prop · G803101 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna kostnad samt den ökade hyreskostnaden under innevarandebudgetår, , har inte tagits med vid beräkningen av SGU:s anslag.Medel för atl täcka dessa koslnader, sammanlagt . bör ställas lill SGU:sförfogande under innevarande budgelår. Jag hemställer atl regeringen föreslär att till geologiska undersökning: Geologisk karieringm. m. på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för /85 anvisa eltreservaiionsanslag av I . 1984/85:101 17 [3j E 21. Anläggningarna i Rimsladuppfördes 1960- 1965 av AB Atomenergi (numera Studsvik EnergiteknikAB) för utvinning av uran ur alunskifferlagrets uranrika zon. Anläggningenkördes i provdrift under /66 och därefter i produktion /69. Från /70 har anläggningen använts för processuivecklingavseende uranutvinning saml avancerade processer som syftar lill utvinning avflera produkter ur skifferråvaran. Sedan år1978 ägs av Ransiad Skifferakiiebolag (RSA) med AktiebolagetSvensk Alunskifferulveckling (), () och (Studsvik) som ägare. ägs i sin tur av och budgetåret 1978/ 79 har verksamheten i finansierats med ettstatligt villkorslån om totalt 128 milj. kr. Verksamhelen i har när Ransiadsverketsysselsatte ca 200 personer successivt trappats ned. Ijanuari 1984 varsladesde 20 kvarvarande anställda och de flesta har hittat andra anställningar. Den verksamhel som återstår på det slora industriområdetär i princip fastighetsförvaltning och drift av vatten- ochreningsanläggningar. sker inom ramen för RSA. Den forskning som bedrivits i RSA med slaggande förgasningpå uppdrag av är avslutad. En viss forskningsverksamhet bedrivs dockpå renl kommersiella grunder av del nystartade . De uppdragsom erhållits ligger inom del hydrometallurgiska områdel och uiförs i Ranstadsbolagetslokaler. De intressenter (, och Studsvik) som har deltagiti utvecklingen av förgasningsprocessen. har inget intresse av atl driva arbelelvidare utan särskilda medelsiillskolt. När det stod klart alt planerna påuranutvinning i Ransiad inte skulle fullföljas påbörjades de forsla arbetenamed atl återställa områdel. Betydande insalser har skett för alt återställadelar av såväl lakrestområdet som dagbrottsområdet. Det har ocksä bedrivitsviss försöksverksamhel med rekuliivering av vissa markytor. Bland de arbeten som återstår kan nämnas l.ex. dagbrottetsväslra del och dilhörande transporttunnlar. Vidare återstår kanterna på lakrestområdet.På sikt måsle slällning las lill om dagbrottet och underjordsanläggningarnakan vattenfyllas. Vidare måsle ålgärder vidtas för slutlig återställning av lakresiområdeoch dilhörande vaiienreningssyslem. Enligt etl konsortialavial mellan Studsvik, ochBoliden har Studsvik åtagit sig atl ensamt svara för de ekonomiskaförpliktelserna avseende återslällningsarbelena vid en eventuell nedläggning avverksamheten vid . Gällande koncession för brytning av alunskiffer utlöpervid utgången av 1984/85:101 18 Tillräckliga moliv föreligger enligt RSA inle fören begäran om en förlängning av bolagets brylningskoncession. Studsvik har i skrivelser till regeringen den 30 augustioch hemställt om medel för all i samband med all brytningskoncessionenupphör la fram underlag för del fortsatta återslällningsarbe-lel. Bolaget har definierat fyra skeden i projeklel: programskedel,ulred-ningsskedel, återställningsskedet och uppföljningsskedel. Det första skedetgår att beskriva och kostnadsberäkna med noggrannhel, medan de därefterföljande skedena nu endast kan beskrivas översiktligt. Programskedet syftar enligt Studsvik till att tillsammansmed berörda kommuner och myndigheter översiktligt kartlägga problemområden,skissera möjliga ålgärder samt belysa framtida användning av de åtgärdademarkområdena. Programskedet kommer enligt bolaget all resultera i ett eller fieraförslag till åtgärder. Arbetet i denna första fas beräknas ta ca ett halvt lilletl år i anspråk och kosta . Den efterföljande utredningsfasenberäknas behöva ta 1 -i anspråk och kosta ca 3,5 milj. kr. Vid riksdagsbehandlingen av regeringensproposition om forskning (prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407)konstaterade närings-utskottet alt frågan om återställningsarbeten i Ranstadbereds inom . Utskottet anförde alt regeringen borde verkaför en fortsättning av verksamheten vid . Detta skulle ske genom atlbefintliga anläggningar och kompetens utnyttjas för fortsatta forsknings- ochutvecklingsinsatser. Utskottet ansåg att en viss forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom området förgasning bör drivas vidare underåtminstone den närmaste treårsperioden. Inom området våtkemisk metallutvinningborde enligt utskottet en fortsatt verksamhel kunna bedrivas med klart affärsmässigautgångspunkter. Utskottet påpekade också att bolaget hade all förvalta vissafastigheter. Vad beträffar finansieringen av forskningsverksamhelen m. m.skulle enligt utskottet prövas möjligheterna alt inom ramen för tidigarebeviljade medel lösgöra resurser härför. Utskottet anförde alt så skulle kunnaske genom att bolagets intressenter återbetalar återstående lån i snabbare taktän vad som gäller enligt nuvarande lånevillkor. Regeringen borde, ansågutskottet, ta upp förhandlingar med intressenterna enligt dessa riktlinjer. beslutade (rskr 407) i enlighel med ulskollelsförslag. För egen del vill jag anföra följande: De tekniker och ingenjörer som var verksamma i det numera planenligtavslutade projektet för slaggande förgasning är inte längre kvar i RSA. Nägon förgasningsverksamhetförekommer således inte längre. Del är därför enligt min mening svårt attgenomföra det av föreslagna fortsaita forsknings- ochutvecklingsarbetet vid . 1984/85:101 19 nings- och ulvecklingsarbete skulle möjligen till myckethöga kostnader kunna återupptas med hjälp av konsuller och inhyrd personal. F. n. pågår verksamhel med förgasning av fasla bränslenframförallt vid Studsvik men även vid l.ex. Metallurgiska forskningsslaiionen iLuleå (MEFOS). Den verksamhet som bestrids med medel från energiforsk-ningsprogrammelsker inom delprogrammet Bränsleförädling, som administreras av slatensenergiverk. Del ankommer på statens energiverk atl utifrån de riktlinjerriksdagen lagl fast ta ställning till hur medlen inom delprogrammelBränsleförädling skall användas. Energiverkei finansierar verksamhet som ärinriktad bl.a. på generell förgasningskunskap. Med de begränsade resurser som slår till buds förforskning inom området förgasning av bränslen är det angeläget alt hållasamman verksamhelen så atl högsta möjliga effekiiviiel uppnås. Eltåterupptagande av förgas-ningsverksamhelen i Ransiad skulle försvåra detla. När del så gäller möjligheten atl omförhandla ålerbetalningsvillkorenför del lämnade statliga lånet, gör jag efler kontakter med låntagaren följandebedömning. Del är i och för sig möjligl all förhandla med låntagaren med syfteatt nå en snabbare återbetalning av lånei. En förutsättning för atl etl sådantresultat skall uppnås är dock. all slalen är beredd alt ekonomiskl kompenseralåntagaren för de försämrade villkoren. Jag finner det därför inte meningsfulltalt gå vidare med förhandlingar i frågan. När del gäller brytningskoncessionen delar jag RSA:s uppfallningall del saknas förutsällningar för en förnyad koncession. I likhel med RSA och Studsvikanser jag därtör att förberedelser för återslällningsarbelena bör inledas.Enligt koncessionsvillkoren skall bolaget bl. a. vidtaga nödvändiga åtgärderfor att allteftersom fyndigheten tillgodogörs återställa marken i lämpliglskick och därvid ställa sig till elterrältelse de föreskrifter i natur-vårdandesyfte som efter hörande av bergmäsiarämbetei kan komma allmeddela. Vidare kan regeringen enligt koncessionsvillkoren meddela yllerligarevillkor. Genom en förstudie i samråd med bl.a. berörda myndigheler bör olikaalternativ kunna analyseras och värderas. har därefter allmeddela föreskrifier för återslällningsarbelena. Studsvik har i form av elt konsortialavialiklätt sig statens ansvar för de ekonomiska förpliktelser som är förenade medåterställning av Ransiads-omrädet. Dessa förpliktelser aklualiseras i sambandmed koncessionens upphörande. Jag föreslår mol denna bakgrund att erhåller , som krävs för alt genomföra den förstafasen (programskedet) i en förstudie med syfte all kunna presentera en ålerställ-ningsplanför området. Därutöver bör medel beräknas för rening av vatten från lakresiområde,länshållning i dagbrott och underjord saml vallenkontrollprogram. Jag har beräknalkoslnaderna för de senare åtgärderna till 1 milj. kr. för /85. Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt 1. la del av vad jag har anförl om forsknings- och utvecklingsverksamhetinom området förgasning. Prop.1984/85:101 20 2. till Verksamheten i på lilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisa ett reservationsanslag av . F. Teknisk utveckling m. m. [4] F 5. Europeiskt rymdsamarbete m. m. Under denna rubrikhar regeringen bemyndigats alt under /85 ikläda slaten nyaförpliktelser inom rymd- och Qärranalysomrädet om högst 145 milj. kr. Med anledning av all beslut om vissa internationella samarbelsprojektförskjutits frän /84 lill /85 föreligger behov avall utöka bemyndiganderamen för innevarande budgetår med ytterligare 55 milj.kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att bemyndiga regeringen alt under /85 -utöver tidigare lämnade bemyndiganden - ikläda staten förpliktelser inom rymd-och fjärranalysområdet om ytterligare högst . [5] F 21. Aktieägartillskott till aktiebolag inom detmarintekniska området. Under denna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgelåranvisats etl reservaiionsanslag av 8,5 milj. kr. Medlen är avsedda all täckavissa skuldposter, såsom skuld lill , balanserade förlustersamt semesterskuld m.m., i marinlekniska institutets balansräkning vidmyndighetens upphörande . Fr.o.m. den bedrivsinstitutets verksamhet av del nyinrättade bolaget . barden lillindustridepartementet inkommit med årsbokslut för /84 förmarintekniska institutet samt hemställt om ett aktieägartillskolt för attläcka de poster i institutets balansräkning som ursprungligen avsågs. Beräkningarna som låg till grund för medelstilldelningenunder detta anslag för budget 1984/85 var preliminära eftersom del slutligabokslutet för myndighelen inle förelåg. a. bokslutet för budgetåret1983/84 för marinlekniska institutet uppgår de i budgetpropositionen 1984 upptagnaposterna som skulle läckas av staten till . Jag räknar därför med etlytteriigare medelsbehov av (11041000-8500000=) . för detta ändamål.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Aktieägartillskolt lill aktiebolag inom delmarintekniska området på tilläggsbudgel II till statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisa elt reservationsanslag av . över av regeringen hos i prop. 1984/85:101begärda anslag på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1984/85 ///. 3 Inköp, uppförande och islåndsällande av faslig heler för ulrikesrepresenlationen. F II Bidragfill Svenska rikslealern. F 14 Bidrag lill Dramatiska leaiern. F 15 Rikskonserlverksamhel, rr.v<'nv///o;i,vf(«.T/«i' . Bosladsdepartemeniet B I Bosiadsslyrelsen.jörslagsanslag 4915000kr. B 20 Bidrag för omlokaliseringskosinader m.m. lill för Företagsutveckling, re servationsanslag . D I geologiska undersökning: Geologisk kontering m.m., reservationsanslag I . E 21 Verksamhelen i Ransiad. F 21 Aklieägarlillskotl lill aktiebolag inom del marin lekniska områdel, reservationsanslag . Summa st al sm gifter .