prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Bankernas/sparkassornasersättning frän staten för det tillskott av sparande som kommer att ske inom bosparformenföljer helt de ersättningsregler som gäller för allemanssparandet. 1984/85:51 45 Kostnadernaför staten och kommunerna för bosparandel hänför sig lill den skattefria avkaslningen,bonusräntan samt kostnaderna för administration och kontroll. Kostnadernauppkommer genom del tillskott i sparande av ungdomar som bosparandel kanväntas ge upphov till jämfört med det nuvarande allemanssparandet. Omtillskottet av ungdomar som börjar spara inom allemanssparandet till följd avalt bosparandel införs uppgår lill av de berörda årskullarna (ca 250000personer) och om dessa antas spara i genomsnitt / månad kan kostnadernaför bosparandel uppskattas lill ca 300 milj. kr. (se tabell5.1). Prop.1984/85:51 46 Lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983:890) om allemanssparandedels att nuvarande 24 § skall betecknas 26 §, dels att i lagen skall införas tvä nya paragrafer, 24 och25 §§, saml närmast före 24 och 25 §§ nya mbriker av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Med de undantag som följer av andra och tredje styckenafår bestämmelserna om sparande på rikssparkonto tUlämpas även på sparande isparkassa inom ek. (HSB-sparkassa) tiU utgången av detkalenderår då spararen har fyllt . Insalta medel skall inte överföras till . En sparare får under det kalenderår då spararen fyller 28år överföra hela eller en del av behållningen i sparande enligt förstastycket till allemanssparande. Den som sparar i allemanssparandet får låna medel föranskaffning av bostad och för bosättningsändamål i övrigt (bosparlån) på devillkor som anger. För all få bosparlån skall spararen la ut sin behåUning iallemanssparandet. Denna lag träder i kraft . Prop.1984/85:51 47 Sammanställning av remissyttranden över arbetsgruppensbetänkande (Ds Fi 1984:11) Bosparande för ungdomar Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av bankinspektionen,, , , bostadssiy-relsen,hovrätten för , kammarrätten i , i Malmöhuslän, fullmäktige i riksbank, fullmäktige i riksgäldskonloret,dalainspektionen. i (LO), (), , och , ,, föreningsbankers förbund, , (), och Svenska . CentralorganisationenSACO/SR, () och ()har avstått från att avge yttrande. Yttrandehar även inkommit från Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation(SBC). () konstaterar att förslagel inte innehåller några bestämmelser som berör området direkl skall. RSV har därför ingenting att erinra. Konsumentverketkonstaterar i sitt remissyttrande att hushållens sparande har minskat kraftigtunder senare år. Delta bl.a. lill följd av sjunkande reallöner och all inflationoch beskattning gjort alt hushållen ofta fått en negativ avkastning på sparatkapital. Etl eget sparkapital, om än begränsat, är ofta en förutsättning föratt hushållen skall kunna känna trygghet och ha handlingsfrihet, näroförutsedda händelser inträffar. vill därför framhålla viktenav sparstimulerande åtgärder. Detframlagda förslaget till bosparande för ungdomar syftar dels till att stimuleraungdomar till elt regelbundet sparande, dels till alt underlätta för ungdomaratt finansiera bosättning och anskaffande av egen bostad. Förslaget bygger på ellregelbundet allemanssparande som ger ungdomar rätt Prop.1984/85:51 48 till lån för bosättning och anskaffande av bostad. Den slorafördelen med allemanssparandet är all avkaslningen, dvs. främst räntan, ärbefriad frän inkomstsskatt. Extraavdragel från inkomst av kapilal pä 800 kronorför ensamstående och för gifta/sammanboende, gör dock att det irealiteten krävs ett sparkapital på respektive 16000 kronorför att räntan på vanligt banksparande ska beskattas. Enligt konsumentverketsuppfattning är det få ungdomar som når upp lill ett sparkapital i dennastorleksordning. Skattefriheten i allemanssparandet är mot denna bakgrund inteen sparstimulans som särskill gynnar ungdomar. Hushållens behov av krediter varierar under olika delar avlivscykeln. För de flesta hushållen kommer de stora utgifterna, specielll förbostad och bosättning, före de stora inkomsterna. Redan existerandelånemöjligheter i form av sparlån och bosparlån erbjuder vanligtvis högre kredilbeloppför bostadsanskaffning och bosättning än dem som föreslås i nya bosparandel.Vidare är bosparande i många banker förenat med köplatser i olika bostadsköer,vilket är viktigt specielll för ungdomar. I nya bosparandel finns denna förmånendast för dem som väljer bosparande i HSB. Enligt verkets mening är den lånerätlsom föresläs i nya bosparandel inte mer fördelaktig än nuvarandekreditmöjligheter i bankernas sparlån och bosparlån. Vissa grupper har emellertid särskilda svårigheter alterhålla banklån, speciellt långfristiga sådana. Det är främst unga hushåll ochekonomiskt svaga grupper med låga inkomster och små sparmöjligheter som harstora svårigheter att erhålla bankkrediter. De blir hänvisade tilldyra och oförmånliga kredilformer. anser därför att dessahushåll dels måsle kunna få en utökad och säker tillgäng till förmånligakrediter dels en något ökad andel av samhällets krediivolym. Det statliga bosättningslånet var ell för ungdomar ochlåginkomsttagare förmånligt alternativ. har tidigare framförtförslag till etl förbättrat bosättningslån som bl.a. innebar en förenkling avgällande regler. Verket menar att det reguljära bankväsendet bör förse sävälunga som ekonomiskt svaga hushåll med krediter för bostad och bosättning. Föratt fä ett administraUvl enkelt och ändamålsenligt system skulle en lämpliglösning kunna vara att statliga garantier ges för bankernas utlåning för bostadoch bosättning. Utlåning skulle ske inom en för varje bank fastställdkreditram och inte vara förenad med krav pä alt ungdomarna skall ha ställt bankmässigsäkerhet. Den mångåriga erfarenheten från fömtvarande bosättningslän visar attbelastningen på statsbudgeten till följd av uppenbara föriuster skulle bliobetydlig. För att skapa en jämn och säker tillgång på medel för denna särskiltprioriterade utlåning, skulle den inte tillåtas få påverka bankernas totala kreditulrymme. Sammanfaltningsvis anser att det framlagdaförslaget lill bosparande för ungdomar ej i tillräcklig utsträckning underiällarför de ungdomar som är i särskilt stort behov av lån för bosättning ochanskaffande av bostad. Redan existerande sparlån och bosparformer erbjuderofta Prop.1984/85:51 49 likvärdiga eller bättre villkor än de som erbjuds i detnya bosparandel. För de ekonomiskt svaga hushåll som befinner sig i enbosättningssituation och ej har möjlighel alt spara föreslär verket all manutreder möjligheten att införa en ny och förenklad form av bosällningslän sominnebär att slatliga garantier ges för bankernas utlåning till ungdomar förbosättning och anskaffande av bostad. anför i sitt remissyttrande följande. Syftet med det föreslagna bosparsystemet är att stimuleraungdomar till ell regelbundet sparande. Därigenom grundläggs goda sparvanor,som beredskapen alt möta större utgifter, t.ex. i samband med bosättningoch anskaffande av bostad, ökar. Bosparsystemet är uppbyggt på i princip samma sätt somredan befintliga bosparsystem hos bankerna och HSB, dvs. genom att spara påett vissl sätt erhålls möjlighet att få ett län av viss storiek på marknadsmässigavillkor. Skillnaden gentemot befintliga syslem beslår främst i att sparvillkorenblir gynnsammare i och med alt sparandet integreras i allemanssparandet. delar uppfattningen all det är angelägelall stimulera ungdomar till ett regelbundet sparande och tillstyrker förslagel.Styrelsen vill dock peka pä risken att vissa gmpper av ungdomar helt ellerdelvis hamnar utanför systemet som en följd av svårigheter att uppfylla länefömt-sätiningarna,bl. a. i fråga om sparkraven. Sålunda riskerar ungdomar som det frånbostadspolitisk synpunkt finns störst anledning att stödja - de som på grund avbristande ekonomiska resurser har svårt att hävda sig på bostadsmarknaden, t.ex.de som är arbetslösa - att hell hamna utanför systemet. Del föreslagna systemetbör därför kompletteras med åtgärder som tar sikte pä dem som har svårast altetablera sig på bostadsmarknaden. Arbetsgmppens uppgift har varit att utarbeta ett bosparsystemför ungdomar. I sammanhanget vill styrelsen dock framhålla att det finns behovav alt förbättra länemöjligheterna vid bosättning även för andra grupper änungdomar. Det gäller bl.a. för dem som finns pä olika institutioner och som pågrund av begränsade ekonomiska resurser har svårt att etablera sig påbostadsmarknaden. Det gäller också grupper som redan är etablerade påbostadsmarknaden men som pä grund av små ekonomiska resurser inte kanefterfråga en för hushållet lämplig bostad. Kammarrätten har inte något att erinra i sak mot deförslag som läggs fram i promemorian. 4 1984/85. Prop.1984/85:51 50 Enligt mening är de två huvudsyftena medbosparande för ungdomar - dels att stimulera ungdomar till ett regelbundetsparande dels att underiätta för ungdomar att finansiera bosättning ochanskaffande av egen bostad - mycket angelägna. Förslagel alt låta bosparandeför ungdomar utgöra en integrerad del inom det genomförda Allemanssparandettillstyrks. Bl.a. bör denna samordning kunna leda till förenklad administrationoch marknadsföring av det nya bosparandel. Vid remissbehandlingen av Allemanssparandet framfördelänsstyrelsen i yltrande vissa synpunkter. Bland annatbetonade vikten av att den föreslagna maximala gränsen för nettoinsätlningari Allemanssparandet på . successivt anpassas lill bl.a. penningvärdetsförändring och ändrade behov och möjligheter av sparande inom hushållen.Eftersom maximibeloppet för sparande inom Allemanssparandet ligger till gmndför beräkning av maximal länerätt inom bosparandel för ungdomar ärlänsstyrelsens synpunkler relevanta även för den senare spar- och låneformen. fanns möjligheler för främsl ungdomar att erhållastatligt bosällningslän. beslutade , efter förslag från denborgerliga regeringen att denna möjlighet skulle upphöra vid årsskiftet1981-82. har senare givit regeringen till känna alt staten böråterinföra någon form av bosällningslän och att det bör ankomma på regeringenatt närmare överväga omfattning och villkor för en sädan långivning. Det ärenligt mening angeläget att även denna tidigare form avbosättningslån överväges under den fortsatta beredningen av detta ärende. Sammanfattningsvis tillstyrker attarbetsgruppens förslag till bosparande för ungdomar inom ramen för Allemanssparandetgenomförs. 1.6 Fullmäktige i riksbank Enligt fullmäktiges mening är del viktigt att sparandet -speciellt bland ungdom - stimuleras. Detta kan ske genom att sammankoppla ettregelbundet och långsiktigt sparande med möjligheter till län för boende. Fullmäktigestöder således grundidén i del föreliggande förslagel. Redan nu finns spar/låna-syslem,men det vore fel att utesluta allemanssparandet från den sparstimulans som en lånemöjlighelför boende ger. Omvänt gäller också att den som allemanssparar inte böruteslängas från lån till boende. I stort kan förslaget således sägas ha en självklarhetensprägel. Tilläggas bör emellertid alt de enkla dragen i allemanssparandetförsvinner när sparsystemet förenas med ett lånesystem. Detta är att beklaga.En omfattande informationsverksamhet är nödvändig för att göra klart förallemans-sparare vad som gör dem lill bosparare och kvalificerar dem lill bosparlån. Prop.1984/85:51 51 Fullmäktige delar de åsikter som redovisas idepartementspromemorian om ungdomars sparande. Del är viktigt all stimuleraungdomarna till regelbundet sparande. De undersökningar som gjorts beträffandeungdomarnas dellagande i allemanssparandet visar att de endast i begränsadomfattning gått med i den nya sparformen. Kostnaderna för bosättning ochbostadsanskaffning är myckel kännbara för ungdomar. Möjligheten all fä länär för många ungdomar begränsade. Genom att låta ungdomarnas sparande inom allemanssparandetligga lill gmnd för bospariån kan man dels stimulera dessa till regelbundetsparande, dels tillgodose deras finansieringsbehov för dessa ändamål. Det är angelägel alt stimulera sparande förbostadsändamål, och då inte bara bland yngre människor. Del remitterade förslagelär emellertid så dåligt att det inte bör förverkligas. Enligl förslagelskulle ett slags lånerätl i elt bankinstilul tillfalla ungdomar, som inte ståri något annal kundförhållande än att de bett banken förmedla deras insättningarinom allemanssparandet till . Banken skulle vara skyldig attställa upp med utlåning molsvarande del förmedlade beloppet. Dessamedel måste då tas ur andra kunders inlåning. Den härda ullåningsreglering somriksbanken numera tillämpar kan dä mycket väl medföra all dessa inlåningskunderinte kan få sina berättigade kreditbehov tillgodosedda, därför all ungdomar göranspråk på länerätt som de förvärvat via allemanssparandet. Det kansägas att detta blir etl problem närmast för bankerna och . Men ävenfrån riksgäldskonlorets synpunkt kan den föreslagna nyordningen väntas fånegativa effekter. Del är i första hand bankerna som svarar förmarknadsföringen av allemanssparandet. De blir naturiiglvis mindre benägna altrekommendera denna sparform åt ungdomar, om följden blir alt de därmedförpliktar sig att låna ut pengar till personer som inle i övrigt tillhör deraskundkrets. Någolbehov av särskilda bosättningslån anser vi inte föreligga. Förslagel på dennapunkt ter sig så myckel mera egendomligt som utlåningen inte skulle vila på nägonsäkerhet och någon kontroll av all lånet används för avsett ändamål inte fårförekomma. Dessa omständigheter jämte det förhållandet att lånerätlen upphörvid kan väntas leda lill alt utnyttjandet blir mycket stort, ävenbland personer som inte behöver medlen för sitt boende. Lån för bosättningklaras betydligt bättre inom ramen för bankernas sparlånesyslem, där lånerätlendessutom inle faller bort vid en viss åldersgräns. Eftersom vi avstyrker den gmndkonstmktion av bosparandeför ungdomar som föreslås, saknar vi anledning att närmare kommenteradetaljer i systemet. Prop.1984/85:51 52 1.8 i (LO) LO anser all det nya bosparandel fyller vikliga funktionergenom att uppmuntra ungdomar lill sparande då möjligheler lilldelta finns. Del är angeläget att försöka förmå ungdomar all spara för kommandetider exempelvis i de fall man börjat arbeta men ännu inte skaffat egen bostadeller då man tillfälligt bor i en mindre bostad men har för avsikt att t. ex.köpa en bosiadsrältslägenhet. vill LO peka på de problem som ungdomar ställsinför i samband med att de ska anskaffa bostad efter studierna.Många ungdomar har helt enkelt ingen möjlighel att spara innan manska anskaffa bostad. LO menar därför all dessa problem bör behandlas i särskildordning och alt förslag läggs fram som gör det möjligt för ungdomar som intehaft möjlighet att också erhålla bosättningslån. TCO anser det angeläget att stimulera ungdomars sparandeoch därmed möjligheter alt skaffa sig en god bostad. Ungdomars möjlighet attskaffa bostad är på många häll i landel dålig. I kombination med hög ungdomsarbetslöshetskapar detta en livssituation för ungdomar som kan bli myckel besvärlig och somär olycklig för samhällel i stort. TCO är således positiv lill ansträngningar för att underiältaungdomarnas boende. Detta kan ske genom den allmänna bostadspolitiken dvs.byggandet, prissättning, lämplig bostadssammansätlning elc. Även möjlighelernaatt få län är av slor betydelse. Det framlagda förslagel till ny sparform innebär i korthetalt man tvingar bankerna att låna ut pengar till ungdomar. Fömtsättningen äratt ungdomarna antingen sparar pä rikssparkonto eller kapitalsparfond inomramen för allemanssparandet. Länebeloppet skall kunna uppgå till detsparade beloppet dock högst . Bankerna har emellertid räll attkräva säkerhet för den del som överstiger . Emellertid finns helleringen generell rätt att få låna , eftersom bankerna skallgenomföra kreditprövning inom ramen för banklagens regler dvs. Även denna del av lånerätten kan avskaffas genom att införkreditrestriktioner. I dagens läge har ungdomar möjlighet all å ena sidan dellai allemanssparandet i den mån man prioriterar en hög avkastning på sinasparade medel, å andra sidan alt delta i bankernas sparlånesyslem om man prioriterarmöjligheten att få låna. Del framlagda förslagets möjligheter alt stimuleratill helt nytt sparande bygger på att de ungdomar som inte sparat justgenom kombinationen hög avkastning och lånemöjlighet skall finna det attraktivtatt börja spara. Den mest belydande effekten fås emellertid troligen på etlannat plan. Prop.1984/85:51 53 De som deltar i bankemas sparlånesyslem kommer attflytta sitt sparande till allemanssparandet. Därmed ökar statens möjligheteratt finansiera det statliga budgetunderskottet men drar man bort kapilalfrån bankerna som dessa skulle kunna använt för utlåning till ungdom. Sammanfattningsvis innebär förslaget att statensmöjligheter att finansiera budgetunderskottet ökar som det egentligamålet alt stimulera lill elt ökal ungdomssparande och underlätta ungdomarsbostadsanskaffning endasl påverkas ytterst marginellt. TCO anser att förslagel måste omprövas och andra förslagövervägas. 1.10 , och , PK-bankensamt föreningsbankers förbund Post- och kredilbanken samtSveriges föreningsbankers förbund anför i etl gemensamt remissyttrandeföljande. Bankerna är positiva lill all man stimulerar ungdomarssparande- och lånemöjligheter för bostadsändamål. Fördelaktiga "spara/låna till bostad"-systemfinns redan i de flesta bankers produktsortiment. Bankkunderna fär härigenommöjlighet att vid köp av bostad låna ett betydligt större belopp i bankerna änvad som föreslås av arbetsgmppen. Vidare förmedlar bankerna vid behov bottenlånm. m. som komplement till banklånen. Hämtöver erbjuder bankerna redan nu mervittomfattande lånemöjligheter för bosättnirigsändamäl. De nuvarande lånemöjligheter för bostadsändamål, sombankerna erbjuder sina kunder, är således i väsentliga avseenden förmånligareän vad som föreslås av arbetsgmppen. Bankerna anser därför att man bör satsa påde existerande "spara/låna lill bostad"-systemen i bankerna i ställetför att göra en onödig och krånglig koppling till Allemanssparandet. De nuvarande spara/låna-systemen ingår som led i bankernasansträngningar alt utveckla konkurrenskraftiga och attraktiva produkter. Dettaär givelvis en fördel för bankkunderna jämfört med föreliggande förslag, däralla banker skulle tillämpa exakt samma regler, någon produktutveckling inteskulle komma lill stånd och någon frihet för kunderna all välja mellan olikasyslem inle skulle föreligga. För att åstadkomma en ny stimulans av ungdomars sparandeför bostadsändamål kan man införa skattefrihet även för avkastningen på ungdomarssparande i bank för bostadsändamål. Liksorh i Allemanssparandet skulle för ensådan skatiefrihet kunna gälla en maximiinsättning på . Ungdomarnas möjlighel att spara med skattefri avkastning skulledä begränsas till totalt . med valfri fördelning på Allemansspar,Allemansfond och sparande i bank för bostadsändamål. Härigenom skulle intestatsbudgeten gå miste om skatteintäkter utöver vad som följer avförmånerna i Allemanssparandet. 5 1984/85. 1984/85:51 54 Inuvarande spara/läna-system stannar sparmedlen kvar i bankema och utgör därmed gmndenför utlåningen till bl. a. bostadsändamål. Detta är en direkl parallell till arbetsgmppensförslag beträffande ungdomars bosparande i HSB:s sparkassa, som inte skallleverera in sparmedlen lill eller kapitalsparfond. För attbankerna skall ha möjlighet att lämna erforderliga krediter för bostadsändamålär det väsentligt att sparmedlen stannar kvar i bankema - pä samma sätt somföresläs för HSB. Detta är ytterligare en viktig omständighet som talar för satsar på nuvarande spara/låna-syslem i stället för på arbetsgmppens förslag.Härigenom skulle man vidare undvika den av arbetsgmppen föreslagna särbehandlingenav HSB vilken bankerna anser vore oförenlig med kravet på konkurrensneutralitet. Sammanfattningsvisär bankerna positiva till att man stimulerar ungdomars sparande- ochlånemöjligheter för bostadsändamål. Bankerna anser dock att nuvarande spara/låna-syslemi kombination med den föreslagna skattefriheten för avkastning på bosparande ärfördelaktigare för kunderna än arbetsgruppens förslag. anför i sitt remissyttrande följande. Sparbanksföreningenhar i en skrivelse till regeringen framhållit nödvändighetenav alt en ytterligare satsning görs för att förbättra ungdomarsbostadssparande. Grundtanken i detla förslag är att de sparformer som finns inom banksystemet för ungdomars bostads-och bosätlningssparande, inteskall missgynnas utan ges samma villkor vad gäller beskattning och avkastningsom Allemanssparandet. Sparbanksföreningensurspmngliga förslag innebär vissa minimikrav för hur län till ungdomar skallanvändas i sparstimulerande syften. Målet för ett ungdomens bosparande bör varaatt sparsystemet utgår frän ungdomarnas behov, ej statens uppläningsbehov, ochbidrar lill att skapa en sund ekonomisk situation för ungdomar och yngrefamiljer. Dock bör detta samhälleligt angelägna sparande inle relativt settmissgynnas i avkastningshänseende. Sparbankernaanser att bosparandel bör bygga på den spar- och utlåningsverksamhet som bl.a.sparbankerna bedrivit effektivt . Kreditgivningen skallfinansieras med det sparande som alstras inom banksystemet i konkurrens mellanbanker. Desparformer som finns bl.a. i sparbankerna och som speciellt lämparsig för ungdomars bosättnings- och bostadssparande är s. k. sparlån ochbosparande. De maximala lånebeloppen i sparbankerna är f. n. drygt 40000 kr.respektive . jämfört med 21000 respektive . enligl förslaget idepartementspromemorian. Sparbankernas sparform förutsätler, i likhet med vadsom föreslås i departemenlsprome- 1984/85:51 55 ,viss regelbundenhet i sparandet samt sedvanlig kredilprövning. Spar- ochläneräntan är normal bankränta. Detföreslagna regelsystemet enligl Ds Fi 1984: II äremellertid, enligt mening, ytterst komplicerat ochinnehåller en mängd begränsningar, som sparbankema inle avser att införa. finner sålunda att de nuvarande lånemöjligheterna förungdomar är väsentligt bättre i det redan existerande bosparsystemet. Utgångspunktenför förslaget enligt promemoria synes ha varit attgarantera att ocksä de ungdomar som allemanssparar fär rimliga lånemöjligheler.Resultatet har emellertid blivit en krånglig lagstiftning som skapar nyakomplicerade system både vad gäller teknik och innehåll. Promemorian redovisarinte heller förslag lill lagregler. förmodar alt dettasammanhänger med svårigheten att utforma en stringent lagstiftning baserad päpromemorians tankegångar. Enlagstiftning på området har i själva verket ingen effekt, eftersom sparbankernaredan tillmötesgätl önskemålen att också de ungdomar som allemanssparar isparbank skall fillförsäkras länernöjligheter. rekommenderadeSvenska sparbanksföreningen sparbankerna alt erbjuda de ungdomar som allemanssparari sparbank lånemöjligheter för bosättnings- och bosiadsanskaffningsändamål.Delta innebär all lån för bostadsändamål beviljas utan säkerhet även för demsom allemanssparar till elt belopp motsvarande ett basbelopp. Allemanssparamakan även erhålla lån för bosladsanskaffning till ell belopp motsvarande tregånger det sparade beloppet. Deti promemorian redovisade förslaget måste mot den bakgrunden bedömas säsom heltobehövligt, i synnerhet som förslaget har så många komplicerade regler alt det,enligt vad som sägs i promemorian, inte kan träda i kraft förrän den 1 januari1987. För den händelse regeringen önskar ytterligare garantier för det systemsom sparbankerna redan byggt upp vill i stället föreslå attöverenskommelse om sådana garantier träffas vid direkta förhandlingar mellan förelrädareför och . Nulägetinnebär således att ungdomar som allemanssparar i sparbank harkreditmöjligheter i den omfattning som redovisas i departementspromemorian. Däremolkvarstår problemet att de ungdomar som sparar i andra former för att erhållaköplats i exempelvis eller kommunala bostadsköer inle får förmånenav den skattefrihet som endast uppnås via Allemanssparandet.