prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Om hyresvärden finner del lämpligt altansluta sin faslighet till kabelnät är del rimligt att alla hans hyresgästerfår bidra lill kostnaderna genom hyreshöjning på samma sätt 1984/85:199 145 som man får göra det för andra standardhöjande gemensammaanordningar. 4.7.1 Konkurrensneutralitet Kommitténs förslag Det har i debatten framförts krav på att skallöppna sin kanalisalion för envar som önskar anlägga kabelnät. Först härigenomskulle en likvärdig konkurrenssituation uppslå. har avvisat tankenbl. a. med hänvisning till sekretesskraven. - Kommittén finner det inre rimligtatt ålägga att upplåta sina anläggningar. Mol bakgrund av all komplicerade sekretess- ochäganderättsfrågor skulle uppstå om andra gavs tillträde till kanalisalionansluter sig DFR till slutsatsen, att del är inte rimligt att ålägga televerketalt upplåta sina anläggningar. LO har uppfattningen att kabel-TV utgör entjänst i ell bredbandsnät och anser att ansvar skall omfatta nätetsalla delar. AU skulle ställa sin kanalisalion till förfogande förenvar som önskar anlägga kabelnät tillbakavisar LO på det bestämdaste. RRVanser att den starka ställning som torde komma alt fä inte äroproblematisk. RRV förutsätter att del, innan några beslut las i kabel-TV-frågan,klarläggs vilket ansvar och vilken roll bör ha i ett framtidainformationssamhälle. TCO anser all fjärr- och mellanortsnä-len skall byggas utoch ägas av samhället genom , medan däremot utbyggnaden av lokalanät kan ske på kommersiella villkor. måste spela en huvudroll iuppbyggnaden av kabel-TV-nät, men bör inte ha någon ensamrätt närdet gäller lokala nät. NO hävdar att utan ett tillförsäkrat tillträde tillteleverkets kulverlar och kanalisationer kommer andra företag att drabbas avbetydande fördyringar. Det är tveksamt om dessa företag kommer all i någonstörre omfattning kunna utnyttja den formellt fria elableringsrätlen.Konkurrensneutralitet mellan och privata anläggare av kabelnät bordeenligl NO:s uppfattning förutsätta alt upplåter sina kulverlar och kanalisationerlill andra företag. menar, alt del uppslår klarakonkurrensnackdelar mellan och andra nälägare, om verket ensamtskulle kunna utnyttja existerande kanalisalion. En lösning som innebär samutnyltjandepå ekonomiskt lika villkor måste komma lill stånd. Svenska elektronikindustriföreningenser en fara för den svenska industrin däri att kan sätta uppadministrativa hinder för andra kabelföretags utnyttjande av kulvertarförledningsdragning. Det är synnerligen angeläget alt skyldighetertill denna och annan leverans-10 1984/85. Prop.1984/85:199 146 beredskap klart formuleras saml att få lill stånd bl. a.fasta prislistor för ledningsdragning m. m. Frågan om anläggning avkabel-TV är i grunden en fråga om konkurrensneutralitet. Föreningen föresläratt en särskild partsammansatt nämnd inrättas för att handlägga och övervakateleverkels agerande i de frågor, där konkurrensneutraliteten aktualiseras. föreslår att bäde Televerkels Kabel-TV-AB eller Televerkels Kabel-TV-Divisionoch privata förelag skall få tillgäng till kanalisalion genom köpeller hyra och hänvisar till en norsk lösning som innebär all läggerkabel och --Division eller privat anläggare kan köpa denfärdiga anslutningen lill ett fastställl löpmeterpris. Att sälja eller hyra utteleverkets kanalisalion till privata byggare och lill verkels egna Kabel-TV-ABför samma pris är en lösning som lill en del tillfredsställer kravet att kabel-TV-verksamhetej skall subventioneras av övriga verksamhet. hävdar attteleverket bör anmodas all upplåta plats i kanalisalionen. Delta kan ske l.ex.genom alt ombesörjer installation av kabel vilken ägs av annanleverantör. Enligt LKD är det viktigt alt förelag ges jämbördigakonkurrensförutsättningar för näianläggning och att statsmakterna stimulerarkonkurrensen inom detta område. SRL, CANT och pekar samtliga på den risk som detinnebär att är föreskrivande myndighet, monopolförelag ochaffärsdrivande förelag. Lämpliga organisationsformer bör övervägas för attbegränsa riskerna för all konkurtensen snedvrides. Även RDF anser att andraintressenter bör få tillgång till kulverlar. menaralt frågan om konkurrensfördelar borde ha blivit föremål förytterligare diskussioner i betänkandet. Enligl HSB bör del övervägas all lösade säkerhels- och behörighetsproblem som hindrar faslighels-ägaren att användaav disponerade kanaler i byggnaden för kabel-TV. menar vidare att sammanslutningar av ochföreträdare för bostadskonsumenter, som själva lar initiativ lill etablering avkabelnät, bör få dra kabel i kulverlar och kanalisationer. Dessafrågor bör vara lösta innan lagstiftningen om kabel-TV träder i kraft. Enligt SABO.suppfattning bör SABO-förelagen i första hand vara ägare lill näten i de egnafastigheterna och bostadsområdena. I andra hand bör bostadsföretagen bibehållarätten lill ersättning för framlida tjänster via fastighelsnälen.Bostadsförelag bör också ha rätt att koppla samman fastighelsnäl till sammanhängandenät. Närradiokommiltén stryker också under det angelägna i att näten kankopplas samman. betonar all del förkonsumenterna är viktigt att det skapas reell anläggningskonkurrens tillteleverket. instämmer i ledamoten särskildayttrande avseende viklen av att konkurrensneutralitet uppnås. SFR/SAMRÅD delarupp- 1984/85:199 147 fattningen att inte bör ha monopolrätlighetertill kabelutbyggnad. 4.7.2 Särredovisning av kostnader Kommitténs förslag engagemang inom kabel-TV-områdei sker ikonkurrens med andra företag och skall drivas med krav på företagsekonomisklönsamhet. Vidare skall konkurrensuisati verksamhet bedrivas med stringentgenomförda krav på separat redovisning inom eller i bolagsform. Det vore värdefullt, om så snart som möjligtredovisade vilka principer, som kommer att tillämpas i fråga omkostnadsfördelning vid samutnyltjande av kanalisalion, växelstalioner, byggnaderm. NO betonar starkt betydelsen av alt kommitténs uppfattningom särredovisning av kabelverksamhet kommer att omsättas fullt uti praktiken. RRV instämmer också i kommitléns krav pä i dettaavseende. Statskontoret anser att faktiska monopol på orls-nätsutbyggnadåter aktualiserar frågan om alt på ett ändamålsenligt sätl åtskiljateleverkets uppgifter som statligt affärsdrivande verk med monopol frän deuppgifter som verket utför i reell konkurrens med andra förelag. Statskontoretciterar uttalanden i prop 1980/81:66 om att bolagsformen för denkonkurrensutsatta verksamheten har obestridliga fördelar. IFPI-VIDEO och Bonnierförelagendelar kommitténs uppfattning att engagemang i kabel-TV skall ske ikonkurrens med andra företag och drivas med krav pä förelagsekonomisklönsamhet. kabelverksamhet skall redovisas separat och dä den ärutsatt för konkurrens får den inte subventioneras av verksamhet som enligtstatsmakternas beslut skall drivas med ensamrätt. borde så snart sommöjligt redovisa vilka principer som kommer att tillämpas i fråga omkostnadsfördelning vid samutnyltjande av kanaler, växelstationer, byggnader m.m.Televerket har redan ett stort försprång och det bör förhindras att få monopolpä kabelnät. Verket bör inte heller vara kabeloperalör eller programleverantörpä andra villkor än andra intressenter. Filmcentrum finner "kommitlénsförtröstan på samhällsansvar vara anmärkningsvärd. Televerketsaffärsmässiga ambitioner är ju uppenbara och all överlåta utbyggnaden lill demförtydligar betänkandets brist på mediapolitisk vilja". 4.8 Etersändningar som komplement till kabelnät m. m 4.8.1 Elersändningar av lokala program Kommitléns förslag Om man önskar främja en utveckling av lokalt förankradsändningsverksamhet bör etersändningar väljas framför sändningar i kabelnät. Prop.1984/85:199 148 nom skulle som regel alla invånare i en kommun ellerregion kunna nås. Till skillnad från sändningar i kabelnät skulledock kanalkapaci-lelen vara begränsad och verksamheten skulle konkurrera om elerutrym-metmed andra tänkbara sändningar. instämmer i kommitténs bedömning och tillägger:"För att den lokala kanalen skall få ell värde inom rimlig lid börspridning via lokala etersändare övervägas åtminstone under en övergångslid.Vid sidan av nuvarande TV-kanaler finns frekvensmässig tillgång lillytterligare två markbaserade TV-kanaler, den ena med en något begränsadtäckning. Eftersom även andra förslag till användning av dessa kanalerframförts får dock de lika behoven prövas i särskild ordning". Kulturrådetpekar också på möjligheter alt komplettera sändningar i kabelnät med lokalaetersändningar i glesbygdsområden. kommun påpekar all det är osäkert om utbyggnaden avkabelnäten får stor omfattning. Utländska erfarenheter visar att många lokal-TV-bolaginte är ekonomiskt bärkraftiga. Därför blir elersändningar intressanta. De harockså den fördelen att hela kommunen läcks. kommun instämmer och menaralt elersända lokala program har stora fördelar framför sändningar i kabel. Enutveckling av ytterligare ett TV-nät vore därför all föredra. Angående ljudradiosändningar anser SR-LRAB all lång,mellan- och korlvågsbanden ej är lämpade för elersändning av lokala program.Den låga ljudkvaliteten och den stora risken för störningar begränsar användbarheteni jämförelse med del nu allmänt för ändamålet utnyttjade FM-bandet. Vidare börnämnas att enligt tidigare fastställd policyinrikt-ning för lång- och mellanvågsbandenarbetade redan vid frekvenskonferens för all dessa band iframtiden skall reserveras för exklusiva tilldelningar för långdistansmottagning.Kortvågsbanden används internationellt överhuvud tagel ej i korldistansläckning. LO (SF) finner kommitténs resonemang om radiolänksändarstationerintressant icke minst mol bakgrund av sin uppfattning om hur glesbygd ochmindre orter skall erbjudas kabel-TV-möjlighel. LO (SF) anser att vidaresändningav program med hjälp av radiolänk skall vara tillåten. HSB anför att de praktiska och organisatoriskaförutsättningarna för nätuppbyggnaden är svåröverskådliga. Det vore av värde omman i ett inledningsskede kunde provisoriskt få koppla samman fastighelsnälinom en boendekonsumentorganisation av HSB:s typ via elerlänk. på samma sättsom nu sker på försöksorlerna. Därmed skulle man kunna skapa underiag för etttekniskt och innehållsmässigt bra utbud saml ge även små bostadsrättsföreningarmöjligheter att vinna erfarenhet av sändningarna. En fortsalt verksamhet avdelvis försökskaraklär torde vara motiverad av all hittillsvarande försök intefullföljts i planerad omfattning. 1984/85:199 149 4.8.2 Radiolänköverföring i kabelnät Kommitténs förslag Radiolänkar skulle i många fall kunna utgöratekniskt/ekonomiskt lämpliga komplement till regelrätta sändningar via kabelvid etablerandet av större nät för kabel-TV. Radiolänkar bör i denradiorättsliga regleringen sä långt som möjligt jämställas med kabelanvändning.De tekniska lösningar som väljs bör inte vara sådana, att överspill frånutländska direktsändande satelliter omöjliggörs. SR-LRAB delar kommitléns påpekande att uppenbar riskföreligger för att radiolänksändare kan störa mottagningen frånkommunikationssatelliter. Det bör påpekas att problemet växer ju längre norrutmotlagningssta-lionerna befinner sig, eftersom elevaiionsvinkeln för antennernaminskar med ökad latitud. Instrålningsrisken från länksändarna ökar därmed ochär stor i synnerhet i norra . Problemet är anmält till och kommer attdiskuteras vid den världsomfattande (/ORB 85). DFR påpekar all radiolänksändare kan störa mottagningen påstora avstånd, upp lill . Kommitténs slutsals är alt man f. n. inteskall ge mottagningsstationerna något företräde, men att isin länkutbyggnad i möjligaste mån lar hänsyn till eventuellt existerande mottagningsenheter.Enligl DFR:s mening ger detta en ytterligare klar konkurrensfördel,eftersom kommer att ha enklare att planera för slörningsfrihet isina egna stationer och störningsrisken kommer all kunna bli ett hinder för enverklig etableringsfrihet om inte ett klarare ansvar åläggs att lösasvårare störningsproblem. Ett sådant ansvar motiveras av att endast televerketförfogar över de medel med vilka störningarna kan undanröjas nämligenfrekvensbyte på kritiska länksiräckor eller omläggning till fiber- ellerkabeltransmission av aktuella länkslräckor. Mot bakgrund av ovan anförda skälvill DFR föreslå att åläggs ett ansvar för alt uppkomna, svårarestörningar från radiolänkar i jordslalioner för mottagning av salellilsignaierför matning av kabel-TV-näl undanröjs. 'sKabel anför om radiolänköverföring i och till kabelnät: Radiohar byggt ut ell rikstäckande radiolänknät. Det är bristpå frekvenser för radiolänköverföring nu och . Vi förutsätter attTeleverkets Division ej skall ha någon särställning, när del gälleratt få använda radiolänköverföring. Vi bedömer del också ineffektivt alt byggaupp flera parallella radiolänkförbindelser t. ex. på sträckan . Vi föreslåratt Radio distribuerar radiolänk: Dansk TV viaGöteborg lill och Finsk TV via till . Prop.1984/85:199 150 Division köper tjänsten till sammapris av Radio, Tilldelning av frekvenser sker nu av TeleverketRadio. Om man tilldelas en frekvens på 11 GHz-bandet. finns utrustning atttillgå. Tilldelas man en frekvens på 19 GHz-bandet, kommer den utrustningen auvara betydligt dyrare och tilldelas man en udda frekvens, tillkommerutvecklingskostnader. För att få en rättvis fördelning av frekvensområdenhemställer vi att också här skall ha avgörande beslut, när detgäller tilldelning av frekvenser för radiolänköverföring i och till kabelnät. läns landstings förvattningsuiskoti harförståelse för att kombinationer med lokala etersändningar kräver en noggranprövning och utgår från att regeringen i den fortsatta behandlingen avmediefrågorna finner det angeläget alt återkomma till dessa möjligheter som harsärskilt intresse när del gäller utvecklingen av en lokalt och regionaltförankrad TV-verksamhet. 1 debatten har anförts att erfarenheter finns frånbland annat danska försök med sådana kombinerade eter- och kabelsändningar. Enteknisk lösning som nämnts i detta sammanhang innebär all en av de förnärvarande tvä lediga kanalerna i del befintliga riks-TV-nätet reserveras förregional/lokal TV-verksamhet, eventuellt i kombination med när-TV-verksamhet ilokala kabelnät. Redan med dagens teknologi kan antalet tillgängligaradiofrekvenser ökas så att etersändningar över mindre områden blir möjliga. 4.8.3 Mottagningsstationer för kommunikationssatellitsändningar Kommitténs förslag Det skall vara fritt all, sett utifrån aspekten siörningsrisker,sätta upp en motlagningsstation för kommunikationssatellitsändningar. känner oro för konsekvenserna av störandeutstrålning från undermåliga anläggningar. kommer därför attfortsätta arbetet med att utarbeta tekniska normer och kommer vid behov attföreslå nödvändig lagstiftning. Detta kan i så fall lämpligen ske i sambandmed den fortsatta översynen av radiolagen. SRL, CANT och lar också upp frågan omalternativ lill kabelnät. CANT anför: "I belänkandet utgår man frånförutsättningen att ett rikstäckande stamnät kommer all byggas upp. Vi bedömeratt detta kommer alt la avsevärd lid. kommer däremot ensnabb utveckling av lokala cenlralantennanläggningar att ske med möjlighet attförutom hittillsvarande programöverföring även kunna distribuera program frånsatelliter respektive lokall producerat programmalerial. Vi anser del vara avstor vikt alt en sådan verksamhet ges utvecklingsmöjligheter inom ramen för denkommande lagstiftningen." Prop.1984/85:199 151 I Space AB:s yttrande anförs: "Vi är medvetna omalt kommitténs direktiv är starkt kopplade till en framtida utbyggnad avkabelnät. Den geografiska aspekten på utbyggnaden liksom möjligheten altanvända alternativ leknik, behandlas dock alltför summariskt. Vi menar att kommilténborde ha belysl konsekvenserna för främst våra glesbygdsområden av ett relativtomfattande och attraktivt utbud av radio- och TV-program via direktsändandesatelliter. Speciellt borde därvid programinnehållet i ett nordiskt TV-satellitsystemdiskuterats med hänsyn till glesbygdsbefolkningens berättigade krav på etttillfredsställande programutbud i närlid och i ett scenario ulan tillgång tillkabelsystem". 5 Användning av kabelnät Kommittén har i belänkandet behandlat de frågor som berörsi detta avsnitt (= Användning av kabelnät, 12.4-12.6) även i avsnitt 12.7Regler och villkor för sändningar i kabelnät av radio- och TV-program lillallmänheten i bostäder. 1 föreliggande avsnitt redovisas vissa merövergripande synpunkter på utredningens förslag. I övrigt hänvisas lill del följandeavsnittet med remissinstansernas synpunkter i anledning av avsnitt 12.7 ikommitténs betänkande. Följande60 instanser har yttrat sig om eller kommenterat förslagen i kapitel 12Användning av kabelnät för massmediala ändamål Avsnitt 12.4 Vilka roller kanurskiljas i verksamheten i ett kabelnät?. Avsnitt 12.5 Fri sändningsrättgentemot det allmänna eller tillstånd för sändning och Avsnitt 12.6 Fri resp. lillständspliktigsändningsverksamhet. JK, , , , radionämnden. statskontoret,närradiokommiltén. kommun, kommun, kommun, kommun.Lunds kommun, , , kommun, Västeråskommun. , , , , , ,LO, TCO, KLYS, , , . , , , , , Video , TU, . IFPI Video, Filmcentrum, HSB, ,. , , , ,, och Skota, SFR/SAMRÅD, Filadelfiaförsam-lingeni , , , tidning.Utbildnings- och kulturnämnden vid . ABF, Värmlandsläns landstings förvattningsuiskoti, och PK. Prop.1984/85:199 152 5.1 Olika roller och aktörer I ett kabelnät kan olika roller och aktörer urskiljas: NäianläggarenlNä-lägarenbygger och svarar för driften av kabelnätet. Kabeloperaiören tillhandahåller (= distribuerar)tjänsterna i nätet och ser till att gällande regler följs. Programleverantören tillhandahåller (=levererar) programeller tjänster, som kabeloperatören i sin tur distribuerar lill abonnenterna ikabelnätet. Närradiokommiltén finner massmediekommilténs distinktionmellan de tre rollerna i kablarna vara användbar och kunna godtas sombeskrivning av en juridisk rollfördelning. Däremot anser närradiokommiltén attansvarsfördelningen mellan rollerna bör bli en delvis annan än den som massmediekommilténföreslår. Enligt närtadiokommiltén skulle det vara bättre om allt ansvar iförsta hand förläggs lill en och samma huvudmannaroll och att andra, lokaltbetingade lösningar endast väljs i andra hand. NärradiokommiUén skisserar isill yttrande en lösning: "Operatören bör vara huvudansvarig för driften ikabelnäten. Med operatörens ansvar skall också följa ett ansvar förprograminnehållet. Operatören skall dock kunna upplåta en kanal lill programulgivaremed eget iryckfrihetsansvar och som utsetts av olika programleverantörer. Operatörsrollenbör förstärkas och preciseras. Med denna grundsyn blir nälägarens roll atttillhandahålla ett fungerande kabelnät. Normalt skall nälägaren ansvar ejsträcka sig längre, men nätägarrollen skall kunna utvidgas lill rådighet överinnehållet i kanalerna om andra intressen saknar engagemang förprogramverksamheten." KLYS stryker under vikten av alt ansvaret för verksamheteninte splittras upp på alltför många händer. Operalörsfunklionen är av centralbetydelse. KLYS tillstyrker i huvudsak de regler som föreslås för tillståndatt vidaresända program resp. upplåta kanaler i kabelnät. KLYS instämmer iförordet för alt verksamheten bedrivs frislående från . Delta underiätlarrealiserandet av en av KLYS/COPYSWEDE lanserad princip på medieområdet,nämligen alt avtal om utnyttjandet av upphovsrätlsligl skyddade prestationer börske så nära det faktiska utnyttjandet som möjligt. KLYS menar också altsamhället har anledning att ställa upp regler som tvingar operatören att"göra rätt för sig". KLYS tillstyrker ett regel-syslem som möjliggörsådan kontroll. anför liknande synpunkter. TA förordar sändningsfrihet enligl en modell som innebäralt nälägaren inte har något inflytande över vare sig programutbud ellerprograminnehåll. Nätägarens roll i kabel TV-verksamhet inskränkes till denuppgift som har när del gäller sändning av program frånSveriges Radios olika bolag. Enligt TA är del av vikt att begränsa Prop.1984/85:199 153 uppgifter lill att gälla ansvar för kabelnätet som sådant. "Att tilldela , som är ett statligt monopolföretag, någon annanroll än den som har direkt samband med anläggning och underhäll av kabelnätskulle uppenbart strida mot en öppet samhälles fortbestånd grundläggandeprincip." .., "Principen, som finns inskriven i TF, garanterar varjesvensk medborgares rätt att till 'säkerställande av ett fritt meningsutbyte ochen allsidig upplysning' ge uttryck åt sina tankar och åsikter och 'meddelauppgifter i vad ämne som helst' utan 'några av myndighet eller annat organ iförväg lagda hinder". TU anseratt man redan i en mer provisorisk lagstiftning bör eftersträva en klarare ochmer renodlad utformning av de olika funktioner som skall fullgöras i sambandmed kabelsändning. TU anför: Nätägarefunktionen är att anlägga och underhållakabelnät. Uthyrarfunklionen består i att hyra ut del tillgängligasändningsutrymmet (= ställa ett kommunikationsnät lill förfogande). Sändarensfunktion är att bedriva en programverksamhet. Närradioförbundutgår från alt den frihet och det ansvar som föreningarna har i närtadiosändningaräven kommer all gälla kabelsänd TV, även om programansvaret här ligger hosoperatörsförelaget och inte hos den enskilda sändande organisationen.Programansvaret måste utformas så att direktsändning av program inteförhindras. "Det är av vikt för vidarespridning av lokala TV-programper tråd att så stor frihet som möjligt ges programleverantörerna. Det äralltså angelägel alt lagstiftningen utformas så, all så få hinder som möjligtfinns för lokala operatörer all få sändningstillstånd. Eftersom Smp är etttidningsförelag anser vi all det inom företagel finns en journalistiskkompetens alt även bedriva kabel-TV-verksamhet. Det är av yttersta vikt att maninom ka-bel-TV-lagsliflningens ram ger möjlighet för operatörer att kritisktkunna granska det samhälle man opererar i. Därför anser vi det angeläget alllagstiftningen inte försvårar för tidningsföretag att operera i näten, i egnakanaler. Del måste stå fullt klart för titlarna vem det är som sänder när enviss kanal slås på. Vi biträder alltså kommitténs förslag att tidningsföretagoch andra enligl civilrätlsligt avtal skall erhålla sändningsrält i egen kanalfrån nätägaren. Däremot finner vi del märkligt att relationen nätägaren-operalöreni kommitténs förslag har fåll en utformning, som strider mot tryckfrihets- och radiorätlsliglagstiftning." är kritisk mot kommitténs förslag ochundrar bl. a. hur de målsättningar om lokalt förankrad programverksamhet somett väsentligt kullur- och mediapoliliskt värde i utbyggnaden av kabel-TV, somullrycks överst på sid. 268, skall kunna förverkligas. "Belänkandet ger rätten till den programpolitisktattraktiva biten, salellilprogrammen, nära nog uteslutande till nätägaren -- och tycks sedan mena att operatörens ekonomiska stabilitet skallfå sina tillskott från idealitetens djupa brunnar. Den ekvationen går inteihop med de Prop.1984/85:199 LM uttalade målsättningarna vare sig om ekonomisk stabiliteteller närsam-hällsförankring och därmed som kulturpolitisk motvikt lillsatellitutbudet." Enligt PA' är det viktigt att betänkandets innebörd föryttrandefriheten inte tunnas ut genom otydliga beskrivningar av de till sinkaraktär särskilda funktionerna som nätägare, nätuthyrare ochprogramansvarig. ' 5.2 Samspelet mellan olika funktioner eller roller Man kan inte utgå frän alt nätkapacitet kommer alt vara enobegränsad resurs . Ett garanterat tillträde lill näten för olika parter somönskar sända leder därför lill behov av samordning eller köordning. Dennauppgift bör inte åvila nätägaren. En rimlig avvägning är i stället, att ett system skapasmed ett,visst utrymme - l.ex. en kanal , där de som önskar sända lokall ärtillförsäkrade tillträde. Ansvaret för verksamheten i denna kanal bör ligga på ettsärskilt, lokalt förankrat organ. Därutöver bör nälägaren på affärsmässiga grunder kunnaförfoga över nätet, med undantag av kanaler som obligatoriskt måstetillhandahållas ( = de existerande nationella radio- och TV-kanalerna).