prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Remissinstanserna: Endast en remissinstans, kammarrätten iStockholm. tar särskilt upp åtalsfrågan. Kammarrätten anser med hänsyn tilllagstiftningens innehåll och utformning att möjlighet inle bör öppnas till endelegation av ålalsprövningen (se remissammanställningen avsnitt 7.11, s.119). Skälen för mitt förslag: Enligl nuvarande Sydafrikalag färåtal för brott enligt lagen väckas endast efter förordnande av regeringen ellerden regeringen bemyndigar. Det är således regeringen som avgör om åtal skallanställas om inte regeringen utnyttjar sitt bemyndigande. Delta är en enligtmin mening ändamålsenlig ordning som inte bör ändras. Ej heller bör gällande bestämmelser om förverkande ochtillämplighet av svensk lag ändras. 2.4 övriga förslag ochställningstaganden Kommittén har kartlagt möjlighelerna att på olika sättkomplettera investeringsförbudet och övervägt vilka ålgärder som skulle kunnavidtas för att ytterligare markera vår protest mot apartheidregimen. Jag avser nuatt ta upp dessa förslag i huvudsak i den följd kommittén redogjort för dem ibetänkandet. Förslagen under de tvä inledande avsnitten, 2.4.1 och 2.4.2,återfinns i betänkandet pä s. 112 och 113. Övriga förslag återfinns i kap. 12 ibetänkandet. Frågan om allomfattande ekonomiska sanktioner (betänkandetsavsnitt 12.1) har jag redan berört under avsnitt 2.1.6. Frågor om oljeembargooch FN: s vapenembargo saml del svenska förbudet i anled- 1984/85:56 49 ning därav mol export av krigsmateriel m. m. tillSydafrika (betänkandets avsnitt 12.2.3, 12.5 och 12.6) tar jag upp i ettsammanhang under avsnitt 2.4.5. Frågan om finansiella län m.m. till sydafrikanska statenm.fl. (betänkandets avsnitt 12.8) har jag tidigare behandlat under avsnittet2.3.1 eftersom kommitténs förslag i denna del föreslås ingå i den nyaSydafrikalagen. 2.4.1 Upplysning internationeUt om den svenskaSydafrikapoUliken Mitt förslag: Etl bidrag pä 1 milj.kr. ställs tillpolitiska partiers, fackföreningars och folkrörelsers förfogande förinformation utomlands om den svenska Sydafrikalagen liksom om den svenskaSydafrikapolitiken i övrigt. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag.Därutöver har kommittén föreslagil att initiativ tas lill sammanträffandenmellan paria-mentariker frän de länder vars politik kan ha en betydelse för attpåverka utvecklingen i . Kommittén har vidare understrukit behovet avläuillgängligt informationsmaterial om svensk Sydafrikapolitik som kan användasav säväl myndigheter som organisationer och enskilda saml fömtsätter att sådantmaterial utarbetas (se betänkandet s. Remissinstanserna: Förslaget bemöts positivt av derelativt mänga remissinstanser som särskill kommenterar det. Bland dessaåterfinns SIDA, Nordiska afrikainstituiei, , KF.arbetstagarorganisationerna. SMR och SKU. SAF å andra sidan anser att det är oacceptabelt attstatsbidrag för informaiion i utlandet skall förbehållas dem som är beredda attpropagera för den svenska lagens efterföljd men däremol inle utgå till partieroch organisationer, som är motståndare till lagen (se remissammanställningenavsnitt 8.1, s. 120). Skälen för mitt förslag: Som jag redan tidigare framhållitär elt viktigt mål för vår Sydafrikapolitik att få andra länder alt med kraftverka för att effektiva påtryckningar kommer till stånd, främsl i form avbindande beslut om ekonomiska sanktioner av men också, iavvaktan härpå, i form av enskilda beslul om unilaterala sanklionsålgärder.Jag finner del därför angeläget alt politiska partier, fackföreningar ochfolkrörelser utnyttjar sina internationella kontakter för all utomlands spridainformation om vår lagsfiftning liksom om den svenska Sydafrikapolitiken iövrigt. Etl särskilt bidrag bör, säsom kommittén föreslagil, utgå till stöd fördessas arbete. Medel härför bör kunna avsättas inom ramen för biståndsanslaget,anslagsposten Humanitärt bistånd i södra . 4 1984/85. 1984/85:56 50 När det gäller parlamentariska kontakter som kommitténberört utgår jag från att själv tar de kontakter den anserändamålsenliga. 2.4.2 Ny prövning av den svenska SydafrikapoUliken Min bedömning: Lagen bör i sin helhel omprövas och en nyutredning bör tillsättas i så god lid alt ev. lagstiftningsåtgärder hinnervidtas före Ulgången av . En sådan utredning bör förutsättningslöststudera den svenska Sydafrikapoliliken mot bakgrund av utvecklingen i Sydafrikaoch inlemafionellt under de mellanliggande åren och särskilt uppmärksammalagens plats i denna politik. Kommitténs förslag: Överensstämmer med min bedömning (sebelänkandet s. 113). Remissinstanserna: LO och Metall tillstyrker förslagel.ISAK vill att en ny utredning tillsätts redan nu (se remissammanställningenavsnitt 8.2, s. 120). Skälen för min bedömning: Del är angeläget att den svenskaSydafrikapolitikens utformning och innehåll ägnas kontinuerlig uppmärksamhetav statsmakterna. Ulvecklingen i och utanför saml del internationellaklimatet i Sydafrikafrägan kräver en beredskap och villighet all i varje lägepröva vilka åtgärder som kan vara bäst ägnade att främja syftet med vårSydafrikapolilik. Jag anser det vara lämpligt alt en ny utredning tillsätts iså god tid före att ev. lagstiftningsåtgärder hinnervidtas före utgången av . Enligt min bedömning bör utredningen fä iuppdrag att fömtsätlningslöst studera den svenska Sydafrikapolitiken molbakgmnd av händelseutvecklingen i och de internationellaomsländigheler som påverkar läget i södra . Härvid bör särskill beaktasSydafrikalagens dittillsvarande effekter i olika hänseenden,överlevnadsmotivets fortsatta giltighet och lagens plats i den totala svenskaSydafrikapolitiken. Mitt förslag: bör inte införa något förbud motimport frän . Någon lagstiftning för att uppfylla kraven enligtNamibiadek-retel är inte erforderlig. Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitt förslag.Reservation föreligger pä denna punkt (se betänkandet s. 181-185, reservations. 215 ff). Prop.1984/85:56 51 Remissinstanserna: SIDA anser att kommittén närmare skulleha angivit de svenska internationella åtaganden på handelns område som enliglkommittén ulgör hinder för restriktioner beträffande bl.a. import fränNamibia. Nägra remissinstanser förordar etl importförbud, bl. SMRoch SKU samt SSKF och SKSF (se remissammanställningen avsnitt 8.3, s. 121-122). Skälen för mitt förslag: har antagit fleraresolutioner som fastställer att närvaro i är olaglig. Rådethar uppmanat medlemsstaterna att avstå frän sådana förbindelser med Sydafrikasom innebär ett erkännande av dess överhöghet i . harföljt rådets uppmaningar dels genom att avge en uttrycklig förklaring omolaglighelen i närvaro, dels genom att tillse all inga ålgärdervidtas som kan tolkas som ett erkännande av överhöghet i området. har vidare uppmanat alla staler att tillseatt statsägda och statskontrollerade bolag upphör med alla transaktioner somrör kommersiella eller industriella förelag eller koncessioner i Namibialiksom med ali vidare investeringsverksamhet m.m. i området. Staterna har ocksåuppmanats att söka påverka sina privata förelag och medborgare alt inieinvestera eller skaffa sig koncessioner i . uppfyller dessa rekommendationer i det alt ingasvenska statliga företag har sådan verksamhet som avses i resolutionen. Vidarehar inga privata svenska företag investeringar i produktion eller koncessioneri . Genom lagen om förbud mot investeringar i och harSverige i själva verket gått längre än rådets uppmaning lill regeringarna attendast söka påverka företagen lill återhållsamhet. antog ett dekret om skydd motexploatering av naturtillgångar. Enligl dekretet förbjuds allprospektering, utvinning, försäljning, utförsel m. m. av sädana fillgångar somsker ulan samtycke. har stött resolutioner igeneralförsamlingen som åberopar dekretet och understmkit betydelsen av attdet respekteras, trots att inle anser det vara i formell meningrättsligt bindande. Regeringen har också fäst de privatanäringslivsorganisationernas uppmärksamhet pä dekretet. Jag vill här peka päatt det inte finns något svenskägt förelag i som bedriver verksamhet avden art som anges i dekretet. Till följd av investeringsförbudel är det ocksåhögst osannolikt att någon sädan rörelse skulle kunna tillkomma. konstaterat uppfyller i huvudsakredan kraven i Namibiadekrelet, dels genom investeringsförbudet, dels genomstatsmakternas rekommendationer till statliga och privata företag. Den ytterligare åtgärd som övervägts av kommittén är ett förbudmot import frän . Jag instämmer i kommitléns bedömning att ett sådantförbud i och för sig inte skulle stöta på nägol hinder frän GATT-synpunkl. Prop.1984/85:56 52 Jag är av följande skäl - liksom kommitténs majoritet -dock inte beredd att lägga fram något förslag om förbud mot import frånNamibia. Ett förbud mot import från skulle ha en myckel begränsadekonomisk betydelse p.g.a. handelns ringa omfattning och skulle med lätthetkunna kringgås genom att handeln leds genom . Att kontrollera efterlevnadenav ett importförbud skulle erbjuda betydande svårigheter. Det är vidare inteklarlagt på vilka sätt en mot riktad åtgärd av detta slag skall kunnases som en sanktion riktad mol den ockuperande makten, . Innebörden avNamibiadekrelet är inte heller ell renodlat importförbud. Istället avser jag att föreslå regeringen att ånyo fästade privata närings-Uvsorganisationernas uppmärksamhet på Namibiadekrelet. Mitt förslag: Regeringen bör rekommendera myndigheter ochinstitutioner att avstå frän upphandling från . Kommitténs förslag: Kommittén konstaterar att statligamyndigheter och företag har ett visst handlingsutrymme vid upphandling av varoroch i många fall frihet all avstå från inköp i . Kommittén anser attdetta förhållande bör utnyttjas när så är möjligt och att regeringen i lämpligform markerar sitl inlresse av att så sker (se betänkandet s. 185-187). Remissinstanserna: Enligl KK:s mening finns del med hänsyntill GATT-avlalets bestämmelser anledning att iaklta försiktighet med sådanamarkeringar som kommittén har föreslagit. anser bl.a. att möjligheter böröppnas för kommuner och landsting att göra solidariielsyttringar (seremissammanställningen avsnitt 8.4, s. 122). Skälen för mitt förslag: Frågan om kommuners ochlandstings möjligheler lill solidariielsyttringar är föremål för utredning inomramen för Slat-kom-munberedningen (C 1983:02). Med hänsyn härtill går jag inlenärmare in härpå. För de statliga myndigheternas upphandling gäller reglernai upphandlingsförordningen (1980:850), om inte regeringen föreskriver annat.För upphandling i vissa fall gäller dessulom förordningen (1980:849) omtillämpning av GATT-överenskommelsen om statlig upphandling i vilken föreskrivsbl.a. att GATT-avlalets principer om nationell behandling ochicke-diskriminering skall tillämpas vid statliga myndigheters upphandling. Enligl huvudregeln i upphandlingsförordningen skallmyndighelerna vid sin upphandling utnyttja de konkurrensmöjligheter som finnsoch även i övrigt iaktta affärsmässighet. Vad gäller de statliga aktiebolagen äger inteupphandlingsförordningen 1984/85:56 53 tillämpning pä dessa. I ställel har de alt beakta artikelXVII i GATT-avlalet i vilken föreskrivs att statliga företag och monopolföretagskall handla på ett icke-diskriminerande sätt och alt köp och försäljning skallverkställas uteslutande i överensstämmelse med kommersiella hänsyn. Reglerna ger, som kommittén konstaterat, inom de givnaramarna visst utrymme för alt avstå frän upphandling i . Jag kommeralt föreslå regeringen att gå ut med en rekommendafion till myndigheter ochinstitutioner att begränsa kontakterna med (se avsnitt 2.4.7). Rekommendationenbör även behandla frågan om upphandling frän . 2.4.5 Oljeembargo och FN;s vapenembargo samt det svenskaförbudet i anledning därav mot export av krigsmateriel m.m. till Mitt förslag: bör i det nordiska samarbetet ochinom FN verka för ett bindande beslut av säkerhetsrådet om oljeembargo samt etteffektivt genomförande av de embargon som antagits av oljeexporterande ocholjeproducerande länder. bör också tillsammans med övriga nordiska länderaktivt följa upp FN:s vapenembargo i enlighet med nordiska handlingsprogrammetfrån är 1978. Det svenska förbudet mot export av krigsmateriel och liknandemateriel till , som tillkommit som en följd av vapenembargot, utvidgastill att omfatta sådan datautmstning och därtill hörande programvara samtterränggående fordon och drivmedel som är avsedda för sydafrikanska militäraeller polisiära myndigheter eller för sådana myndigheters räkning. Kommitténs förslag överensslämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 187-188). FN:s vapenembargo m. m. Ytteriigare åtgärder bör vidtas för att stärka FN:svapenembargo och främja den intemationeUa efterievnaden. En aktiv svenskuppföljning av det intemationeUa vapenembargot i enlighet med det s. k.nordiska handlingsprogrammet rekommenderas. Därvid kan också en i september1980 avgiven rapport frän en av säkerhetsrådet filisatt kommitté utgöra enviktig gmndval. I avvaktan på ytteriigare beslut av säkerhetsrådet börförslagen i rapporten utredas vidare av . Kommitténförordar slutligen att man frän svensk sida reser frågan om att säkerhetsrådetanmodar alla medlemsstater att periodiskt rapportera om egna åtgärder och attpeka på möjligheter att göra vapenembargot mera effektivt. I fråga om det svenska förbudet mol export avkrigsmateriel m. m. överensslämmer kommitléns förslag med mitt förslag (sebetänkandet s. 194-198). Prop.1984/85:56 54 Arbetstagarorganisationerna, , SEN, SMR och SKU, CUFm.fl. fillstyrker kommitléns förslag. poängterar dessutom betydelsen avkontroll och begränsning av export av elektronik och kämvapenteknik JK delar inte oreserverat kommitténs uppfattning att denföreslagna utvidgningen av det nuvarande förbudet mot export av krigsmaterieloch liknande materiel är förenlig med säkerhetsrådets beslut om vapenembargooch att utvidgningen därmed inte skulle strida mot . hovrättlämnar förslaget utan erinran (se remissammanställningen avsnitt 8.5, s.122-123). Skälen för mitt förslag: I har antagits flera resolutionerom oljeembargo, bl. a. med slöd från de nordiska ländema. Generalförsamlingenhar understmkit vikten av etl effektivt genomförande av de beslut som tagilsav flertalet oljeproducerande och -exporterande länder i syfte att stoppa oljeleveransertill och uppmanat säkerhetsrådet att enligt FN-sladgans kapitel VIIfatta etl beslut om tvingande oljeembargo. I resolutionen berörs fömtom direktförsäljning av olja även frågor om transport av olja och oljeprodukter, tekniskrådgivning, reservdelsförsörjning och kapitalinvesteringar i sydafrikanskabolag. Generalförsamlingen har uppdragit åt en expertgmpp, i vilken bl.a. Norgeingår, att förbereda en intemationell konferens i syfte alt effektiviseragenomförandet av oljeembargoåtgärder. Införandet av etl ensidigt svenskt oljeembargo skulle -som kommittén framhåUit - inte stå i överensstämmelse med den svenskaprincipståndpunkten beträffande ensidiga sanktionsåtgärder på det ekonomiskaområdet. En sådan åtgärd skulle heller inte ha någon praktisk betydelse eftersomnågon svensk verksamhei inte förekommer, vare sig ifråga om export ellertransporter. Jag vill därför inte föreslå ett svenskt oljeembargo. Del är emellertid av stor vikt - i enlighet med vadkommittén anfört -att både inom ramen för det nordiska samarbetet och iFN med kraft verkar för ett effektivt genomförande av de embargon som antagitsav de flesta oljeexporterande och oljeproducerande ländema samt främjar ettbindande beslut av säkerhetsrådet om oljeembargo. Inom FN har bedrivits omfattande arbeieatt begränsa leveranser av vapen och militär utrustning till . Ettförsta viktigt resultat av dessa strävanden kom då säkerhetsrådetrekommenderade medlemsländerna att upphöra med leveranser av vapen och militärutrustning till . Eftersom del rörde sig om en rekommendation Prop.1984/85:56 55 var del inte i folkrällslig mening bindande för staterna.Under 1970-talel ökade del sydafrikanska förtrycket och rustningarna tilltog.Säkerhetsrådet fattade mot bakgrund härav är 1977 elt bindande beslut omvapenembargo. Militariseringen och upprustningen i hartilltagit trots de åtgärder som jag redovisat. Säkerhetslagsliftningenhar skärpts vartill kommer att bedriver en kontinueriig aggressionmol vissa grannstater. Mot denna bakgmnd är det angelägel att lägga framförslag lill ytterligare ätgärder som kan siärka FN:s vapenembargo och främjadess internationella efterlevnad. Som en följd av säkerhetsrådets beslul om vapenembargo inovember 1977, förbjuder export av krigsmateriel och liknande materieltill . Bestämmelser härom finns i förordningen (1977: 1127) om vissasanktioner mol . Förbudet omfattar dels sådan materiel som är upptageni bilagan till förordningen (1982: 1062) om förbud mol utförsel avkrigsmateriel, m.m., dels motsvarande materiel utformad för polisiärt bruk,dels förnödenheter särskill avsedda för tillverkning eller underhåll av sådannämnd materiel. FN:s vapenembargo har ett vidare syfte än att endastförbjuda krigsmateriel säsom detta definieras i l.ex. Detankommer pä de enskilda medlemsstaterna själva att närmare definiera denmateriel och utmstning som anges i beslutet. Kommittén har undersökt möjligheterna all skärpa densvenska hållningen och utvidga det svenska förbudet ytterligare. Kommittén hardärvid kommit fram till att resolutionslexlens beskrivning av den materiel ochutmstning som omfattas av beslutet om vapenembargo kan tillåta en vissulvidgning av del svenska förbudet såvitt nu är i fråga. Jag delar kommitténsbedömning och avser därför all föreslå regeringen all ändring görs i förordningen(1977: 1127) om vissa sanktioner mot . Den typ av materiel som böromfattas av förbudet utgörs av sådan datautmstning och därtill hörandeprogramvara samt terränggående fordon och drivmedel därtill som levereras lillsydafrikanska militära eller polisiära myndigheter eller för sådanamyndigheters räkning. 2.4.6 SAS fiygförbinddse med Mitt förslag: Regeringen bör ta upp frågan om ennedläggning av SAS flygförbindelse med med de danska och norskaregeringarna. I samband därmed bör lämpliga alternativ lill denna flygförbindelseutredas. Kommitténs förslag: Den rekommenderar att regeringen näraföljer frågan i kontakt med regeringarna i och och prövarmöjligheterna att som kan bedömas lämpligt göra den politiskamarkering som en nedläggning skulle innebära (se betänkandet s. 188- 190). Prop.1984/85:56 56 Remissinstanserna: SIDA förordar all utrederfömtsättningen för en SAS-förbindelse fill södra med som slutpunkt.Bakgmnden härtill är det pågående samarbetet inom ramen för SADCC där svensktoch nordiskt bistånd ulgår lill uppbyggnaden av ett från oberoendenät av flygförbindelser. , SEN, SMR och SKU saml SSKF och SKSF m.fl. uttalarsig för en nedläggning (se remissammanställningen avsnitt 8.6, s. 123-124). Skälen för mitt förslag: SAS upprätthäller f.n. enflygförbindelse med med mellanlandning i . Fråganom nedläggning av denna flygförbindelse har prövats utanatt något beslut om nedläggning fatlats. Faktorer som därvid haft betydelse harvarit frånvaron av en rekommendation eller ett beslut i FN;s säkerhetsråd ochden obetydliga eller obefintliga inverkan en sådan isolerad aktion skulle ha påSydafrika och apartheidpolitiken. SAS har hävdat att en nedläggning avflyglinjen lill skulle medföra att även förbindelsen med Nairobifick läggas ned. Kommittén tillägger att en nedläggning skulle förorsaka vissaolägenheter för nordiska resenärer, affärsmän och biståndsarbetare och även urkonsulär synpunkt kunna vara besvärande vid uppkommande behov av snabbevakuering av svenska medborgare. För egen del anser jag inte dessa olägenheter vara såslora alt de inle skulle kunna gå att lösa tillfredsställande även omflygförbindelsen med läggs ned. Jag kommer därför att föreslåregeringen alt ta upp frågan om en nedläggning av denna flygförbindelse medregeringarna i och . I samband härmed bör ocksä lämpliga alternativtill denna flygförbindelse utredas. 2.4.7 Åtgärder på idrottens, kullurens och vetenskapensområden Mitt förslag: Regeringen bör gå ut med en nyrekommendation till myndigheter och institutioner med riktlinjer avseendekontakter med . Kommitténs förslag: Kommittén understryker vikten av attde svenska officiella åtgärderna på dessa områden görs så strikta som ärpraktiskt och rättsligt möjligt dvs. undanlag från isoleringsåtgärderna börutöver uttalade apartheidmotståndare endast medges för sådana kontakter som ärnödvändiga med hänsyn till tidigare ingångna rättsliga förpliklelser ellersädana fall där en kontakt kan anses vara av väsentlig betydelse för Sverigesfrämjande av internationellt samarbete. Kommittén finner det angeläget alt regeringensrekommendationer till myndigheterna ses över och ges en utformning i enlighethärmed och att de tillställs alla berörda myndigheter för efterlevnad.Rekommendationen i den del som avser bidrag med offentliga medel bör utformaspå ett administrativt och rättsligt Prop.1984/85:56 57 effektivt sätt så att del kan förväntas att den efterievslill fullo och att statsmedel inte utgår till angivna typer av kontakter medSydafrika (se betänkandets. Remissinstanserna: vidStockholms universitet finner visumreglerna i förordningen (1982:562) ombeviljande av visering för vissa kategorier medborgare i Republiken . föreslår all de vetenskapliga och akademiska relationernautreds för alt sedan åtgärdas med visumlagstiflning liknande den för idrottsmänoch arfister och alt det vetenskapliga samarbetet mellan sydafrikanska företagi och t.ex. högskolor i upphör (se remissammanställningenavsniu 8.7, s. 124). Skälen för mitt förslag: har på grundval av enresolution i och uttalanden i det nordiskahandlingsprogrammet infört visumrestriktioner för vissa sydafrikanskamedborgare. Reglerna, som återfinns i förordningen (1982:562) om beviljande avvisering för vissa kategorier medborgare i Republiken innebär ikorthet att visering i princip skall vägras representanter för offentligaorgan och för organisationer som stöder apartheidsystemei. Undantag görs förbl.a. turist- och affärsresor såvida besökaren inte är en framträdande representantför apartheidsystemet. Efter en skärpning av bestämmelserna(SFS 1983:93) avseende idrottskontakter gäller att personer som interepresenterar ett offentligt organ och som önskar delta i idrottsliga evenemangskall vägras visering. Visering skall dock beviljas, om vise-ringssökandenuppenbart är att anse som motståndare till apartheid. Sä skall anses varafallet, om sökanden är medlem i en idrottsorganisation i som ärallmänt känd för sitt motstånd mot apartheidsystemet eller om sökanden ärverksam mol eller har framträtt som uttalad kritiker av delta system. Förutom visumrestriktioner har regeringen ocksä gäll utmed en rekommendation till svenska statliga myndigheter och offenlliga institutioneratt begränsa kontakterna med representanter för apartheidregimen inom vissaområden. I rekommendationen uttalas också alt bidrag med offentliga medel inteskall utgå till vissa kontakter med . Enligt min mening utgör isoleringsaktioner på dessaområden ett effektivt komplement till sanktioner på det ekonomiska området.Sydafrika har visat sig vara känsligt för sådana åtgärder och de ligger vältill för efterföljd, vilket som jag redan tidigare betonat, är ett av deviktigaste syftena med vår sanktionspolitik. Det finns därför all anledning alttillvarata de möjligheter som kan finnas till skärpning på dessa områden i vårhållning gentemot . Vad angår statsbidrag till olika organisationer inomkultur och idrottsområdena så fördefas bidraget mellan organisationerna avkulturrådet Prop.1984/85:56 58 Hur pengarna skall fördelasbestäms av rådet resp. förbundet utan närmare direktiv av regeringen.