prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — KF tillstyrker att stödet även fortsättningsvisutgår i form av prisslöd till bl.a. mjölk, kött, fläsk, potatis saml eltregionalt rationaliseringsstöd bl.a. i form av investeringsbidrag undersärskilda förulsättningar. LMK framhåller att om dess förslag beträffande nortlandsstödetskall kunna genomföras av regionalpoliliska och av beredskapsskäl måsle manräkna med ökade statliga medel för detla, vilket KF tillstyrker. 10.62 i : LOdelar kommitténs uppfattning all norta har speciella förhållanden som måslebeaktas i jordbrukspolitiken och atl en jordbruksproduktion av ungefärnuvarande omfattning bör bibehållas i norta . LO tillstyrker att stödetäven i fortsättningen ulgår i form av prisstöd lill bl.a. mjölk, kött, fläsk,potatis saml ell regionalt raiionaliseringsstöd bl.a. i form av invesieringsbidragunder särskilda förutsättningar. LMK framhåller all om dess förslag belräffandenortlandsstödet skall kunna genomföras av regionalpoliliska och av beredskapsskälmåsle man räkna med ökade statliga medel för detta, vilkel vi lillslyrker.Skulle jordbruksproduktionen i Nortland minska innebär del dessulom snabbikonsekvenser i förädlingsledet. 1984/85:166 131 10.64Lantbrukarnas riksförbund: LRF vill i sammanhanget erinra om att såväl giesbygdsdelegationen som den regionalpoliliska ulredningen har bedöml atl särskilda regionalpolitiska hänsyn bör tas i etl betydligt störte område än vad LMK utgått ifrån. LMKföreslår alt prisslöd och regionall raiionaliseringsstöd liksom bör ulgålill jordbruket i norta . LRF delar denna uppfattning. LRFdelar LMKs uppfallning, att flera skäl lalar för en produklion av nuvarandeomfattning i norta . Del är därför av avgörande betydelse attprisstödet upprätthålls på en sådan nivå, att del verkligen ger full kompensalionför de högre produktionskostnaderna i denna del av landet. Detär positivt, all LMK föreslår en samordning av glesbygdsstödet och rationaliseringsslödel. Förbundet anser det lämpligasl, atl lantbruksnämn derna handhar denna stödverksamhet. LMKs förslag beträffande uppräk ningen av prisstödet är i detaljutformningen klart olillräckligt. Enligt LMKs förslag skall vid den årliga uppräkningen " beaklas au det förekom mer en fortgående rationalisering i jordbrukel. Detta innebär atl PM-index i regel inte bör slå igenom fullt ut vid justeringen." Förbundet kan inte tolka denna skrivning på annal sätt än atl det "ralionaliseringsavdrag"och därtill ell godtyckligt sådani skall reducera den årliga uppräkningen. Detta kan förbundel inte acceplera. LMKs synsätt strider här mot den inledande moliveringen om behovel av särskili slöd till jordbrukel i norta men framför allt mot glesbygdsdelegationens uppfallning: "Delegationen vill också betona, atl koslnadsulvecklingen inle får urholka det slatliga stödet lill jordbrukel i norta ." Belräffandeprisslödel lill potatisodlingen kan förbundel inle förstå moliven förföreslagen indelning i prisstödsområden. Förbundet anser, all prisslödsområdenaför potatisodlingen bör sammanfalla med prisstödsområdena för mjölk, då dennaindelning bättre motsvarar odlingsbelingel-serna. Förbundelivingas vidare konstatera all den handlingsmodell för jordbruket i nortaSverige som LMK skisserar leder till att betydande arealer jordbruksmark las urbruk och alt detla kommer att ske i icke ordnade former, d.v.s. åkermarkförbuskas eller återgår i bästa fall till skogsmark. LRFdelar också LMKs uppfattning, att prisslödel bör räknas upp en gång ochall justeringen bör baseras på förändringen av PM-index. Kommittén föreslårvidare att man vid de årliga justeringarna bör beakta den fortgåenderationaliseringen genom atl inte låta PM-indexutfallei slå igenom fulll ul. LRFförulsäller all överväganden om eventuella avdrag skall ske uiifrån hurrationaliseringseffekterna hanteras i jordbruksavtalet. LMKs förslag får inleinnebära all jordbrukel i norta åläggs ell högre rationaliseringskravän jordbrukel i övriga delar av landel. De exlra koslnadsökningar på service,transporter m.m. som uppstår till följd av uiglesningen inom stödområdena börockså beaktas i detta sammanhang. Prop.1984/85:166 132 Förbundet vill framhålla att del är angeläget altjordbruksnämnden lik som fortlöpande kan pröva motiverade förändringar i områdesindel ningen, såsom LMK också föreslagil.- SMR har i sitt förslag till Ivåprissystem för mjölkpresenterat etl förslag lill leknisk lösning för en särbehandling av övreNorrland, som skulle ge möjlighet all bibehålla nuvarande produktionsvolym avmjölk i området. En förutsättning för all särteglerna skall kunna införasär alt mjölkreg lering () tillförs de medel som fordras. Erforderligt belopp kan--- uppskattas lill ca per år.- LRF föreslår därför all del regionalpoliliska prisstödetutökas med en särskild anslagspost fördetia ändamål,-------- Del är därför angelägel alt samhället avsättertillräckliga resurser för växtförädling och sortprovning inom områdel. Det bör tilläggas att för den norrländska växtodlingen är odlingssäkerhei en mycket viklig egen skap. LMK anför, utan att föreslå en sådan ordning, all det ärmöjligt atl finansiera det regionalpolitiska nortlandsstödet genom olika former av omfördelning av medel som tillerkänts jordbrukarkolleklivel i kostnads- kompensation. -- LRF avvisar därför bestämt eventuella förslag lill en sådan lösning av finansieringen av uppräkningen av norrlandsstödet.Förbundel vill här också erinra om all avvisade etlsådani förslag. Del är LRFs beslämda uppfallning all slödel lill jordbruketi norta även fortsättningsvis skall finansieras fullt ul genom särskiltanslag under huvudtitel. Även förhållandel altinkomst-målet, enligt riksdagsbeslut, skall gälla i alla delar av landellalar för all nortlandsstödet även framgent finansieras på delta sätt. Det fårinte bli så alt uppräkningar av nortlandsstödet går ul över andra angelägna regionalpoliliskasalsningar. 10.67 Svenska lantarbetareförbundet:Motiven för jordbrukets bibehållande i Nortland är främst försvarspolitiskaoch regionalpolitiska. Det är därför logiskt alt medel för slödel tas överbudgeten. 10.68 : En regionalt väl spridd livsmedelsproduktion ärenligt cenlrall för sysselsättningen i sysselsältningssvagaområden. Atl upprätthålla den nuvarande spridningen av livsmedelsproduktionenär också etl billigt regionalpolitiskl medel. Atl skapa nyasysselsättningstillfällen om verksamheten inom livsmedelsproduktionen drogsner skulle troligen ställa sig mycket dyrare. Dessulom "importerar" Nortlandredan idag belydande kvantiteter livsmedel. 1984/85:166 133 Skulle jordbruksproduktionen i Nortland minska innebar detdessulom snabbi konsekvenser i förädlingsledet. Minskad lillförsel av råvaror skulle öka redan allvarliga problem och påskynda koncentrationsprocessen inom livsmedelsindustrin. Del medelsbehov kommitléns förslag resulterar i måste därför anses vara väl använda pengar. Kommitléns förslag garanterar i princip oförändradjordbruksproduktion och kan även lyckas garanlera en vidareförädling avlivsmedel i norta . Vi finner alt så inte är fallel på förädlingssidan. Den affärsdrivande delen av jordbrukskooperaiionen i formav förädlingsindustrin motverkar i praktiken LMKs målsättning vad gäller enväl differentierad och regionalt spridd produklion. Statsmakterna måsle säkerslällasina regionalpoliliska mål. Delta skulle kunna ske genom de regionala koslnadslilläggenlill induslrin. Dessa lillägg borde, enligt vår mening, även i detalj utredasdå fördelningsformen ej prövats i ulredningen. Fördelningen sker länsvisoch följer dåligl de uppsamlingsmerkostnader som industrin åsamkas. 11 Åtgärder för att åstadkomma bättre balans mellanproduktion ocb konsumtion av jordbruksprodukter 11.7 : Institutethar under hand inhämtat alt elt Ivåprissystem för mjölk är under utarbetandemed sikte på att införas . 1 yttrandet över betänkandet DsJo 1983:10 Vissa jordbrukspoliiiska förtursfrågor, anförde institutet, att ett Ivåprissystemsom generell melod vid prissättning ulan Ivekan är ell kraftigt styrmedel förproduktionen. Nackdelen är atl ell sådani syslem med åtföljande nya regleringarkräver en betydande administration. Däijämte bidrar det till atl låsa slruktureninom såväl producent- som mejerileden. Institutet anser därför all etl sådantsyslem, om del införs, bör göras försöksvis och utvärderas noggranl. 11.8 :--------------------------------- Denöversikt som gjorls visar atl alla redovisade meloder är förenade mednackdelar och i vissa fall dessulom ineffektiva med avseende på ändamålet. Analysen stöder knap past ett antagande att den prispress, som bör följa av all jordbruket långsiktigt skall bära sina egna kostnader, verkligen leder till en reduktion av överskotten. Tvärtom kan man befara att prispressen på kort sikt leder lill alt den enskilde jordbrukaren ökar sin produklion trots all del kollek tivt sett skulle varit fördelaktigt för hela näringen att minska produktionen. Enligt kommittén är del vid nuvarande betalningssystem näslan alllid lönsami att öka produktionen i vart fall om della kan ske ulan belydande invesleringar---- . Prop.1984/85:166 134 Kommitléns överväganden leder ändå fram till attjordbruket bör ges slor frihei all producera den volym som uiifrån näringens ulgångspunkler framsiår som fördelaklig. Endast ifråga om mjölk tar ulredningen vagt slällning för elt ivåprissystem.- Beträffande produktionsbegränsande ålgärder framförde NO isill tidigare yttrande att man i försia hand borde utarbeta en differentieradprissättning eller någon annan form av ersättning baserad på marginalkostnader.Man skulle därmed få en prissättning som bättre avspeglar produkternasfaktiska värde på olika marknader och som mera rättvisi fördelar deregleringsekonomiska koslnaderna för all avsälla överskoltskvaniiteierna. NOansåg också atl erfarenheter från utlandet av ivåprissystem borde inhämlas. NO kan nu bara konstalera att någol egentligt nytänkande idessa frågor inte presenterals,-- LMK diskuterar i stort sett samma ålgärdersom Del är möjligt atl del inle går alt finnalösningar för atl rälla lill negativa effekter av regleringen ulan altsamtidigt skapa nya regleringar. NO tillstyrker LMKs förslag alt det tillfälliga invesleringsförbudet-som enligt NO aldrig bort införas - slopas . Beträffande den styrning som sker av animalieproduktionensulbyggnad genom differentierade avgifter och pristillägg för fläsk och ägganför LMK all del är svårt alt bestämt säga om den haft avsedd effekt. LMKföreslår därför att avgifterna och tilläggen tas bort . NOansluter sig lill förslagel. 1 och för sig finns del goda skäl för att ge jordbruket friheiall själv beslämma den volym som skall produceras. måste man dockbefara all den nödvändiga reduktionen av överskotten inle kommer till stånd omman måste förlila sig enbart på att jordbruket skall klara den på egen hand. Tvåprissyslem är etl sätt att fördela ett kollektivt prislryckpå de enskilda jordbrukarna. Etl sådani syslem kan därför vara elt sätt atlkomma till rätta med jordbrukets överproduktion. NO är i grunden slarkt negativ till ivåprissystem ochliknande system såsom konlraklsproduklion.- Skall överskollsproblematiken lösas med hjälp av ivåprissystemär del ----- enligt NO nödvändigl all syslemet blir temporärt.Det måsle från böljan göras klart alt systemet skall upphöra . Om della fastslås redan från början så kommer kvoternaskapitalvärden dels att bli mindre än om de kan få gälla på obestämd lid, delsalt sjunka för all nå värdet noll för upphörandel. NO har svårt atl la ställning till ivåprissystem ellerliknande syslem ulan en mer ingående analys. Del är förståeligt alt kommillén tvekat inför ivåprissystemsärskilt på områden där det finns goda möjligheter för den enskildelantbrukaren alt 1984/85:166 135 själv sälja på marknaden uianför systemet, NO ser det docksåsom en förutsättning för att behålla den nuvarande jordbruksprisregleringen atlman kan lägga fast någon ordning som effektivt bromsar överskottsproduktionen. 11.13 Lantbruksstyrelsen: Det av framlagda förslaget lill ell frivilligt tvåprissysleminom mjölkproduklionen för att åsladkomma produktionsbalans inom dennaproduktionsgren är enligt lantbruksslyrelsens mening välbehövligt. Tvåprissystemelsom del nu föreslås bli utformat kan innebära nackdelar för inle minsl de nyelableradejordbrukarna, som kommer alt få svårt alt finna en ekonomisk grund för sinaföretag. Blir systemet långvarigt kan del därför behöva kompletteras med andra ålgärder.Del bör ankomma på näringen alt komma med förslag till sådana ålgärder. 1sammanhanget vill lanlbruksstyrelsen framhålla all införandel av etl tvåprissyslemprincipielll är atl se som ett sleg mol konlraktsbunden produklion. Styrelsenanser att en mera allmän övergång till konlraklsproduklion i fråga om animaliervore ell verksaml medel för all produktionen skall kunna hållas i balans. Samtidigtvill dock styrelsen peka på atl ett administrativt hanterbart syslem för konlraklsproduklioninom andra produktionsgrenar är störte än inom mjölkproduklionen. Inom fläskproduklionen är det enligt lantbruksstyrelsensmening angelä get alt möjlighelerna all bringa produktionen i balans genom tvåprissyslem eller s.k. stallbankssystem eller på annat sätt, undersöks genom berörda organisationers försorg. Om man föriitar sig till att balans skall åstadkom mas genom en successivt försämrad lönsamhei föreligger betydande risker för att den nödvändiga produktionsminskningen får lill effekt - förutom sociala konsekvenser för berörda producenter - en ulslagning av "fel" enheter.---- Flera lantbruksnämnder har framhållit atl skäl kan finnasför ell fortsalt investeringsförbud. Vid en anpassning av produktionen genom siyrningav produktionsvolymen på sätt berörts föreligger enligt lantbruksstyrelsensuppfattning inte längre samma behov av förbud mot nyinvesteringar. Styrelsen,som förutsätter att ulöver mjölkproduklionen även fläskproduklionen, kommer atlstyras på sådant sätt, tillstyrker därför kommitténs förslag. De differentierade avgifterna och pristilläggen inomfläsk- och äggproduktionen har såvill styrelsen kan bedöma inte haft någonnämnvärd effekt på dessa produktionsgrenars omfallning eller struktur. Med hänsynhärtill och till de lättnader i regleringssystemet som blir följden tillstyrkerlanlbruksstyrelsen att de avvecklas. Kommittén anser att avvecklingsersältningen lilljordbrukare som upphör med sin mjölkproduktion tills vidare bör bibehållas mednuvarande villkor.------ Avvecklingsersältningen kan--- bedömas vararegle- Prop.1984/85:166 136 Avvecklingsersältningen är enligt lantbruksslyrelsenserfarenheter rela tivt enkel all administrera. Syslemel, som har sociala inslag, år frivilligt och därför atlrakiivi sell från producenternas synpunkl. Syslemel innebär att ersättning belalas för mjölk som inte produceras. Inkomsten är sålunda arbetsfri och den enda motprestationen som krävs är att produktionen upphör. En annan nackdel är atl syslemel medför regleringskoslnader även om produktionsbalans skulle uppnås . Sammantaget är enligt lantbruksslyrelsens bedömning systemelett ef fektivt instrument för att på korl sikt minska överproduktionen. Lanl bruksstyrelsen delar därför kommitténs uppfattning att avvecklingser- sältning bör bibehållas tills vidare. Enligt nuvarande regler är åldersgrup pen berättigade lill ersättning. Några lantbruksnämnder anser att för alt ytterligare förbättra systemels effektivitet kan övervägas all sänka den bidragsberättigade åldern med . Med hänsyn till all en sådan utvidgning medför regleringskostnader under framöver är lantbruksslyrelsen tveksam till delta förslag och anser alt erfarenhelerna av tvåprissystemel bör avvaktas. Skölsellagen innebär också en viss möjlighet för siyrningav jordbruksproduktionens omfallning genom lagens principiella krav på all brukningsvärdåkermark skall användas för jordbruksproduktion. Enligt lantbruksslyrelsensmening är emellertid avsikten med skötsellagen att den liksom övrig jordbrukspolilisklagstiftning skall tillämpas med utgångspunkt i de allmänna jordbrukspolitiskariktlinjerna. Begreppel brukningsvärd åker innebär för övrigl inle endasl althänsyn skall tas till åkerjordens lekniska och biologiska beskaffenhet utanäven till dess samhällsekonomiska betydelse. Styrelsen har i det föregåendeuttalat sig för att en ur samhällsekonomisk synpunkt moliverad avvecklingeller extensifiering av produktionen på viss åker ej bör förhindras. Detla iviss mån ändrade synsätt ryms inom tillämpningen av skötsellagen. 11.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD harredan tidigare deklarerat sin principiella inställning att produktionsbalansenendast kan uppnås och upprätthållas genom en väl avvägd pris- och lönsamhetsnivå. KD hyser myckel starka principiella betänkligheter mot etttvåprissyslem för mjölk. Del medför en krånglig administration och verkar hämmandepå rationaliseringsulvecklingen. KD anser det felaktigt atl bygga ulregleringssystemet ytterligare. KD tillstyrker förslagen atl invesleringsförbudet upphävsoch alt de differentierade avgifterna/tilläggen på ägg och fläsk tas bort. KD reserveradesig mol införandet av differentieringen och påpekade alt den skulle inverkanegativt på rationaliseringsutvecklingen. Därmed skulle den på sikl leda tillhögre konsumentpriser än som annars skulle uppnås. Prop.1984/85:166 137 11.21 : När det gällerproduktionsbalansen på mjölk området stödjer--- industriverket införandel av ett tvåprissyslem för mjölk för atlnå en balanserad mjölkproduktion och därmed en eliminering av densamhällsekonomiska kostnaden för överskottsprodukiionen. Ifråga om övrigaproduktionsgrenar på animalieområdet bör marknadsekonomin ges elt avgörandeinflytande enligt verkets mening. Invesleringsförbudet bör därför, somutredningen föreslår, upphöra . 11.23 Statskontoret: Slalskontorel stöderLMKs förslag atl bibehålla avvecklingsersältningen, som är ett ändamålsenligtmedel för att underlätta anpassning och rationalisering inom jordbruket. 11.24 Riksrevisionsverket:Sammanfattningsvis anser RRV all del material angående medel för att åstadkommabalans mellan produktion och konsumtion liksom de analyser av vilka effekterolika medel skulle få är behäftat med slora brisler. LMK har varken förmåttpresentera lämpliga åtgärder eller redovisa konsekvenser av sådana. 11.26 : Ulredningen [har]diskuterat ett tvåprissyslemför mjölkproduktionen som en möjlighet alt uppnå produktionsbalans på dettaområde. Detla kan förväntas leda lill minskat kapacilelsutnyttjande och färreantal kor och därigenom de effekter som åsyftas. En snabb utveckling av nyteknik kan dock minska dessa effekter. Erfarenheterna från andra länder ärentydiga när det gäller nackdelarna av systemet, vilkel ulredningen ocksåpåpekar. Syslemet med tvåpris gynnar dem som redan är etablerade inom mjölkproduklionen.Dessulom leder det lill en fastlåst företagsstruktur och efler hand lill ökadespänningar mellan möjlighelerna som finns med ny leknik och den struktur som prissyslemelgenererar. Svårighelerna all avskaffa elt sådant regleringssystem om del införsär också ulomordenligt stora. 11.30 i : Med hänsyn lillmjölkproduktionens slora regionala betydelse anser dock kommiltén allselektiva åtgärder är befogade och förordar ell bibehållande av nuvarande avvecklingser-sältningmed nuvarande villkor. konstaterar atl intresset ökat för enanslutning lill syslemet och anser atl man bör la tillvara della inlresse ochundersöka möjlighelerna alt bygga ut systemel alt omfatta även gruppenjordbrukare och mellan . sådani utbyggtavvecklingssystem kan innebära atl utrymmet ökar för effektiviseringar och gerfördelar för dem som startat i rationellt drivna anläggningar. 11.33 i : förutsälteratt den framtida jordbrukspolitiken ulformas så alt jordbrukel även iKronobergs 1984/85:166 138 län kan beslå och ulvecklas. Om det för della erfordrasnågon typ av kontroll för etablering av mycket stora djurbesättningar och/ellernågon form av prisstyrning till de mindre enheternas fördel kan inleavgöra, men ulgår från atl detta klarläggs innan nuvarande syslem för styrningupphävs. Avvecklingsersällningen lill äldre mjölkproducenterföreslås vara kvar i nuvarande omfallning. Eftersom denna ersättning nu synesfå effekt i länel tillstyrker förslagel. 11.37 i län: Invesleringsförbudetoch differentierade avgifter och pristillägg inom ägg- och fläskproduklionenbör avskaffas då de haft begränsad effekt, men det är dock tveksamt om balanskan uppnås om näringen inte får lillgång lill slyrmedel. 11.38 i : Kommilténföreslår atl invesleringsförbudet inom animalieproduktionen ochdifferentierade avgifter och pristillägg inom ägg- och fläskproduklionenavskaffas. tillstyrker dessa förslag då invesleringsförbudet ochde differentierade avgifterna och pristilläggen inom ägg- och fläskporduktionenenligt mening hafl begränsad effekt men är tveksam till ombalans kan åstadkommas om näringen inte får tillgång till slyrmedel. Om sådana saknas ålerslår möjlighelerna all påverkaproduktionen genom produktpriset. Om lönsamheten för jordbrukaren försämraskan del omedelbara resultatet bli atl jordbrukaren för all kompensera sig mollägre priser ökar produktionen. Resultatet blir då alt den toiala produktionenpå kort sikt stiger. 11.40 i : länsstyrelsentill styrker kommitléns förslag om att samhället och jordbruksnäringen delar kostnaden för överskottet inom vegetabilieområdet och atl ell ivåprissy stem införs för mjölkproduktionen. Samhällel bör dessulom medverka i ansträngningarna atl utnyttja en del av åkermarken för andra ändamål än livsmedelsproduktion. 11.42------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : [förordar] alt den avvecklingsersätlning lill mjölkproducenlerna sominfördes bör utgå även i fortsättningen. Ersättningen bör lemporärt kunna ulökaslill att gälla även för mjölkproducenier som är . 11.43 i : Enligt länsslyrelsensmening är del ----- för tidigt alt uttala sig om l.ex. Lagen om tillfälligt investeringsförbud bör därförförlängas. Även syslemet med differentierade avgifter och pristillägg börenligt länsslyrelsens mening finnas kvar. Erfarenhelerna bör såledesinte leda till sluisal- 1984/85:166 139 sen all de skall slopas ulan snarare lill all de börjusteras för all fylla sin tänkta uppgift. Enligt länsslyrelsens mening börsåväl ett system med invesieringsförbud och differentierade avgifter kunna gesen tydlig regional anpassning och därmed vara ett konkret uttryck för statens inlresseall ha en regionalt spridd jordbruksproduktion inte minst i skogslänens inre Enligt mening bör ett ivåprissystem förmjölkproduk tionen kunna ges en klar regionalpolitisk profil. Skogslänen som helhet eller skogslänens inre delar borde enligt mening kunna göras till en frizon när det gäller tillämpningen av ett tvåprissyslem. 11.47 i län:Länsstyrelsen har inle någol all erinra mot att ett tvåprissyslem på mjölkinföres under förutsättning att vissa regionala hänsyn tas . 11.48 i Västernorrlandslän: mening är ------ att, om tvåprissystemel införes i mjölkproduklionen,länen bör ges möjlighet att producera nuvarande kvantiteter till den högre, inhemska prisnivån. Kostnadsansvaret för della bör lösas genom förhand lingar mellan slaten och jordbrukels företrädare. Staten bör dock ha hu vudansvaret för att nortlandslänen särbehandlas i detta avseende på grund av nortlandsjordbrukets stora betydelse av regionalpolitiska, miljömässiga och beredskapspolitiska orsaker. I och med att överskollsproduktionen har blivit så belydande,atl etl komplicerat tvåprissyslem för mjölkproduklionen kan komma alt införas,är det motsägelsefullt atl just i elt sädant läge ta bort invesleringssloppel.Även om effeklerna av ett investeringsstopp för mjölkproduktionen är mindreklara, bör dock förbudei fortsätta all gälla lills utvecklingen förmjölkproduktionen har vänt. Samma betraktelsesätt bör enligt länsstyrelsensmening gälla invesleringssloppel för kött-, fläsk-, ägg- och ijäderfä-produklion, 11.49----------------------------------------------------------------- Länsstyrelseni : avstyrker att