prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund avintroduktionsplanen för alternativa drivmedel avser jag föreslåregeringen att tillkalla en utredning för att närmare studera förutsättningarnaför låginblandning av motoralkoholer. Ulredningen bör klariägga de ekonomiskafömlsättningarna samt utreda olika för- och nackdelar med låginblandning avmotoralkoholer. Vidare bör klariäggas de långsiktiga fömtsättningama föranvändning av ren etanol som motorbränsle och etanolens betydelse frånförsörjningssynpunkt. I det sammanhanget bör frågan om ev. omprioriteringar avenergiforskningsprogrammet som berör alternativa drivmedel, motorer etc.övervägas. Även de alkoholpolitiska konsekvenserna av en mer omfattandeeta-nolintroduktion bör beaktas. Inriktningenav storstadsområdenas energiförsörjning har en avgörande betydelse förfullföljandet av en akliv energipolitik. Betydande delar av målen i fråga omenergihushållning, oljeersättning och avveckling av kärnkraften kommer attförverkligas genom åtgärder som vidtas av kommunerna i dessa områden.Kommunerna har här ett avgörande inflytande, men statsmaktema har att ange deallmänna ramama för verksamheten. Påenergihushållningsområdet är det angeläget att de möjligheter att spara energisom finns i storstadsområdena tas till vara, särskilt när det gällerflerfamiljshus och lokaler. Energisparåtgärder bör, som jag har anfört(avsnitt 6.1), avvägas mot möjlighetema att utnyttja Qärrvärme, spillvärme ochnya energikällor. Närdel gäller möjligheterna att ersätta olja med andra bränslen och att skapafömtsättningar för att avveckla kärnkraften har storstadsområdenasfjärrvärmenät en framträdande roll. Föratt kunna uppnå en hög oljeersättning, och behållahandlingsfriheten för elproduktion i kraftvärmeverk på 1990-lalet bör deåtgärder som vidtas i fjärrvärmesystem vara ekonomiskt avskrivna mot mitten av1990-talet. Därigenom kan olja ersättas och värmeabonnenternas kostnaderhållas nere som vägen ligger öppen för elproducerandekraftvärmeanläggningar, när ekonomiska faktorer talar för detta. Storstadsområdenasenergiförsörjning har betydelse även för andra samhällsmål än deenergipoliUska. Det gäller t. ex. för möjligheterna att totalt ökasysselsättningen och ge industrin tillfälle att leverera utmstning och Prop.1984/85:120 216 introducera ny teknik. Värmeförsörjningen bör också ges ensådan inriktning att miljön i storstäderna förbättras. Storstadsområdenas värmeförsörjning redovisas iföljande tabell. Tabell 9.1 Värmeförsörjningen 1983,(TWh) Fjärrvärmeandel (%) Oljeberoende, totalt (%) I storstadsområdena finns en stor del av landetsvärmekraftsbaserade elproduktionskapacitet. Följande tabell anger situationenår 1983. Tabell 9.2 Värmekraftsbaserad elproduktion istorstadsområdena Installerad effekt (MW) Produktion (GWh) Bränsle (toe) ' Mottrycksdelen i ingår. Ävenviss del kol har förbrukats. har ett omfattande arbetebedrivits i resp region för att nå en rationell energiförsörjning för både1980- och 1990-ta-let. Företrädare för industridepartementet har i sambanddärmed deltagit i en serie överläggningar med företrädare förstorstadskommunerna. Från har deltagit företrädare från flertalelkommuner inom (). Från harGöteborgs, och kommun deltagit. Från harslutligen deltagit , och . Som utgångspunkt för arbetet togs rådandeplaneringsunderiag . Detta redovisas i det följande. Prop.1984/85:120 217 Tabell9.3 Förväntad utveckling, , av värmeförsörjningen 1990 resp. . Nettovärmebehov (TWh) Bruttovärmebehov (TWh) Ovrig uppvärmning (TWh) Fjärrvärme (TWh) Bränsle fjärrvärme (TWh) avfall -1- spillvärme 9,7' ' Omspillvärme från kan utnyttjas minskar mängden kol för värmeför- "Underlag saknas enligt att på ett meningsfullt säll och i siffror bedöma Planeringeni var baserad på en kombination av dd s. k. decentraliseradekolalternativet och värmepumpsalternalivet i STOSEB 80-utredningen.Inriktningen innebar en kraftig utbyggnad av fjärrvärme till en anslutningsgradmotsvarande och . Oljeersättning skulle ske medövergång kol genom ombyggnad av kraftvärmeverket i Värtan samt slörreutnytUande av Igelslaverkel i , utbyggnad med fastbränsle iSolna/saml ytteriigare avfallsförbränning i och inordvästra regionen. En ökad användning av elpannor och värmepumpar fömtsaltes. Äveni bedömdes en stor ökning ske av fjärrvärmeförsörjd bebyggelse genomanslutning av de kommunala bostadsbolagens värme-syslem till kommunensfjärrvärmenät. Någon överenskommelse om villkoren för anslutning var dock inteklariagd . Med total anslulning bedömdes fjämvärmeandelen öka tillca och . Oljeersättning skulle ske genom ökadspillvärmeanslutning. Även viss ökning av kolanvändningen i och Mölndalsamt avfallförbränning och värmepumpar planerades. FörMalmös del förväntades en mindre ökning av fjärrvärmeanslutningen till år1990, vilket innebär att av den för fjärrvärme möjhga bebyggelsen skulleanslutas. Oljeersättning skulle ske genom koleldning i , spillvärme frånindustrier och avloppsreningsverk, värmeav-tappning från Öresundsverkel samtövergång el och naturgas. Överläggningarnamed storstadskommunerna sammanfattades i en departementspromemoria, (Ds I1983:5) Storstadsområdenas värmeförsörjning, m.m. 1984/85:120 218 Syftetmed förslagen är att finna genomförbara lösningar på värmeförsörjningen, somsäkerställer atl Ullräcklig oljeersällning kan uppnås och attförberedelser vidtas för att uppföra kraftvärmeverk när detta är ekonomisklmotiverat. Sådana förberedelser bör vidias för att säkerslälla en tillräckligelprodukiion inför avvecklingen av kärnkraften. Ensammanfattning av förslagen ges i det följande. 1Slockholm bör enligt promemorian fjärrvärmenäten i södra kopplassamman så att det samlade nätet omfattar sydvästra nät. ,, , , och . Fjärrvärmenäteni norra och nordvästra bör enligt promemorian kopplas samman avstrategiska skäl så att Slockholm, och i ett senare skede kantjäna som underlag för ett större kraftvärmeverk. Lägenför utbyggnad av förbränningsanläggningar bör undersökas i norraStorstockholm. Såväl nya som etablerade lokaliseringar bör studeras. Ledningsutbyggnadenbör ske så att en framtida anslutning till en Nynäshamnsledning blir möjlig. Principbeslutbör enligt promemorian fattas om att bygga en sådan Nynäshamnsledning.Tidpunkten skall avgöras av när det är ekonomiskt motiverat med hänsyn tilltillgången på spillvärme eller kraftvärmeutbyggnad. Förstrategiska flärrvärmeledningar bör enligt promemorian lämnas elt bidrag med10% om dessa beställs . Avfallsförbränningsanläggningari Gladökvarn (Sofielund) och i nordvästra regionen bör övervägas. 1Göteborg bör enligt promemorian klargöras fömtsättningarna för att kopplasamman de kommunala fjärrvärmenäten med de nät som drivs av de kommunalabostadsbolagen. Överenskommelsebör vidare uppnås mellan och kommuner om sammankoppling avfjärrvärmenäten. Promemorianföreslår att planeringen av ett kraftvärmeverk på bör återupptas.För detta ändamål bör markreservationer göras och förhandlingar mellan kommunenoch bör åtempp-tas. Förstrategiska fjärrvärmeledningar bör lämnas ett bidrag om dessa beställsföre . IMalmö bör enligt promemorian fömtsättningarna att förstärkaelpro-duktionskapacheten med ett koleldal kraftvärmeverk klargöras.Malmö kommun och bör slutföra sina förhandlingar i dennafråga. 1984/85:120 219 9.3Inriktning av storstadsområdenas energiförsörjning Departementspromemorianom storstädernas värmeförsörjning har remissbehandlals (bilaga 7). Medde uppgifter som har kommil fram under remissbehandlingen har avslutandeöverläggningar genomförts. Följandeinriktning av energiförsörjningen har klarlagts när det gäller . () och renhållningsverk har påbörjat studier föratl uppföra en ca 50 MW sopförbränningsanläggning i . Vid utbyggnadkrävs en Qärrvärmeledning mellan Sofielund och för attöverföra värme från anläggningen. 1 ett senare skede kan ledningen komma allföra över värme från SFAB/Södertäljesy-stemet till . Av detta skälöverdimensioneras ledningen, som därmed blir strategisk för senare utbyggnadav kraftvärmeverk på . InomSFAB-systemet har bl.a. kompletterats med en 12 MW elpanna. Slockholmskommun har beslulal bygga ut fjärtvärme i sydvästra kommundelen (Skärholmenoch ). En anslutning görs lill . Vid har SFAB:s ochStockholms fjärrvärmenät kopplats ihop. En strategisk hopkopplingmellan och Hammarby undersöks, bl.a. för att möjliggöra senarekraftvärmeutbyggnad. Underår 1984 har regeringen vidtagit åtgärder för att bevara handlingsfriheten iStorstockholms värmeförsörjning. Inom ramen för det särskilda stöd förupphandling inom energiområdet som energiupphandlingsdelegalionen handlagt haräven funnits utrymme för stöd till industriell verksamhel av särskiltenergipolitiskt intresse. Genom ett särskilt bidrag på 75 milj.kr. har bl.a. finansieringen av en tillbyggnad av etl raffinaderiför speciella smörjoljor i kunnat tryggas. Tillbyggnaden germöjligheter alt utnyttja stora mängder spillvärme. Ålgärderhar även vidtagits för att snabbt utveckla den avancerade kraftvärmeleknikenför koleldning i trycksatta fluidiserade bäddar. Inom landel finns tvåtillverkare, resp. , som var för sigutvecklat anläggningar av denna typ. Genom utvecklingsstöd på 25 milj. kr.till resp. Ullverkare har fömtsättningarna för att uppförasådana anläggningar avsevärt förbättrats. Underremissbehandlingen av promemorian redovisades ett förslag till energikombinai iNynäshamn under 1980-tald. Förslaget har sedermera renodlats och har f. n.formen av en offert till . Förslagetjämförs f. n. av med ett eget alternativ baserat påkoleldning. Möjligheternaatt konvertera det oljeeldade kraflvärmeverket i Stock-holm/Värtan till kol,vilkel skulle skapa fömtsättningar att producera kraft- 1984/85:120 220 värmebaseradel i , hänger huvudsakligen samman med utgången avöverläggningarna om värme från . En eventuell konvertering lill kolkan komma atl ske med ulnyttjande av teknik för förbränning i trycksattcirkulerande fluidiserad bädd. InomStockholmsområdet kommer att vidtas ålgärder för atl nå en snabbareoljfeersältning än vad som tidigare planerats. Beslut har fattats om attuppföra 305 MW värmepumpar, varav 120 MW i /, 100 MW iHenriksdal och 75 MW i /Värlan. Anläggningarna i Henriksdal ochVärtan kommer med stor sannolikhet att kompletteras med ytterligare totalt 150MW. Vidare har ytterligare beslut fattats om all utnyttja ca 80 MW elpannor föravkopplingsbar elkraft i Slockholms centrala fjärrvärmenäl. Iövriga regionen övervägs fliseldning i och . Mot slutet av1980-talet kan en hopkoppling aktualiseras mellan centrala värmenätet ochfjärrvärmenäld på för att överföra kolbaserad värme. Hopkopplingargenomförs i norra för att i första hand öka oljeersättningen.Planer finns också på en avfallsförbränningsanläggning på 1990-talel, som tartillvara nordvästra avfall. FörGöteborgs del kan inriktningen sammanfattas på följande sätt. promemorian föreslagna ledningen mellan och kommer intetill stånd. 1 stället uppförs en elpanna i . Förhandlingarna omsammankoppling mellan det kommunala fjärrvärmenätet och bostadsbolagensblockcentralsnät har inte helt slutförts. Förhandlingarna omfattarblockcentraler med en sammanlagd effekt om 368 MW. harprincipöverenskomelser iräffats för flertalet pannor på med ensammanlagd effekt av ca 100 MW. Därutöver har beslut om Qärrvärmeanslutningfattats för och delar av bostadsbebyggelsen runtsjukhuset. Fråganom åtgärder för att förbereda ett kraftvärmeverk på har ännu intekunnat slutföras. FörMalmö gäller att och kommun har förklarat sig intresserade avatt när det är ekonomiskt motiverat uppföra ett större koleldal kraflvärmeverkvid . KommunensQärrvärmeförsörjning har redan Udigare stor del varil baserad påindustriell spillvärme. Genom anslutning flärrvärmenälet av det under år1984 beslutade femokromverket tas ytterligare 360 GWh spillvärme tillvara. Isydvästra är förutsättningarna särskilt goda för att utnyttja s. k.geotermisk värmeenergi. kommer genom sitt geotermipro-jekt attförsöija Qärrvärmesystemet med värme , som förädlas i envärmepump. Åven andra kommuner i sydvästra kan komma att utnyttjageotermisk värme. Sydvästra förefaller därtill ha goda geologiskafömtsättningar för säsongslagring av överskottsvärme. Utredningar om dennateknik bedrivs bl. a. i . 1984/85:120 221 Vidflera tillfällen har energiförsörjningen i storstadsområdena diskuterats iriksdagen. Senast detta skedde var med anledning av prop. 1980/81:90bil. I med riktlinjer för energipolitiken (NU 60, rskr 381), varvid förslagenatl överföra värme från kärnkraftverken i resp. avvisades.Motsvarande förslag för , del s.k. Fors-marksallernativel i STOSEB80-ulredningen, bedömdes senare som olämpligt. Med den inriktning som jagnyss har redovisal har väsenlliga delar i en helhetslösning åstadkommits förlång tid framåt. Värmeförsörjningen har fåll en inrikining som innebär både högflexibilitet och ökad oljeersällning för samtliga kommuner i storstadsområdena.Lönsamma energihushållningsåtgärder kommer all genomföras effektivt. Jagbedömer därför att de synpunkter om behovet av effektivarare energihushållningi storstäderna som framförts vid remissbehandlingen av departementspromemoriankommer att tillgodoses. Jag finner ingel behov av att föreslå en särskildutvärdering av energisparverksamheten i storstadsregionerna, då statens energiverkkontinuerligt följer energihushållningsprogrammels effekter, och inom ramen fördetta arbele även studerar förhållandena i storstäderna. Ny teknik medinternationell bärkraft kommer all ulnylljas på flera områden. Inriktningeninnebär även alt den potentiella elproduktionskapaciteten i mottrycksverkökar. Ytterligare faslbränslebaserad elproduktionskapacitet kan dämtövertillkomma som ett resultat av strategiska hopkopplingar i framförallt Storslockholmsområdet. En lösning med stora spillvärmeleveranser frånNynäshamn kan dock inte uteslutas, varför behovet att följakraftvärmepotentialens utveckling kvarstår. Engenomgång av värmeförsörjningens inriktning efter de överläggningar jag nyssredovisat visar för och följande stmktur. För Stockholmsområdetanges i tabellen värden motsvarande en lösning med ombyggnad till kol iVärtaverket samt med spillvärmeleveranser från ett energikombinai i Nynäshamntill södra . Andra lika möjliga lösningar med eller utan spillvärmefrån ökar i första hand värmepumpsutnyltjandet på spillvärmens ellerkolets bekostnad. Iangivna värden för fjärrvärme i ingår och i Malmös värdeningår Buriöv. Prop.1984/85:120 222 Tabell9.4 Inriktning av storstädernas värmeförsörjning Netlovärmebehov (TWh) varav fjärrvärme (TWh) Bränsle (fjärrvärme) (TWh) avfall -1- spillvärme 2,5' Bränsle (övrig uppvärmning) (TWh) 'Underlag saknas enligt att på ett meningsfullt sätt och i siffror bedöma Primärenergitillförselbmtto, dvs. inkl. förluster vid omvandling och distribution. 'Avfallmotsvarar (1990) och (2000). "Förutsätter att installerade anläggningar inte är lönsamma att driva . Somframgår av tabellen minskar oljeanvändningen jämfört med tidigare planering ialla tre regionerna. För minskar oljeanvändningen från år 1980till med ca 1,3 milj. ton . Sammantaget bedöms oljeanvändningenkomma att minska med totalt 2 milj. ton . År1990 kommer elproduktionen i dessa regioner med fastbränsle i kraftvärmeverkatt molsvara 100 MW. Planer finns därutöver att komplettera befintliga verkmed ny kapacitet. Vid en kolkonvertering av det oljeeldade kraft värme verket iSlockholm/V ärtan ökar kapaciteten med 130 MW. Vid överläggningarna harredovisats ett förslag till produktion av 900 MW el från kraftvärme iStockholmsregionen. Det är ännu för tidigt att med någon säkerhet ange hur storden installerade eleffekten kommer alt bli mot slutet av 1990-tald. Fleraav de anläggningar som har aktualiserats under överiäggningarna kommer attutnyttja nyutvecklad teknik. Beroende på uigången av nu pågående övervägandenom värmeförsörjning av Slockholm kommer elt eventuellt beslut om konverteringav kraftvärmeverket i Värtan att fattas . Storstädernahar även gått i spetsen när det gäller att utveckla stora värmepumpar. Dessavärmepumpar har förulsättningar all bli en betydande exportartikel för flerasvenska företag. Föratt behålla möjligheterna till senare kraftvärmeproduktion har underöverläggningarna aktualiserats särskilda bidrag för s.k. strategiska led- 1984/85:120 223 ningar.Bidragen motiveras av att ledningen som sådan eller dess dimension inte heltkan motiveras av kortsiktiga ekonomiska förhållanden. På kan devärmenät som hopkopplas med strategiska ledningar utgöra underiag förkraftvärmeproduktion. Jaghar tidigare i samband med propositionen om fortsatt stöd för åtgärder för attersätta olja, m. m. samt för invesleringar inom energiområdet (prop.1983/84:62, NU 9, rskr 124) anmält att jag avser återkomma till medförslag om slutlig omfattning och fördelning av de medel som avsatts för stödtill strategiska hopkopplingar. Flertalet berörda kommuner har vidremissbehandlingen av promemorian framhållit att bidragen bör differentieras.Jag delar denna uppfattning. Överläggningar pågår f. n. om fördelningen av dessabidrag. Jag avser därför all så snart överläggningarna har avslutats återkommatill med en redovisning. Inriktningenav storstädernas energiförsörjning har även posiiiva effekter för miljön.Utsläppen av svaveldioxid från värmeproducerande anläggningar bedömsfrån minska med i , i Göteborgoch i . För kväveoxider är motsvarande siffra iStockholm, i och i . Detillkommande förbränningsanläggningarna för fasta bränslen kommer att utförasså att utsläppen blir mycket låga. Motbakgrund av vad jag här har redovisat bedömer jag att gmnden för den fortsattaenergihushållningen och oljeersättningen i storstäderna ärlagd. Förberedelser för ytterligare kraftvärmeproduktion hardärtill vidtagits, även om beslut om utbyggnad av kraftvärmeverk grundade påfasta bränslen ännu inte föreligger. Jag räknar med att statens energiverk inomramen för det uppdrag jag redogjort för (avsnitt 7.4) kommer att följautvecklingen i storstadsområdena och vid behov föreslå erforderliga åtgärderinom ramen för anvisade resurer. För att ge berörda parter tillfälle att direktdiskutera aktuella frågor om kraftvärmeutbyggnad avser jag ävenfortsättningsvis kalla representanter för storstadsområdena tillöverläggningar. 10 Energipolitik för investeringar, sysselsättning och export Jaggår nu över till att behandla frågor som avser statens roll vid ulveckling ochanvändning av ny teknik samt de energirelaterade investeringarnas betydelse ursysselsättnings- och exportsynvinkel. Destatliga åtgärderna för att ersätta olja, för energihushållning, för att främjaforskning och utveckling samt för att stödja upphandling av energiteknik, m.m.har bidragit till atl påtagligt förändra vårt energisystem. De har som jagtidigare nämnl medfört betydande utbyggnader av Qärrvärme, 1984/85:120 224 investeringari värmepumpar och lorv- och fliseldade anläggningar, introduktion avmiljövänlig och energisnål teknik samt demonstration av ny energiteknik. Åtgärdernahar fömtom sin energipolitiska betydelse sannolikt också hafl slor betydelseför den industriella utvecklingen i landel. Investeringarna i ny energiteknikhar inte bara betytt en trygg avsättning av produkter och tjänster utan ocksåmedfört atl förelagen har kunnat utveckla både sitt kunnande och sinproduktionsapparat med hemmamarknaden som bas. Detta har lagt gmnden förkommande satsningar på exportmarknaden. Storainvesteringar innebär också sysselsättning och ekonomisk utveckling. Detsysselsätts drygt 40000 personer inom den energiutmst-ningstillverkandeindustrin. Sverigehar en konkurrenskraftig energiutmst-ningsindustri, bl.a.som ett resultat av de satsningar som har gjorls på utbyggnad av vattenkraftoch kärnkrafi. och början av 1980-taiet var den svenskamarknaden för dessa slag av energiutmstningar i avtagande. De slörreutbyggnaderna av vattenkraft och kärnkraft var i stort sett klara. Genom denaktiva oljeersättningspoliUken och de statliga åtgärderna i övrigt påenergiområdet håller svenska företag på att bli ledandeäven när det gäller miljövänlig och energisnål teknik. Flerautredningar har redovisal bedömningar av energiin-vesteringarnasstorlek i och på världsmarknaden . Påuppdrag av regeringen genomförde () under år1982 en studie över möjligheterna att inom ramen för den svenskaenergipolitiken främja industriell utveckling på energiområdet. IVA lämnade idecember 1982 rapporten och den industriella utvecklingen. IVAbedömer att de totala investeringarna i väriden i energiproduktion under1980-tald kommer att uppgå till ca och förenergiinvesteringar i bostäder ca . Den svenskamarknaden bedöms i rapporten uppgå till . särskild bilaga till långtidsutredning (SOU 1984:5) redovisas engenomgång av förväntade energiinvesteringar i under återstoden av1980-tald. Enligtrapporten beräknas de totala investeringarna atl uppgå till ca 110 miljarderkronor penningvärde . avinvesteringarna beräknas ske för energihushållningsändamål, i el- ochfjärrvärmeproduktion, i anläggningar för distribution av el, Qärrvärme ochnaturgas samt slutligen för utvinning och förädling av energiråvaror. Prop.1984/85:120 225 10.2 Den energitekniska industrins utvecklingsmöjligheter och slatens industriverk (SIND) har påregeringens uppdrag kartlagt och analyseral den energilekniska indusirinsutvecklingsmöjligheter. Uppdraget har redovisals i rapporten utvecklingsmöjligheter. Jag redovisar i det följandehuvuddragen i rapporten. En sammanfattning av rapporten redovisas i bilaga 20. 10.2.1 Sammanfattande översikt överenergintrustningsindustrin Med energiutruslningsindustri avses i rapporten företagsom tillverkar utmstning för att utvinna och förädla energiråvaror, produceraelektricitet och värme, rena rökgaser, distribuera elektricitet och värme samtåtervinna och spara energi. Undersökningen omfattar inte utrustning för offshore,kärnkraft, oljeraffinering eller oljedistribution. Rapportens kartläggningsdel bygger i huvudsak på uppgifterfrån samt på en enkäl från SIND avseende . Effekterna av deomfattande insatserna efter regeringsskiftet som jag har redovisat, kandärför endasl delvis ulläsas. 1 de bearbetningar som gjorts av SIND har det tagits fastapå tillverkning av produkter som har direkt anknylning till energitekniskknow-how. Då inräknas varor för att producera energi, t. ex. pannor ochturbiner, kablar, pumpar, kompressorer m. m. Energiutrustningsindustrin producerade varor fördrygt . Fördelningen på sektorer var: Tabell 10.1 Den energitekniska industrin, saluvärde,procent Industrier för Andel av saluvärde Antalet sysselsatta var ca 42000 personer, med enjämförelsevis hög andel tjänstemän. Vad gäller stmkturen på branschen kan konstateras attenergiutmst-ningsindustrin synes mer storföretagsdominerad än många andraindustrigrenar. Företag tillhörande ASEA-koncemen svarar för drygt hälften avbranschens saluvärde. De därnäst största ägargmpperna inomenergiut-mstningsindustrin är Saab-Scaniakoncemen och statsägda företag medvardera . Andra stora företag är också verksamma inom området, menmed mindre marknadsandelar. Det är t.ex. , Åttas ,Grängeskoncemen och . 15 1984/85. Prop.1984/85:120 226 De svenska storföretagens del i den energilekniskaproduktionen är intressant från flera utgångspunkter. De kan genom sin storlekoch produktion inom olika områden, både energitekniska och andra, lättare änmindre företag själva omfördela sina resurser från olönsamma lönsamma verksamheter.Härigenom skapas viss stabilitet i sysselsättning och tillväxt inom företagen.Genom sin internationalisering med stor export, försälj-ningsnäi ochtillverkningsenheter utomlands har de enligt SIND/stalens energiverk vidaregoda förutsällningar att nå ut med nya produkter på marknaden och att väljatillverkningsland för produkterna. Ledning, forskning och utveckling samttillverkning av de mest avancerade produkterna sker dock i . 1 branschen finns också en kategori mindre och medelsloraförelag, som överslagsmässigt kan uppskattas svara för en knapp femtedel avenergiut-mslningsproduktionen i . De har verksamhet inom alla delar avenergiutrustningsindustrin men främst vad gäller mindre produkter, l.ex.