prop · G803198 · 1984-12-31 00:00:00 — Existerande och framtida saiellit-TV-sändningar medreklaminslag över de nordiska länderna har kartlagts i ett annat projekt, somockså har analyserat möjligheterna lill kontroll och reglering. Samarbete om utbildning, forskning och kultur Den nordiska kullurbudgelen har uppgått tillsammanlagt 137,9 milj. DKK. Förär 1985 uppgår den lill drygt 148,5 milj. DKK(inkl. löne-, pris- och valutajusteringsreserv), vilket innebär en ökning med7,. Härav utgör 4,automatiska ökningar och 3,s. k. aklivitetsökningar. 1984/85:198 13 Ministerrådsförslagel rörande förändringar iarbetsformerna i det nordiska samarbetet innebär en sammanläggning av de bådanuvarande ministerrådsbudgetarna och en sammanslagning av ministerrådssekrelarialeti och kultursekretariatet i , Förslaget innehåller också förslagtill ändringar i det nordiska kulturavlalet. Innebörden härav är all det skallvara ministerrådet i sammansättningen kultur- och utbildningsministrar somfattar de beslut som krävs för att förverkliga avtalets syfte, utser kommittéeroch arbetsgrupper och fattar beslut om budgetförslag för området inom entotalram som en del av den samlade nordiska budgeten. Inom ramen för den nordiska dillahandlingsplanen harprojekt startats rörande bl. a. pedagogiska modeller för dataförmedladundervisning, grund- och vidareutbildning av lärare, undervisning i datakunskapför vuxna. När det gäller grundforskning inom dalaleknologiområdet har () tagit flera initiativ, bl.a. genom attarrangera en serie forskarsymposier kring dataieknologiska frågor. Mot bakgrund av framgångarna med Today harledningsgruppen för Today ombildals. i syfte att fungera som rådgivandeorgan i frågor som rör samnordisk kulturinformation i utlandet. Fleraalternativ har därvid nämnts. a. undersöks förutsättningarna för ettnordiskt kulturprojekt i , Vidare har ministertådet avsatt medel förvisning av en utställning av nordisk sekelskifteskonst i , Dus-seldori"ochParis 1986-1987. I anknytning lill arbetet med en handlingsplan förekonomisk utveckling och full sysselsättning (jfr rek. nr1/1984) har man på utbildningsområdet arbetat med frågor som rör övergångenskola-arbetsliv och de därmed sammanhängande problemen kring ungdomsarbetslösheten. Inom arbetet för en förbättrad språkförståelse i ären rad delprojekt genomförda eller igångsatta rörande läroplaner igrundskolan, vidareutbildning av lärare i och inomlärarutbildningen, läromedel för , läroplaner och läromedel för detgymnasiala stadiet, vuxenundervisningen liksom vad gäller lärar- och elevutväxlingm. Metodiskt sett har man använt en arbetsform("nätverksmodellen"), som innebär att nationella projekt inom sammaämnesområden och med parallella målsättningar knyts samman på nordiski plan. har beslutat lägga ned för undervisning i och med med årets utgång. () har överlämnatett förslag lill handlingsprogram för den första verksamhetsperioden 1983-1986med syfte att ange FPR:s roll i det nordiska forskningssamarbetet och att geunderlag för en diskussion om de för samarbetet aktuella forskningspolitiskafrågorna. De kommentarer som från olika håll framförts på programförslaget ärvägledande för FPR i dess arbete. Såvitt gäller nordiskt samarbete om vetenskapligutrustning har insatser Prop.1984/85:198 14 gjorts beträffande bl.a. etablering av ett nordisktspegelteleskop på i Kanarieögruppen och det nordiska termoluminiscenslaboratorieti Ris0 i . Överväganden har gjorts kring frågan om dalakapacitet ochanskaffning av superdatorer. har det nordiska forskarulbildningssamarbetethuvudsakligen bestått dels av slipendieverksamhet inom ramen för de nordiskaforskningsinstitutionerna, dels av en kursverksamhet i form av nordiska forskarkurser.Vid en för nordiska forskare ochforskningsadministratörer uttrycktes ell starkt intresse för att bygga utsamarbetet, särskilt om en systematiserad nordisk forskarkursverksamhel. Efter konferensen har FPR i samråd med de nordiskaforskarkursernas styrelse vänt sig till universitet ochhögskolor samt forskningsråd i med förslag om ett samarbete om enutvidgad försöksverksamhet med systematiserade kurser. Kursverksamheten är avseddatt utgöra en integrerad del av de nationella institutionernas verksamhetsåväl innehållsligt som administrativt och ekonomiskt. FPR har tillsammans med NORDFORSK inlett ett samarbetsprojeklom forskningsevaluering. Vidare har man tagit initiativ lill utvärdering av denforskning som vissa av de nordiska forskningsinstitutionerna på kulturbudgetenbedriver. Slödel tiW folkrörelsernas verksamhet omfattar ire posterpå den nordiska kullurbudgelen: nordiski ungdomssamarbete, nordiski folkbildningssamarbeleoch nordiskt idrotissamarbele. Mot bakgrund av en projekt-skiss från har ministertådet extraordinärt beviljat förnordiska aktiviteter med anledning av FN:s internationella ungdomsår 1985.Medlen skall gå dels till lokalt och regionalt nordiskt samarbete påungdomsområdet, dels till en nordisk ungdomskonferens med Nordiskarådels session 1985. Till förmån för etniska och språkliga minoriteter har ministertådetdels avsatt medel till samiska kulturaktiviteter av engångskaraktär, delsinlett en försöksverksamhet för utveckling av del samiska kulturlivet genom alten särskilt sakkunnig anställts för en treårsperiod . Den sakkunnigehar knutits till Nordiska samerådets sekretariat i Ulsjoki i . Ministertådethar vidare beslutat all stödet till nordiski idrottssamarbete ocksåskall omfatta samiskt idrottssamarbete. Ministertådet beslöl att inrätta ett på . Kostnaderna för driften fördelas mellan dennordiska kullurbudgelen och . Ministertådet har tillsatt en nordisk arbetsgrupp för barnoch kultur med uppgift bl. a. att följa utvecklingen på bamkulturområdet ochalt initiera projektverksamhet m. m. Som första projekt har arbetsgruppen under1984 etablerat en nordisk informationstjänst om barn och kultur med syfte attskapa kontakt mellan de kretsar i som arbetar med barnkultur och attsprida upplysning om initiativ och aktiviteter lill olika nordiska ochnationella organ på området. Prop.1984/85:198 15 Der har vaeret en fortsat vsekst i beskjeftigelsen i denordiske lande i 1984. Derimod er vaeksten i arbejdsl0sheden, som har vjeret fortsatsiigende igennem de seneste år. kulminerei i 1984. Tilgangen af nye arbejdspladser, som f0lge af del 0konomiskeopsving, har i voksende grad kunnet opsuge en st0rte del af tilgangen til arbcjdsmar-kedet. Arbejdsl0sheden som helhed, hvoraf ca 1/3 omfatter unge mellem16 og , ligger dog fortsat på et h0jt niveau, över 600.000 registrerede fuld-tidsledigei som helhed. Samtidig fortsajtier den udvikling, hvorefter de udsattegrupper på ar-bejdsmarkedel, unge og langtidsarbejdslöse, helastes af laengere ogflere ledighedsperioder. I alle nordiske lande er målet om fuld sysselsa:tning blevelfaslholdt. og hvert land tilstraeber udfra nationale forudssctninger at begra:nseudbetal-ingaf arbejdslöshedsydelser i forhoid til igangsaettelse af arbejde,der giver beskasftigelse til ledige. Genoprellelse af den fulde sysselsaetning vil i sammenhasngmed behovet for omstillingen af arbejdskraften krajve en udvikling af for0getsamspil mellem de arbejdsmarkedspolitiske og de ökonomisk politiske virke-midler.I dette samspil er det af betydning, at arbejdsmarkedets parter indgår i et samarbejdemed arbejdsmarkedsmyndighederne. Derudover kraeves et udvidet nordisk og intemationall samarbejdeom samordningen af politik og virkemidler, der undersl0tler bekaempelsen af arbejdsl0sheden,der i den vestlige verden som helhed fortsat udvikles i ugunstig retning. El vigiig grundlag for samarbejdet på det nordiske plan eroverenskom-sten om det feelles nordiske arbejdsmarked. som fra den 1. august1983 har vseret gjeldende for alle de nordiske lande. Som opf0lgning på overenskomsten og relningslinierne for samarbejdetmellem arbejdsformidlingskontorerne, som trådte i kraft samtidig med overenskomsten,fremlsgges i 1985 et nyt samarbejdsprogram på arbejds-markedsområdel. Derudoverhar det nordiske arbejdsmarkedsudvalg (NAUT) ivaerksat en rjekke udredningsprojekterog andre facllesnordiske tillag, som underst0tier det direkte samarbejde mellemde nationale ar-bejdsmarkedsmyndigheder. Af stor betydning har projektet om arbejdslöshedens omkoslninger,som NAUT har gennemf0rt i samarbejde med Embedsmandskomiteen for valu-tasp0rgsmålog finansielle spörgsmål. Projektels udredninger er indgået i det fortsatte arbejdemed en nordisk handlingsplan for 0konomisk udvikling og fuld sysselsaetning. 1handlingsplanen indgår derudover en raekke arbejdsmarkedsprojekter. Projekterne har til formål at ivaerksaelte fors0g med henblikpå udvikling af nye virkemidler i arbejdsmarkedspolitikken og effektiviseringaf de Prop.1984/85:198 16 igangvxrende tillag, herunder udvikling af nye samarbejdsformermellem arbejdsmarkedspolitikkens virkemidler og andre politikområder. 1 1984 har endvidere blivet enig om ennordisk overens-komst om ydelser ved arbejdslöshed. Den endelige lekst ervedlagt Ministertädets meddelelse i anledning af Nordisk Råds rek, nr.14/1984, Del nordiska samarbetet på arbetsmiljöområdel styrs av ettsamarbetsprogram. Programmet har reviderats . I det nyaprogrammet drar ministerrådet upp riktlinjerna för det kommande samarbetet inomtolv prioriterade samarbetsområden. Sambanden mellan den tekniska utvecklingen,arbetsmiljön och arbetsmiljöpolitiken är genomgående teman i programmet. Arbetet med att ta fram underlag för bestämning avyrkeshygieniska gränsvärden har drivits vidare . Andra störreforskningsprojekt har rört bl. a. bekämping av arbetsolycksfall ochförebyggande av förslitningsskador som orsakas av fysiska belastningar. Samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna har främst gällt harmoniseringav föreskrifter och samordning av produktkontroll. En utredning har startatsför att förbereda en eventuell institutionalisering av verksamheten vidSamnordiska dokumentationscentralen för arbetsmiljö (SDA). Ett antal projekt har drivits inom det dataieknologiskaområdet. Ett av projekten har rört personsäkerhei vid arbetsprocesser som styrsmed hjälp av mikroprocessorer. Ett annat har belyst hälsorisker vid.bildskärmsarbete. Del senare projektet har resulterat i en koncentreradöversikt över forskningen och forskningsresultaten på området. Samarbetet om arbetstidsfrågor kommer altbedrivas tvär-sektoriellt inom ministertådsorganisationen. Till grund för Nordiska ministertädets verksamhet inomsocial- och hälsovårdsområdet ligger det reviderade samarbetsprogram, som fastställdesi . Samarbetet bedrivs dels inom de fem permanenta institutionerna - Nordiskahälsovårdshögskolan (NHV) - (), dels i form av projektverksamhet. har ministerrådet låtit utvärdera NHV:sverksamhet. Utvärderingsrapporten är föremål förremissbehandling och diskussion bland berörda parter. Prop.1984/85:198 17 NIOM:s arbete fortskrider planenligt inom områdenastandardisering, materialprovning, forskning och upplysningsverksamhet. NLN;s verksamhet inom läkemedelsregislreringsområdet harbl.a. resulterat i gemensamma nordiska riktlinjer förregistreringsansökningar. En arbetsgrupp under NAD har avgivit en rapport angåendeforskningsresultat kring cannabismissbruk och dess skadeverkningar. Del datorbaserade informationssystem - Nordiski hjälpmedelsreigster- som NNH utvecklat i samarbete med nationella samhällsorgan togs i drift ijanuari 1984. En ny utgåva av den periodiska publikationen""Social trygghet i de nordiska länderna" har utgivits underåret som ett resultat av Nordiska socialslatistikkommitiéns (NOSOSKO) arbete. NOSOSKOhar även utgivit en rapport om samspelet mellan beskattning och socialaförmåner. Nordiska ()projektverksamhet vad gäller bl. a. informationssystem inom primärvården harvidareförts. Projektverksamhet bedrivs för övrigt inom flertalet av dedelområden som anges i samarbetsprogrammets operativa avsnitt. Verksamheten omspännerså vill skilda områden som hälsofostran i samt åtgärder inomservice- och bostadssektorn för äldre. Flertalet projekt inleddes ochkommer all avslutas . Undantag utgör bl. a. den försöksverksamhet med utbildningav personal för dövblinda som övergår i permanent form fr. o. m. årsskiftet1984-1985. Nordiskt utbildningscenter för dövblindpersonal nyinrällas vid dennatidpunkt som dotterinstitution till NNH och skall utöver sin huvudfunktionfungera som resurscentrum för dövblindarbetet i . Bland pågående förstudier kan särskilt nämnas den somgäller forskning kring välfärdsstaten. Inom huvudprojektet föreslås ett antalöverordnade problemställningar som gäller t. ex. förhållandet mellanvälfärdsstaten och samhällsekonomin bli belysta. Miljöministrene vedtog i 1983 program for nordisk samarbejdeom milj0-beskyttelse 1983-1987. Arbejdel i 1984 har vasret praeget af igangsastningaf aktiviteter inden for det nye samarbejdsprogram. Del gaelder feks. på priorileredeområder som luftforurening, kemiske sloffer og produkter, naturvaern og st0jbekaempelse. Verden står över for en raekke meget alvorlig miljö- ogressource-problemer. a. nedbrydningen af atmosfärens ozonlag, sur nedb0r, spredningaf farlige kemikalier og 0rkenspredningen. Der er udarbejdei et debatoplaeg (NU1984:4) om årsagerne , ögom hvordan de nordiske lande kan medvirke til atrette op på disse forhoid. Der vit fremover blive arbejdel videre med en koordineretindsats fra de nordiske lande med hensyn til globale miljö- og ressourceproblemer. 1984/85:198 18 De nordiske lande har i 1984 iva;rksal el saerligtprojektprogram pä luftforureningsområdel, som skal gennemföres . Detomfatter såvel langtransporteret luftforurening som luftforureningsproblemer i byerneog samarbejde med hensyn til den administrative slyring på området. a. at forsta;rke de nordiske ländes kompetance og dermed den förendeposition faglig set, som de har indtaget på luftforureningsområdel. Indenfor om graenseoverskridende luftforureningi , har de nordiske lande va;re iniliativiagende til en aftale om at begranseudslippet af svovldioxid med mindst f0r 1993. Indlil nu har 20 lande tilsluttetsig dette forslag. Der arbejdes videre med effektundersö-gelser og konkrete aftalerom begraensning af svovldioxid. En fa;lles nordisk målsaetning över for udsi0dningsgasserne- bilavgas-serne - fra inotork0rel0jer dr0fledes af de nordiske milj0ministrepå et m0de i februar. Der var enighed om, at de nordiske lande så snart som muligtbör skaerpe kravene til forurenende udslip fra k0rei0jer, og al forholdene b0r laeggestil rette for at blyfri benzin bliver tilgaengelig i de nordiske lande. Der varogr.å enighed om al de nordiske lande skal samarbejde om at påvirke resten afEuropa. Der arbejdes videre med at opfylde denne målsastning og sigles mod internationaleaftaler om sksrpede emis-sionsgraenser. Også på stöjområdet har de nordiske milj0ministre i februarvedtaget al fastholde en st0jgra:nse på (A) for alle typer af motork0ret0jer.For at gennemf0re denne målsaetning med hensyn til tunge k0rel0jer vil de nordiskelande i fasllesskab gennemf0re de n0dvendige udredninger. Flyselskaberne i vil i l0bet af den kommende lO-årsperiode skulle udskifte store dele af den eksisterende flyflåde. Man har derfortaget mulighederne for at kunne påvirke udskiftningstidspunkt og flytyper op,med henblik på al reducere stöjbelastningen. Der overvejes en henven-delse fra milj0minislrenetil flyselskaberne om et naermere samarbejde. De nordiske ländes systemer for klassificering og maerkningaf kemiske stoffer og produkter er fortsat forsögt harmoniseret for at undgå hindringerfor handel mellem landene, og for at håndteringen i virksomheder og hos forbrugernebliver mere sikker. Der er indledi et samarbejde med repra:-senlanter fra arbejdsmilj0myndighederneom el forslag til aftale om ud-veksling af information af oplysninger om kemiskestoffer og produkter. Behovet herfor er stort, og der kan spares store ressourcerved at kende nabolandenes vurderinger og oplysninger. De nordiske principper for beskyltelse af iruede dyr og planteranvendes nu i alle de nordiske lande. En omfattende planlaegning af natur- og kullur-landskabetfinder sted i de nordiske lande . Det bliver mere og mere klart, at naturvaernhensynenemå indarbejdes i arealplanlaegningen og disponering for at blive tilgodeset på bedstmulig made. Til dette formål kraeves gode plantegningsredskaber. Som supplementtil del arbejde. Prop.1984/85:198 19 er udf0rt vedr0rende naturiandskabet, er ivajrksat et sl0rreopfölgnings-projekl speciell angående behandlingen af kulturlandskabet.Projektet som l0ber til og med 1986 har rådgivende arbejdsgrupper og udvalgte modelom-råderi alle de nordiske lande. Embedsmandskomilléen for milj0beskyllelsessp0rgsmål har i1984 haft forberedende arbejdsgrupper nedsat på fölgende sagområder: forskning ogslyring af projekterne om milj0effekter ved energiproduktion, vand- og afl0b, luftforurening,sl0j, genanvendelse og affald, produktkontrol (kemiske produkter) naturvaern ogfriluftsliv og milj0dala. Milj0sekloren har i 1984 rådet över samlet 8.134.000 NOKpå Ministerrådels almene budget. Jämställdhelsulskottel har lill uppgift att koordinera delnordiska samarbetet på jämställdhetsområdet på grundval av del program som anlogsår 1978 av ministerrådet och som reviderats . Programmet anger följandehuvudområden för samarbetet: arbetsliv, social- och familjepoli-lik,utbildning, boende- och samhällsplanering samt deltagande i del politiskalivet och samhället i övrigt. har 1.283.000 NOK beviljats för sammanlagttio projekt, varav 203.000 NOK ur budgetreserven. Den indikativa ramen för 1985är 1.150.000 NOK. inledde jämslälldheisulskottel enutvärdering av del nordiska samarbetet påjämställdhelsområdet 1978-1983. Det hittillsvarande resultatet av utvärderingenpresenterades vid ett ministertådsmöte (jämställdhelsministrarna) den 2 maj1984 i . Vid mötet deltog även social- ochmiljöutskotts ordförande och sekreterare. De två viktigaste verksamheterna har varitplaneringen och genomförandet av den nordiska förberedande konferensen den 2-4maj 1984 i inför i . Vidare avses härplaneringen av ett flerårigt tvärsekloriellt projekt, vars syfte är att prövaolika modeller för alt bryta den könssegregerade arbetsmarknaden i en regioneller kommun i vart och ett av de nordiska länderna. Del sistnämnda projektetdiskuterades vid det nämnda ministertådsmötel. Dessutom pågår projektverksamhet under alla de andrahuvudområden, som nämnts ovan. har bett samtliga ämbelsmannakommittéerau lämna en redogörelse för hur jämställdhetsaspekten har beaktats inom deolika sektorerna samt för kommittéernas planeringhärvidlag . Svaren på denna förfrågan redovisas ibilaga 1 till ministerrådets verksamhetsberättelse . Prop.1984/85:198 20 Det permanente nordiske utvalg for naeringsmiddelsp0rsmål (NUN)under Nordisk Ministerråds stedfortrederkomité har ansvaret for det nordiske samarbeidetpå na;ringsmiddel- og ernaeringsomrädel. NUN ble oppret-tet i 1980 og de förstesamarbeidsprojekter ble startei opp i 1982. Virksomheten under NUN har i 1984 omfattet 12 samarbeidsprosjekterfordelt på områdene lovgivning og adminislrasjon, kosthold og ernairing, nasringsmiddeltoksikologiog kontroll og analyser av naeringsmidler, Be-vilgningen över budsjelthar i 1984 vasrt 648.000 NOK. Prosjektgruppene har blant annet utredet muligheter for å samordnerelningslinjer/bestemmelser for mikrobiologisk kvalitet av matvarer. for å regulerehelsekoslprodukter og for å samordne kontrollen med importerte matvarer. Det arbeidesmed å uivikle el effektivt internordisk varslingssy-stem for informasjon ommatvarepartier som avvises for import. Översikt över de nordiske lands bestemmelserom merking av ferdigpakkeie matvarer og om tilsetningsstoffer til matvarer er utarbeidet. Det arbeides fortsatt med å uivikle et nordisk datanett (NORFOODS)for informasjon om innhold av nasringsstoffer, energi m. v. i de vikiigsle matvarerog malreller. Nordiske kostholdsforskere har utarbeidet en rapport om metoderi koslholdsundersökelser med sikte på en större grad av standardisering av slikeundersökelser i de nordiske land. I 1984 er det også forelatt en utredning om kostholdog ernaering blant barn i alderen . Det arbeides kontinuerlig med å vurderede nordiske anbefalinger for emasringsmessig sammensetning av kostholdet. NUN har i 1984 fåll gjennomf0rt en utredning om Nordisk Metodikko-mitéfor Livsmedel, der også komitéens organisasjon og finansiering blir ber0rt.Forslag til en nordisk arbeidsdeling av sasrlig ressurskrevende analyser av matvarerer utarbeidet av en prosjektgruppe under NMKL. Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Enligt den nordiska iransportöverenskommelsen har Nordiskaämbets-mannakommiltén för transportfrågor (NÄT) lill uppgift all följautvecklingen inom området och ta fram samarbetsuppgifter som med fördel kanstuderas i ell nordiski perspektiv. bistås av föriransport-forskning (NKTF) som har lill uppgift att koordinera och stimuleratransportekonomisk forskning i . igångsattes projektet "Näringslivelstransportkostnader", där avsikten är att skaffa fram kunskaper omtransportkostnadernas betydelse och sammansättning samt om hur kostnadernaskulle kunna reduceras. Vidare startades projektet där resultatet väntas vara till hjälp vid bedömningav trafikpolitikens utveckling i länderna. Prop.1984/85:198 21 Vidare har man arbetat med en sammanställning av nordisktransport-statistik och i samband härmed har NÄT och NKTF beslutat att en sådanstatistik bör uppdateras regelbundet med två lill mellanrum. Tyngdpunkten i NÄT:s projektverksamhet förflyttas medvetetfrån väg-lekniska frågor lill det iransportekonomiska området som mansatsar på flera men mindre projekt. En sådan budgetering ger större möjligheterlill att tidigt kunna ta upp aktuella ämnen. Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR) är ett kontakt-, koordinenngs-och planeringsorgan inom trafiksäkerhelsseklorn i de nordiska länderna. NTRbistås i sitt arbete av tre permanenta samarbetsorgan. Nordisk bilteknisk kommitté(NBK), för trafiksäkerhelsforskning (NKT) och Nordisk kommittéför vägtrafiklagsiiftning (NKV). har NTR lämnat ett förslag lill de nordiskaregeringarna om en ny överenskommelse om körkort och registrering av motorfordonm. NTR:s projektverksamhet har omfattat projekten"Cyklande barns trafikrisiko", "Internordisk användning av olycksdata","Evalue-ringsmetoder i trafikundervisningen'" samt forskningsprogramom tunga fordon och trafiksäkerhet, molorcyklisters säkerhet och trafikonyklerhet.Under året har vidare publicerats rapporter om tidigare slutförda projekt, bl.a. fyra rapporter om seminarier som avhölls under Nordiska irafiksä-kerhetsåret(NTÅ 83) samt rapporterna om trafikonykterhet i och om säkerhet för barnoch vuxna i personbilars baksaten. Förutom dessa delar av ämbeismannakommitténs och irafiksäkerhetsrå-detsverksamhetsfält har samarbete förekommit också inom flygsäkerhets-området,sjöfartssäkerhetsområdet och om säkerhet för lågtrafiken. I ministerrådetsårsberättelse redogörs också för det organiserade samarbetet mellan postverken(NORDPOST) och för det telesamarbete som bedrivs inom de nordiska lelekonferenserna(NORDTEL). Kampanjen "'i "' ble avsluttei i 1984gjennom oppirykking av en katalog i 400.000 eksemplarer og pä 4 språk.Katalogen inneholder bl, a, almen informasjon om de nordiske land, "'off-season"-tilbud,ulike rabatter samt lilstelninger som höides. Prosjektet om turismens långsiktige sosiale, miljpmessige ogokono-miske konsekvenser ble avsluttei gjennom Äland-seminaret som fant sted i mai1984. En ny utgave av handboken i utkom i 1984, Et seminar om kultur og turisme ble holdt i november 1984.På basis av rekommendasjoner fra seminaret vil luristutvalgei vurdere yiierligereprosjekler innenfor kultur- och tunsmeområdet. 1 1984 ble det gjennomf0rt en samnordisk markedsunders0kelseav . Prop.1984/85:198 22 Turislut valget har i sin virksomhet i 1984 s0kt å dreie prosjektvirksomheten i retning av å sette turisten/konsumenten sierkere i sentrum.Utvalget har som f0lge av delte gjennomgått turistprogrammet for å vurderebehovet for endringer i delte.