prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Man bör efterslräva ensnabb spridning av kunskap om nya och ur olika aspekter adekvata metoder samten ändamålsenlig ålerföring av vunna erfarenheter. Detär SIFU:s uppfattning, att de bidragsmedel från statens energiverk. Prop, 1984/85:120 292 somfördelats till SIFU väl har utnyttjats som ett styrmedel i energibesparandesyfte. Ett bortfall av bidragen kommer genom ökade kursavgifter att negativtpåverka de små och medelstora företagens möjligheter lill energiutbildningsaml i väsentlig omfattning minska SlFU:s möjligheter lill utveckling ochspridning av ny kunskap inom energiområdet. framhåller att också hyresgäströrelsen behöver få tillgång till deutbildningsbidrag som fastighetsorganistionema får för utbildning. föreslår att statliga bidrag även i fortsättningen skall kunna gesför utarbetande av kursmaterial till energiinriklad fortbildning och för attgenomföra fortbildningskurser för yrkesverksamma. Bidrag bör även kunna ges förutarbetande av informationsmaterial och för att genomföra informationer ienergifrågor till beställare och yrkesverksamma. Förbundet föreslår vidarestöd för uppbyggnad av laboratioriere-surser som skall användas också förfortbildning av yrkesverksamma inom energiområdet. Enunderskattning av sparpolentialen genom drift- och skötselåtgärder och andraenklare åtgärder kan enligt leda till att dessa åtgärder ej kommer atlprioriteras och stödjas i erforderlig omfattning. Åtgärdema kräver avsevärtmindre investeringar än t. ex. tilläggsisoleringar och fönsterbyten menställer i gengäld krav på bl. a. omfattande utbildningsinsatser och insatser iform av funktionsbesiktningar och återkommande funktionskontroller. Enviktig nyckelgmpp för utbildningsinsatserna är självfallet driftpersonalen somsköter värmeanläggningama framhåller . En annan viktig nyckelgmpp ärkonsultema som ska besiktiga anläggningarna och projektera ombyggnader m.m.Fömtsättningarna för konsultemas arbete förändras i hög grad i samband medövergång från nyproduktion till underhåll och ombyggnad. Kraven ökar dä påkunskaper om hur byggnader och värmeanläggningar i verkligheten fungerar. Utbildningenav sådana nyckelgmpper som t. ex. maskinisterna är utomordentligt viktig föratt energisparmålet skall nås och det statliga stödet är nödvändigt för attöverbrygga de institutionella hindren som föreligger för att utbildningen avdessa nyckelgmpper skall komma till stånd. Enligt mening bör därförbidraget till energiutbildningen bibehållas på minsl nuvarande nivå under denresterande delen av energisparperioden, dvs. I del storahela är utbildningsbidraget relativt litet i jämförelse med övrigt statligtstöd till energisparverksamheten. Utbildningen av såväl driftpersonal somandra nyckelgmpper, t. ex. energihandläggare är dock av stor betydelse inteenbart när det gäller att uppnå en effektiv drift av anläggningarna utan ocksåför att invesleringar i energi-sparåtgärder skall komma till stånd och ge bästaeffekt. 1984/85:120 293 Delär av väsentlig betydelse att fastighetsägare, förvaltare och boende harmöjlighet att kontakta kommunala rådgivare och besiktningsförrättare - ochandra gmpper av kommunala tjänstemän - i ärenden som rör energihushållning,annan bostadsförbättring och även frågor i övrigt som berör bostads-och energiplanering, stadsförnyelse osv. Konsumentverketframhåller att det från konsumentemas synpunkt är viktigt att man i varjekommun tar ställning till om och hur konsumentrådgivning och energirådgivningskall kopplas till varandra. erfarenheter tyder på att del imånga kommuner torde vara möjligt att förbättra verksamheten genom ytterligaresamordning. Denarbetsgmpp inom som utrett stödet till den kommunalaenergirådgivningen föreslår att statsbidraget successivt minskar och attverksamheten ges en mer ordinarie plats i den kommunala organisationen. BFRdelar denna uppfattning. Rådet vill i detta sammanhang fästa uppmärksamhetenpå den skiss till etl kommunall byggnadskansli som har presenterats avKommunförbundet i en diskussions-PM. All personal som handläggerbyggnadsärenden skulle kunna gå in i ett gemensamt byggnadskansli. Kanslietskall kunna arbeta åt kommunstyrelsen, fastighetsnämnden, förmedlingsorganetmen också åt , brandmyndigheten, yrkesinspektionen, ,, länsbostadsnämnden m. fl. Kansliet fömtsätts i principvara självfinansierande. Beträffanderådgivnings- och besiktningsverksamheten konstaterar att den vidgning avverksamheten som motiveras av bostadsförbättringsprogrammet snarare kräverökade än minskade slatliga insatser för att målen för energihushållning ochbostadsförbättring skall kunna nås. Riksbyggenmenar också att det är viktigt atl staten ger bidrag för att stimulera framrådgivning och utbildning. Om statsbidragen upphör kommer med stor sannolikhetverksamheten alt minska med färre åtgärder i energihushållande syfte som följd. LRFföreslår att fortsatta statsbidrag skall utgå den kommunala besiktnings-och rådgivningsverksamheten och alt samtliga kommuner i landel bör, eventuelltmed administrafiva styrmedel, stimuleras att bygga upp en dylik verksamhet. Enparallell kan dras till den energirådgivning som sker på lantbmksnämndema genomlantbmksstyrelsens försorg. Efter det alt avgiftsbeläggning införts harefterfrågan på denna rådgivnig minskat påtagligt. Kommunförbundelanser att avveckling av det statliga stödet till den kommunala rådgivnings- ochbesiktningsverksamheten endast kan godtas i den takt som finansieringen kanöverföras till normal bostads- och lokalförvaltning. kansåledes inte instämma i åsikt om finansiering av dennaverksamhet. 1984/85:120 294 Attdet är svårt att bedöma den kommunala energirådgivningens del i det uppnåddasparresultatet har Föreningen Energirådgivare full förståelse för.Det är emellertid föreningens övertygelse att fastighetsägare som erhållitenergibesiktning och -rådgivning vidtar bällre ålgärder än övriga vilket lederlill större energibesparing i förhållande lill investeringen. FöreningenSveriges Energirådgivare anser att de kommunala energi-rådgivarna är en mycketviktig faktor för genomförandet av energisparplanen. Genom att ävenbesiktningar kopplade till bostadsförbättringsprogrammet skall utföras avenergirådgivare har deras betydelse ökat. Föreningen har mot den bakgmndensvårt att förstå förslaget om att det statliga stödet till kommunema för dennaverksamhet ska upphöra efter /86. Via kontakter med föreningensmedlemmar har föreningen förstått att det är endast ett fåtal kommuner somkommer att ha kvar en utåtriktad energirådgivningsservice till allmänheten utanstatligt ekonomiskt stöd för en sädan verksamhet. Värmeverksföreningenfinner det angeläget att en överföring av det ekonomiska ansvaret förverksamheten från staten till kommunema sker på sådant sätt att kontinuiteten iverksamheten inte äventyras. Det är därför angeläget att ändringen ifinansieringsansvaret följs upp noggrant från statens sida. NBDanser att en större medvetenhet och höjd kompetensnivå hos villaägare,fastighetsägare, byggare och konsulter främjar energibesparingsåtgärder. Hoskonsultema finns hög kompetens i energihushållningsfrågor, utöverden som de kommunalt anställda energirådgi-vama besitter. För att nå en högeffektivitet i energirådgivningen måste konkurrens på lika villkor tillåtasmellan kommunens rådgivare och fristående konsuller, varvid kommunensenergirädgivare ej får favoriseras genom särskilda åtgärder. Industriförbundetbetonar ytterligare denna ståndpunkt. Detär enligt LO väsentligt alt verksamheten med energirådgivning vidutvecklingsfondema fortsätter. LO anser därför att för ytterligare börstöd utgå till denna energirådgivning. SINDhävdar att dagens energirådgivning, där företagen via energikonsulenter vidutvecklingsfonderna får råd om lönsamma åtgärder i stället för som tidigarebidrag till olönsamma åtgärder, har givit dokumenterat goda resultat. SINDanser energirådgivningen ger upphov till energibesparingar pä av debesökta företagens energianvändning (kan ofta sparas med investeringar somryms inom driftbudgeten). Utvecklingsfondeni , som har deltagit i en försöksverksamhet medavgiftsfinansierad verksamhet, framhåller att av de modeller som prövals vidfonden misslyckades den med 1(X) % avgiftsfinansiering. Modellen med 50 %avgiftsfinansiering är enligt fonden den bästa medelsanvändningen.Utvecklingsfonden i framför atl rådgivningen tillnäringslivet synes vara lönsam såväl för samhället som det enskilda företaget. 1984/85:120 295 LRFanser det olyckligt om utvecklingsfondernas uppsökande och initierandeverksamhet skulle avgiftsbeläggas då sannolikl just ulbildning och frirådgivning är del område där man kan förvänla störsl effekl inomenergihushållningsområdet på lång sikt. Planverketfinner all utredningen alltför summariskt har behandlat byggnormernas effektpå energisparandet. Verkel anser all SBN bevisligen har hafl effekter för atlminska energianvändningen i nya byggnader . Härtill kommer deninformativa verkan av normerna, som klarare än något annat styrmedel förmedlarregeringens och beslutsamhet att spara energi i nybyggnad.Planverket anser atl föreskrifier i SBN(PBL) i form av funktionskrav förbegränsning av energibehovet hos nya byggnader är del effektivaste styrmedletför atl åstadkomma mycket energisnåla nya byggnader ulan onödigdetaljreglering. Närdet gäller administrativa styrmedlen typ byggnormer anser bl.a.byggnadsstyrelsen atl dessa i praktiken har stor betydelse och genomslagskraft.Energiverkets utredning antyder att så inle skulle vara fallet. Enligtbyggnadsstyrelsens mening har kostnadsutvecklingen m.m. i hög grad medfört atlminimistandard eftersträvas och atl ändringar inte görs ulan administrativaeller ekonomiska styrmedel. Det är sedan en delvis annan fråga om dessaadministraliva och ekonomiska styrmedel utformats på bästa sätt. Detstyrmedel som ger största minskningen av energi för uppvärmning avbostäderna är enligt Föreningen Energirådgivares uppfatlning de kravpå nyproduktion och ombyggnation som finns i svensk byggnorm, SBN. I dagöverträffas mycket ofta krav vid främst nyproduktion av småhus. Ävenvad beträffar flerbosladshusen överträffas ofta vad avser isolering avvindsbjälklag och fönster. En skärpning av nuvarande norm bör inte innebäranågra lekniska eller ekonomiska problem. Påsikl måste alla befintliga hus byggas om/moderniseras. börhusets energistatus också åtgärdas. Det betyder att kommer alla hus atlbli energisnåla. Föreningen är övertygad om att inom kan huvudpartenav våra bosladshus ha en energiförbmkning av 100-120 kWh/m2/år eller lägre.Denna nivå ger en sänkning av toiala energiförbmkningen i våra bosläder somvida understiger nuvarande mål i energisparplanen. NBDhar en annan uppfattning om dessa adminislrativa styrmedel. Det är i försiahand ekonomin som skall styra energihushållningsåtgärdernas omfattning ochinriktning och inte samhället i form av planverk och byggnadsnämnder. Avdetta följer enligt NBD att det egenlligen inte längre behövs några 1984/85:120 296 bestämmelseri byggnadslagen/byggnadsstadgan eller offentliga byggnormer omenergihushållningsålgärder. Deoptimala energihushållnings- och ROT-åtgärderna för befintliga byggnader ärinte lika för alla byggnader. Varje byggnad är unik. Detta faktum är ett tungtvägande skäl för alt det, åtminstone när del gäller åtgärder i det befintligabyggnadsbeståndet, inte skall finnas några centralt ulformade och generelllgällande energihushållningsnormer. Del torde inte finnas någon som harkompetens att formulera sådana generellt gällande regler som är entydiga ochmeningsfulla. Vidaremenar att det ligger i fastighetsägarens eget intresse atl vidta lämpligaenergihushållnings- och ROT-åtgärder. Inom detta område finns många kompetentakonsulter som kan bistå fastighetsägaren i konlrollen av hur arbetet utförts.Härav följer att det är onödigi att bygga upp en myndighetsorganisalion, somskall ha till uppgifl att konlrollera (ofla ulan att ta något eget ansvar) attåtgärderna genomförs och på vilket sätt. Om företagen får ta på sig störreansvar för sina åtgärder och lämna mer heltäckande garantier för effekternaminskas behovet av kontroll från myndigheternas sida. Styråtgärderi form av påbud ger enligt ÖB inledningsvis mätbara resultat. Det krävs dockomfattande kontrollåtgärder för att säkerställa måluppfyllelsen. Riskföreligger atl det sker en återgång och effekten ebbar ut. 3.18Forskning och utveckling m. m. Ettstatligt styrmedel som inte behandlas i rapporten är stöd till forskning ochutveckling. Genom utveckling av ny energieffektiv teknik kan sannolikt på siktbetydande energihushållningseffekter uppnås. Även om detta är ett styrmedel medannan tidsdimension än de i rapporten behandlade, är det enligtenergiforskningsnämnden en brist att rapporten inte har behandlat det. Medtanke på att energiforskningen enligt statsmaktemas rikflinjer på senare tidalltmer har inriktats mot tekniska system som kan införas redan på kort ochmedellång sikt, är det nödvändigt att statsmaktema även beaktar att stöd tillforskning och utveckling kan vara ett styrmedel för att genomföraenergihushållningsåtgärder. Mångaremissinstanser, bl.a. TPR, BFR, och , anser liksomenergiverket att man fortsättningsvis skall stödja forsknings-ochförsöksverksamhet. Det är dock viktigt, framhåller NBD, att man löser deproblem i form av administrativa trögheter som ofta uppträder vid ansökan omoch fördelning av offentliga anslag till FoU. NBD föreslår att en, ellereventuellt flera, fasta referensgrupper inrättas med inriktning påenergihushållning och energiteknik. BFRpekar i detta sammanhang på att fortsatt intemationellt samarbete också ärviktigt. Statensprovningsanstalt framhåller atl den nya, energieffektiva tekni- 1984/85:120 297 kenofta kräver större insalser av leknisk utvärdering och besiktning. En tydligtrend är att olika produkter som syfiar lill att hushålla med energi och sombygger på teknik eller nya lillämpningar av tidigare känd leknik introduceras istarkt ökande omfattning. Resurser för att utvärdera och prova produkterna, medavseende på såväl energiegenskaperna som andra egenskaper, avgör om produktenskall kunna få en snabb marknadsintroduktion. Konsumentverkethar i regel beställt provningar av hushållsprodukter ochuppvärmningsanordningar m.m. från statens provningsanstalt, men själv medverkatvid uppläggningen bl.a. för att säkerställa att de svarar mol konsumenternasinformationsbehov. Eftersom energiområdet alltjäml är i ett intensivtutvecklingsskede är del angeläget atl sialsmaklerna säkerställer att provningav energiprodukter kan fortsätta. Detta är bland annat angeläget för att fåfram funktionsinriktade provningsmetoder. Om sä sker kan man på längre siktverka för att tillverkare själva står för provning av sina produkter. BFRtar upp frågan om energistatistik. Gmnden för planering och utvärdering avenergihushållningsåtgärder är att energianvändningens sloriek är kändframhåller BFR. Detta gäller såväl på nationell, och lokal nivä, t.ex.i etl visst fastighetsbestånd. Från nationell synpunkt är del angeläget att denkommunala statistiken utformas så all den vid behov kan sammanställas förnationella avstämningar mot exempelvis de uppsatta energisparmålen. Detnationella energihushållningsmålet bör också kunna brytas ned på nivå.Detta är enligt BFR:s mening angelägna utvecklingsuppgifter. 1984/85:120 298 Sammanfattningav och remissyttranden över statens energiverks rapport (Rapport nr 1984:4) 1 Sammanfattning av slatensenergiverks rapport .... 299 2 Remissyttranden ............................................. 301 2.1 Remissförfarandet ....................................... 301 2.2 Allmänl ..................................................... 302 2.3 Fortsatt investeringsstöd ............................. 303 2.4 Stöd till förprojektering ............................... 303 2.5 Utformning av förslag tillstandardfinansiering .. 303 2.6 Prissättning ............................................... 303 2.7 Energibeskattning ....................................... 304 2.8 Rådgivning ................................................ 304 2.9 Utbyggnad i undantagnavattendrag ................ 304 1984/85:120 299 1 Sammanfattning av statens energiverks rapport 1enlighet med direktiven har en sammanställning gjorts av den teoretiskapotentialen för små vattenkraftverk. Sammanställningen omfattar möjlighetertill komplettering respektive iståndsättning av i drift varande kraftverkrespektive nedlagda verk, möjligheter till nybyggnad i anslutning tillbefintliga dammar samt möjliga utbyggnader av små vattenkraftverk i tidigare ejutbyggda fallsträckor. Därvid har en översiktlig bedömning gjorts avulbyggnadskostnaden, varvid utbyggnader understigande / kWh, år resp3kr/kWh, år har redovisats. Hänsyn har inle kunnat las till motståendeintressen på annal sätt än att potentiella utbyggnader av minikraflverk isådana vattendrag som har undantagits från utbyggnad av harsärredovisats. Adminislrativa fömtsättningar som ägarförhållanden m. m. kangivetvis reducera den teoretiska utbyggnadspotentialen väsentligt. 1effeklregistret 100-1500 kW finns ca 520 anläggningar i drift med eninstallerad effekt av ca 275 MW och en medelårsproduklion på ca 1200 GWh. Ettteoretiskt möjligt energitillskott genom komplettering eller förnyelse avdessa anläggningar samt återuppbyggnad av nedlagda kraftverk beräknas till ca300 GWh/år vid en utbyggnadskostnad /kWh, år och ca 800 GWh/år under3 kr/kWh, år. Potentialen för utbyggnad till en kosinad /kWh, år vidbefintliga dammar beräknas till ca 50 GWh och till en kosinad /kWh,år till ca 200 GWh. Iicke utbyggda vattendrag uppskattas den teoretiska potentialen översiktligttill ca 190 GWh/år vid en utbyggnadskostnad /kWh, år och om samtligautbyggnader /kWh, år skulle genomföras till ca 2690 GWh/år. Sammanlagluppskattas den teoretiska utbyggnadspotentialen för små vattenkraftverk till ca540 GWh/år vid utbyggnadskostnaden högst / kWh, år respeklive lill ca 3690GWh/år vid koslnaden /kWh, år. Om hänsyn tas lill beslut om undantag frånvatlenkraftsutbyggnad reduceras siffrorna till 455 «2 kr/kWh, år) respektive2505 (<3 kr/kWh, år) GWh/år. Det är angelägel atl framhålla att detla är enteoretisk potential. De angivna siffrorna behöver reduceras väsentligt medhänsyn lill motstående intressen, ägarförhållanden mm för att den tillgängligautbyggnadsvolymen skall erhållas. Som jämförelse kan nämnas all denåterstående ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraften i större kraftverkberäknas lill ca varav endast en liten del är tillgänglig för utbyggnadsedan hänsyn lagils lill motstående inlressen. Föratt göra en bedömning av vad som är sannolik utbyggnad av små vattenkraftverkkan man ulgå från utbyggnadstakten och därefier bedöma vilkeneffekt situafionen på elmarknaden och evenluella 1984/85:120 300 förbättringarav utbyggnadsvillkoren kan ge. då i statsbidrag tillinvesleringar i små vattenkraftverk utgick, uppgick utbyggnaden till ca 50GWh/år. , då det fanns möjlighet att få lån frånoljeersättningsfonden lill av investeringskostnaden, uppgickutbyggnaden till ca 5 GWh/år och förväntad utbyggnad , med 15procenl i statsbidrag, är cirka 25 GWh/år. Vidgenomförande av de av verket förordade stimulansåtgärdema bedöms den årligaulbyggnaden i små vattenkraftverk öka något, till ca 30 GWh/år. Det skulleinnebära atl lillskotlel till årlig vattenkraftsproduklion i småvattenkraftverk efter en tioårsperiod skulle uppgå till ca 300 GWh. Detär givetvis ett blygsamt tillskott till landets hela elprodukiion, men innebärdock ett bältre utnyttjande av en förnybar energikälla och har dessutom en vissregionalekonomisk och induslripolitisk betydelse. Omslatligt stöd till energiinvesteringar skall utgå även för , bör småvattenkraftverk komma i åtnjutande av sådant stöd. Stödet bör ges på samma villkorsom , dvs. Föratt öka antalet projekterade anläggningar föreslår verket alt stafligt bidragutgår med av förprojekteringskostnaderna för små vattenkraftverk.Stödet bör utgå under en begränsad lidsperiod om förslagsvis . Bidragetföreslås utgå inom ramen för gällande oljeersätt-ningsprogram och finansierasinom detta. Verkethar utrett de ekonomiska fömtsättningarna för utbyggnad av små vattenkraft vidolika finansieringsalternativ. Verket har därvid kunnat konstatera att detfinns möjligheter till långsiktig finansiering genom tex SvenskaPersonalpensionskassan (SPP) om säkerhet genom inteckningar och statsgarantiinom ramen för oljeersättningsprogrammet är tillgänglig. Med nuvarandefinansieringsmöjligheter är utbyggnader /Wh, år lönsamma attgenomföra. Utbyggnader /kWh, år, fömtsätter subventioner ellerbetydande egenfinansiering. Verkel avser att slutföra diskussioner medlångivare i avsikt att utforma ett förslag till standardfinansiering av småvattenkraftverk. Verkethar granskat de ekonomiska villkoren för kraftleveranser från småvattenkraftverk och funnit att inom branschen utarbetade rekommendationer (desk EKOVISAM) i princip är skäliga men att tillämpningen av dem f. n. ärotillfredsställande. Efter överläggningar har gjortåtaganden för att kraftfullt verka för atl elkraftsöverskotl inköps aveldistributörerna och att EKOVISAM därvid tillämpas. skalllämna en rapport härom till statens energiverk i febmari månad . Verkethar analyserat tillståndsprocessen för små vattenkraftverk och Prop.1984/85:120 301 därvidfunnit atl det inte fmns skäl all föreslå ändring i denna, särskilt med tankepå att en ny vattenlag har införts. Liksom för andra typer avvatlenkraflsärenden bör skyndsamhet i handläggning av ärenden som rör småkraftverk eftersträvas. Oklarhet råder om det ärtillåtet att uppföra små kraftverk i vattendrag som har undantagits frånvatlenkraftsutbyggnad i den fysiska riksplaneringen och i tillflöden tilldessa vallendrag. Verkel anser det angelägel att regeringen avgörinneliggande ärenden och härigenom klargör frågan eftersom nuvarandeförhållanden medför klara olägenheler. Verkel anser att utbyggnader av småvattenkraftverk som inte är av ingripande beskaffenhel eller betydandeomfattning bör medges i källflöden till undantagna vattendrag, särskilt somutbyggnaderna ofta sker på direkt initiativ av den lokala befolkningen, somdärvid alltså själv tar ansvar för miljöförändringar, störningar av fisket etc. Verket föreslår attskattefrihet ges för kraft producerad i anläggningar under 100 kW (f. n. gällergränsen 50 kW) För att tröskeleffekter skall undvikas bör en skattefriproduktion om 0,4 GWh medges för anläggningar mindre än 1500 kW.Energiskattekommittén beräknade i silt betänkande (SOU 1982:16) delstatsfinansiella bortfallet vid genomförande av dessa åtgärder till ca 5,5miljoner kronor. Verket föreslår att deregionala utvecklingsfonderna ges uppgiflen att översiktligt informera omadministrativa och tekniska frågor i samband med utbyggnad av småvattenkraftverk. Lämplig kompletterande utbildning bör då ges medarbetare vidutvecklingsfonderna. Verkel har i denna fråga samrått med statens industriverk. har cirka100 små vattenkraftverk med en installerad effekl av sammanlagt ca 50 MWuppförts eller renoverats i landet. Detta har inneburil ulmslningsleveranser omsammanlagt ca 280 milj.kr. och anläggningsarbeten för ungefär samma belopp.Flera svenska företag är specialiserade för tillverkning av turbinaggregat m.m. för små vattenkraftverk. Ca 60 personer/år beräknas sysselsättas medutrustningstillverkning och ca 70-100 personer/år med anläggningsarbeten. Ävenom sysselsättningen är begränsad till volymen är den av viss regionalbetydelse. Endast ett utrustningstillverkande företag har haft export av småvattenkraftverk av någon omfattning. Potentialen för export har emellertid oftapåtalats under utredningsarbetet. Efterremiss har yttranden avgetts av riksrevisionsverkel, vatlenöverdomslolen,, , slatens naturvårdsverk, statensplanverk, statens industriverk, , kam- Prop.1984/85:120 302 markollegiel, länsstyrelserna i , ,, och , Kungl. , ,, , SverigesEnergiföreningars samt Älvräddarnas samorganisation. Många av remissinstanserna är starki kriliska lill enomfattande utbyggnad av småvattenkraftverk.