prop · G80370 · 1984-12-31 00:00:00 — Tillnämnda yttrande har även föreningsbankers förbund anslutit sig. SAFhar åberopat yttrandet från . I yttrandet från Post- och instämmer i föreningensyltrande. har kommil in med skrivelse i ärendet. 2 Remissinstansernas huvudsakliga inställning Remissinstansernaär med något enstaka undantag mycket positiva till förslaget att den kommunalataxeringen av juridiska personer avskaffas 1984/85:70 185 Flertalet remissinstanser accepterar att beskattningenav och statUg verksamhet i förvaltningsform avskaffas helt men manpoängterar behovet av att del försteg i konkurrenshänseende somdelta innebär kompenseras genom att avkastningskravet på offenllig verksamheiverkligen skärps. Skallesatsernas höjd, slopandet av garantibeskatlningen avjuridiska personer och den lagtekniska lösningen godtas av flertaletremissinstanser. Några remissinstanser föreslår dock att garantibeskatlningenslopas även för fysiska personer. Många pekar också på behovet av en allmänöversyn av KL och SIL för att göra skattelagstiftningen mer överskådlig. Kammarrätteni anför att förslaget att slopa taxering av juridiskapersoner ligger i linje med den förenkling av skallesystemet som böreftersträvas då detta kommer att underlätta såväl de skattskyldigasuppgiftsskyldighet som myndigheternas granskningsarbete. Genon» att de nuexisterande skillnaderna i utdebitering och förbudet mot kvittningmellan kommuner kommer att försvinna bör, som utredningen har funnit, reformenäven få betydelse från regionalpolilisk synpunkt. Kammarrätten ställer sigdärför i huvudsak posiiiv till de allmänna riktlinjerna i förslaget och anseratt de bör genomföras. Beträffandekretsen av de juridiska personer som omfattas av förslaget har kammarrätteninget att invända. Inte heller förslaget avseende skattesatserna, bestämmandelav beskattningsorten eller att slopa garantibeskattningen föranleder någonerinran från kammarrätten. Länsrätteni ansluter sig till den i promemorian redovisade uppfattningenom vilka juridiska personer som skall befrias från den kommunala beskattningen.Likaså har länsrätten i alll väsentligt inte någol att erinra mol deöverväganden som har gjorts belräffande garantibeskaltningen,kommunalskalleunderlagel och kvittningsförbudel över kommungränserna.Länsrätten anser dock att en mindre komplicerad lagleknisk lösning borde havalts. Länsrätteni anser all de förslag som har lagts i promemorian ärändamålsenliga och alt de bidrar till att förenkla deklarations- ochtaxeringsarbetet och tillstyrker därför i alll väsentligt framlagda förslag. MKSR(majoriteten) anser att den lagtekniska lösning som valts ytterligarekomplicerar ett redan krångligt regelsystem men kan acceptera lösningen somett provisorium. Vidare poängterar domstolen behovet av att upprätthållakonkurrensneutraliteten mellan privat och offentlig verksamhet. Domstolsverketmenar att den valda lagstiftningstekniken minskar överskådligheten avskattelagstiftningen och ifrägasälter om det inte vore lämpligare att hållasamman reglerna om de juridiska personernas beskattning i en författning.Verket framhåller också att reformen påkallar alt MKSR:s StäUning iorganisatoriskt hänseende ägnas fortsatt uppmärksamhet. Prop.1984/85:70 186 har från de synpunkterämbetsverket har att beakta inget att erinra mot att de i promemorian framlagdaförslagen genomförs. RSV tillstyrker förslagel alt slopa den kommunalataxeringen för alla juridiska personer. RSV framhåller det önskvärda i attantalet skattesatser ytterligare begränsas för att underlättadebiteringsarbelet och informationen gentemot de skattskyldiga. Vidare anserverket att övergången till det nya systemet avsevärt skulle underlättas om denya reglerna gällde för samtliga skallskyldiga redan vid taxering. RSVpekar också pä en del problem rörande debiteringen av preliminär B-skatt . AO anser alt förslagel att den kommunala taxeringen avjuridiska personer skall upphöra är välmotiverat och etl genomförande avdelsamma tveklöst kommer att leda lill stora administrativa vinster för såvälde skallskyldiga som beskattningsmyndighelerna. AO anser dock av flera skäl attreformen bör träda i kraft först . Lanlbruksslyrelsen tillstyrker förslagel att statenbefrias från skyldighel att belala inkomstskatt och skogsvårdsavgifl.Styrelsen föreslår bl. a. att skattesatsen för samfälligheter förgemensamhetsskog bestäms till i stället för föreslagna . , som begränsat silt yttrande till förslagetom slopandet av skogsvårdsavgift för stat och kommun, avstyrker förslaget idenna del. framhåller att en sådan åtgärd skulle - om man inlesamtidigt ändrar bidragsreglerna för bl.a. skogsvårdande ålgärder innebäraen fördel i konkurrenshänseende för stat och kommun jämfört med det privataskogsbruket. Det är enligt slyrelsen skäligt alt alla skogsägare bidrar tillvissa för skogsbruket gemensamma kostnader. Bosiadsstyrelsen anför att eventuellakompensationsåtgärder för det skattebortfall som följer av slopandet av denkommunala garantibeskaltningen bör vidtas inom ramen för renodladefaslighetsskatter och inte i räntebidragssystemet. anser att reformen leder lillförenklingar och är positiv ur regionalpolilisk synpunkt. Industriverketframhåller att en hög utdebitering i förening med förbudet att kvittaförluster över kommungränsen kan vara ett hinder för förelagselableringen iglesbygd. finner förslaget att slopa såvälden kommunala inkomstbeskattningen som garantibeskatlningen för juridiska personerur effektivitetssynpunkt vara väl moliverat mot bakgmnd av det alltmerkomplicerade regelsystem som kommit all gälla på företagsbeskattningens område.Vattenfall anser alt förslaget för deras del innebär en väsentlig förenkling avdel administrativa arbetet och därmed minskade kostnader för verksamhelen.Vattenfall framhåller att verkets skatter tUl kommunerna har slor betydelseför dessa kommuners ekonomi och alt det därför är angeläget, att de regler förkommunernas årliga kompensation som fram- 1984/85:70 187 delestillämpas, ger kraftverkskommunerna tillfredsställande ersällning. Verketframhåller ocksä viklen av att avkastningskravet pä dess verksamhet får ensädan ulformning alt konkurrensneutraliteten gentemot de privata kraftproducenternaupprätthålls. Domänverketdelar den i promemorian redovisade uppfattningen att adminislraliva ochregionalpolitiska skäl talar för all den kommunala företagsbeskattningen börslopas och staten hell bör befrias från skattskyldighet. ansersamtidigt all den uppkomna skattelättnaden för staten skall beaklas vidfastställandet av avkastningskravet sä alt inga konkurtensfördelar uppnäsgentemot privata näringsidkare. Kammarkollegietanför att den nuvarande kommunala garantiskatten för fastigheter - enligt flerasliftsnämnder används som argument mot inköp av prästlönefondsfastigheter.Ett avskaffande av denna skall hälsas därför med tillfredsställelse. Mindretillfredsställande finner stiftsnämnderna den olikhet i beskattningen av skildakyrkliga rättssubjekt som förslaget innebär. För kyrkor medför förslaget ettförhöjt skatteuttag medan de kyrkliga kommunerna blir skattefria. Medhänvisning till ett yttrande av stiftsnämnden i föreslås därförskattefrihet för alla de kyrkliga rättssubjekt som räknas upp i 2 6 lagen(1970:939) om förvaltning av kyrklig jord. KoUegiet anför vidare allpromemorians förslag behöver kompletteras och/eller förtydligas beträffande detkyrkliga rättsområdet. Såvitt framgår av promemorian har konsekvenserna pådetta område inte övervägts vid utarbetandet av de framlagda förslagen. Statskontoretanser sig sakna anledning att ta ställning till de föreslagna lagändringarnaoch till övriga skattemässiga överväganden som redovisas. Statskontoretframhåller alt del i promemorian inte närmare belysts vilka konsekvenserförslaget medför för skatteadministrationen och för företagen, deadministrativa vinsterna och möjUga besparingar i taxeringsarbe-tel. Det hadeenligl statskontoret varit önskvärt all också dessa förhållanden behandlats ipromemorian på samma sätt som regeringen förutsätter all kommittéerna redovisarkalkyler och effekter av sina förslag. Då så inle skett bör lämpligen uppdrasåt att närmare redovisa konsekvenserna av förslaget i härberörda avseenden. Riksrevisionsverkethar inget att invända mot promemorians förslag lill lagändringar avseendemateriella och formella skatlebestämmelser. Enligt verket medför förslagel,tillsammans med beslul om alt den kommunala beskattningen avjuridiska personer skall upphöra, viktiga förenklingar i det skattesystemföretagen möter. Enligt ger riksdagsbeslutet och förslagenunderlag för ökad effektivitet och besparingar inom skalteförvaltningen. Statistiskacentralbyrån (SCB) anför att uppgifter om skatteunderlaget används av SCB förberäkning av medelskattekraften. Därutöver används uppgifter avseende olikakategorier skattskyldiga inom enskilda landsting, kommuner och kyrkokommunerför beräkning av den garanterade skatte- 1984/85:70 188 kraftenför kommuner och landsting, resp. för beräkning av kyrkokommunernas avräkningmed kyrkofonden. De författningsändringar som föresläs idepartementspromemorian, medför såviti SCB kan bedöma inga komplikationer vidSCBs fullgörande av dessa uppgifter. SCB har därför ingenting alt erinra motförslagel. Länsstyrelseni anför att den föreslagna reformen har föruiomlaxeringstekniska fördelar även uppenbara regionalpolitiska för-Qänsler.Länsstyrelsen anser dock att med hänsyn lill konkurtensneulrali-lelen börgarantibeskatlningen inte helt avskaffas för de juridiska personerna. Länsstyrelseni (majoriteten) välkomnar den förenkling av taxerings- ochuppbördsarbetet som lagförslaget innebär och anser att det i det slora hela kanfungera väl i praktiken. För att åstadkomma rättvisa mellan olikaföretagsformer anser att del i 46 8 1 mom. kommunalskatteiageninskrivna förbudei mot kvittning mellan olika kommuner måsle upphävas beträffandeinkomster från rörelse, jordbmk och annan fastighet. Länsstyrelseni framhåller att övergången lill elt system med slopadkommunal beskattning av juridiska personer kan ha vissa nackdelar frånkommunalekonomisk synpunkt. Det förhållandet att en kommun kan räkna med vissaintäkter som en direkt följd av en byggnation och industrilokalisering görgivetvis kommunen mera benägen att stimulera nyetableringar. Denna stimulanskommer alt försvagas när den kommunala beskattningen faller bort. Länsstyrelsendelar den i pro-morian redovisade uppfattningen alt skillnaderna i kommunalutdebitering och förbudet mot kvittning över kommungränserna har påverkatföretagens val av lokaliseringsort på etl sätt som är olämpligt. Länsstyrelsenanser också att den föreslagna reformen har så slora laxeringstekniska fördelaralt det framstår som angeläget att den genomförs. undersirykersamtidigt vikten av att kommuner som drabbas negativt av uteblivenföretagsskatt, kompenseras så långl som möjligt. Länsstyrelseni anser all de taxeringstekniska fördelarna är sådana att detär angelägel alt reformen genomförs. Länsstyrelseni har inte funnit skäl erinra mot de föreslagna lagändringarnasom anses vara en naturlig konsekvens av beslutet alt den kommunalabeskattningsrätten av juridiska personer upphör fr.o.m. inkomståret 1985.Länsstyrelsen anser vidare all de arbetskraftsresurser som frigörs genom denändrade lagstiftningen i stället kan inrikias på fördjupad kontroll av merakomplicerade deklarationer. FöretagareförbundetSFR välkomnar förslagen i promemorian och tillstyrker att de läggs till gmndför en snar lagstiftning. HSB;sRiksförbund ek.för., som anser att fördelarna med slopandet av taxeringav juridiska personer är stora, tillstyrker förslaget. 1984/85:70 189 KFerinrar om att KF tidigare tillslyrkt förelagsskatteberedningens -mindre långtgående - förslag om slopande av den kommunala beskattningen av juridiskapersoner. När förslaget nu återkommer redovisar KF samma inställning somtidigare. Eftersom förelagsbeskattningen väsentligt komplicerats under tidengenom tillkomsten av vinstdelningsskatlen är det nu enligt KF än mer angelägetalt vidta förenklingar. KF framhåUer att en avsevärd fördel frånförenklingssynpunkl, jämfört med det tidigare förslaget, är att beskattning avgarantibelopp för fasligheter föresläs helt slopad. LOanför att man på gmndval av främst skatleadministrativa skäl tillstyrkerhuvudförslaget att avskaffa den kommunala beskattningen av juridiska personer.Det är emellertid, enligt LO, av största vikt inte minsl utifrånsysselsältningspolitiska motiv att någon reell försämring inte sker avkommunsektorns finansiella ställning lill följd av reformen. Det uppkomnainkomstbortfallet bör därför till fullo kompenseras i enlighet med vad somredovisas i propositionen 1983/84:133 rörande vissa kommunalekonomiska frågor.LO finner att höjningen av den slatliga skattesatsen är väl avvägd med hänsyntill det nuvarande totala skatteutlaget och de övriga faklorer som bör beaktasi sammanhanget. De föreslagna ändringarna i avdragssystemet och slopandet avgarantibeskatlningen biiräds också av LO eftersom dessa innebär regelrättaföljdändringar med anledning av huvudförslaget. Några principiella anmärkningarkan enligt LO ej heller riktas mot de olika förslagens lagtekniska ulformning. (majoriteten), som tillstyrker förslagel, ser särskill positivt på alt kommunalverksamhet som bedrivs i förvaltningsform hell befrias från inkomstbeskattning.Landstingsförbundet föreslår att också kommunalförbund och stiftelser förallmännyttiga ändamål med kommuner som huvudmän generellt undantas frånskattskyldighet. Lantbrukarnasskaitedelegation framhåller all grupdtatiken i det presenterade förslagelmedför omfattande förenklingar för berörda skallskyldiga. I förhållande lillandra skattskyldiga kan enUgt delegationen den upphävda kommunala anknytningeni vissa fall befaras ge de juridiska personerna fördelar. Emellertid tordedessa fördelar vara så temporära att man kan bortse från dem. Delegationentillstyrker därför att den kommunala laxeringen slopas på sätt som föreslås ipromemorian. Om den kommunala garantibeskatlningen avskaffas anser delegationenalt inte endast juridiska personer skall beröras av denna förändring. I dagensläge lorde garantibeskaltningen prakliskl taget sakna betydelse förkommunerna. Delegationen anser därför att ett totalt avskaffande avgarantibeskaltningen bör utredas. tillstyrker förslagen i promemorian. instämmer i tanken att juridiska personer skall undergå enenhetiig skatt. Den tekniska anpassningen av lagstiftningen -med en höjning avden slatliga inkomstskatten till följd av alt den kommunala taxeringen slopas- synes från bankernas utgångspunkt invändnings-fri. har därföringen erinran mot förslaget. Prop.1984/85:70 190 SBEF anser att förslaget att juridiska personer skall varaskattskyldiga endasl till statlig inkomstskatt medför att deklaralionsarbelelför förelagen avsevärt förenklas. Vidare undanröjs genom förslaget åtskilligatillämpningssvärigheter som inryms i de nuvarande beskattningsreglerna, t.ex.när det gäller behandlingen av koncernbidrag vid den kommunala taxeringen.SBEF tillstyrker därför förslaget att slopa den kommunala taxeringen förjuridiska personer. SBEF anser också att utformningen av förslagen såsom närdet gäller kretsen av skattskyldiga som omfattas av förslagel, skattesatser, övergångsreglerm. m. är godlagbar. anser del frånarbetsleknisk synpunkt fördelaktigt för de skattskyldiga alt den kommunalalaxeringen av juridiska personer slopas. anser dock attskattesatsen för livförsäkringsbolagen bör vara och inte somföreslagits. (majoriteten) har samma inställning lill förslaget somlandstingsförbundet. anför att för kraftföretagen,vilka ofta bedriver verksamhet i ett flertal kommuner, innebär förslagetbetydande förenklingar. Föreningen tillstyrker därför slopad taxeringav juridiska personer. Föreningen anser dock att det är nödvändigt att avkastningskravetpå offentlig kraftproduktion utformas så att konkurrens sker pä lika villkor. Svenska revisorsamfundet SRS instämmer i utredningensbedömning alt det nuvarande systemet för beskattning av juridiskapersoner medför en rad negativa effekter, bl. a. från regionalpolilisksynpunkt. Åven från administrativa synpunkter är systemet tungrott ochkomplicerat. Förslaget att slopa den kommunala taxeringen av juridiskapersoner pä sätt som anvisas i promemorian tillstyrks därför av samfundet ihuvudsak. a., som förklarar altförslagel innebär avsevärda administrativa fördelar i föreningens verksamhet,tillstyrker förslaget. är positivt inställd till förslaget idess helhet. tillstyrker att den kommunala taxeringenav juridiska personer slopas. Samfundet kan dock inte biträda förslaget omskatteskärpning för familjestiftelser. I övrigi godlar samfundet i allt väsentligtpromemorians förslag. anser att en slopadkommunal taxering av vissa juridiska personer skulle medföra belydandeadministrativa fördelar. Med hänsyn lill att kravet på konkurrensneutralitetpå hyresmarknaden inte beaktats i tillräcklig omfattning avstyrker dockförbundet förslaget. anför alt förslagetöverensstämmer med önskemål som redan tidigare framförts från näringslivetssida. Prop.1984/85:70 191 ker att förändringen genomförs med den uppläggning somredovisas i belänkandet med undantag för att näringsverksamhet i offentlig regialltjämt bör beskallas av hänsyn till konkurrensneutraliteten. SHIO-Familjeföretagen tillstyrker förslaget att slopa denkommunala beskattningen av juridiska personer. Del är önskemål somorganisationen tidigare framfört bl. a. i sitt näringspolitiska program.SHIO-Familjeföretagen tror att reformen kommer att underlätta företagensskatleredovisning samt medföra slörre flexibilitet i deras lokaliseringsplaner.Organisationen godtar även de föreslagna skattesatserna fömtsatt att deldeklarerade målet om oförändrat skalletryck verkligen uppfylls. anser all förslaget harså påtagliga fördelar för såväl de skattskyldiga som för taxeringsmyndigheternaall förslagel bör genomföras med giltighet fr. o. m. . tillstyrker förslaget att denkommunala beskattningen slopas för alla juridiska personer utom inhemskadödsbon. Förbundet föreslår dock att skattesatsen för aktiebolagen och de ekonomiskaföreningarna bestäms till i stället för till som föreslagits ipromemorian. redovisningskonsulters förbund tillstyrkerförslagel med undanlag för att offentlig näringsverksamhet alhjäml börbeskattas. accepterar att maximeringsregeln i 308 6mom. AB Vin- & Spritcentralen har inget att erinra molförslagel. lUlstyrker i alltväsentligt förslaget. TCO anser alt det är väl grundat att slopa taxeringen avjuridiska personer eftersom det leder till stora administrativa vinster och ärfördelaktigt från regionalpolilisk synpunkt. TCO anser vidare alt av särskiltintresse är den utformning man ger del statsbidrag som skall kompenserakommunerna för inkomstbortfallet reformen innebär. För att stabiliserakommunernas ekonomiska situalion och ge kommunerna rimliga planeringsförutsättningarär det enligl TCO nödvändigt ge kommunerna en värdebeständig kompensalion förforiorade intäkter pä gmnd av den slopade beskattningsrätten. 3 Kretsen av skattskyldiga I promemorian föreslås att den kommunala taxeringenavskaffas för samtliga juridiska personer. Remissinstanserna är med någotenstaka undantag myckel positiva till förslaget. Delade meningar råder dock omstat och kommun bör bli helt skatlebefriade. 1984/85:70 192 MKSRhar inget att erinra mot att den kommunala beskattningen, såvitt avserskattesubjekt som är juridiska personer, i fortsättningen endast kommer attomfattas av inhemska dödsbon. I delta sammanhang finner skatterätten delemellertid angelägel alt starkl underslryka viklen av det i promemorian (sid.18) kortfattat berörda förhållandet att slopandet av skattskyldigheten förstaten, landsting och kommuner inte får leda till konkurrensfördelar för dentyp av tidigare skattepliktig verksamhet som bedrivs av offentligrättsligasubjekt. RSVtillstyrker förslaget att slopa den kommunala laxeringen för alla juridiskapersoner utom inhemska dödsbon. Förslagel kommer - ulom i övergångsskedet - attleda till förenklingar för såväl de skattskyldiga som för skatteförvaltningen. arbetsuppgifter ingår alt verka för jord- och skogsbruketsrationalisering. Som ett led i denna verksamhet sker inköp av jord-ochskogsbmksfastigheter som sedan genom försäljningar eller byten används förstmkturralionalisering. Denna verksamhet finansieras genom jordfonden. Omfattningenav denna för strukturrationaliseringen mycket viktiga verksamhet har efter ennedgång under 1970-talel stigit . Antalet inköp uppgår numeraårligen till ca 1000 och försäljningarna lill ca 2000. Den inköpta arealen ärungefär lika stor som den försålda eller ungefär 5000 ha åker och 40000 haskogsmark . Lantbruksnämndernas markinnehav har under de senaste årenlegat på ungefår 12000 ha åker och 120000-130000 ha skogsmark, fördelat på3000-4000 fastigheter. Lantbruksnämndernasträvar efter alt sälja ut de förvärvade fastigheterna så snabbi som möjligtefter förvärvet och innehavstiderna blir därför oftast mindre än ett år.Avverkningar sker endast i obetydlig omfattning och i den män åkermarkenarrenderas ut, sker det på kort lid mol låga arrenden. Inkomsterna överstigerdärför inte garanlibeloppen annat än för enstaka fastigheter, och för hell längör de det praktiskt tagel aldrig. Taxeringsvärdenaoch garanlibeloppen för samtliga lantbruksnämnder uppgår till ca 340 milj. kr.respektive ca 5 milj. kr. Kommunalskatten på det senare beloppet är ca 1,5milj. Skogsvårdsavgiflen torde vara något större än skattebeloppet. Arbetelmed deklarationer och beräkning av inkomsterna för dessa fastigheter är liksomtaxeringsarbetet för dem mycket omfattande. I län med stort fastighetsinnehavsom underiag för planerade omarronderings-projekl är upprättandet avinkomstdeklaralionerna särskill betungande. Slopad deklaralionsplikt medföralltså betydande administrativa fördelar. Motdenna bakgmnd tillstyrker lantbruksstyrelsen förslaget att staten befrias frånskyldighet att betala skatt och skogsvårdsavgift. Prop.1984/85:70 193 Slopandet av den kommunala beskatlningen för juridiskapersoner innebär slort inkomstbortfall för många kommuner. Framhållas bör, attkraflin-dustrins verksamhet i hög grad är knuten till glesbygdskommuner och attkraftinduslrins produktionsanläggningar åsatls mycket höga taxeringsvärden.Taxeringsvärdena ligger till grund för fördelning pä produktionskommunerna avinkomst av kraflverksrörelsen och för garantibeskatlningen. skattertill kommunerna har stor betydelse för dessa kommuners ekonomi. Därför är delangeläget, att de regler för kommunernas årliga kompensation, som framdelestillämpas, kommer att ge kraftverkskommunerna tillfredsställande ersältning. Skaltebortfallet för statlig verksamhet föreslås blikompenserat genom en höjning av avkastningskravet för denna. Det kapital, somelt avkastningskrav om det uttryckes i procenl relateras till, är emellertidföränderligt över tiden. Olika verksamheter har också olika kapitalbehov. Enför alla verksamheter generell höjning av avkastningskravet är därför icketillämplig. För att anpassa del skärpta avkastningskravet till den skattelindringensom etl borttagande av den kommunala beskattningen medför, bör kravet uttryckasi fasta årsbelopp för olika verksamheter. Det förutsattes, att dessa fastabelopp fastställs i samråd med berörda verk. önskar i detlasammanhang understryka vad promemorian framhåller, nämligen att nu existerandekonkurrensförhållande mellan privat och statlig verksamhet inte rubbas vidfastställande av nytt avkastningskrav. För del ändamålet är en jämförelsemellan statlig och privat kraftinduslri av betydelse även . För alt ensådan jämförelse skall vara möjlig måsle ökningen av avkastningskravet p.g.a.den slopade kommunala beskatlningen redovisas öppet. önskemål uppfyllsockså om tillkommande krav uttrycks i ett fast belopp. anser, att avkastningskravets storlek börbestämmas under beaktande av eventuell fastighetsskatt för att den sammanlagdabelastningen skall hållas pä godtagbar nivå. Utredningen föreslår att staten befrias frånskattskyldighet.