prop · G803130 · 1984-12-31 00:00:00 — Flickor på pojkdominerade linjer avbryter dock studierna istörte utsträckning än pojkar på flickdominerade linjer. Av totalt 669 flickorpå pojkdominerade linjer avbröt studierna mot av totalt 1995pojkar på flickdominerade linjer. Pojkarna, i motsats till flickorna, väljer numera istörre utsträckning än tidigare kortare utbildning i gymnasieskolan. År 1971utgjorde pojkarna 51,på de tre- och fyraåriga teoretiska linjerna medan deår 1983 utgjorde 42,. Flickorna dominerar dock de mycket korta utbildningarnasom omfattar mindre än . I viss mån anpassar sig såväl elever som söker tillgymnasiet som sökande till högskolan efter arbetsmarknadens behov. Den treårigaekonomiska och den fyraåriga tekniska linjen har snabbt blivit populära gymnasielinjereftersom de förefaller leda lill arbete i större utsträckning än andra treårigalinjer. Inom högskolan minskar antalet sökande på de linjer där utexamineradehar fått en försämrad arbetsmarknadssituation. Det gäller t. ex.landläkarlinjen och förskollärarlinjen. 2.6Linjevai och sysselsättning efter gymnasieskolan Av de elever som gick ut gymnasieskolan söktesig lill högskolan för att gå en utbildningslinjeeller för att läsa enstaka kurs. Vissa gymnasielinjer leder i störteutsträckning till högskolestudier än andra. De teoretiska linjerna är framförallt studieförberedande, och de som har följt dessa linjer har också i högutsträckning gått vidare till högskolestudier (från den naturvetenskapligalinjen och från samhällsvetenskaplig eller humanistisk linje ).Däremol är den treåriga ekonomiska och den fyraåriga tekniska linjen studievägarsom mera direkt leder till arbele. På den fyraåriga tekniska linjen gick endast8% av männen vidare till högskolestudier medan av kvinnorna gjorde del.Från de tvååriga linjerna gick från såväl den sociala linjen somvårdlinjen vidare till högskolan. Från ekonomisk, teknisk och konsumtionslinjegick , respekfive till högskolan. Från övriga linjer var andelenbara . Eleverna från vissa av gymnasieskolans linjer harsvårare att få ell arbete efter avslutade studier än andra. Prop.1984/85:130 40 man bland elever från den kvinnodomineradekonsumlionslinjen. Höga arbetslöshetstal återfinns också bland de flickor somgåu tvåårig verksladsieknisk linje. Siffrorna skall dock tolkas försiktigteftersom de bara gäller ell litet antal individer, ca 200 flickor, och dessaendast utgjorde av alla elever från denna linje. Bland de elever som gått detreåriga gymnasieutbildningarna fortsatte flertalet lill högskolestudier, medundantag av eleverna från den ekonomiska linjen där endasl av pojkarna och33% av flickorna valde all läsa vidare. Minsl andel arbetslösa och i beredskapsarbete hade denteknisk-naturvetenskapliga sektorn () där framför alll den fyraårigalekniska linjen () och den naturvetenskapliga () uppvisade en låg andelarbetslösa efter fullbordade studier. Arbetslösheten var myckel lägre för demsom gick från tre- och fyraåriga linjer () än för övriga, även när man larhänsyn till atl många från dessa linjer går direkt till högskolan. Det förhållandelatt arbetslösheten är lägre för dem som går från tre- och fyraåriga linjer kanockså ha samband med att de som går ut från dessa linjer är iildre än de somgår ul från de tvååriga linjerna och all de därtor har lättare all fåanställning. Arbelsmiljölagstiftningen, som innehåller föreskrifter till skyddför minderåriga, medför vissa inskränkningar vid val av arbele för ungdomarunder . Män som gick ut från vårdlinjen vari högre grad arbetslösa eller placerade i beredskapsarbete än kvinnor frånsamma linje (mot ). Vad gäller kvinnor som lämnade verksladsieknisklinje var arbetslösa mot av männen. När det gäller arbelslöshelslidens längd hade framför alllde ungdomar som gått vårdlinjen och konsumlionslinjen långa sökandetider. Övergenomsnittet låg också de som följt den tvååriga ekonomiska linjen ochdistribution- och kontorslinjen. Skillnaden mellan flickor och pojkar på vad gällerarbetslöshetens längd kunde konstateras inom nästan alla linjer. Störst varskillnaden inom den teknisk-naturvetenskapliga sektorn där pojkarna hadekortare arbelslöshelstider än inom andra sektorer, men där flickorna fick väntalänge på arbele. Förutom den linjeindelade och kursbundnagymnasieundervisningen har det funnits försöksverksamhet medgymnasial lärlingsutbildning inom den teknisk-industriella sektorn. Enkeltuttryckt innebär detla att den som är anställd vid ell förelag eller eninstitution också är elev på gymnasieskolan. Utbildningen har variluppdelad i grundutbildning och färdigutbildning. På grundutbildningen ärandelen flickor och i färdigulbildningen . Lärlingarna fortsätter iallmänhet all vara anställda i förelag efter utbildningstidens slut.Försöksverksamheten är nu permanentad. Statsbidrag utgår enbart förgrundutbildningen. 1984/85:130 41 Vuxenutbildningen inbedrivs i statligoch regi (komvux). av folkhögskolorna saml av studieförbunden, vilkaalla får statligt slöd. av del totala antalet kursdeltagare i kommunalvuxenutbildning är kvinnor mellan . Många hemarbelande kvinnor larvia komvux ell första steg ut mot arbetsmarknaden. Könsrollsprofilen inomkomvux är lika utpräglad som inom ungdomsskolan: männen dominerar inom delekniska och naturvetenskapliga utbildningarna medan kvinnor dominerar inomvård och omsorg samt konlorsservice. Till kommunernas vuxenutbildninghör också grundutbildningen för vuxna (grundvux). Grundvux vänder sig till demsom saknar sådana kunskaper i läsning, skrivning och räkning som normalluppnås på mellanstadium. Grundvux rekryterar etl myckel slorlantal invandrare. Ungefär hälften av dellagarna är kvinnor. blandinvandrarna och bland svenskarna. Särskilda kurser med inriktning påkvinnor och könsrollsproblem förekommer i folkhögskolornas kursutbud. IGöteborg finns Stiftelsen , som hl. a. anordnar byggkurserför arbetslösa kvinnor och också vänder sig lill invandrarkvinnor. Regeringenhar budgetproposition (prop. 1984/85: 100. bil. 10, s. 240)föreslagit all verksamheten skall bli en självständig folkhögskola från den Ijuli 1985. Under /83 deltogöver två miljoner personer i någon form av cirkdverksamhel anordnad avstudieförbunden. Kvinnorna dominerar även inom folkbildningen, avcirkeldeltagarna är kvinnor. Knappt en tredjedel av de eleversom avslutat sin gymnasieutbildning fortsätter med högskolestudier. Kvinnornaär i majoritet inom högskolan. har kvinnoandelen blandnyintagna studerande ökat från till . Ökningen beror framför alll på atlulbildning lill förskollärare och sjuksköterska numera ges inom högskolan.Alll fler kvinnor söker sig emellertid också lill de längrehögskoleutbildningarna. Där har antalet nyinskrivna kvinnor ökat /78, medan antalet män har minskal med 4%.Närmare 40% av de kvinnliga elever som antogs /84 påbörjade studierinom undervisningssektorn, där totalt tre fjärdedelar av de studerande varkvinnor. På förskollärarlinjen, som är högskolans största utbildningslinje vadavser studerandeanlalel, var kvinnoandelen . Flertalet utbildningar inomvårdsektorn, med totalt kvinnliga nybörjare, var också starktkvinnodominerade. Enda undanlaget var läkarutbildningen, manliganybörjare. Andelen män inom de flesta vårdutbildningar har minskal . 1984/85:130 42 Kvinnodominans råderäven inom kultursektorn, meddrygt kvinnliga elever, medan den s. k. AES-sektorn (administration,ekonomi, social) i stort sett har jämn könsfördelning. Enmajoritet av de manliga eleverna inom högskolan studerar inom tekniksektorn.Inom denna sektor svarade kvinnor för av de , studerande läsåret1982/83. Kvinnornas andel av de studerande ökar emellertid mest inom dennasektor i förhållande lill andra sektorer. Det gäller t. ex. samtligacivilingenjörsutbildningar. har antaletnyinskrivna kvinnor ökat jämfört för männen. Antaletnyinskrivna kvinnor har ökat från 26 /74 lill 2630 1983/84. Väg ochvattenbyggnad-och kemiteknik är de civilingenjörsutbildningar där ökningen avkvinnoandelen varit mest framträdande. Männens andel av dem som examineras från högskolanhar sjunkit kraftigt. /83 togs två tredjedelar av alla examina utav kvinnor. Delta beror inte enbart på all traditionella kvinnoutbildningarnumera ryms inom högskolan. Del är också en följd av den betydande ökningen avkvinnoandelen inom en rad traditionellt mansdominerade utbildningar. Trots att det totala antalel forskarstuderande harminskal har samlidigl antalet kvinnor bland deforskarstuderande ökat. Kvinnoandelen inom forskarutbildningen är dockpåtagligt lägre än inom grundutbildningen. Även inom de utbildningar därkvinnorna dominerar grundutbildningen råder mansdominans påforskamlbildningsnivå. De kvinnliga doktoranderna är sällan heltidsstuderandeoch de avlägger examen i mindre utslräckning än männen. Andelen flickor och kvinnor i lekniska utbildningarhar således, som framgår av denna redovisning, ökat . Det böremeilerlid påpekas alt det är något fler kvinnor än män som avbryter sinastudier även på högskolenivå bland dem som valt en olraditionell utbildning. 3 Förutsättningar för kvinnors förvärvsarbete 3.1Betalt och obetalt arbete Kvinnornas fömtsättningar på arbetsmarknadenpåverkas inte bara av deras ulbildning och av förhållanden i arbetslivet ulanockså av barn- och familjeansvar eller av föreställningen om all få elt sådantansvar i framliden. De flesta unga kvinnor har barn eller tror alt de kommerall skaffa barn, och av alla kvinnor får också barn. Att vara eller intevara förälder har inte minst ur etl arbelslivsperspekliv en annan innebörd förkvinnor än för män. Kvinnorna planerar i regel med utgångspunkt från atl ettyrkesarbete skall gå att förena med föräldraansvar, medan män många gångerenbart ser till sina möjligheter och förutsättningar i arbetslivet. Allkombinera elt förvärvsarbete och ell dagligt barn- och familjeansvar inne- 1984/85:130 43 bär för kvinnor belydligt oftare än för män enprioritering (eller tvång att prioritera) barn och familj på förvärvsarbetetsbekostnad. Mellan 25 och dellar kvinnorna i arbetsliveti betydligl mindre utsträckning än lidigare och senare i livet. Mönstret ärsärskill pålagligl för lågutbildade kvinnor medan kvinnor med högre ulbildninginte gör förvärvsavbroU i samma utslriickning. De höga talen för kvinnornasförvärvsiniensiiet i dessa åldrar döljer nämligen del faktum atl avkvinnorna med förskolebarn är frånvarande från arbele enligt : s årsmeddtal år1984. Frånvaron inkluderar föräldraledighet, sjukdom, slu-didedighel ochsemester, men även tjänstledighet för l.ex. vård av barn. Inom vissaavtalsområden finns möjlighel för sådan tjänstledighet lills barnet är tre årgammall. Hushållsarbete i hemmen ulförs tillallra största delen av kvinnor oavsett om de arbetar hel- eller dellid. Enundersökning från visar atl heltidsanställda gifla/samboendemödrar arbetar 74 limmar om man lägger samman liden förförvärvsarbete med liden för hemarbete. Molsvarande siffra för fäderna är 65limmar. I barnfamiljer är fördelningen av hemarbetet mer ojämn än i familjerulan barn. Undersökningen visade vidare alt småbarnsmödrar i genomsnittförvärvsarbetar 24 limmar och arbetar hemma , medan småbarnsfädernaägnade 41 limmar ål förvärvsarbete och 19 limmar åt hemarbete. Inom föräldraförsäkringen harregler införts i syfte all jämställa kvinnor och män i omsorgen om barnen.Föräldraförsäkringen, som ger föräldrarna möjlighet alt inbördes fördelabarnledigheten, infördes och har successivt byggts ul ochreformerats. omfattar föräldraförsäkringen dels föräldrapenningmed sjukpenningbelopp i anslutning lill barns födelse, delssärskild föräldrapenning som betalas ul med sjukpenningbdopp ochetl s. k. garanti-belopp om . Den särskildaföräldrapenningen är fördelad mellan föräldrarna. Möjlighel finns dock allöveriåla dagar till den ena föräldern. Den särskilda föräldrapenningen kan lasul l.oim. del all barnet fylll eller gått ul första skolåret. Ersättningenkan tas ul med helt. halvt eller fjärdcdelsbdopp beroende på föräldernsarbelslid. Från får nyblivna föräldrar tillsammans räll lill360 ersätlningsdagar, varav med ersättningsbelopp motsvarandesjukpenningen och med en garanliersällning på . Dagarnaskall tas ul innan barnet fylll . För atl underlätta för framför alllfäder all öka sill uttag av föräldraledighet kommer från samma tidpunktersättning all ulbelalas med sjukpenningens belopp oavsett den andraförälderns sjukpenningförsäkring. Härigenom ges män i familjer, där modernl.ex. studerar, ekonomiska möjligheter att utnyttja föräldraförsäkringen. 1984/85:130 44 Den rält fäder har atl vara hemma och vårda barnetunder en del av dess har utnyttjats i mycket begränsadomfattning. Däremot har närmare en tredjedel av alla ersältningsberältigadefäder vårdat barnet under en del av de ytteriigare som ersätts avförsäkringskassan. är som lidigare nämnts fördelade mellanföräldrarna, men överlåtelse av hela eller delar av tiden kan göras genomanmälan lill . Denna möjlighet att överiåla ersätlningsdagarutnyttjas i mycket stor utsträckning av männen, som endast lar ut avantalet ersatta dagar. 1984/85:78 om förbättringar inomföräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen uttalar chefen för att inriktningenför föräldraförsäkringens ersätlningsdagar bör vara att de - efter den förstaliden efter barnels födelse i princip skall tas ut lika av de bådaföräldrarna. Viklen av en aktiv informationsverksamhet med denna inriktningunderstryks i delta sammanhang. En betydligt jämnare fördelning mellan föräldrarnakan konstateras i utnyttjandet av föräldrapenningen för tillfällig vård avbarn, från kallad tillfällig föräldrapenning. Tillfälligföräldrapenning skall kunna användas framför allt när barnet på grund avsjukdom inte kan vistas i den ordinarie tillsynsformen och en förälder därförmåste'stanna hemma. I de familjer där föräldrarna är gifta, och enligtnuvarande regelsystem därför ges samma rätl att utnyttja försäkringen, haromkring av fäderna stannat hemma för vård av sjukt barn jämförtmed av mödrarna. De gifta kvinnorna stannade hemma i genomsnitt 6,4dagar medan männen stannade hemma . utnyttjades föräldrapenningen förtillfällig vård av barn inte alls för av barnen medan den utnyttjadesunder för något av barnen. av allaersällningslillfällen uppgick till . Inom föräldraförsäkringen finns enrättighet som endasl tillkommer männen, nämligen möjligheten lill tio dagarsledighet i samband med barns födelse. Denna rätt lill ledighet användes underår 1983 av av alla fäder under . Över hälftenav alla fäder utnyttjade samtliga dagar. Den totala frånvaron från arbele på grund avföräldraledighet uppgick lill ca 1,av antalel arbetade timmar. Somjämförelse kan nämnas alt frånvaron från arbele enligt sludieledighelslagenuppgick till 1,och sjukledigheten till 7,. Enligt lagen (1978:410) om räll lill ledighet förvård av barn ges föräldrar med barn rält till reducerad arbelslidlill 3/4-dels lid i form av partiell tjänstledighet. Av samtligadeltidsanställda var enligt en undersökning 6,partiellt tjänstledigaför vård av barn. I vilken utsträckning tjänstledigheten hade lillkommil medstöd av föräldraledighets- Prop.1984/85:130 45 lagenkan inte utläsas av undersökningen, inte heller hur den fördelades mellankvinnor och män. Som tidigare konstaterats förvärvsarbetarsmåbarnsfäder i högre utsträckning än andra män medan den övervägande delensmåbarnsmödrar deltidsarbetar. Den vardagliga omsorg om barnen som tar siguttryck i en längre tids föräldraledighet, förkortad arbetstid för vård av barnoch barn-omsorgsarbele i hemmet utförs alltså framför allt av kvinnor. Männensomsorg begränsas oftast till insatser i direkl samband med ett barns födelsesaml uttag av dagar för vård av sjukt barn där konsekvenserna på arbetsplatseninte är mer omfatlande än vid en tids egen sjukdom. Den övervägande delen småbarnsmödrar börjar förvärvsarbetaigen efter föräldraledighetens slut. Totalt förvärvsarbetar av allakvinnor med barn och'av alla kvinnor med bara ett barn undertre träffades en överenskommelse mellanregeringen och om en omfattande utbyggnad avbarnomsorgen i daghem och fritidshem. Mot denna bakgrund fastställde riksdagengenom beslut alt 100000 nya daghemsplatser och 50000 nya fritidshemsplatserskulle byggas fram . Etl statsbidragssystemutformades för att underiälla denna utbyggnad. Av de beslutade antalet platserhade två tredjedelar färdigställts vid planperiodens slut och under år 1985kommer hela programmet att ha förverkligats. Nära 270000 förskolebarn hade plats i kommunaladaghem och familjedaghem /84. Detla svarade mot drygthälften av de 530000 förskolebarnen med förvärvsarbetande mödrar. A v deplacerade barnen hade 161000 daghemsplats. I fritidshem och familjedaghem fannsvidare 111 000 skolbarn, vilket motsvarade av 7- lO-åringarna. Enligt kommunernas barnomsorgsplaner för åren1983-1986 kommer det /87 att finnas ca 196000 barn inskrivnai daghem, 72000 i fritidshem och 160000 förskole- och skolbarn i kommunalafamiljedaghem. antog höslen 1983 nya statsbidragsreglerför barnomsorgen, vilka innebär all det från och med den 1 januari 1984infördes ett slalsbidrag per barn som är inskrivet i barnomsorgen i ställelför som lidigare per beräknad plats i verksamheten. Bidraget är också relateratlill antalet anställda i daghem och fritidshem. Syflel med de nya reglerna ärbl. a. att möjliggöra etl bättre utnyttjande av tillgängliga resurser och allbegränsa den automatiska ökningen av statsbidragen ulan all de pedagogiska ochsociala målen åsidosätts. Statens bidrag lill den kommunala barnomsorgenberäknas för /86 uppgå lill . Prop.1984/85:130 46 för ungefär lika myckel, medan föräldrarnas avgiftermotsvarar av bruttokostnaderna. SCB genomförde /83 ensärskild undersökning om behovel av barnomsorg för förskolebarn i landetskommuner. Av undersökningen framgick att 88000 nya platser efterfrågades undervåren 1983 varav 60000 i daghem, 27000 i familjedaghem och 1000 i annan form avkommunal barnomsorg. Av de 88000 barn för vilka barnomsorg efterfrågades omedelbartvar 52000 hemma med en förälder medan för 26000 barn omsorgen ordnades på annatsätt. För skolbarnen i åldrarna efterfrågades vid samma lillfälle 27000platser varav 24000 i fritidshem och 3 000 i familjefri-lidshem. Barnomsorgsundersökningen visadeockså att av förskolebarnen och av de yngre skolbarnen hadevårdnadshavare (moder eller ensamstående fader) som förvärvsarbetade 16 limmareller mer , medan av förskolebarnen och av skolbarnen hadevårdnadshavare som arbetade mellan 16 och . avförskolebarnen och av skolbarnen hade vårdnadshavare som arbetade . För 34000 förskolebarnefterfrågades dessutom omsorg på obekväm arbetstid, främst kvällar, tidigamorgnar och lördag och/eller söndag. Ungefär 5000 barn behövde också omsorgnattetid. För 13000 yngre skolbarn behövdes omsorg på obekväm arbetstid, främstkvällar. I förhållande till alla bam som harföräldrar som arbetar på obekväma arbetstider visar denna efterfrågan litenomfattning. Många föräldrar ordnar sin barnomsorg genom atl i slörre ellermindre utsträckning luras om med arbete och barnomsorg. Den lid hela familjenbar tillsammans blir härigenom starkt begränsad. Olika undersökningar har visat attdaghemmen inte utnyttjas i lika slor utsträckning av alla typer avbarnfamiljer. Barn lill tjänstemän har i högre utsträckning kommunalbarnomsorg, framför alll i daghemmen, än barn till arbetare. Arbetstider ochekonomi kan bidra lill detla liksom geografiska förhållanden. Större tätorterhar exempelvis en mer utbyggd barnomsorg i form av daghem än glesbygd. 3.4 Samhällsplanering, boende och kommunikationer Av den vuxna befolkningen bor överhälften i mindre tätorter och på landsbygden. Enligt SCB:s undersökning avlevnadsförhållanden (1982/83) hade av den vuxna befolkningen tillgångtill kollektivtrafik inom gångavstånd från bostaden och med en lurlälhel minslen gång . En tredjedel av befolkningen hadetillgång lill livsmedelsaffär inom och två tredjedelar inom 750 meterfrån bostaden. hade tillgång till postkontor inom frånbostaden. 1984/85:130 47 Möjligheterna att bo och arbeta på samma ort harminskat . Medan av de förvärvsarbetande arbetade påbostadsorten var motsvarande andel . 1970-lalet medförde en ökning av villaboendet påorter utan egna arbetsplatser och med dåligt serviceutbud. Ikombination med den snabba ökningen av kvinnornas förvärvsfrekvens har dettamedfört en ökning av arbetsresornas omfattning . Kvinnoranses av tradition mer lokall bundna vid bostadsorten än män vid val avarbelsplals. Kvinnors deltidsarbete och bristande tillgång till bil har angettssom förklaringar lill delta liksom att kvinnorna svarar för merparten avhushålls- och omsorgsarbelel i familjen. ULF-undersökning-en visade emellertidatt även om kvinnor i något högre utsträckning än män har arbetsplatser i relativnärhet lill bostaden skiljer sig tidsåtgången för arbetsresor inte åt mellankönen. Medan av kvinnorna och av männen arbetade inom tre kilometerfrån bostaden hade en fjärdedel av såväl män som kvinnor högst en kvartsresväg/gångväg till arbetet, medan av alla förvärvsarbetande använde upplill för alt komma till arbetet. En bebyggelseplanering som skapar underlag för godservice och kollek-tivlrafiklösningar är av väsenllig betydelse både förkvinnornas möjligheter all förvärvsarbeta och för deras möjligheter atl förenaförvärvsarbete med familjeansvar. Medan av männen hade körkort och85% hade tillgång lill bil var av kvinnorna körkortsinnehavare och hadetillgång fill bil i hushållet. EnligtULF-undersökningen uppgav av kvinnorna alt de praktiskt taget aldrig kundedisponera hushållets bil medan motsvarande siffra för männen var . Av männenuppgav istället atl de praktiskt taget alltid kunde disponera bilen jämförtmed av kvinnorna. Skillnaderna mellan könen har emellertid minskal sedan enmolsvarande undersökning gjordes . I en rapport från sysselsättningsutredningen (SOU1978:57) Resor lill arbelel, konstaterades atl många människor, framför alllkvinnor, stod utanför arbetsmarknaden för all de saknade resmöjligheler tilloch från arbelel. Delta var speciellt vanligt på mindre orter i glesbygden.Kollektivtrafiken var där dåligt utbyggd och även dåligt anpassad lill delider som var aktuella för arbetsresor. Enspecialstudie som gjordes i visade all en tredjedel av de kvinnorsom aktivt sökte arbele vid arbetsförmedlingen uppgav sig ha svårigheter all lasig till ett arbele. Svårigheterna accentueras av all kvinnorna påvägen mellan bostaden och arbetsplatsen måste lämna barn på t. ex. daghem. har kraftiga förbättringarav kollektivtrafiken genomförts i hela landet och antalet kolleklivresenärerlill arbetet har ökat . Prop.1984/85:130 48 Bilaga 2 REMISSAMMANSTÄLLNING 1 Remissinstanserna Utredningens förslag har remissbehandlats.Remissinslanserna delar i huvudsak utredningens grundsyn på ny teknik ochansluter sig lill ulredningens analyser av hur arbetsmarknaden påverkas avdatorisering. Remissyttrandenhar kommit in från datainspektionen, , statenshandikappråd, handikappirislilutel, , universitets- ochhögskoleämbetet, (), forskningsrådsnämnden,(), arbelarskyddsstyrelsen, arbelar-skyddsfonden,jämslälldhetsombudsmannen (JämO), delegationen för jämslälldhetsforskning(JÄMFO), statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling. StiftelsenSamhällsföretag, expertgruppen för forskning om regional utveckling,statskontoret, (), , statensarbetsgivarverk, statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), statens institut förpersonaladministration och personalutbildning, statens arbetsmiljönämnd,datadelegationen, de regionala utvecklingsfonderna i , ,och Västerbollens län, länsstyrelserna i , ,, , , Väslernortlands och Västerbollens län.Svenska kommunförbundet. , ,SHIO/Fa-miljeföretagen. (), CentralorganisationenSACO/SR, i (LO), (), Fredrika-Bremer-Förbundel, Kvinnors Bygg-forum, samlSynskadades riksförbund. Universitets- och högskoleämbetet har bifogatyttranden från universiteten i , , , , Linköpingoch , , lekniska högskolan i , Chalmerstekniska högskola och högskolan i . i harbifogat yttrande från kommun. i harbifogat yttranden från i , kommun, kommun ochVästerbottens Handelskammare.