prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — omlitteratur och folkbibliotek; Regeringen förelägger vad som har lagits upp ibifogade uidrag av regeringsprotokoll för de ålgärder eller de ändamål somframgår av föredragandens hemslällan. I propositionen läggs fram förslag om statliga insatser pålitteratur- och folkbiblioleksområdet. Propositionen bygger i huvudsak på de förslagsom har lagls fram av bokuiredning i betänkandet (SOU 1984:30) LÄSMERA! och av folkbiblioleksutredningen i betänkandet (SOU 1984:23)Folkbibliotek i . I propositionen föreslås inle några grundläggandeförändringar i statens förhållande lill bokbranschen eller de kommunalafolkbiblioteken. Den näringsrätlsliga regleringen för bokbranschens del börsålunda inte ändras. Likaså avvisas en lagstiftning på folkbiblioleksområdet. Förslagen i propositionen innebär en väsentligförstärkning av statens ekonomiska insatser. I första hand den mindrebokhandeln bör få etl ökat stöd. Bidrag lämnas till ålgärder som syfiar till enbred spridning av kvaliielslitteratur. Särskilda medel bör ulgå för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov. Vidare börslalen åta sig ett visst ekonomiskl ansvar för utgivningen av elt stortuppslagsverk. Åtgärderna för bokdistributionen förutsätter ett nyttfackbokhandelsavtal mellan förläggare och bokhandlare. Detta har nyligenträffats. På folkbiblioteksområdet avser förändringarna en starkaresatsning på biblioteksverksamheten i resurssvaga kommuner, arbetsplatsbibliolekoch inköp av talböcker. I syfte alt utjämna biWioleksslandarden mellan kommunemabör den regionala verksamhelen fa etl ökat stöd. Statens kulturråds uppgifter på litteratur- ochbiblioteksområdet bör få en ändrad inriktning med etl slörre ansvar förbidragsfördelningen. Koslnaderna för förslagen i propositionen innebär alt destatliga insatserna på området ökar med 12,7 milj. kr. för /86.1 1984/85. Lag om ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande avförvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde Härigenom föreskrivs atl i lagen (1976: 1046) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter inom utbildningsdepartementetsverksamhelsområde skall införas en ny paragraf, 2 a §, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bokbranschens jinansieringsin-siitui aktiebolag prövarfrågor om kredilstöd och soriimenlsstöd saml utbildnings- och rådgivningsstödlill bokhandeln. Den som hos Bokbranschens Jin-ansieringsinstiiulaktiebolag har tagit befattning med något ärende som avses i jörsia stycket fårinte obehörigen röja vad han därvid har erfaril om enskilds ajjärs- ellerdriftsJÖrhållanden. Denna lag träder i kraft den . Närvarande: statsministern , ordförande, ochslalsråden , , , , , , ,, , , , R. , , , , Proposition om litteratur och folkbibliotek Med stöd av regeringens bemyndiganden den 22 december 1981och tillkallade dåvarande chefen för utbildningsdepartementeten kommitté (U 1982:02)' med uppdrag att utreda frågor rörande bokdistributionen.Kommillén antog namnet bokutredning. Kommittén överlämnade i maj 1984sitt slutbetänkande (SOU 1984:30) LÄS MERA! En sammanfattning av betänkandetbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet sombilaga 2. Med stöd av regeringens bemyndigande den 13 december 1979tillkallade dåvarande chefen för en kommitté (U1979:17) med uppdrag att utreda frågor rörande folkbibliotekens verksamhet. Kommitténantog namnet folkbiblioteksutredningen (Fb 80), Utredningen överiämnade iapril 1984 sitt belänkande (SOU 1984:23) Folkbibliotek i . Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet som bilaga 3. ' Kommittén bestod vid avlämnandet av betänkandet avgeneraldirektören , ordförande, departementsrådet ,direktören , hovrättsrådet , bokhandlaren , generaldirektören , direktören . och f. d.riksdagsledamoten . Kommillén bestod vid avlämnandet avbetänkandet av statssekreteraren , ordförande, f. d.riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , f. d.kommunalrådet , folkhögskolläraren ,folkhögskolläraren , kanslichefen , f. d. statsrådetBirgit och riksdagsledmolen . 1984/85:141 4 En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 4. Ianslagsframställningar för /86, i betänkanden från andrakommilléer än de redan nämnda och i särskilda skrivelser lill regeringen harandra förslag på litteratur- och folkbiblioleksområdet förts fram. Jag avseratt även behandla dessa. Föröverblickens och sammanhangets skull behandlar jag i det följande också frågori vilka del ankommer på regeringen eller berörda myndigheter all beslula. 2 Boken, bokbranschen och folkbiblioteken Bokenhar i vårl samhälle en självklar plals. Ingen ifrågasätter dess betydelse förden enskilde eller kulturlivet. Bokenslår härvid som symbol för del tryckta eller skrivna ordel över huvud laget.Dess unika ställning återspeglar också människans behov av alt uttrycka ochgestalta tankar och åsikter och framföra dem i litterära texter och böcker. Ilitteraturen möler den enskilde andras insikter och en samlad livserfarenhet.Böckernas skiftande, ofta motsägelsefulla röster speglar del samhälle somomger oss. De böcker vi själva väljer alt bli bekanta med ger oss inlressen, enpersonlig identitet och en hemvisi. Elt lands gemensamma litteratur har därfören avgörande betydelse för den nalionella identiteten. kan böcker geerfarenheler från andra lider och länder. Trolssin unika slällning anses boken ibland vara hotad. Den lekniska utvecklingenerbjuder, kan del lyckas, överlägsna alternativ för förmedling av kunskap ochupplevelse. Den rörliga bilden förefaller tränga undan det tryckta ordet,datamedier ersätta boken. Bokenhar också fåtl konkurrens genom det kraftigt ökade ulbudel avfritidssysselsättningar. Del har hävdals att ändrade konsumtionsvanor skullevara den djupare orsaken lill en långsiktig kris för boken. Eltytterligare hot mol den kvalitativt värdefulla boken ligger i utvecklingen avbokproduktionen och bokmarknaden. Högl drivna krav på kommersiell lönsamheilockar till massproduktion av en internationellt standardiserad utgivning. Densäregna, krävande, inte så kända boken får svårare alt hävda sig. Denibland förutspådda krisen för boken har emellerlid inle inträffat. Trotsändrade fritidsvanor och en kraftigt ökad mediekonsumtion i övrigl har den tidden enskilde i genomsnitt ägnar åt bokläsning legal på samma nivå ända sedan1950-taIet. Setti ett inlernationellt perspekliv har en myckel rik och mång- Prop.1984/85:141 5 Bokförsäljningen har ökat med räknal ifast konsumentvärde. Bokdistributionen har under den liden fåll en ändradstruktur. Förlagen har kraftigt expanderat sin direktförsäljning, framför alllgenom bokklubbarna. Bokhandelns marknadsandel har därför minskal under periodenmed en viss återhämtning under de senasle åren. Slora geografiska skillnaderfinns. Bokhandelsnätel uianför de större tätorterna är glest, medanstorstäderna och universitelsorlerna svarar för hälften avbokhandelsförsäljningen av böcker. har ell folkbiblioleksväsenmed lång tradition och av hög slandard. Folkbiblioteket är den störstaoffenlliga satsningen på lilteraluromrä-del och den i särklass mesl spriddakulturinstitutionen. Den kommunala biblioteksverksamheten har expanderatkraftigt under de senasle decennierna. har resurserna lolall ilandel ökal med mätt i fasla priser. Biblioteken har fåtl ökadekullur- och informationsuppgifler och byggt ul sin uppsökande verksamhel. Denregionala ojämlikheten i biblioteksstandard har minskal. Bokenhar således hävdat sin ställning myckel väl. Utvecklingen under de senasteårtiondena har varil gynnsam. Delfinns emellertid också brisler som kan hota en fortsalt gynnsam utveckling. Omkringtvå miljoner svenskar läser aldrig eller ytterst sällan en bok. I senare årsdebatt har skolans beredskap all hos den uppväxande generationen väckainlresse för litteratur och läsning ifrågasatts. Bokutgivningenvisar inga tecken på stagnation. Det växande utbudet av nya böcker gör detemellertid svårare all sprida ett brett sortiment i olika delar av landel.Bokklubbarna och de slora lågprisbutikerna säljer myckel stora upplagor avförhållandevis få titlar. Priskonkurrensen på de mest efterfrågade böckernaförsvårar spridningen och lagerhållningen av kulturellt värdefull, men mindreefterfrågad, litteratur. Därmed minskar allmänhetens lillgång till dessaböcker samiidigi som den mindre bokhandeln försvagas. Folkbibliotekenhar börjat känna av den ekonomiska åtstramningen. Framför alll har anslagen förinköp av böcker och andra medier minskal . I många kommunerdiskuieras besparingar i verksamhelen. Dessautvecklingstendenser hör till utgångspunkterna för de kullurpoliiiska åtgärdersom behandlas i denna proposition. Mina överväganden och förslag presenterasunder avsnitt 4 Förslagen till . Idet följande ges en faklaöversikt över bokbranschen och folkbiblioteksväsendet.Vidare ges definitioner av några i propositionen förekommande bransch- ochbibliolekslermer. 1984/85:141 6 Detvå dominerande parterna på den kommersiella bokmarknaden är bokförläggarna ochbokhandlarna. Förlagen svarar för bokutgivning och så mycket som hälften av denlolala försäljningen av allmänlilteralur. Bokhandeln svarar tillsammans medvaruhus och annan detaljhandel för den övriga hälften. Denlotala försäljningen av allmänlilteralur lorde ligga på närmare 2miljarder kr. Någon samlad statistik finns inte. Branschslalislikenavser enbart merparten av Svenska bokförläggareföreningens medlemsförlag. Iföljande tabell redovisas den beräkning som ingår i statens pris- ochkartellnämnds (SPK) studie Handeln med böcker (SPK: s ulredningsserie 1983:14). Försäljningav allmänlitteratur till konsumentpriser exkl. moms , fördelad på olikaförsäljningskanaler. 608 35 91 90 37 2 6 5 Hem-, postorder- och telefonförsäljning Övrig direklförsäljning (storkonsumenter, institutioner m.fl.) Bibliotekstjänst () medlemsförlag uppgick vid utgången av år 1983till 130, Med få undanlag är del små föriag som står uianför föreningen.Därulöver finns det elt slort antal utgivare av enstaka böcker utan regelbundenyrkesmässig verksamhel i branschen. Bok-,(Bopako) är bokhandelns branschorganisation.Antalet fackbokhandlar i landet uppgick enligt bokutredningen vid årsskiftet1982/83 till 253, Gruppen övrig bokhandel i vidare mening anses omfatta närmare270 butiker. Drar man en gräns vid bokhandlar med en omsättning avallmänlilteralur . rör del sig om ca 170 butiker. I detla antalingår ca 80 servicebokhandlar som inle är fackbokhandlar samt ca 90s. k, specialbokhandlar. Detvå stora varuhuskedjorna hade sammanlagl 308 varuhus med regelbundenbokförsäljning, inkl. 18 fackbokhandlar. År1984 fanns del enligt bokutredningen fackbokhandel i 152 av landets 284kommuner, 174 av de 132 kommuner utan fackbokhandel fanns annan bokhandel meden omsättning av böcker om , 58 kommuner saknade således hellbokhandel i denna bemärkelse. Prop.1984/85:141 7 120fackbokhandlar av de totalt 253 var den enda bokhandeln i kommunen. Totalt var187 bokhandlarensamma i sin kommun. Folkbibliotekfinns i samlliga kommuner i landet. Sammanlagt förfogar de kommunala bibliotekenöver ca I 800 bibliotekslokaler, huvudbibliotek eller filialer. Därtill kommerca 125 bokbussar som finns framför alll i glesbygdskommunerna. Tillfolkbiblioteksnäiet hör också sjukhusbiblioleken och bibliotek vid landslingensskolor, vilka har landslingen som huvudmän, och förbands-biblioteken med statensom huvudman. Skolbiblioteken i både och gymnasieskolan har i deflesla kommuner nära knutits lill och i många fall hell integrerats medfolkbiblioteket. Ivarje län fungerar etl folkbibliotek som länsbibliotek, vars regionalaverksamhel finansieras av resp. landsting. Staten ger bidrag till dennaverksamhel. Länsbiblioteken kompletterar den lokala biblioteksverksamheten ilänet med medier saml med rådgivning och konferenser för bibliotekenspersonal. Till länsbiblioteken iMalmö, Slockholm och har knutils lånecentraler, som finansieras avstatsbidrag. De lokala kommunbiblioteken, länsbiblioteken och lånecentralernabildar tillsammans den s,k, fjärriåneked-jan som innebär all böcker och andramedier som kommunen saknar förmedlas i försia hand från länsbiblioteket ellerlånecentralen. Vidlånecentralerna bedrivs /82 också s.k. depåverksamhel,som innebär atl lokall övertaliga exemplar av gångbara och efterfrågade böckerkan lämnas lill depåbiblioteken och omfördelas lill andra bibliotek. Folkbibliotekenslolala driftskostnader uppgick lill ca 1 400 milj. kr. varav ca 220milj. eller var avsedda för medieinköp. Efter all helaefterkrigstiden stadigt ha ökal har medieanslagen under de senasle årenstagnerat. Denlotala utlåningen från de lokala bibliotekssystemen var drygl 79miljoner enheter, i huvudsak böcker, men även inräknat ca 2,5 miljonerAV-medier såsom talböcker, fonogram och videogram. Den genomsnittligautlåningen per capita i hela befolkningen var ca 10 lån . Abonnemang.Åtagande av förlag och fackbokhandel enligt fackbokhan-delsavlalet atl sända ulresp. ta emol etl exemplar av av anslutet förlags nyhetsulgivning. Abonnemangsrabatt.Rabatt om av förlagsnelloprisel på abonnemangsexemplar. Slalen ersäller f.n, 23 procentandelar av rabatten för de böcker i abonnemanget som erhållitstatligt utgivningsstöd, Allmänliileralur.Litteratur ulom läroböcker för eller gymnasieskolan. 1984/85:141 8 Arkersättning.Bidragsform i ulgivningsstödel, där bidragsbeloppet beräknas enligt enschablonkostnad per tryckark (16 trycksidor). Bibliotekssystem.Kommunal biblioteksorganisalion med vanligtvis huvudbibliotek, filialbibliolekoch i många fall bokbuss(ar). Bruttoprisförbud.Förbud enligt 13 § konkurrenslagen (1982:729) för t.ex. förlag att bindaåterförsäljare till ell lägsla tillåtna pris. Benämns även fastprisförbud ellerfriprissyslem. BUMS.Bibliotekstjänsts utlånings- och mediekonlrollsyslem. Datorbaseratbibliotekssystem för katalogfunktioner och registrering av ullan. BURK.Bibliotekstjänsts universella syslem för registrering och katalogisering.BUMS-systemets centrala databas. Fackbokhandel.Bokhandel ansluten till fackbokhandelsavtalet. (Inget samband med begreppelfacklitteratur.) Fackbokhandelsavtalei.Överenskommelse rörande fackbokhandel i träffad mellan och Bok-, i syfte attgarantera etl tillräckligt antal bokhandlar med brett sortiment avallmänlilteralur. Elt nyll fackbokhan-delsavlal gällande fr. o. m den 1 juli1985 träffades . Facklitteratur.Böcker som enligt SAB-klassifikationen hänför sig till andra ämnesområden än"H skönlitteratur". Förlagsneltopris(f-pris). Bokpris vid försäljning från förlag lill återförsäljare utan hänsyntill rabatter. SAB-klassifikaiion.Sveriges allmänna biblioleksförenings system för klassifikalion ochkatalogisering som vanligen används vid de svenska folkbiblioteken. Sambindningen.Bibliotekstjänsts försäljningsservice för medier lill folkbiblioteken.Innefattar beställningskalaloger med kortrecensioner, bokbinderiservice ochleverans av katalogkort m. m. Servicebokhandel.Bokhandel ansluten lill Seeligs syslem för nyhetsservice. Kan också varafackbokhandel. Begreppel används dock allmänt för bokhandlar utanförfackbokhandelsgruppen. Används i det följande för att beteckna sådan servicebokhandelsom inle är fackbokhandel. Skönlitteratur.Böcker som enligt SAB:s klassifikalion hänförs lill ämnesområdet "H -skönlitteratur". Specialbokhandel.Bokhandel med särskild inriktning på litteratur inom vissa ämnen eller på vissaspråk. Kan vara servicebokhandel. Enutgångspunkt för bokutredningens förslag är kullurpoliiiska mål. Deskall också ses som grundval för en politik för litteratur och läsning. Enannan utgångspunkt är förvissningen om atl boken har elt unikt värde somkulturmedium. 1984/85:141 9 Utredningensuppdrag har primärt rört marknadsvUlkoren för bokbranschen och de statligainsatserna för utgivning och spridning av kvatitelslil-leratur. Enligtdet syslem som rådde på bokmarknaden före är 1970 fastställde föriagen bokenspris. Detla pris fick inte ändras i senare försäljningsled. Priskonkurrens inomdetaljhandeln avseende böcker uteslöts därmed. Utredningenhar noga övervägt om en återgång lill ett system med fasta bokpriser skullevara till fördel för spridningen av och tillgången pä kvali-telslitleratur.Ulredningen konstaterar att förutsättningar för en frivillig överenskommelseinom bokbranschen om ett system med fasta priser saknas. Del skulle också krävasdispens från bruttoprisförbudet enligt konkurrenslagen (1982:729). Eltfastprissyslem skulle därför behöva införas genom lagsliflning. Bokulredningenkommer dock till slutsatsen att etl återinförande av fasta bokpriser inteskulle få avsedda kullurpoliiiska effekter. Utredningen är därför inle bereddatl för bokbranschens del föreslå någon ändring i den näringsrätlsligaregleringen. Enligtulredningen tillgodoses de syften som elt syslem med fasta bokpriser skullefrämja bältre av elt utökat kulturpolitiskt ansvar från bokbranschens sidasamt ett statligt engagemang i en aktiv politik för litteratur och läsning. Isitt förslag sätter ulredningen läsningen i centrum för en framgångsriklitteraturpolitik. Utredningen lämnar konkreta förslag om alt förankraläsningen och upplevelsen av litteratur hos barn och ungdom: förstärkningarbeträffande litteraturens slällning i och ett fördjupat samarbetemellan skola och folkbibliotek. Enligt utredningen skulle de omfallanderesurser som samhället satsar på skolan och folkbiblioteken redan ge ulrymmeför en nödvändig kontinuerlig satsning på ell samlat program för läsfrämjandeåtgärder på många plan och i många former. Detstatliga ulgivningsstödel har väsentligt bidragit till bredd och mångfald ibokutgivningen och underlättat för nya förlag atl etablera sig. Stödetsulformning anses i slort sett ändamålsenlig. Utredningen lämnar inga andraförslag än atl stödet begränsas för de titlar som säljs i slora upplagor. Förallmänhetens lillgång till litteratur, framför allt de böcker som inle kan gesut i stora serier, kan bokhandeln inte ersättas av någon annanförsäljningskanal. Det är därför ett samhällsintresse att upprätthålla ettvälsorterat bokhandelsnät över landet. Fackbokhandelsavtaleimellan förläggare och bokhandlare innebär en klar viljeinriktning frånbranschens sida atl värna om den välsorterade fackbokhandeln. Utredningenredovisar att branschen inför elt nytt avtal är beredd att åta sig ett särskiltoch utökat ansvar för distributionen av de böcker som erhållil statligtulgivningsstöd. Förall värna om ett bibehållet välsorterat bokhandelsnät är emellerlid intefackbokhandelsavtalei tillräckligt. Etl avtal bygger dessutom på förutsättningenalt staten ålar sig ell aklivi program för all stödja och främja Prop.1984/85:141 10 Ulredningen lägger i della sammanhang framförslag om fortsall investeringsstöd för bibehållande och nyetablering avbokhandel, ett nytt soriimenlsstöd för mindre bokhandlar uianför fackbokhandelsgruppen,stöd för ulbildning och rådgivning samt ett temporärt slöd för alt främjadatorutvecklingen i bokhandeln. Utredningens förslag förutsätts i allt väsentligtfinansieras inom befintliga anslagsramar. Utredningen utgår från den vedertagna ansvarsfördelningenpå folkbiblioteksområdet. Folkbiblioleksverksamhéten är en kommunalverksamhet. Stat och landsting finansierar gemensaml regionala kompletlerandeoch rådgivande insatser. Slalen påverkar de allmänna förulsällningarna för verksamhetenpå kullur-, utbildnings- och informationsområdena. Slalen finansierarlånecentralerna och ger vissa punktbidrag lill folkbibliotekens verksamhel.Syftet med de statliga bidragen är atl stimulera folkbiblioteksverksamheten,inte att reglera den. Utredningen beskriver utifrån kommunernas gemensammaerfarenheter och ambitioner en grundläggande helhetssyn på mål ochhandlingslinjer för folkbibliotekens arbele . Utredningen anser atten sådan gemensam syn på mål, uppgifier och arbetsformer utifrån den enskildakommunens lokala förutsättningar och behov är att föredra framför en enhelligreglering genom lagsliflning. I ulredningens uppdrag har ingått att göra en analys avfolkbibliotekens siluation . Ulredningen beskriver vilken roll olika medier spelar förfullgörandet av folkbibliotekens kullur- och informationsuppgifler. Samtidigtsom biblioteken är öppna för alla lyper av medier intar boken en särställningsom avspeglar sig i bibliotekens omfatlande arbete för litteraturen. Ulredningenbehandlar de krav som utvecklingen inom informationsteknologin släller påbiblioteken och de initiativ som erfordras för alt möta dess konsekvenser. Bibliotekens möjligheter att vara öppna för alla grupper isamhället behandlas utförligt i en genomgång av olika former av samverkan medandra lokala instilulioner och organisationer. Även organisationoch arbetsformer har enligt ulredningen betydelse för kvalilet och effektiviteti verksamhelen. En viklig uppgifl för utredningen har varit att undersökaeffekterna av de statliga stödinsatserna och att förutsättningslöst diskuteraderas framtida utformning. Ulredningen finner att de nuvarande punklbidragen tilllokala bibliotek endast till en viss del har bidragit till denstandardutjämning i biblioteksverksamheten mellan olika kommuner som har varithuvudsyftet med bidragen. Av slörre betydelse är enligt utredningens bedömningde regio- 1984/85:141 11 nalainsaiserna som länsbiblioteken med statlig delfinansiering har byggt upp. Tyngdpunkteni den regionala verksamhelen ligger pä kompletlerande medieförsörjning,rådgivning och informalion inkl.forlbildning samt specialtjänster inom vissadelområden. Enytterligare satsning på regionala biblioteksfunktioner är enligt utredningenett effektivt sätt att stimulera och stödja folkbiblioteksverksamhet i små ochresurssvaga kommuner. Därför föreslår utredningen atl slaten successivt underen treårsperiod ökar stödel liU länsbiblioiek, under näsla budgelår med 35 nyagrundbelopp till lotalt 185 grundbelopp, motsvarande totalt 11,7 milj. kr. Detökade slödel gör det möjligt all förstärka länens resurser förbl.a.dalorbaserad informationsverksamhet saml rådgivning och forlbildning. Ettsärskilt tidsbegränsat stimulansbidrag föreslås för uppbyggnad av regionalalalboksbesiånd. Delökade regionala stödel skall enligt utredningens förslag finansieras genom enomfördelning av de medel som har anvisais till lokala punktbidrag.Slödet till lokal biblioteksverksamhet bör koncentreras till allmännautvecklingsbidrag lill de resurssvagasle kommunerna. Ulredningen anserdessutom all del bidrag som ulgår lill inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk i fortsättningen kan inriktas pä i huvudsak centrala ochregionala behov och därför uppgå till ett mindre belopp. Utredningenföreslår vidare särskilda medel för folkbibliotekens metodutveckling, bl. a.med ny teknik och nya arbetsformer. Avbetydelse för en effektiv folkbiblioteksverksamhel är enligt ulredningensamspelet med cenirala instanser, i första hand slatens kulturråd ochkommunförbunden, men även andra statliga myndigheter och cenirala organ. Ulredningenbeskriver de centrala statliga uppgifter som är av betydelse för den kommunalabiblioteksverksamheten. Utredningen anser alt uppgifter böranpassas till den föreslagna inriktningen av de slatliga stödinsatserna medtyngdpunkterna på regionalisering och verksamhetsutveckling. För eneffektivare samordning av de statliga myndigheternas insalser påbiblioteksområdet föreslår utredningen inrättandet av etl stadigtbiblioteksråd. Ulredningenhar haft uppgiften att särskilt analysera det centrala serviceorganetsBibliotekstjänst AB roll för folkbiblioteken. Utredningen föreslår atl slatenefter förhandling övertar ansvaret för företagels katalogdatabas. Detla skulleunderiätta en samordning med den statliga databasen och möjliggöra enrenodling av förelagets servicefunktioner. Utredningenlämnar också synpunkter bl.a.på slatliga biblioleksupp-gifter inom särskildaverksamhetsområden, den statliga produktionen av statistik på området saml denslatliga utbildningen av bibliotekarier. 1984/85:141 12