prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Avslutningsvis i avsnitt 7 har utredningen som sin meninguttalat att en rimlig utgångspunkt när man bedömerskattelättnadernas önskvärdaomfattning kan vara att eftersträvaen sådan begränsning av skatten på lönen att gästforskaren kan bibehålla denlevnadsstandard som han hade i hemlandet. Att på ett stringent sättrealisera denna tankegång är inte möjligt, bl a därför att skattesystemen i de olika ländernaskiljer sig i många hänseenden från varandra, vartill kommer att skatteutfallet blirolika för ensamstående och gift, för gift där andramaken har resp inte har inkomst, för skattskyldig med resp utan barn etc. Enschablonartad lösning måste väljas för att nå enhetliga och lättillämpaderegler. Utredningenhar emellertid i avsikt att i möjlig utsträckning tillämpa synpunkten beträffande den bevaradelevnadsstandarden tagit fram en del uppgifter till ledning härför. Nedani tabell 1 visas när fråga är om ensamstående utan barn storleken av skatt ochobligatoriska avgifter i några skilda inkomstlägen i ett antal stater. Itabell 2 anges den behållna inkomsten. Summa skatt och förarbetstagaren obligatoriska sociala avgifter i olika inkomstlägen för ensamstående utanbarn uttryckt kr och procent av inkomsten. Prop.1984/85:76 94 Behållning kr efter skattoch för arbetstagaren obligatoriskasociala avgifter i olika inkomstlägenför ensamstående utan barn. Ärsin- Storbri- Västtysk- komst tannien land Siffrorna i tabell 2 förStorbritannien, och visar eninbördes relativt stor överenstämmelsemedan den behållna inkomsten i genomgående ärhögre. Vid en sammanvägning börhållas i minnet att, efter vad somsynes framgå av de upplysningar som utredningeninhämtat, en större del av gästforskarnai kommer från . Med utgångspunkt ivad som redovisats har utredningen funnit att nettobehållningen i det tänktahemlandet kan anges till belopp som framgårav nedanstående uppställning. Prop.1984/85:76 95 Utredningenkommer att i det följande hänföra sig till detta siffermaterial. har följande möjligheter för ett genomförande av ifrågavarande skattelättnader övervägts. A. Schabloniserat omkostnadsavdrag För en gästforskarekan förutses att särskilda omkostnader är förenademed en tillfällig anställning i . Hit kan höra sådant somsärskilda utgifter för dubbel bosättning, för ökade levnadskostnader av annat slag, för barnsskolgång här i etc. Även om vissa forskare menuppenbarligen inte alla kan utverka särskild ersättning härför av arbetsgivaren, kan man likväl - såsomantytts i direktiven - tänka sig att för de forskare, varom är fråga, ställa uppen legalpresum-tion av innebörd att forskaren är berättigadtill särskilt kostnadsavdrag vid taxeringen, sådant avdrag skulle medgeshonom utan annan prövning från taxeringsmyndigheternas sida än att hani särskild ordning förklarats vara sådan forskare, för vilka särskildaskatteregler gäller (denna fråga behandlas senare under avsnitt 9). 1984/85:76 96 Ett avgörandeargument mot den nu diskuterade metoden, som tankemässigt bygger påett i alla inkomstlägen fixt kostnadsavdrag för under Sverigevistelsen,är att ett sådantavdrag väl kan lämpligt avvägasför ett visst inkomstläge men passar inte i andra lägen. Detta illustreras lätt med hjälpav följande tabell 4. Inkomst Önskadinkomst Erforderligt avdrag 150 000 110 000 40 000 200 000 145 000 62 000 400 000 245 000 120 000 600 000 335 000 180 000 800 000 420 000 235 000 Forskaren med en årsinkomstav behöver således få ettavdrag med för att få en inkomst efter skatt om ca , vilket är vad som enligt utredningen bör åsyftas.Forskaren med i årslön behöverett avdrag med för att nå ett åsyftatnetto av och den med 600 000kr i årslön ett avdrag om förett önskvärt netto om ca . Något genomsnittsavdrag att tillämpa i alla inkomstlägen är ingen godtagbar lösning. Metoden kan inte förordas. Inkomsten fritas helt från statlig inkomstskatt Denna möjlighetantyds i direktiven och den kan tankemässigtmotiveras bl a med att staten naturligen börbära den skatteförlust som blir ofrånkomlig till följd av skattesänkningen i fråga.Vad forskningsresultaten med tiden kan ekonomiskt av- 1984/85:76 97 kasta är mer enriksangelägenhet än en sådan.Vad gäller industrinsforskningskostnader bidrar staten i vårtland därtill i betydligt mindreomfattning än som förekommer påjämförbart håll, något som ocksåmotiverar att skattebortfallet främstdrabbar staten. Frågan är emellertid vilka effekter som uppnås med denna i och för sig enklametod. För att ånyo observera de inkomstlägen, som anges i tabell 3, finner man att vid enbeskattningsbar inkomst av resp skatten blir -vid enantagen utdebitering av - resp och nettobehållningen följaktligen105 resp . Detta ligger ungefärligen i linje med vad som man kan vilja uppnå. Bilden förändras emellertid avsevärt i de högreinkorastlägena. Är den beskattningsbara inkorasten blirskatten och nettobehållningen280 , dvs en avsevärt högre skattereduktion än somrimligen åsyftas. I inkomstlägena och blir skatten 180 000kr resp och nettobehållningen ejmindre än resp . I debåda sistnämnda fallen medförcredit of tax-regeln, som gäller enligtåtskilliga dubbelbeskattningsavtaldäribland det med , attforskarens hemland tillförs en inte obetydlig del av denskatt som efterskänker. Den effekten är inte av beskaffenhet att underlätta anlitandet i av forskare från de ifrågavarandeländerna. Metoden kan inte godtas . Den har åsyftademetoden innebär, att arbetsgivaren vid varje löneutbetalningstillfälle gör ett procentuellt bestämt avdrag. Det häremot svarande beloppet inbetalas till , återstoden tillförs följaktligenforskaren. 7 1984/85. Prop.1984/85:76 98 skulle allt vara klart. Forskaren behöver inte avge självdeklaration,arbetsgivaren slipper lämna kontrolluppgift, någon taxering och skattedebitering sker inte.Forskaren och hans arbetsgivare kan med störstalätthet överblicka vilken nettobehållning efter skatt som framkommer. Metoden har alltsåsina fördelar men när man trängernärmare in i den framträder bristerna. Väljsen för alla inkomstlägen enhetlig procentsats i avseende å skatteavdraget, möter samma invändningar som riktats moteffekterna enligt metoden vid B ovan. Med hänvisningtill nedan intagna tabell 5 kan konstateras att en källskatt är lämplig för inkomstläget200 men ger inte godtagbara resultati de högre inkomst lägena. Vid en årslön om bör käll-skatteprocenten vara ca 40 mendenna procentsats passar inte för de lägre resp änhögre inkomstlägena. Inkomst Önskadnettoinkomst Erfoderlig källskatt i procent 150 000 110 000 26, 7 200 000 145 000 27, 5 400 000 245 000 38,7 600 000 335 000 44,2 800 000 420 000 47,5 Följaktligen måste metoden förfinaspå så sätt att olika procentuella avdrag görs i skilda inkomstlägen. Men inte heller om såsker får man en acceptabel ordning iandra fall än när forskaren är här ett helt kalenderår (=beskattningsår) . Detta belyses lätt med ett exempel. Antag att månadslönenär , motsvarande en årslön av . Lämpligt skatteavdrag vid sådan årslön är 30procent. Skatteavdraget blir då 6 000 krper månad. Om forskaren emellertid är 1984/85:76 99 verksami under endast en månad under ett beskattningsår, skulleden i vanlig ordning beräknade skatten uppgå till ungefär 4 000kr. Det för stora skatteuttaget på omkring2 är inte försvarbart eller i enlighet med principerna förinkomstbeskattningen. Metodenskulle med andra ord behöva ytterligare förfinas, nämligengenom att även väga in ett hänsynstagande till verksamhetstiden i Sverige.Detta skulle emellertid i utformning och tillämpning innebära mycketkomplicerade bestämmelser. Därtill kommer att betydande svårigheterskulle vid metodens tillämpning möta när raan genom någon form av definitiv B-skatt skulle reglera densituation som föreligger när forskaren avlönas frånhemlandet och är skattskyldig i . Även denna metod måste avvisas. Avdrag från den uträknade skatten Dennametod torde vara mer möjlig än de tidigare berörda. Utredningen skall därför uppehålla den med en viss utförlighet. Metodeninnebär, såsom framgår av dess benämning, att efter deklaration och taxering i vanligordning den därefter uträknade inkomstskatten reduceras i viss omfattning. Reduktionenbör enligt utredningens mening ha det syfte som tidigare angetts, nämligenatt ungefärligen bibehålla gästforskaren vid den lön efterskatt som är aktuell för honom i hemlandet, vilken nettobehållning iolika inkorastlägen sora utredningen anser rimlig för att åstadkommadetta har redogjorts för (tabell 3). I nedanståendeuppställning anges - förutom inkomst och önskad nettobehållning -den Prop.1984/85:76 100 svenska skatten förinkomsten i fråga och den procentuella reduktionav denna skatt som erfordras för"O-ställning". Ärsin- Önskad netto- Svensk Procentuellt avdrag komst behållning skatt på den svenska skatten 150 000 110 000 62 316 35,8 200 000 145 000 95 708 42,5 400 000 245 000 248 018 37,5 600 000 335 000 408 018 35,0 800 000 420 000 568 018 33,1 Skatteavdraget börlämpligen beräknas efter en och samma procentsats i samtligainkomstlägen. Med varierande procenttalanknutna till årsinkomsten blir den faktiskareduktionen beroende av hur lång tidforskaren arbetat i under beskattningsåret i fråga. Detta medför vissa olägenheter,nämligen dels ytterligare en faktoratt beakta vid skattedebiteringen, dels - och kanske viktigare att uppmärksamma -att det kan bli svårare förarbetsgivare och forskare att på förhand överblickamånadslönen näranställningstidens påbör-jan ochvaraktighet kan vara i någon mån oviss . Förlängs eller avkortas den från början beräknade anställningstidenkan skilda avdragsprocent leda till att kall skatteavdraget -som arbetsgivarenhar att göra i enlighet med besked från den lokala skattemyndigheten - visar sig vara för stort eller förlitet, visserligen kan detta tillrättaläggas i efterhand -kanske vid då gästforskarenlämnat landet - men man bör undvika allt som onödigt koraplicerar hanteringen. Fråga uppkommer om vilket procenttalsom bör väljas om metoden skall användas.Det framlagda siffermaterialet pekar hänmot . Mot det lägretalet kan invändas att man inte genomgående nården avsedda "0-stälningen", mot det Prop.1984/85:76 , 101 högre talet att reduktionen i vissaISgen blir större än som åsyftas. Möjligt ärju att ta något tal mellan 35 och 40 utan attdärför helt komma tillrätta med invändningarna i fråga.Ett mer avjämnat tal torde dock i ettsammanhang som detta te sig naturligast. I tabell intagen som bilaga 1 kaneffekten vid olika procenttal utläsas. Om den nu redovisade metoden kan allmänt sägasatt den bör kunna fungera utan att åsamka arbetsgivarna några egentliga nytillkommande besvärligheter,visserligen kan de vanliga kall skattetabellerna inte användas utan viss bearbetning. Skattemyndigheterna får här lämna de erforderliga anvisningarna. - vid endiskussion mellan den tilltänkte gästforskaren och den presumtive arbetsgivaren omanställningsvillkoren blir det inte svårare ännu att ange den svenska inkomstskatten pålönen. Metoden innebärvidare, i motsats till de vid B och C berörda,att det progressiva inslaget i inkomstbeskattningen åtminstone i viss omfattning består - någoti och för sig önskvärteftersom progressivitet finns i alla jämförbara ländersskattesystem. Dock skall observeras att metoden får den verkan att marginalskatten stannar vid om skattenminskas raed och vid 5 om skatten minskas med 35 procent.Så låg högsta marginalskatt finns inte i tex , eller ;i torde den ligga på . Det ligger också i sakens natur - även om högsta marginalskatt utomlands vanligtvisifrågakommer vid högre inkomstlägenän som fallet är i - att vad nu påpekats kan innebäraskattelättnader som ej är avsedda och som därjämte ökar successivt i högre lönelägen. Med det nu sagda sammanhänger vad som påpekats redan tidigare att hur man än väljerprocenttalet för skattereduktionen 1984/85:76 102 överkompensationeker i vissa inkomstlagen och motsatsen i andra. Ytterligare en olägenhetskall påpekas. Cm forskaren har annaninkomst att skatta för i , t ex kapitalinkomst,måste myndigheterna först undersökahur mycket av den uträknade skatten som proportionelltbelöper på lönen för att därefterreducera detta skattebelopp. Utredningen har genom förfrågningar hosdem sora haft gästforskare anställda huruvida det var känt om de senare hade annan inkomst av tjänst änlönen bibragts den uppfattningen attdetta endast undantagsvis kunde förekommai form av särskilda föreläsnings-eller författararvoden. Om forskarnas evkapitalinkomster är inget känt. Utredningen har söktbilda sig en uppfattning i frågan huruvidametoden kan medföra att hemlandet i stället förSverige tar ut någon skatt i enlighet med vad som gäller i de avtal som inrymmer credit of tax-metoden.I förhållande till torde så,inte bli fallet. I vissa andra länderkan detta tänkas bli fallet men till synes inegligerbar CHnfattning. Utredningen ifrågasätter lämplighetenav att använda denna metod. Del av lönenfritas från beskattning En även i direktiven uppmärksammad möjlighetatt uppnå den åsyftade skattelättnadenär att beskatta endast en del avforskarens lön. Det skall redan nu sägas att utredningen för sin del finner denna lösningvara att i första hand förorda. Innan skälenhärför utvecklas, skall på samma sätt som skett tidigare visas att metoden kan ledatill att gästforskaren bibehålls vid nettolöneni hemlandet, dvs "O-ställs" idetta avseende. Prop.1984/85:76 103 Omlönen beskattas till kan konstateras att gSst-forskaren får ettnetto efter skatt som väl svarar mot vad utredningen anser önskvärt. Medanknytning till de inkomstlägen, som finns i uppställningenovan vid redovisningen av raetoden D, kan följande här anges: Årsinkomst Önskadnetto- Netto om av 150000 110 000 111 918 200000 145 000 143 658 400000 245 000 244 432 600000 335 000 335 982 800000 420 000 423 982 Detkan konstateras att siffrorna i andra och tredje kolumnerna överensstämmer förvånansvärt väl.Metoden medför med andra ord inte sådanaeffekter som föranleds av metoden vid D, nämligenatt en beaktansvärd över- eller underkompensation sker i vissa inkomstlägen när enanpassning skall ske till nettot efter skatt i hemlandet. Även denna raetod innebär ettvisst bevarande av progressionen i inkomstbeskattningen, något som ärprincipiellt önskvärt och riktigt. Den högsta marginalskatten blir här 56procent, vilket bättre överensstämmer med vad som gäller i andra länder än de 48resp som följer av metoden vid D. Dennu diskuterade metoden medför inte några större praktiska problem såsom kanbli fallet med metoden vid D. Arbetsgivaren, sora naturligtvis skall aviserashärom av skattemyndigheterna, kan här använda desedvanliga kall skattetabellerna och därvid avläsa preliminärskatten för den inkomst soin svarar mot av lönen. 1984/85:76 . I kontrolluppgiften införavgivandet av självdeklaration, vilken uppgiftkommer både taxeringsnämnden och den skattskyldige tillhanda, bör hela inkomsten anges med uppgift att 70procent därav - ett belopp som lämpligen framräknas- skall tas upp i deklarationen. Vid förhandlingarom anställning av gästforskare föreliggeringa särskilda svårigheter att ange den skatt som kommer att tas ut på lönen. I det föregående har det problera något berörtssom uppkommer nar den i skattskyldige gästforskaren avlönas från hemlandet. Denna uppenbarligen relativt vanligasituation ger särskilda problem, som i principdock inte skiljer sig från vad som gäller. Den utländskearbetsgivaren kan inte åläggas göra kall skatteavdrag och till desvenska myndigheterna inleverera innehållenskatt. Den till-lämpade ordningen är i ställetatt gästforskaren avkrävs besked om sina löneförmåner, varefter han tillställsen skattsedel på preliminär B-skatt sora han har att inbetala. Eftersom de ifrågasattasärskilda skattereglerna skall kunnatillämpas även i nu åsyftadefall har lokal skattemyndighet att - sedan vederbörligt beslut meddelats om att forskaren skall åtnjuta skattelättnadernai fråga - uträkna den preliminära B-skatten med beaktande härav. Avslutningsvis vad gällermetoden vid D har angetts att i särskildafall, om än i negligerbar omfattning, creditof tax-metoden kan medföra att hemlandet tar viss skatt på lönen i stället förSverige. Metoden vid E med dess högremarginalskatt gör sannolikheten för att såskulle ske vid tillämpning av denna metod än mindre. 1984/85:76 105 Eiiligt direktiven ärdet inte utredningens uppgift att föreslå de eventuella skattelättnadernas omfattning. Detta har inte hindratutredningen från att konstatera, att en beskattningav av lönen leder fram till att forskarenungefärligen bibehålls vid det netto efter skatt som han har ihemlandet. Givetvis kan annat procental väljasmed de effekter som följer därav. I tabeller intagna som bilaga 2 och 3 tilldetta betänkande ges sifferunderlag för framräk-ningav dessa effekter. Innan man bestämmersig för det sätt påvilket man vill genomföra de ifrågavarande skattelättnaderna och omfattningen av desamma bör man beakta vad som gäller omarbetsgivares skyldighet att erläggaavgifter till socialförsäkringen m m och om arbetstagares - i detta fall gästforskares - förmåner enligt försäkringen. Här må först erinras om att, såsom framgårav redogörelsen i avsnitt 4, vissa utländska gästforskarehär i landet inte omfattas av densvenska socialförsäkringen samt utländska arbetsgivare inte alltidskall betala svenska sociala avgifter försin här sysselsatta arbetskraft. Gränsdragningen beträffande dessa undantag berörsi och för sig inte av de olika alternativför att genomföra skattelindring som redovisats i det föregående. I denföljande framställningen kommer därför att bortses från de forskare och arbetsgivare som omfattas av ifrågavarande undantag. Syftet med de särskildaskattereglerna är att ekomoniskt möjliggöraeller underlätta för arbetsgivare i att anlita utländska gästforskare.För arbetgivaren är emellertid också uttaget av socialavgifter i nu avsedda fall en betydelsefull fråga. Lindras skatten kan förutsättasatt lönekravet i motsvarande mån påverkas.Underlaget för arbetsgivaravgif- 1984/85:76 106 teroch därmed dessas storlek sänks därigenom automatiskt. Detta ärgemensamt för alla skattelindringsmetoderna. Vid de skildametoderna finns därutöver utrymme för införande av särbestämmelser som medför ytterligare minskning avuttaget av socialavgifter med därmed förenade konsekvenser vad gäller förmånssidan. Vadbeträffar utredningens förslag att vissa ersättningar vid sidan av denegentliga lönen skall undantas från beskattning torde det ipraktiken vara betydelselöst om man låter skattefriheten medföra vid bestämmande av den sjukpenninggrundande inkomstenbortser från dessa ersättningar eller ej. Eftersom densjukpenninggrundande inkomsten fastställs med hänsyn till den beräknade arbetsinkomsten underdet närmaste året, kommer vid de löner som kan antas varaaktuella för forskarna den högsta sjukpenninggrundandeinkomsten () att uppnås även omman bortser från ersättningsbeloppen i fråga. Att införa enlagbestämmelse för att markera att sådant bortseende skall skesynes ej påkallat. såsomredovisats i avsnitt 4. 1 läggs vid fastställande av försäkrads pensionsgrundande inkomst hanstaxering till statlig inkomstskatt avseende tillgrund. Undantas nyssnämnda ersättningar från beskattning, kommer de, även omersättningen skulle överstiga de avdragsgilla utgifterna, ej attbeaktas vid beräkning av pensionsgrundande inkomst. Detta kanresultera i att forskaren för ett kalenderår då hanarbetar här endast en mindre del av året får enreducerad pensionspoäng. I regel är detta utan större intresse förforskaren. Intjänat poängår kan emellertid oavsett poängensstorlek i förekommande fall vara av betydelse för rätten tillfolkpension. Att göra icke skattepliktiga speciella ersättningsbelopppensionsgrundande kräver införande av en särskild lagbestämmelse härom. Vidare kan nämnas att ett bortseende från ifrågavarandeersättningar synes stå helt Prop.1984/85:76 107 i samklang med ett stadgande i 11 kap 2 § förstastycket AFL, enligt vilket i fråga omarbete som har utförts utomlands vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst bortses från sådana lönetilläggsom betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet (jfr prop 1981/82:199 sid 18-20). Enligt utredningensmening bör ersättningsbeloppen i fråga ej vara pensionsgrundande. Någottillägg härom i 11 kap 2 § första stycket AFL synes ej erforderligt med hänsyn till bestämmelseni 4 § samma kapitel att taxeringen tillstatlig inkomstskatt läggs till grund för den pensionsgrundande inkomsten. Om nu åsyftade ersättningsbelopp ej blir förmånsgrundandeför ATP, bör undantag ske ävenpå avgiftssidan. Det nyssnämnda stadgandet i 11 kap 2 § förstastycket AFL motsvaras i lagen (1981:691) om socialavgifter av en bestämmelse i dess 2 kap 4 §, enligt vilken vid bestämmande av underlaget för alla socialavgifterna skall bortses bl a från ersättningför arbete som har utförts utomlands, till den del denna inte räknas som lönenligt 11 kap 2 § första stycket AFL. Bestämmelsen iavgiftslagen bör enligt utredningens meningkompletteras på sätt framgår av vad nu angivits. Med den avvisande inställningsom utredningen redovisat beträffande deunder A - C angivna metoderna för att åstadkomraa skattelindring finner utredningen ejanledning att ytterligare beröra dem i förmåns- elleravgiftshänseende för socialförsäkringen. Den under D angivna metoden för att åstadkomraaskattelindring, nämligen avdrag från den uträknadeskatten, raedför inga särskilda konsekvenser för socialförsäkringen vare sig på förmånssidan eller avgiftssidan. Såväl pensionsgrundande inkomst som avgiftsunderlagfastställs enligt de allmäna reglerna pågrundval av den åtnjutna lönen. 1984/85:76 108 avgiftsskyldigheten med motsvarande effekter på förmånssidan ärgivetvis möjlig, om man så skulle önska.Detta kräver dock införande av särskildalagbestämmelser härom bådepå förmånssidan och på avgiftssidan. Beträffande den under E angivnaskattelindringsmetoden, nämligen att endast viss del - t - av lönen skall beskattas och att därför endastdenna del skall tas upp i forskarens självdeklaration,kan i huvudsak hänvisas till vad som ovan anförts i frågaom bortseende från vissa särskilda ersättningar.Såväl förmåns- som avgiftssidan anknyts till den del av lönen som beskattas. Skulle det inträffa att forskaren - på grund av att av lönen beaktas -inte får högsta sjukpenninggrundande inkomstkan förutsättas att arbetsgivaren ger en kompletterande sjuklön. Av tabell intagen som bilaga 4 framgår arbetsgivarens totala kostnad (lön jämte avgiftpå den del av lönen som tas upp till beskattning), när denne skall för1985 tillförsäkra en anställd viss lön efter skatt. Ett fritagande av viss procentuell del av lönen frånbeskattning och ett bortseende fråndenna lönedel vid fastställande av sjukpenninggrundande resppensionsgrundande inkomst torde inte påkallanågon lagändring såvittgäller reglerna för beräkningav dessa inkomster. En komplettering av bestämmelsernai 2 kap 4 § socialavgiftslagen om bortseendefrån viss ersättning vid bestämmandeav underlaget för socialavgifterna bör emellertid enligt utredningens mening göras vid en skattelindring enligt den under Eangivna metoden. Bestämmelsen härom kan utformas så att den täcker såväl detprocentuella löneavdraget som de ovan omnäranda särskildaersättningarna i vad dessa är att anse som en löneförmån. Prop.1984/85:76 109 Sammanfattningsvishar utredningen till en början funnit, att - oavsett vilken metod för genomförandet avden egentliga skattelättnaden som väljs - de särskilda ersättningar, som kan utgå till forskaren vid sidan avlönen, av angelägna praktiska skäl bör fritasfrån beskattning i den mån de enligt gällande rätt överhuvud är att bedöma som en skattepliktig förmån.Samtidigt bör föreskrivas att eljest avdragsgilla kostnader för dubbelbosättning eller liknande ej medges till avdrag i den mån de får ansesha täckts eller bestritts genom förmånerna i fråga.