prop · G80363 · 1984-12-31 00:00:00 — Till vad som anförts i betänkandet i avsnittet 5.2,2. villkonsistoriet i det här sammanhangel slutligen framhålla att hovförsamlingen -eftersom församlingslagens bestämmelser är tillämpliga på den - utnyttjatmöjligheten i lagens övergångsbestämmelser punkt 4 all särskilt förbehålla sigatt i ställel för församlingslagen lillämpa äldre ordning där denna i nägolhänseende kan avvika frän vad som annars enligt den nya lagen skall gällarörande församlingsstyrelsen, 5.6 Författningar om tillsyn över vissastiftelser Cirkulärbrev angående konsistoriernasredogörelseansvar för förvaltningen av de under deras vård lämnade medel (punkt31). Enligt cirkuläret skulle konsistorierna för varje är upprätta räkning överde stipendiemedel, som stod under deras vård, och över alla andra inkomster somanordnats lill de högre eller lägre läroverkens understöd och somkonsistorierna mottagit lill förvaltning. Räkningen skulle med därtill hörandeverifikationer avlämnas lill vederbörande länsstyrelse, som hade att insändaden lill kammarrevisionen för granskning. Cirkulärbrev till konsistorierna angående derastillsyn över alla, till förmån för akademier, gymnasier, katedral- ochtrivialskolor gjorda, enskilda donationer saml andra fromma stiftelser (punkt36). Genom cirkuläret ålades konsistorierna dels tillsyn över enskildadonationer till förmån för akademier m.fl., vare sig donationerna blivilställda under konsistoriets vård eller ej, dels en allmän tillsyn över allasädana fromma stiftelser som inte blivit ställda under särskild publikstyrelse. Cirkulärbrev med förklaring angående iunderdånighet väckt fräga om konsistoriernas åliggande att infordra årligaredogörelser för och granska de inom varje stift lill förmån för akademier ochskolor anslagna donationsmedel (punkt 38). Genom cirkuläret anbefalldeskonsistorierna alt hos kammarkollegiet uppgiva de stiftelser tillundervisningsverken, som då fanns i varje stift, jämte de personer, som hadeatt redovisa för stiftelserna. Enligt 22 8 lagen (1929:116) om tillsyn över sliflelserskall de bestämmelser, som meddelats i 1788, 1806 och cirkulär inte fillämpaspå stiftelse som står under tillsyn enligl denna lag. Utredningen framhåller (s.73) all breven bör revideras i samband med den inom justitiedepartementetpågående revisionen av stiftelselagstiftningen. Kollegiet vill erinra om attdomkapitlens verksamhet och de medel, som de förvallar, är underkastaderevision av kammarkollegiets revisionskonlor. Enligl kollegiets mening ärcirkulären obsoleta, och de kan därför upphävas utan ytterligare utredning. De delvis föråldrade, omodernt redigerade,svåröversiktliga och utspridda författningar som nämns under detta avsnitt är -som inledningsvis framgått -en stor grupp inom denna sektor. Bland deföreskrifter som lagits upp har bl. a. noterat dem från åren 1788,1806 och 1809 (5.2.8. s. 72 ff) som avser tillsyn över vissastiftelser och bekräftar att de i många hänseenden är sä föråldrade alt de intekan efterlevas. Prop.1984/85:63 35 ifrågasätter om författningarna under punkt 36och 38 längre har nägon aktualitet. har i vart fall inle såvitt ärkänt fullgjort de åligganden rörande donationer underställda universitet ochskolor som stadgas. Cirkulär till statskontoret och samlliga sliftsnämnderom fastställande av hyra för tjänstebostad ät präst (punkt 271). I cirkuläreterinrar Kungl Maj:l om att siiflsnämnd enligt 8 S kungörelsen, numeraförordningen om förvaltning av kyrklig jord. fastställer hyra för ijänslebo-stadpä prästgård och förordnar att hyra för tjänsteboslad åt präst även i annalfall skall fastställas av siiflsnämnd. Grundläggande regler om tjänsle-bosladshyram. m, finns dels i kungörelsen (1961:333) angående ijänstebos-tadshyra m.m.,dels i kungörelsen (1961:334) angående bränslekostnads-gottgörelse lillinnehavare av vissa tjänslebosläder. Kungörelsen angående Ijänslebostadshyrahar inte tagits med i sammanställningen, eftersom den enligt uiredningen (s.41)saknar en uttrycklig anknytning lill . Däremol finns kungörelsenom bränslekostnadsgotigörelse med i sammanställningen (punkt 188). Isammanställningen har också lagits med kungörelsen (1968:649) om vissa tjänslebosläderm.m. inom offenllig verksamhet (punkt 240). Kollegiet vill erinra om all enligl elt avtal 1983-11-25mellan arbetsgivarverket och berörda arbetstagarorganisationer tjänstebostadstvångetskall finnas kvar - förutom för tjänstemän inom utrikesförvaltningen och förlandshövdingar- bara för präster med statligt reglerade anställningar. Och enliglen särskild överenskommelse mellan parlerna skall kungörelsen om bränslekostnadsgotigörelseupphöra alt gälla fr,o,m. Med anledning av avtalet ochöverenskommelsen kommer enligt vad som kollegiet erfaril alt läggas framförslag till bl. a, en präsibosiadsför-ordning, genom vilken upphävs 1961 årskungörelserom ijänslebostadshyra och bränslekostnadsgotigörelse samt 1968 årskungörelse om vissa tjänslebosläder m. m. inom offenllig verksamhei. Enligtförslaget till prästboslads-förordning bestäms hyran för bostaden avstiftsnämnden. Förut nämnt cirkulär om fastställande av hyra för tjänstebosladål präst skulle därmed upphävas. Statens löne- och pensionsverk; På s. 75-76 anför utredningen att vissa uppgifter, som harförfaltningskaraklär utfärdats i form av förvallningsbeslul. SPV har i och försig inle nägol att erinra mot all föreskrifterna i "Kbr den 27 maj 1970till SPV angående 1968 ärs kyrkomötes skrivelse, nr 41, om rätt för präst att ipensionshänseende tillgodoräkna tjänstgöring hos internationellt organ"som utredningen föreslår utfärdas i form av förordning. Därvid måste man tänkapå de problem som beror pä att bestämmelserna i sin nuvarande form även gällersom kollektivavtal. Parlerna på den statliga arbelsmarknaden har f. ö. inlettdiskussioner som är avsedda all leda lill ett nytt statligt pensionsavtal. 1984/85:63 36 Sannolikl kommer föreskrifterna i bl. a. nämnda Kbr all tas in som specialbestämmelser till del nya avtalet. Bland föreskrifter som eventuellt bör utfärdas i förordninganser sig domkapillet böra nämna ämbetsskrivelsen angåendelöneförmåner ät viss personal vid stiftsnämnden vid dellagande i skogsveckansförhandlingar, som är obsolet, Fräga som avses med cirkuläret bör ju numera tasupp som en ordinär intern fråga om de medel myndigheten kan satsa päfortbildning inom ramen för sin budget, där inte specifik anslagspostför ändamålet finns. tillstyrker förslagel att sammanföraföreskrifterna rörande utbildning, tjänster, löneförmåner, delegationsärenden m.m. till en författning. Med anledning av utredningens förslag att mötes beslul1593-03-20 bör vara kvar vill personalförbundet ifrågasätta om del ens är möjligtalt upphäva mötes beslut eftersom detta fattats av etl koncilium, sominte har någon motsvarighet . tillstyrker utredningensförslag att författningarna om kyrkomusiker bör vara kvar men få en översyn avkyrkomusikeml-redningen. En hel del av de föreskrifler som avses kvarstå börsålunda kunna efter viss omarbetning överföras till annan författningstext,exempelvis punkten 206 cirkulär som reglerar bl. a. rätlen attbetala ersättning åt särskild värderingsman i samband med försäljning ellerförvärv av fast egendom. Sä länge en bestämmelse av detta slag återfinns i eltcirkulär som inte formellt har anknytning till annan förfaltningslextföreligger alllid risk, alt den icke uppmärksammas vid det lillfälle denbehöver tillämpas. Synpunkter på det fortsatta utredningsarbetet Vad gäller uiredningens synpunkter på författningar sombör ses över vill cenlralstyrelsen framhälla alt den genomgäng av 1686 ärskyrkolag med anslutande författningar som äger rum genom centralstyrelsensförsorg inom arbetsgruppen för kyrkoordning, kyrkostadga m. m. måste få laskälig lid i anspråk, eftersom arbetet är förenat med den nödvändiga systematiseringenav del framtida kyrkliga regelsystemet. Cenlralstyrelsen anser därför alt Prop.1984/85:63 37 arbelel under uiredningens etapp 2 måste bedrivas medutgångspunkt från kyrkans intresse av alt den gamla kyrkolagen ges en värdigoch ändamålsenlig efterföljare. Föga står därvid att vinna genom all forceraarbetet inom kyrkoförfattningsutredningen mer än den kyrkliga arbetsgruppen kanfölja jämsides. En begränsning av den av uiredningen påtalade sväröverskådlighelenav bestämmelserna genom en sammanföring lill etl minskat antal författningar äretl önskemål för enklare hantering av föreskrifterna. och kyrkomötens utredningsnämnder saml1982 års och 1983 ärs kyrkomöten har betonat, att en nära samverkan ochsamordning mellan kyrkoförfattningsutredningen och centralstyrelsensarbetsgrupp för kyrkoordning, kyrkostadga m. m. säväl arbelsmässigt somtidsmässigt mäste komma till stånd. Detta antyds också i kyrkoförfatlningsutredningensdirektiv. Detsamma framhölls av kyrkomötes utredningsnämnd i dessbetänkande 1983:1 s. 226: "Mycket av det som regleras i 1686 årskyrkolag synes i mer eller mindre förändrad form böra ingå i kyrkoordningeneller kyrkosladgan. Arbetet med kyrkoordningen och kyrkostadgan bör därförsamordnas med en avveckling av kyrkolagen. Detla är nödvändigt även avlagtekniska skäl". Det slår klart , alt de uppgifter, som i dellasammanhang åvilar staten och kyrkan, dels berör mest vitala inlressendels lill sin omfattning svårligen kan avgränsas utan kommer att avse detkyrkliga regelsystemet i sin helhet. Av den anledningen är det uppenbart, altutredningsarbetet bör tillåtas fortlöpa utan tidspress. kyrkomötes utredningsnämnd har i sillslutbetänkande, avsnitt 5.3., behandlat de allmänna principerna för kyrkomötetsroll i normgivningen, och i avsnitt 6 framlagt förslag lill fördelning av normgivningmellan riksdag/regering och kyrkomöte på olika ämnesområden. kyrkomötehar godkänt förslaget och därmed således uttalat att delta bör ligga till grundför det fortsatta arbetet härvidlag. De synpunkler, som ulredningsnämnden framförti silt slutbetänkande, vad avser ovannämnda avsnitt om fördelningsprinciperna,bör tillmätas avgörande betydelse vid översyn av kyrkoförfattningarna. Förbundet finner det angeläget att den av kyrkoförfaltningsulredningenpåbörjade översynen av del kyrkliga regelsystemet genomföres. De kyrkligabestämmelserna är tillkomna och kringspridda inom vittskilda rättsområden. Delta gör alt kyrkolagfarenhetsområdel är mycketsvåröverskådligt och stundom svårtiUämpat. Ännu lillämpliga och behövligabestämmelser bör komma eventuellt i en mera tidsenlig form, jämte tillkommandebestämmelser systematiseras med hänsyn till ämnesområde och vikt (jfr det gamlabegreppet kyrkoordning och kyrkostadga) och samlas i en kyrkans författningscodex. Prop.1984/85:63 38 Avslutningsvis vill förbundet särskilt betona, all delfortsatta översynsar-betel i erforderlig utsträckning tar hänsyn till även deteologiska grunder som kan ligga bakom de äldre bestämmelserna och som forlfarandeär relevanta, varför förbundet föreslär att en i kyrkolagfarenhel erfarenleolog knyts till utredningen som expert.