prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — 12.3.1Kartering av förekomst och utsläpp av försurande ämnen Kunskapen är dålig om storleken av utsläppenav främsl kväveoxider från andra källor än konventionella pannanläggningar.Utsläppen från bla högtemperaturprocesser och ugnar inom raffinaderi-, järn-,stål- och mineralinduslri behöver karteras. Karleringen bör kunna genomförasinom ramen för det samarbete som finns mellan och berördaindustribranscher. Kvävetsförekomst och betydelse i olika typer av bränslen och råvaror behöver ocksåstuderas ytterligare. Utsläppet av kväveoxider från tunga 5 1984185. Prop.1984/85:127 66 fordon behöver kartläggas bättre. Detsamma gäller utsläppfrån arbetsredskap inom jordbruk, fiske och industri. Enligt uppskattningar ilidigare avsnitt kan den sistnämnda gruppen svara för av totalutsläppen. 12.3.2 Program för utveckling av förbränningsteknik ochrökgasrening inom energisektorn Tiden fram är kort omman behöver utveckla ny teknik som skall vara kommersiellt tillämpbar för attbegränsa utsläpp av försurande ämnen. Inom energisektorn lar det ofta fem årfrån det att en ny anläggning planeras till dess all den är i drift. Om detgäller slora anläggningar kan liden bli den dubbla. har i sittFoU-arbete prioriterat insatserna inom del förbränningstekniska området, blarörande låg-NOx-förbränning. Vi anser att den svenska forskningoch utveckling som pågår kan behöva intensifieras ytterligare om målet attminska kväveoxidutsläppen skall nås. Det gäller bla rosteldade pannoroch atmosfäriska fluidiserade bäddar vid användning av kol och torv samlanläggningar som konverterats från olja fill kol och torv. Det kan blinödvändigt atl öka såväl FoU-slödel som PoD-stödet. För slörreenergiprodukiionsanläggningar baserade på pulverförbränning finns redan teknikdemonstrerad internationellt för att nå långtgående krav. Delta gäller såvälförbränningstekniska lösningar som rökgasreningsteknik. Överslagsmässigl behövs ell utökatstöd till FoU för kväveoxidbegränsning om ytterligare per årunder utöver de satsningar som redan beslutals i delstatliga energiforskningsprogrammel. Därtill kan med hänsyn till tidspressenell utökat behov av slöd till pilot- och demonstrationsprojekt erfordras. Härär behovel svårare att uppskatta. En anläggning för denitrifiering av rökgaservid en panna av storleken 200 MW kostar ca . Merinvesteringen för altbegränsa kväveoxidutsläppen med förbränningstekniska åtgärder uppgår till 10-20milj kr. PoD-stöd av storleken /år kan visa sigvara nödvändigt. Det kan därför behövas etl påslag av på de medel som nuavsätts i den sk Kol-Miljöfonden. Medlen bör främst inriktas påutvecklingsåtgärder. 12.3.3 Program för forskning och utveckling avmiljövänligare teknik inom trafikområdet Trafikens roll som källa lillluftföroreningar tenderar all bli allt mer dominerande. Teknisk forskning ochutveckling för att begränsa utsläppen från förbränningsmotorer skerhuvudsakligen inom bilindustrin. Forskning och utveckling sker också inomhögskolor och utvecklingsbolag. Deras verksamhet har främsl varit inriktade påförsök med alternativa bränslen, men även nya motorkoncept har prövats.Utvecklingen av alternativ mo- 1984/85:127 67 torteknik,vilken kan innebära potentiellt stora miljöförbättringar, har dock inte fåttnågon särskill slor omfattning. Vianser att forskning och utveckling inom trafik/miljöområdet utanförbilindustrin bör stimuleras och ges en betydligt störte omfallning än hillills.Kostnaderna för verksamheten bör bestridas av bilismen exempelvis genomfordonsskatten.Utveckling av teknik som minskar utsläppen från tunga dieseldrivnafordon är speciellt angelägen eftersom system som ger radikalt minskadeemissioner fn saknas. Parallellt bör även nya eller effektivare transportsystemför gods- och persontrafik utvecklas. Dessa skall då fungera som alternativeller komplement till de vägbundna transporterna. En viktig del i arbetet beslår också i att utredahur olika styrmedel påverkar godstransporternas fördelning mellan vägtrafik ochandra trafik-slag. Äventillämpningen av dagens bästa teknik inom bilavgasområdel kräver utvecklingsinsatser.Del är särskilt angeläget att den avgasrenande effekten bibehålls under bilenslivslängd. Så är inte fallet vid katalytisk avgasrening därreningseffekten successivt reduceras och där katalysator-byte kan erfordrasefter . Morgondagens bilar är relativt avancerade tekniska konstruktionersom kräver komponentunderhåll och service. För alt den avgasrenade effektenskall kunna upprätthållas krävs utbyggda program för löpande konlroll däreventuella brister kan påvisas. Metoderna för kontroll av framtida avgaskravbehöver också utvecklas. Utveckling av mätsystem för löpande kontroll avkväveoxider är elt exempel på en angelägen uppgift. har via anslaget Stöd fillmiljöskyddsteknik m m möjligheter att ge upp till 50 procents bidrag tillvissa projekt inom området. Nästan undantagslöst är emellertid projekt inomområdet av den karaktären att det krävs full kostnadstäckning för att de skallkomma till stånd. har dock möjligheter att underställa regeringenfrågor om bidrag som överstiger av kostnaden. - all forskarkompetensenförsiärks vid de tekniska högskolorna inom områdena miljövänlig motorteknik,avgasrenande teknik och nya transportsystem genom att särskilda medel ställstill förfogande för detta ändamål - alt styrelsen för tekniskutveckling (STU) får i uppdrag atl senast den lill regeringenredovisa elt program för utveckling av miljövänliga alternafiva drivsystem förfordon varvid särskilt låga kväveoxidulsläpp skall prioriteras. Programmet börutarbetas i samråd med - atttransportforskningsberedningen (TFB) får i uppdrag att senast den 1 juli 1985lill regeringen redovisa ett program för utveckling av miljövänligatransportsystem för kollektivtrafik i tätorter och för godstrafik 1984/85:127 68 varvidsärskilt låga kväveoxidulsläpp skall beaklas. Programmet bör utarbetas i samrådmed - alt såväl STU:s som TFB:s beslutande organkompletteras med sakkun skap inom trafik/miljöområdet. 12.3.4Program för teknisk utveckling av kalkdoserare för rinnande vatten Vissaproblem kvarstår med tillämpade kalkningsmeloder. Detta gällerspeciellt för rinnande vatten i samband med sk surstötar. Dessa uppträder vidsnösmältning och äventyrar reproduktionen av lax och laxöring även i rinnandevatten med genomsnittligt tillfredställande pH-vär-den. Det behövs därför enteknisk utveckling av kalkdoserare för atl åsladkomma driftsäkrare och mindretillsynskrävande typer. Etl yllerligare utvecklingsbehov är att ta framdoserare som kan placeras ut i små vallendrag i svårtillgänglig tertäng utantillgång till el. Det behövs också en ökad satsning på utprovning av befintligakonstruktioner och en redovisning av prestanda och tillämpningsområden. - all och delsintensifierar arbetet med utprovning av olika tekniska metoder för kalkning av sjöar och vatten drag, dels till styrelsen för teknisk utveckling (STU) lämnar förslag till angelägen teknisk utveckling inom området kalkning av sjöar och vat tendrag. Effekter, kostnader och genomförande 13.1Effekter av föreslagna åtgärder De åtgärder vi föreslår innebär att utsläppen avföroreningar räknat kommer att minskas utöver vad somföljer av redan fattade beslut. - utsläppen av svaveldioxidkommer att minskas med ca . Om de åtgärder vi föreslår skall utredasgår att genomföra kan utsläppen minskas med ytleriigare 25000 lon - utsläppen av kväveoxider kommeratt minskas med ca 90000 lon om målet att minska utsläppen kan nås - utsläppen av klorväte kommeratt begränsas - utsläppen av försurande ämnenfrån gruvavfall kommer all begränsas. I avsnitt 4.4 har vi visal hur svavelnedfallet iSverige och pH i nederbörden kommer att förändras lill följd av de svenskaåtgärderna saml till följd av redan fattade beslut och de åtgärder som väntasbli genomförda i . Som framgår av detla avsnitt räknar vi med enförbättring . Enligt vårt huvudalternativ minskar svavelnedfalleti medan pH i nederbörden ökar med 0,3-0,5 enheter. Prop.1984/85:127 69 Den förbättring av försurningslägel som vi uppnårmed enbart nya svenska åtgärder är begränsad. Åtgärderna inom landet måste dockses som ett led i elt europeiskt program för atl molverka försurning ochluftföroreningar. Det är bl a väsentligt att man även i andra delar av Europavidtar långtgående åtgärder för alt minska kväveoxidutsläppen. Om vi skallkunna påverka utsläppen i gäller liksom - alt vi måste minskautsläppen inom landet. En av de mest väsentliga åtgärderna för att minskakväveoxidutsläppen är skärpta krav på rening av bilarnas avgaser. Genom attinföra de sk USA-83-kraven minskar man inte bara utsläppen av kväveoxider. Manreducerar också utsläppen av koloxid och kolväten. En sådan minskning av bilavgasulsläppen ärsynnerligen starkt motiverad från hälsosynpunkt. Vårt förslag innebär vidare i många fall väsentligaförbättringar i närheten av slora punktkällor. 13.1.2Effekter av övriga ålgärder De redan beslutade eller planerade begränsningarnaav skogsgödsling samt av hellrädsutnyttjande kommer all bidra lill atl i vissmån minska försurningstryckel på skogsmarken. Genom vissa skogsvårdsålgärderbör också trädens molsiåndskraft kunna höjas i någon mån. Åtgärder enbart inomskogsbruket räcker dock inte för att hindra skogsskador. Försurningenav jordbruksmarken kan motverkas genom kalkning. De insatser i fråga omkartering, rådgivning m m som vi föreslår bör leda lill att kalkningen inomjordbrukel ökar. Den förbättrade rådgivningen bör också kunna bidra till enbättre anpassad gödsling inom jordbruket. Detla bör minska avgivningen avammoniak och risken för lokala skogsskador i jordbruksområdena samt minska dentotala belastningen av kväveföreningar på skogsmarken i främsl södra risk föreligger för kvävemättnad. En bättre anpassad gödsling inomjordbruket minskar också läckaget av nilrat till ytvatten och grundvatten. Den föreslagna kalkningen av sjöar och vattendraginnebär att det program för kalkning som redan inletts kommer att fullföljas.Härutöver kommer nya sjöar och vattendrag att kalkas. Kalkningen bör kunnabidra till alt minska kvicksilverinnehållet i fisk i vissa vatten. Vi har föreslagit all kalkningsförordningenutvidgas så att kommunerna också ges möjlighel att på försök söka statsbidragför ålgärder i enskilda vattentäkter. Det medelsbelopp vi angivit skulle göradet möjligt att lämna stöd till åtgärder i uppskattningsvis 6000 enskildavattentäkter . En förbättrad övervakning och inventering saml enstärkt forsknings-, utvecklings- och försöksverksamhet ger effekler både påkort och lång sikt. Här ryms både kortsiktiga insalser som ger underlag försnabba beslut och en långsiktig uppbyggnad av kompetensen. Prop.1984/85:127 70 13.2 Kostnader och anslagsbehov Kostnaderna för deulsläppsbegränsande åtgärder vi föreslagit anges i tabell 13.1. Härtill kommerkostnaderna för att minska ulsläppen av försurande ämnen från gruvavfall. Vihar uppskattat statens kostnad för detta till under början avperioden. Tabell 13.1 Kostnader för utsläppsbegränsände åtgärder år1995 Minskning av svavelutsläppen frän industrins processer 150-200 USA-83-kraven för bensindrivna fordon from 1987 600 Minskning av kväveoxidutsläppen från USA-83-krav för lunga dieselfordon from 1988 30-260 Minskning av utsläppen av klorväte 40-100 Kostnaderna för de skärplaavgaskraven på bensindrivna fordon drabbar i första hand bilägarna.Kostnaderna och bil kan uppskattas till . Kostnaderna för att minska kväveoxidutsläppen från förbränningsanläggningarkan uppskattas lill 0,3-1,/kWh beroende på anläggningens sloriek och påvilket utsläppskrav som gäller. Kostnadsökningarna inom energiproduktionen kan väntaspåverka d-och värmepriserna. Hur slora prisökningarna blir beror bla på hurkostnadsökningarna fördelas mellan el- och värmeproduktionen och efter vilkaprinciper taxan sätts. De ändrade odlingsåtgärder inom skogsbrukel och jordbmketsom vi förordat kan ibland medföra elt visst ekonomiskt bortfall på kort sikt.Det gäller tex minskad skogsgödsling och minskad användning av hellrädsmeloder.Åtgärderna stärker dock den långsiktiga produktionsförmågan hos marken. I etllångsiktigt perspektiv är de lönsamma för brukarna. Vissa åtgärder, tex en ökadkalkning inom jordbrukel är lönsamma redan på kort sikt. De direkla ålgärder för alt dämpa försurningseffeklerna imiljön som vi räknat med är kalkning m m av sjöar och vallendrag samt vissaålgärder i vallentäkler. Statens kostnader för kalkning och andra åtgärder isjöar och vattendrag ökar med under perioden1985/86-1987/88 enligt vårt förslag. Åtgärderna i vattentäkter kan under sammaperiod beräknas kosta sammanlagt ca i statsbidrag. Kostnaderna för alt förstärkainventering, övervakning och forskning om effekterna på skog och grundvattenenligt vårt förslag kan uppskattas till ca utöver medel förlångsiktig kompetensuppbyggnad vid universitet och högskolor. Prop.1984/85:127 71 Den centrala uppföljningen avkalkning av sjöar och vattendrag samt försöksverksamheten avseende mark ochgmndvatten förstärks också. I tabell 13.2 anges vilka medel sombehöver anslås under anslagel Ålgärder mot försurningen till följd av våraförslag. har ett centraltansvar för planering, initiering, uppföljning och utvärdering av flertalet avde forsknings- och utvecklingsaktiviteter som föreslås i detla aktionsprogram.Genomförandeansvaret kommer att ligga på ett slorl antal institutioner, främslvid universitet och högskolor. En kontinuerlig uppföljning och utvärdering averhållna resultat måsle ske som underlag för bedömningar dels i det löpandemiljövårdsarbetet, dels för att anpassa forsknings- och utvecklingsarbetetsinriktning till eventuellt förändrade fömtsättningar. Tillräckliga resursermåsle avsättas för detta om utbytet av insatserna skall maximeras. har inte möjlighetatt med nuvarande besparingskrav omprioritera inom myndighetsanslaget för alltillgodose dessa resursbehov. Dessutom saknas nästan helt personal inommyndigheten med erforderlig kompetens inom de nya områden som skogsskador,mark och gmndvatten utgör. Av tilldelade medel för forskningsverksamhet,övervakning och utveckling behöver därför tas i anspråk för planering,ledning och uppföljning. Tabell 13.2 Nuvarande samt föreslagna medel milj kr Anslag 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Åtgärder mot försumingen (H12)Statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag 70 90 110 130 Central uppföljning, råd givning ocli information 4,5 5,5 6 6,5 Försöksverksamhet avseende mark och grundvatten 8 10 11 II Informationsinsatser 1,5 1,5 1,5 1,5 Försöksvisa statsbidrag för kalkning och andra åtgärder i grundvattentäkter - 5 10 15 Mark-och skogsinventeringar - 3,5 4 3,5 Forskning om skogsskador och grundvaltenförsurning 5,5 6,5 6,5 Behandling av gruvavfall - 10 10 10 Totalt 85* 131 159 184 * av anslaget för är 1984/85 är intedisponerat enligt regleringsbrevet. Vi föreslär att sammanlagt börgöras tillgängliga från för forskning om orsaker tillskogsskador, försurning av grundvatten och korrosion på markföriagdakonstruktioner samt för att påbörja arbetet med ett program för övervakning avförsurningens hälsokonsekvenser. Härutöver föreslås följande ökningar på andra anslag. Övervakning av miljökvalitet (HIO) 1984/85:127 72 Lanlbmksslyrelsenför försök med ökad markkartering(engångsbelopp) Universitet och högskolor förlångsiktig kompetensuppbyggnad Ej beräknat Prop.1984/85:127 73 Sammanställningav remissyttranden över motluftföroreningar och försurning 1 Avlämnande av remissvar Remissvar har avlämnats av följande: Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), kommerskollegium, statenslivsmedelsverk (SLV), transportforskningsberedningen (TFB), transportrådel,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) (efter hörande av samtligauniversitet, Kungl. tekniska högskolan i , tekniska högskola.Karolinska institutet och högskolan i ), ,, styrelsen för teknisk utveckling (STU), Sverigeslantbruksuniversitet, länsstyrelserna i , , ochVärmlands län. Utöver dessa har även yttranden inkommit från Svenska kommunförbundet.Svenska , (efter inhämtande avsynpunkter från skogs-, kemi-, järn- och stål- samt gruvindustrinsföreträdare). Kraftsam, ,domänverket, i . (), Centralorganisationeni (/SR, i (LO), ,, samt trafikutskott. 2 Allmänna synpunkter på aktionsplanen meteorologiska och hydrologiska institutär positivt till de föreslagna åtgärderna och de fömtsättningar som härigenomkan skapas så att en samlad bild av försurningsfrågorna kan uppnås ochpoängterar att det är nödvändigt alt en plan för åtgärder mot luftföroreningaroch försurning skapas i . Aktionsplanen som presenterats är enligt SMHIsbedömning en sådan genomarbetad plan. Även transportforskningsberedningen delar denframförda uppfattningen atl luftföroreningar och försurning är allvarligasamhällsproblem som del finns all anledning atl sälla in kraftfulla åtgärderemot. TFB anger dessutom att det gäller att gå vidare på den inslagna vägenoch finna ekonomiskt rimliga åtgärder som leder i en sådan riktning. understryker angelägenheten av allålgärder vidtas för atl minska framför allt biltrafikens utsläpp avkväveoxider. De kraftfulla ålgärder som krävs för atl värna miljön måsle ocksågälla transportsektorn. 1984/85:127 74 stöder naturvårdsverketsförslag till åtgärder för att begränsa svavel-, kväve- och klorväleutsläppen. Idetta sammanhang bör påpekas att problemen förknippade med dessa lyper avluftförorening kan lösas endast delvis genom åtgärder inom landet. Således ärdet av utomordentiigt stor betydelse alt , tillsammans med de andra nordiskaländerna, försöker få lill slånd internationella överenskommelser atl starktbegränsa utsläpp av svavel- och kväveoxider. Universitets- och högskoleämbetet hänvisar lillsynpunkter som förs fram av de universitet och högskolor som yttrat sig iärendet. lillslyrker i princip naturvårdsverketsförslag. , miljövårdscentrum finner aktionsplanenväl underbyggd och menar all de åtgärder som där krävs måsle belraktas som enminiminivå! finner aktionsplanens målsättning lovvärd ochskriver att allt talar för att programmet, om det genomförs, kommer att fåönskad effekt. , medicinska fakultetsslyrelsen uttryckersin tillfredsslällelse över aktionsplanens förslag och tillstyrker dem.Fakultetsstyrelsen betonar dock atl aklionsplanen bör ses som ell komplementtill Naturtesursers Nyttjande och Hävd (SOU 1983: 56), där den vetenskapligaanalysen av inträffade och befarande skadeverkningar av luftföroreningar ochandra utsläpp på natur och befolkning under Hotbilder är mer inträngande än iaktionsplanen. , rektorsämbetet finner atl aktionsgruppensförslag är väl genomtänkt och verkar realistiskt att genomföra. ,matematisk-naturvetenskapliga fakulletsnämnden anser att de konkretaåtgärdsförslagen är realistiska med utgångspunkt från nu kända teknologier.Umeå universitet stöder förslagen som förs fram. konstaterar allunderlaget för aktionsgruppens förslag i fråga om luftföroreningarnas effekterpå miljön är så bra som det går att göra i dagens läge. De punkter därosäkerhet råder diskuteras på ett balanserat sätt. i anser altaktionsplanen, genom sin helhelssyn, kan bli elt viktigt steg i kampen motförsurningen. påpekar dock alt skälighetsbedömningen av deföreslagna åtgärderna hade emellertid underlättats av en mer konkret beskrivningav verkningsgraden; Hur stor blir miljöförbättringen, och är den tillräcklig?Dessutom är det i vissa fall oklart huruvida teknik eller ekonomi varitbegränsande för de enskilda åtgärderna. Vi vet all det är svårt alt ge precisasvar på denna typ av frågor. Ändå måste de indirekt ha besvarats avaktionsgruppen vid valet av ambitionsnivå. i lillslyrker all deframlagda förslagen i aktionsplanen blir genomförda. iVärmlands län välkomnar det övergripande synsätt på problemet luftföroreningaroch för- Prop.1984/85:127 75 surning,som kommer till synes i aklionsplanen. i och länhälsar aktionsplanen med fillfredsställdse. tillstyrker samtliga förslag och vill med skärpa betonadet angelägna i att arbetet med att genomföra åtgärderna kommer igångomedelbart. konstaterar alt Svensk industri ser mycket allvarligt påproblemen med den pågående försurnignen av mark och vatten och annan påverkanpå naturen genom emissioner. Vi stödjer därför alla kostnadseffektiva åtgärderför alt motverka dessa fenomen. Vår allmäna bedömning av läget är ändock atl vibl. a. genom förhållandevis tidiga åtgärder skapat en framförhållninginternationellt sett, som gör att ytterligare svenska åtgärder kan och börvidtas först efter noggranna överväganden om kostnader och nytta/effekler. Detär ett faktum att nedfallet av försurande ämnen över enbart i mycketbegränsad omfattning påverkas av ytterligare reduktioner av utsläpp fråninhemska källor. Vi vill därför en en gång understyrka betydelsen avinlernationelll samarbele och harmonisering. Det svenska exemplet är redanstatuerat. anför vidare atl det förhållandel allaktionsplanen är elt beställningsuppdrag med mycket snäv lidplan återspeglas ien kvalitativt ojämn produkt, exempelvis bristfällig samordning mellan olikakapitel och bristande kontroll av en del kvantitativa uppgifter. Den kannärmast karakteriseras som ett försök till sammanfattande rapport övergenomförda, pågående och diskuterade, nya ålgärder. Planens främsta förtjänstligger i en överskådlig beskrivning av uppnådda resultat i form av minskadeutsläpp av svaveldioxid. Sverigeskemiska industrikontor skriver att planen ger en god bild av vad som hittillskunnat uppnås i fråga om atl minska utsläppen av svaveldioxid. Deframålsyftande avsnitten utmärks å andra sidan av en optimism som inte ensbilagorna ger fullgott stöd åt. Kemikontorel menar vidare atl det finns en riskför att planen gmndar en tro på alt del utsläppsminskande arbetet kanfortsättas, utan att kräva väsentliga uppoffringar. konstaterar att skogsindustrin har ettstarkt intresse av att skydda skogen emol luftföroreningar och försurning, såatl den även framgent växer bra och därmed uthålligt kan läcka industrins behovav timmer, massaved och skogsbränsle. SCPF konstaterar vidare atl för ettfortsatt minskat oljeberoende inom massa-och pappersindustrin är de ekonomiskaförutsättningarna redan så goda, att några ytterligare åtgärder inte behövervidtas. Man påpekar också alt skogsindustrin är positiv till en successivbegränsning av emissionerna och en förbättring av luftens kvalitet.Skogsindustrins egna möjligheter att på ett avgörande sätt förbättrasituationen för skogen är emellertid begränsade. Av avgörande betydelse äråtgärder i andra länder. skriver att luftföroreningarna och deraseffekter på skog och mark är för trävamindustrin - liksom Prop.1984/85:127 76 förskogsnäringen i övrigt - en angelägen fråga. En utveckling av skogsskadorna ilinje med vad som synes ske inom de mesl drabbade områdena på kontinentenskulle successivt få allvariiga följder för trävaruindustrin och därmed för enviktig del av svenskt näringsliv. Erfarenheterna från visar också attdel i slor omfattning är den mogna skogen, dvs. den viktigaste råvamkällan försågverken, som försl drabbas. Del är därför naturligt alt man inomsågverksindustrin följer luftföroreningarna och deras effekler med sloruppmärksamhet. Den framlagda aktionsplanen är, enligt vår uppfattning, ettviktigt dokument, i vilkel de samverkande myndigheterna på elt uttömmande sättsammanställt dagens kunskaper och bedömningar. Vi kan i allt väsentligt anslutaoss lill de förslag till ålgärder som framläggs till de delar dessa berörsågverkens verksamhet. ser med tillfredsslällelse påaktionsgmppens insats och på den aktionsplan som föreslås. Verket instämmerockså i stort i de synpunkter och slutsatser som redovisas i slutrapporten. anser att det äruppmuntrande att vidtagna åtgärder synes ha gett positiva resultat ochatt utvecklingen i många avseenden nu ser ut att gå åt rätl håll. Det gör deldesto angelägnare att insatserna verkligen fullföljs. I takt med att vi kommer till rätta med problemeninom landet, blir de internationella försurningsproblem som drabbar oss av alltstörte relativ belydelse.