prop · G80385 · 1984-12-31 00:00:00 — omändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m.m.; Regeringen föreslår atl anla de förslagsom har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1984/85: 18 har regeringen föreslagit atlen faslighetsskatt skall tas ut fr. o. ra. I propositionen aviseradesändringar i ränlebidrags-systeraet i syfte alt korapensera de fastighetsägaresom har vissa typer av lån som omfattas av räntebidragssystemet för de kostnadsökningarsom skatten beräknas medföra. 1föreliggande proposition lämnas förslag lill sådana åtgärder. 1 propositionen föreslås också vissa ändringar avreglerna för upptrapp-ning av den garanterade räntan för lån tillvissa årgångar av hyres- och bosiadsrällshus. Vidare föreslås alt regeringen skall ges möjlighetatt i särskilda fall bevilja allmännyttiga företag uppskov under elt år, helteller delvis, med avsättning till konsolideringsfond. Slutligen föreslås vissa ändringar i reglerna förinkomstprövning av de kommunala bostadstilläggen till folkpension. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , , , , . Propositionom ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd av fastighetsskatten m.ra. Statsråden och anmäler sinaförslag. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen för bostads-resp. . Statsrådet heraställer att regeringenföreslår att anta de förslag sora han och statsrådet harlagl frara. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredragandena har lagt frara. Regeringen beslutar att de anföranden och förslagsom redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1och 2. Anmälantill proposition om ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd avfastighetsskatten m. m. Regeringen överläranade till ettförslag om en statiig faslighetsskatt (prop. 1984/85: 18). 1 sin anmälan tillpropositionen (bil. 1) redovisade chefen för bl.a. vilkaanspråk som bostadssektorn f. n. ställer på statsbudgeten. Han framhöU därvidbl. a. att de åtgärder som har vidtagits för att begränsa budgetbelastningeninte är tUlräckliga för att det skall vara möjligt att både uppehålla dennödvändiga investeringsvolymen i framliden och motverka en fortsalt ökning avsubventionerna till bostadssektorn. Åtgärderna har inte heller fördelat bördorna på etträttvist sätt. Ett solidariskt omfördelningssyslem förutsätter att allafastighetsägare bidrar till den nödvändiga subventioneringen av ny- ochombyggnadsinvesteringarna. Det förslag till fastighetsskatt som regeringen motdenna bakgrund reraitterade till lagrådet var avsett att tillsaramans medsystemet med stegvis höjning, s. k. upptrappning, av den garanterade räntan förlån inom räntebidragssystemet bli ett instruraent för att rättvist fördela deuppoffringar sora krävs om vi också skall kunna garantera allamänniskor goda bostäder till rimliga kostnader. Förslaget innebar följdriktigtatt en fastighetsskatt skulle tas ul endast av sådana fastighetsägare varsräntekostnader inte ökade lill följd av upptrappningar av dengaranterade räntan. Lagrådet ansåg emellertid att den ordning soraregeringen hade föreslagit skulle göra reglema för fastighetsskatten alltförsvårtillgängliga. Lagrådet förordade att skatten i stället borde göras genereU- utan undantag -och att fastighetsägare som har lån som omfattas avräntebidragssystemet borde kompenseras för skallen inom detta system. Mot dennabakgrund har det förslag som har presenterats för getts en någotti /85. 1984/85:85 4 Propositionsförslaget innebär bl.a. att skallen skall tas ut avalla fastighetsägare. Chefen för framhöll atl dennaändring av fastighetsskattens utformning - föratt skatten skall varabostadspolitiskt acceptabel - krävde alt fastighetsägare som omfattas avräntebidragssysiemel kompenseras för de kostnadsökningar som skallen beräknaskomma alt medföra. 1 det följande presenterar jag ett förslag lilländringar av reglerna lör räntebidrag med hänsyn till den föreslagnafastighetsskatten. Vid bedömningen av vilka ändringar som är nödvändiga harjag också tagit hänsyn lill det förslag att avskaffa den kommunala beskattningenför juridiska personer som regeringen har beslutat alt föreläggariksdagen (prop. 1984/85:70). Jag kommer också att föreslå bl.a. altallmännyttiga bostadsförelag, som enligt beslut (prop. 1983/84:40bil. 9, BoU II. rskr 63) är skyldiga att under åren 1984 - 1986avsätta medel lill en särskild konsolideringsfond, under vissa förutsättningarskall kunna medges dispens frän detta krav . Äv detta följer attdessa förelag också fär en med förlängd tidsfrist för att bygga uppfonden. 2 GRUNDERNA FÖR FASTIGHETSSKATTEN Innan jag går över till att redogöra för minaförslag till ändringar i räntebidragssystemet m. ra. vill jag kort redogöra förfastighelsskalten enligt den utformning som den har getts i förslagei lill . Skatten skall tas ut fr.o.m. den 1 januari 1985.Den berör fastigheter som i fastighetstaxeringssamraanhang benämnshyreshusenheter, småhusenheter samt hyreshus och småhus med tillhörandetomimark pä lantbruksenhet. Underiaget för skatten skall för småhusen vara entredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter hela taxeringsvärdet. Skattesatsen skall vara för schablontaxeradefastigheter och för övriga fastigheter. För den senare kategorin avfastigheter skall skatten utgöra en avdragsgill driftskostnad. För i första hand småhus skall skattesatsen trappasupp . För schablonbeskattade småhus tas skatten ut med 0,år 1985och med l,0%år 1986. blir skatteuttaget 1,. Fastighetsskatten skall debiteras och uppbärasenligt bestämmelserna i uppbördslagen (1953:272). Detta innebär bl.a. attlokala skattemyndigheten för skattskyldiga som eriägger B-skatt redan för år1985 kan debitera preliminär skatt med hänsyn tagen till fastighetsskatten. 1984/85:85 5 3 PRINCIPER FÖR ÅTGÄRDER INOM RÄNTEBIDRAGSSYSTEMET 3.1 Valav modell för åtgärderna Vid bedömningen av vilken modeU som lämpligen böranvändas för atl kompensera dera sora vid sidan ora en fastighetsskatt ocksåskall betala successivt ökade räntekostnader till följd av upptrappningarna avden garanterade räntan inora raraen för räntebidragssystemet, har jag övervägtmöjligheten av en direkt kompensation krona för krona för fastighetsskatten.En sådan ordning skulle vara möjlig att tillämpa om lånemyndigheterna hadetillgång till uppgifter om taxeringsvärdet för varje fastighet som omfattas avräntebidragssystemet. Så är emellertid inte fallet. Det kan inte helleråstadkomraas annat än till priset av en raycket betungande adrainislration.Jag har därför stannat för en ordning sora innebär en raer scha-bloniseradkompensation för fastighetsskatten. Den gmndar sig på statistik över delstaxeringsvärdena, som utgör underlag för beräkning av fastighetsskatten, delslåneunderlagen, på vilka beräkningen av den garanterade räntan gmndas. 3.2 Gällanderegler och vissa avgränsningar av åtgärdernas omfattning Räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen(1974:946) lämnas med belopp sora raotsvarar skillnaden raellan den verkligaräntekostnaden för bostadslån och underliggande kredit inom låneunderlaget förbostäder och en garanterad ränta beräknad på det ursprungliga beloppet försararaa lånedelar. För vissa låntagarkalegorier, s.k. privata fastighetsägare,läranas räntebidrag även för en viss del av den beräknade kostnaden för egetkapital. Vid ombyggnad av andra hus än egnahem kan räntebidrag lämnas förmarkkostnader, även ora de inte ingår i låneunderiaget. Den garanterade räntesatsen för avlånetiden utgör f. n. för egnaherasägare och 3,för övrigalåntagarkalegorier. Den höjs på visst sätt genora s. k. norraalaupptrappningar. Dessa utgör för egnahemsägare och 0,25procentenheter för övriga låntagarkalegorier. har ocksågenomförts vissa extra upptrappningar av den garanterade räntan. Räntebidragssystemet omfattar f.n. hyres- ochbostadsrättshus byggda eller ombyggda senare än . 1 fråga om egnahemorafattar systemet endast sådana hus för vilka bostadslånet har utbetalatsefter , dvs. i huvudsak hus byggda . hyres- och bostadsrättshus raed ca 1 300000 lägenheter och 300000 egnahem.I dessa antal ingår inte lägenheter i hus som enbart har energisparlån. Räntebidragssystemet orafattar vid sidan av låntill reguljär ny- och orabyggnadsverksarahet även lån sora har läranats föråtgärder för en bättre hushållning raed energi, s.k. energisparlån, och lån föråtgärder 1984/85:85 6 vilkabehövs för att rainska radondotterhallen i bostäder, s.k. radonlän. Räntebidragläranas också för vissa typer av underhällslän och i vissa fall vid förbättringav bostadshus genom underhålls-, reparations- och energi-sparåtgärder. Motivsaknas enligl min mening för all kompensera faslig-helsägare som endast hardessa typer av lån för fastighetsskatten. Ändringar av den garanterade räntan innebärnormalt, under förutsättning atl övriga faktorer är oförändrade, atträntebidraget förändras. För vissa lånetyper - lån tiU nybyggnad av hyres- ochbosiadsrällshus - är emellertid amorleringslaklen för bostadslånet en funktionav nivån pä den garanterade räntan. Amorteringen av del statliga länet påbörjasi dessa fall nämligen först när den garanterade ränlan överstiger den faktiskaränlan. Araortering sker då raed det överskjulande beloppet. Amorleringslaklenökar därefier allteftersom den garanterade räntan trappas upp. Nivån pä dengaranterade räntan har därför belydelse ända fram till den lidpunki dä detstatliga lånet slutaraorteras. En sänkning av nivån för den garanterade räntanleder sålunda antingen till att räntebidragen ökar eller lill atl amorteringsbeloppenunder året blir lägre än vad som annars vore fallet. Dessa effekter kvarstårunder lånets resterande löplid. Denna amorteringsprincip lillämpas förräntelån, paritetslån och lån enligl bosladsfinansieringsför-ordningen. För lånenligl bosladsfinansieringsförordningen har dock beslut fattats (prop.1983/84:90, BoU 28, rskr 303) om alt de lån som utbetalas fr.o.m. den 1 juli1985 skall löpa med en fast amorteringsplan. Län lill egnahera och tUlorabyggnad av hyres- och bosiadsrällshus löper redan raed en fast araorteringsplan.Ändringar i nivån för den garanterade räntan blir i dessa fall verkningslösaora den garanterade räntekostnad som ändringarna medför överstiger denfaktiska räntekostnaden. Om kompensationen för fastighetsskatten genomförsgenom all den garanterade räntan sänks, blir således ägare till egnahem ochombyggda hyres- och bosiadsrällshus kompenserade genom ökade räntebidrag framtill den tidpunkt då den garanterade räntan överstiger de faktiskariinte-koslnaderna. Ägare till nybyggda hyres- och bostadsrätishus, för vilkabostadslånet betalas ut före den , kompenseras genom ökaderäntebidrag eller rainskade amorteringar fram till den tidpunkt då det statligalånet slulbetalats. Detta medför att fastighetsägarna kompenseras förfastighetsskatten som i princip molsvarar den period undervilken deras fastigheter skulle ha varit undantagna från skatten enligt detlill lagrådet remitterade förslaget. 1984/85:85 7 4 ÅTGÄRDER AVSEENDE HYRES- OCH BOSTADSRÄTTSHUS Jag inleder med att behandlakompensationsåtgärderna i fråga om hyres-och bosiadsrällshus. Till denna gruppav fasligheter hänför jag andra hus än småhus som beskattas enligt 24 § 2 mom.kommunalskattelagen (1928; 370). flerbostadshus samt småhus som upplåtsmed hyres- eller bostadsrätt. I följande diagram redovisar jag taxeringsvärdetper ra" (total bostads-och lokalyta) för samtliga hyreshus mednybyggnadsår . Vidare redovisas taxeringsvärdet per m* förbosladshyreshus, dvs. hus där hyres-intäkterna till belöper påbostäder. Slutligen redovisas räntebidragsunderlaget, kr./m". förmotsvarande årgångars nyproduktion. Ränte-bidragsunderiaget utgörs av dentotala belåning av fastigheten som beaktas vid beräkning av den garanteraderäntan. .som upplåts med hyres- ellerbostadsrätt. Taxeringsvärde per m samtliga hyreshus (.SH) och hus medhuvudsakligen bostäder (HB) samt hidragsunderlag per m (Biu). samtligaflerbostadshus, etter nybyggnadsär. :;oo - , Biu; 1980:3 600 Kr./m- / 1981:4 300 " ' ' I ' ' ' ' I ' ' ' ' I ' ' I' I I I I I I "I I I I------------------------------ Ar 1960 1965 1970 1975 1980 1984/85:85 8 Av diagrammet framgår att de genomsnittligataxeringsvärdena normalt är högre ju senare husen är byggda. För de tidigareårgångarna uppgår taxeringsvärdet för gmppen samtliga hyreshus till ca 800kr./m, medan det för de senaste årgångarna uppgår till ca /mTaxeringsvärdet per m för bostadshyreshus är genomgående lägre än för gmppensamtliga hyreshus. En större andel lokaler medför således i allraänhet etlhögre taxeringsvärde. Också bidragsunderiaget per ra varierar raellanolika årgångar. Det uppgår sålunda i genorasnitt till ca /ra för delidigare årgångarna och till ca /m för de senare årgångarna. Bidragsunderiaget är i de tidigare årgångarna lägreän taxeringsvärdet, raedan det i senare årgångar är raer än dubbelt så högt somtaxeringsvärdet. Dessa relationer återspeglas i de åtgärder som jag föreslår idet följande. Fastighetsskatten föreslås, sora jag harnärant, utgå av taxeringsvärdet för konventionellt beskattade hus ochmed 1,för schablonbeskattade hus, dvs. främst hyreshus som innehas avallmännyttiga bostadsföretag eller bostadsrättsföreningar. Dessa skillnader ifråga ora skattesatsen medför att kompensationen inom räntebidragssystemetmåsle differentieras med hänsyn till ägarekategori. 1 propositionen ora en statlig fastighetsskattframhöll chefen för att man, då kompensationen inoraräntebidragssystemet fastställs, även måste beakia kostnadseffekterna avförslaget om avskaffandet av den komraunala beskattningen av juridiskapersoner. Detta förslag har lagts fram i första hand av förenklingsskäl.Syftet är således inte att skattebetalarna skall få lägre skatt. Därförföreslås i propositionen att det statliga skatteuttaget skall öka. Det böremellertid i detta sammanhang framhållas att de juridiska personer som ägerfastigheter som ger ett skattemässigt underskott inte kommer att beröras av attdet statliga skatteuttaget ökar. För dem uppstår därför en skattelättnad närden kommunala garantiskatten tas bort. Motsvarande situalion kan uppkomma förfastig-beter där det skattemässiga överskottet understiger den kommunala garanliskatten.Enligt rain bedömning ger en stor del av det fastighetsbestånd sora orafattasav räntebidragssystemet ett skattemässigt underskott. Detta förhållandebör beaktas när omfattningen av de inom räntebidragssystemet erforderligakompensationsåtgärderna fastställs. Vad jag nu har sagt leder till attkompensationsåtgärderna måste utformas olika för olika kategorier avfastighetsägare. och bostadsrättsföreningar kan behandlasenhetligt. Till denna gmpp bör också föras studentbostadsföretag och . Skilda regler krävs däremot för övriga juridiskapersoner och för fysiska personer. Vid beräkning av kompensationsåtgärderna har jagtagit hänsyn till att det föreligger regionala differenser i fråga om såvältaxeringsvärde sora 1984/85:85 9 När jag har bedömt nivån för erforderiigkompensation har jag däiför sökt garantera att inga regioner blir missgynnade. Hänsyn har också tagils till attvissa bostadskoraplement. t.ex. garageplatser, ingår i taxeringsvärdet meninte i det redovisade bidragsunderlaget. Kompensation krävs dock även fördessa för att inte boendet indirekt skall Iräffas av kostnadsökningar. 4.2 Förslag tUl särskilt räntebidrag för Mina överväganden har lett framtill att de olika fastighetsägarekategorierna bör geskompensation på följande sätt för de ökade koslnader som fastighetsskatten medför. Kompensationsbehov i procent av bidragsunderlagetför olika fastighetsägarekategorier' 2.."! ' Uppgifterna i tabellen avser bostadslån som har betalatsut I98. Som framgår av tabellen börstorieken av räntebidragsökningen göras beroende av när byggnadenfärdigställdes. För att systemet också skall bli praktiskt hanlerbart har jagangett procentsatserna som genomsnitt för ett antal årgångar av hus. vilket isig kan leda till såväl under- som överkompensation för vissa fastighetsägare. Kompensationen för de allra senasteårgångarna är något hög. Jag anser emellertid all detla är motiverat med hänsynlill atl byggandet - såväl ny-som ombyggnad - i slor utsträckning sker på relativtcentralt belägna fasligheter, där ta.xeringsvärdena kan variera kraftigt tillföljd av bl.a. andelen lokaler. Eftersom kostnaderna redan i utgångsläget ärhöga i dessa årgångar är det viktigt att inte ytterligare kostnadsökningaruppstår till följd av skatten. Det kan finnas anledning att isammanhanget något kommentera det kompensationsbehov som redovisas 1984. Att det är så lågt, uttryckt som procentandel avlåneunderlaget, beror på att låneunderiaget kora att höjas avsevärt till följdav ändringarna i reglerna för kompensation för räntekostnader (prop 1983/84:40 bil. 9, BoU 12, rskr 95). 1984/85:85 10 Enligt min mening bör kompensationen förfastighetsskatten komma fastighetsägaren tillgodo i så nära anslutning sommöjligt till att denne erlägger skallen. Eftersom riksdagsbeslut rörandefastighetsskatten beräknas föreligga borde det var möjligt för delokala skattemyndigheterna att senast anpassa detpreliminära skatteuttaget, i varje fall för fastighetsägare raed ett raeromfattande fas-tighelsinnehav, lill alt fastighetsägarna har alt belala den nyafastighetsskatten. Sänkningar av den garanterade räntan komraerfastighetsägaren tillgodo per den och den . En räntesänkningper kommer således fastighetsägaren tillgodo med halvabeloppet och med återstoden . Ett sådantförfarande skulle medföra att fastighetsägarna fick vidkännas omfattandelikviditetspåfrestningar som de inte har kunnat förutse. Jag har därförkomrait till den slutsatsen alt kompensationen för i sin helhel börbetalas ut i form av etl särskilt räntebidrag . Detta bidrag börutgöra produkten av de procenttal som jag har redovisat ochrespektive fastighets bidragsunderiag. Särskilt räntebidrag bör lämnas isamtliga låneärenden där bostadslånet har utbetalats före utgången av år1984.1 de låneärenden där lånet betalas ut börkompensationen lämnas genora att räntan för av lånetiden sänks.Fr.o.m. bör dock kompensationen i samtliga låneärenden inordnas i delordinarie räntebidragssystemet. är det dock enligt rain raeningaktuellt raed ytteriigare åtgärder inom räntebidragssystemet. Jag återkoraraertill ändringar i detta i det följande. Jag förordar således att ett särskilt räntebidragraed den nu redovisade utformningen utbetalas till ägare av hyres- ochbostadsrättshus som omfattas av räntebidragssystemet lill följd av reguljärny- och ombyggnadsverksamhet. Det bör ankomma på regeringen att bestämmatidpunkten för utbetalningen. Utbetalningen av bidraget bör belasta anslaget B4. Räntebidrag m. ra. under statsbudgetens elfte huvudtitel. 4.3Förslag till permanenta åtgärder fr. o. m. Som jag har nämnt trappas den garanteraderäntan upp på visst sätt. Dessa s. k. norraala upptrappningar är likastora för alla årgångar av hus och utgör för hyres- och bostadsrättshus 0,25procentenheter. Som jag har redovisat är de genomsnittligabidragsunderia-gen emellertid mycket högre i senare årgångar av bostäder än itidigare. beror främst på de över åren ökade produktionskostnaderna. Dekapitalkostnadsökningar som de näranda upptrappningarna medför blir därförolika stora i olika delar av beståndet. För de äldre husen motsvarar en norraalupptrappning en ökning om I -/m raedan den i nyproduktionen raotsvarar13-14 kr./ra. är även kapitalkostnaderna för lån inombidragsunderiaget lägre för äldre hus än för yngre. Prop.1984/85:85 H dennabakgmnd har , vid sidan av de normala upptrappningarna,genoraförts eller beslutats om s. k. extra upptrappningar av den garanteraderäntan för vissa årgångar av hus. Några beslut har inte fattats ora extraupptrappning av den garanterade räntan för . Enligt rain raening finnsdock anledning att justera räntan också med avsikt att fördelakostnadsökningarna jämnare i beståndet. Med hänsyn till det statsfinansiellaläget bör detta göras så att statens utgifter för räntebidrag totalt settminskas. Justeringen bör med hänsyn till vad som har anförts om skiUnaden ikapitalkostnader i utgångsläget avse äldre hus och utformas som extraupptrappning av den garanterade räntan som avräknas raot denerforderliga korapensa-lionen för faslighetsskatten. Storlekenpi upptrappningen framgår av följande tablå -1960 1,2 4-7 Kostnadsökningarna till följd av dessaupptrappningar uppgår som framgår av tablån till /ra förhyres- och bostadsrättshus. De genorasnittliga effekterna för SABO-företagenberäknas uppgå till ca /m. Det kan i sararaanhanget nämnas att de extraupptrappningar sora har beslutats för är högre för bostadsrättshus änför raotsvarande hyreshus. Kostnadsökningarna till följd av dessa är förhyreshusen i stort sett i nivå med dem sora blir följden av de nu föreslagnaupptrappningama. För SABO-företagen beräknas de extra upptrappningarna som harbeslutats för medföra kostnadsökningar om ca /m. Om de nu föreslagna extra upptrappningarna avräknasfrån den kompensation som jag har redovisat krävs förfastighetsskatten blir slutresultatet att den garanterade räntan perraanentbör sänkas enligt följande. Sänkningen är uttryckt i procentenheter. Sänkning i procentenheter av den garanterade räntan år1986 för hyres- och bostadsrättshus Uppgifterna I tabellen avser bostadslån som har betalatsut . 1984/85:85 12 Jag förordar således att den garanterade räntan förhyres- och bostadsrättshus sänks i enlighet raed vad jag här har redovisat.Sänkningen bör ske från den räntenivå som gäller per ochgälla fr. o. m. . Normala upptrappningar, sora i vissa fall sker påårsdagen för bostadslånets utbetalning, skall genomföras i normal ordning. 5 ÅTGÄRDER AVSEENDE EGNAHEM 5.1 Allmänt Jag övergår nu till att behandlakompensationsåtgärderna i fråga om egnahem. Till denna gmpp hänför jag småhussom beskattas enligt 24 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370), dvs. småhusmed lån för vilka den garanterade räntan fastställs enligt 38 § första stycket1 bostadsfinansieringsförordningen. Jag vill inledningsvis framhålla attjag har tagitsamma hänsyn till regionala variationer ra. vid mina överväganden omerforderlig korapensation vad gäller egnahera sora jag har gjort i fråga omhyres- och bostadsrättshus. 1 följande diagram redovisas de genomsnittligataxeringsvärdena för egnahem byggda . 1 diagrammet redovisas ocksådet genomsnittliga bidragsunderiaget för egnahem uppförda under motsvarandeår. Egnahem.Taxeringsvärde (T) och bidragsunderlag (Biu)per lägenhet efter nybyggnadsår. ~]I'I'I'I'T' 1974 1976 1978 1980 1982 1984 Av diagrammet framgår att taxeringsvärdet inteskiljer sig mellan hus med olika färdigställandeår. Bidragsunderlaget däremotstiger över tiden. 1 de allra flesta fall kommer fastighetsskatten förår 1985 att påföras egnahemsägaren först vid taxering. Det beror påatt fastighetsskatten i regel medför en så begränsad ökning av den totalaskattebelastningen att den preliminära debiteringen inte behöver ändras.Huvuddelen 1984/85:85 13 avfastighetsskatten komraer därför att inbetalas sora fyllnadsbetalning undervåren 1986 eller sora s. k. kvarskatt . Fastighetsskatten för bör lokalaskatterayndigheten kunna beakta för de egnaherasägare sora under hösten 1985begär särskUd beräkningsgrand prelirainära skatt, därför att de iregel har höga räntekostnader. Det kan antas att flertalet egnaherasägare raedfastighet sora orafattas av räntebidragssystemet har särskild beräkningsgmndför preliminära skatt. Vad jag här har sagt innebär att raångafastighetsägare erlägger såväl sora 1986 årsfastighetsskatt. 5.2Förslag till ändringar i räntebidragssystemet Med hänsyn till att egnahemsägare i regel intebehöver betala fastighetsskatten förrän krävs ingakompensationsåtgärder . måste dock såväl 1985 som1986 års skatt korapenseras, dvs. totalt ett skatteuttag om 1,, vilketöverstiger skatteuttaget sora uppgår till 1,. Korapensation för fastighetsskatten för åren 1985och 1986 bör genoraföras i förra av en sänkning av den garanterade räntan den1 .