prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Om arbetstagaren hitsänts för arbetefrån icke-konventions-land skall sålunda alltid ATP-avgift erläggas för dennemen övriga avgifter skall inte betalas om arbetet avses pågå högst 12 månader.Den utländske arbetsgivaren skall enligt gällande konventioner intebetala någon arbetsgivaravgift till för sådana avsina hitsända arbetstagare som omfattas av utsändningsreglernai resp konvention (jfr ovan). Sedan avgiftsskyldigheten upphört i utsändningslandet,blir arbetsgivaren avgiftsskyldig i sysselsättningslandet . Omutsändningen från början var avsedd att vara längre tid-i de konventioner där den avsedda längden av utsändningstidenäravgörande - skall avgifter erläggas här i landet. 1984/85:76 61 5 SÄRSKILDA SKVTTEREGLER I VISSA ANDRA LÄNDER Ivissa länder medges utlänningar på tillfälligt uppdrag i landet i fråga särskildaskatteförmåner. Nedan lämnas en kortfattad redogörelse för deregler härom som gäller i , ,och . Bland de länder där några förmåner av ifrågavarande slag inte ges ärFrankrike, och . Redovisningen nedan av de särskildareglerna sker utan en samtidig presentation av övriga bestämmelser ide skattesystem i vilka reglerna ingår. En sådan mera fullständig redogörelseskulle bli mycket omfattande och fyller i förevarande sammanhang ingetbehov. Bristen på fullständighet medför emellertid att innebörden avde särskilda reglerna i vissa fall framstår som oklar. Förmåner utöver vadsom redovisas kan förekomma. Det kan också finnas ytterligare villkorför att de särskilda reglerna skall bli tillämpliga.Vad nedan återges ger dock en godtagbar bild av vad i dethela gäller. Utländskachefspersoner och specialister som tjänstgör tillfälligt i behöver inte till beskattning taupp ersättning för ökade kostnader som hänför sigtill flyttningen till eller anställningen i . Följande tilläggskostnaderfår ersättas på basis av den faktiska kostnaden eller med hjälp avmedgivna schablonbelopp: Engångskostnaderi samband med flyttningen och kostnader för att anskaffa ett hem i . Löpande kostnader t exlevnadskostnader, hyreskostnader, skolavgifter, hemresekostnader,resekostnader för barn som studerar utanför Begien,växlingsförluster och skatteutjämning. 1984/85:76 62 Sådanakostnadsersättningar med bortseende från engångskostnaderoch skolavgifter är fria från skatt upp till ett sammanlagt belopp som svararmot ca . För chefspersoner och specialister som arbetar i t exforskningscentra och vetenskapliga laboratorier gäller dock ett högrebelopp som svarar mot . Enförutsättning för dessa förmåner är att arbetet sker i för en"international group". Personen i fråga skall vara anställd hosett utländskt bolag utanför eller ett utländsktdotterbolag i . Utländskamedborgare, som tillfälligt tjänstgör i och är anställda av en utländsk arbetsgivare, kan under vissa speciellavillkor få tillämpa den s k "conces-sion". För attdenna förmånliga skattebehandling skall få tillämpas krävs följande. Vederbörande måste haanställts av sin utländske arbetsgivare innan han flyttade till Nederländerna.Avsikten med anställningen får inte vara att han skall få fastanställning i . Den anställde måste alltså haarbetat hos sin utländske arbetsgivare innan han börjararbeta i . Den anställde måste bosätta sig iNederländerna, vilket innebär att han och hans familj måsteflytta till och där skaffa bostad. Den anställde måste ocksåkyrkobokföras där. 1984/85:76 63 Den anställde måstevara utländsk medborgare. Den anställde måsteinneha en chefsbefattning eller besitta speciella kvalifikationer. Den 35-procentiga "concession" gällerendast för personer anställda i icke-nederländska bolag. Ett speciellt ansökningsförfarande skall ha föregått beslutet om "35 %concession". För det fall den anställde i Nederländernafår dra fördel av "concession" erhåller hanett avdrag från sin bruttoin komst om , dvs av inkomsten i behöver tas upp till beskattning. Den 35-procentiga nedsättningenär begränsad i tiden . Utländska arbetstagare som avser attstanna i än har möjlighetatt välja ett standardavdrag i stället förspecificerade omkostnadsavdrag. Standardavdraget uppgår till av inkomsten. Väljes standardavdraget medges avdrag därutöver endastmed ett fast belopp, NOK 5 100, och förfrivilliga pensionsavgifter. En "non-UK domiciled" som arbetar iStorbritannien och alltsåär skattskyldig där men som avlönasav ett bolag utanför , dvs "anon-recident UK company", behandlas förmånligt ur skattesynpunkt. Enligt dessa regler behöver av den uppburnabruttoinkomsten tas upp Prop.1984/85:76 64 En förutsättning föratt komma i åtnjutande av denna förmån är att inkomsten i fråga härrör från arbete som utförts i . 1984/85:76 65 6 INHÄMTADE UPPLYSNINGAR OCH SYNPUNKTER Somomnämnts under avsnitt 2 ovan har utredningen för att få ettunderlag för sina bedömningar vänt sig med preciserade frågor tillett stort antal institutioner, universitet och andra, på ettintresserat och upplysande sätt, skriftligen eller muntligen, har frågornabesvarats från de flesta håll. Liknandehänvändelse har gjorts till ett antal större industriföretag medkänt eller förmodat intresse för att vid behov anlita utländska gästforskare.De som efterkommit önskemålet om upplysningar och synpunkter har på ett engageratsätt informerat utredningen. Detta gäller , ,, , (flygdivisionen) och . Från AtlasCopco har också intressant information erhållits. Idet följande återges i sammandrag vad som inhämtats. 6.1 Antalet utländska forskare i . Avde svar som erhållits från universitet och andra institutioner framgår attantalet där verksamma utländska forskare är stort.Vidare framgår att flertalet av dessa forskare är iSverige som ett led i det forskarutbyte som sker mellan olika länder. Några merexakta uppgifter om det totala antalet forskare har inte erhållits.MFR har uppskattat antalet i verksamma utländskaforskare på det medicinska området till 200. NFR har angettmotsvarande siffra för det naturvetenskapliga området till50. har upplyst att man årligenhar ett 30-tal utländska forskare. Vid KTH har under de senaste fem årenuppskattningsvis sammanlagt några hundra utländska forskare varit verksamma. Vid Lundsuniversitet vistas varje läsår omkring 150 utländska forskare och vidStockholms unirsitet ett 70- 5 1984/85. 1984/85:76 66 tal.SAMKO, kollektivforskningsinstitutens samarbetsorgan, har uppskattat antaletvid de 23 instituten till 25 . Även inom näringslivet torde antalet utländskaforskare vara relativt betydande. frågat om för hur många av de anlitade utländskaforskarna de i utredningens direktiv angivna kvalifikationskraven varituppfyllda har svaren ofta försetts med reservationer av olika slag. Att så varitfallet är naturligt eftersom kriterierna ger utrymme för olikatolkningar. MFR har uppskattat att endast fem av de nämnda 200utländska forskarna på det medicinska området uppfyller kraven. har bedömt att ca 50 av de där årligenverksamma gästforskarna är högt kvalificerade. vidLunds universitet har ansett att kraven är uppfyllda beträffande samtliga utländskaforskare (44 /84) som är verksamma inom fakultetensinstitutioner. Flertalet av de utländska forskarna vid anses, såvitt kanutläsas av vad som meddelats, uppfylla kvalifikationskraven. Chalmerstekniska högskola har uppgett att nära nogsamtliga nämnda 30-tal utländska forskare ärtoppkrafter medan KTH beträffande forskarna där uttalat att kriteriernainte är uppfyllda för dem alla. Av "svaren från deolika institutionerna vid framgår att sammanlagt ett 40-talhögt kvalificerade utländska forskare varit verksamma där underde . Motsvarande antal förlantbruksuniversitetet är tre och för FOA fem. SAMKO har bedömt att ca20 av de vid instituten verksamma 25 forskarna uppfyller kriterierna. Deindustriföretag, som efterkommit utredningens önskemål omuppgifter i denna del, har uppskattat antalet utländska forskare som under desenaste fem åren varit verksamma på den nivåutredningens direktiv anger till vid 5, Prop.1984/85:76 67 Ericsson15, (flygdivisionen) 6 och ASEA 3. SKF har upplyst att stora delarav FoU-arbetet har förflyttats till och . StoraKopparberg har angett att man inte tagit emot utländska gästforskareutan enbart utländska praktikanter. Av vad meddelatframgår att antalet FoU-anställda är mycket stort. Flertalet arbetar i menomkring 350 utomlands. Bland de senare finns högt kvalificerade forskare pådoktors-och professorsnivå, forskare som av ekonomiska skäl endastundantagsvis anlitats i . Genomgående har påpekats att siffrorna skulle ha varit betydligt högre ombeskattningen varit gynnsammare. IVAhar uppskattat det totala antalet i verksamma utländska högtkvalificerade forskare inom det för IVA överblickbara området till inte understigande50 men ej överstigande 200. Majoritetenav de högt kvalificerade gästforskarna har rekryterats från USA.Andra frekventa länder är , och . Detta gäller såvälinstitutionerna som industrin. Flertaletgästforskare vid universitet och institutioner är, somredan nämnts, här som ett led i det forskarutbyte som förekommermellan olika länder. Dessa forskare är här på egeteller institutionens initiativ. I vissa fall utgår lön ellerstipendier från hemlandet, i andra fall sker försörjningengenom lön eller bidrag från . Önskar man få hit högt kvalificerade forskare med speciell inriktningsker rekryteringen nära nog alltid genom kontakter med utländskakolleger eller institutioner. Sådana forskare anställs vanligen för ettbestämt projekt eller knyts till ett visst forskningsom- 1984/85:76 68 rade.Det kan också vara fråga om att medverka vid uppbyggnaden av nyaforskningsområden. Även inom industrin sker rekryteringen via kontakteroch anställningen knyts normalt till bestämdaprojekt. Somskäl till att man rekryterar kvalificerade forskare frånutlandet har genomgående angetts att forskare med efterfrågadspeciell kompetens saknas i . Då frågan om en rekrytering aktualiseras behövs ingensärskild undersökning om det finns svensk forskarkapacitet eftersomman är väl bekant med tillgängliga resurser inom landet. STUhar framhållit att behöver ta hit forskare för att höja densvenska kompetensen. Mot den bakgrunden anser STU att de regler som övervägs inte bör begränsas tillatt avse forskare som är knutna till ett visst bestämtprojekt. IVA har samma uppfattning. Viduniversitet och andra institutioner varierar vistelsetiden för utländska gästforskaremellan och . I några fall har dock vistelsetider angetts. Från har upplysts att ca25 av de 30 gästforskare som ärverksamma där stannar . Vistelsetiden för de övrigaunderstiger . Flertalet gästforskare vid KTH stannar högst 183dagar men det har förekommit att forskare stannat . Utavdet 40-tal högt kvalificerade forskare som under den senaste femårsperiodenvarit verksamma vid har vistats där högst 183dagar, men än och 10procent än . Att vistelsetiden förmajoriteten av de utländska forskarna understiger sex månaderframgår ocks'S av samman- Prop.1984/85:76 69 ställningarsom gjorts av matematisk-naturvetenskapliga fakulteten och tekniska fakultetenvid rörande inom respektive fakultet verksamma forskare.Svaren från de olika institutionerna vid Stockholmsuniversitet ger en motsvarande information. Från Göteborgsuniversitet har uppgetts att är vanlig.SAMKO har upplyst att flertalet gästforskare vid kollektivforskningsinstituten är här högst 183dagar. FOA har angivit att anställningstiden där varierat mellan ett halvt och . Förindustrins del - liksom överhuvudtaget - är en betydelsefulltidsfrist. Enligt en i flertalet dubbelbeskattningsavtal intagen regel skall nämligen enfrån källa i hemlandet avlönad person inte beskattas iSverige om vistelsen här understiger , vanligen under ett ochsamma beskattningsår. Detta har enligt uppgift lett till att man försökeranlita forskare för understigande samt tillse attvillkoren för regelns tillämpning i övrigt är uppfyllda. Regeln möjliggör - omman låter forskaren vistas här över ett årsskifte - en maximal vistelsetid på 366dagar. Det förekommer också att man låter forskaren "pendla". Eftersom deprojekt det är fråga om kan ta två till i anspråk ansesarrangemang av detta slag som nödlösningar. Från har upplysts att man av skatteskäl förlagtprojekt som tar utomlands. Enligt en enkät hossvenska företag gällande "Beskattning av utländskaspecialister", ett projekt genomfört av dåvarande jur. stud. 1982, anlitades 43procent av forskarna för tiden O - , för tiden184-365 dagar, men mindre än och Vadgäller den tid för vilken skattelindring skall få åtnjutasenligt de nya reglerna har IVA uppgett att det tar fyra -attbygga upp en forskningsenhet. Att ge skattelättnader under endast har därföransettS* otillräckligt. Prop.1984/85:76 70 Engräns - alternativt tre ar med möjlighettill förlängning - har angetts som lämplig.Liknande synpunkter har framförts av SAMKO. Enligt STU varierar den tid undervilken man kan använda forskarnas speciella kunskaper i utvecklingsarbetetmellan och . Därefter blir forskaren mera att anse som en deltagarei det svenska programmet. Tiden för skattelättnader bör därför enligt STU anpassas med hänsyn härtill.Saab-Scania har ansett att , eventuellt med möjlighet till förlängning, är tillräckligt. Då enkvalificerad utländsk forskare anställs av ett universiteteller annan institution bestäms med ett fåtal undantag lönen med ledning av vad som gäller förmotsvarande svenska forskare. Detta ifrågakommer givetvis endast om finansieringen sker från svenskoffentlig källa. Avlönas forskaren exempelvis hemifrån kanendast kompletterande ersättning bli aktuell, så har t ex att gästforskarna där i flertalet fall varit dubbel finansierade, dvsi huvudsak haft sina tilläggskostnader i samband med Sverigevistelsenbekostade från institutet men behållit sin grundlön från sin utländskamoderorganisation. Enutländsk professor erbjuds således svensk professorslön, f n ca180 /år. I och för sig föreligger inget formellt hinder mot att betala högre lön förutsattatt man inte överskrider tilldelade anslag. I praktiken kan manemellertid inte betala mer än vad de svenska kollegerna har. Några förmåner utöver lön och ersättning förflygresor för forskaren och hans familj till och från Sverigeutgår normalt inte. Dock förekommer uppgifter om att fri bostad och"traktamente" understundom tillhandahålls. Prop.1984/85:76 71 Lönerna för de utländskaforskare som är anställda inom industrin varierar. Bland de faktorersom mera direkt påverkar lönenivån är gästforskarens nettolön i hemlandet, efterfrågan på denaktuella typen av forskare och lönen för jämförbara svenska forskare. Någragenerella löneuppgifter har inte kunnat erhållas. Årslöner på 200 000kr och avsevärt mer än så har nämnts. Från några håll har hävdats att gästforskarnas löner i med undantag av någraextrema fall ligger i skiktet 200 000 - . Ett läkemedelsföretag harsärskilt understrukit att man iakttar försiktighet vid lönesättningenför att inte utarma universiteten på forskare och att detta haft återverkningarpå lönen till utländska gästforskare. Vanliga förmåner utöver lönen är rese-och flyttningskostnader, fri eller subventionerad bostad, fri sjukvård i denmån denna inte tillhandahålls av det allmänna, hemresa försemester och ersättning - hel eller delvis - för kostnaderför barns skolgång i . Vid korttidsbesök kantraktamente utgå. Detärinte vanligt att gästforskarna har inkomst av annat än anställningen.Undervisningsarvode och inkomster från konsultverksamhet kan dock förekommaliksom arvode för artiklar i facktidskrifter. Här kantillfogas i anslutning till vad som inhämtats beträffande anställningsförmånerna att en forskare vid velatrikta uppmärksamheten på det bristande sambandet i vissa fall mellan å enasidan arbetsgivarens fullgjorda skyldighet att erläggasocialavgifter och å andra sidan den anställdes rätt att åtnjuta deförmåner, som socialförsäkringen iprincip skall tillförsäkra honom. Den framförda kritiken hänför sigtill en faktisk situation, nämligen för den förste innehavaren av Erlanderprofessuren. Vederbörande varen forskare från som av och till - itaget - vistades i under om- kring två år.Universitetet hade från anslagna medel gällande professuren betalat föreskrivenarbetsgivaravgift. Likväl visade det sig att den amerikanske forskaren intevar berätt-tigad att åtnjuta sedvanliga sjukförsäkringsförmåner. Hannödgades på egen bekostnad förskaffa sig och sin familjdet erforderliga försäkringsskyddet. Dåuniversitet eller andra institutioner försöker rekrytera en kvalificerad utländskforskare framställer denna ofta krav påkompensation för utebliven lön i hemlandet och fördyrade levnadskostnader.Som tidigare nämnts anser man sig emellertid inte kunna betala högre lön än vad somutgår till jämförbara svenska forskare. Detta medför storasvårigheter eftersom forskarlönerna är högre utomlands. Som exempel på ungefärligt löneläge för utländskaprofessorer har nämnts bl a följande. (lön efterskatt och 350 000 250 000 250 000300 000 230 000 157 00.0 160 000120 000 Vadsom erbjuds en utländsk professor är som nämnts ensvensk professorslön dvs ca . I de fall dubbelbeskattningsavtalmed gästprofessorns hemland innehåller en visiting professors-regel skall inkomsten iSverige i regel under högst beskattas i hemlandet, vilket normalt innebär en högrenettolön än om beskattningen sker i . Förekomstenav visiting professors-regeln har också* framhållits som 1984/85:76 73 mycket betydelsefull i sammanhanget. Även om en sådanregel leder till att en gästforskare får behållamer av sin bruttolön än de svenska kollegerna fårhan ändå göra avkall på sin ekonomiska standard. tekniska högskolahar för att belysa rekryteringssvårigheterna anförtföljande exempel. Innehavaren av engästprofessur som inrättades vid högskolans150-årsjubileum placeras f n i L 26:6(ca 16 /mån). Professuren har hittillsinnehafts av sju personer, varav sex kommit från . Trots det nuvarande förmånliga dubbelbeskattningsavtalet med (visitingprofessors-regeln) har några som inbjudits avvisaterbjudandet eiler kortat ner sin planerade vistelse under hänvisning till den låga ekonomiska ersättningen.Andra exempel som visar rekryteringssvårigheternahar redovisats av institutet förinternationell ekonomi vid . En annan uppgift som belyser svårigheterna att rekrytera är upplysning att man underde lyckats rekrytera endast i trefall men misslyckats i ett tiotal. I de fall någonvisiting professors-regel inte finns att tillämpa och inkomsten således skallbeskattas i är svårigheterna att rekrytera änstörre. Det har angetts attsituationen ibland är sådan att det inte ens är någon idéatt försöka. Såvitt gäller denna grupp, framhålls det, kommer skattelättnader i den form som övervägsatt få betydelse. Från flera håll, bl a forskningsråden, har vikten av visiting professors-regeln framhållits. Det har påpekatsatt nu ifrågavarande utredning endast tarsikte på skattelättnader förhögt kvalificerade gästforskare. 1984/85:76 74 regeln, vars tillämpningi realiteten medför skattelättnader förgästforskarna, finns ingetkvalitetskrav av detta slag. De kommande reglerna om skattelättnader kan alltså inte, utom i ett litet antal fall, ersätta visiting professors-regeln. Ett avskaffande av regeln, som redanbeslutats beträffande och försports vara under övervägande beträffande , anses medföra stora svårigheterför det forskarutbyte som äger rum påden nivå som ligger under den i utredningensdirektiv angivna. Detta utbyte gälleryngre forskare som kommer till i syfte att lära som de förmedlar erfarenhet och kunskap till de svenska kollegerna. Av vad som upplysts framgår att det även inom industrin föreligger stora svårigheter att rekrytera utländskahögt kvalificerade forskare.Forskaren ställer krav på kompensation förminskad nettolön och för fördyradelevnadskostnader. Forskaren kräver medandra ord minst bibehållen ekonomisk standard. Dettainnebär i första hand krav påen nettolön (lön efter skatt och avgifter) som i köpkraftmotsvarar den han har i hemlandet samt vidare kompensation för bl a kostnader för barns skolgång i och kostnader för bostad. En annan omständighet som brukar nämnas är att den andra maken har svårt att erhållaarbetsinkomst i . Eftersom forskarnas nettolöner generellt ärhögre utomlands erfordras en myckethög bruttolön i föratt forskaren inte skall behöva sänka sin standard. Man har till utredningen uppgettatt företagets kostnader, som ju också inkluderar arbetsgivaravgifter, många gångerblir så höga att man tvingas avståfrån att rekrytera. Flera exempel harmuntligen redovisats för utredningen. Bara att ersätta kostnader förett barns skolgång i , ca /år, kostar företaget,eftersom förmånen är skattepliktig för mottagaren, närmare100 . Prop.1984/85:76 75 Enligtvad som inhämtats från stiftelsen ungefärliga medellönen uttryckt i svenska kronor för högtkvalificerade forskare i nedan angivna länder vad som i det följande återges. Privat 310' 200' Statlig 310' 200' Privat 285'-360' 160'-190' Statlig 255'-330' 140'-180' Privat 200'-400' 133'-233' Statlig 150'-310' 110'-200' Privat 200'-225' 132'-150' Statlig 160'-190' 110'-130' Enannan faktor, förutom kostnaderna, som angetts påverka ettföretags möjligheter att betala högabruttolöner till ut ländska gästforskare är de svenska kollegernas inställning. Ioch för sig är dessa väl medvetna om att en gästforskaregenerellt har högre levnadskostnader än de själva ochatt en viss kompensation därför är rimlig. Men eftersom bruttolönen sessom ett uttryck för hur forskaruppgiften värderasanses enligt industrins representanter svenska forskare inte gärnaacceptera att med dem jämförbara utländska gästforskare har löner som väsentligt överstigervad de själva har. Däremot torde det vara lättare attacceptera att gästforskaren behandlas gynnsammare vidbeskattningen. En svensk forskare kan ju själv komraa i åtnjutandeav skatteförmåner då han tillfälligt tjänstgör utomlands. Avtill utredningen avgivna svar framgår att det svenska socialförsäkringssystemetur gästforskarens synpunkt är tämligen ointressant. Hans möjligheteratt utnyttja detta under den korta tid han vistas här är små. 1984/85:76 76 föreslår att lönekostnadspålägget slopas vad gäller till gästforskare utgivna löner. Beträffandeindustrin ingår ofta i gästforskarens anställningsavtal, att arbetsgivaren svarar för kostnader vid sjukdom. Den pension forskaren hinner intjäna är så ringa att beloppet saknar intresse. Vad i övrigt gällerde förmåner samhället svarar för har framhållitsatt forskaren sällan kan utnyttja de allmänna skolresurserna för sina barn. Barnen placeras vanligen i en avgiftsbelagdinternationell skola. 6.6 Begreppen forskning och forskare För universiteten ochinstitutionerna synes det inte föreligganågra problem med att urskiljavilken verksamhet som är att hänföra tillforskning eller vilka personer som skall betecknas som forskare. Man sysslar här i allt väsentligtmed grundforskning och de personer som ärverksamma härmed har vanligen avlagtforskarexamen. Från bl a STU har upplysts att denforskning som bedrivs inom industrin äratt hänföra till tillämpad forskning och i ännu högregrad utvecklingsarbete. Att i det enskilda fallet avgöra vad som äratt hänföra till FoU-arbete har allmäntbedömts som mycket svårt. En frågeställning som varit aktuell är huruvida en gästforskaresom rekryterats till i syfte endast att tillämpa sina redan tidigare förvärvade kunskaperskall anses bedriva FoU-arbete. STU har ansett att så är fallet eftersom en sådan forskare föratt klara sin uppgift måste hålla stark kontakt med forskningen på det aktuella området. Från IVA har den tanken framförts att det i och för sig borde vara möjligt att hänföra t ex enrationaliseringsexpert till den grupp forskare som får åtnjutaskattelättnader, dock endast om han är forskare (docent eller professor) på områdeti sitt hemland och att verksamheten i kan ses som ett utflöde av forskningen i hemlandet. Prop.1984/85:76 77 Från flera håll harockså framförts åsikten att den i utredningens direktiv angivnabegränsningen till forsknings- och utvecklingsarbete, dvs grundforskning,tillämpad forskning och utvecklingsarbete, är för snäv.