prop · G80354 · 1984-12-31 00:00:00 — kronofogdemyndighetentill sökan- kronofogdemyndigheten lill sökan den utfärdar bevis att pantbrevet den utfärdar bevis att pantbrevet utgör pant för hans fordran och ulgör pant för hans fordran och överlämnar pantbrevet eller, om överlämnar pantbrevet eller, om annan än den inlecknade egen- annan än den inlecknade egen domens ägare innehar detta, under- domens ägare innehar detla, under rättar innehavaren om pantförskriv- rättar innehavaren om pantförskriv ningen. I underrättelsen skall anges ningen. I underrätlelsen skall anges att innehavaren ej får lämna ut att innehavaren ej får lämna ut handlingen till skada för sökanden. handlingen till skada för sökanden. Andel i pantbrev som tillkommer Ägarhypotek som tillkommer del delägare i intecknad egendom får ej ägare i inlecknad egendom får ej pantförskrivas för sig. pantförskrivas för sig. Bestämmelsen i 14 § andra stycket gäller även belräffandepantförskrivning av pantbrevet. Bestämmelsernai 14 och 15 §§ Panlförskrivning enligt 15 § om- gäller även när skuldebrev som är fattar inte sådant tillägg som avses i 6 intecknat i luftfartyg eller reservdelar kap. 5 § jordabalken. 264 § sjölagen tiU luftfartyg har utmätts hos den (1891:35 s. 1) eller 3 kap. 5 § lagen intecknade egendomens ägare. Pantförskrivningav intecknings-handlingen omfattar ej personligt betalningsansvar som enliglhandlingen åvilar utmälningsgäldenären. (-- ) om inskrivning av rätt tiU luftfartyg.Motsvarande gäller om den intecknade egendomen tas i anspråk enligl 14 §. Om i fastigheten gäller pantbrev som ej innehas av ägaren och någon fordran för vilken pantbrevet utgör säkerhet ej har blivit anmäld, upptas pantbrevets belopp och ett till fio procent av detta belopp beräknat fillägg. Ägarhypotek upptas utan tillägg Ägarhypotek upptas utan tillägg enligl 6 kap. 3 § jordabalken. enligt 6 kap. 5 § jordabalken. Fordranupptas med det belopp till vilket den beräknas uppgå på tillträdesdagen, dockmed den begränsning som kan följa av all panträtt ej får åtnjutas för mer änpantbrevets belopp jämte tillägg enligt 6 kap. 3 § jordabalken. Understigerfordringen pantbrevets belopp, upptas återstoden som ägarhypotek. Fordranupptas med det belopp till vilket den beräknas uppgå på tillträdesdagen, dockmed den begränsning som kan följa av att panträtt ej får åtnjutas för mer änpantbrevets belopp jämte tillägg enligt 6 kap. 5 § jordabalken. Understigerfordringen pantbrevets belopp, upptas återstoden som ägarhypotek. Denna lag träder i kraft den 00. Har pantbrev utmätts förelagens ikraftträdande gäller äldre bestämmelser. Anmärkning: Pantbrevsulredningen har här ovan endaslupptagit ändringar i UB som direkl föranleds av uiredningens förslag. Någonallmän genomgång av UB med anledning av lufträttsutredningens förslag i SOU1976:70 har alltså inle gjorts. Pantbrevsulredningen utgår från att ordningenrned pantbrev genomförs också i lufträtten, något som nödvändiggör en hel delytterligare ändringar ,bl.a.illkap.UB.I samband därmed får också de ändringargöras som kan föranledas av pantbrevsutredningens förslag till lag om panträtti flygplansbygge. 1984/85:54 55 Lagom ändring i handelsbalken Härigenom föreskrivs alt 10 kap. 7 § handelsbalken skallha nedan angivna lydelse. Nuvai mde lydelse Förestagen lydelse 10 kap. 7§ Skepp och skeppsbygge må ej med Skepp ochskeppsbygge/år ej med lagaverkan sättas i pant efter ty nu är laga verkan pantsättas enligt 1-6 §§. Ej heller må luftfartyg sålunda Ej heller/år luftfartyg eller registre- pantsättas, ringsbarl flygplansbygge sålunda Denna lag träder i kraft den 00. Lag omändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs att 4 § förmånsrättslagen (1970:979)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4§ Förmånsrätt följer med 1. sjöpanträtt ochluftpanträtt, 2. handpanlrättoch rätt att kvarhålla lös egendom till säkerhet för fordran (retentionsrätt), 3. panträttpå grund av inteckning 3.panträtt på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge eller i i skepp ellerskeppsbygge eller i luftfartyg och reservdelar till luftfar- luftfartygeller flygplansbygge, 4. registrering av båtbyggnadsförskott enligt lagen(1975:605) om registre ring av båtbyggnadsförskott. Denna lag träder i kraft den 00. Se vidare SOU 1976:70 s.43. Prop.1984/85:54 56 Yttranden över betänkandet har avgetts avriksgäldskonlorel, , justitiekanslern, ,, (), ,luftfartsverket, bankinspektionen, , bosiadsslyrelsen. slatenslantmäteriverk, kammarkollegiet. stadshypotekskassa.Svenska , , , , , , , ,, Föreningen mellan ombudsmännenhos landshypoteksinstitulion. Föreningen , ,i , , Folksamoch . Allmänna Hypoteksbank har anslutit sig tillyttrandet från Föreningen mellan ombudsmännen hos Sverigeslandshypoteksinstitulion. Post- och Kredilbanken har instämt i yttrande. har bifogat yttranden frånkronofogdemyndigheten i följande sex distrikt, nämligen . ,, , och . : Hovrätten ställde sig redan i sitt yttrandeöver betänkande Rätt till luftfartyg m. m. (SOU 1976: 70) förståendelill att den är 1972 introducerade, nationellt särpräglade ordningen förpanträtt på grund av inteckning kunde behöva ses över. En revision i syfte altkomma till rätta med praktiska problem synes alllsä hovrätten väl motiverad.Hovrätten vill tillika understryka behovet all bevara rättslikhet mellan deolika grenarna av den hypotekariska panträtten i värt land, till vilken isammanhangel också bör räknas rätt på grund av företagsinteckning (jfrbetänkandet Företagshypotek, SOU 1981: 76). Behovet att slå vakt om och såvittmöjligt vidga rättslikheten bärs upp inte bara av kreditlivets självklaraönskemål om enkelhet i hanteringen ulan också av att nästan all den lagfarnapersonal, som hos olika myndigheter har anledning att befatta sig med dessarättsområden, förvärvar sina grundläggande insikter i och erfarenheter av demendast på fastighetsrättens område, framför allt genom inskrivningsväsendet vidtingsrätterna. Hovrätten instämmer följaktligen lill fullo i uiredningensförslag att nya regler skall så långt möjligt bli lika Prop.1984/85:54 57 över hela fältet lill vilkel alltså, ilagstiftningsärendets nästa skede, även bör fogas kreditsäkerhel inäringsverksamhet. Hovrätten, som inle gjort någon delaljgranskning av deenskilda lagförslagen, tillstyrker att betänkandet läggs till grund förlagsliftning. CFD: CFD har frän sina utgångspunkter inle anledningmotsätta sig utredningens förslag. Inte heller finns skäl till erinran mol delagförslag som lämnats. CFD noterar särskilt alt förslaget inte innebär nägonändring i jordabalkens panlrältskonstruktion som ocksä ligger lill grund förADB-syslemel på inskrivningssidan. Såvitt CFD kan finna påverkas detta inte avförslaget. Ulformningen av och innehållet i de pantbrev som framställs isystemet förutsätts således bli oförändrat. Delsamma torde gälla övriga bevisoch uldrag. Inte heller i andra hänseenden synes förslaget direkl påverka CFDsverksamhei. : De frågor som behandlas i betänkandetberör ej direkt verksamhet. har därför från desynpunkter verket har att beakta ingen erinran mot uiredningens förslag.Förslaget, som framför allt inom sjörätlen innebär etl förbättratpantsättningssysiem, lillsiyrkes. Bankinspeklionen: Utredningens förslag tillstyrks. Bosladsslyrdsen: tillstyrker deföreslagna ändringarna i jordabalken och förslaget lill övergångsbestämmelsetill nuvarande 6 kap. 3 § angående tilläggens storlek. Slyrelsen instämmer ivad utredningen anfört om möjligheten att ha en relativt kort övergångslid. - -- Ändringarna i utsökningsbalken och övergångsbestämmelsen därtill tillstyrks. : Som framgår av utredningensförtjänstfulla redovisning av gällande rätt saml bakgrunden lillutredningsuppdraget har företrädare för kreditlivet i hög grad fått gehör försynpunkler på den utveckling som utredningen nu velat föreslå lagfäst. Blandannat genom bankföreningens representation i uiredningen och deunderhandskontakter som fortlöpande hållits mellan utredningen ochbankföreningen har de av uiredningen framlagda förslagen väsentligen kunnattillgodose de synpunkter som affärsbankerna har framfört. Med hänsyn till vad sålunda förevarit vid utformningen avuiredningens förslag finner bankföreningen sig kunna instämma i att den ordningsom föreslås kan vara en för kreditgivarna så långt möjligt smidig och välfungerande ordning. Särskilt bör härvid framhållas de väsentliga fördelarnamed de enligt förslaget lagfästa godtrosreglerna. Härigenom ges bankernatillfredsställande möjligheler alt utan juridiska risker lillämpa bankmässigarutiner vid kreditgivning mot generella och med pantbrev ställda tillsäkerhet för framlida fordringar av skilda slag. Den angivna förutsättningen,vilken bankföreningen ställt sig bakom, att sammapantsättningssysiem skall kunna fungera inom såväl faslighets-rätten somsjörätten och lufträllen, medför all - vid det ovan nämnda behovet av ändringpå sjörättens område - likformigheten kan medföra Prop.1984/85:54 58 regleringar på fastighetsrättens område som kan synas someftergifter eller i viss mån en återgång till den före jordabalken rådandeordningen. anser emellertid della vara rimligt och önskvärteftersom härigenom klargörs grunderna för god tro hos kreditgivaren bl.a. förnyssnämnda fall. Del grundläggande intresset av likformiga regler kan hellerinte bortses från med hänsyn bl. a. till att en generell pantförskrivning kanomfalta pantbrev i såväl fast egendom som skeppsegendom och luftfartyg.Bankföreningen ser således med tillfredsställelse en väl fungerande, enhetligordning som det övergripande, positiva resultatet av utredningens arbete. De förslag som utredningen lagt fram avseende sjö- ochlufträitens område ävensom i fråga om panträti i flygplansbygge anser sigbankföreningen lill alla delar kunna godta. tillstyrker således att de föreslagnaändringarna på dessa områden genomförs. kommenterar i fortsättningen några av debestämmelser som föresläs för fastighetsrättens vidkommande. De föreslagnaändringarna kommer i stor utslräckning att medverka till att en del tungroddaoch besvärliga rutiner som bl.a. bankerna under den nuvarande ordningen tvingasarbeta med kan förenklas eller undvikas. finner det därförangeläget att utredningens förslag - med de ändringar som kan föranledas avsynpunkterna i det följande - mätte medföra snara lagstiftningsåtgärder. : Flera av utredningens förslagmotiveras av önskemålet att samma pantsättningsregler bör gälla inomfastighets-, sjö-och lufträllen. Behovet av enklare regler för panlsättning avhypotek i skepp har gjort sig starkt gällande, bl.a. beroende pä altupplåningen lill slor del sker på den internationella kreditmarknaden. Genomalt utredningen tagit fasta på kreditinstitutens önskemål om likformigapantsättningsregler inom de tre områdena har de särskilda behov som föreliggerinom sjö- och lufträllen blivit styrande för utredningens förslag om ändradepantsättningsregler också inom fastighetsrätten. Säsom senare kommer attredovisas, är samfundet kritiskt mol flera av dessa förslag. Samfundet ställer sig tvivlande till att olägenheterna medolika pantsättningsregler är sä stora och frekventa för kreditinstituten attde ensamma motiverar de föreslagna ingreppen pä fastighetsrättens område.Samfundet kan inte heller finna att andra övergripande skäl föreligger för atteftersträva likformiga pantsättningsregler. Utredningens förslag bör därförbedömas utifrån de förutsättningar och behov som föreligger inom respektiverättsområde. : Förbundettillstyrker pantbrevsutredningens förslag i den det som träffarpanträttsreglerna i fastighetsrätten. Förbundet avstår frän yttrande överuiredningens förslag i fråga om paniräitsreglerna i sjö- och lufträllen. Prop.1984/85:54 59 Föreningen mellan ombudsmännen hos landshypoleksinslitu-tion:Belänkandet präglas av stort hänsynslagande lill del organiserade kreditlivetsintressen. Det är glädjande att det i betänkandet görs klara utlalanden omvilka regler som skall gälla i vissa diskuterade frågor,nämligen dels panlsältnings giltighet efter gäldenärsbyte och delsgodlroskravel när ny kredit lämnas mot säkerhet som redan är pantförskriventill borgenären. Vi delar utredningens uppfattning i dessa frågor. Vårtyttrande begränsas till att gälla de faslighetsrättliga frågorna. : Föreningen tillstyrker i huvudsakutredningens förslag. : Vifinner att vad panträttsulredningen i sitt betänkande föreslär inle minsl försjörättens del medför betydande fördelar som vi vill uttala alt vi ejhar nägon erinran mol alt panträtisutredningens förslag i dess helhet läggestill grund för lagstiftning i ärendet. i : Föreningen har begränsatsin granskning till de delar av betänkandet som angår inskrivningsväsendet påsjörättens område. Föreningen tillstyrker alt de föreslagna ändringarna isjölagen och därav föranledda följdändringar i berörda författningar genomförs.Åven om de påtalade tillämpningssvårighelerna beträffande nu gällande regelsystemenligt föreningens uppfaltning är överdrivna, medför ändringsförslagen enstörre smidighet i den praktiska tillämpningen av systemet. 2 Befogenheten att pantsätta Riksgäldskonloret: 1 anslutning till den statliga garantiverksamhetenhar fullmäktige att ta ställning lill inteckningssäkerheter i skepp och iskeppsbygge. Frågor som berör motsvarande säkerheter i fastigheter och iluftfartyg uppkommer däremot inte alls eller lill mycket ringa del.Fullmäktige har därför valt att begränsa silt yttrande till alt enbart avsepanträttsreglerna inom sjörätlen. Enligl gällande regler är det endast skeppets ägare somkan upplåta panträti i skeppet. Panträtten stiftas genom att ägaren överlämnarredan uttagna pantbrev som pant för en fordran. Detla innebär att enkreditgivare - för alt vara på den säkra sidan - måste förvissa sig om allpantsättaren i pantsättningsögonblicket är inskriven som ägare iskeppsregistret. Denna ordning har gjort del mycket svårt och i vissa fall på grundav tidsskillnaden hell omöjligt att utnyttja de svenska pantbreven förupptagande av krediter utomlands. Med beaktande bl.a. härav har utredningenföreslagit alt rätten alt förfoga över pantbrevet för pantsättning(pantsättningsbefogenheten) skall vara överlåtbar och att innehavet avpantbrevet i godtroshänseende skall utgöra en presumlion för alt innehavarenhar behörighet att pantsätta pantbrevet. Härigenom skulle det vara möjligt fören skepps- Prop.1984/85:54 60 ägare att vid upplåning i utlandet mot säkerhet i svenskapantbrev överlåta pantsättningsbefogenheten och pantbrevet lill exempelvissvensk förmedlande bank eller advokat. Ett eventuellt ägarbyte under tidenfram till den lidpunkt då pantsättningen sker hos den utländska banken skullegenom detta förfarande sakna betydelse. Fullmäktige ser positivt på detta förslag och anser attdet bättre tillgodoser kraven på etl fungerande pantsättningssysiem ännuvarande ordning. Även om utredningen inte har angett några formkrav päöverlåtelsen bör man sannolikt utgå ifrån att i vart fall de utländska bankernakommer att kräva all få se en skriftlig överlätelsehandling och ettregisterutdrag som ulvisar vem som var ägare till skeppet vid överlåtelsen avpantsättningsbefogenheten. Fullmäktige vill emellerlid i delta sammanhangsärskilt beröra följande fräga. Uiredningen konstaterar att en överlåtelse avpantsättningsbefogenheten jämte överlämnande av pantbrevet måste - iöverensstämmelse med allmänna förmögenhelsrättsliga grundsatser - anlas gällamot singular-successorer, dvs ny skeppsägare. Däremol skulle en sådanöverlåtelse inte stå sig mot skeppsägarens borgenärer innanpantsättningsbefogenheten ulnytljas. Detta sammanhänger med att konkursboet harrält till ägarhypo-teket, dvs rätten att vid realisation få tilldelning avmedel som belöper pä det icke pantsatta pantbrevet. Utredningen anser att någonändring i gällande rätt såvitt avser ägarhypotekeis oöverlåtbarhet inte börgöras. Fullmäktige har i och för sig ingen erinran häremot. Detla lederemellertid till problem vid den efterföljande panlsättningen, eftersom detföreslagna godlrosskyddet inte läcker det fall all skeppsägaren försätts ikonkurs. Det hjälper således inte om den utländska banken åberopar att den intekände till eller ens hade några praktiska möjligheter all känna lill konkursen.Om skeppsägaren eller en partredare i elt partrederi försätts i konkurs efterdel att pantsättningsbefogenheten har överlåtits till exempelvis en advokat meninnan pantsättningen ägt rum, kommer den efterföljande panlsättningen att bliogiltig oberoende av om både advokaten och den utländska banken var i god tro ifråga om konkursen vid pantsätlningstillfället. Detla måste vara enosäkerhetsfaktor som försvårar ett effektivt utnyttjande av de svenskapantbreven. En utvidgning av godlrosskyddet såsom har skell i 14 §skuldebrevslagen skulle undanröja denna osäkerhet. Utredningen har inle närmareberört denna osäkerhetsfaktor utan i slällel konstaterat att någon ulvidgningav godlrosskyddet inte har befunnits påkallat. Fullmäktige menar dock all. motbakgrund av vad ovan angetts, frågan om en utvidgning av godlrosskyddet bordegöras till föremål för ett närmare övervägande. Utredningen har även föreslagit bestämmelser om vad somskall gälla vid panträtt för en framtida fordran. Förslaget, som i stort settinnebär etl lagfästande av den princip som uttalades i motiven lilljordabalken, innebär all om ett pantbrev har överlämnats som säkerhet för enfordran som ännu 1984/85:54 61 inte har uppkommit och kreditgivaren var i god tro närpantbrevet överlämnades, så skall han anses vara i fortsatt god tro även närfordringen uppkommer, intill dess han får vetskap om att gäldenären saknar rättatt förfoga över pantbrevet. Enligt utredningen bör molsvarande gälla vidnormala fordringsutbyten. Fullmäktige tillstyrker dessa förslag. Sveahovrätt: Utredningen har satt sig före att inte gripa djupare in ipanirättskonstmklionen än som behövs för att åstadkomma en praktiskt gångbarordning. Och med detla synes uiredningen ha lyckats. Del besvärliga med 1972års panträtlskonslruktion var uppenbarligen alt panträttens uppkomst, hårtknuten till pantfordringens, måste samordnas med kontroll avpanträtlsupplåtarens formella behörighet. Att dennes behörighet att pantsättaegendomen enligt förslaget skall kunna överlåtas pä annan sä att innehavet avpantbrevet - alltjämt en myndighetshandling - i praktiken skall legitimerapanlsättaren finner hovrätten böra godtagas som nödvändigt och ändamålsenligtforell fungerande kredilliv. Och liksom utredningen förutsätter hovrätten dåatt dylik överlåtelse blir bindande för singularsuccessor till den egendomvari pantbrevet gäller. Risken att pantbrev kommer på avvägar och missbrukasmol rätte ägarens vilja torde i praktiken vara mindre än vad som antogs då dennuvarande rältighetskonstruk-tionen en gäng tog form. Hovrättenkan instämma i vad utredningen anfört om sitt förslag rörande pantsättning tillsäkerhet för framtida fordran i olika lägen och rörande verkningarna av denordning för godtrosförvärv av panträtt pä grund av inteckning som uiredningenföreslår och tillstyrker lagförslaget i dessa delar. Men hovrättens slällersig, liksom för övrigi uiredningen själv, tveksam till behovet av att genomuttrycklig lagregel befria borgenären från skyldighet all kontrolleraupplätarens behörighet mot faslighetsbok/ inskrivningsregister där det ej ärskälig anledning att misslänka behörig-hetsbrisl. Detla borde enligl hovrättensmening - mot bakgrund av den föreslagna regeln om presumlion förpantbrevsinnehavarens behörighet -ulan vidare följa av allmänna regler omgodtrosförvärv, vare sig man faller tillbaka på skuldebrevsrältsliga ellerlösörerättsliga grundsatser. Hovrätten har uppmärksammat altutredningsförslaget leder lill rättslikhet mellan de skilda delarna av sammaområde ocksä därutinnan alt godtrosförvärv av panträti, liksom nu i sjörätten,ej skall uteslutas för del alt brislen i upplålarens behörighet går tillbaka pågrov ogillighelsanledning. Detta torde vara svårmislligi i internationelltkreditliv och godtagbart även i fastighetsrätten, så mycket mer som denskadelidande berättigas till ersättning av statsmedel. Hovrätten tillstyrkeralltså förslaget även i det slyckel. Hovrättendelar också uppfattningen alt ägarens panisällningsbehörig-hel i sjörätlen,liksom i den däremot svarande ordning som föreslagits för lufträitens del, inlebehöver, och i själva verket inte heller bör, knytas lill inskrivningsprincipensä som enligt den gällande 262 § sjölagen. Vad uiredningen föreslår rörande återpantsättning finnerhovrätten sig Prop.1984/85:54 62 Det är därmed viktigt att, som uiredningenpåpekat, näringspolitiska och inte civilrätlsliga medel tas lill för denhändelse det finns anledning inskrida mol rådande hantering av s. k.säljarreverser. Justitiekanslern: I och för sig kan enligl min meningnödvändigheten av att ändra panträttskonstruklionen i jordabalken (JB) starktifrågasättas. Att den nuvarande sjörättsliga panlrättskonstrukiionen måste ändrasär dock klart. Beträffande fastighetsrätten har sagts att det nuvarandekravel på kontroll av pantsätlarens behörighet medför svårigheter i denpraktiska lill-lämpningen. Svårigheterna skulle göra sig gällande främst genomkravet på förnyad äganderäilskonlroll vid upplåtelse av panträtt till säkerhetför olika typer av framtida fordringar. Jag har inte kunnat finna attutredningen har påvisat att svårigheterna är sä allvarliga att de motiverar attde grundläggande principerna i JB:s panlrältskonstruktion bör ändras (jfrdepartementschefens uttalanden i direktiven till utredningen). Jag villhärvidlag erinra om de uttalanden som gjordes i samband med ändringari JB (se prop. Enligt dessa behöver äganderättskontroll som regelinte göras vid ny kreditgivning eller utbetalning som omfattas av en tidigarepantförskrivning (se bl. a. s. 36 ff och 65 f). Jag vill även erinra om all inskrivningen för närvarandeläggs om till ADB. Därmed kommer möjligheterna att ökas för all kreditgivarnaskall få de erforderliga uppgifter som den nuvarande panträttskonstruktionenkräver. Behovet av en ändring bör därför enligt min mening inle bedömas enbartmed utgångspunkt från dagens situation. Anledning finns därför att avvaktautbyggnaden av ADB-systemet innan man inför en ordning som innebär att man gerupp den grundtanke som den nuvarande ordningen bygger på och efterger denbärande principen att endasl fastighetsägaren skall kunna disponera överpantbrevet och därigenom vara skyddad från att utsättas för dubblabetalningsanspråk (se prop. 1970: 20 s. B 259 ff). För sjörättens del torde en lösning pä de nuvarandeproblemen med panträttskonstruktionen kunna nås genom att godtrosreglermotsvarande dem som finns i 6 kap. 7 § JB införs. Utredningen har inte hellerfunnit att det i och för sig skulle finnas nägra hinder häremot (se sid. 119).Del kan diskuteras i vilken utsträckning en kreditgivare i sådant fall skallkunna föriita sig på ett inte helt nytt registerutdrag. Den sjörällsligainskrivningsmyndigheten har inte balanser. Den är också utrustad med telex somgör del möjligt för såväl svenska som utländska kreditgivare alt fåuppgifter ur registrel. Huvudpunkten i förslagel till panträttskonstruktion är altredan innehavet av ell pantbrev skall, i godtroshänseende, utgöra enpresumlion för att innehavaren har behörighet att pantsätta antingen i egenskapav ägare lill den intecknade egendomen eller i egenskap av den som har fåttbefogenhet alt pantsälta överlåtelsen på sig. Detla innebär väsentligt störrerisker för föriuster för egendomens ägare än vad som gäller. Prop.1984/85:54 63 samma typ som dem som man ville råda bot på genomjordabalksreformen genom vilken inieckningshandlingen inte längre skulle hakaraktär av löpande handling. Stockholmstingsrätt: Såsom utredningen funnit ter sig en översyn av pantsättningsreglernavälmotiverad mol bakgrund av de problem, oftast av praktisk nalur, som görsig gällande vid kreditgivningen och som redovisas i betänkandet.