prop · G80352 · 1984-12-31 00:00:00 — om ändring isekretesslagen (1980:100); Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen föreslås några mindre ändringar i sekretesslagen. Bl.a. förordasen ny bestämmelse om sekretess i utlänningsärenden. Bestämmelsen gör detmöjligt att skydda en uppgiftslämnare som löper risk att bli utsatt förvåldshandlingar. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1 1984/85. 1984/85:52 2 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenomföreskrivs att 7 kap. 14 §, 8 kap. 9 § samt 9 kap. 11 och 18 §§ sekretesslagen(1980:100)' skall ha nedan angivna lydelse. Sekretess gäller för uppgift som rör utlänning, om det kanantas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för att någon utsätts förövergrepp eller annal allvarligt men som föranleds av förhållandel mellan utlänningenoch utländsk stat eller myndighel eller organisation av utlänningar. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nägon honom närstående lider men. Motsvarande sekretess gäller i ärende om svenskl medborgarskap. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i detta stycke. Utöver vad som följer av första stycket gäller sekretess iverksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskapför uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas ulan att den enskilde eller någon honom närslående lidermen. / verksamhet för kontroll över utlänningar gäller sekretess också föranmälan eller annan utsaga av enskild, om del kan antas att fara uppkommer föratt den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honomnärstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende som avses i della stycke. I frågaom uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst femtio 8 kap. 9§ Sekretess gäller hos myndighel för uppgift somavser provning, bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering,vetenskaplig, teknisk, ekonomisk eller statistisk undersökning eller annatsådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning, om det måste antasatt uppdraget har lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs.Regeringen kan för särskilt fall förordna om undanlag från sekretessen, om denfinner det vara av vikt att uppgiften lämnas. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst . Hos högskoleenhet gäller sekretessen dock i högsl . I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst . Hos högskoleenhet gäller sekretessen dock i högst tio år.Hos slatens Lagen omtryckt 1982:1106. Prop.1984/85:52 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skeppsprovningsanstaU och palenl- palenl- och registreringsverket gäl- och regislreringsverkel gäller sekre- ler sekretessen i högsl . tessen i högst . 9 kap. 11 § Sekretess gäller hos utrikesdepar- Sekretess gäller hos utrikesdepar tementet, inom utrikesrepresenta- tementet,inom utrikesrepresenta tionen och hos tionenoch hos statens adoptionsfrågor för uppgift i internationellaadoptionsfrågor för ärende om ekonomiskt bistånd, bi- uppgifti ärende om ekonomiskt trade i rättslig angelägenhet eller bistånd,biträde i rättslig angelägen utredning åt enskild, om det kan hel ellerutredning åt enskild, om det antas alt den enskilde eller någon kanantas all den enskilde eller honom närstående lider skada eller någonhonom närstående lider skada men om uppgiften röjs. Sekretessen ellermen om uppgiften röjs. Sekre- gäller dock inte beslut i ärende om tessengäller dock inte beslut i ären- ekonomiskt bistånd. de om ekonomiskt bistånd. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högslfemtio 18 § Sekretessen enligt 17 § första stycket gäller inte 1. beslut huruvidaåtal skall väckas, beslut om all förundersökning inte skall inledas saml beslulom att förundersökning skall läggas ned, 2. uppgift iärende om strafföreläggande eller föreläggande av ordningsbot, 3. uppgiftsom avser omhänderta- 3.uppgift som avser omhändertagande enligt 3 § lagen (1973:558) om gande enligt13 § andra stycket polis-tillfälligt omhändertagande och som lagen(1984:387). inte har inhämtats vid utredning enligt 6 § andra stycketsamma lag. Sekretessen enligt 17 § första stycket upphör att gälla,om uppgiften lämnas till domstol med anledning av åtal, såvida inle sekretessför uppgiften skall gälla hos domstolen enligt 16 §, eller uppgiften uppenbariigensaknar betydelse i målet eller finns i handling som har erhållits från annanmyndighet där sekretess gäller för uppgiften. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller dock beträffande uppgift omomhändertagande som har gjorts enligl 3 § lagen (1973:558) om tillfälligtomhändertagande. Äldre bestämmelser gäller också i fråga om sådan uppgiftsom har omfattats av bestämmelser om sekretess hos slatens skeppsprovningsanstaU. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , ,, , , , , , , ,, , R. , , Proposition om ändring i sekretesslagen (1980:100) Slatens invandrarverk har i en framställning fillregeringen föreslagit att 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen (1980:100), SekrL,skall ändras. anser att bestämmelsen om sekretess i enmyndighets verksamhet för kontroll över utlänningar under vissa förutsättningarockså bör skydda den som i elt utlänningsärende har gjort en anmälan ellerlämnat andra uppgifter. Sekretess skall enligt invandrarverkets förslag gälla,om det finns risk för att uppgiflslämnaren kan komma alt utsättas förrepressalier om den som uppgifterna avser får vetskap om dem och därigenomockså om uppgifislämnarens identitet. framställning bör i nu aktuella delarfogas till protokollet i delta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över framställningen avgelts avkammarrätten i , , ,justitieombudsmannen (JO), ochSamarbetsgruppen för invand-rarorganisationer. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Jag avser nu att behandla frågan om sekretesskydd för uppgiftslämnarei utlänningsärenden. Vidare kommer jag all ta upp några sekretessfrågor av meradetaljbetonat slag. 2.1 Uppgiftslämnares skydd i utlänningsärenden Mitt förslag: Sekretess skall gälla i utlänningsärendenför en anmälan eller annan utsaga av enskild, om det kan antas att den som hargjort anmälan eller avgett utsagan utsätts för våld eller annat allvarligt menom en uppgift i anmälan eller utsagan röjs. Skyddet föreslås omfatta också densom är närstående till uppgiftslämnaren. Statens invandrarverks förslag: Överensstämmer i huvudsakmed mitt förslag (se bil. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utanerinran av samtliga remissinstanser (se bil. Skälen för mitt förslag: Enligt 7 kap. 14 § andra stycket SekrLgäller sekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar för uppgift omenskildas personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Sekretessengäller alltså med ett s.k. omvänt skadcrekvisit, dvs. sekretess är huvudregel.Besluten omfattas inte av sekretess. Bestämmelserna tar sikte på invandrarverkets,polismyndigheternas och andra myndigheters verksamhet för kontroll överutlänningar. Med verksamhet för kontroll över utlänningar menas inte baraförvaltningsärenden om l.ex. visering, uppehållsullstånd, arbetsfillstånd,avvisning eller utvisning utan också kontrollåtgärder och annan löpandetillsyn. Förvaltningsärenden som gäller utlänningars rätt att resa in och kvarstannai brukar sammanfattas under begreppet utlänningsärenden. Somutlänningar räknas både utländska medborgare och statslösa personer. Ultrycket personliga förhållanden är hämtat från 2 kap. 2§ första stycket 6 tryckfrihetsförordningen (TF). Någon analys av innebörden ibegreppet gjordes inte när det infördes i TF (prop. 1975/76:160 s. 109). Iförarbetena till 7 kap. 14 § andra stycket SekrL (prop. 1979/80:2, Del A, s.209) framhålls att mot det offenilighetsintresse som finns i fråga omutlänningsärenden måste ställas det obestridliga behov av sekretess somföreligger för de uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kommerfram. Vissa uppgifter, t.ex. om hälsotillstånd, religiös och politiskuppfattning, är sådana att de också i etl annat sammanhang skulle åtnjuta ettstarkt sekretesskydd. Andra uppgifter som normalt kan anses som tämligenharmlösa kan för den som kommer från ett annat land uppfattas som ytterstömtåliga öch sådana alt deras röjande skulle kunna få menliga följder. Det förhållandet att sekretessen gäller i fråga om uppgiftom enskildas personliga förhållanden innebär att den omfattar en sådan uppgiftoavsett Prop.1984/85:52 6 vem uppgiften avser och hur den har tillförtsutlänningsärendet. Sekretessen kan gälla uppgifter om personliga förhållandensom är att hänföra till den utlänning ärendet avser, en uppgiftslämnare ellernågon annan person. Sekretess kan t.ex. gälla lill skydd för den som berättarom sina relationer till utlänningen, oavsett om uppgiftslämnaren är närståendetill utlänningen. I detla sammanhang bör man lägga märke till att den somskyddas av sekretess inte kan efterge sekretesskyddet i den mån det gäller tillförmån för någon annan person (jfr 14 kap. 4 § SekrL). En utlänning kan alltså inlemed bindande verkan medge att en utomstående får la del av hemliga uppgifter,om uppgifierna avser både utlänningen och t.ex. en person som harsammanbott med denne. Utlänningen har dock själv i egenskap av part som regelrätt att enligl 14 kap. 5 § SekrL få ta del av den utredning som finns iutlänningsärendet, jfr också 14 och 15 §§ förvaltningslagen (1971:290). Sekretessen hindrar således inle att den som är sökande,klagande eller annan part i ett mål eller ärende hos en myndighet tar del av enhandling eller annat material i ärendet. Detta innebär att en utlänning i ettutlänningsärende som regel kan få del av utredningen i ärendet. Dennes rälttill insyn gäller också i princip sekretesskyddade uppgifter om andra personerspersonliga förhållanden. Det finns dock vissa begränsningar i partsinsynen. Enhandling eller annat material fär inte lämnas ul, om det av hänsyn fill bl.a.ett enskilt intresse är av synnerlig vikt att en sekretessbelagd uppgift imaterialet inte röjs. I sådant fall skall myndigheten på något annat sätt lämnaparten upplysning om vad materialet innehåller, om det behövs för att han skallkunna ta fill vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för delintresse som sekretessen skall skydda. Som invandrarverket har pekat på skyddar sekretessen inteden som, ulan att nämna något om sina egna personliga förhållanden, lämnaruppgifter om utlänningens personHga förhållanden, t.ex. om graden avutlänningens anknytning till . Sådana bestämmelser med skydd föranmälare och uppgiftslämnare finns däremot för andra verksamhetsområden. I 7 kap. 6 § SekrL finns bestämmelser till skydd för densom lämnar uppgifter om andras förhållanden till myndigheter inom hälso- ochsjukvården eller inom . Föremålet för sekretessen är"anmälan eller annan utsaga av en enskild om någons hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden". Sekretess gäller om det kan antas att farauppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgett utsagan eller någonhonom närstående utsätts för våld eller annal allvarligt men om uppgiften röjs. Vidare finns regler till skydd för anmälare och uppgiftslämnarei 7 kap. 20 § och 9 kap. 17 § SekrL. Enligt 7 kap. 20 § SekrL gäller sekretesshos polisen för anmälan eller annan utsaga av enskild i ärende om omhändertagandeenligt lagstiftningen om viss psykiatrisk vård eller om vård av missbrukareutan samtycke inom . Sekretessen gäller under förutsättning attdet kan antas att fara uppkommer för att den enskilde eller någon honomnärstående utsätts för våld eller annal allvarligt men om 1984/85:52 7 I 9 kap.17 § SekrL finns regler om sekretess lill skydd för enskildas inlresse vidförundersökning, användning av tvångsmedel och åklagarmyndighets,polismyndighets eller tullmyndighets verksamhet i övrigt för att förebygga,uppdaga, utreda eller beivra brott. I sådan verksamhei gäller enligtparagrafens andra stycke sekretess också för anmälan eller utsaga från enskild,om det kan antas att fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annatallvarligt men om uppgiften röjs. Efter enlagändring i 7 kap. 7 § SekrL som trädde i kraft (prop.1981/82:186, KU 1982/83:12, rskr 1982/83:74 och SFS 1982:1106) gäller sekretessnumera även hos de allmänna försäkringskassorna, ochförsäkringsdomstolarna för anmälan eller annan utsaga av enskild om någonshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Bestämmelsen har utformatsefter förebild i 7 kap. 6 § SekrL. Invandrarverketsframställning och remissutfallet (jfr bil. 1 och 2) visar att det förekommeratt personer som har kännedom om uppgifter som kan vara betydelsefulla iutlänningsärenden inte vågar lämna uppgifterna till invandrarverket ellerpolisen av rädsla för att bli utsatta för våld eller andra slags repressalierfrån den som ärendet gäller. Motbakgrund av invandrarverkets framställning och remissinstansernas synpunkteransluter jag mig till uppfattningen att det är önskvärt att sekretesskyddet iutlänningsärenden kompletteras. Bestämmelsernabör ändras så alt de ger skydd också åt den som har gjort en anmälan eller lämnatandra uppgifter i ett utlänningsärende. Med hänsyn till offentlighets- och rätlssäkerhelsintressenaär det dock angeläget att sekretesskyddet inte blir mer omfattande ännödvändigt. Uppgifter i en anmälan eller en annan utsaga bör inte rutinmässigtkunna undanhållas från den utlänning som är aktuell i utlänningsärendet. Vidarebör bestämmelserna inle göras tillämpliga på en anmälan eller en utsaga frånen myndighet eller på uppgifter som har lämnats i tjänsten, utan begränsas fillatt gälla uppgifter från enskilda. Den nya beslämmelsenbör lämpligen utformas efter mönster av de bestämmelser om skydd för uppgiftslämnaresom redan finns. Jag förordar därför att sekretess skall gälla, om det kan anlasatt den som har gjort en anmälan eller avgett en utsaga utsätts för våld ellerannat allvarligt men om en uppgift ur anmälan eller utsagan röjs, dvs. om denenskilde löper risk att utsättas för repressalier av mera allvarligt slag. Jagföreslår vidare att skyddet liksom enligt 7 kap. 6, 7 och 20 §§ SekrL ocksåskall omfalta den som är närstående fill uppgiftslämnaren. De nu föreslagna kompletteringarna av sekretesskyddet iutlänningsärenden bör göras i 7 kap. 14 § SekrL. Den lagändring som jag nu har förordat bör träda i kraftden . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Prop.1984/85:52 2.2 Övriga förslag Mittförslag: Hänvisningen i 9 kap. 18 § första stycket 3 SekrL som rör sekretesskyddetvid tillfälligt omhändertagande ändras från att avse 3 § lagen (1973:558) omtillfälligt omhändertagande fill att avse 13 § andra stycket polislagen(1984:387). Vidaregörs en ändring i 8 kap. 9 § SekrL med anledning av att statens skeppsprovningsanstalthar ombildats till aktiebolag. Slutligengörs i 9 kap. 11 § SekrL en justering som är föranledd av att nämnden förinternationella adopfionsfrågor har bytt namn till statens nämnd förinternationella adopfionsfrågor. Skälenför mitt förslag: I 9 kap. 18 § första stycket 3 SekrL föreskrivs att sekretessenligt 17 § första stycket i samma kapitel inte gäller för uppgift om omhändertagandeenligt 3 § lagen (1973:558) om fillfälligt omhändertagande (LTO), bortsett fråndet fallet att uppgiften har inhämtats vid utredning enligt 6 § andra stycket LTO. Bestämmelsernaom tillfälligt omhändertagande fördes över från 3 § LTO fill 13 § andra stycketpolislagen (1984:387) i samband med att polislagen trädde i kraft den 1 oktober1984 och LTO samfidigt upphävdes. Eftersombestämmelserna om fillfälligt omhändertagande numera finns i polislagen börhänvisningen i 9 kap. 18 § första stycket 3 SekrL ändras. Någon motsvarighettill det nuvarande undantaget beträffande uppgifter som har inhämtats vidutredning enligt 6 § andra stycket LTO behövs inte med den utformning som dennya bestämmelsen i 13 § andra stycket polislagen har. Äldrebestämmelser bör alltjämt gälla i fråga om uppgift om omhändertagande som hargjorts enligt 3 § LTO före den föreslagna lagändringens ikraftträdande. härom bör tas in i en övergångsbestämmelse. Ytterligaretvå ändringar av redaktionell karaktär bör göras i sekretesslagen. 9§ SekrL finns bestämmelser om sekretess. för bl.a. statens skeppsprovningsanstalt.Skeppsprovningsanstalten ombildades fill ett statligtaktiebolag, . Eftersom sekretesslagen, med någraundantag, endast är tillämplig på myndigheter och inle på t.ex. statliga bolag,bör bestämmelserna i paragrafen inte längre gälla i den verksamhet som hittillshar bedrivits av skeppsprovningsanstalten. En ändring bör därför göras iparagrafens andra stycke. Delbör emellertid noteras att det i fråga om vissa uppgifter hos skeppsprovningsanstaltensom har omfattats av sekretess enligt 8 kap. 9 § SekrL kan finnas behov av attkunna hemlighålla uppgifterna med stöd av sekretesslagen även efter anstaltens ombildningtill bolag. 1984/85:52 9 uppgifteri sådana handlingar som inte lämnas över till det nya bolaget utan som tas omhand av en arkivmyndighet för arkivering (jfr 13 kap. 4 § SekrL). För dettaändamål behövs en särskild övergångsbestämmelse. Slutligen bör enredaktionell ändring göras i 9 kap. 11 § första slyckel SekrL. Ändringenföranleds av att adoptionsfrågor har bytt namntill statens adoptionsfrågor. Delagändringar som jag nu har förordat bör träda i kraft . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsett förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Lagförslagetär av sådan karaktär som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. Pågrund av att lagstiftningsfrågan är av enkel beskaffenhet är det enligt minmening inte nödvändigt att höra lagrådet i ärendet. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen aft anta lagförslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:52 10 Administrativa byrån Dnr 639-83-3176 Förslag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Enligt 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen gällersekretess i verksamhet för kontroll över utlänningar för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utanalt den enskilde eller någon honom närstående lider men. Den personkrets som bestämmelsen skyddar är alltså denenskilde själv eller någon honom närstående. Kammarrätten i har i en dom (mål nr 4842-1982) prövat frågan om vilka personer som avses med bestämmelsen.Bakgrunden var följande. hade upphävt ett tidigare beviljatpermanent uppehållstillstånd för en turkisk man och beslutat om dennesutvisning ur landet. Orsaken var att mannen i sin ansökan om permanentuppehållstillstånd svikligen förtigit sitt förhållande lill en kvinna iTurkiet. Detta förhållande blev känt för invandrarverket dels genom etl förhörmed kvinnan i när hon ansökte om att få komma hit, dels genom enskrivelse lill invandrarverket från mannens tidigare maka här i landel. Sedanregeringen fastställt invandrarverkets beslut, lämnade mannen en journalistfullmakt all ta del av alla handlingar i hans ärende. vägradeatt lämna ut skrivelsen från den tidigare makan i . Den bedömningengjordes nämligen att skrivelsen var hemlig enligt 7 kap. 14 § andra stycketsekretesslagen och att sekretessen gällde till förmån för kvinnan. Stöd föruppfattningen att sekretessen gällde till förmån för kvinnan, ansåg invandrarverketfanns genom att bestämmelserna skyddar "den enskilde eller någon honomnärslående", dvs. även annan sökanden i ärendet och hans anhöriga. Därmedkunde inte mannen efterge sekretessen enligt 14 kap. 4 § sekretesslagen.Kammarrätten ansåg däremot i sin dom att ifrågavarande bestämmelse inleutgjorde hinder mot utlämnande av uppgifterna. En kopia av domen (bilaga 1) ochen avskrift av skrivelsen (bilaga 2)' bifogas. Det är långt ifrån ovanligt alt enskilda lämnar försökanden graverande uppgifter i utlänningsärenden. Vanligast är del i s.k.anknytningsärenden, 1 De nämnda bilagorna har utelämnats här. Prop.1984/85:52 11 ärenden där grunden för utlänningens tillstånd äranknytning lill någon här i landet bosatt, t.ex. make/maka eller sammanboende.Upphör utlänningens anknytning kan det få till följd att utlänningensavlägsnande ur landet aktualiseras. Som regel är det kvinnan i dessa förhällanden som lämnaruppgifter. Uppgifterna lämnas under den självklara förutsättningenatt uppgifislämnarens identitet inte röjs. Anledningen till detla kan vara attkvinnan befinner sig i en sådan situalion, att elt röjande av identitetenskulle kunna leda till allvarliga repressalier mot henne. Så kan vara fallel omhon tvingas leva i ett förhållande, vars enda syfte är alt legalisera mannensvistelse här i landet. Påståenden om tidigare våldsövergrepp, telefonterror ochandra trakasserier förekommer i sådana ärenden. Att rädslan för alt få sinidentitet röjd kan vara helt befogad finns del ingen anledning attbetvivla. Bristerna i det nuvarande sekretesskyddet kan leda tillalt människor drar sig för att vända sig till polisen eller invandrarverket meduppgifter som kan vara av utomordentligt stor betydelse för elt ärendesavgörande, eftersom man fruktar att få sin idenfitet röjd. villdärför föreslå att 7 kap. 14 § sekretesslagen kompletteras med ett skydd för uppgiftslämnare.En sådan bestämmelse skulle kunna ge uppgiftslämnare i utlänningsärenden etlbehövligt sekretesskydd med de begränsningar som naturligtvis följer avbestämmelserna om partsinsyn i 14 kap. 5 § sekretesslagen. Ett skydd för uppgiftslämnarefinns redan inom t.ex. hälso- och sjukvården saml inom enligt 7kap. 6 § sekretesslagen. För att ytterligare belysa frågan bifogas avskrifter a vpolisförhör m. m., där uppgiftslämnaren uttryckligen begärt att få vara anonymav fruktan för repressalier (bilaga 3). Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektören , styrelseledamöterna . Vid ärendets slutliga handläggning harvidare närvarit personalföreträdarna , byråchefernaLennart , , , och tfbyråchefen . Ärendet har föredragits av byrådirektören . Kopia för kännedom till 2 Den nämnda bilagan har utelämnats här. 1984/85:52 12 Sammanställning av remissyttrandena över statensinvandrarverks framställning Efter remiss har yttranden över invandrarverketsframställning avgetts av kammarrätten i , ,, jusfitieom-budsmannen (JO), Pressens samarbetsnämndoch Samarbetsgruppen för invandrarorganisationer. Samarbetsgruppen för invandrar-organisaiionerföreträder enligt remissyttrandet , . iSverige, i , . 2 Synpunkter på förslaget Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av samtUgaremissinstanser. Kammarrätten i konstaterar att bestämmelser omsekretess i utlänningsärenden finns i 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen.Enligt bestämmelserna utgörs föremålet för sekretessen uppgift om enskildspersonliga förhållanden. Sekretessen innebär att sådan uppgift inte får lämnasut, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon honom närstående lider men. Bestämmelserna innefattar således ett s.k.omvänt skadcrekvisit. I fråga om uppgift av det aktuella slaget är sekretessföljaktligen huvudregel. Utlämnande av en uppgift förutsätter att det stårklart att detta kan ske utan sådant men som avses i bestämmelserna. EnUgt kammarrätten innebär det förhållandet attsekretessen i utlänningsärende enligt 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagengäller i fråga om uppgift om enskilds personliga förhållanden - efter gängsemönster i sekretesslagen - att den omfattar sådan uppgift oavsett vem den avseroch hur den tillförts ärendet. Således kan sekretess gälla för uppgifter som äratt hänföra fill - förutom den ärendet primärt vanligen angår, dvs.