prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — anser attde ändringar som föreslås kan medföra negativa konsekvenser av sådan art alt ennoggrann ulredning av frågan är påkallad. är självfallet beredd atlmedverka vid en sådan problemanalys. ----- Det är------- av stor betydelse alt risken försammanblandning av priserna i regleringssystemet med de tänktamarknadspriserna undviks och atl ifrågavarande marknadspriser inle sätts så altdet nuvarande prisregleringsystemet inte kan upprätthållas. :-- det------- föreslås attJordbruksnämnden och ser över förstahandsmotlagningen i syfteatt minska antalet mottagare. KF har i och för sig ingenting att erinra häremotmen får påpeka att koncentrationen är hög redan . För detandra föresläs en ändring av reglerna för lägstapriserna. KF får framhållaalt hilhörande frågor f.n. är föremål för granskning inom . Slutligen föreslås inrättandet av en prisdelegalion medrepresentanter för fisket, vilken skulle fastställa marknadspriserna för allfisk och även kunna vidta fångstbegränsningar. KF avstyrker detta förslag bl.a.därför atl en sådan prisdelegation inte skulle kunna fungera inom ramen för detnuvarande normprissyslemet. : Fisk är en färskvara med mycketbegrän sad hållbarhet, vilket i sin tur motiverar förhållandevis många förstahands mottagare. Den mindre mottagaren fyller ocksä en slor funktion för den enskilde fiskaren på den mindre orten. Vi förslår den allmänna oron för svenskt fiske men kaninte instämma i att sanering av förstahandsmottagningen är den absolutviktigaste frågan att lösa. Problemet är istället av internationell karaktäroch löses varken av cenlral försäljningsorganisation eller enskild förstahandsmottagare.En fiexiblare prissättning av jordbruksnämnden eller , vore kanskeen lösning. ----- Vi vill-------- påpeka, att auktionerna är bland demottagare som är effektivast och som kostar regleringsekonomin minstpengar. Vi vill slutligen------- framföra att del är viktigt attde fastställda bestämmelserna följs och att detta noggrant kontrollerasav de berörda myndigheterna. ----- Vad beiräffar lägsla prisel skulle vi vilja föreslåatt man ändrar 1984/85:143 10? Vi menar att lägsta priset bör vara del pris fiskarenfår betalt för sin vara exklusive isning. lådor, transport och övrigaadminislralionskoslnader. Elt sådani förslag skulle innebära all fiskarenverkligen vet vad han fär beiall för sin fisk och alt förstahandsmoltagarna gesmöjlighel till konkurrens på lika villkor. Detta bör samiidigi leda lill enslörre effektivitet bland förstahandsmoilagarna. ---- anservi del ej lämpligl med en gemensam försäljningsorganislion. Alt föreningarnatillskapar en prisdelegalion kan vi naluriigtvis ej tillstyrka, eftersom dennaskulle förbise de privata mottagarnas kunskaper och inlressen. Vidare börpåpekas atl den nuvarande fria konkurrensen skulle sättas ur spel, eftersommarknadspriserna i branschen skulle fastställas av en prisdelegation beståendeav endast tre personer. Sverigessill-, fisk- och skaldjursproducenters förening hänvisar lill sittyttrande avseende utredningen . 1984/85:143 104 Betänkandet (Ds Jo 1984:5) Lax Ur stt totalperspektiv är nuoera laxfisket av mindrebetydelse fOr det svenska yrtcesoässlga fisket. Det totala fångstvSrdat fOrhavslaxfIsket var ir 1982 ca 18,3 nlljoner kr eller ca 3f 3v vOrdet av hela denyrkasmaaslga fingstOi. Lax icom 1 vSrde pi 6:e plats bland de arter soo ärroreail för yrkesmässigt fiske. avervSgande delen av laxfångsten tas piostkusten. FUr Ostersjths del svarade laxfingsten detta ir fSr ca 71 avtotalfSngstens varde. Betydelsen av laxfisket är enellertld 1 vissa regionerbetydligt större. FOr de tro nordliga laisi samaantasa svarade laxfisket fSr caen tredjedel av yrkesfiskets inkooster och fOr Västerbottats och vastamorrlandsl!h fSr ca hälften. Av stor lokal betydelse är ocksä laxfisket pi oedca 2St av det totala fingstvärdet. Det kan ocksi hävdas att fOr vissa platser,framfor allt i , är laxfisket av utslagsgivande betydelse fOr attyrkesfiske över huvud taget skall kunna upprätthillas. Utöver dess t>etydelse för det yrkesmässiga fisket ärlaxen tillsammais med havsöring av stort värde för sportfisket. NingamJkinisUbr är beredda till stora ekonomiska uppoffringar fOr att fi ägna sig itsportfiske efter lax och öring. Den expansion son havsfisket haft inder tiden efter andravärldskriget har nedfört on successiv omfördelning av fisket frin ett kust- ochälvfiake mot ett havsfiske. Utbygsiaden av vattsikraftoi har drastiskt nlnakat arealenav de bottnar i ströoaande vatten soa är lämpliga fOr laxens reproduktion.Försurningen komplicerar ytterli-re situationoi fOr laxbestinden pi västkustoi.I andra i:k>der vid OstersJOrt har vattenkraftutbyggnad och förorening ikombination med ett fOr hArt fiske fOrsvagat och i minga fall slagit ut laxbestinden. Till itlydnad av vattendomar kompenseras fOr vattonkraftutbyggandengenom odling och utsättning av laxungar. FBr närvarande anses svara förtvi tredjedelar av den sammantagna laxsmoltproduktior.ei i östersJCh. De Internationellt överenskomna regleringarna av laxfisketi Ostersjdn omfattar redskapsbestänmelser, begrihsnlngar av den tid fisket firbedrivas samt bestäonelser ca det «ktal nät- och krokredskap son fir Bivfttdasvid drivgams- och lineflske. Syftet aed regleringarna har varit att skyddabestindet av lax fOr att därmed möjliggöra ett gott och uthilllgt laxfiske.Regleringarna har emellertid inte varit tillräckligt effektiva. Lekbestinden i de outbyggda älvarna, och i vissa älvar medrester av reproduktlonsooriden, har lo-aftigt reducerats. I vissa älvarkvarstir nu endast spillror av de tidigare bastinden, 1 andra älvar har mankvsinat konstatera gradvis sjtnkande lekuppvandring och att tillgihgllgalekomriden numera är mycket glest besatta med laxungar (ex vis älv). Ivissa fall har laxodlingarna inte kunnat fi tillräckligt avelsmaterial för attuppfylla de krav som fastlagts i vattsidomar. 1984/85:143 105 Situationen, frajnför allt minskningen avnaturreproducerad lax, har föranlett det Intemationella havsforskningsridet (ICES)att rekommendera en reduktion av de årliga fångsterna 1 OstersJCh med 25t-35».Det har emellertid inte varit möjligt att få till stånd översiskommelser mellanstrandstatema oo en största tillåtlig laxfångst och dess fördelning. Satsningama pi att vidmakthålla laxfisket i Östersjöngenom odling octt utsättningar har varit framgångsrika, oai har samtidigtInneburit ett öUat fiske även pi naturbestånden soo inte på samDa sätt soo deodlade förstärkts. Huvudorsaken är att finna i det faktum att av allbeskattning av östersjölax ca U/5 (i vikt, 1 antal Sn mer) sker påuppväxtooridena i havet där de olika bestinden blandas och där fiske dimmsionerat efter de skilda beståndens bärighet ej är möjligt. Scäln till att behålla en naturlig laxproduktion son basför odlings ver ksamhetai är starka. De olika laxatammama företer storaolikheter i vandringsbateende, tillväxtfOrhillanden etc. Förmodligen finnsockså andra skillnader i vitalltet o b soonu är ok*ida. Urvalet vid odlingafOrfaraidat Ican medföra att vissa egenskapersoa nu ej kan definieras pi sanna sätt fOrsvagas eller fOrstärkes. Riskema meddetta är uppenbara. Bestindets motstindskraft mot sjukdomar av olika slag, ootmiljöförändringar (temperatur, försurning, förorening m m) kan tkas fOrsvagas. reduktion av den genetiska variabiliteten försvagar också våra aOJllghetsr att1 avelsarbetet ta frao lämpliga laxataonar för konsiaticnsfiskodllng. Även ur strikt vetenskaplig synpwkt är det angeläget attbevara si oånga soo möjligt av våra laxstamaar. Angelägenheten att skyddakvarvarande naturreproducerande laxbestånd 1 ursprmgsmlljön understrykes av attlaxreproduktionen i andra 1 stor utsträctoiing upprätthålles piartificiell väg och är ur genbanxssynpuikt beroende av svenskt avelsmaterial. Det är nödvShdlgt att tar kraftfulla initiativ påinternationell nivå 1 särslcllda förhandlingar för attöverflsknings-probleoatiken skall kimna lösas. Det nuvarande nyttJaodaaAistret ger lote ett optimaltutbyte vare sig 1 fångstsis storlek eller dess värda. Bi minslnlng avhavsfiskets andel »kulle ga ett ökat totalutbyte. Qi omfördelning av fisket motett fiske med handredskap skulle ytterligare öka avkastningens värde. Bl reduktion av fiskelntensltetan tantaletredskapsanstrfcsilngar) för att sältra lekfiskans återvandring till naturälvamabehöver inte medfOra ett sSnkt utbyte av fångstema i havsfisket. Vid ökadeutsättningar av laxingar koer det avfIsloilngsbara beståndet att Oka och därmedocksi fångaten per redskapsanstränsiing. Bi ytterligare förbättring kanåstadkonaas genom tillämpning av metoden oed utsättning av laxingar soo inderon viss del av året fOtts upp i nätkassar i havet för att ni on större storlek.Härigenom kan utbytet öka ("delayed release"-oetoden). FOr att denökade återvandringen av lekoogen lax inte skall resultera enbart t ökadefångster 1 kustfisket och 1 älvnynnlngama miste m reduktion avfiskeinsatsen ske där. På nigon sikt beräknas också 1 kustfisket den ökadeåter-vandringsfrekvensai leda till ökade fångster per redskapsanstrÄipilng. Även 1 älvarna mists restriktioner för laxfisket införasför att inte reproduktionen skall äventyras. Jag fOreslir itgärder i älvama föratt förbättra laxens reproduktlonsmOJllgheter. Bland dessa kan nämnasbyggandet av fisktrappor, utrivning av vandringshinder, rensning av lekbottnar samt in.iantr.>.nä iv yngel 1 älvarr.a. Bl lösning pi problemet bridskar. Eh "5' Prop.1984/85:143 106 problemet då det skulle stimulera till ökade fiskeinsatieri havsfisket och därmed ytterligare minska lekåtprvandrlngen av naturlax tillälvarna. redan allvarliga situationen för naturlaxbestår.den skullesåledes förvärras ytterligare. De föreslagna åtgärdema syftar primärt till enrörstarkr.ing av de naturlekande bestånden. Ätgärdema komger emellertid att fåkonsekvenser när det gäller total fångstais rardelning på olika fiskandekategorier. skall alla fiskande dra nytta härav. Genomfördiåtgärder kommer efter hand att öka beståndet och totalvärdet av laxfängsten . De åtgärder som föreslås skall ses om ett piket ochomfattar följande punkter: O Redskapsinsatsen begränsas inledningsvis till av nivå. O För fiske med specialiserade laxfiskeredskap Införessärskild tillståndsplikt . P På 3 - " års sikt Införes 1 sambandmed vidareutvecklingen av "delayed release"-utsättnlngarr.a att förbudmot fiske utanför varvid restriktionerna avseende redskapsinsatsen lättas. O Kustfisket begränsas inleilngsvls genom säsongsvisafiskeförbud 1 vissa kustområden där lixen lekvandrar. O På något ersattes säsongsförbuden nedbegränsning av antalet redskap , till havs och vid kust, samt vissabegränsningar för övrigt fiske soo utgör hinder för lekuppvan . O Det inkomstbortfall som den minsicaderedskapsinsatsen nedför kompenseras genom utsättninjar av laxungar, bl aoed tillämpande av "delayed release"-metoden. Metoden föreslås vidareutvecklad. P Laxens lekområden utökas genom åtgärder soo t exbyggandet av fiskvägar, utrlvandet av vandringshinder, raisnir.g av bottnaro.o. P Ätgärdema planeras så att oinsta nöjliga negativa Inverkanpå fisket uppstår inder Igångsättningsfasen . P Blldar.det av fiskevårdsoniråden stimuleras för att ökamöjligheterna till sportfiske och för att underlätta fiskevårdande åtgärder. P För att öka respekten för nuvaraide och föreslapia best.lntielser föreslås en straff skärpning vid brott oot flskeriförorAiing och laxvärdande föreskrifter. P Fisketillsyn och kontroll föreslås f.Vstärkta. P Det föreslås att överläggningar tas upp på nivå för attlösa problemen ned det oreglerade fisket I den s k "vita ZEmen' soo utgörett svårt hinder för att åtgärdema skall bli effektiva. P FOr genomförandet av fIskeregleringama avseende rörliga redskap på allm»it vatten krävs ett tillägg till fiskeriförordningen (SFS 1982:126). P Nya flskevårdsoaråden kräver i vissa fall stOrrre bidrag till kostnaderna för bildandet än vad som ärmöjligt. Oetta kräver en ändring av föroriiingen (1981:537) oo statligt stöd till fritidsfisket. Prop,1984/85:143 107 P FOrslag till forslmingsppograa framläggas. Ätgärdema drar följande årliga kostnader: Löner (fiskerikonsulent och biolog) 330.000 Utsättningar enligt "delayed release"-oetoden 1.100.OOQ Xtgärder för lorAilngstailaide-utsättningar 300.000 TUlsyn och kontroll 150.000 Bildandet av fikevårdsoariden 300.000 Forskning och mdersökningaverksamhet 300.DDO Daa avkastningafOrbättring som uppstår vid genoBfördaåtgärder koomer avsevärt att Överstiga kostnadema för genomförandet. Därtillkommer den sysselsättningsskapande effekten. 1984/85:143 108 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Jo1984:5) Lax Efterremiss har yttranden avgetts av vatlenöverdomslolen, hovrätten för övre ,riksåklagaren, , kammarkollegiel, statskontoret,riksrevisionsverkel, lanlbruksstyrelsen, , slatensjordbruksnämnd, , generallullstyrelsen, ,statens lantmäleriverk, universilei, ,statens veterinärmedicinska anstalt, , domänverket,länsstyrelserna i Slockholms, . , , ,, , , , , och ,, , och län.Centralorganisationen /SR saml gemensaml av Lantbrukarnas riksförbund.Hushållningssällskapens förbund och . Vidarehar yttranden avgelts av Laxforskningsinstiluiet, , , sportfiske- ochfiskevårdsförbund. Riksåklagarenhar bifogat yttranden av länsåklagarna i , , Västernorrlandsoch . har bifogat yttranden av fiskenämndernai , , , , , Blekinge.Kristianstads. , och , ,, och Norrbollens län saml av samtligafiskeriintendenter. Flera länsstyrelser har bifogat yttranden av kommuner,regionala myndigheter och föreningar. Dessutomhar yttranden inkommit från och fiskenämnd. Samtligaremissinstanser anser alt det är nödvändigt alt vidla ålgärder för atl räddaden naturreproducerade laxen i . De anser allmänl alt utredningen ärett bra underlag för beslut om ålgärder. Endast två reservanter ifiskeristyrelsens styrelse och anför kritik idenna del mot utredningen. 1.3Riksåklagaren:-- Ulredningens överväganden och förslag till åt gärder synes välmotiverade. Även om fiertalet av förslagen ligger utanför Prop.1984/85:143 109 ramen för de synpunkter som jag främst har att företrädavill jag därior i huvudsak ställa mig bakom utredningens förslag. 1.6 Statskontoret--- stödjer det i betänkandet framlagdaförslaget till reglering av laxfisket i syfte alt främja godbeståndsvård. 1.7 :-- det lorde kunna hävdas att densamhälls ekonomiska effekten av en långsiktig försämring av laxfångsterna blir yttersl marginell. Inte heller ur ett försörjnings- eller konsumentperspektiv har del svenska laxfisket annal än marginell betydelse. Den hell domine rande mängden i konsumerad lax är importerad. ----- det är tveksamt att anföra samhällsekonomiska molivför det relativt omfallande åtgärdsprogram som föreslås i syftealt förslärka lax- beståndet i Östersjön.- det föreslagna ålgärdspaketet bör vägas mot de sociokullurella och biologiska värden som ärförknippade med elt bevarat laxbestånd i de svenska vattnen. den av ulredningen pre senterade ekonomiska kalkylen är inte av sådan kvalitet atl den kan användas som beslutsunderiag. RRV anser sig inle kunna ta ställning till i vilkenulslräckning det föreslagna ålgärdspaketet kommer atl leda till avsedda effekler. RRV vill emellertid varna för atl det föreslagna regleringssystemet kan bli svårad- minislreral.----- 1.9 :---------------------------- Ifiertalet remisser från fiskenämnder och in tendenter framhålls behovet av snabba och kraftfulla åtgärder. vill starkt understryka detta. Två ledamöter av styrelse (ochJohansson) anför reservation: ----- Del underlagsmaterial som använls och som liggertill grund för åtgärdsförslagen kan dock ifrågas.iitas och det gällerframförallt statistiken vid kust- och älvfiske. Medan havsfiskels statistik grundar sig på loggboks uppgifter, grundar sig den övriga fångsisiaiistiken på gjorda beräkningar. Del har under utredningens gång framtagits beräkningar, som pekar på elt mångdubbeU slörre uuag än vad som uppges i utredningen. Betydligt säkrare och därmed närmare sanningen ligger havsfiskets statistik beroen de på den loggboksplikt som är förknippad med yrkesfiskelicens. 1.10 : Den svenska laxfångstenuppgick lill 406 lon medan importen av färsk lax uppgick till och av fryst lax lill . För lax finns alltså en betydande svensk marknads potential under förutsättning alt försäljningen av svenskfångad lax kan ske till konkurrenskraftiga priser. Del finns således enligt jordbruksnämndens mening all anledning atl på bästa sätt försöka vårda och utveckla de för svenska fiskare tillgängliga laxfiskeresurserna. 1984/85:143 110 Jordbruksnämndeninstämmer i bedömningen av laxfiskets siluation och behovel av ålgärder för altfrämja laxbeslånden. De av utredningsmannen framlagda förslagen lill regleringarav fiskei saml fiskevårdande ålgärder m.m. förefaller mot ovannämnda bakgrundoch såvitt jordbruksnämnden kan bedöma väl motiverade. 1.11Statens naturvårdsverk: Situationen är så allvarlig att laxens exislenspå sikt måste anses direkt hotad.-------- Det är glädjande altålgärder nu föreslås för att vända utvecklingen. ---- Ulredningenutgör---- ett mycket värdefullt underiag för långlgåendebeslut rörande den svenska laxens framlid. 1.12Generaltullstyrelsen är väl medveten om det stora behov som finns att närmarereglera laxfisket. I sammanhanget måste dock påpekas atl effeklerna av enomfatlande reglering är helt beroende på möjligheterna till övervakning. 1.15 Umeåuniversitet: Utredningen har på ett gott sätt belyst den alltmer förvärrade situationen för de vilda laxbestånden. Den analyserar även klart problemen och grunderna lill del nuvarande läget. ---- Förslagenär inte tillräckligt genomgripande vilket gör del osäkert ommålsätiningen kan nås. 1.16-------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet avstår från att yttra sig 1.18Statens vattenfallsverk-------- delar till fullo den oro för effek lerna av den nuvarande överfiskningen av laxbeslåndet som kommer till uttryck i betänkandet. ser det som synnerligen värdefullt att den nu framlagda ulredningen genomförls och vill betona viklen av atl de intentioner beträffande främjandet av laxens reproduktionsmöjligheler som framförs i belänkandet möjligl kommer till ulförande. Vattenfallinstämmer i stort sett i de synpunkter, som framförs i betän kandet. Verket delar dock inte hell den pessimism beträffande möjligheten all uppränhålla viiala laxslammar med hjälp av odling, utan inblandning av "genbanksmaterial" från naturligt reproducerande bestånd . 1.22Länsstyrelsen i har för egen del ingen erinranmol ulredningens överväganden och tillstyrker förslagen om ålgärder för altfrämja beslåndsulvecklingen och fisket saml om reglering för atl främja dennalurliga reproduktionen. 1.24Länsstyrelsen i län: Om de föreslagna åtgärderna leder 1984/85:143 111 tillatt det naturreproducerade laxbestånden förbättras synes myc ket goda förutsättningar föreligga atl betydligt kunna öka fångstvolymerna i länet. ,som finner ulredningens förslag välgrundade, lillslyrker dessa i huvudsak- . 1.25 Länsstyrelseni inser behovel av alt åtgärder för atl trygga laxbeståndet i vidtas. underiåta(framföra] uppfallning om risken för negativa effekter på Enligtlänsstyrelsen måste problemet lösas med början i politiska åtgär der. Således torde en av de väsentligaste frågorna alt lösa i samband med en begränsning av laxfisket i vara den om fiskerättighelerna i den vita zonen öster om . Kan politiska överenskommelser med övriga östersjöstater om fiskerättighelerna i den vita zonen, liksom för övrigl i sin helhet, inte nås, riskerar en ensidig svensk reglering och nedskärning av laxfiskel atl endasl ge mycket marginella effekler på laxbeslånd. Däremot föreligger uppenbara risker för bely dande och beslående negativa konsekvenser för del gotländska yrkesfis ket. 1.26-------------------------- Länsstyrelseni anser att behovet av en genomgripandeförändring av laxfiskel i är akut för att rädda det naturligalaxbeståndet i och därmed ge garanli för ett fortsatt laxfiske.--- Länsstyrelsenanser-- della [utredningens förslag] vararätl väg för alt nå målet ett bättre och på sikl uthålligt laxfiske i .-- 1.27 i län delarutredningens bedömning om angelägenheten av alt snara åtgärder kommer tillstånd för atl förbättra de naturiekande bestånden av lax i . Deförslag till åtgärder som redovisas synes till övervägande delen varavälmotiverade och ändamålsenliga. 1.28 i delar utredningensmålsäiining att de naturlekande bestånden av lax måsie förstärkas.-------------------------------- --- har---- ingetatt erinra mol ulredningens förslag. 1.29------------------------- Länsstyrelseni : Ulredningens förslag syftar fram för alll till atl förstärka de naturliga laxbestånden. anser atl detta är mycket angeläget då dessa bestånd är unika och aldrig kan återska pas om de en gång går föriorade. --- Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning och tillstyrker att deföreslagna ålgärderna genomförs. Prop.1984/85:143 112 1.30 i lillslyrkerulredning ens förslag. 1.32 Länsstyrelseni vill betona den grundläggande aspeklen på laxens bevarande såsom ennaiurvårdsfråga, samt all i linje härmed de självreproducerande laxstammarnabör betraktas som en naturtillgång och inle primärt som en basresurs försmoltodlingen. ----- vill starki underslryka- del ytterslangelägna i atl frågan om yllerligare restriktioner i havsfisketsåsom en naturskydds- fråga snarasl förs upp på högsta politiska nivå. 1.33 Länsstyrelseni : Det är länsslyrelsens beslämda uppfatlning alt - om de mål som uppställtsskall nås -dellösningar inte är realistiska. kan med denna viktiga reservation tillstyrkaföreslagna ålgärder mot vårl kustfiske. 1.34 i : En markanlnedgång har skett av laxproduktionen i länets nalurliga laxälvar. långt alt experterna ifrågasätter om del går attupprätthålla etl naturligt laxbestånd om inte snara skyddsåtgärdervidias. bedömer att de begränsningar i laxfisket somutredningen föreslår i ett inledningsskede, hårdast drabbar kust- och älvfisket.Trols all så är fallel vill inte motsätta sig all ålgärdspaketeti sin helhel genomförs. Skulle ulredningens förhoppningar om att kunnafreda den uppväxande laxen inle infrias bör dock begränsningarnas inriktningoch ulformning omprövas med sikte på alt i högre grad hindra fiske påuppväxande lax. 1.37------------------------------- : utredaren har laglfram otvetydiga bevis för all kraftfulla åtgärder måste lillvad gäller exploate ringen av laxbestånd genom fiske. 1.38----------------------------------------- : Från nalurvårdssynpunki är del myckel angeläget att verkningsfulla åtgärder vidiasför att rädda Öster sjöns laxstammar.--- ----- Utredningsmannens förslag är mycket välkomna och börsnarast genomföras, men föreningen ifrågasätter om de ärtillräckliga. -------- föreningen tillstyrker den framlagda förordningenmen ifrågasät ter om inte ännu mera kraftfulla åtgärder måste vidtas. 1.39------------------------------------- delar utredningens slutsatser atl de naturreproducerande laxstammarna måsle skyddas ochförstärkas. Prop.1984/85:143 113 Det underlagsmaterial som använts och som ligger tillgrund för åtgärds förslagen kan dock ifrågasällas och del gäller framförallt siatistiken vid kust- och älvfiske.--- föreslår drasliska åtgärder som drabbaryrkesfisket. Förslagen utmynnar i all slarkl begränsa havsfisket till förmån för fritids- och sportfiske. Del kan dock ifrågasättas om förslagen, och de genomfö res, får den önskade effeklen. Vad som sker är att man fråntager eller slarkt begränsar yrkesfiskarnas urgamla rält att fritt fiska i havet. I stället ges detta fiske lill den som äger mark och fiskerätl vid kust- och älvmyn ningar. Del är i praktiken ell överförande av en tillgång och rättighet från en kategori fiskande till en annan. Elt sådani förfarande är oacceptabelt i etl demokratiskt samhälle som har att skydda den enskildes rätl. 1.40 : Ibelänkandet, som underlag för överväganden och förslag, presenteras på ettförnämligt sätt fakta över laxens situation såväl i som i .