prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — I övrigt bör medel till de olika åtgärder som administreras avarbetsmarknadsverket anvisas på i huvudsak samma sätt som har skett hittills.På sikt bör samtliga förvaltningskostnader anvisas under myndighetsanslaget.Förvaltningskostnaderna för arbetsmarknadsinstituten bör dock liksom hittillsberäknas för sig. I fortsättningen bör inga nya förvaltningskostnader förarbetsmarknadsverket få belasta andra anslag om inte eller regeringenbestämmer annat. 1985/86 Förslag(l) 1 411 472 000 (11 För /85 har 1 093 003 000kr. anvisats för de gemensamma förvaltningskostnaderna fördelade på de olikaprogram som gäller under budgetåret. Av detta belopp har . innehållits av regeringen i samband med att AMS fr.o.m. ej längre har ansvaret förmottagandet av flyktingar. Under anslaget bestridsutgifterna för arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, exkl. kostnadernaför arbetsmarknadsinstituten. Kostnaderna avser löner m. m. för verksamhetenvid arbetsförmedlingen, länsarbetsnämnderna och AMS. I utgifterna ingårverkets kostnader för planering av hur landets arbetskraft skall utnyttjasunder beredskaps- och krigs-fillstånd. AMS är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är ävenchefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. Chef för AMS ären generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Under AMS ärlänsarbetsnämnderna länsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor. Varje länsarbetsnämnd har ett kansli som bestårav en förmedlingsavdelning, en planeringsavdelning och en administrativavdelning. Arbetet hos länsarbetsnämnden leds av en länsarbetsdirektör. Lokal myndighet för allmännaarbetsmarknadsfrågor är arbetsförmed- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 54 lingen.Landet är indelat i 83 arbetsförmedlingsdislrikt. I varje distrikt finns en arbetsförmedling, som består av etldistriktskonlor med en di-striktsarbetsnämnd och ett antal lokalkontor.Förmedlingsarbetet i ett distrikt leds aven distriktskontorschef. Större förmedlingskontor är uppdelade ikundmottagning samt förmedlings- och utredningssektioner. Beräknadändring 1985/86 -I- 265-1- 1 560(1) -I- 162 381 000 -I- 292 377 000 (-1- 115 163 000) (-f 275 654 000) - 24 878 000 -I- 9 148 000 -4-18 000 000 Fövaltningskostnader 906 981 000(2) (därav lönekostnader) (782 914 000(3) Lokaler 184 996 000 Handledarinsatser för ungdomslag 1 091 947 000(2,4) -I- 187 259000 -I- 319 525 000 (1) Tillskottet av tjänster beror på överföring av lönemedel från andra anslag. (2) Av beloppet avser 460 000 kr.en engångsanvisning. (3) Av beloppet avser 260 000 kr.en engångsanvisning (4) Ytterligare . haranvisats för /85. Dessa medel harinnehållits av regeringen i sambandmed att AMS fr.o.m. ej längre har ansvaret för mottagandet av flyktingar. Sammanställning över totala antalet tjänster, tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad /85 finansierade delsöver de gemensamma förvaltningskostnaderna dels över programanslag kostnad (1 OOO-tal kr.) Fördelning av lönekostnader /84 (l OOO-tal kr.) Gemensairana förvaltningskostnaderArbetsmarknadsutbiIdningFlyktingverksamhet Beredskapsarbeten Ami-organisationenArbetsmarknadsinformation m.fl. Anställda med lönebidrag 815 937 96 279 52 997 300 126 8 839 Prop.1984/85:100 Bilaga 12 55 Pris- och löneomräkning utgör 60,6milj. Huvudförslagetskulle innebära en minskning av medlen för gemensamma förvaltningskostnader med 37,6milj. AMSföreslår att arbetsmarknadsverket under /86 tillförs 200 s. k.rekryteringstjänster för nyanställd personal som skall genomgå gmndutbildning inomverket. Vidare vill AMS ha 65 tjänsterför att klara bemanningen av fasta kontor och filialkontor som skall ersätta ambulationsverksamheten som ett ledi att förbättra förmedlingsserviceni glesbygd. Kostnaden för dessa 265 Ijänster beräknar AMS till 34,7milj. Efter den I januari1985 svarar AMS inte längre för överföring och omhändertagande av flyktingar. AMSbehöver dock även fortsättningsvis disponera resurser för förmedlingsinsalser ochtolkservice till flyktingar. AMS begär 12,1 milj.kr. (+12,1 milj.kr.) för dettaändamål som under innevarande budgetår bestrids över anslaget D2. Vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen finns viss personal för vilka lönekostnaden f. n.belastar programdelen under anslaget B 5.Sysselsättningsskapande åtgärder. Denna personal utför ordinarie arbetsuppgifter och kostnaden bör därför överförastill verkets gemensamma förvaltningskostnader. Denna ändring avser endast enomfördelning mellan anslag/anslagsposter och innebär inte någon utökning av detotala resurserna. Personalutbildning.Fr.o.m /85decentraliseras och förstärks personalutbildningen förall personal inom arbetsförmedlingen. Ny gmndutbildning införs på försökför platsförmedlare och arbetsvägle- dare inom arbetsförmedlingen samtarbetskonsulenter i lag vid . Kurs orter inrättas inom fem utbildningsregioner (Slockholm, , borg, och ). Vidare påbörjasobligatorisk fortbildning av dessa handläggargmpper inom arbetsförmedlingen och av arbetsledare inom förmedlingen. Den nyagmndutbildningen består av en första del som är gemensam för olikapersonalkategorier. Denna del kommer att bedrivas fr. o. m budgelåret 1984/85.Fr.o.m. /86 tillkommer funktionsinriktad utbildning förplatsförmedlare, arbetsvägledare och arbetskonsulenter. I medelsbehovel /86 ingår 2 milj. kr. för den tillfälliga ökning avgmndutbildningen som föranleds av förslaget att AMS tillförs 200 rekryteringstjänster(utbildningstjänster). För det fortsattagenomförandet av serviceprogrammet - med bl.a.decentralisering av beslutsfunktioner,förenkling av arbetsrutiner och införandeav ny arbetsbesparande teknik - behöver under budgetårel 1985/86 en förstärkning göras av chefs- ocharbetsledamtbildningen samt av utbildningen för den administrativapersonalen på alla nivåer inom verket. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 56 serviceprogrammethör även som en viktig del utbildningsinsatser för utveckling av kontakt- och servicefunktionerna gentemot allmänheten. Sammanlagt uppgår medelsbehovet förpersonalutbildning till 21 milj.kr., vilketinnebär en ökning med Smilj.kr. i förhållande till /85. Goda företagskontakter utgör en för utsättning för attarbetsförmedlingen skall nå några resultat. Arbetsför- medlarna hindras frän attbesöka företag i den utsträckning som är nödvändig genom brist på resemedel.Detta är ingenting som går att åt gärda genom omprioriteringar eftersomverkets samlade resurser för admi nistrativa ändamål kraftigt harurholkats under senare är. Anslagsökning arna fill resor och expenser har under 1980-talel hamnat långt under prisnivåerna, såsom dessa registrerats enligt konsumentprisindex. Bristen på resemedel utgör dessutom ettrent adminislrafivt hinder för att förstärka arbetsförmedlingsorganisationen påsådana ställen där särskildapersonalresurser måste sättas in. Andra följder av medelsbristen är attarbetsförmedlingen inte kan använda sig av effektiva metoder för att t. ex. ta hand om arbetslösa ungdomar som skullekunna få arbete utanför hemorten.Förmedlarna kan på gmnd av brist på resemedel inte följa med ungdomarnanär dessa skall besöka arbetsplatser utanför den egna orten. AMS behöver få enbättre överensstämmelse mellan de arbetsmarknadspolitiska instrumenten och deadministrativa resurser som står till förfogande för att instmmenten skallkunna användas. Anslagsnivån bör som minslhöjas med 13milj.kr., varav Smilj.kr. beräknats för resor och 8milj.kr. ADB.För att främja effektiviteten bör verkets allmänna tekniknivå höjas. AMS anser det angeläget att verket har tillgång till modem teknik för administrationen. Deeffektivitetsvinster som härigenom kan uppnås underlättar den pågåendeomfördelningen av resurser från AMS och läns arbetsnämnderna till arbetsförmedlingen. AMS arbetar nu medatt ta fram en samlad plan för all ADB-användning i verket. ser styrelsen övermöjligheterna till att använda tekniskahjälpmedel i betydligt större omfattning än . Som exempel kan tasden nya generation av televäxlar som börjar komma och som kan integreras med interna informations- ochkommunikationssystem. Vad gällerADB-tillämpningen avser AMS att installera länsvis fördelad datorkraft somskall ta hand om befintliga och planerade administrativa system. I genomsnittkommer installationerna att motsvara två datorer per län till vilka omkring tioarbetsplatser med två till fyra skrivare kan anslutas. På så sättkommer driften av alla statistiksystem, den ekonomiska redovisningen och depersonaladministrativa systemen att skötas i AMS egen regi. Installationerna beräknas vara avslutade /86. Enallt större del av skriv- och redigeringsarbetet kommer att ske med Prop.1984/85:100 Bilaga 12 57 hjälp av ordbehandlingsanläggningar. Den nyssnämnda länsvisa datorkraften kommer att ha kapacitet även för ordbehandling.Dämlöver kommer verket att använda mindre, lokala anläggningar. Som komplement tilllänsdatorerna planerar AMS atl använda mikrodatorer för att i så slorutsträckning som möjligt rationalisera smärre rutiner och olika bearbetningar.Minst ell sjuttiotal mikrodatorer kommer att vara i bmk under budgetåret1985/86. I AMS kommande plan fören samlad ADB-strategi integreras den administrativa datorbearbetningen medaf/ADB-systemet, både system-mässigl och maskintekniskt. Den administrativadatorbearbetningen beräknas under /86 kosta 13,8milj. kr., dvs.en ökning med 5,6milj.kr. gentemot den "normaltilldelning" somföreslogs i budgetpropositionen för innevarande budgetår. /86 planeras ell lokaltillskotl med totalt 2700kvm. till enberäknad årshyra av 3,Smilj.kr. AMS planerar under budgetåretlokalförändringar på 38 orter betingade av dels kvalitativa eller kvantitativabrister, dels förstärkning av arbetsförmedlingens kontorsorganisation i desssvagaste delar och dels omvandling av ambulationsverksamheten. Lokalsituationen för 15kontor kan inte lösas pä annat sätt än genom att helt nya lokaler anskaffas. Iytteriigare ett fall kan problemen undanröjas genom ombyggnad, medan i fem fallbehov föreligger av tillförhyming. 16 nya kontor planeras varav fyra nyastadsdelskontor. Vidare planeras 17 ambulationskontor omvandlas tillfilialkontor. Sammanlagt beräknar AMSmedelsbehovet för det totala lokalbeståndet för länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen till lS5,2milj. S. Avskrivningar avfordringar. För /S4 har AMS bemyndigats att under vissafömtsättningar avskriva inom arbetsmarknadsverket uppkomna fordringar fillbelopp ej överstigande . I enlighet medbemyndigandet har under /84 beslut fattats om avskrivningar avfordringar till ett sammanlagt belopp av 4287069,73kr. Avskrivningarna avserfill största delen fordringar på personer som har erhållit län fill egenrörelse och flyktingar. AMS har fått motsvarande bemyndigande för innevarandebudgetår. Sammanfattning.Medelsbehovet för de gemensamma förvaltnings-kostnadema uppgår under budgetåret1985/86 till totalt I 279,2 milj. kr. (-1-187,3 milj. I samband med att AMSstyrelse ijanuari 1984 tog ställning fill det s.k. serviceprogrammet framhöllstyrelsen vikten av att den framtida organisationen anpassas efter deförändringar i verksamheten som föranleds av programmet. Därför skulle enöversyn av AMS organisation genomföras . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 58 AMS har i skrivelseden redovisal den gjorda översynen och hemställt bl.a. atl regeringengodkänner de principer och riktlinjer somligger till gmnd för förslagel tillny organisation av AMS saml all regeringenuppdrar ät AMS atl genomföra den föreslagna organisationen och omfördelningen av resurser. AMS har vidarehemställt atl regeringen ställerlOmilj.kr. tillarbetsmarknadsverkets förfogande för alt klara elt genomförande avorganisationsförändringen på föreslaget sätt. AVD. FÖR EKOMOMI OCH ADMINISTRATION Informations- och utveckl ingsenheten Utgångspunkter förorganisationsförändringen Enligt AMS ärsyftet med organisationsförändringen att understödjaen process mot ökad målstyrning förbättra samordningen inom AMS så att resursernautnyttjas mer effekfivt. Vid arbetet med dessa riktlinjer har detvarit en strävan att så långt möjligt skapaen funktionsinriktad organisation som förbättrar möjligheterna till planering,uppföljning och samordning av verksamheten. Detta är en viktig förutsättning för att kunna frigöraresurser för fältorganisationen i enlighet med intentionerna iserviceprogrammet. 1984/85:100 Bilaga 12 59 Övergången frånregelstyrning till målstyrning är en process som sker gradvis. Det är rörelseinriklningensom är avgörande. En organisationsförändring skulle understödja en sådan process. skall kombineras med en genomtänkt organisationsutveckling somförbättrar fömtsättningarnaför målstyrning. Samordningen molfältet behöver förbättras. Trots de förändringar som har genomförtsunder senare år framförs emellanåt kritik från länsarbetsnämnderna förbristande samordning i planering och direktivgivning från AMS. Samordningenskall förbättras genom klar rollfördelning mellan verksledning ochenheter. Genom all minska detaljstyrningen och öka målstyrningen blir det ökade möjligheteratt i verksledningen samordna allarikllinjer och föreskrifter som går till fältet. Därigenom skall AMS policy bli mera entydig. Arbetsfördelningen mellan verksledning och enheter skallvara: - verksledningen skallhålla samman verksamheten och vara drivkraft i utvecklingen av verksamheten - verksledningenskall ta ställning till verksamhetens inrikining på olika områden på förslag av resp. enhetschef - enhetscheferna skalli ökad utsträckning fatta beslut om löpande ärenden inom ramen för enfastställd policy. Enhetsindelningenbehöver ändras i syfte att både förbättra samordningen mot fältet och samordningen inom AMS. Enheterna är olikastora och har skilda funktioner men de är alla stabsorgan tillverksledningen. Enheterna bör vara lätta att överblicka och lättillgängligaför ledningen. På motsvarande säll bör det vara lätt för fältorganisationen att orientera sig och få kontakt med denkompetens man söker. Indelningen i enheter skall vara sä tydlig som möjligt föralla berörda. Utgångspunkten börvara en funktionell indelning. Arbetsuppgifterna grupperas i enheter efter kompetensoch verksamhetens art. Indelningen skall underlätta samordningen. Likartade frågor bör inteåterkomma i flera enheter utan så långt möjligt samlas i en enhet. Verksamhetermellan vilka det föreligger ett ston behov av samordning bör samlas i en enhet. Enheterna är i daggrupperade i tre avdelningar. Det har två innebörder. Den ena innebördenär att hålla ihop och samordna verksamheten inom resp. avdelning. Den andra innebörden är att man har enbeslutsnivå mellan enhetschef och generaldirektör-överdirektör. Syftet med den nyaorganisationen som ej innehåller avdelningsindelning är dels att begränsaantalet beslutsnivåer så att beslut fattas antingen pä verkslednings- ellerenhetschefsnivå, dels att kunna utnyttja och samordna kompelens inom olika enheteroberoende av avdelningsindelningen. 1984/85:100 Bilaga 12 60 AMS förslag innebär att organisationen får följandeutseende. direktör direktör direktör direktör direktör I verksledningen böringå generaldirektör, överdirektör, förmedlingsdi-reklör, utbildningsdirektör,administrativ direktör och personaldirektör. Överdirektörensvarar i verksledningen för planerings- och utredningsfrågor.Förmedlingsdirektören svarar för platsförmedlings-, väglednings-ochförsäkringsfrågor. Ulbildningsdirektören svarar för utbildningsfrågor och ärsamtidigt chef för utbildningsenheten. Administrative direktören svarar för ekonomi- och intendentur, AU-,informations- och juridiska frågor.Personaldirektören svarar för personal- och personalutbildningsfrågoroch är chef för personalenheten. Genomförändringarna i verksledningens organisation får platsförmedlings-, väglednings-och utbildningsfrågorna en starkare position i verksledningens arbete. Somtidigare framhållits är det av särskild vikt att dessa frågor samordnas.De berör direkt den operativa serviceverksamheten ute på fältet. Ävenpersonalfrågorna får genom den nya organisationen en mer markerad ställning i verksledningen. 1 samband medarbetet med riktlinjema för en omorganisation av har gjortsen bedömning av resursbehovet . Den föreslagnaomorganisationen skapar fömtsättningar för ett effektivare resursutnyttjande.Omorganisationen av verksledningen, den nya enhetsindelningen och den föreslagnasammankopplingen mellan verksledning och enheter medför sammantaget eneffektivare organisation. Det ger samordningsvinster och medför mindre behov avpersonal. En ökad målstyrning medför en förändringi arbetsuppgifterna inom AMS.Resursåtgången för handläggning av löpande ärenden minskar. 1984/85:100 Bilaga 12 61 samma gäller resursåtgången för arbetet med all utformaregler och föreskrifter. Inom områdena planering, uppföljning och ulveckling däremot ställermålstyrningen krav på betydande resurser både i fråga om antal och kompetens. Detgäller bl.a. resurser inom fackenheterna för ett ökat engagemang i personalutbildning och i löpandeuppföljning av verksamheten påfältet. Sammantaget medför en ökad målstyrning en kvantitativ minskningav resursbehovet inom . Det bedöms dessutomvara möjligt att frigöra resurser under loppet av en ireårsperiodgenom effektiviserad ärendehandläggning, ulveckling av administrafiva mtiner och införande av nyteknik. Antalet tjänstervid AMS har minskat i samband med neddragningarna under senare år.Dessa neddragningar för verkel har till betydande del fått bäras av AMS centralt. Detvä budgetåren 1982/83 och 1983/84 uppgick neddragningen till 55 tjänster. Dennaresursminskning har varit möjlig bl.a. genom decentralisering och genomrationaliseringar. Dessutom har vissa verksamheter förts över till annanhuvudman, t. ex. vapenfriverksamheten, lokaliserings- ochinvesteringsfondsverksamheten. Dessa överföringar har sedan är 1980 medfört en minskning med121 tjänster vid . Antalet årstjänster vid AMS per uppgick till689. Den föreslagna organisationsförändringen innebär ett resursbehov i antal årstjänsterpå 515-535 . Om man från denna summa avräknarblankettförrådet i och tryckeri, samt och specialinriktadförmedling, kommer den centrala administrationen att uppgå till 475495 årstjänster. Sammanfattningsvisinnebär detta att antalet årstjänster vid reduceras från ca 860 är1980 till 1987 genom överföringar till annan myndighet, rationaliseringar ochomfördelningar till fältorganisationen. Skall det vara möjligt att med olikapersonaladministrativa åtgärder (inkl.personalutbildning) klara omställningen av AMS såväl kvantitativt somkvalitativt fordras utökade medel för omställningsätgärder. AMS har beräknat att behovet inledningsvis uppgår tillminst 5 milj. kr. I rikfiinjerna för en omorganisation av AMS kansliförutsätts rationaliseringsinsatser bl. a. ifräga om kontorsproduktion. Utöver utbildningsinsatser krävs således en uppmstning vad gäller skrivutmstning ochandra typer av hjälpmedel. Arbetet med att utveckla kontorsproduktion ochadministration måste också riktas motlänsarbetsnämndema. Delegering av uppgifter och ett bredare ansvar för verketsoperativa verksamhet fömtsätter att nämnderna kan förstärkas medresurser för kanslifunktioner. Medelsbehovet för i första hand investeringar i sådan utmstning har uppskattats till 5milj.kr., varav knappt hälften eller2,4milj. Medlen bör även kunna användas till stödinsatser i form av administrafiva utvecklingsinsatseri vid bemärkelse. Den nya organisationen bör gälla fr. o. m. den 1 juli1985. prop.1984/85:100 Bilaga 12 62 Innan jag går in påmin medelsberäkning för /S6 vill jag ta upp AMS förslag tillöversyn av styrelsens kansli. och statskontoret har var för sig den 14november 1984 yttrat sig över förslaget. ansluter sig i fråga om det konkretaorganisalionsförsla-get till de tankegångar som ligger bakom förslaget.Kommittén har däremot inte tagitställning till förslagets olikaenskildheter. Statskontoret föreslär att även ett avdelningsindelalaltemativ utvecklas och ställs mot den föreslagnaorganisationsstmkturen innan slutlig ställning tas och atl genomförandet intebör forceras i den takt som föreslås. Statskontoret kan vidare inte tillstyrka att frigjorda resurser isin helhel tillgodogörs inom arbetsmarknadsverket. Statsmakternasgenerella besparingskrav bör avräknasliksom de särskilda resurser som krävs för personaladminislrativa åtgärder i samband med omfördelningen av personalfrån AMS centralt lill andra delar avorganisationen. Mot bakgmnd av regeringens decentraliseringsuppdrag till vissa myndigheter, däriblandarbetsmarknadsverket, anser statskontoret att förslaget börkompletteras med en översiktlig plan somvisar hur fördelningsbara resurser skall spridas i linjeorganisationen. Ikompletteringspropositionen (prop. 1983/S4: 150 bil. 4) redogjorde jag för innehållet iserviceprogrammel och uttryckte mitt stöd för detta. Regeringens ambition äratt stärka arbetsUnjen inom arbetsmarknadspolifiken och serviceprogrammetligger helt i linje med detta. Enligt min mening är det för att denna politikskall lyckas väsentligt atl organisationen bakom arbetsförmedlingen är utformadoch fungerar som ett stöd för förmedlingens behov. Det är verksamheten vidförmedlingen som skall bestämma organisationens utformning. Jag anser att förslaget lillomorganisation av utgår ifrån dessa fömtsättningar och pä ett bättresätt än vad som gäller tillgodoser arbetsförmedlingens behov. Jag hälsar med tillfredsställelseplanerna pä att omfördela resurser från den centrala administrationen tillfältet. Det är av utomordentlig vikt atl nu snabbi anpassas tillde värderingar som ligger bakom serviceprogrammet och regeringens ambition att främja arbetslinjen.AMS-kommittén som bl.a. har tilluppgift att se över styrelsens organisation, har också anslufit sig till detankegångar som ligger bakom organisationsförslaget. Mol bakgrund härav tillstyrker jag de rikfiinjer som utgörgmnden för omorganisationen av AMSkansli och atl omorganisationen får genomföras pä i huvudsak det sättsom AMS har föreslagit med verkan fr.o.m. . Det är dock angeläget att AMS i det fortsatta arbetetanalyserar de oklarheter och problem i samband med omorganisationen somstatskontoret har pekat på. Om det fortsatta arbetet leder till förslag till förändringar bör de kunna genomförasskyndsamt. Av detta skäl och för att snabbt kunna göra nödvändigaanpassningar av till ändrade förhållanden pä arbetsmarknadenbör det i fortsättningen ankomma på regeringen att be- 1984/85:100 Bilaga 12 63 sluta om sådana anpassningar i styrelsens organisatoriskautformning. Jag kan inte tillstyrka att särskilda medel avsätts för denföreslagna omorganisationen. Kostnaderna härför bör enligt min meningbestridas inom ramen för deordinarie förvaltningskostnaderna. Även omarbetslösheten har minskat under det senasle året ligger den ändå på en alltförhög nivå. Behovet av olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer därför ävenunder nästa budgetår att vara slort. Arbetsförmedlingen intar en central roll förgenomförandet av de arbelsmarknadspoliliska insatser som Jag kommer attföreslå. För att dessa satsningar skall lyckas är det viktigt att förmedlingenfungerar väl och att en hög beredskapkan upprätthållas. Den inriktning av förmedlingens insatser, som har inletts, mol att bättre kunna mötanyrekryteringen inom näringslivet och därmed också de sökande bör fullföljas.Förstärkningen av arbetsförmedlingens resurser genom omfördelning av befintligapersonalresurser från central och regional administration tillförmedlingen bör likaså fortsätta. Som har framgått avmin redogörelse är arbetsmarknadsverket inne i en framätsyftandeomvandlingsprocess. Det är i detta läge viktigt att verkel gesförutsättningar för en långsiktig planering, men också all resurser ställs till förfogande. Även för nästabudgetår bör medel således avsättas utöver huvudförslaget förarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Jag förordar atl anslagel tillförs 27,7milj. för detta ändamål. Tillskottet har finansierats genom neddragningarpå andra anslag. Härigenom tillförsäkras verkel en intakt bemanning.Jag är däremot inte beredd att tillstyrka den personalökning som AMS har begärt.