prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — för stöd lill åtgärderi samband med upphandling inom energiområdet. Frånen begränsad marknad för större torveldade anläggningar höslen ökadebeställningarna dramatiskt till att omfatta beställningaravseende mer än 50 nya värmeanläggningar. Sammantagetkan omfattningen av de investeringar i energiutmstning som skapats till följdav investeringsprogram beräknas till . Delegationensuppgift att kortsiktigt samordna manifesterad efterfrågan påenergiteknisk utrustning med industrins produktionsfömlsättningar harinneburit att delegationen haft, dels en formell roll som gällt handläggning avärenden om stöd, dels en mer informell mäklarroll. Del bör framhållas all dennauppgift inte varil begränsad till den typ av utmsining som varil föremål förinvesteringsstöd i investeringsprogrammet. Delegationensmedel för åtgärder i samband med upphandling har i den kortsiktiga uppgiflen ihuvudsak använls för att få delar av ulmslningsef- 1984/85:120 244 terfråganinriktad mot ny teknik som just lämnat prototyp- och demonstrationsstadiet.Merparten av det stöd som beslutades har utformats som enförsäkringsgaranti för de första levererade kommersiella anläggningarna. Delegationenhar därvid i begränsad omfattning delat den tekniska risken med tillverkarna.Slödgivningen har i flera fall kombinerats med den ovan nämnda mäklarrollen,vilket då innefattat rådgivning avseende teknikval och upphandlingsförfarande.Vid utgången av hade delegationen av anslagna 700 milj. kr. utnytUat ca130 milj. kr. och i prakliken gjort reservationer motsvarande ytterligare 250milj. Av utnyttjade medel utgjordes dä ca 12 milj. kr. av stöd tillenergiupphandling i . Slödgivningen till energiupphandling iNorrbotten fortsatte . Totalt har stöd om knappt 50milj. kr., företrädesvis i form av villkorhga lån lämnals till olika företagoch projekt i länet. De ojämförligt största samlade insatserna har inriktatsmol all i länd lägga grunden för utvecklade projekterings-, installations- ochUllverkarled för värmepumpar. Genominsatserna medverkade delegationen framförallt enmarknadsintroduktion för tekniken för förbränning i cirkulerande fluidiseradebäddar (CFB) som, kombinerad med kalktillförsel i förbränningsbädden, tillrimlig kostnad ger god effektivitet och låga utsläpp. De CFB anläggningar avaktuell typ som har beställts har som bränsle, kol, biobränslen ochavfall. Underår 1983 fick också de stora värmepumparna sitt definitiva genombrott. Deekonomiska fömtsättningama, bl. a. till följd av låga elpriser, var normalt sågynnsamma speciellt i kombination med dd spillvärmestöd som utgick ,att några särskilda insatser från delegationens sida inte var erforderliga. 1någol fall har dock delegationen funnit skäl medverka i form av enriskdelningsgaranti, då värmepumpslösningen innehållit nya riskmoment. Delegationeninledde däremot flera projekt avseende bl. a. samordnadupphandling av mindre och medelstora värmepumpar i avsikt att åstadkommamotsvarande definitiva etablering av denna anläggningstyp på marknaden. Denlångsiktiga uppgiften för energiupphandlingsdelegationen har varit att skapaförutsättningar för att den tidsbegränsade investeringsvågen avseendeenergiteknisk utmstning skulle lägga gmnden till en framgångsrikexportverksamhet. Dethar varit naturligt för delegationen att koncentrera det långsiktiga arbetet påprodukter med goda framtidsmöjligheter. Framgångpå exportmarknanden kräver vid sidan av bra produkter också alt företagen hartillräcklig finansiell styrka för att klara garantiåtaganden i främmandeländer, har innovativ kraft och resurser att satsa på forskning, utveckling ochinte minst har marknadsföringskapacilet. Delegationen har inte sett som sinuppgifl att direkt medverka lill den struktur- 1984/85:120 245 omvandlingav branschen som kan anses nödvändig för framtida export. Detta är en fråga iförsta hand för företagen själva. Avbetydelse för såväl den lekniska utvecklingen som struktumtveck-lingen är deallmänna hemmamarknadsvillkoren och styrkan hos det inhemska beställarledföretagen möter. Sambandet mellan starka offentliga beställare och störteföretag har varit av avgörande betydelse för utvecklingen av de framgångsrikasvenska exportindustrierna. När det gäller upphandling av värmetekniskutrustning saknas dominerande beställare, som skulle kunna få avgörandebetydelse för utvecklingen av en rationell tillverkning av sådan utmstning. 1det långsiktigt syftande arbetet har delegationen därför vid sidan avkoncentrerade insalser på ett snävt urval lovande produkter nära kommersielltgenombrott gjort insatser ägnade alt stärka beställarledet. Dessa produkter fårses i sitt sammanhang med den utvecklade svenska fjärrvärmetekniken, som är enfortsättning för en systeminriktad export. Produktersom bedömts ha strategisk betydelse för den svenska oljeersättningen och förexporten och som kommit i fråga för ekonomiskt stöd från delegationen är - plasmateknik med tillämpning påförgasningsområdet. Redanåtgärderna inom ramen för delegationens kortsiktiga uppgift lade en god grundför export av avancerade miljövänliga förbränningsanläggningar.Demonstrationsanläggningar har uppförts för såväl MBC-tekniken (Multi BedCombustion) som CFB-tekniken (Circulaling Fluidised Bed). Vissa exportkontraktär redan ingångna och förutsättningarna för ytterligare exportorder bedöms avföretagen som goda. Denavancerade kraftvärmelekniken handlar om förbränning i trycksatt svävbädd ochelgenerering med en kombination av gas- och ångturbiner. utvecklarelt koncept baserat på en trycksatt bubblande svävbädd medan EnergySystems utvecklar etl koncept baserat på en trycksatt cirkulerande svävbädd.ASEA PFBC AB har kommit betydligt längre i utvecklingsarbetet än . DelegaUonen har lämnat vardera företaget 25 milj. kr. ibidrag till utvecklingsarbetet. har kommit så långt atl också förhandlingar om leverans av enförsta anläggning kunnal gå in i ell avgörande skede. Delegationen har därförföreslagit regeringen att när kan förete bindande leveranskontraktbevilja företagel ytterligare stöd i form av bidrag och riskdelning om tillhopa50 milj. kr. Plasmateknikenhar av delegationen bedömts ha lovande tillämpningar inom förgasningsområdet.De i tiden närmast aktuella tillämpningarna avser generering av reduklionsgasinom' stål- och metallindustrin. 1984/85:120 246 längresikt finns tilllämpningsområden avseende bl.a. produkUon av bränslegas frånavfall. var det aktuellt att skulleleverera, dels etl femokromverk till , dels ett jäm-svampverk tillStockholm. I båda fallen var det fråga om att spillvärme och överskottsgasskulle användas för fjämvärmeändamål. Delegationen föreslog regeringen att närbindande leveranskontrakt kunde fördes lämna stöd i form av riskdelning Ullanläggningarna. Kontraktom det på plasmateknik baserade ferrokromverket i slöts under våren 1984och delegationen har verkställt regeringens beslut om slöd med 50 milj. kr.Stödet har lämnats i form av en utfästelse om bidrag till de ev. koslnaderöversligande 25 milj. kr. som leverantören pådrar sig till följd av garantieravseende gasgeneratorns tekniska funktion. Järnsvampverketi är inte aktuellt och något beslut om stöd har därförinte fattats. Till delegationen har inkommit en ansökan om motsvarande stödtill två järnsvampverk i Malmfälten. Förutsättningarna för genomförande harbedömts avsevärt sämre i Malmfälten än i . Det är heller inte visatatt plasmatekniken är den mest lämpade svenska lekniken för framställning avreduklionsgas från torv vilkel det är fråga om i Malmfälten. Delegationenbeslutade mot denna bakgmnd att ta upp ansökan till prövning försl då sökandengjort troligt att projektet skulle kunna genomföras. Detta har inte gjortstroligt varför ansökan inte blivit föremål för ytterligare åtgärder fråndelegationen. Vidsidan av stödinsatserna till vissa lovande energitekniska produkter avindustripolitiskt intresse har delegationen genom särskilt utformat stöd ocksåbidragit till industriell verksamhet av särskilt energipolitiskt intresse. Genomatt på regeringens uppdrag som bidrag tillskjuta 75 milj. kr. till SverigesInvesieringsbank har bl. a. finansieringen av en tillbyggnad av ett raffinaderiför speciella smörjoljor i kunnat tryggas. Tillbyggnaden germöjligheter att utnyttja stora mängder spillvärme. Den statliga insatsen somskett på kommersiella villkor får ses som ett led i strävandena att bevara enhandlingsfrihet i värmeförsörjning. Insatsernaför att siärka beställarledet har genomförts inom ramen för två störresammanhållna arbetsuppgifter, garanti- och försäkringssystem för mindrevärmepumpar och organisering av efterfrågan på värmeteknisk utmstning. Delegationenöverlämnade enligt sina direktiv till statsrådet en rapport med förslag till åtgärder för mindre värmepumpar ochfastbränslepannor. För värmepumpar föreslogs införande av etl garanti- ochförsäkringssystem, medan för faslbränslepannor föreslogs en utvidgad provning. Förslagenrörande värmepumpar har kunnat realiseras genom att en överenskommelse omgaranti- och försäkringssystem har 1984/85:120 247 Iräffalsmellan delegationen, och branschen företrädd av . Överenskommelsen innebär ett förbältralkonsumentskydd innefattande en femårig effeklgaranti och en Ivåårigmaterialgaranli. Kan leverantören till följd av obestånd eller annan omständighetinte fullgöra sina åligganden iräder ett försäkringssystem i funktion.Delegationen har också medverkat till effeklivisering av planverketstypgodkännande verksamhel avseende värmepumpar och till viss provning avfastbränslepannor inom . Detförstärkta konsumentskyddet torde medverka till atl värmepumparna på marknadeni högre grad uppfattas som etablerad teknik som striktare krav ställspå installatörer och tillverkare. Dessa krav lorde väsentligt bidra lillförtroendet för svenska värmepumpar på exportmarknaden. Erfarenhetemafrån andra teknikområden talar som nämnls för att be-ställarfunklionerna harlika stor betydelse för den tekniska och industriella utvecklingen somkompetensen inom producentleden. Del finns flera exempel på konstellationer avslarka offentliga beställare och framgångsrika svenska industriföretag. Inomden del av det det värmetekniska området som rör värmeförsörjning har denstarka offentliga beställaren saknats. Orsakernatill detta är flera, men delegationen har dock bedömt tiden vara mogen för enorganisering av i första hand den kommunala sektorns efterfrågan påvärmeteknisk utmstning. Arbetet inleddes med en rad punktinsatser inriktade motbeställarfunktion. Som exempel kan nämnas framtagning av generellaförfrågningsunderlag för fastbränsleanläggningar, systematisk uppföljning avegenskaper hos fastbränsleanläggningar i olika storlekar, stöd provning avfjärrvärmemaleriel, stöd till inventeringar och förprojekteringar av lämpligaobjekt för installation av medelslora värmepumpar och fastbränslepannor. Detkan också nämnas att delegationen haft diskussioner med och enskilda värmeverk om nya verksamhetsområden förberörda företag. Påden gmnd som lagls av de skilda punktinsatserna kunde under höslen 1984konkreta diskussioner tas upp med skilda beställarintressenter om bildandet aven gemensam upphandlingsorganisalion. och en radenskilda värme- och energiverk har tagit initiativ till bildandel av en sådanorganisation. Organisationen benämnes Svenska värmeverkens ekonomiska föreningVÄRMEK och är öppen för i första hand kommunala företag. Avsiklen är,emellertid atl genom samarbetsavtal knyta i vart fall ,fortifikationsförvaltningen och vattenfallsverkd närmare till föreningen.' VÄRMEKskall vara en kommersiell organisation med syfte alt genom omfallandeupphandling och därmed sammanhängande kompelens och marknadsöverblick strävamot hög kvalitet, låg prisnivå och standardiserade kravspecifikationer. VÄRMEKskall också kunna delta i teknikupphandling inom sitt sorti- Prop.1984/85:120 248 mentsområde och kunna medverka vid finansiering avenergiinvesteringar till vilka man levereral utrustning. VÄRMEKs medlemmar är oförhindrade att handla utanförföreningen. Åven icke-medlemmar kan köpa utrustning från föreningen. Intressetav att utnyttja VÄRMEK och av att bli medlemmar avses bli stimulerat avrabatter och återbäring. Delegationen har beslutat stödja tillkomsten av VÄRMEK ochhar föreslagit regeringen atl Ullskjuta ett grundkapital om 30 milj. kr. somdelvis skall återbetalas till staten genom en särskild äterbetalningsplan. Sammanfattningsvis finner delegationen atl de uppgifiersom förelagts delegationen av regeringen har kunnat fullföljas. Oljeersättandeinvesteringar genom fjärrvärmeutbyggnad har kunnal sUmuleras på avsett sätt.Investeringsbehovet har också kunnat utnyttjas för att etablera ny svenskleknik. Konsumentskyddet främst när del gäller mindre värmepumpar har kunnatutvidgas. Energileknisk produktion i har kunnat stimuleras. Enlångsiktig förstärkning av den offentliga beslällarfunklionen har ocksååstadkommils. Med dessa uppnådda resultat anser sig delegationen ha fullföljtsin uppgift och hemställer om atl bli entledigad. Beslutet att avge föreliggande redogörelse har fattats avdelegationens ordförande och av ledamöterna , samt i närvaro av experterna , sekreteraren , de biträdandesekreterarna och . har varil föredragande.Ledamöterna har senare biträtt beslutet. 1984/85:120 249 Energihushållningsprogrammets effekter En analys av destatliga styrmedlens effekter på energiförsörjningen Statens energiverks skrivelse med bedömningar medanledning av utvärderingarna av energihushållningsprogrammet, sammanfattningav verkets rapport (1984:2) Energihushållningsprogrammets effekter ochremissyttranden häröver. 1..................................................................................... skrivelse bedömningar med an ledning av utvärderingarna av energihushållningsprogrammel .... 250 I. I Uppdragen och deras redovisning ........................ 250 1.2 Kunskapsläget beträffandeenergihushållningsprogrammets effekter 251 1.3 Styrmedlen och deras effekter.................................. 251 1.4 Slutsatser ................................................................. 252 1.4.1 Allmänna observationer ................................... 252 1.4.2 Sektorsvisa bedömningar ................................. 253 Industri och näringsliv .................................... 253 1.4.3......................................................................... Kommunernasroll 255 2..................................................................................... Sammanfattningav statens energiverks rapport (1984:2) Energi hushållningsprogrammets effekter - En analys av de statliga styr medlens effekter på energihushållningen....................... 257 2.1 Inledning................................................................... 257 2.2 Energihushållningsprogrammet ............................... 258 2.3 Bostäder, service m.m............................................... 260 2.4 Industrin ................................................................. 263 2.5 Transporter ............................................................. 265 2.6 Avslutande diskussion ............................................ 265 3 Remissyttranden .......................................................... 269 3.1 Remissförfarandet ................................................. 269 3.2 Inledning ............................................................... 270 3.3 Allmänt om rapporten ochutredningsmetoden ..... 271 3.4 Industrin ............................................................... . 272 3.5 Transporter ............................................................ . 273 3.6 Bosläder, service m. m............................................. . 276 3.7 Statliga myndigheter ............................................. . 277 3.8 Mål, energisparpotenUal m.m.................................. 278 3.9 Kommunernas roll .................................................. . 280 3.10 Allmänl om styrmedel .............................................. . 282 3.11 Nedtrappning av det ekonomiskastödet .............. . 284 3.12 Pris, skatter, taxor .................................................. . 286 3.13 Informativa styrmedel, allmänt .............................. . 289 3.14 Information .......... ............................................. . 290 3.15 Utbildning .............................................................. 290 3.16 Rådgivning ............................................................ 293 3.17 Administrativa styrmedel ....................................... 295 3.18 Forskning och utveckling m.m.................................. . 296 1984/85:120 250 1 Statens energiverks skrivelse bedömningarmed anledning av utvärderingarna av energihushållningsprogrammet Energiverketsbedömningar med anledning av utvärderingarna av energihushållningsprogrammet Energiverketredovisar härmed uppdragel att ge underlag för omprövningen avenergihushållningsprogrammet. TiU skrivelsen fogas den rapport som utarbetatsinom . Närdet gäller bedömningar av betydelse för utvecklingen har energiverkeiflera utredningsuppdrag, som delvis berör ener-gihushållningsfrågoma. Dessakommer att redovisas liksom verkets yttrande över 1981års energikommittés betänkande. I anslutning därtill finns det anledning attåterkomma till energihushållningsprogrammet. Bedömningar och rekommendationersom nu görs kommer alltså att kunna kompletteras och fördjupas . Verketsstyrelse har tagit del av sammanfattningen av underlaget och därvid gjort debedömningar som redovisas i följande skrivelse. För utvärderingsmaterialet iövrigt, som redovisas i bifogade rapport, svarar genom byrån förinformalion och utbildning. 1.1Uppdragen och deras redovisning I1981 års riksdagsbeslut angavs att energihushållningsinsalserna skulleutvärderas års riksdagsbehandling av energifrågorna. Ett uppdraglämnades till energisparkommiiién att inleda detta arbete, vilket skedde undersommaren 1982. beslutades att en särskild utvärdering skulle ske avenergihushållningsverksamheten inom byggnadsområdet. Denna genomfördes avbyggforskningsrådet, BFR, och har () överlämnats tillregeringen. Isamband med att bildades övertogs uppdraget energisparkommiiiénav verket. Arbetet med detta har genomförts inom byrån för information ochutbildning. Utvärderingen har koncentrerats en genomgång av genomfördastatliga insatser och deras effekter. En särskild rapport har utarbetats. Deslutsatser och bedömningar som gäller den framUda inriktningen och utformningenav energihushållningsarbetet redovisas i denna skrivelse. 1984/85:120 251 1.2Kunskapsläget beträffande energihushållningsprogrammets effekter Energiområdetlorde i många avseenden vara ovanligt väl analyserat. Slutsatserna i olikaavseenden varierar och klara linjer i slutsatserna har ofta varit svåra all fåfram. De studier som gjorts ger inte entydiga resultat, delvis av rena matskål,delvis därför att effekterna av en åtgärd inte går att isolera. Dessaförhållanden belyses i . Statistiköver energianvändningen visar att en betydande effeklivisering avenergianvändningen har skett på flertalet områden. Denna effeklivisering kanförväntas fortsätta. Däremot är det inte möjligl att säkert utläsa vilka faktorersom varit mest betydelsefulla för det uppnådda resultatet. Att det kraftigthöjda oljepriset givit en stor effektivitetsförbättring är dock klart. Effektiviseringenav energianvändningen sker också i andra industriländer på ett i mångaavseenden likartal sätt. ligger dock mycket väl till i sådanajämförelser, särskilt vad avser energihushållning inom uppvärmningssektorn,vilket har ett sannolikt sammanhang med de ambitiösa svenska insatserna. Denobserverade anpassningen är rimlig att vänta sig. En stor del aveffektiviseringen måste tillskrivas förnyelsen av realkapilalet i samhällel ochden modernisering som detta genomgått. Flertalet av de energihushållningspolitiskainsatser som gjorts har inriktats på atl underlätta investeringar i ny utmsining. Detbör dock observeras att energihushållningseffekter också kan uppnås på andravägar, som förbältrad drift av anläggningar, ändrat beteende etc. Kunskaperom olika tekniska egenskaper är ofla goda. Likaså är kostnadsbilden förenskilda system förhållandevis väl känd, åtminstone vad gäller existerandeleknik. Däremot är kunskapen om organisatoriska förhållanden och hur deinverkar på beslutsfattande och genomförande av energiförsörjningsåtgärderofullständig. Energihushållningenkan också ha effekler på andra områden, t. ex. vad gäller miljöskydd,försörjningstrygghet, teknisk-industriell utveckling. Dessa effekter finns ochhar betydelse i många sammanhang. Men i regel är sammanhangen såmångfacetterade att de knappast är moliv för att välja den ena eller andrainriklningen på energihushållningsprogram. Delta måste ulformas från sina egnafömtsättningar. 1.3Styrmedlen och deras effekter Utvecklingenunder innebar ett kraftigt genombrott för energihushållning,manifesterat bl.a. av en rad politiska initiaUv. 1984/85:120 252 beslutadeom en rad insatser av många olika slag såväl av ekonomisk natur (bidrag tillinvesteringar och andra subvenUoner, skatter etc.) som av reglerande ellerinformerande natur (lagar, utbildnings- och rådgivningsinsatser etc). Enförteckning av olika styrmedel finns i tablåer i (se desisla sidorna i sammanfattningen). Huvudsyftetmed energihushållningsålgärder var i regel alt åsladkomma en effeklivisering avenergiutnyttjandet. Det stora intresse som visats energifrågoma har dock säkertbidragit till att öka medvetenheten om möjligheterna och behovet avhushållningsåtgärder. Prishöjningarna1979/80 innebar etl kraftigt ökat ekonomiskl incitament till såväl energihushållningsom oljeersättning. De prishöjande effektema har förstärkts genom en medvetenenergiskattepolitik vars syfte varit att i allmänhet främja energihushållningoch i synnerhet minska oljeförbrukningen. En rad åtgärder har genomförts ochpågår. Den samlade effeklen på energiåtgången första år kanklart observeras: energin används effektivare inom franrför allt industri ochbyggnadsuppvärmning. Genombeslut i 1978 och 1981 har ett energihushållningsprogram etablerats.När det gäller befinUig bebyggelse har elt besläml "sparmål"angivits, nämligen /år byggnadsbestånd. 1 övrigl har allmännamål angivits eller vissa insatser beslutats. Bådedär ett kvantitativt mål angetts och i övrigt måste graden av måluppfyllelsebli beroende av bedömningar. Det finns (i regel) ingen entydig möjlighet attmed stor precision mäta hushållnings- eller besparingseffekter av det slag someftersträvats. Dentotala energianvändningen i har blivit effektivare i den meningen attenergiinsatsen per producerad enhet (i BNP, eller i industriproduktion, ellerper bostad, etc.) blivit lägre. Denna effeklivisering har skett snabbare efter1980 . Senast tillgängliga statisUk visar inte någon avmattning idenna effeklivisering. Oljeförbmkningen minskar snabbt dels p.g.a. ökadeffekUvisering, dels p.g.a. oljeersättning. Degenomförda studiema ger, med beaktande av de osäkerheter som tidigare påpekats,anledning till följande observationer. Ett omfattande arbete sker medsikte på att effeklivisera energianvändningen inom olika områden.Målmedvetenheten och kvaliteten i detta arbete varierar dock kraftigt. Det ärnödvändigt att också fortsättningsvis såväl ägna verksamheten intresse ochuppmärksamhet som atl underlätta rimliga och önskvärda insatser. Priset på energi görenergihushållningsinsatser i många fall såväl privat- Prop.1984/85:120 253 ekonomiskt som samhällsekonomiskt lönsamma. Detla bordeinnebära atl såväl investeringar som drift- och underhållsåtgärder kanfinansieras av verksamhetens huvudman, genom egna medel, på den ordinariekapitalmarknaden eller genom mer generella åtgärder som kan finnas på olikaområden. Den särskilda statliga finansieringen av energihushållningsåtgärderbör därvid tas bort - i likhet med vad som redan tidigare skett för industrin.Forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojekt bör dock ävenfortsättningsvis stödjas.