prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Flera remissinslanser anser ime all den föreslagna melodenför uppgiflsinsamling genom olika myndigheler och utdrag urfäslighelstaxeringsregis-trel för efterföljande kontroll från fastighetsägarenkan ersätta en traditionell fastighelsdeklaralion som underlag för taxeringen. i Krislianstads län anför; delar uppfatlningen all del är av myckel storvikl för en fastighetstaxering atl så korrekta uppgifler som möjhgt tillföresfastighelslaxeringsregislrel. Som huvudprincip bör dock gälla atttaxeringsvärden skall gmndas på uppgifter från fastighetsägarna. Det finns enuppenbar risk att fastighetsägama eljesi kommer all uppfatta ijänstemännen i deslalliga och kommunala organen som skatlemyndighetemas "föriängdaarm" med de negativa konsekvenser della kan ha för resp. organ. Länsrätten i anför: Faktaunderiagei har en avgörande betydelse för en rättvisoch likformig taxering. Strävan måste därför vara all få fram etl underlag somär sä korrekt och fullständigt som möjligl. Ingen lorde känna fastighetenbättre än fastighetsägaren. Hans uppgifler bör därför, som är fallel, uigöragrunden i FTR, Vad nu sagls hindrar inle atl de myndigheter som har kunskap omfasligheten bidrar med dessa. Fastighetsägaren bör emellertid avrällssäkerhelsskäl alltid ges möjlighel all konlrollera de uppgifler myndigheternalämnar. Länsrätten anser sålunda alt som underlag för laxering av fastighet,dvs både vid omtaxering och avslämning, bör ligga en deklaration, men attdenna bör förarbetas så långl del är möjligl för all därigenom underlättadeklarationsskyldigheten. Deklarationen bör inte belastas med andra uppgifterän de som har betydelse för laxeringen. Prop.1984/85:222 100 Länssryrdsen i Göleborgs och län anför; Förslaget om uividgad uppgiftsskyldighei för vissamyndigheter ligger i en linje med en förenklad deklaraiioiisblankeii för fastighetsägarna.1 lik-hel med vad reservanlerna anfört anser länsstyi"e!sen an engmndliiggande princip vid silvä' inkoinsi- som fasUgheisiaxeriiig måste vai'aall laxeringen slier efler eli underlag (deklai-aiioii) som lämnats av denskallskyldige i'espei:iive fastighetsägaren själv. Dei är enligt länssiyrelsensupplänning värdefulll alt uppgifler om i-asliglieien erhålles från siivälfaslighclsägarcn som olika m.yndigheier. Föreningen och /SR anlbr; Oavsell omfattningen av uppgifter som kan erhållas fränannat håll bör det fortfaiande vara så aii taxeringen i försia hand grundas påfaslighels-ägarens egna uppgifler. Dock finns ingel all erinra mol au man larin uppgifter i fastigheisregisiret om exempelvis slorlek och slandard mm. fränandra än faslighelsägarna och använder dessa för alt förtryckadeklara-tionsblanketter eller motsvarande och på sä säu underrättafastighetsägaren om vilka uppgifler som myndigheiema har lillgängliga. Nödvändigheten av atl fastighetsiaxeringsregistret hållsakluelll framhålls av flera remissinstanser. Det är av synneriig vikl all allabeskaffenhets- och användningsförändringar som kommer till lokal skattemyndighetskännedom verkligen blir registrerade. SCB påpekar att den verksamhel som olikamyndigheler blir ålagda att bedriva verkligen följs upp. I annal fall är delstor risk att kvaliteten på uppgiflerna varierar med myndighetens inlresse avatt lämna korrekt och fullständig information. Om inte fastighetstaxeringsregislrelajourförs med de beskaffenhets- och användningsförändringar som inträffar ärrisken slor alt dessa inte blir registrerade förrän vid nästaavslämningslillfälle, dvs. uppgiflerna i fastighetstaxeringsregislrel bliråtta åi' gamla. Den av kommittén föreslagna modellen för komplettering avregisterdala genom utökad rapportering förutsätter en entydig identifiering avvarje enskild byggnad. Därför bör varje byggnad ges en sådan identitet. Därigenomskapas ocksä fömtsättningar för atl på sikl förbättra byggnadsredovisningenocksä för andra ändamål än beskattning. stöder kommitténs uppfattning attuppgifterna i nuvarande fastighelstaxeringsregisler succesivt bör förbättrasoch anför; När det gäller kraven på innehållet i FTR mäste hänsyn tasdels till de krav samhällel har dels lill fastighetsägarens möjligheter alttillgodose samhällets krav. Det är vikligl all innehållel i FTR ärändamålsenligt. anser att del måsle flnnas balans mellan de kravsom slälls 1984/85:222 iOI i FTR ocb dei'; precisiori med vilkenniiui kan redovisa upijgifier om exempelvis virk.esiöiTiiU och mariiensproduklionsib;'mägu. 5C/; ai!K.i'; SCB vill i samband iiteii delta betona vikten, av atlverket ges möjiigiiei ai! Siimråd."! med bl.a. iiks:-ka!levcrkKi. (RSV) ombåde innehåll och om-faioiiiiii av oeii uppgifisiiisaniiing som ibresiär. SCBkau därvid, ulifrån di't beiiov sora fÖ! "e.li8gsr ibi'samtiiilisDianeringen, succesivt under arbetets .iir.g lämna merpreciserade synpunkier pä vilka uppgifier som är uödvän-cig'.-'. ocii liUi'sviirsallcniaiiven bör ulformas, Kvaliién på uppgifterna i nuvarande FTR är lämligenskiftande, SCB har l.ex. funnit taxeringsviiraen på icke skaUeplikiigii taxeringsenheter,bostadsytor och hyreshus på enfieler med både småhus och hyreshus på sammataxeringsenhet, Önsk\'äil äi' därför alt, i ell framlida system, maskinellagranskningsrutiner hindrar dylika logiska fe! från all uppträda, Vaiiabelu ägarekalegori påtalades av SCB redan iremissvaret lill betänkandet över 198! års allmanna faslighetstaxering vara avundermålig kvalitet. Foitfarande i 1984 ärs FTR mäsie SCB göra särskildarättningar för all överhuvudlagel kunna använda uppgiflen. Rutinerna för registreringenav denna variabel måsle därföt ses över inför kommande rullande faslighetstaxering. Del är bara för småhusen som det flnnsregistrerat nägra av de s.k, engergiuppgiflerna, nämligen huvudsakligtuppvärmningssätt och isolering. För energiplaneringen är del emellertidväsentligt atl bäde dessa och andra ehergiuppgifter samlas in kontinuerligt ochregistreras för såväl småhus som för hyreshus och industribyggnader. Dessutombehövs en översyn av nuvarande svarsalternaiiv. Icke skattepliktiga fasligheter kan ibland omfattaavsevärda byggnadskomplex. Uppgifter om ålder, ytstoriek, energistatus elcsaknas i nuvarande FTR, Det är av stor vikt att dessa uppgifter samlas in ävenför dessa byggnader, då de behövs t, ex, i energiplaneringen. När flera fastigheter är samtaxerade kan man i nuvaranderegisler inle avgöra pä vilken faslighel resp. byggnad är belägen. För allkunna ge mer lillförlitlig slalisiik, förbällra karlredovisningen, underlättaell ev. upprättande av byggnadsregister elc är del av vikl att byggnadensfasligheislill-hörighet kommer alt registreras i elt framtida syslem. För all underlätta jämförelser mellan FTR ochlantbmksregislret är del ell önskemål att man som värdebärande faslighet väljerden fastighet som i verkligheten utgör bmkningscentrum, F.n. ärdet tämligenslumpmässigt vilken fastighet som btir värdebärande. Hyreshusens lokalyta kan inrymma en mängd olikafunktioner. En specifikation efter användningssätt är därför önskvärd, t.ex.butiksyta, kontorsyla, produktionsyia, förrådsyta och övrig yta. 4.3 Uppgifter från fastighetsägare Länsstyrelserna i och anser allnuvarande deklarationsförfarande bör behållas dels för att garantera denenskilde inflylande från början av taxeringsprocessen dels för att del kanuppkomma ojämnheter i uppgiftsmaterialet från kommuner, fastighetsbildnings- Pr?sp.1984/85:222 102 myndieheiei' etc. dels ! "ör all det aniapligeniö;"enk!ar komnrunikalionen mellan iSM och fasiigheis.igiireji dels för audel eventuelli kan finnas risk au iäsiigheisiigarc inte ri-Uigl uirstä:' delsorn släl' i den lbrtryc:i-;ia bhinkel-ten oc!i dels för all kvalilelen på dedata som flnns iii' ojämn. iräliu.sfahriker: rlksjörl-iuiic; menai' au iförväg iryckia uppgifier pä dcklaralioiisblankelter, som redan flnns ioffenlliga register förenklar fastigheisägarens ai-bele. Del är onödigl atlbeg:ai'a ali småhusiigare s! '.aU mäla upp sina hus om. deila redan är gjort, Sialskomorei och länssiyrelsen i inslämmerinie i uUed-ningens åsilu an allmänhetens uppgulslämnande skall minskaseflersom dei visat sig besväriigi för fastiglieisägariia alt lämna de uppgiftrsom crtbidras för fastighetstaxeringen. Det är förvisso rikligl all svårigheterförevarit all lämna efterfrågade uppgifter men detta torde älminslone kunnaförklaras med alt vissa regler varit onödigl kriingliga och all anvisningarnavaril bristfälliga. a. rättssäkerhetsskäl måsle del vara självklart attfasligheisiigaren utan särskild leknisk utbildning skall kunna förståfaslighelstaxeringen i för honom akluella deiar. Slatskonlorel menar all om ett system väljs som bygger merpå faslig-hetsägarnas medverkan skall man på deklarationsblanketten givetvisförtrycka de lagrade uppgifterna om fastigheten och inte gång på gång avkrävafastighetsägarna uppgifter som redan flnns lagrade. Länsstyrelserna i Jämllands och framhålleratl det finns en belydande risk för en kvalitelsförsämring av uppgiflerna förfastighetstaxeringen om förtryckta deklarationsbianketier används vidavslämnings-tillfällena. Många fastighetsägare kommer att acceptera den utsändadeklarationsblanketten utan all rapportera avvikelser. Fastighetstaxeringskommiltén betonar på flera ställen isitt betänkande nödvändigheten av rättvisa, marknadsvärdeanpassade ochnoggranna taxeringsvärden. Sädana krav på ell taxeringsvärde fordrar allsamtliga faktorer som päverkar en fastighets marknadsvärde beaktas. Möjligheternaatt ulöka jusleringsfakiorns säregna förhällanden bör beaklas. Länsstyrelsendelar denna synpunki. För atl samfliga faktorer skall vara kända vidtaxeringsvärdets bestämning kan inte finna annat än att faktainsamlingenäven i ett rullande system måste grundas på uppgifter som lämnas avfastighetsägaren utan anmaning i en fastighetsdeklaration. kaninte finna atl deklarationsskyldigheten skulle innebära en betungande ochbesväriig arbetsuppgift för fastighetsägaren att, i normalfallet ,lämna vissa uppgifter om sin fasflghet. Detta bör gälla i ännu högre grad förägare av induslri-, hyreshus- och lantbmksfastigheter. Den värdering avdeklaranternas syn på deklarationsblanketterna, som gjorts efter taxeringen1981, visar att övervägande flertalel deklaranter funnit deklarationsblankettenmycket lätt eller ganska lätt att fylla i. De svårigheter som kan ha funnitsbör kunna undanröjas genom exempelvis förenklade mätregler. anserdärför att deklarationsskyldigheten bör bibehållas men att denna skyldighetkan utformas olika vid om- Prop.1984/85: 222 103 Ui.veii.ig och avstämning. ' deuiia ulformning bcir skeledovisas närmare under .nvsnittet 9. Länssiyrelsen i anför; Om exempelvis förtryckla uppgifler vid kont;'o!l aviigaren visar sig kunna leda lili iäg:"e taxeringsvärde än om dekotTige! 'as så kan det enligt läusstyieisens uppfattning vara nog sä frestandeall läla den "daiaskrivna" uppgiften Slä kvar. - ".Myndighelenhar ju själv skrivit det, så del är nog riktigl", kan bli en vanligförevändning. Vi har i nuvarande system arealuppgiften förtryckt pädekiaraiionsblankciien. Del har i olika sammanhang (besvär, faslighelsregleringelc) visal sig att den förtryckta uppgiflen i alllför många fall inlekonlrollerals av ägaren fast uppgiften kan ha förekommit på ålskilliga årsdeklaralioner. Om man frän kommitténs sida vill undvika "subjekiivilel viduppgiftslämnandet" sä bör man således ålminstone inle underlätta dellagenom atl införa förtryckla uppgifter på deklarationsblanketten. Del lordeenligi länssiyrelsens mening vara lättare att lämna felaktiga uppgifler om mankan göra det passivt genom all låta en förtryckt felaktig uppgift stå kvar änatt aklivi ta reda pä uppgiflen i fastighetslängden och då själv skriva in enfelaktighet i den nya deklarationen. Oavsett om deklaralionen lämnas in medförtryckla uppgifler eller inte mäsie deklaranien lika noggrant gå igenom allauppgifier som eflerirågas i blanketten. vilken är stor risk, (jfr oarealuppgiften ovan) godlar den förtryckla blanketten ulan närmare kontroll ärju deklarationen helt onödig. Givetvis kan också den förtryckta uppgiflen ledatill rättsförlust för ägaren. Vid AFT 81 ansåg av deklaranterna attdeklarationen var mycket lätt eller ganska lätl atl fylla i (Beiänkandei sid63). Efter förenklingar av reglerna utifrån vid AFT 81 vunna erfarenheler bördenna andel ha ökal. Förtryckta uppgifler behövs därför inle och är irealileien ingen förenkling. 4.4 Uppgifter från konimunerna I betänkandet föreslås att byggnadsnämnds besiktningsmanvid slutbesiktning av byggnadslovspliktig åtgärd på småhus inventerarsmåhusets beskaffenhet och rapporterar till lokala skattemyndigheten. - Fleraremissinslanser år kritiska till att byggnadsnämndernas tjänstemän skall hauppgifter som ligger utanför deras egenlliga uppdrag. De framhåller allrelationerna mellan fastighetsägaren och kan försämras. Vidarepåpekas all inle alla fasligheler blir sluibesiktigade. Vi är inle heller övertygade om att uppgifterna somkommeralt registreras medför så stora förbättringar som kommittén hoppas på.Det flnns t. ex. f. n. ingen garanti för all en fastighet kommer attslutbesikligas. Utan sådan garanti riskeras att uppgiftema i regislrel kan blimycket olika beträffande två identiska fastigheter där endasl den enaslutbesikligats och rapporterats av kommunens besiktningsman. Det kan ävenifrågasättas om det är lämpligt att kommunernas besiktningsmän skall ha ävenrent fiskala uppgifter. I vart fall kan fastighetsägama komma att uppfatta demså. Prup.1984/85: 222 104 viikei cTniuelii skulle kunna minska faslighelsijgarcusbeniigenhet aii läla sluibesikiig:'! Risk iinns av andi'a skälaii kva.iiteien på uppgif-leiiui i regisiiei kommer a'l varici'a mellan olikiiläsiigheler. \'i liinkcr d iViimsi p'å sm'åliiisen!ieic:"na.liiformalioiicn om iiiSiigheicr som geiiomgiut i ocii Ib;' sig x'äi'deför!iöjanderepe.raiioner men som iule kriiver byggnadslov iioiumei' atl bygga påfasiighcisägarnas egna uppgifler. Detta gäller iiveii sådana rastigheler sominic geiioragått nfigra föiiindriugiir. F.n lör byggnadsnämnderna tänkbar negaliv effekt avkommitténs förslag vil! planverkei särskili peka pu. 1 förslaget till ny plan-och bygglag i.-amiiålis. au en av nämndens viktigaste uppgifier är dessallmänna rådgivnings- och servicefunktion geniemot bl.a. blivande småhusägare.Föi'-slaget, all byggndsinspeklöreraa i samband med sin besiklningsverksam-heiäven skall se på fastigheten för iäslighetstaxeringsändamål, kan komma altverka hämmande pä ielaiionerna mellan den byggande och bygg-nadsnäm.ndcii.Byggnadsnämndens primära uppgifier ligger pä plan- och bygglagsiiftningensområde. Nämndens uppgifislämning lill den lokala skattemyndigheten bör därförenligt planverket begränsas til! sådana uppgifler som framgår av handlingarsom lämnas in lill eller upprällas hos nämnden. Enligt planverkei bör den avkommittén därvid länkta ordningen, som skulle innebära atl skattemyndighelernafär del av olika för fastighetstaxeringen relevanla handlingar hosbyggnadsnämnden, kunna verkställas så att fasflghelsiaxeringens iniressenliilfredsslällande lillgodoses. Det bör betonas all även planbeslul medrättsverkan givelvis bör delges taxeringsmyndigheterna mol bakgrund av vad somovan sagls om värdeförändringar kopplade flll genomförandetider m. m. Dellagäller naturligtvis framför allt markvärden för obebyggda fastigheter. I fråga om byggnads- och lantbruksnämndsuppgifisskyldighet enligt faslighelstaxeringslagen välkomnar länsstyrelsenomnämnd översyn och förbällring av nuvarande mliner. Del har vid arbetet medsärskild fasflghetstaxering visat sig alt dessa är behiiftade med belydandebrisier och atl den rapportering som sker från framförallt byggnadsnämnder inleär anpassad till taxeringsförfarandel. Det har förorsakat onödigl merarbeieför såväl LSM som FTN (fastighetslaxeringsnämnden) och även medförl irritationhos fastighetsägare, I etl syslem som i så hög grad bygger på en begränsadmedverkan från den enskilde är det ett absolut krav all de uppgifler som behövsför fastighetstaxeringen och som flnns hos bl. a, här omnämnda myndigheterverkligen kommer LSM till del på ett effekiivt och riktigl sätt. Länsstyrelsenvill pä detta sätt betona viklen härav. flnner det dock betänkligt atl - som del framförtsi avsnittet 5,3,3. sid, 65 - en tjänsteman, som inle har anknytning tilltaxeringsmyndigheterna, införskaffar uppgifter enbart förfaslighetstaxe-ringsändamål genom en besiktning, som ligger utanför hansuppdrag. För att få genomföra en sådan "extra" besiktning måstetjänstemannen fä fastighetsägarens lillstånd till det och det torde vararealistiskt att anta att Prop, 1984/85:222 ! eU s;idaiit liilsiänd inie lämnas vairförfasliglieisiaxeringsregisirel sannolikl ifiifi kommer au tillföras m.ängauppgifler uiöver de som konuner fram vid den Oidiuiirif lörTiilluingcii. Päpekiis bör ocksä de lendensci som finns mom dennuvarande bygg-niidslagsliiiiiingcn atl förenkla byggnaasknshanteringen och allutöka den hyggnadsiovsfria sekiom. ':ssivreiscn vill ocksä framhinla atl den ibrcslagnameloden innebär ell yliersi marginellt lillskoli iil!faslighelslaxeringsrcgisirei. Ulredningen riikiiar med ca 50000 uppgifter, enama! som skall ställas i relalion lill dei iolaia anlalel laxeringsenheler ilandel. ca 2 600000, Mot della obelydliga lillskou lilifasliglieisiaxeringsregisirel skall slällas de ingrepp i fasiigheis-iigarnasintegrilel och de risker för konflikJer, som holar i förslagel. Föreliggande taxeringsförslag kommer dock ej alt kunna blielt helläc-kunde och över hela landel rättvist syslem med hänsyn flllutformningen av den nya , PBL. Enligi den nuvarande förslagslexlen i PBL skall nämligenskyldigheten all söka byggnadslov kunna varieras genom, kommunala beslut. Detlakommer då säkerligen i vissa kommuner all innebära byggnadslovsbefrielse förkomplelteringsbyggnader, lillbyggnder m.m. i l.ex. områden ulanför detaljplan.Dvs dessa byggnadsålgärder kommer dä hell ulanför det planeradeuppgiftssysiemet. Beträffande slulbesiktningsfrågan framgär av förslagettill PBL att obligalorisk anmälningsskyldighet föreligger för bl.a.slutbesiktning. Dock framgär där ocksä atl ej är skyldig allutföra slutbesiktning om ej byggherren eller yrkesinspektionen begär detla. Någon frivillig anmälan om slutbesiktning kommersäkerligen ytterst få byggherrar atl inlämna lill om följdenblir ett snabbt fastställande av slutligt taxeringsvärde ochskatlebetalningsskyldighel. Erfarenheterna talar också för all byggnadsnämnder medknappa resurser ej prioriterar slutbesiktningarna vilkel i praktiken innebäralt många byggnadslovsärenden aldrig blir slulbesiklade eller åtminstonefördiöjda 10-lalel år. Nuvarande utformning av PBL-förslagel kommer därför iprakliken all innebära ett belydande merarbeie för byggnadsinspektörerna omsärskilda slutbesiktningar måste utföras enbart för inhämtandet avfasUghetslaxe-ringsuppgifterna. Del förfarande, som kommillén i kapiliel föreslår för att förbällra underiaget för laxering, leder lillvissa informationsluckor i det fall underlaget baseras på kommunens besiktningar.Detta beror på att kommunens slutbesiktning av byggnadslovspliktiga ärenden imånga fall sker innan byggnaden är hell färdigställd. Så t. ex. kan markarbetenoch vissa anläggningsarbeten återstå vid lidpunklen för be-siklningen. Prop.1984/85:222 i&6 En utvidgning förslås av ko.minunei-nas skyidighei :-itiranportera till de ioicala skatlemyndigheierni: om byegnadsverksamlieieu. De:,giiller bl.a. uppgifter som insamlas i samband med siutbesikininger> a''fasLiriheiei. av en siidan uividgning begriinsas till viss de! av auslulbesikiuing f. n. siU'an utfijrs pä friiidsiius och Oiubyggda småhus. Det är vikligl atl tillämpningen av 12 § innebär all varjekommun frili fär avgöra vilken iusians inom kommur.en som skall lämnaeiforderliga uppgifter. Gätiande bestämmeise i 1 i § all byggnadsnämnd skal!lämna vissa uppgifler är inie alltid den lämpligasle lösningen beträffande deuppcifter som eniigl blankellen, bil. 8, skal! Dei föresläs att byggnadsnämnderna skall åläggas en ny arbetsuppgift,nämligen atl rapportera alla förändringar till de lokala skatlemyndighelerna.För l.ex. statligt belånade småhus borde del vara möjligt alt utnyttjaansökningshandlingarna för slalligl bosladslån. Dessa är i regel upprättade medstöne sakkunskap och noggranhel än vad man kan begära av småhusägaren i gemen. 4.5 Uppgifter från länsstyrelserna Kommittén föreslår all länsslyrelserna skall åläggas attfortlöpande förse LSM med information som kan vara av betydelse förfasiighetsiaxeringen och som avser takter, kulturminnesmärkning ochnaturreservat. Kammarrätten i anför; skall lämna uppgift bl.a. om tiikter.Tillstånd till läkt lämnas med stöd av beslämmelser i naturvårdslagen och förverksamhet som beslår i ulredning och tillstånd enligt naturvärdslagen gällersekretess enligt 8 kap. 6§ sekretesslagen (se 2!? sekrelessförordningen ochpunkl 41 i bilagan lill förordningen). Denna sekreless gäller ej beslul iärende. Om rapporteringsskyldigheten skall omfalla annat än dei som fmnsintaget i beslul, måste skyldigheten regleras. När uppgiflen lagils in ifastighetstaxeringsregistret, blir 9 kap. 1 § sekrelesslagen tillämplig. 4.6 Uppgifter från fastighetsbildningsmyndigheterna I betänkandet föreslås att fastighetsbildningsmyndighetenvid avstyckning av både bebyggda och obebyggda småhustomter inventerar beskaffenhetenhos såväl tomt som småhus och rapporterar lill LSM. Prop, 1984/85: 222 107 Lanimäierivcricc: anför: LMV är negativ iil! förslaget att fäsiigheisbildningsmyndicheieii(FBM) i samband med avstyckning av sniåhusenheier ska besiktigasiyckningsloi-lerna och rapportera sina iakttagelser tii! lokalaskaUcrnyndigiietcn (LSM). L.MV delar nämligen inte kommitténs uppfaUning atiFBiMs medverkan skuiic innebära en väsenllig kvaliieisförbiiuring avuppgi.Uerna i FTR. 'i oSala anlalel möjliga rapporteringar bedöms uppgii til!15000-18000 per är. Dä de avstyckade loinlema normalt under förrättningen ärinne i den förändnngsprocess pga byggnadsverksamhet (ny-, till- eller ombyggnad)gör LMV den bedömningen all FEMs rapporlerade uppgifter lill kommer attvara inaktuella inom efier besikiningen. Kvalitetshöjningen blir därmedså begränsad all den i sammanhanget är försumbar. Dessutom, ärrapportenngsskyldighelen inte väl förenlig med FBMs övriga verksamhet, som lillväsenllig de! har karaklär av en service riklad till sakägarna. 4.7 Uppgifter frän lantbruksnämnderna Kommittén föreslår att lantbruksnämnderna redovisar deninvenlering som sketl till grund för värderingen vid försäljning, prisprövningoch vid stödinsatser i form av statlig lånegaranti eller bidrag, Om den föreslagna rapporteringsskyldigheten skulle omfallaberäknade 30003500 objekl , kommer endasl en procenl av alla jordbmksfastigheleratt beröras. Det innebär att endast älta procenl av faslighelsbeslåndel skullebli föremål för rapportering mellan varje avstämning, öm rena skogsfastighelerräknas bort, kan procenttalen bli nägol högre. Av de cirka 115 000 jordbruksföretagsom finns, skulle möjligen 2000 kunna ingå, dvs. knappt tvä procent.Rapporteringen kan därför eniigl styrelsens bedömning inle få annat änmarginell belydelse. Styrelsen menar också all en sådan rapportering kaninkräkta på lantbmksnämndemas ordinarie verksamhet, som kostnadernaför den ökar de beräknade koslnanderna med storleksordningen per ål'.Denna kostnad kan inte anses slå i rimlig proporflon lill nyttan avrapporteringen. Ansvaret för faktaunderlaget till fastighetstaxeringen måste iförsta han åvila fastighetsägaren. Styrelsen anser mot bakgmnd av det anförda atllantbmksnämndemas rapportering inle bör göras mera omfattande än vad som nugäller enligt 18 kap. 11 § FTL. Reglema för den bör göras enkla och klara medklar avgränsning av vad som skall rapporteras. 4.8 Uppgifter från skogsvårdsstyrelserna 1 betänkandet föreslås all skogsvårdsslyrelserna blirskyldiga atl för skogstaxeringen tillhandahålla erforderliga värdefaktorer förskogstaxeringen då skogsbmksplan upprättats. Profi.1984/85:222 108 - skogssammanhang avser de mest drastiskaförändringarna värde-!r.in.=:kninr: p.g.