prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — omutvecklad energiplanering m.m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade uidrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen läggs förslag fram som syftar att kommunernas energiplaneringskall vidareutvecklas. Ändringar föreslås i lagen (1977:439) om kommunalenergiplanering och lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar (ellagen). Enligtlagen om energiplanering skall del i varje kommun finnas en avkommunfullmäktige fastställd akluell plan för att minska användningen av olja.I propositionen föreslås att innehållet i en sådan plan vidgas till att avsetillförsel, distribution och användning av energi. Denföreslagna ändringen i ellagen innebär alt en elleverantör inom ell område förfjärrvärme eller naturgas skall kunna vägra elleverans lill värmepumpar endastnär fullmäktige i kommunen har beslulat att värmepumpar inte bör förekommainom området. Ändringeni ellagen föreslås träda i kraft och ändringen i lagen omkommunal energiplanering . Ipropositionen föreslås också rikflinjer för energiinriktad kompletteringsutbildningav skorstensfejare. 1984/85:5 2 Lagom ändring i lagen (1977:439) om energiplanering Härigenomföreskrivs atl 3 § lagen (1977:439) om energiplanering skall ha nedanangivna lydelse. Ivarje kommun skall del finnas I varje kommun skall del finnas en akluell plan för att minska ol- en aktuell plan för tillförsel, dislri- Jeanvändningen i kommunen. bution och användning av energi i Planenbeslutas av kommunfullmäktige. Dennalag iräder i krafl . 1984/85:5 3 Lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissabestämmelser om elektriska anläggningar Härigenom föreskrivs alt 2 § 4 mom. lagen (1902:71 s. 1),innefattande vissa beslämmelser om elektriska anläggningar skall ha nedanangivna lydelse. Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässig dislribulion är skyldig aU, om inle särskilda skäl finns lill undanlag, lillhandahålla ström ål var och en som inom området behöver den för normall förbmkningsändamål. Sådan skyldighel föreligger dock inte om strömmen är avsedd atl användas för värmeförsöijning av byggnad inom ett område där fjärrvärme eller naturgas dislribueras eller avses bli distribuerad och om värmeför-sötjningen inte med störte fördel kan tillgodoses med elenergi än med del för området gemensamma systemet. Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässigdislribulion är skyldig all, om inle särskilda skäl finns lill undanlag, lillhandahållaström åt var och en som inom området behöver den för normaltförbrukningsändamål. Sådan skyldighet föreligger dock inle om strömmen äravsedd att användas för värmeförsörjning av byggnad inom elt område därfjärtvärme eller naturgas distribueras eller avses bli distribuerad och omvärmeförsörjningen inte med störte fördel kan tillgodoses med elenergi än meddel för området gemensamma systemet. För att vägra leverans av ström förvärmepumpar inom elt sådanl område krävs atl kommunfullmäktige har beslutatall värmepumpar inte bör förekomma inom området. Har leverans avel tUl en värmepump påbörjats är dock elleverantören skyldig atttillhandahålla ström till värmepumpen så länge den är i bruk. Den som innehar linjekoncession är skyldig atl, om del ärförenligt med koncessionens ändamål, leverera eller överföra slröm ål eninnehavare av områdeskoncession, i den mån det behövs för alt denne skall kunnafullgöra sina förpliktelser enligt första stycket. Sådan skyldighet att levereraeller överföra ström föreligger även i övrigt gentemot förbmkare, varsverksamhel är av slörre belydelse för del allmänna. Frågor omförpliktelser, som avses i detta mom., prövas av den myndighet som regeringenbestämmer. Denna lag Iräder i krafl . Senasle lydelse 1981:1352. 1984/85:5 4 Närvarande:slalsminislern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , ,, , Thunborg. Propositionom utvecklad energiplanering m.m. Kommunernahar betydelsefulla uppgifler inom energipolitiken. har kommunernaen lagstadgad skyldighet atl bl.a. i sin planering främja hushållningen medenergi samt verka för en säker och tillräcklig energitillförsel. Fr.o.m. den 1juli 1982 skall det dessulom i varje kommun finnas en akluell plan för allminska oljeanvändningen. Deerfarenheler som hitlills har vunnits av den kommunala energiplaneringen ochde förändringar i övrigt som har sketl inom energiområdet och inom andra delarav samhällel visar alt del är angelägel att ytterligare utveckla den kommunalaenergiplaneringen. Inomregeringskansliet har under industridepartementets ledning bildals enarbelsgrupp för frågor om energianvändning i syfle alt samordna dessa frågor. Igruppen ingår företrädare för berörda departement. Arbetsgruppen avlämnade ifebruari promemorian (Ds 1 1984:2) Ulvecklad energiplanering sombehandlar formerna för den fortsatta kommunala energiplaneringen. utdrag av promemorian och en redovisning avremissutfallet bör fogas lill regeringsprotokollel i detta ärende som bilaga1. Ijuni1982 gav regeringen oljeersättningsdelegalionen (I 1979:01, OED) i uppdrag atli nära samarbete med statens industriverk (SIND) analysera de kommunalaplanerna för minskad oljeanvändning. 1 uppdraget ingick atl dels redovisaförslag till initiativ som erfordras för att målen i planerna skall nås, delslämna förslag till hur arbetet med alt minska oljeanvändningen i kommunernabör drivas vidare. OED och SIND överlämnade rapporten (SIND1983:3) Redovisning och analys av kommunernas oljereduktionsplaner. En sammanfattning av rapporten och en redovisning avremissutfallet bör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. 1984/85:5 i 5 Jagkommer i del följande också att ta upp frågan om samverkan mellan kommuner ochinom regioner när det gäller energiplanering. Utredningen om styrmedel förnäringslivets energihushållning har i sitt betänkande (SOU 1981:94)Energisamverkan stal-kommun-näringsliv lagt fram vissa förslag i detta avseende.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och enredovisning av remissulfallel bör fogas till protokollet i della ärende sombilaga 3. Jagkommer vidare att behandla vissa frågor om distributionspliklen för elektriskström. I en skrivelse till regeringen har statens energiverkföreslagit att frågan om skyldighet all leverera elektrisk energi tillvärmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasområden skall regleras i en särskildlagbestämmelse. Till skrivelsen har bifogat promemorian El tillvärmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasområde, tillämpning av lagsiiftningenom eldistributörs leveransplikl. Skrivelsen och promemorian harremissbehandlats. Skrivelsen, promemorian och en redovisning av remissutfalletdäröver bör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 4. iagkommer också att behandla frågor som rör fömtsättningar och resurser förgenomförande av den kommunala energiplaneringen. Bl.a. tar jag upp frågan omenergiinrikiad utbildning av personal inom sotningsväsendel. Ett sammandrag avförslag från statens brandnämnd om kompletteringsutbildningför personal inom sotningsväsendel -Energihushållning - bör fogas tillprotokollet som bUaga 5. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Kommunernas roll i energipolitiken Dekommande åren kommer atl innebära en fortsatt snabb omställning av vårtenergisystem. Beroendet av importerad olja innebär fortfarande en belastning påden svenska ekonomin. Trols alt oljekonsumtionen, mätt i volym, har minskalkraftigl under de senasle åren är kosinaderna för oljeimporten fortfarandehöga. Således minskade importen av petroleumprodukter från ca 28 milj. ton år1980 lill drygl 20 milj. lon . ökade emellertidvärdet av oljeimporten från till nära 32 miljarderkronor. Osäkerheten om den framtida ulvecklingen på oljemarknaden är ocksåslor. Arbelel med alt minska oljeberoendet och ersätta oljan med andraenergislag måste av bl.a. dessa skäl fortsätta. Parallellt med delta arbetemåste vi skapa fömtsättningar för den kommande avvecklingen av kärnkraften ienlighel med beslut (prop. 1979/80:170, NU 70, rskr 410). Därförmåste vi åstadkomma en effektivare användning av energi i alla samhällssektorer. Omställningenav vårt energisystem kommer atl kräva slora invesleringar i exempelvisvärmeproduktionsanläggningar, distribuUonsnät för el och Prop.1984/85:5 6 För atl kunna genomföras med god ekonomi måste dessainvesleringar avvägas mol varandra. Bl.a. måsle möjliga samordningsvinstermellan invesleringar som genomförs i olika syften las lill vara så långlmöjligt: jag tänker på bl.a. ombyggnadsåtgärder och energisparåtgärder somgenomförs i byggnader. Det är vidare viktigt all en avvägning sker mellanålgärder i olika led av energisystemet, framför allt mellan ålgärder förtillförsel och ålgärder för effeklivare användning av energi, så alt dessasamverkar till en god energihushållning. Mångaenergiinvesleringar har en lång leknisk och ekonomisk livslängd. Del gällersåväl produktions- och dislributionsanläggningar för el, fjärrvärme och gassom vissa energisparåtgärder i byggnader och i induslriella processer.Därigenom får de betydelse också för utvecklingen efler det kommandesekelskiflel. Del är därför angelägel all investeringar av dessa slag planerasoch genomförs på eU sådanl sätt atl handlingsfriheten bibehålls inför framlidaenergipolitiska beslul. De kommande årens invesleringar inom energiområdetmåste således ulgå från en noggrann planering. Ulgångspunkten för planeringenmåste vara en helhetssyn på energisystemet och på dess roll i samhällel.Härigenom ges förutsättningar för att göra ändamålsenliga avvägningar bådemellan ålgärder inom energisystemet och mellan åtgärder i delta system ochålgärder i samhället i övrigt. Genom en sådan planering ökar möjligheterna attlillgodose olika krav, på l.ex. billig energi, säker energitillförsel ochminsta möjliga miljöpåverkan. Deövergripande målen för energipolitiken beslutas av regering och riksdag.Statsmakterna anger också förutsättningar för planeringen av energisystemetgenom lagstifining, ekonomiskt slöd, regler för energibeskallningen samlsäkerhels- och miljökrav. För all de energipolitiska målen skall kunnaförverkligas är del nödvändigl all kommunernas ålgärder utgår från dessa mål,eftersom de enskilda beslul som påverkar energisystemets utformning i hög gradär beroende av planering och andra kommunala åtgärder. Enralionell planering innebär alt de samlade effekterna av olika handlingsalternativklarläggs och vägs mol varandra. Vid utformningen av etl energisystem måsteäven l.ex. miljöhänsyn och sysselsättningsaspekter beaktas. Vilka åtgärdersådana avvägningar leder till i konkreta fall måste bedömas lokalt, dvs. i denenskilda kommunen. Endast därigenom kan befintliga fömtsättningar tas tillvaral.ex. i form av lokala energikällor, lillgång till olika slag av arbetskraftetc. Kommunernahar redan ett belydande ansvar för energiplaneringen på lokal nivå. Enligtlagen (1977:439) om energiplanering skall kommunerna i sin planeringbl.a. främja hushållningen med energi samt verka för en säker och tillräckligenergitillförsel. Vidare åligger det kommun atl undersöka fömtsättningarna atlgenom samverkan med annan kommun eller betydande intressent gemensamt söka lösafrågor som har betydelse för hushållningen med energi eller förenergitillförseln. Prop.1984/85:5 7 aU hänsyn bör tas i den kommunala planertngen lill möjligheterna attulnyllja industriell spillvärme. Kommunerna har vidare skyldighet au upprättaplaner för aU minska användningen av olja. Jag ålerkommer härtill i delföljande. Delkommunala ansvarei för energiplaneringen är således redan lidigare reglerat ilag. De förslag somjag redovisar i del följande syflar inle till aU ändra på deansvarsförhållanden som råder. Den utveckling som har ägl mm inomenergiområdel och de erfarenheter som successivi har vunnils pekar enligt minmening på atl del nu finns anledning alt ta upp frågan hur kommunerna på bästasätt skall fullgöra sitt ansvar för planeringen av del lokala energisystemetoch vilket stöd de kan behöva från statsmakterna härför. Till ulgångspunkl förmina överväganden ligger del material som har redovisats i inledningsavsnitletoch vad som har framkommil vid remissbehandlingen av delta. Kommunernasansvar och inflytande omfattar såväl tillförseln och distributionen somanvändningen av energi. Genomatt komnunerna svarar för praktiskt tagel all försörjning i landel medQärtvärme - både vad avser produklion och distribution - har de etl väsentligtinflytande över värmeförsörjningen. När det gäller bränslen år kommunerna i dagstora förbrukare av eldningsoljor och andra bränslen, framför allt förförbränning i hetvallencenlraler och kraft värme verk. Genom den pågåendeulbyggnaden av fjärrvärme kan kommunernas roll på bränslemarknaden väntas öka,inte minst i fråga om inhemska bränslen såsom torv, skogsenergi m.m. F.n.sker en snabb övergång från uppvärmning med olja lill eluppvärmning ibebyggelsen. Kommunerna spelar i detla sammanhang en viktig roll genom silldominerande inflylande över eldistributionen; de dislribuerar elektrisk strömtill av landels elabonnenler. Kommunernahar också elt storl inflytande på elanvändningen för uppvärmningsändamål,bl.a. genom utformningen av taxor och avgifier och genom den möjlighel altvägra elleverans för uppvärmningsändamål som ellagen ger i vissa fall. Kommunernasvarar vidare för att åtgärder vidtas, bl.a. inom ramen för den kommunalaenergiplaneringen, så all miljöstörningarna från byggnadsuppvärmning begränsasoch de av utgivna riktlinjerna för luftkvalitet beaklas.Kommunerna har också möjligheter all med slöd av byggnads- ochhälsoskyddslagstiftningen påverka installation av värmeanläggningar, l.ex.fastbränslepannor, så all de utförs och används på ell miljömässigt acceptabeltsätl. Närdel gäller energihushåUningen har staten och kommunerna etl dubbell ansvar påså sätt atl de dels genom sina beslul kan påverka förutsättningarna förenergianvändningen i hela samhällel, dels ansvarar för alt energianvändningeninom egna verksamheier är så effektiv som möjligt. Ianslutning till den tioåriga energisparplan för befintlig bebyggelse som 1984/85:5 8 riksdagenbeslutade om (prop. 1977/78:76, CU 31, rskr 345) har kommunerna viktigauppgifler i fråga om besiktning, rådgivning och information lillfastighetsägare. Genom tillkomsten av del s.k. bosladsförbätl-ringsprogrammet(prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63) har kommunerna vidare etlsamordningsansvar när del gäller alt genomföra förbättringar och ombyggnader avbostadsbeståndet av olika skäl, bl.a. energihushållningsskäl. Genomsill inflylande över el- och värmeförsörjningen och över samhällsplaneringen istort påverkar kommunerna också förutsättningarna för industrinsenergianvändning. Kommunala Ijärrvärmesystem kan, omvänl, vara en förulsältningför etl effektivi ulnyttjande av induslriell spillvärme. Kommunernashandlande påverkar vidare energianvändningen inom transportområdet. Denkommunala bebyggelse- och trafikplaneringen påverkar både energibehoven ochmiljöförhållandena i kommunen. Planeringen har därigenom en belydande inverkanpå möjligheterna lill effektivitet och ekonomi i kollektivlrafiksyslemel,vilkel i sin lur påverkar energibehovet for transportändamål. En ökadkollektivtrafik leder dessutom ofta till en bättre miljö. Sammantagetinnebär den pågående ulvecklingen inom energiområdet -med en ökning av deinhemska bränslenas roll, i kombinalion med den pågående snabba övergången tillQärrvärme och elvärme - atl kommunernas inflytande över både tillförsel ochanvändning av energi kommer atl öka ytterligare . År1981 infördes en bestämmelse i lagen om energiplanering av innebördalt det i varje kommun fr.o.m. skall finnas en aktuell plan förall minska oljeanvändningen i kommunen (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 60, rskr381, SFS 1981:601). Denna s.k. oljereduk-tionsplan skall vara anlagen avkommunfullmäktige. Lagändringen anslöl till de riktlinjer för energipolitikenunder 1980-talel som vid del tillfället beslutade om. I dessa ingicksom en väsentlig del all energiplaneringen särskiltskulle riklas in på ålgärder för att minska oljeberoendet. Somriktmärke för oljeredukiionsplanerna angavs i förarbelena till lagändringen(prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 370 f) att oljeberoendet, jämfört med ,borde reduceras fram och fram lill . Utöveroljeredukiionsplanerna har i praktiskt taget alla kommuner upprättalsenergisparplaner för den befintliga bebyggelsen. I flera slörre kommuner finnsvidare planer för värmeförsörjningen. SINDoch OED har i rapporten (SIND 1983:3) Redovisning och analys av kommunernasoljereduktionsplaner redovisal innehållet i kommunernas Prop.1984/85:5 9 som sammanställningar av beslul om och planer för dels invesleringar inomenergiområdet, dels energisparandels omfattning. Redovisningen har gjorts medutgångspunkt i de av fastlagda målen om oljeersattning. Iredovisningen har den planerade oljeersällningen fram summerats.De siffror som därvid har erhållils kan jämföras med de energi-poliuskariktlinjerna för oljeersällningen uttryckta i mål för sparande, elkonverteringosv. För storstädernas del - , och - har enbart dentotala oljereduklionen redovisals. Viden sammanvägning av uppgifterna rörande storstäderna och övriga kommunererhålls enligt planerna en tolal oljereduklion för hela rikel omsammanlagi ca två Iredjedelar av oljeförbmkning. Kommunernahar i planerna även redovisat sina bedömningar av energisparandets utvecklingfram lill . Sammanställningarna visar att inom ramen för den toialaoljereduklionen svarar sparandel för fram tillår 1990. Detta kan jämföras med riktlinjerna enligt riksdagsbeslutet omen oljereduktion genom energisparande jämfört med år1980. 2.3Former för den fortsatta kommunala energiplaneringen SIND:soch OED:s redovisning och de övriga erfarenheter som successivt har vunnits avarbetet med energiplaneringen i kommunerna pekar på att ambitionen alt minskaoljeberoendet har fått ett starkt genomslag i den kommunala planeringen.Oljeredukiionsplanerna förefaller därmed ha fått den avsedda styrande effektenpå kommunemas planering. Därmed har en god gmnd lagts för en fortsattutveckling av den kommunala energiplaneringen. Måletatt minska vårt oljeberoende är fortfarande centralt för energipolitiken.Vidare måste förberedelser redan nu göras för avvecklingen av kämkraften. Enviktig uppgift för energipoliliken är alt främja ett rationellt utnyttjande avolika energikällor och energislag i lämpliga omvandlings-ochdistributionssystem. För atl det skall vara möjligt att fullfölja dessaintentioner fordras att den kommunala energiplaneringen inle bedrivs friståendefrån annan planering, ulan inlegreras i den kommunala planeringen idess helhel. Lagen om energiplanering är f.n. utformad så attkommunerna själva får avgöra hur del allmänt angivna ansvar för energiplaneringsom lagen ålägger dem konkret skall ta sig uttryck i deras planering. Endast ietl avseende, den lidigare nämnda oljereduktionsplanen, finns särskilda krav. Ioch för sig är del självklart att, om lagens intentioner skall uppfyllas, energiplaneringenmåste integreras med annan planering, eftersom så många kommunala beslut ochåtgärder får effekter på energisystemet. Jag anser emellertid atl dettavidgade perspektiv bör komma till uttryck också i lagen. I det följandeföreslår jag 1984/85:5 10 därförall lagens krav i fråga om oljereduklionsplan vidgas lill alt avse en plan förhela energisystemet i kommunen. Jag återkommer härtill i avsnill 3.1, men villredan nu la upp några vikliga ulgångspunkler för förslagen. Ensirävan bör enligt min mening vara alt planeringen av energisystemet i kommunensker med hänsyn lagen också till andra faktorer av belydelse på det kommunalaplanel, l.ex. miljöpåverkan, sysselsättningsaspekter m.m. En planering sompräglas av en helhetssyn gör det möjligt alt få ell vidgal underlag för såvälkommunala som nationella beslul. Jagvill i detla sammanhang specielll framhålla betydelsen av atl ralionellaavvägningar görs mellan åtgärder för alt hushålla med energi och åtgärder föralt tillföra energi. I promemorian (Ds I 1984:2) Ulvecklad kommunalenergiplanering finns ell anlal exempel på hur sådana avvägningar kan göras iprakliken. Energiplaneringenbör således utformas och bedrivas utifrån de lokala förhållandena. Denationella målen och riktUnjerna för energipolitiken utgör dock utgångspunktenför planeringen. Ensamlad planering måste vidare utgå ifrån alt inte enbart energifrågorna i denegna kommunen är av intresse vid kommunens behandling av frågor inomenergiområdel. Aktiviteter i närliggande kommuner och inom regionen bör påverkaden egna energiplaneringen och energiförsörjningen. Det finns ofta anledningatl i energisammanhang samverka kommuner emellan. För att utvinna lokalaenergitillgångar kan exempelvis krävas en avsällning av större kvantiteter änen viss kommun behöver. En planerad torvbrytning med investeringar i vägar,maskiner, förbränningsanläggningar m.m. fömtsätter ofta atl flera kommuner gårsamman om planering, finansiering och organisation av denna verksamhet. Iblandkan en samverkan mellan kommuner avse flera kommuner eller en hel region inometl län eller över länsgränser. Frågan kan slällas huruvida någon part ulanförkommunerna i sådana fall bör samordna kommunernas arbele medenergiförsöijningen. Ulredningen om styrmedel för näringslivetsenergihushållning har i sitl belänkande (SOU 1981:94) Energisamverkanstat-kommun-näringsliv i della sammanhang föreslagil en ändring i lagen omkommunal energiplanering, som ger möjlighel alt ålägga två eller flera kommuneratt genomföra gemensam energiplanering. Praktiskt tagel samtligaremissinstanser som har behandlat denna fråga avvisar förslaget. I ställetförespråkas allmänt en frivillig samverkan med aklivi stöd från statensenergiverk. Föregen del anser jag att en samverkan mellan kommuner och inom regioner kan varaav stort värde. Därigenom skapas förutsättningar för projekl som kan varabelydelsefulla från både lokal och nationell synpunkt. Exempel på sådanaprojekt är l.ex. spillvärmeutnytljande, sopförbränning för värmeförsörjningsamt utvinning av inhemska bränslen. Sådana projekt kan dessutom skapa lokalsysselsällning. Det är därför angeläget att staten stödjer och uppmuntrarsamverkansprojekl. Bl.a. statens energiverk spelar i detta sammanhang en viktigroll. Prop.1984/85:5 11 Samverkanmellan kommuner är i de flesla fall ell gemensaml inlresse och kommer därför iallmänhet till slånd genom inilialiv från kommunerna själva. Kommunerna bördärför själva komma överens om formerna för en sådan samverkan. På flera hållfinns redan väl ulvecklade former för samverkan. Som exempel kan nämnasnordvästra resp. sydvästra . Länsavdelningar avSvenska kommunförbundet häri några fall bilrätt kommunerna isamverkansprojekt. I Storslockholmsområdel finns för energifrågor ensammanslutning av flera kommuner, STOSEB. Jag vill i detlasammanhang la upp frågan om länsstyrelsernas roll. Länsstyrelserna har allverka för alt statlig och verksamhel samordnas och anpassas lill målenför länels utveckling. Därtill har länsslyrelserna vissa författningsenligauppgifter med direkl anknylning till energiområdet. Del gäller bl.a.koncessioner och lillstånd för torvläkler. De prövar också vissaenergianläggningar från bl.a. miljö- och markanvändningssynpunkt. Dehandlägger glesbygdsstöd och lokaliseringsstöd som kan omfattaenergiinvesleringar. Vidare har de uppgifter med anknylning till delekonomiska försvarei. Uiöver dessa uppgifter har länsslyrelserna i många fallspelat en vikUg roll i samverkansprojekl på energiområdel mellan kommunereller inom regioner, bl.a. genom alt la iniliativ lill och genomföra olikainventeringar. Genom sin överblick över förhållandena i länen harlänsstyrelserna kunnat ge värdefulla bidrag vid utformningen av samarbelsprojektoch även kunnat ta inilialiv till samarbete. Flera av de länsslyrelser som haryttral sig över promemorian om ulvecklad energiplanering har erinratom delta och framfört att länsstyrelserna bör ges en mer formaliserad roll ienergiplaneringen.