prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — 1mhlen av 1970-lalel skedde ett skarpt trendbrott följd av bl.a. prisstegringarnapå olja och den delvis därav föranledda recessionen i den svenska ekonomin.Mellan åren 1973 och 1983 minskade den totala slutliga energianvändningen fråndrygt till ca , eller med ca I % . Dentoiala energianvändningen i omfattar förulom slullig inhemskenergianvändning även användningen av olja för utrikes sjöfart och som råvaraför icke-energiändamål (framför alll inom den petrokemiska Prop.1984/85:120 43 industrin)samt omvandlings- och distributionsförluster. Den lotala energianvändningenuppgick lill ca . Denslutliga användningen av energi fördelas normalt på sektorerna induslri,samfärdsel och bosläder, service m.m. Uivecklingen under perioden 1973-1983framgår av tabell 4.1. Tabell4.1 Slutlig energianvändning 1973-1983, TWh Bostäder, service m. m. Summa slutlig inhemsk energianvändning* * Pågrund av avrundning uppstår skillnader mellan summan av delposterna och Avanvändarna har industrisektorn minskat sinenergianvändning. har industriproduktionens volym varit islorl sett oförändrad. Den minskade energianvändningen kan förklaras dels avförändringar av industriproduklionens innehåll i riktning mot mindreenergikrävande produkter, dels av effekliviseringar i energianvändningen. Denspecifika energianvändningen, dvs. energibehovet per producerad enhet, minskadeunder med i genomsnitt 1,per är. Den specifikaoljeanvändningen har minskal betydligt snabbare, eller med 6,. Transportsektornsenergianvändning har varil relaiivi slabil sedan början av 1970-talel. Så gottsom hela energianvändningen i sektorn () ulgörs av oljeprodukter.Godslransporterna, som svarar för av sektorns lolala energianvändning,har ell nära samband med industriproduktionen och har i stort sett följt utvecklingenav denna. Effeklivise-ringen av energianvändningen har varil relativt svag inomdenna sektor. Energianvändningeni sekiorn bosläder, service m.m. utgörs till tre fjärdedelar av uppvärmning(inkl. varmvattenberedning) av bostäder och lokaler. Till denna sektor hänförsockså el för hushållsändamål, gatubelysning o.d., saml energianvändningen inomjordbruk, Irädgårdsnäring, skogsbruk, fiske etc. Sedan slulel av 1970-laletharen betydande minskning skett av den slutliga energianvändningen inomsektorn. Huvudorsaken lill della är en kraftig energihushållning, speciellt iden befinlliga bebyggelsen. har skärpta krav på energihushållningställts på nya byggnader. År1970 svarade oljeprodukter - inkl. oljor för fjärrvärmeproduklion -för nära 90%av sektorns energianvändning. var molsvarande andel . Denminskade oljeanvändningen har lill en del åsladkom- Prop.1984/85:120 44 mils genom en snabb ökning av elanvändningen. Fjärrvärmenhar också byggls ul kraftigt. har oljans andel avenergiinsatsen för fjärrvärmeproduktion minskat från lill drygl . Av inlresse är också elanvändningens utveckling. Under enlång följd av år fram till i början av 1970-lalel ökade användningen av el isnabb lakl. Under en slor del av ökade elkonsumtionen . Under 1970-taIet bröts denna utveckling. 1 första handberodde detta på de lågkonjunkturer som följde i spåren på oljekriserna åren1973 och 1979. fram till ökade elbehovetendast hälften så snabbt som tidigare, eller med i genomsnitt ca 3,per år.Under åren 1983 och 1984 har elanvändningen åter ökal markanl eller med ca 10%per år. Detta hänger samman med den starki ökade industriproduktionen samtidigtsom olja har ersatts av el inom induslrin dessa år. Vidare har elvärmeandeleninom sektorn bostäder, service m. m fortsatt atl öka. Dessutom harelförbrukningen i s.k. avkopplingsbara elpannor ökal kraftigt. F.n. har vi i , bl.a. till följd av den svagaelbehovsutvecklingen under större delen av tiden , engod tillgäng på elenergi till låg kostnad. Den väntade inkopplingen lillkraftsystemet av ytterligare två kärnkraftsblock med en sammanlagdproduktionsförmåga om ca förstärker kraftbalansen yllerligare.Jag har (avsnitt 3) redogjort för hur den goda tillgången påelproduktionska-pacilel bör utnyttjas. Den utveckling som jag nu har beskrivit innebär alltillförseln av energi har genomgått belydande förändringar . Detta illustreras i följande tabell. Tabell 4.2 Total energitillförsel (TWh) Vattenkraft,kärnkraft' Spillvärme - - 2 I Total tillförsel 465 JOO 403 100 ' Inkl. nettoimport av el Källa: var oljans andel av energilillförseln drygt 70%och knappi . Under 1980-talels första år har oljans andel minskalsnabbt. beräknas oljan ha svarat för ungefär hälften avenergilillförseln. har utnyttjandet av fasta bränslen ochvärmepumpar ökal väsentligt. 1984/85:120 45 Denstörsta ökningen har dock gällt elproduktionen. Elenergi svarade för ca25% av energitillförseln jämfört med . Denna snabba ökning har iförsta hand lillgodosetts genom utbyggnaden av kärnkraften. Oljans roll ielkraftproduktionen har minskat avsevärt. var oljans andel avenergiinsatsen för elproduktion . var molsvarande siffra . Föregen del vill jag anföra följande. Den ulveckling som jag jusl har beskrivitinnebär alt en belydande omslällning har skell av vårt energisy-slem sedan1980-lalels början. Bl.a. lill följd av slalliga insalser har en pålagligeffeklivisering av energianvändningen ägl rum i alla samhällssektorer.Samiidigi har vårl beroende av importerad olja minskat kraftigt. Förulom allSveriges försörjningsläge därigenom har förbättrats har vi nått belydandefördelar på andra områden, 1. ex. i form av en förbättrad miljö och en mindrebelaslning på vår bytesbalans. 1 många fall har också de slalliga saisningarnainom olika delar av energiområdd verksaml bidragit lill all upprätthållasysselsättningen i branscher som är av strategisk betydelse för den fortsattaomställningen av energisyslemel. Den snabba ulveckling och introduktion av nyenergiteknik som har skett ulgör en slor lillgång i delfortsatta arbelel med atl åstadkomma etl mer effeklivi och ändamålsenliglenergisystem. Viär således på räll väg. För all de mål för energipolitiken, som jag harredogjort för, skall kunna uppnås fordras dock forlsalta aktiva insalser inomenergiområdd. Av särskild beiydelse är därvid frågan om vilka åtgärder som börvidias för all siyra energianvändningens framlida ulveckling. Som en bakgrundvill jag försl redovisa bedömningar av energibehovet på kort och medellångsikl. 4.2Energibehovet på kort och medellång sikt har på regeringens uppdrag upprättat prognoser för användning ochtillförsel av energi . Prognoserna har redovisats irapporten (1984:7) Energiperspekliv 1970-95. Tillgrund för prognoserna har legal bl. a. följande förutsällningar. Denekonomiska utvecklingen har anlagils följa långUdsulred-nings (LU)allernäliv 1 för perioden fram lill . För liden fram lill harLU:s lägre lillväxiallernaliv valls. Delreala oljepriset förutsätts ligga något över dagens nivå. Deenergipolitiska styrmedlen förutsätts få i slorl sell samma inrikining som . Dd innebär bl. a. att nuvarande reglerings- och energiskattesystem antasbeslå, all forsknings-, ulvecklings- och bosiadsförbätiringspro-grammenvidmaklhålls, all informaiions- och uibildningsverksamheten fortsäller och altde konjunkiuranpassade investeringsprogrammen inom energiområdet antas fallabort. Meduigångspunkt i bl. a. dessa förutsättningar bedömer attenergianvändningens lolala nivå kommer all vara ungefär konsiant under periodenfram . Verket framhåller dock atl betydande osäker- Prop.1984/85:120 46 heter omger alla prognoser. prognoser inomenergiområdd har enligt verket visat sig slå fel främsl på grund av felakiigaförvänlningar om den ekonomiska utvecklingen. Men även en rad andra faktorerhar slor betydelse för del bedömda framlida energibehovet, exempelvis energiprisernasutveckling, utvecklingen inom olika industrisektorer etc. För atl belysaeffekterna på energibehovet av skilda antaganden i dessa avseenden redovisarenergiverket elt antal känslighdsbedömningar, som visar att även måttligaförändringar i grundantagandena ger betydande effekter på det bedömdaenergibehovet. Det huvudalternativ som redovisas i del följande är såledesomgärdat med betydande osäkerheter. För de olika användarsektorerna gör verketsammanfattningsvis följande bedömningar. Inom industrin har energianvändningen minskat sedan1970-talets början på grund av låg tillväxt och i ungefär lika storutsträckning till följd av strukturförändringar och energieffektivisering. Åvenför perioden fram förutses ungefär lika stora minskningar avenergianvändningen på grund av slrukturella förändringar resp. effeklivisering.Dessa minskningar uppvägs dock av ökade energibehov på grund av den förväntadeindustriella tillväxten. Inom transportområdet har inte utvecklingen ochintroduktionen av energisnålare fordon varil tillräcklig för atl uppväga ettökal transportarbete och en utveckling mol tyngre fordon. Delta gäller försåväl person-som godstransporter. Verkel räknar med alt energianvändningen inomdenna sektor kommer all öka . Sektorn bostäder och service m. in. kännetecknas av ettintensivt energisparande - minskad netioenergiförbrukning och övergäng tilluppvärmningsformer med högre verkningsgrad (el och fjärrvärme) - vilkel harlell lill alt energianvändningen har minskat. Dessa tendenser bedöms bestå tillår 1995. Nybyggandel blir energisnålt och får fortsatt låg volym. Sammantaget innebär energiverkels prognos all den samladeslutliga energianvändningen bedöms bli nära nog fram lillår 1995. Betydande förskjutningar förutses dock mellan de olika användarsektorerna.Detla illustreras i tabell 4.3. Tabell 4.3 Slutlig energianvändning 1983-1995, TWh Bostäder, service m. m. Summa slutlig inhemsk energianvändning* På grund av avrundning uppslår skillnader mellan summanav delposterna och Prop.1984/85:120 47 Energiverketredovisar också bedömningar av elanvändningens utveckling. Användningen av el- exkl. nätförluster - bedöms uppgå till och lill år1995. Deltainnebär en genomsnittlig årlig ökningstakt om för och0,för . Användningen av el väntas öka fram lill ,bl. a. till följd av alt oljepannor byts ul mot elpannor. Mellan åren 1990 och1995 blir ökningen mindre. sker en ändring iförbrukningsmönstret, från elpannor till eldrivna värmepumpar och annan mersvårersälllig el. 1 förulsällningarna förenergiverkels prognos ingår att den prognosUse-rade eleflerfrågan kanUllgodoses genom i huvudsak vatien- och kärnkraflsproduklion och all endasl ellmindre lillskoit av industriell mol-iryckskrafl och kraflvärme erfordras. Detlagör atl de kortsiktiga marginalkostnaderna - som till slor del besläms av devid varje tidpunkt högsta rörliga koslnaderna för den krafl som produceras ikraftsystemet - blir låga. Samiidigi är de långsikliga marginalkostnaderna -som bl. a. betingas av de toiala koslnaderna för sådan kraftprodukiion som påsikl behöver Ullföras krafisyslemel - höga. Energiverkei förulsäller iunderlagd lill sina prognoser all prissättningen på el besläms av denkortsiktiga marginalkostnaden . Energiverketbedömer efler hörande av kraftindustrin att nuvarande låga elpriser kommer attbestå in på 1990-lalet. I verkels prognos för ingår därför somförulsättning all elpriserna är reall oförändrade fram . Under 1990-lalel bedömsenligi energiverkei användningen av el växa i kapp produklionskapacilden, såalt nya produkiionsanläggningar måste tas i anspråk. Därigenom vänlas det s. k.råkraflprisel stiga under höglasttid. Mottryckskraft iinduslrin samt kraft värmeverk bedöms kunna lämna begränsade bidrag Ullelproduktionen, men lill högre koslnader än vallen- och kärnkraftverken. Denbedömda elanvändningen moisvarar en nettoproduktion om ca . Kraflsam,kraftproducenternas samarbelsorgan, har presenleral prognoser förelbehovet . anges elbehovet bli och förår (exkl. nälföriuster), dvs. för båda åren någol högre värden äni prognoser. Närdet gäller fördelningen mellan olika energikällor förutser energiverketbelydande förändringar. Energiverkei bedömersåledes all användningen av olja kommer all fortsätta all minska. följd avdels fortsatt energihushållning, dels fortsatt oljeersättning. Även vid lägreinternationella oljepriser än de prognostiserade bedömer verkel atloljeersättningen kommer atl fortsätta fram , om än i långsammarelakt. Användningen av el och, i än högre grad, fasla bränslen väntas därmed ökaunder prognosperioden. Denav bedömda utvecklingen illustreras i tabell 4.4. Prop.1984/85:120 48 Tabell4.4 Total energitillförsel , 1990 och 1995 enligt prognos 169 40 70 17 46 II 127 30 7 2 "inkl. värme från värmepumpar Somframgår av tabellen bedöms den totala tillförseln av energi uppgå till ca 410TWh och ca . Olja väntas svara för av dentotalt tillförda energin , jämföri med . (Naturgas ingårmed är 1990 och .) Fjärrvärmenbedöms öka långsammare än enligt lidigare prognoser. Enligt verkets bedömningkommer nivån på värmeleveranserna alt understiga år 1995.Energiinsatsen väntas också få en annan sammansättning än . Andelenenergi från värmepumpar väntas öka kraftigl, liksom användningen av inhemskabränslen. Oljans andel väntas fortsätta alt minska. Användningenav kol vänlas bli lägre än tidigare beräkningar har gett vidhanden. Den totala användningen av ångkol (kol för el- och värmeproduktion)beräknas nu till ca 3 miljoner lon och 4 miljoner lon år 1995.Användningen av inhemska bränslen vänlas öka från är 1983 lill år1990 och . Föregen del vill jag anföra följande. Enligtenergiverkels bedömning kommer energianvändningen atl öka i mycket begränsadomfattning . Inom ramen för den i stortoförändrade nivån förutses belydande förskjutningar både mellan olika energislagoch mellan olika användarsektorer. Oljans andel väntas således fortsätta attminska, medan användningen av bl. a. el och inhemska bränslen antas öka.Energibehovet för uppvärmning bedöms fortsätta att minska, medan en viss ökningav energianvändningen förutses inom både industrin och transportsektorn. Jagkan i huvudsak anslula mig till bedömning när del gällerutvecklingen av det samlade energibehovet. Enligt min mening bör vi strävaefler att hålla högst oförändrad nivå för energianvändningen. Ienlighet med de riktlinjer som jag redogjorde för bör ansträngningarnariktas in på att åstadkomma en så effektiv och rationell energianvändning sommöjligt i alla samhällssektorer. Ett lågt energibehov ger oss väsentligafördelar från bl.a. beredskaps- och miljösynpunkl. De senasle årens ulvecklinghar också visat atl en fortsatt minskning av enérgianvänd- Prop.1984/85:120 49 ningen är väl förenlig med fortsatt ekonomisk tillväxt.Det råder således inget motsatsförhållande mellan fortsatt hushållning medenergi och möjlighelerna att uppnå de övergripande målen församhällsutvecklingen. Tvärtom medför en effekiiv energianvändning i allasektorer bällre möjligheter all åsladkomma den önskade utvecklingen. Ulöver energianvändningens lolala nivå är dess fördelningpå olika energislag och på olika ändamål av cenlral beiydelse. Del ärexempelvis angeläget alt el används på ell sätl som inle låser oss i etl högtelberoende för framliden. Samhälld har betydande möjligheter atl genom olika lyperav styrmedel påverka såväl energianvändningens nivå som dess sammansättning.Om utvecklingen i något avseende visar tecken på alt energianvändningen är påväg in i oacceplabla banor måste statsmakterna handfast och besläml kunnaingripa med korl varsel för alt påverka utvecklingen i önskad riktning. Enviktig uppgifl för energiverkei är alt noga följa utvecklingen inom olikadelar av energiområdet och vid behov föreslå åtgärder för atl korrigera denförväntade utvecklingen. Därigenom kan en hög grad av handlingsberedskapupprätthållas. När del gäller målen för energianvändningen vill jaganföra följande. Nuvarande riktlinjer för energipolitiken innebär bl.a. attoljans andel av vår samlade energitillförsel inte bör överstiga år 1990.När det gäller användning av kol innebär gällande riktlinjer all användningenkring skall begränsas till högst ca . Dessa mål böräven fortsättningsvis ligga fast. Med uigångspunkt i de båda snabba och djupgåendeförändringar i prisnivå, försörjningsläge elc. som kan inträffa på längre siktför olika energislag krävs flexibilitet och handlingsberedskap. Utgångspunktenför energianvändningen och dess fördelning på energislag bör därvid vara attefterslräva en samhällsekonomiskt rationell användning med utgångspunkt från derelativa priserna på olika energislag och förändringar i dessa. Mol den bakgrunden är det olämpligt att låsa fastlångsiktiga, kvantitativa mål för användningen av olika energislag. Del äremellerlid nödvändigl atl löpande och ingående följa utvecklingen av framföralll oljeanvändningen och - vilket bl.a. framhålls i EK 81 - att analysera desamhällsekonomiska konsekvenserna av olika länkbara utvecklingsföriopp vadgäller oljeprisutvecklingen, liksom att inventera vilka ålgärder som kan sättasin i olika fall, allt i syfte att uppnå nödvändig handlingsberedskap. För vissa delområden kan det dock finnas skäl attprecisera vissa mål. Jag ålerkommer till detta i det följande. Jag vill i dettasammanhang informera om all utredningen (I 1984:02) om el och inhemska bränslen() f. n. bedriver etl arbete som bl. a. syftar till att ange riktvärden förenergianvändningen i olika lyper av byggnader. Enligt vad jag har erfaritkommer en rapport att lämnas . Däremot finns det enligt min mening ingen anledning attställa upp ett preciseral, kvantitativt mål för den totala energianvändningen.Strävan bör 4 1984185. 1984/85:120 50 som jag jusl nämnde vara all energianvändningen iframliden inle skall överstiga dagens nivå. som jag har berört, ges encentral roll vid Ulformningen av energisyslemel. Jag ulesluler inle allkommunerna kan finna det ändamålsenligl all lör egen del ställa upp mål förenergianvändningens utveckling. Jag har i del föregående (avsnitt 3) redogjortlör de överläggningar som jag f. n. bedriver med kommunerna. 1 anslutninghärtill avserjag att också diskulera behovel och utformningen av mål förarbetetpå lokal nivå. Bedömningar av energibehovel på , dvs. eflermillen av 1990-lalel, har gjorts av bl.a. EK 81, () och i rapporten (Ds 1 1983: 18) på energi, som är en underlagsrapportlill EK 81. EK 81 konsialerar all det är svårt att bedömaenergibehoven på längre sikl. Kommillén anser därlör all man inle bör göra enregelrätt prognos för energianvändningen. 1 slälld bör man räkna med eu brettintervall för energianvändningens länkbara utveckling, främst lör att belysa deproblem som statsmakterna kan ställas inför i framliden. Tubeli 4.5 Energibehovet och år 2UI0 (TWh) enligtEK 81 Undre grans Tolall El Övre gläns Tolall El Bosläder, service m. m. 1.50 40 60 2 100 50 200 70 100 3 I.SO 80 ca 450 ca 150 Som framgår av tabellen bedöms del toiala energibehovet år2010 uppgå lill mellan 300 och . Elbehovet (exkl. näiföriusier) bedömsbli mellan 90 och . I sill remissvar på EK 81 betonar statens energiverk altdet finns för många osäkerheter för att man skall kunna göra någrapreciseringar, men anser atl del förefaller mindre troligt atlenergiförbrukningen skulle ligga vid den lägre gränsen i EK 81 :s intervall.Della gäller särskilt elförbrukningen som enligi snarare kanvänlas ligga över än under . Denna uppfallning delas av kraftindustrin. anser i sill remissvar att undre gränsen i EK 81:s intervallförelbehoven inle är rimlig om, som EK 81 förutsätter, elvärme ochvärmepumpar kan komma atl finnas kvar i slor utsträckning vidkärnkraftsavvecklingen. Kraftsam hävdar alt elkraftsbehovet på lång sikt måsleförulsällas ligga väsentligt över och alt /år bör varalägsla plane- Prop.1984/85:120 51 ringsmål.Svenska kraftverksföreningen anser alt EK 81;s betänkande inte innehåller någrafakta eller resonemang som övertygar om all en pålaglig framtida minskning avelförbrukningen skulle vara sannolik och anser därför att en miniminivå förplaneringen på lång sikt bör vara (inkl. föriuster). Fleraremissinstanser, bl.a. och vUlaägareförbundanser att EK 81 underskattar möjligheterna till effeklivisering avelanvändningen. Liknande synpunkter framförs av Älvräddarnas samorganisation,som anser att en elanvändning om ca är fullt möjlig. IVAhar i rapporten och ekonomi (nr 270) studeratdet svenska energisystemet fram till ungefär med utgångspunkt i fyragrundscenarier. I två av dem förutsätts att beslutet att avveckla kärnkraftenupphävs och i två att kärnkraften avvecklas . EnligtlVA:s bedömning kommer energibehovet omkring att uppgå totaltmellan 365 och , varav el. IVA framhåller dock - i likhetmed EK 81 - de slora osäkerheter som vidlåder varje bedömning på så lång siktsom dd här är fråga om. IPerspekliv på energi analyseras bl.a. möjligheterna till energihushållninginom de olika användarsektorerna. Enligt utredningen kan en energistrategiutgå från högt ställda mål vad gäller att reducera energianvändningen. Entotal energianvändningsnivå på omkring förefallerenligt rapporten vara tekniskt och ekonomiskt försvarbar, dvs. ca 100-200TWh/år lägre än dagens energianvändning. Användningen av el - exkl.nälföriuster - bedöms kunna begränsas till ca . 1 den angivnaelförbrukningen ingår inte el som förbrukas i eldrivna värmepumpar eller el föruppvärmningsändamål. Föregen del vill jag anföra följande. Frågan om energibehovets ulveckling pålängre sikt är av central betydelse för hur vi skall uppnå de energipolitiskamålen, och i synnerhet målet atl avveckla kärnkraften. Jag delar EK 81 ;s ochde flesta remissinstansers uppfattning att det inte är meningsfullt attprecisera ett kvantitativt mål för energibehovet på lång sikl. I stället börett brett intervall tas som uigångspunkt för den energipolitiska planeringen.Samtidigt bör en hög handlingsberedskap upprätthållas för atl göra det möjligtatt vid behov snabbt vidla åtgärder för att påverka utvecklingen. Minegen bedömning är dock att det bör vara möjligt att även på längre sikl strävamot en i huvudsak oförändrad nivå för den samlade energianvändningen. Ommöjligt bör den också minskas. Även i det längre tidsperspektivet måste en högambitionsnivå upprätthållas när det gäller att effektiviseraenergianvändningen i allmänhet och elanvändningen i synnerhet. Vi bör såledesaktivt och målmedvetet sträva efter att åstadkomma en god energihushållninginom alla sektorer. 1984/85:120 52 5 Energianvändning S.l Inledning Jaggår nu över till att närmare beskriva de rikllinjer som jag anser bör gälla föranvändning av och hushållning med energi under liden fram millen av1990-lalel. energipoliliska beslui ingick ell samlal energihushållningsprogram. Målelför programmet är atl - med beaklande av samhälleliga mål och ekonomiskaförulsällningar - nå lägsla möjliga nivå på energianvändningen.Ansträngningarna riktas särskilt in på att minska användningen av olja. Delframhålls dock att hushållningsprogrammd bör ulformas så alt uppnåendet avvikliga samhällsmål - l.ex. god lillväxi, full sysselsättning och regionalbalans - underlättas. Denna inrikining innebär exempelvis alt en ökadenergianvändning lill följd av ökad industriproduktion inte skall anses slå istrid med slrävandena all åsladkomma en god energihushållning. Rikllinjernaför hushållningsprogrammd innebär all hänsyn skall las till de svaga gruppernai samhällel. Vidare skall ålgärderna inom programmet medverka lill bl. a. engod miljö. Delframhålls vidare all en effekiiv energihushållning innebär au ålgärder förenergihushållning avvägs mot åtgärder för energitillförsel. Sådana avvägningarmåsie i slor utsträckning ske med hänsyn till de förhållanden som råder lokalt. Energihushållningsprogrammelomfattar energianvändningen i alla samhällssektorer. Det omfattar såvälbefinlliga som nya byggnader, anläggningar, industriprocesser m.m. Vidareingår åtgärder för all la fram och inlroducera ny leknik för energihushållning. Destyrmedel som används för alt genomföra programmel beskrivs på följande sätl.En uigångspunkt för energihushållningen är aii energianvän-darna får betala ettpris för att utnyttja olika energislag vilket så långt som möjligl avspeglar desamhällsekonomiska kostnaderna för produktion och distribution av energin.