prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — - vid en jämförelsemed 33 8 - en yttersta lidsgräns såvitt avser den spärrtidsliknande ordning sominnebär att kabelnämnden får bestämma att nytt tillstånd inte kan ges med anledningav den grund som föranlett lillslåndsåterkallelsen. Denna lidsgräns är angivenlill . Avsikten är tydligen den att den yttersta lidsgränsenskall räknas från den dag då kabelnämnden meddelade beslutet om ålerkallelse.Härvid är alt märka den komplikation som föreligger enligl andra stycket iförevarande paragraf. Däri föreskrivs nämligen alt kabelnämnden kan meddelainterimistiskt beslut om ålerkallelse innan en fällande dom i ett mål omyttrandefrihetsbrott har vunnit laga kraft. Därmed torde fall kunna inträffadär den lid under vilken ifrågavarande spärrtid gäller redan har gäll till ändanär lagakraftägande dom i målet föreligger. En fråga blir då om i ett sådantfall ytterligare spärtlid kan bestämmas i samband med att denna dom föreligger.Om så inte anses böra vara fallet synes ett uUalande härom önskligl. Ett ylteriigare spörsmål av visst intresse i dettasammanhang är frågan huruvida kabelnämnden - sedan den här berörda spärrtidengått lill ända men innan lagakraftägande dom föreligger och således någotslutligt beslut om tillslåndsindragning kan föreligga - kan utfärda nytttillstånd. Något hinder häremot synes inte föreligga, men en sådan ordning kange upphov till ölägenheter. Prop.1984/85:199 85 1 denna paragraf anges i första stycket i den närmareinnebörden av sådant lillstånd som allmänt omnämns i 9 8. Tillstånd tillupplåtelse sägs innebära rätt att medge andra att bedriva egensändningar i enhel kanal. 1 paragrafens andra och tredje stycken ges vissa formalbeslämmelser. Gränsdragningen mellan förevarande 25 § och 23 8 har avoss berörts under sistnämnda paragraf. I första stycket torde böra uttryckligen anges altmedgivandel skall lämnas i avtal (jfr 26 8). Därmed klargörs alt det är enömsesidigt förpliktande transaktion. Upplåtaren blir således civilrätlsligtförpliktad att ställa kanalen till förfogande. 1 en andra mening av första stycket torde böra fastslåsatt ett medgivandes verkan förfaller när upplåtarens tillstånd enligl 9 8upphör all gälla. Med hänsyn lill det anförda föreslås att första stycketges följande avfatlning: "Tillstånd till upplåtelse av kanaler i ellkabelnät innebär rätt för tillslåndshavaren att genom avtal medge annan attensam bedriva egensändningar i en kanal. Medgivandets verkan förfaller om dettillstånd som enligt 9 8 meddelats för upplälaren upphör att gälla." När någon sänder med stöd av upplåtelse av kanal, bör haninte anses sända utan tillstånd i den mening som avses i 10 8 första stycket 4radiolagen. Tillståndshavarens medgivande enligl förevarande paragraf, vilkethar sin grund i kabelnämndens beslut, får anses göra hans avtalsparlnerlegitimerad att sända. Detremitterade förslagets 25 8 första stycket behandlar innebörden av den lillståndsformsom antytts redan i 9 8 och som medför rätt alt upplåta kanaler ät andra föregensändningar. Denna rätt beskrivs sålunda som en rätt alt medge andra allbedriva egensändningar i en hel kanal. Bestämmelsen i 25 8 första stycket gerett i milt tycke alltför vagt uttryck för vad som egentligen åsyftas därmed. Avmotiven framgår att vid upplåtelse enligl denna paragrafen hel kanal skallställas lill förfogande. Del kan alltså inte i detta sammanhang vara fråga omalt fördela en kanal mellan flera sändande, något som i remissprolokolletbeskrivs som fördelning av sändningslider och behandlas enligt reglerna i 23och 24 88. Del i 25 8 första stycket begagnade uttrycket"upplåtelse av kanaler i ett kabelnät" för tanken lill encivilrättslig upplåtelse, ett intryck som förstärks av bestämmelsen i 26 8första stycket i förslaget alt upplåtelse av kanal bör ske genom skriftligtavtal. Att upplåtelsen också civilrätlsligt alltid måste avse en hel kanalframgår emellertid inte helt klart av bestämmelserna. En del av detkonstitutiva i själva tillståndet från kabelnämnden att upplåta kanaler liggeri rätten för tillslåndshavaren att i sin tur upplåta sändningsrätt, dvs. densändande torde därmed anses bli legitimerad att Prop.1984/85:199 86 sända och undgår straffansvar enligt 10 8 första stycket 4radiolagen. Vad beträffar upplåtelsens omfattning ligger i tillståndet för detupplåtande kabelförelaget närmast en skyldighet, nämligen alt ställa endasthela kanaler till förfogande vid varje upplåtelse. Denna dubbla funktion hostillståndet och i synnerhet dess radiorättsliga betydelse bör enligt minmening få komma lill tydligare uttryck i förevarande stycke. Jag föreslårsålunda alt det får följande innehåll: "Tillstånd till upplåtelse avkanaler i ett kabelnät innebär rätt för tillslåndshavaren all, om han lillannan upplåter hel kanal, även medge denne att bedriva egensändningar i dennakanal. Upplåter tillslåndshavaren kanal i annat fall gäller bestämmelserna i 23och 24 §8." Den här föreslagna lydelsen innebär i fråga om upplåtelse avannat än hela kanaler ingenting annat än att sådana upplåtelser blir att bedömaenligt reglerna om fördelning av sändningstid, vilka berörts i det föregående.Till sådana upplåtelser torde tillstånd från kabelnämnden inte erfordras. Åandra sidan blir det upplåtande företaget radiorätlsligt fullt ansvarigt försändningar av den lill vilken upplåtelse skett. Jag instämmer i övriga ledamöters förslag i vad delinnebär att en andra mening tilläggs i förevarande paragrafs första stycke. 27 8 Lagrådet: Enligt första stycket i denna paragraf får kabelnämndenbesluta alt den som bedriver egensändningar i en upplåten kanal skall upphöramed sändningarna av högst , om i punkterna 1-7 angivnaförutsättningar är för handen. Förutsättningarna enligl punkt I är att vederbörandeinte längre uppfyller kraven enligl 25 8 andra stycket, dvs. att han intevidare är svensk medborgare, svensk juridisk person eller utlänning som harhemvist i . Del torde inte vara avsett att ett upphörande-beslul isådana fall skall vara tidsbegränsat. Ett klargörande härav synes böra ske ilagtexten. Del har under föredragningen inför lagrådet upplysts att,om ett interimistiskt beslut har meddelats med slöd av andra meningen i andrastycket, den lid varunder del interimistiska beslutet har förelegat avses skolainräknas i den lid varunder beslut enligl första stycket längst får gälla.Även i delta hänseende synes ett förtydligande av lagtexten vara på sin plats. I enlighet med det sagda får lagrådet föreslå att orden"av högst " i första styckets inledning utgår ochatt till paragrafen fogas ett tredje stycke av denna lydelse: "Beslutenligt första stycket 2-7 och andra stycket får avse av högst ettår." Vad som vid 24 8 sagts om utformningen av punkterna 37 isamma paragraf gäller också i fråga om motsvarande punkter i nu förevarandeparagraf. Prop.1984/85:199 87 1 fråga omdenna paragraf föreligger ett förhållande av likarlat slag som det jag berörtvid 24 8, nämligen komplikationen av en yttersta lidsgräns för sanktionensgiltighet, ett är, och möjligheten, enligt andra stycket, att meddelainterimistiskt beslut om sanktionen. Såtillvida föreligger en skillnad som altdet i förevarande paragraf inte är fräga om en spärtlidslik-nande anordningulan om en period under vilken ett beslut av kabelnämnden skall gälla. Omlidsbestämmelser skall gälla för interimistiska beslut -något som underföredragningen inför lagrådet angetts vara avsikten -synes, hunnitförflyta mellan ett interimistiskt beslut enligt paragrafen och den tidpunkt dåen lagakraftägande dom i målet om yttrandefrihetsbrott föreligger, någotutrymme för slutligt beslut i sanktionsfrågan inte föreligga. Deltaförhållande synes böra uppmärksammas. 35 8 Mannerfell: Utformas14 8 i enlighet med det förslag som jag framfört i anslutning till lagrådelsallmänna synpunkter, bör den paragrafen upptas i förevarande paragrafsuppräkning av överklagbara fall. Lagrådet: Förslagen lämnas utan erinran. 1984/85:199 88 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , ,, , , , , , ,, , R. , , Propositionom radio- och TV-sändningar i kabelnät 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredragandenanmäler lagrådels yttrande över förslag lill 1. lag om ändring i radiolagen (1966: 755), 2. lag om lokala kabelsändningar, 3. lag om ändring i närtadiolagen (1982:459), 4. lag om ändring i lagen (1984:115) omförsöksverksamhet med särskild trådsändning. Föredragandenredogör för lagrådels yttrande och anför. Lagrådetsslutsals av sina allmänna synpunkter är att något grundlagshinder mot delremitterade lagförslaget om lokala kabelsändningar formellt inte föreligger.Lagrådels prövning av lagförslaget mot Europarådskon-venlionens regler mynnarul i bedömningen all dessa inte torde hindra bestämmelser av den art somföreslagils. Yttrandet i övrigt innehåller ett antal förslag lill ändradutformning eller förtydliganden av innebörden i vissa särskilda bestämmelser.Jag är i allmänhet beredd att godta dessa förslag. Jaghar, som lagrådet noterar, i remissprotokollet framhållit min inställning attförnyade överväganden om lagstiftningens ändamålsenlighet kan bli nödvändigatämligen snart, eftersom del är en relativt oprövad verksamhet som nuregleras. Det kan, som lagrådet antyder, gälla spörsmålen om prövning av vissafrågor om kabelsändningar redan i första instans bör göras av domstol och omytterligare regler för programinnehållet. Jag väljer också all till en sådanframtida prövning, grundad på då föreliggande erfarenheter, hänskjuta delförslag, som en av lagrådets ledamöter för fram, nämligen att skyldighetenenligt 23 8 andra stycket för det lokala Prop.1984/85:199 89 kabelsändarföretagel, alt vid utövandet av sinsändningsrält sträva efter vidaste möjliga yttrandefrihet ochinformationsfrihet, förenas med viss .sanktionsmekanism. Jag övergår så till lagrådets påpekanden om innebördeneller utformningen av vissa särskilda bestämmelser. Jag har ingen erinran motalt bland definitionerna i 2 8 upptas också förklaringar av uUrycken vidaresändning,satellitsändning och egensändning och aU de därav betingade följdändringarna iförslagels 7 och 19 8§ vidtas. Jag vill också godta lagrådets förslag all gebegreppet kanal bättre konkretion. I övrigt noterar jag all lagrådet förtydligat innebörden ivissa hänseenden av flera paragrafer på ett sätl som väl stämmer överens medvad jag förutsatt bör gälla. Det rör 13, 14, 20 - och i samma hänseendesärskilt 27 och 29 8§ - 23 och 25 §8. I några fall föreslås omformuleringar. 1fråga om 25 8 finner jag meningen med bestämmelsen komma lill klarare uttryckgenom den av lagrådet föreslagna avfallningen. Också 27 8 bör omformuleras påsätl lagrådet förordat. 1 fråga om24 8 efteriyser lagrådet ett klargörande av omfattningen av de föreslagnabestämmelserna i punkterna 3-7. Lagrådets påpekanden synes föranledda avmångtydighelen i ordet program. Jag är medveten om att ordet, så som detanvänds i 24 8, kan betyda antingen ell program eller flera program ellernärmast program- eller sändningsverksamhet. Härtill kommer alt ordet, om ocksåvedertaget, inte i sig är en klart bestämbar enhet. I punkten 3 betyder"sänder program" närmast "bedriva sändningar". Jagförordar att i stället del senare uttrycket används - för övrigt i analogi medskrivsättet i övriga punkter ändrat lill perfektum. I punkterna 4 och 7 innebärregleringen all del formellt är tillräckligt att ett enda program sänts för allålerkallelse skall kunna komma i fråga. Del får dock överlämnas ål kabelnämndenatt bedöma om tillståndet skall återkallas redan vid en enstaka överträdelse.För ålerkallelse enligl punkt 5 förutsätts dock att flera program av därangivet slag förekommit. I punkt 6 är del företeelsen reklam som avses,inte all den förekommer i ell eller flera program. Jag förordar därför attuttrycket "i programmen" här ersätts med uttrycket "isändningarna". Vad jag nu anfört gäller också motsvarande punkter i 27 8. Propositionpå grundval av mina förslag kan inte avlämnas lill inom den lid somanges i riksdagsordningen för propositioner som avses bli behandlade avriksdagen under innevarande . Jag ser del emellertid av flera skäl somhögst angelägel att ärendet ändå kan avgöras under detla . Som jag harredovisat pågår redan viss sändningsverksamhet motsvarande den som föreslåsreglerad. Del gäller satellitsändningar, s. k. när-TV och egensändningar iSveriges Televisions regi. För satellitsändningarna och när-TV-sändningarnagäller provisorisk lagstiftning, som upphör vid del kommande . Del ärönsvärt all denna sändningsverksamhet får fortsätta utan avbrott, men del ärockså angeläget - 1984/85:199 90 föralt kunna kontrollera utvecklingen - att verksamheten i så fall kan fogas in idel regelsystem jag nu föreslår. Det finns vidare starka önskemål om att kunnafå börja med egensändningar i större skala och då enligt regler som är särskiltanpassade därtill, inte, som , enligt de regler som gäller för SverigesTelevision. För att det nu föreslagnaregelsystemet skall kunna börja fungera krävs omkring etthalvårs förberedelsetid. Av de skäl jag nu anfört bör ärendet behandlas avriksdagen . Jag har i övrigt vidtagitvissa redaktionella ändringar i förslaget lill lag om lokala kabelsändningar. Jaghemställer att regeringen föreslår all anta de av lagrådet granskadeförslagen med vidtagna ändringar. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå all anta de förslag som föredraganden lagt fram. Prop.1984/85: 199 91 sammanfattning av sitt betänkande(SOU 1984:65) Via satellit och kabel I betänkandet behandlas frågor, som aktualiseras av dennya medieul-vecklingen och den nya tekniken - framför allt satelliter ochkabelnät -, ett antal frågor som har behandlats i andra kommittéer meninte föranlett några beslut och några frågor som aktualiserats bl. a. av riksdagen.I denna sammanfattning redovisas huvuddragen i kommitténs förslag vad gällersatelliter och kabelnät samt några andra frågor, som kommitlén ägnat särskilduppmärksamhet ät. Delta är alltså inte en sammanfattning av samtliga kapitel ibetänkandet, vilket dessutom innehåller utförliga redovisningar av gällanderegler på olika områden saml tekniska beskrivningar, redogörelser för ocherfarenheter från olika försöksverksamheter med kabel-TV. En bärandetanke i massmediekommitténs förslag är att de nya medierna skall kunnautnyttjas så att en vid yttrande- och informationsfrihet skapas. är detlillålel för den enskilde att ta emot radio- och TV-program också från andraländer, även om de sänds via satellit. Någon ändring föresläs inte på dennapunkt. Enligt gällande radiolagsliflning får program frän direklsändandesatelliter vidaresändas utan lillstånd i kabelnät, t. ex. i encentralantennanläggning. Inte heller i detta avseende föreslås någon ändring. Iframliden skall också enligt kommitténs förslag programkanaler frånkommunikationssatelliter få vidarespridas i kabelnät i samtidig och oförändradform. En förutsättning är dock alt särskilt tillstånd har givits. Sådanvidarespridning är inte tillåten även om regeringen enligl en särskildtidsbegränsad lag om försöksverksamhet kan ge tillstånd. Det föreslås också attkabelnäten öppnas för lokal programverksamhet av olika slag. Kommitlén föreslår inga omfattande programregler. Dock ärdet nödvändigt med vissa begränsningar av vad som bör fä förekomma både närdet gäller lokala kabel-TV-sändningar och vidarespridning av programkanalerfrån kommunikationssatelliter. Begränsningarna gäller program som innehållergrovt våld, pornografi, hets mot folkgrupp samt reklam. Kommitténs förslag när det gäller kabelnät rör enbartanvändning för massmedieändamål. Kommittén har utgått från alt utbyggnaden avkabelnät för dessa ändamål inte kommer alt finansieras över statsbudgeten ulangenom avgifter från användarna, dvs. de anslutna abonnenterna. inte heller fram några förslag om nationella planer för utbyggnad avkabelnät för massmedieänjdamäl. Om en utbyggnad av kabelnät skall ske som ettled i den allmänna telekommunikationsulvecklingen i Prop.1984/85:199 92 landet eller av industri- och sysselsättningspolitiskaskäl kan en annan bedömning göras. Detta har emellertid inte varil en uppgiftför massmediekommittén. i ett vidare perspektiv är anläggning av kabelnätför i första hand TV-överföring ett viktigt steg i etableringen av ett allmäntbredbandsnät i landet. Kommittén föreslår att etableringsfrihet skall råda ocksåi fortsättningen när del gäller anläggning av kabelnät. Detta innebär altteleverket inte föresläs få någon särställning. 1 vissa avseenden har dockverket bättre förutsättningar för anläggning av kabelnät än andra tänkbaranätanläggare, t. ex. genom tillgäng till kanalisalion i gator och vägar. En särskild fråga är hur kabelnät skall kunna byggas utmed ell rimligt mätt av geografisk rättvisa. Denna fråga är nära förknippad medmöjligheterna lill kostnadsutjämning mellan kabelnät i olika orter. Kommitténlägger dock inte fram några förslag om vilka taxor som får tillämpas vidanslutning till kabelnät och för att få tillgång lill olika programkanaler ochalltså inte heller om taxeutjämning. har förklarat sig berett alt påsikt bedriva sin verksamhet på så sätt att bästa möjliga geografiska rättvisauppnäs. Var och hur kabelnät kommer alt anläggas beror på deekonomiska bedömningar som nätanläggare gör. Kommittén har inte funnitanledning att föreskriva för nätanläggare att de skall bygga nät i områden därdet bedöms ekonomiskt olönsamt. Verksamhet i kabelnät Olika slags tjänster De massmediala tjänster, som kan bli aktuella i ettkabelnät, är vidaresändning av program från programföretagen inom samt rundradiosändningar från marksändare i grannländer ochfrån direktsändande satelliter, program från kommunikationssatelliter samt lokalaegensändningar. Kabelnäten kan också användas för tvåvägskom-munikalion avolika slag inom massmedieområdet men även för andra former avtvåvägskommunikalion, t. ex. konferens-TV och alarmsyslem. Dessa senareanvändningsområden faller emellertid utanför kommitténs uppdrag och omfattasdärför inte av förslagen. 1 ell kabelnät kan olika roller och aktörer urskiljas. Delär fråga om nätanläggaren/nälägaren, som bygger och svarar för driften avkabelnätet, kabeloperatören, som tillhandahåller tjänsterna i nätet och haralt tillse att gällande regler följs samt programleverantören, somtillhandahåller program eller tjänster som operatören i sin lur distribuerarlill abonnenterna i kabelnätet. Prop.1984/85:199 93 Fri sändningsrätt eller koncession Kommittén har ingående prövat frågan om det skalltillämpas en fri sändningsrält gentemot det allmänna när del gällerrundradiosändningar i kabelnät eller om sändningar skall fä ske efter tillstånd(koncession) och har funnit det mest ändamålsenligt att som grund förrundradioverksamhet i kabelnät ha ett system som bygger på tillståndsgivning.Den som fält sändningstillstånd kan få tillstånd att upplåta utrymme i kabelnättill annan för sändningsverksamhet. Kravel på koncession skall endast gällakabelsändningar till allmänheten i bostäder och endast erfordras försändningar som kan mottas i mer än 50 bostäder. För kabelnät, t. ex. encentralantennanläggning som omfattar färre bostäder, föresläs ingen regleringalls. Motiv förett tillståndsförfarande är bl. a. all vid tillämpning av fri sändningsrältgentemot det allmänna avgör nälägaren vem som får sända och vad som får sändasi ett kabelnät. Vid ett tillståndsförfarande kan garantier skapas för envidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet i lokala sändningar. Kommiltén föreslår att tillståndsgivningen skall handhasav en statlig myndighet, kabelnämnden. Kabelnämndenföreslås bli ett icke-poliliski sammansatt organ som består av personer medjuridisk kompetens och personer med särskilda kunskaper inom området i fråga.Nämndens verksamhet bör pä sikt finansieras med avgifter frånlillståndssökande och lillslåndsinnehavare. Vem kan få lillstånd? Tillstånd att sända i kabelnät kan ges till nätägare ochsärskilt tillskapade lokala operatörsföretag. Nälägare skall vara en svenskjuridisk person eller fysisk person som är svensk medborgare eller har hemvisti landet. Ett lokalt operalörsföretag skall vara lokalt förankrat och ha enbred sammansättning. Delägare kan vara föreningar, institutioner, lokalaförelag, kommunen m. fl. Del går enligt kommitténs mening inte att i detaljföreskriva hur sammansättningen bör vara i varje ort. Del får ankomma påkabelnämnden alt avgöra när kravet pä lokal förankring och bred ägarsammansättningär uppfyllt. Tre former av tillstånd Kommitlén föreslår tre typer av lillstånd för sändningar ikabelnät: a. tillstånd lill samtidig och oförändradvidarespridning av programkanaler från kommunikationssatelliter, b. tillstånd till lokala sändningar i särskild lokalkanal saml c. tillstånd alt upplåta utrymme i kabelnät till annanför sändningsverk samhet, l.ex. Nätägare kan ges tillstånd dels till vidarespridning avkommunikations- Prop.1984/85:199 94 satellitkanaler, dels alt upplåta utrymme i kabelnät lillannan för sändningsverksamhet. Det lokala operatörsföretaget skall kunna fåsamtliga tre former av tillstånd. Villkor för att få lillstånd att vidaresändaprogramkanaler från kommunikationssatelliter samt att upplåta kanaler tillannan för sändningsverksamhet o Samråd med de boende Den tillståndssökande skall samråda med företrädare för deboende inom del aktuella området om vilka programkanaler som skall framföras ikabelnätet. Kommittén anser det viktigt att de som är närmast berörda, dvs. deboende inom området, får möjlighet alt framlägga sina synpunkter pä utbudetssammansättning. Ytterst måste beslutet dock fattas av den som begär tillstånd,men kommitlén utgår från att stor vikt kommer alt fästas vid de synpunkter somlämnas vid samrådet. o Remiss lill kommunen Kommunerna har en viktig roll vid anläggandet av kabelnät,bl. a. som markägare och ansvariga för planfrågor. Kommittén föreslår attberörd kommun skall ges tillfälle att yttra sig över ansökningar om tillståndför sändningar i kabelnät. o Bedömning av operatörens ekonomiskaförutsättningar Kommittén understryker att den som svarar för verksamheteni ett kabelnät har ett stort ansvar mot enskilda hushåll och även mot fastighetsägare,bostadsrättsföreningar m.fl. som ansluter sig till nätet. Operatören iklädersig också ett ansvar gentemot programleverantörer, räi-lighetsinnehavare m.fl.Därför skall kabelnämnden ha möjlighet att kunna värdera de ekonomiskaförutsättningarna för den sökande att svara för verksamheten. Den som fär tillstånd åläggs att svara för all SverigesRadio koncernens etersända radio- och TV-kanaler tillhandahålls alla somansluts till kabelnät. Denna rätt skall också tillförsäkras dem som inteabonnerar på kabelnätets tjänster men bor i en fastighet som försetts med elleranslutits till sådant nät. o Gratis lokal kanal Nätägare som får tillstånd att svara för vidarespridningav program frän kommunikationssatelliter eller får tillstånd att upplåta kanalutrymmeål annan skall ställa en kanal till förfogande för lokala egensändningar. Dennakanal skall det lokala operatörsföretaget få disponera utan kostnad. Om detlokala operatörsföretaget önskar tillgång till fler kanaler för detta ändamålfår det regleras genom särskilda överenskommelser med nätägaren. När del gäller vidarespridning av program frånkommunikationssatelliter föreslår kommittén att vissa grundläggandebestämmelser skall 1984/85:199 95 Tillstånd skall endast kunna ges för sådanaprogramkanaler som enligt den ursprunglige sändarens avsikt skall nåallmänheten via kabelnät i samtidig och oförändrad form. Del ankommer påoperatören att träffa uppgörelser med upphovsmän och övriga rättighetshavare.Vidare erfordras att de aktuella programkanalerna som skall vidarespridas fårtas emot i det land varifrån de sänds upp till satelliten, vilket kan vara enviss garanti mot ett icke önskvärt programutbud. Satellitkanaler med inriktning på våld och pornografiskall inte få vidarespridas. Kommittén utvecklar i betänkandet närmare vilkakriterier som därvid skall tillämpas.