prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — anser att kraftfullt samhälleligt stödkrävs för bl.a. prototyp- och demonslrationsanläggningar för altenergisparplanen skall kunna genomföras. 1984/85:120 431 Förslagetom att införa ell inlroduklionsslöd i syfte att skapa marknader för ny teknikhar mött blandad kritik. I de fall kortsiktiga åtgärder som direkt påverkar marknaden för utmstningbedöms angelägna frän energipoliliska ulgångspunkler är det av synnerligen storvikt all de ligger i linje med den i energihushållningsplanen annonseradelångsiktiga politiken. är inte övertygas om att ettinförandestöd skall gälla jusl de tre angivna områdena (värmepumpar, solvärme,energilager). Statsmakterna bör i förväg klart ange "spelreglerna"för ett införandestöd både vad gäller inriktning, omfattning och utsträckningi tiden och därvid beakta de induslripolitiska effekterna. Länsstyrelseni anser alt om införandet ska få större genomslag krävs attdetta samordnas med andra stöd/restriktioner som finns på energiområdet. VUhelminakommun anser att lånemöjligheterna måsle förbättras så att initialskedetunderlättas i fråga om installationer med ny teknik. framhåller atl introduktionsskedet för värmepumptekniken ännu inteär passerat. VatlenfaUanser att trots risken med att marknadsinförandet av små värmepumpar temporärtbegränsas om nuvarande stöd avvecklas, bör detta ske. Den skärpta konkurrensenmot andra uppvärmningssystem skulle bidra lill en stmkturrafionalisering avvärmepumpbranschen, och lägre priser genom längre serier. menar att subvenlioner eller särskilda finansieringsvägar lillåtgärder som i huvudsak kan vänlas vara lönsamma bör försvinna. Inte heller böråtgärder i form av utvecklad men ej konkurrenskraftig leknik erhålla stöd. Swedisolanser att marknadsinförande av ny energiteknik - värmepumpar - inte börsubventioneras. 2.8.6 Ekonomisktstöd sysselsättningsfrämjande syfte AMSanför bl.a. följande. Energibesparande åtgärder i kombination med reparationoch ombyggnad utgör enligt rådet en viss kompensation för den minskadesysselsättningen i nyproduktionen. Denna sysselsättningsminskning har drabbatfrämst byggnadsarbetarna i skogslänen. Styrelsen delar därför rådelsuppfattning att det kan vara motiverat att från arbetsmarknadspolitisksynpunkt tidigarelägga sådana arbelen i områden med hög byggarbetslöshet ochsamtidigt åstadkomma väsentliga energibesparingar. Styrelsen vill därförunderstryka vikten av att ett energisparstöd ges en sådan allmän utformning attenergisparinvesieringar kan stimuleras i konjukturlägen då förstärkning avsysselsättningen är påkallad. Vilhelminakommun anser alt lån och bidragsmöligheter måste ses över i första hand när detgäller offentliga byggnader och lokaler. Prop.1984/85:120 432 en skulle enligt kommunens mening kunna förbättras inombyggsektorn om någon form av stöd infördes. , som menar atl generella direktabidrag bör avskaffas , anser att man bör behålla möjlighelen all i vissaregioner och under viss lid lämna statliga bidrag till energisparålgärder föralt kunna stimulera sysselsättningen. 2.8.7 Energiskatter - skatter - taxor - priser SIND menar att energibeskattningen bör vara det viktigastestyrmedlet. Marknaden bör i huvudsak styras med energipriserna och endasl isärskilt motiverade fall med direkla marknadsingrepp, lyp införandeslöd. Del enligt uppfallning bästa styrmedlet ifortsättningen är prisel på energi. Del är med delta som den långsiktigaenergisnåla samhällsstrukturen kan byggas upp. 1 priset inkluderar vi skatter.Kommunernas planering är vidare elt slyrmedel som om det hanteras på rält sättkan bli effektivt. Fömtsättningen är då atl den tvisl som så ofta uppstårmellan produktion och sparande kan lösas så atl inte konsumenterna måste betalaför förvuxna Qärrvärme verk. vill mycket bestämt avvisaförslaget om slyr-medelsskalt eftersom del drastiskt hämmar den svenskaindustrins konkurrenskraft. I stället bör snarasl en avveckling av dennuvarande för svensk induslri konkurrenshämmande energibeskattningen komma tillstånd och den framtida energibeskattningen i stället hell ske inom ramen förmervärdeskatten. Statens provningsanslalt anför. I anslutning lill attnormer alltmer formuleras som funktionskrav får typgodkännanderegler ochexempel på godtagbara lösningar ökad betydelse som hjälpmedel både vid lokala myndighelersgranskning men också för utveckling av produkters funktion och konstruktioninom energiområdet. Provningsanstalten vill understryka vikten av en välfungerande typprovnings- och typgodkännandeverksamhet. Forskning ochutveckling i anslutning till framtagande av typprov-ningsmetoder och lypgodkännandereglerkommer i de flesta fall tillverkarna tillgodo i form av ökad kunskap. Industrigruppen för lätt byggeri anför att en fortsattutveckling av planverkets typgodkännandeverksamhet kan underlätta arbetet förmånga parter. 2.8.9 Svensk byggnorm (SBN) i län kan bekräfta attdet är mycket vanligt i småhusärenden att de lånefillägg som ges för bättreisolering utnyttjas för att öka isoleringsQockleken utöver byggnormen. i anför bl.a. följande.Planverket 1984/85:120 433 harförsökt bedöma effeklerna av verkets styrmedel och konstaterar alt det är svårtatt bedöma i vilken utsträckning normkrav styr eller påverkar utvecklingen.Länsbostadsnämnden vill i detta sammanhang endast framhålla viklen av alt normkravfinns för att garanlera en miniminivå. Att andra slyrmedel, l. ex. ekonomiska,leder till atl normkravet ofta överträffas, innebär inte att kanundvaras. Liknande synpunkter framförs av länsbostadsnämnden I länsom anser atl elt skäl till atl normera bör bibehållas är att de ekonomiskastyrmedlen dels ändras mycket ofta och därför kan tänkas blimindre effektiva, dels inte läcker alla typer av byggnader. finner atl krav i SBN är en viklig förutsättning för atl nya byggnaderskall bli energisnåla och förhindra alt negaliva bieffekter av energisparandeluppkommer. Ökade resurser kommer alt behöva sättas in för framtagning avproduktregler för förlillverkade produkter som kan typgodkännas. Imycket stor utsträckning är krav i SBN tillämpliga både vid ny- och ombyggnad.Speciellt gäller detta bestämmelser som syftar till hälsoskydd, miljöskydd ochförebyggande byggskador. En konsekvens kan dock vara atl bygglov förombyggnadsåtgärder kan fordras i något större utsträckning än f n. Planverketerinrar om att det har framfört att bygglov borde krävas vid ändringav uppvärmningssystem. Planverketanser vidare atl ulredningen alltför summariskt behandlat byggnormernas effektpä energisparandet. SBN har bidragit till att minska energianvändningen i nyabyggnader med i bostäder och mer än så i lokaler. Härtillkommer den informativa verkan av normerna, som klarare än något annatstyrmedel förmedlar regerings och riksdags beslutsamhet alt spara energi inybyggnad. Vidare har normerna utgjort upplaget för den hävstång sombostadsstyrelsen använt för all med finansiellt slöd höja husens energistalus ide vikligasle egenskaperna som föreskrivs i SBN. Planverkelanser att föreskrifter i SBN (PBL) i form av funkUonskrav för begränsning avenergibehovet hos nya byggnader är del effektivaste styrmedlet för allåstadkomma mycket energisnåla nya byggnader utan onödig detaljreglering. Länsstyrelseni anser det angeläget att statens planverksenergihushållningsnormer i SBN, där krav på utformningen i energibesparandesyfte anges, förnyas i takt med och anpassas till energiforskningens rön. menar att en framtida byggnorm, som anger lägstagodtagbara nivå, kan behövas för att bl.a. hindra illojal konkurrens medkortsiktigt, billigare produkter. Den fyller också ett behov som referens, bl.a. för att beskriva produkternas egenskaper. får inte vara så detaljeradsom dagens, då det kan verka hämmande på produktionsutvecklingen. Den bör istället inriktas på byggnadens toiala energiförbrukning. 1984/85:120 434 Energihushållningeni byggnader får inte heller forceras genom högt ställda normkrav. Tekniska lösningari byggnader behöver lång utvecklings- och prövningstid för alt man skall hinnaupptäcka och förebygga oförutsedda brisler i konstmklionerna ellerbiverkningar, såsom fukt och frost i ylterskalet, ohälsosam inomhusmiljö o. dyl. EnligtNäringslivets byggnadsdelegation är det i första hand ekonomin som ska styra energihushållningsålgärdernasomfattning och inriktning och inte samhället i form av planverk ochbyggnadsnämnder. Av detlaföljer att det egentligen inle längre behövs några beslämmelser ibyggnadslagen/byggnadsstadgan eller offentliga byggnormer om energihushållningsåtgärder.Nuvarande krångliga och detaljerade kapilel (främsl kapitel 39 och delar avkapitlen 35 och 45) om energi i SBN 1980 bör alltså kunna utmönstras. Deoptimala energihushållnings- och ROT-åtgärderna för befintliga byggnader ärinte lika för alla byggnader. Varje byggnad är unik. Detta gaktum är ett tungtvägande skäl för att det, åtminstone när del gäller åtgärder i det befintligabyggnadsbeståndet, inte ska finnas några centralt utformade och generelllgällande energihushållningsnormer. Det torde inte finnas någon som harkompetens att formulera sädana generellt gällande regler som är entydiga ochmeningsfulla. medför centralt ulformade detaljeradebyggregler en tendens till minskat utnyttjande av den byggandes egna kompetensoch ansvarskänsla. Det finns en risk för atl känslan "Gör jag bara som detstår i Svensk byggnorm, så blir allt bra" sprider sig, varvid riskema för byggskadoroch olämpligl ulformade byggnader (t. ex. små fönsterylor) ökar. Riksanlikvarieämbelelanser alt i avvaktan på att ett varsamhetskrav vid bostadsförbättring införs ibyggnadsstadgan i samband med att den nya träder i kraftbör ett klart motivutlalande för varsamhetskravet införas i en ny energihushållningsplan. 3 Sammanställning av remissyttranden avseende den nya teknikens möjligheter Efterremiss har yttrande över BFR:s rapport (G26:1984) Energi 85 -energianvändning ibebyggelse avgetts till industridepartementet vad avser den nya teknikensmöjligheter (dvs. avsnitten 1 -4, 8-14 samt de delar av avsnitt 15 och 16 somavser Sol 85-programmet). Yttrande har avgetls av fortiflkationsförvaltningen,överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), meteorologiska och hydrologiskainstitut (), , , statensnaturvårdsverk, (), , Sverigesgeologiska undersökning (SGU), Prop.1984/85:120 435 statensenergiverk, energiforskningsnämnden (Efn), , styrelsenför teknisk utveckling (STU), statens provningsanstalt, (), (), (),statens industriverk (SIND), tekniska högskolan i (KTH) - sombifogar yttranden från arbetsenheten för energihushållning i byggnader samtinstitutionerna för kemisk teknologi och för fysikalisk kemi -, Lundsuniversitet (LTH) som bifogar yttranden från sektionsstyrelserna vidsektionerna för väg- och vattenbyggnad resp. arkitektur, () som bifogar yttrande frän energilekniskt cenlmm (ETC),forskningsrådsnämnden som yttrar sig över betänkandena (SOU 1984:61) I ställetför kärnkraft, (SOU 1984:76) Samordnad kärnavfallshantering, ochdepartementspromemorian (Ds UD 1984:5) Fusionsenergi - forskningssamarbete medEG i samma yttrande. (), Föreningen , , , kommun,, , . kommun.Filipstads kommun, Åre kommun. , Näringslivets Byggnadsdelegation(NBD), Riksförbundet Energileverantörerna (REL), somyttrar sig över rapporten (1984:2) Energihushållningsprogrammets effekter isamma yttrande. , () som yttrar sig över rapporten (1984:2)Energihushållningsprogrammets effekter i samma yttrande och i övrigl hänvisartill yttrande från NBD, , Svenska kommunförbundet.Svenska Kraftverksföreningen, , (), (),Sveriges Energiföreningars , ,som yttrar sig över rapportenEnergihushållningsprogrammets effekter i samma yttrande och i övrigt anslulersig till yttrande från NBD och . Dämtöverhar , statens planverk, statens institut förföretagsutveckling (SIFU), Föreningen , , kommun, , kommun och Vilhelminakommun avgett yttranden till som i viss utsträckning berörden nu aktuella delen av BFR:s rapport. Av denna orsak inbegrips således ävendelar av dessa yttranden i föreliggande remissammanställning. 3.2Beskrivning av den tekniska utvecklingen Flertaletremissinstanser anser att rapporten ger en värdefull och lättillgängligbeskrivning av kunskapsläget och den tekniska utvecklingen inom värmepumps- ochsolvärmeområdet. Enligt uppfattning utgör rapporten vad gällerde tekniska frågorna en värdefull och i olika sammanhang användbardokumentation. 29 1984/85. 1984/85:120 436 Svenskakommunförbundel anser att rapporten på etl överskådligt sätt redovisarresultaten från etl omfattande utrednings- och ulvecklingsarbete. Rapportenger en sammanfattande och nära nog hehäckande bild av de senaste årensutveckling inom viktiga delar av energiområdet. Kristianstadskommun har funnit rapporten vara en värdefull sammanställning av kändteknik och dess tillämpning som kan tjäna som vägledning för beslut på allanivåer. bedömning är BFR:s förslag väl ägnade att främja enönskvärd utveckling inom området. Statensprovningsanstalt vill särskilt framhålla alt utvärderingen genom sättet attbearbeta och redovisa uppdragen med stor vikl på samordning ger en god samladbild av energianvändningssituationen i bebyggelsen. Avvikandebedömningar görs på vissa punkter av ett antal remissinstanser. Bl.a. anserstatens energiverk atl BFR överskattat potentialen för frånluftsvärmepumpar. STUinvänder mot beskrivningen att värmepumpens användning inom industrin för lågtemperaturvärmeskulle ha försummats. kommun framför kritik mot BFR:s beskrivning av dennya teknikens ekonomiska konkurrenskraft och funktion, i synnerhet vad avservärmepumpar. Man framhåller att flera studier i kommunen och erfarenheter frånverkliga anläggningar mycket klart visar att många vär-mepumpfillämpningar harstora driftproblem och bl.a. därför får dålig lönsamhet. påpekar att introdukfionenav värmepumpstekniken inte alllid har gått problemfritt. ,och anser att rapporten har enöverdriven filltro till värmepumpars förmåga att konkurrera med andraalternativ för byggnadsuppvärmning. Vidare vänder Svenska Värmeverksföreningenoch REL sig mot beskrivningen atl "värmepumpar i eller nära huset i regelger lägre energikostnader än värmepumpar i Qärrvärmenät". REL anser detockså tveksamt all förutsättningarna för värmelager är goda. Äveninstitutionerna för kemisk teknologi och fysikalisk kemi, KTH framför kritik molBFR's beskrivning av den tekniska utvecklingen inom värmelagringsområdel. Mananser att aspekten säsongsvärmelager överbetonats, på bekostnad av termokemiskenergilagring. Vidare framhålls atl sambandet mellan termokemisk energilagringoch absorpfionsvärmepum-par dåligt framgår av rapporten. CTH har genomfört enutförlig granskning av rapporten och bifogaren rad detaljanmärkningar avteknisk natur. CTH drar slutsatsen att många av de påtalade bristema har sin gmndi Udsbrist vid framlagningen av rapporten, som därför inte speglar underlagetsomfattning och kvalitet. Detta fyller höga anspråk på djup och bredd. Del hadeanför CTH t. ex. varit värdefullt om man lyft fram och tagit ställning tillbåde de gemensamma slutsatser och de åsiktsbrytningar som onekligen måstefinnas. Man spårar i stället en tendens till en allmänt utslätandeteknikbeskrivning. 1984/85:120 437 Ävenom flertalet remissinstanser inte har några anmärkningar mot BFR:s beskrivningav den nya teknikens utveckling anser man i många fall att vissa aspekter intebehandlats i tillräcklig oinfatlning i rapporten. Detta gäller exempelvis deekonomiska kalkylerna där kritik framförs av , bosladsstyrelsen,STU, RRV, KTH, CTH och IVA. ,SIB och LTH saknar en analys av möjlighetema till passivt solvärmeutnyUjandeoch av lokalklimalets inflytande över energianvändningen. En utförligarebeskrivning av den nya teknikens konsekvenser för de boende önskas avkonsumentverket, statens provningsanstall, SIB, CTH och . Ävenom Sol 85-programmet endast omfattat solvärme, värmelagring ochvärmepumpsteknik anser vissa remissinstanser alt även annan ny teknik bordebehandlats i jämförande syfte. Detta gäller bl. a. trädbränslen (KTH, Ljungbykommun. ), gas (LTH, ) och processvärme(kommun). , Efn, SIB och forskningsrådsnämnden saknar en utvärdering av olikastyrmedels effekter och en beskrivning av olika aktörers inflytande överutvecklingen. CTH anser att rapporten skulle vunnit på en kritisk, ingåendegranskning av hittillsvarande forskning och en diskussion av tidigaremålformuleringar och hur de uppfyllts. Liknandesynpunkter framförs av Efn som efterlyser en analys av ge-nomslagskraflen avolika slag av FoU-insatser och av effeklerna av det av BFR administrerade FoU-stödet. Envidare diskussion kring avvägningen mellan energihushållningsåtgärder ochtillförselåtgärder efterlyses av bl.a. RRV, byggnadssryrelsen och Svenska kommunförbundel.Värmepumpsteknikens och övrig eluppvärmnings inflytande över den framtidaelanvändningen borde enligt CTH, LTH och ha belysts ytteriigare.Här borde också olika alternativ till eldrift enligt CTH diskuteratsytterligare. Bland de övriga aspekter som remissinstanserna önskat enutförligare beskrivning av märks den nya teknikens sysselsättningseffekter(AMS) och effekter på kulturhistoriskt värdefulla byggnader (riksantik\'arieämbetet). Enfråga som tas upp i Energi 85 och som i mycket hög grad uppmärksammats av remissinstansemaär risken för konflikter mellan utbyggd Qärrvärme och användning av värmepumparoch annan energibesparande teknik. Alt sådana konflikter kan uppstå poängterasav bl. a. fortifikations-förvaltningen, , statensprovningsanstalt, KTH, IVA, Föreningen Energirådgivare, kommun, NBDoch Sveriges Energiföreningars . RRV och SIB anser att dennafråga borde ägnats större uppmärksamhet i rapporten. SIB anför att "i denmån som konflikter uppstår beroende på att parterna helt enkelt har olikaintressen kan detta knappast lösas med planer. En huvudfråga är i vad mån Prop.1984/85:120 438 del finns konflikter och suboptimemingar som inte baraberor av informationsbrist. I BFR:s rapport diskuteras inte della. Där fömtsättsatt planering och samordning löser problemen". All ett fortsatt energisparande delvis kommit att stä istrid med värmeplanema i elt antal kommuner poängleras särskilt av och i vars yttrande SBEF och Induslriförbundinstämmer. å andra sidan anser atl Qärrvärmen inte givits enallsidig belysning i Energi 85. I Energi 85 betonas behovet av att temperaturniväerna i vårmedistribu-tionssystemensänks. I detta sammanhang påpekar följande. "En sänkning av medeltemperaturen i ett värmesystemär möjlig på grund av överdimensioneringen och den minskning av effeklbehovetsom uppstår till följd av energisparåtgärder. En och samma medeltemperatur kanemellertid uppnäs med olika lemperaturfall mellan fram- och returledning ochdärmed sammanhängande olika flöden. Etl lilel lemperaturfall svarar därvid motett stort flöde och ett stort temperaturfall mot ett litel flöde. Det senare allernativetär enligt att föredra. Även om detta system utnyttjar en högre framledningstemperalurär det ändå på grund av den lägre returtemperaturen ett lågtemperalursystem.Detta framgår inte alltid utan ofta förknippar man ett lågtemperalursystemenbart med en låg framledningstemperalur vilket således inte är helt kortekt." I likhet med BFR betonar etl stort antal remissinstanserbehovet av utbildning, information och rådgivning vad avser nyauppvärmningssystem och energihushållningsålgärder. Att utbildningsbehovet ärstort i synnerhet för personal som sysslar med drift och underhåll avuppvärmnings- och ventilationsanläggningar poängteras av bl.a. statensprovningsanstalt, kommun, kommun. framhåller i detla sammanhang följande: "Vivill passa på att ytterligare understryka påpekandet i NBD:s yttrande om atldet är synnerligen angeläget atl rådgivning och information ges av personer medhög och adekval kompetens. Här besitter exempelvis ingenjörskonsulter ettmycket brett kunnande som bättre borde tillvaratas. Del vore därför olyckligtom kommunens energirådgivare favoriserades genom särskilda åtgärder i ställetför att konkurrens på lika villkor fick råda." betonar behovet av efterutbildning inom energiområdetför arkitekter. och anser atl BFR nu börprioritera arbetet med att få ut sina kunskaper till beslutsfattare och byggbranschensanställda. För att öka tillgängligheten av fort- och vidareutbildning börenligt SIFU ekonomiskt stöd till energiutbildning utgå även fortsättningsvis.Tidaholms kommun föreslår att man bygger upp regionala informationssystem, typ Bygginfo,som med jämna mellanmm kan lämna information kommunvis. Prop.1984/85:120 439 1 samband med kravet på utbildningsinsatser tar statensenergiverk, slatens provningsansiaU och HSB upp behovet av leknisk utvärderingoch provning. Statens provningsanstall anför alt teknisk utvärdering och provningav produkter och system är en avgörande faklor för utveckling och introduktionav ny teknik eller teknik i nya fillämpningar. Behovet av insatser förmetodutveckling och provningsresurser bör därför beaktas yllerligare. Särskiltstöd för provning i såväl utvecklings- som inlroduk-Uonsskede bör övervägas.Insatserna måste omfatta såväl energiteknisk som annan relevant utvärderinginom l.ex. beständighet, miljö och olika bieffekter. Detta gäller särskilt förny leknik och i ROT-tillämpningar. framhåller betydelsen avatt åtgärder vidtas för atl garantera att energisparålgärderna genomförs påett yrkesmässigt sätt. En uppföljning av de miljöproblem och hälsoeffekter somkan uppstå i samband med tillämpning av nya byggmetoder och nya tekniska systemefterlyser , , statens energiverk, statensprovningsanslalt, SIB, Föreningen , Göteborgskommun, kommun och . Kostnaden för dessaundersökningar bör enligt i sin helhet integreras i detprogram där teknikutvecklingen las fram. Som exempel på frågor som börbehandlas nämns framtagande av andra arbetsmedier än freon och mindre giftiga korrosionsinhibitoreroch köldbärarvätskor, samt begränsning av buller från framför allt uteluftvärmepumpar.Även andra exempel på miljöproblem som bör ägnas större uppmärksamhet ges avremissinstanserna såsom förekomst av mögel och radon samt effekter på inomhusklimatetbl. a. vid passivt solvärmeutnyttjande. SCB konstaterar atl nya uppvärmningssyslem och ny teknikuppenbart torde komma att få en snabbt växande betydelse i landets energiförsörjning.Mol denna bakgmnd måste del bedömas vara av avgörande vikt att på ett tidigtstadium fånga upp dessa nya företeelser i den stafistiska informationen. SGU framhåller att borrning för bergvärmesystem bör varaanmälnings-pliktig. Etl flertal remissinstanser poängterarenergiprisutvecklingens inflytande över den nya teknikens möjligheter, isynnerhet elprisulvecklingen. Exempelvis anför Åre kommun att "enavgörande faktor i det korta perspektivet är hur statsmakterna hanterar priserpå el i förhållande andra energislag. För att kunna planera för kombinalionerav energilösningar i ell längre perspektiv som sägs i "Energi 85" ärdet ett krav, alt nu avger realistiska kalkyler på kortoch lång sikl för såväl vattenkrafts- som kämkraftsbaserad el. Alternativaenergislag måste kunna produceras till gentemot elkraft konkurrenskraftigapriser. Detta innebär att de ahemativa energislagen kan behöva statligt stöd iutbyggnadsskedet." 1984/85:120 440 framhåller att den faktor som enligt Sol 85-simuleringarnadominerar systemkostnaden och utgör skillnaden mellan alternativen ärenergipriset. konslateras i modellen att ett omotiverat höglenergipris ej märkbart sänker totala energianvändningen. Förbundet drar häravföljande slutsats. "Politiska handlingsprogram som höjer energipriserna ienergihushållande syfte från ett redan högl kostnadsläge har tydligen fögaenergihushållningseffekter. Prishöjningsmotivet är uteslutande av statsfinansielllintresse. Detta förhållande har förbundet framhållit vid åtskilliga tillfallenoch Sol 85-modellen bekräftar denna slutsals." 3.5Fortsatta forskningsinsatser inom områdena solvärme, värmelagring ochvärmepumpar Avde remissinslanser som yttrat sig i frågan anser en majoritet att BFR:s ansökanom utökade resurser inom forskningsområdet inle bör bifallas.