prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Internaibidrag utgör Inlernatbidrag ulgör Dagstudiestöd får inometl län under samma budgetår utgå med sammanlagt högsl del belopp som följer avbestämmelser som regeringen meddelar. Det belopp som står till förfogan- Dagstudieslöd inom ett län får de för dagstudiestöd inom ett län utgå tillutgår till 1. arbetstagare som utför sitt arbetehuvudsakligen inom länel och för vilken facklig organisation ansökt omdagstudieslöd, ' Senaste lydelse 1984 *" Senaslelydelse 1983 ' Senasle lydelse 1984; * Senasle lydelse 1984 1984/85:100 Bilaga 10 613 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. arbelstagare som pågrund av resor i sin anställning eller annan omständighet ej utför sill arbete inom huvudsakligen etl län men för vilken facklig organisation som har sin postadress i länet, har ansökt om dagslu- diestödel, 3. studerande som självhar ansökt om dagstudieslöd och som är bosalt i länet, när han ger in ansökan om sådant slöd. Vuxenutbildningsnämndenfår bestämma all viss del av del belopp som slår lill förfogande fördagstudieslöd inom elt län skall förbehållas studerande som inle ärarbetstagare. Vid beviljande avdagstudieslöd till arbetstagare gesföreträde ål sluderande med särskilt svåra arbetsförhållanden. Därefier gesföreträde åt sluderande med kort lidigare ulbildning framför sluderande medlängre ulbildning. Vid beviljande avinternaibidrag lill sluderande sominte är arbetstagare ges företräde ål sluderande med kort lidigare ulbildningframför sluderande med längre utbildning. Därefier ges företräde åt studerandesom har särskilt svåra studiehinder på grund av att han bor i glesbygd, arbeiari hemmel eller är handikappad. Kan de studerande inleskiljas ål enligt första och andra styckena skall dagstudiestöd beviljas densom med hänsyn till familjesituation, ekonomiska förhållanden och andraomständigheler av vikt bedöms bäst behöva dagstudieslöd. Beslämmelser om vad somvid tillämpning av andra stycket skall anses vara glesbygd och om vad som skallanses utgöra handikapp meddelas av regeringen eller myndighel som regeringenutser. Om det är nödvändigl atten handikappad studerande som beviljats dagstudieslöd åtföljs av ledsagare,lämnas dagstudieslöd även till ledsagaren utan hinder av bestämmelserna omföreträde i första-lredje styckena. 11 §'" Harinternaibidrag beviljats facklig organisation för fördelning mellan vissaarbetstagare gäller följande ulan hinder av vad som eljest föreskrivs i dellakapilel. Bidragetfår ulgå lill den fackliga organisationen i stället för till den sluderande. Bidragel skall molsvaraden fakiiska koslnaden för resor, kost och logi för den studerande. "* Senaste lydelse 1984: 122. '"Senasle lydelse 1984: 122. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 614 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För varje kurs fårbidragen 3. För varje kurs fårbidragen dock aldrig beräknas till högre be- dock aldrig beräknas lillhögre be lopp än som motsvarar i lopp än som motsvarar 200kronor i genomsnitt för och varje genomsnitt för varje dygnoch varje sluderande som har rätt till bidra- sluderande som har rälltill bidra get, get. Om en studerande, somavses i 7 § första stycket, har vårdnaden om barn som inte har fyllt 16 åreller som har fyllt och går i grundskola eller molsvarande skolformförhöjs vuxenstudiebidraget med barntillägg. Barnlillägget ulgår förvarje barn av basbeloppet för varje hel, sammanhängandelidsperiod för heltidsstuderande och fördeltidsstuderande. Motsvarande gäller om den sluderande är skyldig alt lillfullgörande av lagsladgad underhållsskyldighet utge underhållsbidrag till barnsom inte har fyllt eller som har fyllt och går i grundskola ellermotsvarande skolform. För en tidsperiod somomfattar för heltidsstuderande och fördeltidsstuderande utgår barntillägg för varje barn och kalenderdag med 0,09procent av basbeloppet för heltidsstuderande och avbasbeloppet för deltidsstuderande. Även om båda föräldrarnaenligt första stycket har rätl lill barnlill-lägg, ulgår endasl ellbarnlillägg. belalas ul lill fadern, eller, om föräldrarna är ense omdel, till modern. Ar en av föräldrarna skyldig atl utge underhållsbidrag somavses i första styckel, betalas dock tillägget alltid ut tdl denne. Om detfinns synnerliga skäl, får barntill-lägg ulgå lill var och en av föräldrarna. Till studerande somtidigare uppburit studiestöd utgår nytt sådant stöd endasl om 1. debiterad sludiemedelsavgift, som förfallit tillbetalning före det kalenderår som de nya studiemedlen avser, i sin helheterlagts eller beslut fatlats enligt 8 kap. 39, 40 eller 44-49 §§ alt avgiflinte skall utgå. Senaste lydelse 1984: 122.Senaste lydelse 1984: 122. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. återkrav av aterbeialningspliktiga sludiemedel enligt 3 kap., studiemedel enligt 4 kap. eller särskili vuxenstudiestöd enligt 7 kap., som avser högsl elt kalenderhalvår, som har återkrävts med stöd av 2 § kvarslår oreglerat. 2. återkrav med stöd av 2§ av aterbeialningspliktiga studiemedel enligt 3 kap., studiemedel enligt 4kap. eller särskilt vuxensludieslöd enligt 7 kap. har reglerats av denstuderande så alt återkrav, som avser högst etl kalenderhalvår, kvarståroreglerat. Om synnerliga skälföreligger får studiestöd dock beviljas utan hinder av vad som anges i forslastyckel. För studielån som har beviljats enligt studiehjälpsreglemenlel (1964:402) gäller bestämmelserna i 22 §, 23 § andra och tredje styckena saml 24 § studiehjälpsreglementet fortfarande, allt i den mån annal inte följer av andrasjunde styckena. För återbetalning av sådant studielån enligt studiehjälps-reglementet för vilkel låntagaren har begärt att studielänet skall få återbetalas enligt lagen (1982:271) om ändrade återbetalningsvillkor för vissa äldre studielån gäller dock enbart vad som följer av bestämmelserna i den lagen. För studielån som harbeviljats enligt studiehjälpsreglemenlel (1964:402) gäller beslämmelserna i 22 §, 23 §andra och tredje styckena saml 24 § studiehjälpsreglementet fortfarande, allti den mån annat inte följer av andra-åttonde slyckena. För återbetalning av sådantstudielån enligt studiehjälps-reglementet för vilket låntagaren har begärt attstudielånet skall få återbetalas enligt lagen (1982:271)om ändrade ålerbetalningsvillkor för vissa äldre studielån gäller dockenbart vad som följer av bestämmelserna i den lagen. Låntagaren aviserasränta, amortering och ränteannuilel. För aviseringen ulgår aviseringsavgift medbelopp som regeringen bestämmer. Om låntagaren intebelalar ränla, amortering eller ränteannuilel inom föreskriven tid, skallpåminnelse om delta sändas till låntagaren. För påminnelsen ulgårpäminnelseavgifi med belopp som regeringen bestämmer. Om amorteringsplanenändras och amorteringstiden därför utsträcks, får amorteringstiden dockförlängas längst till och med det år då låntagaren fyller . En låntagareär inle skyldig att betala ränta, amortering eller ränteannuilel som förfallerlill betalning efler det alt låntagaren har fyllt . Om en låntagare åberoparlillfälliga svårigheter som skäl för atl han inle kan fullgöra sinbetalningsskyldighel enligt amorteringsplanen, får cenirala Sludieslödsnämndenbeslula om anstånd med erläggande av ränla, amortering och ränteannuilel.Sådani beslut får avse anstånd under högsl . Den, som under ett ellerflera år har uppburit eller uppbär vårdbidrag enligt 9 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring eller molsvarande och på grund av vården avhandikappat barn inte kan förvärvsarbeta, får Prop.1984/85:100 Bilaga 10 616 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse befrias från betalningsskyldighel såvill avserelt belopp som motsvarar summan av amortering, ränteannuilel och årsränta församma år. Föreligger synnerligaskäl får lån- Föreligger synnerligaskäl får lån tagaren befrias från honom åvi- tagaren befrias frånhonom åvi lande betalningsskyldighet även i landebelalningsskyldighel även i annal fall än som avses i femte annal fall än som avses isjätte stycket eller 24 S andra slyckel stu- slyckel eller 24 § andraslyckel stu diehjälpsreglemenlel (1964:402). diehjälpsreglemenlet(1964:402). En fordran skallavskrivas om indrivningen skulle vålla mer arbele eller störte kosinad än vadsom är skäligt och indrivningen inle är påkallad från allmän synpunkt. Vid frivilligslutreglering av studielån den I juli-den 31 december 1983avskrivs lio procent av kapitalskulden, dock minsl . Undersligerkapitalskulden avskrivs i stället återstående kapitalskuld. Denna lag träder i kraft,såvill avser 4 kap. 16 §. den , och i övrigt den . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 617 Lag om ändring i lagen (1978:478) om avgift förinnehav av televisionsmottagare Härigenom föreskrivs atl 1 § lagen (1978:478) omavgift för innehav av televisionsmotlagare skall ha nedan angivna lydelse. Den som innehar mottagare som är avsedd förmottagning av bildsändning med eller utan ljud (televisionsmottagare) skallerlägga allmän moltagaravgift med per kalenderkvartal. Ärmottagaren avsedd för färgmoitagning av bildsändning med eller utan ljud skallinnehavaren dessulom erlägga till-läggsavgift med per kalenderkvartal. Den som innehar mottagaresom är avsedd för mottagning av bildsändning med eller ulan ljud (televisionsmottagare)skall erlägga allmän moltagaravgift med per kalenderkvartal. Ärmottagaren avsedd för färgmottagning av bildsändning med eller utan ljud skallinnehavaren dessulom erlägga lill-läggsavgift med perka-lenderkvarlal. Skall avgifl förstagången erläggas under löpande avgifisperiod, skall avgiften sättas ned till detbelopp som svarar mot antalet kvarvarande dagar av perioden. Avgift eriäggs till myndighel som regeringenbeslämmer. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1984:311. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 618 Sammanfattning av förslagtill nytt statsbidragssystem för skolledare SÖ behandlar frågan omskolledningens uppgifter och ansvar. Tre huvudfunktioner för skolledning angesdärvid: arbetsledning, förvaltning och utveckling. Del överordnade begreppet ärsamordning av verksamheten. Av speciellt intresse är skolledningens roll somutvecklare. Samarbete med och samordning av grupper och enskilda är viktigaförutsättningar. Arbelsledningsfunklionen och förvaltningsfunklionen krävs somstöd för ulvecklingsfunklionen. Som en följd av decentraliseringen inom skolväsendelförändras relationerna mellan skolstyrelse, skolförvaltning och skolledningeninom enskilda reklorsområden och skolor. Ökade krav slälls på den lokalaskolledningen i fråga om t.ex. planering och ledning av skolverksamheten särskilt utvecklingsarbetet för att göra de anpassningar, som lokalaförhållanden kräver. åligger del alla tre instanserna att följa derikllinjer, som riksdag och regering anger för skolans verksamhel samt att tillseatt utvecklingen sker enligt dessa rikllinjer och inom de ramar som cenlrallangivils. Skolledningens centralauppgift blir därför alt utveckla skolverksamheten på etl sådant sätl atl detlokala arbetet bedrivs i enlighel med den centralt angivna inriktningen. Dettaställer ökade krav på skolledningens administraliva förmåga atl samordna ochplanera samt därvid delegera ansvar och arbetsuppgifter.Delegeringsmöjlighelerna och förutsättningarna att fördela ansvar ocharbetsuppgifter är f. n. inte särskilt väl anpassade till kraven. Del krävs enfördelning av skolledningsuppgifterna inom skolsamhället, så atlledningsfunktionen utvecklas från en "ledare" lill ell ledarlag. därrektor har den omedelbara och övergripande ledningen av verksamhelen. Del är därviden fördel om skolledningens organisatoriska uppbyggnad kan anpassas till lokalaförutsättningar. Regelsystemet bör ges en generell karaktär och framför alll betona samordning, planering ochresursfördelning som instrument för den centrala uppgiften för skolledningen,nämligen lokal skolutveckling. SÖ behandlar vidarefrågan om behovel av statligreglering av skolledningen i grundskola, gymnasieskola, kommunalvuxenutbildning och grundutbildning för vuxna. SÖ konstaterar alt slatenmåste ha ansvaret för övergripande mål för skolan såsom en likvärdigutbildningsslandard och ett enhetligt skolsystem. Detta medför enligt SÖ:smening alt staten alltjämt i förordningsform måsle ange vissa ramar och reglersom rör skolledningen och som är nödvändiga för all dessa mål skall kunnauppnås. SÖ föreslår vad gällerstatsbidragens utformning att kommunerna skall erhålla specialdestinerade bidrag, ett för skolledningsfunktionen i Prop.1984/85:100 Bilaga 10 619 , elt för skolledningsfunklionen igymnasieskolan och elt gemensaml för skolledningsfunklionen i den kommunalavuxenulbildningen (komvux) och grundutbildningen för vuxna (grundvux). För attbäsia resursutnyttjande skall kunna ske och anpassningar göras tillkommunernas olika behov bör de specialdestinerade statsbidragen tillskolledning innefatta samtliga de resurser som utgår lill olikaledningsfunktioner i skolan. Detta innebär att statsbidraget för skolledninginom föreslås komma all även omfalla resurserna för nuvarandetillsynslärare och lärare med specialfunktioner saml motsvarande statsbidragför gymnasieskolan omfatta även resursen för arvodesljänsler som huvudlärare. SÖ föreslår en ökning avskolledningsresurserna för den kommunala utbildningen för vuxna genom altkomvux och grundvux lillförs de resurser, som lillkommer skolledningen igrundskolan eller gymnasieskolan i de fall vuxenutbildningen förlagts dit.Vidare föreslås en förslärkning av skolledningsresursen för kommuner, därkomvux är av lilen omfattning, 1,5-6 poäng. Som grund förstatsbidragen föreslår SÖ i huvudsak nuvarande poängsystem. Det sammanlagdapoängtalet för i kommunen skall utgöra underlag för beräkning avskolledningsresursen för denna skolform, medan underlaget för motsvarandeberäkning för gymnasieskolan och för komvux inkl. grundvux bör vara summan avpoängtalen för varje skolenhet inom respeklive skolform. Det bör sedan ankommapå kommunen alt fördela skolformens sammanlagda skolledningsresurs på olikareklorsområden i , skolenheter i gymnasieskolan och särskildaskolenheter för vuxenulbildningen. Genom en sådan frihei inom kommunen kaneventuella skevheler, som även ell poängsystem kan leda till, rättas till. SÖ:sförslag lill statsbidrag och regelsystem i övrigl har utformats sä atl stegvisaökningar och minskningar av bidragen vid vissa poänggränser undviks samtidigtsom systemel blir mer oberoende avtillfälliga förändringar i skolornas elevunderlag. Det ger också kommunernamöjlighet att själva påverka den faktiska skolledningsorganisaiionen. SÖföreslår dessulom, som ell yllerligare led i en ökad flexibilitet, att ijänslsom rektor eller studierektor inrällas vid gymnasieskolan i kommun resp. komvuxi kommun på samma sätt som redan sker inom . SÖ, som konstaterar attdet finns många olika tjänstetyper inom skolledningen i här akluellaskolformer, har ställt frågan om detla kan vara rationellt och motiverat ochfunnit all så inle är fallet. SÖ anser att skäl således finns all begränsaantalet tjänstetyper inom skolledningsområdet och förutsälter atl denna frågakommer atl övervägas inom skolförfatt-ningsutredningen. För all kraven pålikvärdig utbildningsslandard och enhetligt skolsystem skall kunna tillgodosesär det enligt SÖ:s mening nödvändigt att staten i förordningsform meddelarvissa grundläggande föreskrifter om ledningen av skolverksamheten såväl pårektorsområdes-, skolenhets- och arbeisen- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 620 hetsnivå i som på skolenhetsnivå vadgäller gymnasieskolan och vuxenulbildningen. SÖ föreslår därför all följandebasorganisation avseende skolledning regleras i förordning: Med begreppet"basorganisation" avses dels det minimiantal skolledar-/bilrädandeskolledarljänster som skall finnas vid olika poängtal, dels del utrymme som,inom ramen för skolformens lotala skoiledningsresurs, bör finnas förspecialfunktioner m. m. En tjänst som reklorskall inom ramen för tilldelad skolledningsresurs finnas som skolledare för varje rektorsområde i , för skolenhet i gymnasieskolan saml för särskild skolenhet för vuxenutbildningen. SÖ föreslår därvid atl endefinition av begreppet "rektorsområde" införs i 1 kap. 5 §skolförordningen av följande lydelse: "rektorsområde = fastställtgeografiskt arbetsområde för rektor vid omfattande en eller fleraskolenheter". Rektorsljänst skallalllid inrällas som heltidstjänst och kunna avse flera skolformer som hargemensam slyrelse. Av förordning bör delvidare framgå alt. såvida ramen för tilldelad skolledningsresurs medger delta, en eller flera tjänster som biträdande skolledare (studierektor) samt lärare med specialfunktioner skall finnas enligt styrelsens för skolan närmare beslämmande. Studiereklorstjänsi bör normall inrättas somheltidstjänst. SÖ föreslår vidare enminimi- och maximireglering av antalet rektors-och studierektorstjänster igrundskolan och av antalet sludierekiorstjäns-ter i övriga här aktuellaskolformer som skall finnas eller får finnas vid olika poängtal. Förgrundskolans del anges etl lägsta och ett högsta procenttal av den totalaskolledningsresursen som får användas för delta ändamål. För gymnasieskolansdel kompletteras regleringen av antalet sludieiektorsljänsler med enbestämmelse om lägsta och högsta procentuella andel av den totalaskolledningsresursen som skall resp. får användas för fullgörande avspecialfunktioner. För komvux anges minimi- och maximiantal för antaletheltidstjänster för skolledare som skall resp. får finnas. För atl underlättakommunernas planering bl. a. i samband med vikande elevunderlag och för all ökakontinuiteten i skolledningsverksamhel, föreslär SÖ alt tjänsl som biträdandeskolledare, inom ramen för tilldelade resurser, skall få bibehållas av längst ivå år efler det all deneljest skulle ha dragits in enligt ovan nämnda maximering av det antal tjänstersom får finnas vid olika poängtal. Del bör föreskrivas atlstudierektor skall bilräda en eller flera rektorer med ledningen avverksamheten enligt styrelsens för skolan närmare bestämmande. Tjänsterna som reklor ochstudiereklor föreslås vara förenade med en angiven högstaundervisningsskyldighet, som del ankommer på styrelsen för skolan att fördelamellan berörda befattningshavare varje läsår. 1984/85:100 Bilaga 10 621 SÖ föreslår vidare auarvodestjänst som studierektor med nedsättning av undervisningsskyldigheien iinnehavd lärartjänst skall kunna inrällas. SÖ föreslår alt nuvarandearvoderade studierektorsljänster med lön enligt lönegrad och ferier inom komvuxändras lill heltidstjänster som studiereklor med semester ochtjänstgöringsskyldighet vid 7.5 poäng eller mera. SÖ anser alt vikligauppgifier inom skolledningsfunktionen, förulom av reklor och studierektor,också utförs av lärare med specialfunktioner. SÖ föreslår alt läraremed specialfunktioner även skall finnas i gymnasieskolan. innebär altnuvarande arvodestjänster som huvudlärare bör avskaffas. Förslagel, som inlemedför ökade koslnader, skapar tjänstgöringsunderlag för ytterligare mer än300 lärare i gymnasieskolan. Det bör föreskrivas altdel, inom ramen för tilldelad skolledningsresurs, vid skolenhel som ingår irektorsområde i eller utgör skolenhel inom gymnasieskolan skallfinnas lärare med specialfunktioner enligt skolstyrelsens närmare beslämmande.Styrelsen skall därvid tillse alt slu-dieledare finns i varje arbetsenhet igrundskolan. Inom ramen för tilldeladeskolledningsresurser skall lärare med specialfunktioner också kunna finnasinom komvux och grundvux. Skolledningen spelar en avgörande roll för all läroplanernas mål och riktlinjer skall kunnagenomföras. Staten bör därför ange skolledningens uppgifter. Arbelsinriklningenbör därvid anges utan detaljreglering med betonande av det väsentliga. Den börgälla gemensaml för hela skolledningen. Del bör sedan ankomma på skolstyrelsenatt efter förslag av rektor fördela olika arbetsuppgifter på skildabefattningshavare. SÖ föreslår altbehörighetsregler alltjämt skall finnas till rektors- ochstudierektorsljänster. Annan sökande föreslås dock kunna komma i fråga tillsådan ijänsl om denne med hänsyn lill utbildning och erfarenheter bedöms vällämpad för ;jänsten. SÖ föreslår, inom ramenför nuvarande skolledarresurs. en viss ökning avskolledningsresursen i mindre kommuner, där tjänst som skoldireklör inte finnsutan arvodesljänsl som skolchef eller försle rektor i slället skall finnas. För all stärka skolledningenvid gymnasieskolenheier av mindre omfattning, vilka nu leds av deltidsanställdreklor, med arvodestjänst föreslår SÖ all dessa upphör som egna skolenheter ochatt verksamheten i stället samordnas med annan skolform i kommunen och därvidunderställs reklor för denna. Förslagel överensslämmer i slort med nu gällandebestämmelser för komvux och grundvux. Om tilldelade skolledningsresurser förnu inrättad gymnasieskola, komvux och grundvux gemensaml kan bilda underlagför en godtagbar skolledningsorganisalion bör SÖ dock kunna inrätta gemensamskolenhet för gymnasieskolan och komvux. En sådan gemensam skolenhel bör ävenkunna inrällas när skolenhet med gymnasieskola finns och komvux är av relativtstor omfattning och särskild skolenhel för vuxenutbildning inle har inrättats. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 622 Vad gäller skolenheter med gymnasieskola föreslår SÖföljande: Finns i kommunendasl en skolenhet med gymnasieskola är denna allmän enhel. Finns flera enheter ikommunen är den eller de enheter särskilda enheter som i fråga omgymnasieutbildning omfattar tre- eller fyraåriga linjer och/eller ivåårig ekonomisk, social och teknisk linje. Även omstudievägar av annal slag vilkaomfattar mindre än 15 poäng ingår i enheten är denna särskild enhet.Övriga enheter är allmänna enheter. Allmän enhet kan fortsättningsvis kallas"enhel typ A" och särskild enhet "enhel lyp B". SÖförutsäller atl vissa övergångsbestämmelser kommer att utfärdas. 1984/85:100 Bilaga 10 623 Sammanställning av remissyttranden överskolöverstyrelsens förslag till nytt statsbidragssystem för skolledare Remissyttranden överförslaget har avgetls av statskontoret, (), statensarbetsgivarverk (SAV), länsskolnämnderna i , ,, , samt ,skolstyrelserna i , , . , , ,, , Kariskrona, Olofslröm, och , , skolstyrelserna i , , , ,, , , och , , (), Skolledarförbun-del. Svenskafacklärarförbundel (SFL) och (). Yttranden har även kommitin från skoldirektören i och skolstyrelserna i , ochStrömstad. Majoriteten avremissinstanserna inslämmer i skolöverslyrelsens beskrivning av skolledningensuppgifier och ansvar och stöder uppfattningen atlen ulveckling mot en mer samordnad och utvecklingsinrik-tad skolledning kräver att staten alltjämtanger vissa ramar och regler för atl skolans och vuxenutbildningensövergripande mål skall kunna uppnäs. Bland dessa finns länsskolnämnderna iSödermanlands, oef\ , sexton skolstyrelser, saml . RRV anser all förslagel i alltförringa grad diskuterar hur styrningen mellan stat och kommun bör utformas ochställer sig tveksam lill om den föreslagna regleringen medför några som helstpositiva effekler avseende skolans mål. SAV som anser alt förslaget bor ledatill en klar förbättring för ledningen av arbetet i skolan, framhåller alt etlgenomförande av förslagen leder till behov av ändrade avtalsbestämmelser. Enprincipiell fråga i förhandlingen om sådana ändringar blir all i avtal omarbets- och anställningsvillkor skapa en flexibilitet, som motsvarar den somkommer atl finnas i fråga om organisation och arbetssätt. iMalmöhus län anser att förändringar i ansvarsfördelningen mellan stal ochkommun inte bör ske i elt slort antal småetapper. bör ta slällninglill ett ökal delegerande till kommunerna med därav minskade egnastyrningsmöjligheter genom beslut av slörre omfattning i ell sammanhang. Flertalel avremissinstanserna delar SÖ:s uppfattning alt kommunerna bör få tre specialdestinerade bidrag, innefattande samtliga resurser som ulgår lillskolledningsfunklionen i skolan och kommunernas vuxenutbildning. Hit hör bl.a.en majoritet av skolstyrelserna, statskontoret, RRV samt SAV. SL och SFL ärpositiva lill specialdestinerade bidrag men avslyrker förslaget allstatsbidragen skall innefatta samtliga Prop.1984/85:100 Bilaga 10 624