammanvävd utbildning, prägladav samverkan, bör överbetyg lill vissa studerande inte utdelas. Väsentlig är däremot vägningen mellan de tväbetygsgraderna underkänd och godkänd. Betygsättningen är för LUT 74 ett mer begränsatinslag i utbildningen än den fortlöpande utvärdering som bör vara ell naturiiglled i all verksamhet inom läramtbildningen. Pä alla nivåer, bäde i fräga om denyttre organisationen och utbildningsprocessen i stort och i fräga omstuderandegmppers och enskilda studerandes arbele, bör utvärdering ske ochplanering och beslut bygga på de vunna erfarenheterna. Utvärderingen bör sessom etl självklart inslag i en dynamisk och självkorrigerande lärarutbildning. Prop.1984/85:122 47 förslag till yttre organisation för grundutbildningen har LUT 74 utgåttfrän gällande högskoleförordning. LUT 74 betonar betydelsen av ett sektorsorgansom häller samman de olika lärarutbildningslinjerna men i övrigt innebärutredningens rekommendationer närmast en förenkling av nuvarande organisation,med en minskning av antalet institutioner och linjenämnder i jämförelse mednuläget. LUT 74:$ organisatoriska förslag syftar till attunderlätta samordning av olika lärarutbildningar, att framhäva behovet avyrkesinriktning och att nä fram till ökade kontakter med annanhögskoleutbildning. I kapitel 7 har behandlats den innehällsmässigasamordningen mellan pedagogik, metodik och praktik i syfte att få en merhelhetsbetonad utbildning i vad utredningen kallar praktisk pedagogik.Organisatoriskt sett bör detta kunna underiättas genom en praktisk-pedagogiska utbildningen, förslagsvis . Lärare i ämnesteori föresläs inga i den samladehögskolans motsvarande ämnesinstitution, där sådan finns, dels för attunderiälla en ämnesmässig förnyelse inom läramtbildningen, dels för attmöjliggöra en bredare läraran-vändning. vill LUT 74 betona kravet påyrkesinriktning ocksä av ämnesstudierna. Sådana lärare i ämnesteori som har sinhuvudsakliga Qänstgöring inom undervisningssektorn bör därför även tillhöra denföreslagna . I LUT 74:s förslag till förändrad lärarutbildningbegränsas antalet allmänna utbildningslinjer, bl. a. genom att utbildningen avlärare för gmndskolan samlas inom en enda linje. Antalet linjenämnder börbegränsas även pä andra sätl, i syfte att nå fram lill ökad samverkan mellanbesläktade utbildningar, förenklad administrativ apparat och merainflytelserika linjenämnder som kan påverka institutionernas uppläggning avolika kurser. Linjenämnderna bör tillförsäkras ekonomiska resurser för deutbildningar som de ansvarar för. Även med ett begränsat antal linjenämnder är detnaturiigl att dessa i första hand ser till de "egna"utbildningslinjernas behov. LUT 74 rekommenderar ett icke förfatiningsbundetorgan för en mer övergripande sektorsplanering och en budgetbehandling, som sertill behovet för samtliga utbildningslinjer inom sektorn. bör enligt LUT 74:suppfattning vara flexibel och mindre institutionaliserad än det lidigaresystemet som innefattade speciella försöks- och demonstrationsskolor. Vidareförordas en sammanhällning av praktiken inom s. k. praktikcenter medpraktikcenterledare. 1984/85:122 48 Remissinstanser och sammanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1978: 86) Lärare för skola i utveckling Över betänkandet (1978: 86) Lärare för skola iutveckling har efter remiss yttranden avgivits av (SoS),statisfiska centralbyrån (SCB), statskontoret, ,(), (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), centrala (), (), statens kul-turtåd, (), statens invandrarverk(), samfliga länsskolnämnder, kommittén om vuxenutbildning,elevvårdskommittén, kommittén för att utreda frågor om jämställdhet mellan mänoch kvinnor m. m., svenskundervisningskommittén, överbefälhavaren (),länsstyrelserna i Östgötlands, , och samt Västerbottenslän. Nordiska kultursekretariatet i , , i (LO), CentralorganisationenSACO/SR, (), (), (),, elevers centralorganisation (), (), för Sverigesvuxenstuderande. , Hem och Skola (RHS), (), . Föreningen lärare i religionskunskap.Föreningen lärare i samhällskunskap. för lärare i matematik, fysikoch kemi. för lärare i moderna språk. , Svenska kemistsamfundet.Samkristna skolnämn-den. mellan de teologiska fakulteterna och deras avnämare. UHÄ har bifogat yttranden från regionstyrelsernaför högskoleregionerna samt från elt antal högskoleenheter. Länsskolnämndernahar bifogat yttranden från kommuner samt från landstingskommuner. /SR ochTCO har bifogat yttranden från berörda förbund. Yttranden har dessutom kommit in från , försvarets skolnämnd, totalförsvaretsupplysningsnämnd. 1984/85:122 49 språknämnden,, Kungl. vetenskapsakademien.Ingenjörsvetenskapsakademien, ,, Elt tre sju ämnesföreningen. Lantbrukels yrkesnämnd.Skogsbrukets yrkesnämnd. Riksförbundetför döva och hörselskadade barn, , för fo-neatri och logopedi, . för foneatri och logopedi. , för fysik vid i , metodikkonferens iKarlstad, kristna ungdomsråd. utbildningsnämnd.Integrations-utredningen, i skolan, lärare vidAsplundsskolan i , Hem och , Riksförbundet FinskaFöreningar i , , samtMusikaliska . Därutöver har ett stort antal synpunkter lämnats avämnes- och intresseföreningar, organisafioner, skolpersonal och elever. 2 Lärarrollen och lärarutbildningens mål Merparten av remissinstanserna instämmer iutredningens synsätt och allmänna utgångspunkter som de behandlas imålkapitlet. Flertalet instanser anser liksom utredningen attdet i första hand är samhällets och skolans behov som skall styra utformningenav läramtbildningen. SÖ anser att de grundläggande värderingar, somskolarbetet enligt läroplanerna skall bygga på, skall gälla även förläramtbildningen. Det innebär att den människosyn och den demokratiskasamhällssyn som präglar läroplanerna skall utgöra den ideologiska grunden ävenför läramtbildningen. Det ansvar för normbildning och normöverföring bland barnoch ungdom som skolan - ullsammans med hemmen har måste också komma tillklart uttryck i lärarutbildningens innehåll och arbetsformer. menar atl som en konsekvens av deskolpolitiska beslut som har fattals bör en läramtbildning somger en lärarkategori, grundskollärare, skapas för den obligatoriska skolan.Lärarutbildningen måste byggas upp efter kongmensprincipen, dvs. sammautgångspunkter, pedagogiska gmndsyn och utvecklingslinjer som gäller förskolans arbele måste också gälla för lärarutbildningen. De beslut belräffandeskolan som fattal och kommer atl falla måste styra beslutenockså för läramtbildningen. Endast under den förutsättningen ges lärarnarimliga förutsättningar att lyckas i sitt arbete. LOställer sig bakom utredningens uppfattning att lärarutbildningen måste byggasupp så att samma utgångspunkter, som gäller för skolan, också gäller förlärarutbildningen. I stort sett samtliga remissinstanser delar LUT 74: s meningatt det inte föreligger något motsatsförhållande mellan 4 1984/85.1 samt. Prop.1984/85:122 50 skolansuppgift att ge kunskaper och uppgiften att stödja elevernas personutveckling.Ett antal instanser understryker emellertid att en huvuduppgift för lärare äveni framtiden måste vara att meddela undervisning och svara för elevernaskunskapsinhämtande och färdighetsträning. Planeringsberedningen för sektorn för utbildningför undervisningsyrken (UHÄ) framhåller att det inte är ovanligt i debattenatt personlighetsutveckling ställs i motsats fill kunskapsinhämtande. Del ärenligt beredningens uppfattning viktigt, i all synnerhet för läramtbildningen,atl kopplingen mellan personlighetsutveckling och kunskapsinhämtande klartframgår. Om ett sådant synsätt präglar läramtbildningen blir det lättare förden utbildade läraren att omsätta erfarenheterna i praktiken. Beredningen villi detta sammanhang även stryka under vikten av samband mellan de studerandesförberedelse för det praktiska undervisningsarbetet och de ämnesteoretiskastudierna. Konsistoriet vid i anser attbalansen mellan lärarens roll i elevemas personlighetsutveckling och uppgiftenatt svara för elevemas kunskapsinhämtande och färdighetsträning inte avvägts påett lämpligt sätt av utredningen. Den starka betoningen av de sociala målen iutredningen kan leda till aU läramtbildningens inriktning i alltför liten gradtar hänsyn till färdighets-och kunskapskravet framför länsskolnämnden iBlekinge län. Kunskapernas värde för den fria människans utveckling ochdemokratins bevarande måste poängteras och på ett tydligare sätt framgå iläramtbildningens målsättning. , , och kommunerunderstryker att inhämtandet av kunskaper och övandet av färdigheterfortfarande är skolans och därmed också lärarutbildningens huvudmål ochuppgift. Enligt är det angeläget attlärarens samtliga yrkesfunktioner uppmärksammas i läramtbildningen. En kraftigöverbetoning av någon delfunktion kan innebära risk för att övrigayrkesfunktioner uppfattas som mindre betydelsefulla. Förbundet vill särskiltunderstryka vikten av att skolan ger elevema fullgoda kunskaper ochfärdigheter. Skolan måste balansera uppgiften atl ge kunskaper och färdighetermot uppgiften att stödja och stimulera elevens hela personlighetsutveckling. , , och Krokomskommuner saml och Skola understryker vikten av attläramtbildningen förbereder läraren för funktioner i en skola som präglas av endecentraliserad beslutsprocess och ett ökat inflytande för lärare och elever.Lagarbete och demokratiska arbetsformer bör därför självfallet prägla allutbildning av skolans personal. Läramtbildningen måste ge stort utrymme förmedinflyiande och medansvar åt alla som berörs av utbildningen. Enligt /SR utgör kunskaper och social fostraningalunda motsatta utan tvärtom samverkande mål för skolan. Dessa båda mål kaninte särskiljas utan är delar i en och samma helhet. Prop.1984/85:122 51 LR anser att den framUda lärarutbildningen skallgöra det möjligl för lärarna att på samfliga nivåer i ungdomsskolan hjälpaeleverna att förvärva goda kunskaper och färdigheter. Förbundet betonarsambandet mellan å ena sidan elevernas kunskaps- och färdighetsnivå och å andrasidan deras sociala och emotionella utveckling. Utveckling mol arbetsformer somtemastudier, projektarbete osv. ställer också höga krav på grundläggandekunskaper hos eleverna och därmed på förutsättningar hos lärarna att leva upptill dessa krav. Skotledarförbundetvill starkt betona nödvändigheten av en lärarutbildning som prioriterarkunskapssökande, kritisk analys och kreativitet. Det finns ingen motsättningmellan kunskapskravet och lärarnas personliga färdigheter och deras roll ochmedansvar i elevernas totala personlighets-utveckling. TCO,SL anser att ett av lärarutbildningens främsta mål måsle vara att på basis aven tillfredsställande förkunskapsnivå ge de blivande lärarna goda och relevantaämneskunskaper. Den breddning av lärartollen, som LUT 74 föreslår, får sålundainte leda till att lärarens belydelse för elevernas kunskapslillägnandeminskar. En lärarutbildning, som förbereder för en vidgad lärartoll, måsteemellertid utgå från en helhetssyn på eleven. En snäv ämnesspecialisering hosläraren kan utgöra ett hinder för en sådan helhetssyn. SFL menar att LUT 74 lägger tonvikten på åtgärdersom undviker att ta fasta på skolans gmndläggande uppgift - att ge kunskap.Mest markant framträder delta i LUT 74:s nedvärdering av lärarensämneskunskaper. Som övergripande mål för lärarutbildningen anger förbundet bl.a. att utbildningen skall medverka till de studerandes personlighetsutveckling,utveckla hos de studerande handlingsberedskap för lärarfunktionen, gehelhetssyn på eleven och elevens utveckling, ge kunskap och övning i samverkanmed andra lärare utbildning i lagarbete. SFS framhåller att eleverna fostras socialt genomalt de tillägnar sig kunskaper om skolan, samhället och omvärlden. Enligt SFS:suppfattning blir skolan meningslös när den inte längre bidrar till all utvecklaelevernas personlighet genom att de tillägnar sig kunskaper, färdigheter ochkunskaper om hur man skaffar sig kunskaper. 3 Den grundläggande lärarutbildningens struktur: 3.1 Specialisering Flertalet remissinstanser ställer sig posiliva tillulredningens förslag vad gäller specialisering. Många synpunkter på fråganframförs i remissvaren. Planeringsberedningen för sektorn för utbildningför undervisningsyrken (UHÄ) anser atl de allför markanta sladiegränserna inomgrundskolan masta mjukas upp. Stadieindelningen har uppkommit till följd avskilda Prop.1984/85:122 52 lärarutbildnings-och kunskapstradifioner och knappast av utvecklingspsykologiska skäl. I allsynnerhet tycks övergången från mellanstadiet till högstadiet för många elevervara allför abmpt, eftersom eleverna går från ett klasslärarsystem fill ettämneslärarsystem. Styrelsenför högskoteregion betonar den betydelse specialiseringsprincipen kanfå när det gäller möjligheterna att bibehålla och utöka antalet småskolenheter. Styrelsen för högskoleregion anser att det iförsta hand är angeläget med åtgärder som möjliggör en minskning av det antallärare som undervisar i en klass på högstadiet. Konsistoriet vid i ärpositivt till utredningens grunduppfattning i specialiseringsfrågorna. Styrelsen för i delarutredningens överväganden som leder fram till förslaget om en ökad årskursviddhos lärare. Detta bör inte innebära att andra gränser, l.ex.mellan gmndskola och gymnasieskola, skärps. Planeringsnämndenför lärarutbildning () stöder helt den grundläggande tanken med enförsiktig ökning av det nuvarande antalet lärare i lägre årskurser, dock fårutökningen i de lägre årskurserna inte tolkas så att det är fråga om ett"hälflenbmk" mellan två lärare per klass. Förvaltningsnämndenför och i / anser att värdet avkontinuitet i skolarbetet inte betyder att det nödvändigtvis äreftersträvansvärt alt ha en och samma lärare från första till nionde klass igrundskolan, även om det i enskilda fall kan ha fördelar. Utredningens förslagom en enhetlig utbildning av grundskollärare skulle, om del genomfördes, trotsförslaget om viss specialisering, innebära en alltför ytlig yrkesförberedelse,sorn skulle kunna bli till skada för skolarbetet i dess helhet. Pedagogisk-psykologiskainstitutionen () är positiv till alt årskursvidden ökas för grundskolanslärare, men anser dock att denna ändring av årskursvidd, ämnesvidd ochfunktionsvidd kan åstadkommas på en rad ohka sätt och vill se LUT-förslaget somett exempel som kan ligga till grund för olika regionala och lokala modellerför att åstadkomma denna förändring av lärarkompetensen. Ämnesmässig ochmetodisk säkerhet i ett ämne kan sannolikt ge störte insikt och förståelse förangränsande ämnen. SÖframhåller att ett av de viktigaste kraven på gmndskolan gäller en bättreutveckling av elevernas grundläggande färdigheter, främst i svenska ochmatemafik. Detta krav måste återspeglas i en förstärkt lärarutbildning, som germöjlighet till en konsekvent, planmässig undervisning genom hela grundskolanoch en fortlöpande, kompetent undervisning av elever som har särskildasvårigheter. Kontinuiteten mellan arbetet på de olika stadierna måste blistörre än vad den är . Andra problem hänger samman med skolans och därmedlärarens uppgifter och ansvar belräffande elevens sociala, emoUonella och normativautveckling. Mot denna bakgrund är det Prop.1984/85:122 53 angelägetatt minska antalet lärare för vaQe elev på högstadiet genom att breddahögstadielärarnas ämneskompetens. Likaså är det önskvärt att något öka antaletlärare för vaQe elev på låg- och mellanstadierna samt att ge dessa lärare vissämnesspecialisering. Läramas möjlighet atl Qänstgöra över nuvarandestadiegränser bör ökas. i konstaterar attden modell fill utbildning som LUT 74 föreslår fömtsätter atl enlärarsystemelslopas. Nämnden är därvid tveksam till om denna förändring är fillämpbar i allasammanhang. Nämnden vill t. ex. peka på de befintliga glesbygdsskolorna, som iflera fall endast har en Qänst (lärare 1) inrättad. i anser att ett"omlottsystem" med lärare som täcker årskurserna 1 -6 resp. 4-9 äratt föredraga framför den av utredningen föreslagna modellen. i framhåller attstörte ämnesbredd än treämneskombinationer är nödvändig för att mindrehögstadieenheter i glesbygden skulle kunna upprättas. Ämneskombinationerna påhögstadiet borde breddas ytterligare. Dearbetsrättsliga reformerna har ökat behovet av en mera flexibel användning avlärare, t. ex. över stadiegränserna och för skilda arbetsuppgifter i skolanframhåller och fortsätter. En mera enhetlig lärarkårminskar spänningen mellan tillgång och efterfrågan genom att flexibilitetenökar. Det innebär också en vidgad möjlighet att inrätta och behålla småskolanläggningar. Det kan också innebära en jämnare fördelning av manliga ochkvinnliga lärare i de lägsta årskurserna. och Skola vill peka på två sakersom talar för en försiktig ökning av antalet lärare per klass i de lägreårskurserna. Klasslärarsystemet innebär ett slags "mångsyssleri",som försvårar intressevald specialisering och fördjupning. Enlärarsystemelinnebär även en risk för de negativa konsekvenser, som blir följden om lärarenoch en enskild elev av någon anledning inte kan fungera fillsammans. En ökningav ämnesbredden hos högstadiets lärare skulle ge lärare och elever en rimligchans att lära känna varandra, en lugnare inlärningssituation och eU bättre arbetsklimat. ställer sig positiv till enlärarutbildning, som gör att lärare och elever kan följas åt genom flerårskurser än . Denna kontinuitet får inte köpas på bekostnad av ennedskärning av lärarens ämneskunnande. SACOISR framhåller att förslaget innebär envälkommen förstärkning av utbildningen för de lärare som motsvarar dagens låg-och mellanstadielärare. som eleverna bör möta fler lärare i de lägreårskurserna, bör antalet lärare kring eleven i de högre årskurserna minskas.Det senare bör kunna åstadkommas genom en viss ökning av antalet undervisningsämnenför högstadieläraren. Samtliga nu verksammma lärare bör genomutbildningskompletlering få möjlighel atl ha tre undervisningsämnen. 1984/85:122 54 framtida lärarutbildning bör omfatta högst fyra ämnen.Kravet på ämneskunskaper för dessa lärare bör inte sättas lägre än vad som gäller för högstadieadjunkter. Även i framliden bör läramtbildningen utformasså att det finns möjlighet att få behörighet för Qänst i såväl gmndskola somgymnasieskola. Det är orealistiskt att söka inrymma all lärarutbildning förgmndskolan i en allmän utbildningslinje. Minsta antal lorde vara två linjer. LR kan inte fillstyrka enläramtbildning för gmndskolan enligt LUT 74:s förslag. I stället lägger LR framen alternativ modell. Skillnaden mellan förslagen är i korthet följande:klarare specialisering av läramtbildningen mol högre resp. lägre årskurser;specialiseringarna knyts fill årskurserna 1-6 resp. 4-9; läramtbildningenutformas så alt det blir lättare att vinna behörighet lill Qänsl vid såvälgrundskolan som gymnasieskolan än vad LUT 74 föreslår; behovet avämneskunskaper tillgodoses bättre; antalet ämnen för högstadieläraren ökas tillhögst fyra som en gruppering av ämnena efter samhörighet igrundskolans tim- och kursplaner eftersträvas. LR:s modell fömtsätter enutökning av utbildningsUden för framtida lärare i gmndskolans högre årskurser. TCO är i princip mot en utbildningav lärare för yngre resp. äldre elever och beklagar att LUT 74 inte kundepresentera en modell för en helt sammanhållen gmndskolläramtbildning.