prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är främst fyra delar av det ovan refererade förslagetsom föranleder kommentarer. Fördel första: Den särskilda lokala kanalen. Fördelandra: Det lokala operaiörsförelagets ansvar för verksamheten i den särskildalokala kanalen. För det tredje: Nälägarens ansvar för programinnehållet iupplåtna kanaler. För del fjärde: Principen alt de existerande nationellaradio- och TV-kanalerna obligatoriskt måste tillhandahållas. Förslaget om en gratiskanal för lokala sändningar somvillkor för att få tillstånd till satellitsändningar kommenteras av bl.a.televerket. UR, LO, TCO, SJF, KLYS, SIF-SR. anför: Kommitténs fäster i sina skrivningarstor vikt vid att man i kabelnäten har möjlighet till en lokalprogramverksamhet. Kommitléns förslag innebär dock sådana restriktioner förden lokala programverksamheten, att den lokala kanalen knappast kan förväntasutvecklas till ett lokalt, engagerande alternativ lill övriga tillgängligakanaler. Det vore, enligl , olyckligt om den lokala TV-kanalen enbartskulle bli en dåligt utnyttjad leknikinveslering. delar kommitténs bedömning, attlokala egensändningar i kabelnät är ett myckel värdefullt tillskott i denlokala Prop.1984/85:199 155 kultur- och mediemiljön. Egen programproduktion stimulerareget skapande och underlättar kritisk distans lill massmedieutbudet. Lokalaprogramsändningar kan skapa balans i mediet i förhållande till det utbud somkommer via satelliter m.m. Den särskilda lokala kanalen för lokala egensändningarger möjlighet för organisationer, föreningar och enskilda att utnyttja sinyttrandefrihet. Även för den kommunala informationsverksamheten kan lokalasändningar bli betydelsefulla, anser . Kungsbackakommun anför liknande synpunkter, liksom . påpekar alt lokala sändningar kankomma alt användas även i den landstingskommunala informationsverksamheten.Landstingsförbundet anser att undantag från förbudet att koppla ihop kabelnät iflera kommuner bör kunna göras l.ex. för direklsända inslag frän regionalakulturarrangemang och landstingsmöten. UR betonarsärskilt vikten av den lokala kanalen och utvecklar synsättet på lokalprogramverksamhet. EnligtLO:s mening är det viktigt att nälägaren föresläsställa en kanal i nätet lill förfogande för lokala program och att denna kanalskall vara tillgänglig för alla som vill sända, TCO anser att man måste slåvakt om och främja "public-service-funktionen". Detla kan ske genomall dels förslärka verksamheten inom dels så långt som möjligtreglera satellit- och kabelutbudet enligt public- serviceprinciperna. TCOstöder förslaget att upplåta utrymmen i lokala kanaler för föreningslivet för s.k. när-TV-sändingar. SJF motsätter sig inte förslaget att upplåta utrymme ilokala kanaler för föreningslivet för s. k. när-TV-sändningar. KLYS ställer sigbakom förslaget att nälägaren skall vara skyldig att utan ersättningtillhandahålla sändningsutrymme åt ett lokalt operatörsföretag. SIF-SR geruttryck åt en önskan om alt det lokala inflytandet skall garanteras genom enstark förankring i kommuner, föreningsliv och organisationer och genom att deboende garanteras möjlighet alt påverka vad de skall få se och höra ikabelnätet. SIF-SR tänker sig alt den centrala kabelnämnden har lokala organ.På det lokala planet skall del, enligt SIF-SR:s uppfattning, också finnasansvarig utgivare som inte enbart har ansvaret för egenproducerade programulan också för de program som kan las emot från andra källor, l.ex. satelliter.Detta innebär alt kabelnämnden centralt och lokalt måste garanteras resurser.SFR/SAMRAD vill betona viklen av alt en gratis lokal kanal skall ställas lillförfogande för lokala egensändningar. Utbyggnaden av kabelnäten skall framförallt tjäna behovet av en förstärkt lokal information och opinionsbildning.Utifrån denna förutsättning är kravet på samråd med de boende, som kan nås avsändningarna, en ytterligare förstärkning av den lokala anknytningen. Kravetbör dock kompletteras med ett villkor att också i området verksamma ellerrepresenterade föreningar skall konsulleras. Förslaget att lokala operatörsföretag bildas och attansvaret för verksamheten i den särskilda lokala kanalen bör ligga på detlaorgan kommen- 1984/85:199 156 leras av bl. a. kommun, , , , SR, LRAB, UR. Folkets hu.sföreningar-nas riksorganisationoch Filmcentrum. De lokala operatörsföretagen förutsätts fä en bredsammansättning och vara lokalt förankrade, konstaterar kommun, som dockfinner att sammansättningen inte är tillräckligt klart angiven - bl. a.specificeras det inte vilka intressen som skall ha majoriteten. "Vilkenroll har kommunen i detla förelag?" Lunds kommunrefererar försöksverksamheten i , föreslår en lokal grundorganisation samtförespråkar dessutom kontinuerlig uppföljning. (Förslag lill lösningar lämnasäven av bl. a. LRAB och . TU skisserar också en modell församspel mellan de olika funktionerna.) menar att det är braatt de lokala operalörsföretagen fördelar sändningstid. framföruppfattningen, att möjligheten att ge ett samarbetsorgan mellan föreningslivetoch kommunen någon form av koncession på den lokala kanalen bör undersökas. SR och LRAB stöder förslaget att det bildas lokaltrepresentativa sammanslutningar, s, k. operatörsföretag, som får ansvaret förinnehållet i den lokala kanalen. UR beskriver pä vilket sätt utbildningsradionkan medverka i operatörsfunklicnen och redogör också för försöksverksamhet. LOtillstyrker förslaget att de lokala operalörsföretagen får ansvar för innehålleti denna kanal. 7"C0 och SJF vill dock betona kravel all dessa s.k. när-TV-sändningarförses med tydliga avsändarmarkeringar. För tittaren skall det inte finnasnågon tvekan om vem som står bakom sändningen. TCO och SJF anser att enfristående och självständig journalistik av yrkesverksamma journalister är enviktig förutsättning för en yttrandefrihet som också förmår ge röst ål desvaga i samhället. " Den professionella lokaljournalistiken bör därförfinnas med i ortsnälens utbud som en motvikt till de intressen som i övrigtkommer till tals i den öppna kanalen". Folkets husföreningarnasriksorganisation tillstyrker förslaget om lokalt operalörsföretag och skisserarell sådant med sammansättning och syfte väl definierade. FUmcentrum anser all del lokala operalörsföretagel är en mediepolitiskmöjlighet. Föreningen anför vidare; "Om de nya medierna ska kunna utnyttjas demokratisktoch för en vidgad yttrandefrihet så är det lokala operalörsföretagel en nyckelpunkl.Formuleringarna lokal förankring och bred sammansättning är otydliga ochluddiga. De bör preciseras. Vi tycker att ett lokall operatörsföretag ska varasammansatt så alt del speglar ortens/kommunens samhälls- och kulturliv. Enpluralistisk modell alltså. För att skapa en sådan här modell måste del finnasresurser för att kunna producera program och sända dessa. Annars blir det barade redan ekonomiskt starka som dominerar. De lokala operatörsföretagen kommeratt domineras av frikyrkor, institutioner, företag och andra med"ekonomiska förutsättningar". Prop.1984/85:199 157 SFR/SAMRÅD finner det ä sin sida angeläget alt markera altkommunerna inte skall kontrollera verksamheten eller vara för besluten avgörandeinstanser. Förslaget all nälägare i egenskap av innehavare avtillstånd att upplåta kanaler ges ansvar för programmen i dessa kanalerkommenteras av bl. a. , , . TCO, SJF,TU. HSB, och . anför: Konsekvensen av att lägga ansvaret pånätägaren synes innebära att upplåtna kanaler - exempelvis för kabeltexi ipressens regi och lokal-TV-sändningar av SR eller annat företag - skulleunderställas nätägarens bedömning. Detta måste anses vara yitrandefrihetsrällsligttveksamt. Det innehållsmässiga ansvaret bör enligt överföras tillden som förhyr en upplåten kanal. SR finner också att kommitténs förslag attnätägaren skall tillse efterlevnaden av programreglerna i de förhyrda kanalernakan medföra vissa komplikationer. För det första uppstår en konflikt med principenom förbud mot förhandsgranskning. För del andra mäste det klargöras vem somskall kunna ställas till svars i yttrandefrihets-mål. LRAB anför liknandesynpunkter och menar att kabelnämnden skall ha ansvaret för alt inga program ide lokalt upplåtna kanalerna bryter mol programreglerna och alt detpublicistiska ansvaret skall åvila "dem som sänder och inga andra". TCO anför: För lokalsändningar bör gälla de reglersom finns inom massmedieområdet. Den ansvarige utgivaren, som bör vara densammasom programleverantören, bör också ha ansvar för alt utbudet uppfyller kravelför "public-service". SJF anser kommitténs förslag att lägga ansvarethos nälägaren alternativt operatörsföretaget helt oacceptabelt. I enlighet medtraditionerna från TF och måste utgivarskapet ligga hos den som i praktikenansvarar för sändningen. Detla förhållande måste gälla samtliga egenproduceradesändningar. SJF anser alt yttrande- och informationsfrihetens gränser bör varadesamma oberoende av om programmets sänds via etern eller via kabel ochoavsett vem som innehar sändningstillståndet. SJF förespråkar att de publiceringseliskanormerna ges formen av avtal mellan koncessionsinnehavare och den koncessionsgi-vandemyndigheten. TU är kritisk mot förslaget att l.ex. tidningarnas sändningsrält iupplåtet utrymme skall bevakas av nälägarna, som skall få ansvaret förinnehållet i sändningarna. TU citerar kommitténs uttalande "Del kan bliaktuellt att en nälägare begär att fä förhandsgranska program som l.ex. entidning avser att sända i en förhyrd kanal om nätägaren befarar att programmeninnehåller överträdelser av gällande programregler" och finner en sådancensurregel helt orimlig. anför liknande synpunkter. är kritisk och anför bl. a. följande: "Med renodlingen av , lika med nätägaren,bör del också vara enkelt att råda bot pä den absurditet i förslaget som läggerprogramansvaret på nälägaren (). Prop.1984/85:199 158 ST vänder sig bestämt mol den i betänkandet föreslagnakonstruktionen och hemställer att operalörsbolaget, alternativt den som avdetta tilldelas kanalulrymme för programverksamhet, också åläggs det faktiskaprogramansvaret. Denne, som då fått kanalutrymme, anmäler ansvarig utgivare lillkabelnämnden, som sen utfärdar sändningsbevis, ST anser vidare att tidningarnas rätt att delta i kabel-TV-verksamhetdels skall innebära en rätt att ingå i operatörsföretagen dels en rätt attuppträda som egna programleverantörer i egen alternativt i operatörsbolagenskanaler. Några inskränkningar som sätter tidningsföretagen isärställning kan inte accepteras med hänvisning lill eventuellamonopolsituationer. Åtgärder i den riktningen måste ses som gravainskränkningar av yttrandefriheten." PK lar avstånd från tanken alt som nätägareskall kunna ges rätt all med eget programansvar arrangera lokala sändningar.Inte heller bör nälägaren tilldelas ansvaret för att kontrollera attprogramreglerna följs. Detta förutsätter en förhandsgranskning som skulle ståhelt i strid med svenska yllrandefrihelsprinciper. "Den löpande tillsynen av innehållet liksomutkrävandet av ansvar vid yilrandefriheisbroit bör arrangeras i former som sålångt möjligt överensstämmer med bestämmelserna om utgivare itryckfrihetsförordningen och i radioansvarighetslagen. Detla innebär att det fulla ansvaret för innehållet skallfalla på dem som sänder ut programmen i kanalen. Sändaren, inte nätägaren,skall utse utgivare. Utgivare skall av sändaren, exempelvis en tidning, anmälaslill den föreslagna kabelnämnden." Förslaget att Radio-koncernens etersända programalltid skall vidarebefordras kommenteras av bl.a. SR, LRAB, TCO, SJF, KLYS, SIF-SR,, , , Video , IFPI Video och SFF. SR och LRAB slår fast att "kommitténs förslag att somvillkor för att få bedriva verksamhet i kabelnät måste nätägaren garantera allaboende inom området tillgång lill SR-företagens alla sändningar, äroeftergivligt." LO stryker under "vikten av all såväl abonnenter påkabelnät som icke abonnenter garanteras tillgång till alla elersändaradio- och TV-kanaler". TCO och SJF stöder förslaget alt progamut-budalltid skall tillhandahållas, "musl-carry-principen". KLYS ställersig bakom förslaget alt de som ansluter sig till nätet i lämplig formgaranteras tilgång lill de elersända ljudradio- och TV-kanaler från SR-företagensom är avsedda att tas emot i området i fråga. I detta sammanhang påminner KLYSom att de svenska upphovsmännen, utövande konstnärerna och fotograferna genombeslut i sina organisationer har deklarerat alt man inte avser att begäraersättning i för samtidig och oförändrad vidaresändning i kabel-TV av SR-koncernensprogram. SIF-SR menar att det är riktigt och bra att kommittén talar förskyldigheten att tillhandahålla Sveri- Prop.1984/85:199 159 ges Radios programutbud. SFF tillstyrker också att den s.k. musl-carry-principen etableras, dvs. alt lillslåndshavare skall garanteraatt Radio-koncernens etersända radio- och TV-kanaler tillhandahållesalla som anslutes till kabelnätet ifråga (även dem som ej abonnerar pä nätetstjänster). menar att en förutsättning för att fåkoncession självfallet är att SR:s och SVT:s program återsändes. Närradioförbundser det som logiskt och viktigt att närradion skall omfattas av samma principsom SR-företagens program. finner must-carry-reglernas effekter vara svårtolkade: Å enasidan innebär de kostnader för kabel-TV, å andra sidan är rikskanalerna ennödvändig del i ett konkurrenskraftigt utbud och nationellt viktiga l.ex. Förbundet tillstyrker musl-carry-principen för en riks-TV och enriks/lokalradiokanal. Video instämmer i förslaget att TV1 och såsom public-service-kanaler skall sändas vidare i kabelnäten enligtmusl-carry-principen. Det är dock viktigt att i detta sammanhang klargöraskillnaden mot ev. betal-TV. Några särskilda kullurpolitiska skäl för ensärbehandling av SVT:s betalkanal föreligger inte, enligt VideoInternational. IFPI-VIDEO delar denna uppfattning. Operatörsfunktionen beträffande vidarespridning av saiellitkanalerbör kunna ligga hos nälägaren. Det är viktigt att lokal programverksamhet fär lokalinriktning. Man bör undvika, att all lokal programverksamhet i ett kabelnätpräglas av en enstaka meningsriktning. Del bör undvikas, att en part fär enhelt dominerande ställning, när det gäller inriktningen av den lokalaprogramverksamheten. För lokala egensändningar bör det organiseras lokala operaiörsför-lagmed bred sammansättning. Det sändningsutrymme som kabelnät i övrigt ger, kanerbjudas lill olika intressen. Enskilda intressenter bör därför ges möjlighetatt sända i egna kanaler. (Kanalutrymme för detla skall kunna tillhandahållasdirekt av nätägaren eller via en lokal part som i övrigt svarar för lokalasändningar.) stödjer kommitténs bärande princip alt det börundvikas att en part fär en helt dominerande ställning när det gällerinriktningen av den lokala programverksamheten. Härigenom kan en önskvärdmångfald och variation uppnås. Det gäller au hitta en organisatorisk lösningsom garanterar mångfald och variation fortsätter och hänvisarvidare till sina synpunkter på regelsystemets närmare utformning. Stockholmskommun påpekar risken för lokala monopol i de områden där bara en operatör Prop.1984/85:199 160 Därför är det bra alt nälägaren blir skyldig attupplåta en del av nätet åt dem som önskar använda det. görliksom flera kommuner och andra instanser kommentaren att kommittén pä fleraställen i betänkandet lalar om nödvändigheten av att organisationer på basplanetengagerar sig i den massmediala verksamheten men inte någonslans i belänkandettalar om hur man skall kunna finansiera ett sådant deltagande som ju drarstora kostnader. KLYS delar uppfattningen alt man bör undvika ett systemdär den som först etablerar sig som kabeloperatör skaffar sig enmonopolställning som i praktiken kan begränsa yttrandefriheten och framförallt ytlrandemöjligheternamyckel kraftigt. ansluter sig lill kommitténs uppfattning att ingeninblandad part bör få helt dominerande ställning och ansluter sig till denföreslagna ansvarsfördelningen. SIF-SR poängterar vikten av att den lokala kanalen inteblir en ytterligare möjlighet för redan starka grupper. Det är inte rimligtatt godta lokala tidnings-kanaler eftersom denna typ av profilerade kanalerlätt leder lill lokala monopol på åsiktsbildningen. Ett problem blir deekonomiska resurserna för alt låta röslsvaga grupper komma till tals. SIF-SRförordar ett avgiftssystem som bygger på all ekonomiskt starka intressen ikabelnätet garanterar resurser för den lokala produktionen. HSB och intar en skeptiskhållning till att tidningsföretag skall kunna ges sändningsulrymme i upplåtnakanaler. refererar lill närradioföreningarnaserfarenheter och förordar att de bör kunna samordna föreningssända lokala TV-program. 5.4 Sändningsrätt gentemot allmänheten etableringsfriheteller koncessionssystem? Det är ändamålsenligt att som grund förrundradioverksamhet i kabelnät ha ett syslem som bygger på tillståndsgivning. Detlabehöver inte innebära, all var och en som bedriver programverksamhet måste haett eget tillstånd. Sändningsrätt kan ges lill ett fåtal parter, som därefterhar såväl skyldighet som möjlighet alt låta många olika intressenter medverka.Ansvaret för verksamheten skall emellertid ligga pä den som har fåtttillstånd. Endast ett fåtal av de instanser som har besvarat remissenär uttalat kritiska till all ett koncessionssyslem har valls. JK förordar attsändningsverksamheten skall vara fri, dvs. ej kräva lillstånd. TA ärprincipiellt av uppfattningen aU räUen all bedriva verksamhet för trådsändningull allmänheten av ljud, bilder och text skall skrivas in i grundlagen. Kommitlénsförslag bör därför omarbetas så all sändningsfrihet tryggas. Prop.1984/85:199 161 utredningsförslagen vara förenliga med en stärktyttrandefrihet. IFPI-VIDEO anser alt kommittén i sill lagförslag inskränker ytlrandemöjligheternai kabelsändningar och låter kabelnämnden censurera pä ett sätl som inte bordeaccepteras. Ett flertal av de instanser som uttalar sig omprincipfrågan koncessionssyslem eller etableringsfrihet tillstyrker förslagetom ett koncessionssyslem eller lämnar det utan erinran. Hit hör ,radionämnden, närradiokommiltén. SR och LRAB. Svenska Tealerförbundel ochSFF. anser att praktiska och principiella skältalar för det koncessionsförfarande för tillstånd att sända i kabel-TV-näl somkommittén föreslär. kommitténs uppfattning att ett koncessionssystem i sig inteinnebär något hot mot en vidsträckt yttrandefrihet, utan all den centralafrågan i detla sammanhang gäller hur systemet närmare utformas. mening har kommittén anfört övertygande argument för ett syslem sombygger på tillståndsgivning i fråga om rättigheterna att vidaresända kanalerfrån s. k.kommunikaiionssalelliter, alt bedriva egna sändningar i särskildalokala kanaler samt att upplåta kanaler för lokala sändningar. Den föreslagnautformningen kan, allmänt sett, inte heller sägas äventyra en vidsträcktyttrande- och informationsfrihet. Nämnden kan därför principiellt tillstyrkaalt ett koncessionssyslem enligl angivna riktlinjer införs. Nämnden förutsätterhärvid att systemet efterhand görs till föremål för översyn och revideringar,i takt med bl. a. den medieteknologiska utvecklingen och de erfarenheter somvinns. Närradiokommiltén stöder förslaget alt tillstånd altoperera kabelnät skall ges genom koncession. "Kabelulvecklingen bör ägarum i ordnade former och under dialog med olika lokala organisationer ochpolitiska partier och under medinflytande från kommunerna." ... "Deriktlinjer för breddat medborgarinflytande som är under utarbetande päinitiativ av bl. a. demokratiberedningen bör vara tillämpliga också påkabelområdet", anser kommitlén som stöder sig på internationell praxis ochegen erfarenhet av tillståndsgivning. Enligt är tillståndsgivning bra. SR och LRAB ställer sig bakom huvudtanken i kommitténsbetänkande, nämligen alt kabelnät skall kunna etableras och upplåtas med så fåinskränkningar som möjligt. finner SR och LRAB i likhet medkommittén att det är ändamålsenligt att knyta vissa villkor till den motallmänheten riktade verksamheten i kabelnäten, i syfte att skapa en så vidyttrande- och informationsfrihet som möjligt. På grund av alt kabelnäten,främst av ekonomiska skäl, inte kommer att erbjuda ett obegränsat antal kanaleroch pä grund av all samhället bör ha möjlighet alt stipulera vissagrundläggande krav på det som erbjuds allmänheten är det nödvändigt alt införaett koncessionsförfarande. 11 1984/85. Prop.1984/85:199 162 KLYS anser det rimligt att samhället avstår från all satsapengar i kabelverksamhelen men ser till att den utvecklas inom av samhälletsfastställda regler. Fri etablering under koncession är ett sätt att realiseraen sådan tankegång. KLYS delar alltså kommitténs uppfattning att sändning avprogram i kabelnät bör föregås av tillstånd. 5FF delar kommitténs uppfattning all ell tillståndssystemgynnar informations-, yttrandefrihets- och ytlrandemöjlighelsaspeklerna.Såvitt SFF kan bedöma har massmediekommiltén på ett rimligt sätl avvägttillträdes-möjligheterna, måttet av ekonomiska och ideella krav på tillståndshavarnasaml kompetensfördelningen inom det föreslagna systemet. Massmediekommitténhar således, enligt SFF, slutfört den analys som påbörjades av yltrandefrihetsutredningenbeträffande etableringsfrihelsfrågan. HSB ansluter sig lill kommitténs förslag att sändningar ikabelnät skall bygga på tillståndsgivning. har samma uppfattning.Hyresgästernas Riksförbund ansluter sig lill kommitténs uppfattning om alt detkrävs tillståndsprövning (koncession) för att fä sända i kabelnät. "kan instämma i nödvändigheten av ett syslem av exempelvis angivetslag" (= tillståndsgivning från en statlig myndighet). delar meningen alt "en friare etablering skall skeefter tillståndsgivning, där", fortsätter förbundet, "värderingar omyttrandefrihet, olika åsiktsyttringar och differentierade programutbud bör varavikliga grundprinciper för tillståndsgivningen," SFR/SAMRÅD anförföljande: "Frågan om fri sändningsrält eller koncessionuppfattar SFR/SAMRÅD som den viktigaste principfrågan i anslutning tillutredningen. All fritt överlämna åt nälägarna att avgöra innehållet i kabelnätssändningarnainnebär allvarliga risker för en beskuren yttrandefrihet och därmed en inskränkningi de allmänna kullurpolitiska mål, som bl. a. syftar till att förslärkaresurssvaga gruppers och icke-kommersiella intressens informationsmöjlighet.En kontrollerad tillståndsgivning är med en sådan utgångspunkt en inteoväsentlig garanti mol ensidighet i och missbruk av kabelnätssändningar. Den konstruktion för tillståndsgivning genom en särskildstatlig icke-po-liliskl sammansatt kabelnämnd finner SFR/SAMRÅDtillfredsställande när det gäller alt skapa garantier för alt en vidyttrandefrihet också kommer all gälla i lokala sändningar. Det är dockangelägel all de villkor för tillståndsgivning, som utredningen föreslår,starkt markeras." ABF har följande principiella utgångspunkter. ABF anseratt vi måste slå vakt om ell nationellt public-service-förelag även i densituation som satelliter och kabelsändningar skapar. ABF anser att detnationella public-service-företagel skall vara avgiflsfinansieral, ej reklamfinansierat.I enlighet med dessa principiella utgångspunkter stöder ABF kommitténs förslagatt sändningar i kabelnät skall bygga på tillståndsgivning. SAF menar att ett bärande inslag i en statlig mediepolitikmåste vara att Prop.1984/85:199 163 för de oskyddade uttrycksformerna stadga ett yltrandefrihelsrätlsliglskydd. De tryckta medierna har tre för det fria ordet viktiga principergrundlagsfästa. Dessa är enligl SAF "etableringsfriheten (rätten att utanoffentliga begränsningar fritt få etablera företag), uttrycksfriheien (rätlenatt utan offentliga begränsningar fritt få uttrycka vad som helst med ett fåtalvälpreciserade undanlag) samt moiiagarfriheten (rätten att ulan offentligbegränsning fritt få mottaga vilken information som helst)". SAF:sprincipiella inställning är att dessa tre principer bör vara vägledande församtliga medier. "Sker inte så riskerar yllrandefrihten att urholkas ochmed tiden läcka en allt mindre del av massmediaområdel."