prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — För finansiering av fjärrvärmeinvesieringar lillämpas särskilda s. k. fjärrvärmelån, finansiering med kommunala medel, lån ochavgifter från abonnenter eller upplåning på den öppna kredilmarknaden. lillämpas etl speciellt finansieringssystemför kommunala tjärrvärmesystem inkl. produkiionsanläggningar. Delta tillkomefler överläggningar mellan representanter för industridepartementet,och kapitalmarknaden och syftade lill all slimulera en fortsattutbyggnad av fjärrvärme. Del nya syslemel innebar all dels medgav enviss upplåning på kapitalmarknaden speciellt för fjärrvärmeinvesieringar, delsamorteringstiderna för sådan upplåning gjordes betydligt längre än föriradilionella lån för kommunala investeringar. Mol tidigare normalt högsl 15 årmed rak amortering har fjärrvärmelånen haft amorteringslider på20-23 år med lika annuild eller serieamortering (låg amortering i början avlåneliden). Från den infördes en förbättring avvillkoren för genom all kravet på utlandsupplåning logs bort.Härigenom kunde annuiteterna minskas vilket reducerar den finansiellabelastningen för kommunen. Finansieringssystemet har inneburil belydande fördelar förfjärrvärmen jämfört med andra kommunala invesleringar och industrinsinvesteringar genom atl syslemet medger garanterat utrymme på kapitalmarknadenoch längre återbdalningstider. Någon speciellt förmånlig ränlesällning har dockinle lillämpals - den längre amorleringstiden har medföri en högre räntesats änför andra kommunlån. Utvecklingen har under den senasle liden gåll i den riklningenatl villkoren för all finansiera fjärrvärmen har förbätlrals yllerligare. Ddallmänna ränlelägd har sjunkit, vilket betyder lägre räntekostnader. Efterfråganpå krediler för andra ändamål är svag. Överläggningen med Kommunförbundel ochVVF har klarlagt atl finansieringen f.n, inte innebär någon avgörandebegränsning för fjärrvärmeutbyggnaden. Jag gör sammanfattningsvis denbedömningen all formerna för finansiering av fjärrvärmeinvesieringar f. n. ärtillfredsställande. För atl underlälta en avveckling av kärnkraften är detväsentligt alt fjärrvärmesyslemen i största möjliga utsträckning kan utnytUasför elproduktion där delta kan ske med fördel för såväl anslutna abonnentersom värmeverk. Jag kommer strax att ytterligare behandla förutsättningarna försådana mottrycksanläggningar (avsnitt 7.4). Möjligheterna att utnytUa fjärrvärmenäl för spillvärme,värmepumpar och solvärme samt för elproduktion är bl.a. beroende avtemperaturnivåerna i näten. Även värmeförlusterna från fjärrvärmeledningarnapåverkas av drifttemperaturerna. Prop.1984/85:120 116 Fjarrviirmeniil dimensioneras huvuds;iklipcii fur cnhopslå fiam-ledninpslemperalur av 120"C och en samtidigreuirledninpslcmpcraUir av . Eftersom Ijiirrvarmevatlnei vid elprodukiion ikiaftvärnieverk iiipör kylniedel, innebiir den hopa tenipcratiirniviin enbegränsning av elproduk-lionsförniågan. Ett siiU atl förbättra elfekiiviicicn iir att anpassaIjarrvärmcsystcm lill s. k. låpiemperaliir. På försök piipår f.n. en siidan ombyggnad i ett befiniliptnät i Kiiivsia i kommun. Fördelar löiulom ökade möjlipheier lillelproduktion är atl bl.a. solvärme och värmepumpar biillre kan utnyttjas. Nya fjärrvärmesystem kan med fördel anordnas förlåpiempeiaiur redan vid utbyggnaden. 1 dess;i läll k;in vid ny bebyggelsehiinsyn tas till iiven den lägre Iramledningstempcraiuien vid dimensionering avbyggnadens värmesystem. 1 befinlliga niil kan dd finnas möjlipheier all anslutaviss bebyggelse lill retiirledninpen. Jap avser mol bakgrund av vad jap nu har anfört attföreslå regeringen atl uppdra lill slaiens energiverk att utredaIjiirrvärmesystemens och block-centralernas försörjninpssilualion ochförulsällningarna för alt penom olika åtgärder i viirmclörsörjningssyslemenanpassa dessa liigre drilllem-peratur. Häri ingår bl.a. alt utreda förulsiitlninparna förupprustning av äldre värmenäl, inom och utom tjärrvärmesysiemen. Många kommuner med Ijiirrvärmeförsörjninp har iniemöjlighet all tillräckligt utnyttja de basvärmekiillor man förlögar över. Enorsak kan \ara atl vårmeöverföringskapacileten mellan olika fiärrvärmeomriidenär för låg eller hell saknas. Genom all anliippa Ijårrvärmeledningar somkopplar ihop olika delar av nålen kan oljeersätiningen öka och nätet bli mindresårbart. För större nät finns därlill möjlighelerna att i dt senare skedeankipga kraflvärmeverk. Hopkopplingsledninparna blir därmed strategiska. Frågan om värmesystemens fömisållningar aii i elt senareskede ftinge-ra som kraflvärmeunderlag är, som jag redovisar, av straiepiskbetydelse inför kärnkraftsavvecklingen. Det finns enligt min mening behov avell lillfälligl slalligl slöd lill åtgärder som ökar de sammankoppladevärmeunderlagen inför kärnkraftsavvecklingen. Jag återkommer tili fråpan ommedel härför under anslaget E 22. Vissa ålgärder för omställning avenergisystemet. Med blockcenlraler avses vanliglvis de slörre anläggningarför produklion av värme, som försörjer mer än en byggnad och som inte drivssom fjärrvärmerörelse. Blockcenlraler kan variera i sloriek från etl par hundrakW lill cenlraler av fjärrvärmestoriek, dvs. Normalt ägs ochförvallas blockcentralen av ägaren anslulna byggnader. Flerialei byggnadersom värms av blockcenlraler är hyres- eller kontorshus. Prop.1984/85:120 117 Viirmcförsörjninpcn med blockcenlraler iir inte viildcfinicriid och säkr;i uppgifter om ;inl;ild cenlraler. deras viirmckiilliiroch Icvcrcnid enerpi iir därför svåra att erhålla. EK 81:s delutredninp (Ds I 1983:15) Så k;in vi viirma Sveripcanper briitlolevcranserna från blockcenlraler till och år 1990till . Utvecklingen under 1980-t:ild bedöms ske så alt hiilftcn avblockcentriilcrna lill övcrpår till Ijiirrviirme. antinpcn penom direktanslutning eller genom organisatorisk fiiriindring. Studier anger, enligtdelutredningen, alt dd förelippcr månp;i prakliska hinder för att introducerafasta briinslen i blockceniriilcr. varför endiist 20-25C; av de iiterståcndchar konverterats . EK 81 har inpen cpcn bedömning av viirmeicvcranscnsstorlek från blockcenlraler. Diiremot konstaterar man atl blockcentr;ilsviirmdbcbyppelse i liten prad kunnal minska kostnaderna för sinviirmcftirsörj-ning. Problem som redovisas vid konvertcrinp av centraler iirhl. a. risken för miljöstörningar vid övergång till fasta briinslen.Möjliphdcrna all utnytUa viirmepumpar anges som poda. om dessa utvecklasyilerlipare. BFR anper i utredninpcn Enerpi 85 leveranserna under år1985 till . Om enbari pannor över I MW effekt inriiknas finns ddca I 400 blockcenlraler inom bostadssektorn och ytterligare drypt 4 000 centraleri lokalsektorn. Unpefär hälften av alla blockceniriilcr bedöms enliplEnergi 85 lippa i områden diir Ijiirrviirme finns eller kommer att bli utbyppd.Merparten av centralerna år oljeeldade. Genom s.k. avbrytbara elleravkopp-iinpsbara elleveranser och värmepumpar har dock elenerpi alltmer ersattolja. Även inhemskt fasibränsle ulnytUas. främst i slörre centraler, diirkostnaden för bemanninp kan slås ut över en stor cncrpiprodiiktion. Mot dennabakprund bedömer jag att en betydande del av blockccnlra-lerna ligger i områdensom inom övcrblickbar framtid kommer atl viirmas med fiiirrviirme. Enanslutning av centralerna ler sig då nalurlip. Hiinsyn måste dock tas till deskiftande tekniska och ekonomiska förhållandena i olika områden och för olikaanläggningar. Ulnyttjandd av elenergi, som kan ske med såväl låginvesieringskoslnad som låg driftkosinad. kan tillsammans med anslutningsavgifterlill Ijiirrviirme medföra en försenad övergång lill fjärrvärme. Energisparandelhar därtill ökat i flerbosladshusen vilkel påverkar ekonomin vidfjärrvärmeanslutning. En möjlighel som behandlats vid överliiggningar medKommunförbundel och VVF är atl genom organisatoriska lösningar låla värmeverkensvara för driften i blockceniralerna. EUD har beslulal om slödtill VVF för atl utreda ett sådant vidgat ansvar för värmeverken. Utredningenkommer atl slutföras . Som jap Udigare har anförl är ett vikligi energipolilisklmål all ulnyttja el under 1980-talel för oljeersällning på ett sådant säll attlångsikliga bindningar undviks. Elanvändning i blockcenlraler är ell exempelpå delta. Prop.1984/85:120 118 är önskvärl att blockcenlralernas nål i ett längreperspekliv försörjs med andra energislag. El kan om den används för all drivavärmepumpar dock erbjuda etl långsiktigt alternativ. Enligt statens energiverksstudie Fasla briinslen (rapport nr 1984:5), är värmepumpsbascrad försörjningf.n. den mesl kostnadseffektiva, om förutsättningar föreligger all ulnyttjanaturiiga värmekällor. Mol bakgrund av denna redovisning av nuvarandevärmeförsörjning med blockcenlraler övergår jag lill mina förslag. Flera ulredningar har visal på de slora fördelarna av allutnytUa värmepumpar i blockcentraler som saknar möjligheter atl konverteralill fasibränsle eller gå över till fiärrvärme. Jap delar denna uppfattning.Det bör vara möjligt alt inom ramen för energiforskningsprogrammd slödja enulveckling av värmepumpar lämpliga för blockcenlraler. Del arbele som bedrivsav inom della område bidrar också lill en sådanulveckling. För all förbättra värmeförsörjningens ekonomi på lång siktoch öka möjlighelen atl utnyttja värmeunderlagen för elkraftproduktionen ikraftvärmeverk finns mot bakgrund av vad jag redovisal etl slorl behovall nogprannl klarlägga blockcenlralernas försörjninpssilualion. Som jag tidigareredovisat (avsnill 6.2) avser jag föreslå regeringen att denna fråga ulreds avstatens energiverk. Värmeförsörjningen i fasligheler med enskildauppvärmningsanordningar har förändrals kraftigl . Flerbosladshusoch lokaler har i betydande omfattning anslutits till fjärrvärmenäl ochblockcentraler. Inom småhusseklorn har denna utveckling endasl haft enmarginell betydelse. Här har i stället en omfatlande övergång lill direkt ellervallenburen elvärme ägl rum. Enskilda uppvärmningssyslem dominerar hell inomsmåhusseklorn. För den uppvärmda ytan småhusbestånd har man funniiall i huvudsak använde olja för uppvärmning och utnyttjadedireklel-värme. av småhusbebyggelsen var ansluten lill fjärrvärmeeller blockcentral. För flerbostadshus och lokaler skedde 40 resp. avvärmeförsörjningen brutto genom enskild oljeeldning och 3 resp. genomanvändning av elvärme. gör i sin rapporl 1984:7Energiperspektiv 1970-95 bedömningen all lakten i anslulning lill Ijärrvärmeför flerbostadshus kommer all sjunka obetydligt fram lill år 1990.Användningen av elvärme bedöms öka något fram lill , för atl därefieråtergå nivå. Vidare antas användningen av värmepumpar komma atlöka från näsUnlill ingenling lill av den uppvärmda ytan år 1990.Sammanfattningsvis Prop.1984/85: 120 119 innebiir detta att endasl 2 Kr av värmcförsörjninpcn iflerbostadshus beriiknas ske penom enskild oljeeldning mot 40''; år19K2. Vad hctriiffar lokalbeståndct forviintas inte cnskililuppviirmning minska i samma lakl som i flerbosladshusen. eftersom elviirmc iolika former iir cn stark konkurrent till Ijiirrviirme i månpa lokaler.Elviirmens andel ;iv värmcförsörjninpcn förviinias öka lill 18'r ochviirmcpumparnas andel lill . Är 1990 förviinias av värmcförsörjninpcn ilokalbeståndct tillpo-doscs med briinsleförhriinninp i enskilda panncentniler. För småhusens del står vald mellan olja. cl ochuppviirmninp med låsta bränslen, främst ved. Elvärme bedöms som dc\ ekonomisktmest pynnsamma alternativet . har antiipit att ca hiilftcn av de småhus som fortfarande haroljceldninp kommer att konverteras lill elviirmc i nåpon form fram till iir1990 cich sammanhipl fram lill . I de flesta ftill kommerkombipannor att viiljas. Värmepump;ir. friimst i kombinaiion med olja somutnyttjas under höplastperiodcr, kommer enlipl statens energiverk atlsuccessivt (ika i betydelse och la hand om mer iin cn femtedel av de viintadekonvcrlerinp-arna till elvärme. En s;imm;mfattninp av encrpivcrkds propnos överviirmcförsörjninpcn för hefintlipa småhus pors i labell 6.6. Tabell 6.6 Encrgislagens andelar av den uppvärmda ytan i1982 års småhusbestånd .Andel i piocent 1982 1990 1995 ()\ricl För nybypgda småhus har andelen med cliippviirmninp inåpon form ökat från 557< till lill . räknar med atl denna andel kommer alt öka nåpol framöver.Dessutom antas andelen värmepumpar öka. I de småhus som kommer all byggas underperioden 1990- 1995 beriiknas av den uppvärmda ytan utnyttja elvärme ellerviirmepumpar. En sammanftiitning av prognos övervärmeförsörjningen i nybyggda småhus görs i labell 6.7. Tabell 6.7 Energislagens andelar av den uppvärmda vtan inybyggda småhus Andel i procenl 1982- 1990 1990- 1995 Prop.1984/85:120 120 Som framgår av tabellen förväntas ingen ökninp ianvändningen av trädbränslen som primär värmekälla. Detta ulesluler emellerlidinte alt vedeldning som komplement till elvärme kommer att öka under resten av1980-talet. Denna ökning förvänlas ske i tätorter uianför fjärrvärmeområdendär god lokal lillgång på bränsle föreligger. Uppskattningsvis har avsmåhusen ulruslning för all elda med ved i kamin eller värmepanna. Ved i någonomfallning eldas i av dessa anliiggningar. vilkel moisvarar avsamlliga småhus. Den lolala vedanvåndningen i små pannor uppskattas lill f. n.ca /år. Den förvänlade uivecklingen i fastigheter med enskildauppvärmningsanläggningar, som innebiir en övergång till inhemska energikälloroch kollektiva uppvärmningssyslem, anser jag i huvudsak uppfyller de krav somjap lidigare har redovisat betriiffande värmeförsörjningen. Jag avser dock attnoga följa utvecklingen inom detla område, i synnerhet vad gäller elanvändningen. När del svårersätlliga elbehovet växer, kommer delar av deelbaserade värmesystemen atl behöva ersättas med andra värmekällor. Del ärdärtör belydelsefulll atl användningen av direktverkande elvärme i bosläder ochlokaler kan begränsas, eftersom denna form av elvärme inte är flexibel. beslulade (prop. 1980/81: 133, CU 31,rskr 384) atl användning av direklverkande elvärme endast skall tillåtas ispeciellt energisnåla byggnader. Detta villkor anses vara uppfylll för byggnaderdär behovet av elenergi för uppvärmning och tappvarmvallenberedning är igenomsnill lägre än vad motsvarande energibehov varit om byggnadernaulförls enligi minimikraven på värmeisolering och luftomsättning i SBN 1975. Enomprövning av dessa s. k. ELAK-krav aviserades lill millen av 1980-lalel. Desenaste årens utveckling inom energihushållningsområdet tyder på altnybebyggelsen i allmänhet uppfyller ELAK-kraven, oavsett lypen avuppvärmningssyslem. Del kan således finnas fog för en översyn av dessabyggnadslekniska krav. Jag är dock medveten om alt en skärpning av dem kan ledalill olägenheter i skilda avseenden såsom höga koslnader, risk för uppkomsl avfukt- och mögelskador m. m. En väg som därför bör uppmärksammas och prövas ärmöjligheterna att med slöd av olika planinslrument slyra användningen avdirektverkande elvärme. Jag tänker främsl på del förslag till plan- och bygglagsom avses komma all redovisas för under detta och demöjligheier som denna ger, all genom områdesbe-stämmelser eller bestämmelser idetaljplan även påverka uppvärmningssättet. Jag tänker också på den ändring ilagen om energiplanering som har beslutat om.Energiplanens huvudsyfte är att tjäna som underiag för kommunernas insalserinom energiområdd och inle minsl som planeringsunderlag för beslut enligi annanlagstiftning. 1984/85:120 121 Om användningen av direklverkande elvärme i nyiillkommandebebyggelse ökar i en sådan omfallninp all de långsikliga energipoliliska målensätts i fara, måsle användningen av direklel kunna begränsas. 1 dellånga perspeklivel kan även värmeförsörjningen för de byggnader meddirektelvärme som byggdes under 1960- och 1970-lalen medföra koslnader ochproblem, när tillgången på el blir mer begränsad och elpriset stiger. I förstahand bör elbehovet i dessa byggnader minskas med hjälp avenergihushållningsålgärder. Om en övergång från elvärme till annan energiformtrots detta blir nödvändig kan kostnaderna i vissa fall bli betydande genom allnya värmedislribuUonssystem måsle inslalleras. med hjälp avforsknings och utvecklingsinsatser inom detta område, åsladkommakoslnadssänkningar och finna nya systemlösningar bedömer jag dock som goda.Enligt vad jag har erfarit pågår forskningsprojekl finansierade av BFR meddenna inrikining. Som jag lidigare har nämnl ingår del i ELIN:s uppgifieralt närmare analysera utvecklingen avseende användningen av direktverkande elvärme.Resultaten härav kommer att redovisas . Ulredningen kommer också allredovisa vilka olika allernäliv som slår lill buds för alt begränsaelanvändningen. 1 denna fråga har jag samrått med chefen förbosladsdeparlemenlel. Del är enligi min mening värdefulll med användning avinhemska fasla bränslen som ersällning för olja även i mindre anläggningar.Småskalig eldning med fasla bränslen kan lämna betydelsefulla bidrag lilloljeersättningen i landel. Förekomsten av ved- och kombipannor samlbraskaminer i småhusbebyggelse har ett värde också från beredskapssynpunkt,skapssynpunkt. Enligt lagen (1981:599) om ulförande aveldningsanläggningar för fasl bränsle skall bl.a. småhus som värms med oljaäven kunna värmas med inhemska bränslen. Även i elvärmda småhus är del av bl.a.beredskapsskäl önskvärl all en allernäliv värmekälla finns. Här kanbraskaminer ulgöra etl lämplipl komplement lill del primärauppvärmningssyslemel. Demiljöproblem som kan uppslå i lälbebyggda områden där en omfallande användningav fasla bränslen förekommer måste emellertid beaklas. Dessa problem kan lösasdels genom all pannor och kaminer konslrueras så att utsläppen minimeras, delsgenom atl användning - när utsläppen orsakar olägenheler för de kringboende -regleras inom ramen för den kommunala hälsovårdslagsliflningen. Del är viktigtatt i de fall miljöolä-genhder befaras, användningen av fasla bränslenregleras. Del rör sig här om utsläpp som i allmänhet inte påverkar miljön påslörre avstånd från utsläppskällan. Jag anser därför att avvägningen mellanlokala energiförsörjningsaspekter och miljöaspekter i dessa fall lämpligenavgörs på nivå. I detta sammanhang bör även möjligheterna las Ullvara att minska utsläppen genom information om eldningsteknik och lämpligtbränsleval. Prop.1984/85:120 122 6.5 Solvärme, värmepumpar m. m. 1 beslui med anledning av prop. 1978/79; 115(NU 60. rskr 429) fastlades del s. k. Sol 85-programmet som innebar enväsentligt ökad satsning på forskning, ulveckling och experimenlbyggande kringsolvärme, värmelagring och värmepumpar. Målel för insaiserna inomsolvär-meområdd var alt de från i huvudsak mitten av 1980-lalel skulle kunna geunderlag i lekniskl och ekonomiskt hänseende för beslut rörande införande avsolvärme och för inriktningen av evenluella fortsatta forsknings- ochutvecklingsinsatser inom områdel. Satsningen på dessa områden avsågs leda lill ell minskatoljeberoende och ell ökat sparande. Dessutom bedömdes solvärmeiekniken saknanämnvärda nackdelar från hälso- och miljösynpunkl. I riksdagensenergi-politiska beslui anges alt del , genom en insals av 3 TWhdrivenergi, bör vara möjligl att erhålla ca värme från värmepumpar vilketmotsvarar ca olja i pannor för småhus. Skulle stora eldrivna värmepumparkomma alt utnyttjas i fjärrvärmesyslem skulle ytteriigare kvanlileler oljakunna ersättas genom användning av värmepumpar. Bidragel från solvärme viasolfångare beräknades lill mellan I och . Vad gäller solvärmetekniken har huvuddelen av insaisernahittills under 1980-lalel avsell solvärml lappvarmvallen och stora anläggningarmed säsongslager samt solfångarfält kopplade direkt lill gruppcentraler ochfjärrvärmesyslem. Forsknings- och utvecklingsinsatserna inomvärmepumpsområdei har i första hand inriktats mol ulvecklingav värmepumpar med ulelufl eller som värmekälla, avsedda för befintligaolje-värmda bosladshus. Dessulom har relativt slora insatser gjorts vad gällerbl.a. bränsledrivna värmepumpar och värmepumpar i kombination med solenergisaml eldrivna värmepumpars inverkan på krafisyslemel. Ansvariga programorganår BFR och siyrelsen för leknisk utveckling (STU). Forsknings- och utvecklingsarbele har bedrivilsav bl.a. , sialens provningsanslalt och slatens vatlenfallsverk.Sialens vatlenfallsverks insalser har. i synnerhd inom värmepumpsområdet,varit betydande och verksamt bidragit till den gynsamma utvecklingen inomområdel. Vidare har ekonomiskl slöd prototyp- ochdemonstralionsanlägg-ningar inom solvärme- och värmepumpsområdei förmedlats avstatens industriverk, oljeersättningsfonden och sialens energiverk. Utvärdering av Sot-85 programmel BFR har mol bakgrund av de intentioner som angavs i prop.1978/79:115 ulvärderal insaiserna inom solvärmeområdet. Utvärderingen redovisasi rapporten (G26: 1984) Energi 85 - Energianvändning i bebyggelse. Prop.1984/85:120 123 ald har remissbehandlats. En sammanfattning av rapportensamt remiss-sammanställningen återfinns i Bilaga 23. BFR konstaterar att den hittillsvarande satsningen påforskning och utveckling samt experimenlbyggande har lett till all vi harnya energibesparande tekniska system pä marknaden. Dd gäller främsl värmepumparmen även solvärm! lappvarmvallen för flerbosladshus. solfångar-fäll, dvs.markförlagda solfångare anslulna till blockcenlral eller fjärrvärmenät ochvissa typer av markvärmelager. Enligt BFR:s mening bör en kraftfull satsning påforskning, utveckling och experimentbyggande även forlsäitningsvis vara en avhörnstenarna i energihushållningsplanen för bebyggelse. Det är särskilt viktigtatt värna om den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden på detta område vid högskolorna.BFR pekar också på viklen av experimenlbyggande i full skala. Med hänvisninglill del malerial som lagts fram inför utvärderingen av Sol 85-programmel harBFR hemslälll om utökade resurser för forskning och ulveckling inomdelprogrammen solvärmeteknik, värmepumpar, värme-laprinp saml syslem- ochgenomförandefrågor. BFR anser vidare all ell visst statligt införandestöd förvärmepumpar, solvärme och energilager även fortsättningsvis behövs. Slödel bördock endast ges lill sådan leknik och sådana lekniska lösningar som har prövalsi forskning, ulveckling och experimenlbyggande och lorde inle behövas annat äni de fall där marknaden ännu inle är dablerad. En mer deialjerad redovisning lämnas av områdenasolvärmdeknik, energilagring och värmepumpar. Solvärmeieknik: Utvecklingen av solvärmesyslem var framlill slulel av splittrad. Man kan därför inle bedöma den nyalekniken med utgångspunkt i dessa tidiga projekt. har kompelensen byggls upplill en, även inlernalionelli sell, hög nivå. har, framhåller BFR, gettgoda resullat. Solfångarnas preslanda har ökats, väderbeständighden och denallmänna kvalilelen har förbältrals samiidigi som kostnaderna väsentligt harreducerats. För slora solfångarfält har syslemkoslnaden under en lid av sänkts hälften samiidigi som syslemverkningsgra-den har fördubblals.För lappvarmvaltensyslem lill flerbosladshus har koslnaden halverals. Förutsättningarna för all få fram nya och bällresolvärmesyslem är således enligi BFR goda. Forlsall forskning och ulvecklingbehöver främsl inriktas på ålgärder för alt yllerligare minska koslnaderna.Förulom bällre system måsle bättre preslanda för solfångarna uppnås.Utvecklingsmålet för solfångarfält är enligt BFR;s bedömning all komma ned kosinad per producerad kWh av och för syslem med säsongsvärmelageralt nå en kostnad av /kWh. Elt vikligi mål är all sänka nuvarandeenergikoslnad för blockcenlraler med säsongsvärmelager samt forlsallulveckling och energikosinadssänkning för lappvarmvatten-syslem och kombinerade lappvarmvallen/uppvärmningssyslem. Prop.1984/85:120 124 terna alt nå dessa mål är enligt rådets bedömning goda.Resultaten kan emellertid inle uppnås med enbart forskning och ulveckling.Minst 10000 m- solfångare behöver installeras för atl vidmakthållaindustrins inlresse. En utveckling av detta slag kräver elt fortsatt samarbeiemellan statliga myndigheler. kommuner, byggherrar och forskare. Den lekniska uivecklingen inom solvärmeomrädei har såledesenligt BFR:s bedömning gjort belydande framsteg under de senasle åren.