prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 2612 Inkomster vid slatens rättskemiskalaboratorium 2615 Inkomsler vid arbelarskyddsstyrelsen 2616 Försäljning av sjökort 2619 Inkomsler vid riksanti- kvarieämbetel2622 Inkomster vid statens 2624 Inkomster av uppbörd avfelparkeringsavgifter 2625 Utförsäljning av beredskapslager 2700 Böter m.m.: 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet: 2811 Övriga inkomster av statensverksamhet 190000 3 200 7000 110000 16000 13 700 110000 16000 17 700 115 000 16000 69700 115000 10000 67 700 -6000 -2000 223 000 182 000 45000 45000 1039000 1440000 400000 1 150000 750000 Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning ning (-) ning (-) 3000 Inkomster av försåld egendom: 3100 Inkomster av försålda byggnader och maskiner m.m.: 3110 AJfärsverkens inkomster avförsålda fasligheler och maskiner: 3111 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 3112 inkomsler av försåldafastigheter och maskiner 3113 Statens järnvägars inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 3114 inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 3115 FFVs inkomster avförsålda fastigheter och maskiner 3116 Statens vattenfallsverks inkomsterav försålda fastigheter och maskiner 3117 inkomster av försåldafastigheter och maskiner 3120 Civila myndighelers inkomsler avförsålda byggnader och maskiner: 3121 inkomsterav försålda byggnader och maskiner 3122 Statens vägverks inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3123 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3124 Statskontorets inkomsler avförsålda datorer m.m. 3125 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 3126 inkomster avförsålda byggnader och maskiner 98487 135272 36785 99401 73801 -25600 53251 90036 36785 71300 45700 -25600 41001 78501 37500 61000 31000 -30000 30000 45000 15000 30000 1000 3500 2500 1000 1000 10000 30000 20000 30000 30000 12250 11535 -715 10300 14700 4400 5300 4435 -865 4500 4900 400 I 400 I 400 Bilaga 1.4 revideradeinkomstberäkning 17 ning (-) ning (-) 3200 Övriga inkomster av 3211 Övriga inkomster av 3300 Övriga inkomster av 3311 Inkomster av statens 3312 Övriga inkomster av 4000 Återbetalning av lån: 4100 Återbetalning av nä- 4110 Alerbeialning av indu- 4111 Återbetalning av lokali- 4122 Återbetalning av sta- 4123 Återbetalning av fiske- 4124 Återbetalning av fisk- 4130 Alerbeialning av övri- ga näringstån: 4131 Återbetalning av vat- 4132 Återbetalning av luft- 4133 Återbetalning av sta- tens lån för den mindre 4134 Återbetalning av kraft- 4135 Återbetalning av skogs- 4136 Återbetalning av övriga 4137 Återbetalning av övriga 4138 Återbetalning av tidi- 4200 Återbetalning av bo- 4211 Återbetalning av lån till egnahem 4212 Återbetalning av lån för 4213 Återbetalning av lån för 2 1984/85. Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 18 ning (-) 155 0(K) 160 6 5tK) 150 (HM) -M) 160 -1 3lK) -262385 -43385 -880675 -838675 4214 Återbetalning av övriga bostadslån. Bostads- styrelsen - - 4300 Återbetalning av studie lån: 981040 981040 40(H)0 2651)01) 4311 Återbetalning av statens lån föruniversitetssludier 4312 Återbetalning av allmännastudielån 4313 Återbetalning av studiemedel 4400 Återbetalning av energisparlån: 4411 Återbetalning av energisparlån 4500 Återbetalning av övriga lån: 334324 319 394 4511 Återbetalning av lån till personalinom utrikesförvaltningen m.m. 6400 6400 4512 Återbetalning av lån till personalinom bi-ståndsförvaltningen m.m. 2400 2 400 170000 l76 5tK) 4513 Återbetalning av lån för kommunalamarkförvärv 4514 Återbetalning av lån förstudentkårlokaler 4515 Återbetalning av lån för allmännasamlingslokaler 6100 4 800 4516 Återbetalning av utgivna startlånoch bidrag 4517 Återbetalning av u-landslån 4519 Återbetalning av statens bosättningslån 1700 35 600 28 765 4521 Återbetalning av lån för inventarier i vissa spe cialbostäder 1 700 4525 Återbetalning av lån för svenskaFN-styrkor 35600 4526 Återbetalning av övriga lån 48865 5000 Kalkylmässiga inkoms ter: 5422357 5100 Avskrivningar: 4300357 5110 Affärsverkens avskrivningar: 3479900 5111 Postverkels avskrivningar 398000 5113 Statens järnvägars av skrivningar 956000 Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 19 ning (-) ning (-) 57100 57100 - 54017 54017 1122000 903000 -219000 -44000 -86000 -42000 I 122000 903000 -219000 -44000 -86000 -42000 251119287 256815887 5696600 256863915 261789801 4925886 5120 Avskrivningar på civilafasligheter: 5121 Avskrivningar på civila fastigheter 5130 Uppdragsmyndighelers komplemenlkostnader: 5140 Övriga avskrivningar: 5141 Statens vägverks avskrivningar 5143 Avskrivningar på ADB-utrustning 5144 Avskrivningar på förrådsanläggningarför ekonomiskt försvar 5200 Statliga pensionsavgifter, netto: 5211 Statliga pensionsavgifter, netto -10100 97600 89000 -2000 251100 251100 -2000 251 100 251 100 Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 20 II. Utvecklingav skatteunderlaget inkomståren 19781983 Förall man skall kunna bedöma utvecklingen av statsbudgetens inkomsler är del avslor betydelse att analysera förändringarna av fysiska och juridiska personersinkomster. Här görs därför försl en återblick på utvecklingen av dessainkomster, sådana de kommer till uttryck i slalistiska centralbyrånslaxeringsstatistik. Utvecklingen av inkomster och avdrag från olikaförvärvskällor vid taxeringen till slatlig inkomstskatt redovisas i tabell 3.Av tabellen framgår utfallet vid de senasle sex taxeringarna. Inkomslav tjänst utgör del dominerande inkomstslaget för fysiska personer. utgjordes av den sammanräknade inkomsten av inkomsl avtjänst. Därnäst i betydelse kommer inkomst av kapital med 3,och inkomst avrörelse med 2,. Inkomstav lillfällig förvärvsverksamhet uppgick för lill 1810 milj.kr. och till 2860 milj. kr. ökade inkomslerna lillknappt 4500 milj. kr. En slor del av ökningen kan förmodligen förklaras avökade realisalionsvinsler på aktieförsäljningar. Även övriga längder uppvisarstora ökningar. Svenska aktiebolag m.fl. ökade realisationsvinsterna med drygl100% medan övriga skattskyldiga ökade . Avdragenför underskott i förvärvskälla har visat en fortgående ökning under hela den itabellen redovisade perioden. De utnyttjade underskotten 1983 till knappt 30000 milj. kr. Ökningen från föregående år var1440 milj. kr. eller vilkel är den lägsta procentuella ökningen sedan1978. Övrigaallmänna avdrag minskade från 6437 milj. kr. till5853 milj. kr. I denna förändring ligger dels slopandet avkapitalförsäkringsavdraget på knappt 700 milj. kr. dels slopandet av defrivilliga periodiska understöden. De slopade avdragsbeloppen kompenseras docklill viss del av en slor ökning avdrag för pensionsförsäkringar. Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 21 oo rn » + + + vO_ vO_ vO V_ r-'' oo' + + + + +1 m vO r . rÄ (Tv w oc + + + + OO ~ ', - oo' Ov r fn © m rvi m . + + + + + + "*" 00 »o 1-.- «N p.- ri IOvo rl fn v-i »*T + + + + I + "*" O w-t rn »n fn r* n o o o oo'rn o I + + + I + + *N Ov ; 00 + + + + I + + -t- n Tt r-_ v-i oo' oo' v* ' d rj r-) r) t-~ K r; »o If, rn 00 fn *n rj fn + 64 + 17, f* oo* ri r--' ' vO Ov_ rn P-' o' rf 00 e o i~ rn 00 o - S" ' *' oo' r- »ri 00 00 o Tt r n- 00 a\ CT\ oo r- o o\ -o C* © «*i' o w-i CTs O oVI r* fl O r* O f*© OO Q O »o oo © fn O r* r 0\ r4 \0 f*i t ' :r *o "o rn 00 « vC oo »f-l CT; W) 00 O -" «N v© t-. *o m oo e ve> » r- r- r rn - r- oo r4 VI oq o Ov rn 1 143, 15022, Ov f fN fN * *". Ov' « *' m r; vO «n fN Vi oo I-' oo' Ov' M I/, - eo o c ' O O oo' r r ar-* m - r--o »f-> m fN VI i»i Os I/) t** * v\ vr-- >* r- r »N vT Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 22 O 1/1 vi" Os" 00 r O »o + + m V| O cm" sor«* (N ++ + + + r-;«? + + + + + rn sO vi '0\ 9 r4 00 o" ov oT VI so r-r r + + + + + "*" *f\ tn vi vT fn vT \o os' SÖ IN r-l «N N + + + I ' IN r r-" v{ m r- rn r so r-- IN r Ov VO fS .-. Ov so -»t fn - Os vi |:;2 _, 0 r- 00 r n Tf 2 38 '~"'?' sO,«fT, i-'oo" vi'rj5' r-;'» 5 o -v I s , e se'? c - "* a 5 Q o-o 5 t 3 = M Se-S gKec;5. Q = - as Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 23 vc''r m rn oo Tf ' oc' f-v 00 + + + + OV Ov_ d m' + + + + r o rn 00 SC IN C OV m rn 00 rn + + + -f- r-; oq r-; VI r--' r-i IN + + + + + + P- Os rn Ö + + + + VI o + + vO 00 O CTv' VIv%fn v r4 o riO ov v' ov IN r ri'»r r-~ vt r-. fn oq o IN oo ov vj o m r» ov m ri Vi v-\ 00 m 00 w-i * Os sO dr-' m 00 Tf r- Tf ri m m 1- r;J 00 r-l p- ö vi r* f r-\ 00* ö m v, r»-, Vi n m P-; oc - ov Os m rj so so Tf ri v, VI 5' '*so' 00* Q 00 rI n f r-i in G vO fn 00 rl o . (/) Ä fe :S'E Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 24 Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren 19841986 RRVantog i beräkningarna att lönesummans tillväxt mellan åren 1983och 1984 skulle bli 9,. valde RRV alt schablonmässigt skriva fram lönesummanmed 5,. RRVhar i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 9,mellanåren 1983 och 1984. Till grund för detta antagande ligger bearbetningar av dekontrolluppgifter som lämnats till taxeringen 1985. RRV har i kalkylema utgåttfrån att lönesumman ökar med 6,. Deutbetalda pensionerna antas i denna beräkning öka med 7,mellan åren 1983 och1984 och med 10,. RRV förutsätter att basbeloppet22800 kr. kommer att ligga till grund för utbetalningarna av pensioner år1986, vilket resulterar i en ökningslakt av storleksordningen 8,. Utvecklingstaktenför sjukpenning, föräldrapenning, ersättning vid arbetslöshet m.m., som upptastill beskattning beräknas öka med 12,. Det arenminskning med i jämförelse med beräkningen i december.I kalkylen för är 1985 beräknas ökningen bli 6,. har RRV skrivitfram dessa inkomster med 6,. Avinkomsterna från andra förvärvskällor har utvecklingen av inkomsl av kapitalmellan justerats upp från 14,i ökning till 14,i ökningjämfört med RRVs decemberberäkning. räknar RRV med en ökningstaktpå av inkomster av kapital. beräknar RRV att inkomsternaav kapital minskar med . Hänsyn har då tagits till att avdraget underkapital föreslås höjas och vara ett individuelll avdrag på 1600 kr.Förändringarna baseras på nu gällande antaganden om räntenivån, in- ochutlåning samt sparande. Förinkomslerna av jordbruksfastighet har ökningstakten mellan åren 1983 och 1984justerats upp till 14,sedan beräkningen i december.För år 1985 antas ökningen bli 7,. För iir 1986 förutsätts inkomsterna avjordbruksfastighet öka . Rörelseinkomstema beräknas nu öka med 6,2%både och . För år 1986beräknas dessa inkomster öka med 6,. Underskotteni förvärvskälla har ökat kraftigt med några få undantag. Den mestbetydelsefulla avdragsposten är underskott av annan fastighet som svarar förmerparten av underskotten. har RRV räknat med enutvecklingstakt på 5,. Det är samma ökningstakt som i RRVs beräkning idecember. har RRV reviderat ned antagandena om underskottensutveckling. RRV räknar således med att de sammanlagda underskotten ökar med 14,5%år1984 räknar RRV med 10,i utvecklingstakt. Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 25 Utvecklingav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl. upprepade RRV sin enkät tili ett urval omca 2 500 svenska aktiebolag, sparbanker och försäkringsinstitut. Ienkäten ingår frågor om den till statlig och skatt taxerade inkomstensamt beräknade fyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågorangående vinstdelningsskatten. I det följande redogörsför vissa huvudresultat av undersökningen. Det bör observeras att uppgiftemavad gäller storleksgruppen 0-19 anställda är myckel osäkra. Urvalet för dennagrupp är jämfört med totala antalet företag mycket litel. Dessutom är bortfaUetstörst inom denna grupp av företag. Svarsfrekvensen var mycket låg för helaundersökningen, , varför hela undersökningen är mycket osäker. Vidareuppgår enkätvärdet för den statligt taxerade inkomsten för verksamhetsåret 1983till 11611 milj. kr. Det innebär att enkätvärdel för statlig taxerad inkomstligger 7,under utfallet som är 12561 milj. kr. Den kommunalttaxerade inkomsten ligger 11,under utfall , vilket uppgick lill20287 milj. kr. En utförligare beskrivning kommer att publiceras i statistiskacentralbyråns statistiska meddelanden serie F. Resultatet av enkäten harfördelals på antal anställda och redovisas i tabell 4. Enligt enkäten beräknasden statligt taxerade inkomsten öka från till 1984vilket är samma resultat som i höstens enkäl. Den kommunalt taxerade inkomstenberäknas i vårenkäten öka mellan inkomståren 1983 och 1984. beräknades den kommunalt laxerade inkomsten vara oförändrad mellaninkomståren. RRV frångick resultatet i höstens enkät eftersom företagen oftastunderskattar uppgångar och räknar därför med att den statligt taxerade inkomstenökar från till 1984. Den kommunalt taxerade inkomstenberäknades öka . RRV anser med utgångspunkt från enkätresultatet ingenanledning att ändra på antagandena från höstens beräkningar av skalteunderiagetför 1984. Fyllnadsinbetalningarna beräknas utgöra avden totala bolagsskatten för . Förändringarsom beräknas påverka de svenska aktiebolagens m.fl. : - Inbetalningskvoten tillinvesteringsfonder höjs (SFS 1984:1091) - Införande av vinstdelningsskaU(SFS 1983:1086) - beskattning upphör förjuridiska personer (SFS 1984:1061) - Fastighetsskatt införs (SFS1984:1052) - Hyreshusavgift upphör (SFS1984:1053) - Förnyelsefond införs (SFS1984:1090) - Ändring i beskattning avulländska skadeförsäkringsanstalter, m. m. 1984/85:144) Bilaga 1.4 Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning 26 Vidbedömningen av statligt taxerad inkomst för har RRV utgåttfrån en trendmässig ökning på . m. infördes vinstdelningsskaU (SFS 1983:1086). Vinsldeiningsskattenär av vinstdelningsunderiagel. Detta underlag är företagets reala vinst,med hänsyn tagen till inflationen, till den del vinsten översiiger fribeloppet.Fribeloppet är av förelagels lönesumma (lönebaserat fribelopp) eller 500000kr. (fasl fribelopp). Vinsldeiningsskatten blir avdragsgill första gången vid1986 års taxering dvs. Vinstdelningsskatten beräknasenligt enkätresultatet uppgå till 770 milj. kr. RRVberäknar atl den uppgår till . vilket är en minskning med 500 milj.kr. jämfört med höstens beräkning. Denkommunala taxeringen slopas i princip fr.o.m. taxeringen 1986 (SFS 1984:1061) därmed höjdes den statliga skattesatsenfrån lill . För företag som har beskattningsår som börjat före den 1januari 1985 och taxeras , beskattas enligt den äldre skattesatsen(prop. 1984/85: 112). Slopandet av den kommunala skatten innebär bl.a. attavdragsrätten vid statlig taxering upphör. Vidare påverkas skatteunderlaget avde avdragsgilla avsättningarna lill förnyelsefonder (SFS 1984:1090). Dettainnebär att skalteunderiaget för kommer alt öka med ca45%. RRVräknar därför med att den statligt taxerade inkomsten ökar mellanverksamhetsåren 1984 och 1985. Vidbedömningen av det statliga skatteunderlaget för har RRVockså utgått från en trendmässig ökning på . Därutöver tillkommer effekternaav att fastighetsskatten för som blir avdragsgill förkonventionellt beskattade fastigheter . RRV beräknar attfastighetsskatten kommer att uppgå till 3058 milj. kr., varav 1700 milj. kr.beräknas bli avdragsgill kostnad. Därmed beräknas det statliga skatteunderlagetöka mellan verksamhetsåren 1985 och 1986. Bilaga 1.4 revideradeinkomstberäkning 27 Statligt och kommanalt taxerad inkomst,fyllnadsinbetalningar och vinstdelningsunderlag fördelade på antal anstålMaverksamhetsåren 1983 och 1984, milj. kr. Därav förelag med fler Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 28 Beräkning av de olika inkomsttitlarna 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst ocb rörelse 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse RRVhar i sin beräkning av inkomstskatterna för /86 även bedömtutfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna sammanfattas i tabell 9 ivilken också framgår skillnaden gentemot beräkningar i budgetpropositionen. Utgångspunktenför beräkningama är bl. a. de inkomstfördelningar som antas gälla för åren1984, 1985 och 1986. RRVs laxeringsstatistiska undersökning har använts föratt beräkna dessa. Beräkningen bygger på framskrivningen av deninkomstfördelning som gällde för . Förändringar i skattesystemetår 1984-1985 har beskrivits i RRVs decemberberäkning. Där redovisas äveneffeklerna av de olika ändringarna i skattereglerna. Förändringama iskattereglerna m. m. för är bl. - Basenheten är . - Den statliga skattesatsenhöjdes från till i inkomsiskiktet 7800 -. - Förändringari folkpensionäremas beskattning. '- Insättningarna till allemanssparandel höjdes. - Förvärvsavdraget slopas vid1986 års taxering. - Statlig fastighetsskattinfördes fr. o. m. . - Samordnaduppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifler fr.o.m. den Ijanuari 1985. har regeringen till lagrådet överiämnat en remiss om förenkladsjälvdeklaration. I denna föreslås att ett starkt förenklat deklarations- ochtaxeringsförfarande skall gälla för huvuddelen av landets löntagare ochpensionärer. Den skaltskyldige skall i normalfallet inte redovisa inkomsternai den förenklade deklarationen, utan behöver bara bekräfta riktigheten i deuppgifter som skattemyndigheterna får kännedom om genom kontrolluppgifter ellerkan inhämta genom befintliga register. För att underlätta genomförandetföreslås bl. - Detnuvarande schablonavdraget om I . under inkomst av tjänst höjs till . och omfaltar då också avdrag för resekostnader till och från arbelet. - Avdragsbegränsningenför de första . av resekostnaderna till och från arbetet avskaffas. - Sparavdragetunder inkomsl av kapital på . för ensamstående och . för sambeskattade individualiseras och höjs lill . - Förvaltningskostnaderunder inkomst av kapital medges endast tiil den del de överstiger . Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 29 - Räntan på överskjutande skalthalveras och görs skattefri. - Ett avdrag på . införsunder inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet som får utnyttjas vidförsäljning av aktier som innehafts mindre än . - Det nuvarande avdraget på 3000kr. vid försäljning av aktier som innehafts omvandlas till ettindividuellt avdrag på . RRV har beräknal en del av effekterna av deändrade skattereglerna år 1986.Det har gjorls med hjälp av den taxeringsstatistiska undersökningen som i dennaberäkning har inkomstfördelning som bas. Av tabell 5 framgår attden föreslagna ändringen av schablon- och reseavdragen medför en sammantagenskalleminskning på 2490 milj.kr. Av ca 4,6 milj. personer med inkomsl avanställning erhåller 3,5 milj. sänkt skalt. Medelavdragen ökar i genomsnitt medI . och den genomsnittliga skattesänkningen uppgår till . Givel förändringen avschablon- och reseavdragen medför del höjda sparavdraget en ytterligareskattesänkning med ca 730 milj.kr. (labell 5 och 6). Sammantaget medförreformerna atl ca 4,9 milj. personer erhåller sänkt skatl med i genomsnitt 650kronor. I beräkningarna har hänsyn ej kunnal tas lill de personer vars avdragidag ingår i I . -avdraget (schablonavdraget) och vars reseavdrag,tillsammans med nämnda avdrag överstiger . Exempel på sådana avdrag äravdrag för arbetslöshetskassa, verklygskosinader m.m. Den beräknade effeklenav schablonavdragets införande har därför underskattats. I beräkningen av"sparavdraget" har ej heller hänsyn kunnal las lill de ändradeavdragsreglerna för förvallningskoslnader. Effeklen av "sparavdraget"har därigenom överskattats. Basenheten är 7 800 kr.även , vilket innebär all inflalionsuppräk-ningen av skalleskalan upphörmellan . RRV har därför beräknat effeklen av en uteblivenhöjning av basenheten från . Dennauleblivna skatielättnad uppskattas till 2800 milj. kr. (tabell 7). Avskalielällnaden ligger på personer med inkomsler mellan 80-120 tkr. Ilabell 8 har effeklen av basenheten ställts i relation till effeklen av deändrade rese- och schablonavdragen samt sparavdraget. Av tabellen framgår alt59% av inkomsttagarna erhåller en slörre skallelättnad med de föreslagnaavdragsändringarna jämföri med en ökning av basenheten från . Dessa personer erhåller totalt I 547 milj. kr. av inkomsttagarna skulle däremot få en större skattelättnadvia en ökning av basenheten i stället för de föreslagna avdragsändringarna.Denna grupps uleblivna skattelättnad uppgår lill I 164 milj. kr. Deolika allernaliven medför också skillnader i effekter för stat resp.kommunerna. Bilaga 1.4 revideradeinkomstberäkning 30 Föreslagna avdragsändringar Höjning av basenheten Skillnad EfTekt av schablonavdragets . Antal personer med inkomst av anställning Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 31 Effekt av en höjning av basenheten till 8200 kr.1986 Jämförelse mellan föreslagna avdragsändringaroch en höjning av basenheten 1986 från . än höjningen av basenheten mindre än höjningen av Bilaga 1.4 reviderade inkomstberäkning 32 Inflödetav preliminär A-skatl är i huvudsak känt t. o. m. januari månad. Uppbördenunder avseende skatter på inkomster blev i den storleksordningen som antogs ibudgetpropositionen. har totala preliminärskatleuppbördenjuslerals ned med ca 250 milj. kr. jämfört med RRVs decemberberäkning. Det ärbearbetningar av arbetsgivarnas kontrolluppgifter för somresulterat i en skattning av den totala preliminära A-skatten. Resultatetstämmer väl överens med tillgänglig statistik från . Dessabearbetningar har också legat till grund för upprevideringen avlönesummeantagandet från 9,till 9,för . Kalkylemainnebär, trots det tidigare lägre antagandel om lönesummans tillväxt ,att den slutliga A-skatten har reviderats ned i förhållande till inbetaldpreliminär A-skatt . Detta beror på betydligt högre prognoser påunderskottsavdrag och allmänna avdrag för . Detta medför alt de fysiskapersonernas fyllnadsinbetalningar och deras kvarstående skattervåren 1986 kan antas bli lägre än vad som tidigare beräknats. Den överskjutandeskatten som betalas ut väntas därför öka jämföri medberäkningarna i budgetpropositionen. Samordningenav källskatt och socialavgifter bygger på månatliga inbetalningar. Detta görall flera effekter uppstår på statsbudgeten. En sådan engångseffekt redovisaspå titeln fysiska personers inkomstskatt. Hälften av den lidigare 2-månadersuppbörden flyttas . RRV har beräknal dennatidigareläggning till ca 13000 milj. kr. RRVhar för räknat med en oförändrad medelutdebitering från ennivå på . För1986 har RRV utgått från att preliminärskatielabellerna grundas påförutsättningen all den skallskyldige får ett schablonavdrag på . ochatt delta beaktas i tabellerna i ungefär samma mån som avdragen ökar vid denslutliga taxeringen. Detta innebär att det underlag som preliminärskattenberäknas på minskar med ca 6000 milj. kr. /86 har trots detta preliminärskatlerna justerats upp med ca 200milj. Detta sammanhänger med den högre antagna löneutvecklingen för åren1984 och 1985. Deberäknade utbetalningarna av kommunalskattemedel har justerats ned, delsberoende på en lägre utdebitering för än vad som beräknades ibudgetpropositionen, dels beroende på att RRV nu räknar med ett lägreskalleunderlag för på vilkel kommunerna erhåller förskott . RRVskalkyler över fysiska personers inkomstskatter innebär en nedjustering med 757milj. för /86. RRVberäknar inkomsterna på titeln fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse till . för /85 ochlill . för /86. Bilaga1.4 reviderade inkomstberäkning 33 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rurelse, mi|j. ökning (-I-) minskning (-) 1121Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Påinkomsttiteln redovisas bl.a. de juridiska personernas preliminära skatterliksom avräkningen av de utbetalningar av kommunalskaltemedel som kan beräknaspå de juridiska personernas kommunala skatleunderiag. Den kommunalabeskattningen av juridiska personer upphör fr. o. m. Till grund förberäkningen ligger den tidigare redovisade enkäten till svenska aktiebolagm.m. Enkäten pekar på en uppjustering av de juridiska personernas taxeradeinkomster mellan inkomståren 1983 och 1984. Med ledning av enkäten samt atlfastighetsskatten kommer att preliminärdebiteras lill viss del harRRV justerat upp inbetalningarna av preliminär B-skatt med ca I 500 milj. /86. Uppjusteringenav fyllnadsinbetalningarna beror på enkätresultatet. RRV beräknaralt fastighetsskatten, som införs fr. o. m. (SFS 1984:1052),kommer att uppgå lotalt lill 3058 milj.kr. Därav beräknas ca 1000 milj.kr.belalas in som fyllnadsinbetalningar .