prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Ulredningenföreslår ett antal åtgärder för atl främja turismen i Malmfålten - försök medflygcharter, ökade marknadsföringsinsatser, anordnande av ohkakringaktiviteler, utbUdning av personal inom turistbranschen samlkomplelterande investeringar i befintliga turistanläggningar. Dessulom föreslårulredningen, som tidigare redovisats, atl lomma lägenheter skall utnylljas föruthyrning till turister. Remissinstansema ärallmänt sell posiliva lill utredningarnas förslag beträffande turismen.Luftfartsverket, SJ och turistråd betonar särskilt betydelsen av godatransportmöjligheter lill regionen, både från södra och ochfrån kontinenten. bedömer det dock inle möjligt atl starta enflygchartertrafik ulan en föregående krafiig marknadsföringskampanj och ensuccessiv uppbyggnad av resandei till regionen genom erbjudanden om paketresormed reguljärt flyg. SJ är berell att aklivi della i en turistsatsning iMalmfälten med paketresor, bUtåg m. m. Enligt SÖ kan utbildningar inomturistområdet startas bl. a. inom kommunala vuxenulbUdningen. SINDpekar på de ökade möjligheter som den nya vägen mellan och för en ökad turism i regionen. Glesbygdsdelegationen påpekar atlinlandsbanan kan fungera som en resurs när det gäller all få turister tillMalmfälten. Turistnäringen bör, enligtmin mening - och jag har här samråti med chefen för jordbmksdepartementet - hagoda utvecklingsmöjligheter i Malmfälten. En betydande utbyggnad av hotell- ochstugkapaciteten har också sketl med slöd av regional- ocharbetsmarknadspoliliska medel. Staten har finansielll också medverkat tiUuppbyggnaden av en gemensam bokningsorganisalion för turismen i länet. Det ärviktigt atl dessa satsningar nu följs upp med ålgärder för atl göramalm-fåltsturismen känd och lillgänglig för en slörre marknad. Jag ser sålundapositivt på malmfållsulredningens förslag om ökade insalser på marknadsförings-och transportområdena. Enligt vad Jag erfarii haröverläggningar inlells mellan turistråd, läns turistråd,i Norrbotiens län, malmfäUs-delegalionen, malmfältskommunema,transportföretagen saml förelrädare för turistnäringen i regionen i syfle altpå ell samordnai sätl öka marknads-föringsinsatsema i och påkonlinenien för atl främja turismen i Malmfälten enligt de utvecklingslinjersom malmfältsulredningen föreslår. På malmfaltsdelegationens initiativ harvidare under höslen 1984 gjorts en utredning om hur de båda malmfältskommunernabättre skall kunna samordna sitt arbele på turistområdet. Jag ser detnalurligl all delegationen lar en aktiv del - finansiellt och på annal sätl - idel fortsatta arbetet på alt marknadsföra och samordna malmfältslurismen. Medellill satsningar på detta område bör också kunna komma ifråga från anslaget försärskUda regionalpoliliska insalser i Nortbotlens län. Utbildningsfrågorna inomturislsektorn harjag berört tidigare. Utredningenföreslår att resurser slälls lill förfogande för särskilda insat- 1984/85:115 132 seri GäUivare och Kimna glesbygder inom områden som småinduslri, hanlverk,pälsdjursuppfödning, småjordbruk, bärodling, fiske samt rennäringen. Densisinämnda är av stor omfattning i de båda kommunema och utredningen pekar pålångsiktiga problem som måste lösas inom näringen. Det gäller bl.a.förelagsstmkluren inom näringen, vidareförädlingen av renprodukler och kompletterandesysselsättning för samerna vid sidan om renskölseln. Glesbygdsdelegationenbetonar i sitl remissyttrande vikten av all akliva insatser görs i kommunemasglesbygdsområden. Delegalionen redovisar också förslag om inrättande avgemensamma lokalkontor i kommunernas glesbygdsområden där l.ex. länsstyrelse,lantbruksnämnd, utveckhngs-fond och hushållningssällskap bör finnasrepresenlerade, liksom om intensifierad lokal rådgivningsverksamhet och oms.k. Lantbruksstyrelsen och framhåller behovel av insatser inom rennäringen och för atl skapakomplelterande sysselsällning för samerna. Båda framhåller också attrennäringens intressen måste beaklas i planeringen bl.a. vad gäUer turism ochtorvutvinning för all minska intrångseffekterna mot näringen. SÖ erinrar i siltyttrande om den ulredning som styrelsen gjort på regeringens uppdrag angåendeyrkesinrikiad utbildning i glesbygd. En del av de samordningsfrågor sommalmfältsulredningen lar upp på utbildningsområdet har behandlats i styrelsensulredning. Jagdelar malmfältsutredningens uppfattning att insalser också bör göras för allstärka sysselsättningen i malmfältskommunernas glesbygdsområden. De förslagsomjag tidigare redovisat (avsnitt 3) om en förstärkning av anslagen liUregionala utvecklingsinsatser i länen och om elt ulökat glesbygdsstöd innebärsammantaget förbätlrade möjligheter lill sådana insatser. Malmfåltenssituation bör som Jag tidigare nämnl särskilt beaklas vid fördelningen av dessamedel till länet. Vidare bör det vara möjligt för malmfältsdelegationen attstödja denna typ av insatser. För angelägna projekl där andrafinansieringsformer inle är tillämpliga bör medel från anslaget för särskildaregionalpolitiska insatser i kunna komma ifråga.Utbildningsfrågorna harjag behandlat tidigare. Utredningenföreslår all insatser skall göras också i kommun med hänsyn tiU deproblem som uppstått även där som en följd av sysselsättningsminskningarnainom . Etl särskUl utvecklingsprogram har utarbetats för kommunen ianslutning lill malmfållsulredningens arbete. Remissinstanserna ansluter sigtill utredningens förslag alt även kommun skall omfattas av de särskildainsatser som görs för Malmfålten. Jagdelar ulredningens uppfattning alt malmfältsinsalserna bör omfatta också vissainsatser i kommun. Det utvecklingsprogram som tagits fram bör enligt minmening bilda utgångspunki för arbelel. Den förstärkning och vidgade användningsom jag tidigare (avsnitt 3) föreslagit beträffande anslaget för regionalautvecklingsinsatser innebär ökade möjligheter 1984/85:115 133 liUstöd för den typ av insatser som redovisas i utvecklingsprogrammet förkommunen. Som jag tidigare anfört bör siluationen i Malmfålten - och däriinräknat - särskilt beaklas vid fördelningen av medel lill Norrbottenslän från detta anslag. Vad jag vidare anfört om medel lill salsningar iMalmfälten från anslaget för särskilda regionalpolitiska insatser iNorrbottens län bör i tillämpliga delar gälla även kommun. Vidare börmalmfällsdelegalionen liksom på olika sätt siödja satsningar även iPajala. Ulredningenframhåller avslutningsvis att åtgärder måste vidtas för atl motverka negativasociala följdverkningar av problemen i regionen och för all tryggamalmfältskommunernas service och ekonomi. Särskilda insalser bör, enligtulredningen, göras bl.a. inom skolan, den sociala omsorgen, sjukvården ochbostadssektorn och kommunerna måste tillförsäkras medel härför. Utredningenbetonar vikten av att och andra länsorgan på olika sätl stödjerkommunerna i detla arbele. Utredningen föreslår atl särskilda resurser avsättsför all allmänl dokumentera och utvärdera erfarenheterna från insalsema iMalmfälten. SÖinslämmer i ulredningens uppfallning all särskilda insalser bör göras inomskolan för all informera om problemen och om möjligheterna att göra något ålsituationen på arbetsmarknaden och om behovel av en väl ulbyggd och fungerandeskolsocial verksamhet. anser all det gäller all utveckla elllokall engagemang hos befolkningen och förhindra all den besvärliga situationenleder tiU uppgivenhel och passivitet. Jag delar utredningens synvad gäUer behovet av insatser av detla slag. Gmnden för hela della arbeteligger naturligtvis i att omfattande ålgärder nu vidlas för att stärkanäringslivel och sysselsättningen i regionen på del säll som Jag här redogjortför. Ansvaret för insatser inom skolan, den sociala omsorgen och bostadssektornligger primärt på kommunerna, medan sjukvården primärt tillhör landstingetsansvarsområde. Ulredningen förordar att medel bör tillföras kommunema ochlandstinget - i form av förstärkta extra skatteutjämningsbidrag eller på annatsätt - för de särskilda insalser som krävs med hänsyn lill den siluaiion somnu uppstått i Malmfälten. Malmfältskommunerna får etl omfattandestöd via skalleutjämningssystemet. De allmänna skatteutjämningsbidragen har förde båda kommunema tiUsammans uppgåll tiU ca 100 milj. kr. under desenaste åren. Dämiöver har de erhålhl 3-4 milj. kr. Statligt stöd har vidare lämnats för atl läckahyresföriuster i lomma lägenheter. Slödel liU kommunerna och landslingel förinsatser inom här nämnda områden bör - enligt min mening ochjag har här samråttmed cheferna för finans- och bostadsdepartementen - även i fortsättningen skevia dessa stödformer. En dokumentation och ulvärdering av insatserna iMalmfälten bör enligt min mening göras inom ramen för den forskning omNorrbollen som sker vid centret för regionalpolilisk forskning vid Umeåuniversitet (CERUM) och för vilken anslagit särskilda medel. 1984/85:115 134 Avslulningsvisvill jag peka på betydelsen av det nordiska regionalpolitiska samarbete somsker på och där Malmfälten genom sitt geografiska läge spelar enakliv roll. Många av de frågor och förslag som jag här har berört diskuterasinom ramen för gränssamarbelel mellan kommunema liksom inom nordkalollsamarbeleli övrigt. Nordkaloltkom-miltén, som är ett samarbetsorgan under (de för regionalpolitiken ansvariga ministrarna) driver ochstödjer samarbelsprojekt på en rad områden. Stor vikl har från kommilléns sidade senasle åren bl. a. lagts på en förstärkning av induslri- ochhandelssamarbetel, samordnade insatser för att främja turismen liksom på allfå tUl stånd bättre utnyttjande och samordning av de resurser som finns iregionen för forskning och högre utbildning. Underår 1984 intensifierades arbetet med atl bryla den negativa utvecklingen iBergslagen. Utvecklingen i regionen hade under en följd av år varit mycketbesvärhg med en rad driftsinskränkningar och företagsnedläggningar inom främstgmv- och stålindustrin. förelåg elt slort behov av en effektivareförelagsstmktur inom specialstålindustrins rostfria seklor. Regeringentog ett samlat grepp över regionens problem och lämnade förslag till riksdagenvilka innebar ostaflig medverkan i rekonstmktionen av AB Bofors-Kilsta och i omslmklureringenav en viktig svensk industribransch, sektorn för rostfritt stål inomspecialstålindustrin. Dessa finansiella rekonstmktioner innebar statligaeftergifter av utestående fordringar på sammanlagt 570 milj. kr. och åtagandenfrån ägare och övriga privala intressenter på sammanlagt drygl 900 milj. kr.Genom uppgörelserna tryggades långsiktigt lusentals arbetstillfällen iBergslagen som annars riskerade att gå förlorade. o väsentliga utfästelserfrån de privata ägarna all medverka till induslriell förnyelse i regionen.Uppgörelsema innebar ekonomiska åtaganden från företagens sida på sammanlagi125 milj. kr. o särskilda insatser för industriell fömyelse inom en ram av 25milj. och uppdrag till SIND och STU all medverka i utvecklingsarbetet. Detbör nämnas att regeringen redan lidigare hade givit ökal uirymme för regionalainsatser genom kraftiga uppräkningar av berörda länsstyrelsers anslag förregionala utvecklingsinsatser. Innevarande budgetår disponerar länsstyrelsernai bergslagslänen sammanlagt 110 milj. kr. för sådana insatser. Imaj 1984 godkände regeringens förslag (prop. 1983/84:157, AU 23, rskr352). De insalser som då beslulades befinner sig f n. i olika stadier avgenomförande. Jag vill för information lämna en översiklligredogörelse av del aktuella läget. Prop.1984/85:115 135 Omslmklureringeninom specialstålindustrin har påbörjals. Efler den ägarmässigä koncentrationinom den rostfria sektorn från fyra till två företagsgmpperingar som skedde medstatlig medverkan uiider , genomförs nu förändringar för att ökakonkurrensförmågan. Omslmklureringen syftar till atl minska överkapacitetenoch koncentrera tillverkningen av vissa produkter lUl vissa produktionsenheter.Beslul har fattats om nedläggning av metaUurgin i ,ett kallbandvalsverk i samt stålrörverket Lampertheim i . De insatser som de privataägama utfäste sig att göra har också inletts. I samband med alt staten medverkadei omstmktureringen av specialstålindustrin åtog sig de fyra urspmngliga ägarnainom den rostfria sektorn, , , och Uddeholms ABall lillskjuta 100 mUj. tUl etl särskUt investmentbolag, , sompå kommersieUa gmnder skaU bidra till att nya verksamheter och därmedarbetsställen skapas på bmksorter och i regioner som kan beröras avomstmktureringen inom specialstålindustrin. har bildats ochinlett sin verksamhel. Vidare har ägarna i olika sammanhang förklarat att deskall göra ytterligare insatser utöver sin andel i . Ett exempelpå sådana insatser är atl bildat ett helägt dotterbolag, , som kan stödja nyetableringar i genom bl. a. förmånligalån och riskkapital. Vidareförband sig AB i samband med statens medverkan i en finansiellrekonstmktion och stmkturell omvandhng av AB Bofors-Kilstas verksamhet allskjuta tUl 25 mUJ. till en särskild stiftelse med uppgift att bl. a. stödjatillkomsten av nya företag i . Regeringen godkände stadgamaför denna stiftelse, för Näringslivsutveckling, i juni 1984.I styrelsen är länsstyrelsema och utvecklingsfondema i och Örebrolän företrädda liksom kommun, AB och de fackligaorganisationerna vid detta företag. Verksamheten har inletts. Somjag nämnl var en av regeringens första åtgärder för all främja utvecklingen iBergslagen att kraftigt öka de ekonomiska resurserna för berörda länsstyrelser.Riksdagen biföll vidare regeringens förslag atl avsätta 25 mUj. försärskilda utvecklingsinsatser i regionen. Detarbele som pågår syftar till alt - ta till vara och utvecklalokala inilialiv - utveckla befinfliga och skapanya företag - ge företagen tUlgång tUl nykunskap och teknik. Tyngdpunkteni arbelet ligger på länsslyrelser och ulvecklingsfonder i samarbete medkommunema i berörda län. Enligt vad jag har erfarit pågår ell intensivtutvecklingsarbete i bergslagslänen, både i form av företagsutvecklandeåtgärder och särskUda utvecklingsprojekt bl. a. med inriktning på teknikfrågor.Jag viU också nämna att det, inom ramen för ett OECD-projekl, pågår eltutveckhngsarbete kring lokala sysselsättningsinitiativ i . 1984/85:115 136 Pågmnd av de speciella förhållandena, med många län och kommuner och likartadeproblem, har SIND och STU fått regeringens uppdrag att medverka iutvecklingsarbetet i Bergslagen. SIND har samordningsansvaret och hartUlkallat en Bergslagsdelegalion med bred representation från regionen. Enligtregeringens uppdrag skaU SIND bl. a. initera och samordna länsövergripandeprojekl, företagsulvecklande aktiviteter saml särskilda branschinsatser.Regeringen har fördelat 10 milj. kr. tUl SIND av de särskilda s.k.bergslagsmedlen. STU skall bl.a. samordna och initiera åtgärder förteknikutveckling och teknikspridning i regionen i form av regionalt inriktadeutvecklingsenheter samt ett teknikspridningsprogram för regionen. Även STU hargenom beslul av regeringen erhållit 10 milj. kr. Ettstörre utveckhngsprojekt är redan i ett genomförandeskede, nämligenUtvecklingscentmm i , som inordnats i Institutets för verksladslekniskforskning (IVF) organisation. Enligtvad Jag har erfarii är SIND:s och STU:s verksamhel, efter inledande samråd medberörda länsslyrelser och utvecklingsfonder, nu inne i ett aktivt skede. Efterrekommendalion av Bergslagsdelegationen har verken sammantagna fattal beslulom medel tiU olika projekt om ca 12 milj. kr. Konkreta projekt som inileras idella samarbete meUan SIND, STU, länsstyrelser och utvecklingsfonder bör ocksåkunna prövas av och för Näringslivsutvecklingför medverkan med riskkapitalförsörjning. JagviU understryka att ålgärdema i detta sammanhållna utvecklingsprogram förBergslagen är långsikliga. SIND och STU redovisade i sitt förslag att det tarmellan tre och innan åtgärderna är fuUt genomförda. Fömtsättningarnaför alt genomföra olika åtgärder är enligt min mening goda. I och med attBergslagen är etl regionalpolitiskt prioriterat område tas vid bl.a. olikabeslul om resursfördelning hänsyn till regionens problem. Jag viU också erinraom atl 14 av de 21 kommuner som angivit som prioriterade försärskilda insatser är placerade i stödområdet. Fem kommuner har vidare angivitsav regeringen som tillfälligl stödområde. Härigenom har företag som viUetablera sig i eller bygga ut sin verksamhet i regionen möjlighet atl sökaregionalpolitiskt stöd. Förriksdagens informalion kommer jag att redogöra för regeringens planeradeinsatser i . Bakgmndentill problem är beroendet av ett enda stort företag,, och den utdragna krisen inom sjöfarts- och varvsnäringama.Riksdagsbeslutet om varvsnäringen räddade Uddevallavarvet frånnedläggning och Svenska Varvskoncemen från konkurs. gjordeemellertid vid slutet av bedömning- 1984/85:115 137 enall fortsall drifl vid UddevaUavarvel inte längre var möjlig och beslöl altinleda MBL-förhandlingar om en nedläggning. Vidden planerade nedläggningen av varvet försvinner ca 2 500 arbelslill-fållen.Elt antal underleverantörer påverkas också av varvsnedläggningen, men densysselsältningsminskning detla kan leda liU är svår all bedöma. Samhälletsåtgärder måsle utformas mot bakgrund av viktiga roll som arbetsplalsäven för invånarna i angränsande kommuner. Den region som mera direkt berörs avnedläggningen kan avgränsas till , och LysekUs kommuner. Varvelsnedläggning innebär att nästan en tredjedel av regionens arbetsplatserförsvinner inom industrisektorn. Vid en så snabb och omfattande reduklion måslesamordnade insatser vidlas inom flera politikområden. För atl uppnå dennödvändiga bredden görs dessa insalser inom främsl de induslri-, regional-,arbetsmarknads-, transport- och turislpolitiska områdena. Vadgäller industri- och regionalpolitiken skall de föreslagna ålgärdema dels bidratill atl befinfliga företag i utvecklar nya produkler ochsöker nya marknader, dels slimulera förelag all förlägga ny produklion tillUddevallaregionen, dels skapa en förbättrad industriell miljö genom atlregionen tillförs resurser för forskning och utveckling, dels ge en särskildslimulans åt nystarlandel av företag. För all nå dessa resultat kommerregeringen atl förelägga förslag om bl. - för atl bilda ett regionallinvestmentbolag, - tUl styrelsen för tekniskutveckling (STU) för atl tillsammans med utarbetaell program som syftar lill all tekniskl utvecklingsarbete förs över iinduslriell produklion, - till den regionalautvecklingsfonden i Göleborgs och län för särskilda insatser - lill förregionala utveckUngsinsatser inom bl.a. områdena utbildning, turism,transporter och marin leknik. Regeringenhar den 14 febmari 1985 beslulal alt regionalpoliliskt slöd skaU kunna lämnas iUddevaUa, och kommuner. Regeringenhar dessulom tagit konlakl med ell slort anlal större företag med sikte på alletablera ny produktion i . En av dessa kontakter harresulterat i atl AB nu undersöker möjlighelema att bygga ut sinpersonbilsproduktion i . Totall beräknas en ny anläggning kunnasysselsätta drygt 1000 personer. Inomdel arbetsmarknadspolitiska området försiärks insalsema för arbetsförmedling,arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Vidare förbättras möjligheternatill arbetsresor. Vägprojektpå norr om påbörjas och en arbetsplan för en motorväg mellanStenungsund och skall utarbetas. Engmndtanke i programmet för är att ordinarie 1984/85:115 138 samhällsorgansverksamhel skall tillfälligt intensifieras och förslärkas. Regeringen harbedömt atl samordningen mellan de olika verksamheterna sköts bäst på denregionala nivån och en samordningsgmpp i länet har därför tillkallats. Jagavser att återkomma lill frågan om hur dessa ålgärder skall finansieras vidmin anmälan till propositionen med förslag lill medel på tilläggsbudget IIIlill statsbudgeten för /85. 5 Nordiskt regionalpolitiskt samarbete Förriksdagens information avser jag nu att redogöra för det samarbete som bedrivsi på det regionalpolitiska områdel. Ettkonkret och praktiskt samarbele bedrivs inom etl anlal gränssamar-betsområden.De samarbelsområden som genom beslul av (de förregionalpolitiken ansvariga ministrarna) erhåUer nordisk finansiering ärNordkalotten, Västnorden (, och ), , Kvarken,Mittnorden, Skärgårdsområdet (, och Åbolandsskärgård), /Kongsvingerregionen (ARKO), 0slfold-Norra , Bomholm-SydöstraSkåne samt det s. k. Norra försöksområdet (gränskommunema i , ochFinland på ) och Södra försöksområdet (gränskommuner i Jämllandslän saml Nord- och S0r-Tr0ndelags fylken i ) för gränskom-munall samarbelei glesbygden. Högst prioritet har insatser på och i Västnorden.Sammantaget har de elva samarbetsområdena genom beslul av ministerrådet underde fåll nordiskt regionalpoUtiskt stöd med ca 8,5 mUJoner NOKför administrativa kosinader, utvecklingsinsatser m.m. Föratl bedriva ett konkret samarbele i gränssamarbetsområdena finns utövertidigare nämnda medel särskilda regionalpolitiska projektmedel. har ministerrådet anvisat drygt 21 miljonerNOK för att genomföra nordiska regionalpolitiska projekt. I den nordiskahandhngsplanen för ekonomisk utveckling och fuU sysselsällning föreslårNordiska ministerrådet (finansminislrama) en ökning av dessa projektmedel med3,6 milj. Delta innebär atl budgeten för ökar tiU 10milj. Vidare planerar minislerrådel (de för regionalpolitikenansvariga ministrarna) att lägga fram ett förslag om att upprätta ensärskild utvecklingsfond för Västnorden. Fondens grundkapital skall byggas uppsuccessivt för att fuUt utbyggd uppgå tiU ca 120 milj. Deprojekl som har erhållit projektmedel är i första hand sådana som förbällrarsysselsätlningsmöjlighetema, inkomstförhållandena saml tillgången lill serviceför förelag och människor. Stöd kan också ges till Prop.1984/85:115 139 Den nordiska finansieringen skall gälla för initierande ochnyskapande verksamhel. Invesierings- och driftskoslnader får inlesubventioneras i enskUda företag på så sätt all konkurrenssnedvridandeeffekler kan uppslå. De projektmedel som finnsatt liUgå i del nordiska regionalpoliliska samarbetet används i huvudsak påsamma sätl som länsstyrelsernas medel för regionalt utvecklingsarbete. Genomett samnordiskt agerande bör del i vissa sammanhang vara lättare all åstadkommaett bättre resursutnyttjande och nå positiva resultat. Vikliga erfarenheterfrån den praktiska politiken i grannländema bör också kunna erhållas. Jag avserdärför senare föreslå regeringen all de medel länsstyrelsema disponerar förregionalt utvecklingsarbete också ska kunna användas i t. ex. nordiskagränssamar-belsprojekt. Inomramen för gränssamarbetet har också utredningar gjorts för all klarlägga vilkahinder och möjligheter som finns för en vidgad gränshandel. I den nordiskahandlingsplanen har ministerrådet uppdragit åt en nordisk expertgmpp atl tillslutet av 1986 utarbeta ett konkret förslag till harmonisering ochliberalisering av reglerna för gränshandeln på . Gmppen skallvidare lämna förslag lill förenklingar för och harmonisering avresandetrafiken i . Förriksdagens informalion vill Jag också kort redovisa inrikiningen på delnordiska regionalpoliliska samarbetet utöver det gränsregionala ochgränskommunala samarbetet, som bedrivs av (de förregionalpoUtiken ansvariga ministrama). Dennuvarande verksamheten gmndas på ett handlingsprogram . med att utvärdera detla med sikte på en presentation för Nordiska ministerrådetav etl förslag tiU nytt handlingsprogram och behandling avdetta vid session 1986. Ellarbete bedrivs fortlöpande med att sammanställa och analysera gmndläggandeinformation om regionala problem och utvecklingstendenser saml akluellaregionalpoUtiska frågor, åtgärder och utredningar. En årsrapport om denregionalpolitiska siluationen utarbetas. Vidare genomförs utredningar avgemensamt nordiskl intresse. Exempel på utredningar som genomförts ärIndusirins regionala fördelning i , Tynande gruvsamhällen i ,Ensidiga industriorter i och en studie om dataleknologins regionalaspridning i . Ettannal utredningsprojekt som bedrivs av en särskild gmpp är del s. k.storstadsprojektet. I den slulrapporlering som planeras kommerbl.a. den demografiska utvecklingen, teknologiutvecklingen,arbels-krafllillgången och arbetskraftsefterfrågan samt levnadsvillkoren i storstadsområdenai atl belysas.