prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Inom Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) har manunder 1984 träffat överenskommelse om en Oärde påfyllnad. Denna innebär attcirka kommer atl tillföras fonden under treårsperioden1985-87 vilket är en real ökning jämfört med föregående påfyllnad.Det kan noteras att förhandlingarna inför denna påfyllnad genomfördes osedvanligtsnabbt och i genomgående positiv anda. bidragsandel i påfyllnadenuppgår till . Trots att detta innebär en sänkning jämfört med föregåendepåfyllnad år fortfarande en av de största bidragsgivarna. harmed förbehåll för godkännande utfäsl ett bidrag på 545,5 milj. kr.fördelat pä tre budgetår vilket skulle innebära ca 182milj. Medhänsyn tagen till att beviljade 30 milj. kr.fördetta ändamål blir härmed medelsbehovel för den första utbetalningen /86 dock endast . Diskussionerna om entredje allmän kapitalökning i Asiatiska (AsDB) avslutades iapril 1983. I enlighet med den överenskommelse som slöts ska inbetaladrygt 4 milj. kr. Den första utbetalningen gjordes underföregående budgetiir. 1984/85:100 Bilaga 5 71 Av skäl som redovisats iförta årets budgetproposition avbröts förhandlingarna med AsDB om en särskildkapitalökning för . Den svenska begäran om en ökad andel kan dock senare tillfälle åter komma att aktualiseras. /medel om sammanlagl 14,5 milj. kr. för de två kapitalökningarna.Eftersom den särskilda kapitalökningen f. n. inte är aktuell och beredskap fördet fall sä äter skulle komma att ske lämpligen kan hällas inom ramen förointecknade reservationer är medelsbehovet för de återstående betalningarnatill den allmänna kapilalhöjningen ungefär 3 milj. kr. Beloppet, som skallutbetalas , kan därför finansieras med tidigare anslagnamedel. För /86ser jag således inget behov av yllerligare medel för Asiatiskautvecklingsbanken under denna anslagspost. Enligt beslut skallAsiatiska utvecklingsfonden (AsDF) tillföras3,2miljarder dollar. Efler godkännande av utfäste 1982 etltotalt bidrag pä vilkel moisvarar av påfyllnaden. De tvåförsta inbetalningarna har gjorts under budgetåren 1983/84 resp. 1984/85. För den tredjeinbetalningen som ska verkställas /86 är medelsbehovet 63055 175kr. Förhandlingar om en fjärde påfyllnad av AsDFavses inledas . Internationella jordbruksutvecklingsfonden() /85 50000000 Budgetåret1985/86 57000000 Förhandlingar om en andrapåfyllnad av resurser inleddes och pågår fortfarande.Diskussionerna har främsl gällt fördelningen av bidragen mellan de tvägivarkalegorierna och OPEC-länderna - och totalvolymen förpåfyllnaden. Den första påfyllnadenavsäg och den andra påfyllnaden skulle således gälla de trepåföljande åren. P. g. a. förseningar i förhandlingarna blev emellertid 1984etl "förlorat" är och kommer istället 1985-1987 atl gälla som dennya perioden. Den totala bidragsvolymentill den första påfyllnaden uppgick till . För den andrapåfyllnaden kommer den totala volymen att vara avsevärt lägre, förmodligen700-800 milj. dollar, vilkel främst beror på OPEC-ländernas förändradesituation. Del största hindret föratt nå en uppgörelse har utgjorts av oenighet om hur stor andel respektivekategori skall bidra med. har hävdat all fördelningen mellan OECD- resp.OPEC-länder borde ändras sä alt de senare log på sig en större andel ån nu (). OPEC-länderna å sin sida har hänvisat lill sin förändrade situation ochansett atl deras nuvarande andel måsle sänkas. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 72 Med hänsyn tillvikten av verksamhel och då del visat sig att den totala påfyllnadsnivänkommer att minska väsentligt jämfört med den förta påfyllnaden har Sverigedeklarerat sinavsikt att delta i påfyllnaden med oförändrad andel trots att denna är relativt hög. Det kandessutom komma att bliangeläget att stödja i dess nuvarande finansiella situation genom t.ex.bidrag för samfinansieringsprojekt. Medel har avsattsbudgelåren 1983/84 och 1984/85 med 50milj. per är för Sverigesdeltagande i påfyllnaderna. För /86 beräknar jag medelsbehovet till57 milj. kr. En del av dessa medel kan användas för extra slöd till genom bidrag till t.ex. samfinansieringar. I den mån ytterligare medel för sådant stöd behövs kananslagsposten Övriga multilaterala bidrag utnyttjas. Budgetårel 1985/86 302000000 Våridslivsmedelsprogrammel (WFP) 88000000 om livsmedelshjälp (FAC) 79000000 av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 135 000000 Världslivsmedelsprogrammei (WFP) Förutom med detordinarie bidraget stödjer progranimet genom att kanalisera övrigt multilateraltlivsmedelsbistånd samt viss katastrofhjälp genom WFP. verkar föralt en störte andel av världens sammanlagda livsmedelsbistånd skall gågenom WFP och för att WFP skall spela en aktiv roll i katastrofsammanhang. Det är en allmänuppfattning bland givariändema atl WFP:ssamordning av livsmedelsleveranser i de internationella hjälpaktionerna i t. ex. och Mojambiquegenomförts effektivt. En studie av WFP:sverksamhet, inklusive samarbete med programmet, genomfördes inomutrikesdepartementet. Dess slutsats är atl WFP inom givna ramar utför etteffektivt utvecklings- och biståndsarbete samt atl stöd till WFP börbyggas ut. WFP:s bidragsmålför perioden är 1 350 milj. dollar. har, med förbehåll förriksdagens godkännande, utfäst 78milj.kr. åriigen för budgetåren1985/86-1986/87. Två tredjedelar av bidraget är bundet till upphandling i . Mottagarländernaskall normalt svara för kostnaderna för ttansportfor-don,jordbruksredskap, köksutrustning m. m. 1984/85:100 Bilaga 5 73 inte finansieras över de reguljära resurserna förden händelse mottagarlandet inle kan svara för dessa kostnader. 1 sådana fallmåste WFP förlita sig på särskilda bidrag. har /83anslagit 3 milj. kr. till detta ändamål. Medlen, som huvudsakligenanvänts till inköp av svenska iransportmedel tillWFP:s verksamhet i några av de allra fattigaste länderna, har enligtsamstämmiga rapporter gjort stor nytta. Den ovan nämnda studien rekommenderarökat svenskt stöd till detla ändamål. Jag föreslår därför atl del separata koniantbidragettill sådana särskilda koslnader höjs lill 10milj. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Samtliga ländersåtaganden uppgår till 7,6milj. Konvenlionen föriängdes1983 med ireårl.o. m. den 30juni 1986. Del svenska bidragetkanaliseras genom WFP och består av 40000ton vete, som levereras i form avmjöl. För täckande av frakt-och administrationskostnader får WFP etl särskiltbidrag. Jag föreslår etl anslag för /86på 79 milj. kr. Internationella beredskapslagrei av livsmedelför katastrofinsatser (lEFR) Enligt skall lEFR uppgå tillminst spannmål. har bidragit till lagret alltsedan desstillkomst 1975. har hållit svenskt veteoch svensk vegetabilisk olja i beredskap för akuta nödhjälpsinsatser.Sveriges bidrag ställs i huvudsak lill WFP:s förfogande. lämnar ävenWFP ersättning för fraktkostnaderna. Vid en bidragskonferens i böijan av 1984utfäste , med förbehåll för godkännande, oförändradekvantiteter livsmedel för budgetåren 1985/86 och 1986/87. Behoven av akutlivsmedelshjälp ökade emellertid snabbt , framförallt i . Eftersärskilda framställningar från WFP gjorde extra påfyllningarav lagret med ca vete och ca olja. Kostnaderna för dessaextra bidrag inklusive frakt har belastat katastrofanslaget. Behoven avlivsmedel i katastrofhjälpen förutsätts vara stora även nästa budgetår. Jaganser därför atl tillfälligt bör öka sina bidrag till lEFR. Ifråga omvete föreslår jag en ökning med till 45000 och oljekvantitetenföreslås fördubblas till 2500 ton.Det sammanlagda medelsbehovet för dessa livsmedelskvantiteter inkl. lagringoch frakt m. m. beräknar jag till 135 milj. kr. åtaganden inomlivsmedelsbiståndet är till stor del kvantitativa, varför den exakta kostnadeninkl. frakt är svår atl förutsåga. Eventuella extra medelsbehov bör bestridasfrän anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 74 Budgetårel 1984/85 190972000 Budgetåret1985/86 220800000 Palestina-flyktingar (UNRWA) 60000000 FN:s flyktingkommissarie () 75000000 för familjeplanering (IPPF) 67000000 handelscentrum (ITC) 12000000 u-landsprodukter (IMPOD) 6800000 FN:s hjälpprogram för paleslina-flyktingar(UNRWA) Organisationen har undermånga år haft stora ekonomiska problem. Situationen försämrades ytterligare ijuni 1982 i samband med invasion i , då flera flyktinglägerförstördes. UNRWA uppskattarmedelsbehovet till 260milj. dollar, vilket innebär en ökning med 11 %jämfört med ärs reviderade budget på 235milj. bidrag tillUNRWA:s reguljära program /85 () uppgick till . Desulom gav ettextra bidrag pä 5 milj. kr. har med förbehållför godkännande utfäst ett ordinarie bidrag för budgelåren 1985/86() och 1986/87 () på 60milj. En del av bidraget /85 (35 milj. betalades ut som förskott ibörjan av 1984, eftersom organisationen befann sig i ett akut krisläge. Ettliknande förskott för /86 kan komma att aktualiseras. FN:s flyktingkommissarie () Organisationen växtekraftigt i samband med de mycket stora flyktingströmmarna under senare hälftenav 1970-talel och början av 1980-lalel. Flyktingsituationen ärfortfarande allvarlig och komplicerad. Det beräknas finnas lOmilj.flyktingar, inkl. personer som tvingats lämna sina hem av andra ån politiskaskäl. Varaktiga lösningar för den stora majoritet som befinner sig i u-ländermäste i mänga fall sökas genom insatser som anknyter till värdländernasutvecklingsansträngningar. UNHCR:s totala budget beräknas uppgä till drygt 400milj. dollar, dvs. ungefärsamma belopp som . För verksamhetsåret 1984lämnade ett bidrag pä öOmilj.kr. till UNHCR:s reguljära program. Dessutom utgick extra bidrag på ca 1984/85:100 Bilaga 5 75 Även kommande årförutses behov av extra bidrag bl.a. från katastrofanslaget, i första hand lilldet reguljära programmet som svarat för en ökande del avverksamheten. har för /86 () medförbehåll för godkännande utfäsl ett bidrag på 75 milj. kr. varav67 milj. kr. som reguljärt bidrag och 8milj. För /87() har med samma förbehåll utfäsl elt reguljärtbidrag om 67 milj. kr. Internationella familjeplaneringsfederalionen(IPPF) slöt etlavtal med IPPF om fortsatt stöd med sammanlagl 150milj.kr. för perioden1981/82-1983/84. Dellaavtal harföriängls med /85 då ett bidragom 60milj. utgår till IPPF. Vid den internationellabefolkningskonferensen i betonades frivilligorganisalionernas rolli befolkningssammanhang. IPPF är den enda världsomspännandefrivilligorganisalionen för familjeplanering och ansvarigt föräldraskap. Jagfinner det angeläget atl fortsätta samarbetet med IPPF och föreslår ett bidragom 67 milj. kr. för /86. UNCTADlGATT.s internationella handelscentrum(ITC) bidrag tillUNCTAD/internationella handelscentrum (ITC) har /83-1984/85 ärligen uppgått till lOmilj. För budgetåret1985/86 föreslår jag etl bidrag pä 12 milj. kr., varav 1 milj. kr. Vidare föreslär jag att lämnar en motsvarande utfästelseför /87. Importkonloret för u-landsprodukter (IMPOD) För /85ställdes ett belopp pä , varav 328000kr. utgjordes av en ointecknadreservation, lill förfogande för importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD). Eflersamråd med statsrådet föreslår jag för /86 ell belopppå . Det är möjligt att efterfrågan på insatser inom kontoretsverksamhetsområde kommer att öka ytterligare. Begränsade insatser i länder avbiståndspolitiskt intresse kan därför bli motiverade och kräva medel utövervad som angivits ovan. Jag är beredd pröva eventuella ansökningar frånimportkonloret om ytterligare medel till ett totalt belopp om högsl 1,5 milj.kr. för sädana insatser som inte nu kan förutses i detalj. 1984/85:100 Bilaga 5 76 /85 22217025' /86 65 900000 ' 1 prop. 1983/84:100 beräknades elt högrebelopp under denna anslagspost. I denna proposition har emellertid 16 milj. kr.förls över till anslagsposten för , lOmilj. kr.lill () och 81,82 milj. kr. till Intemalionallautvecklingsfonden (). Övrigamultilaterala bidrag används för bidrag lill en rad olika organisationer. Denår också en reserv i den multilaterala budgeten, som är nödvändig för altSverige skall kunna finansiera multilaterala insatser som inte kan förutsesidag eller som kan ha betydelse för den internationella uppfattningen omSveriges inställning till nord/syd-samarbetet. Under /86behövs medel för all finansiera bl. a. följande insatser: har utfäst sigatl finansiera en tredjedel av driftskostnaderna -dock högsl 1 milj. dollar perår- för det internationella sjöfart.suniversite-lel i , som drivs i regiav den internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Medelsbehovel /86beräknas lill 8,5 milj. kr. Liksom under tidigare ärbör också vissa andra mindre multilaterala bidrag belasta denna anslagspost.Som exempel kan nämnas Röda Korsels internationella kommitté, (UNI-TAR), FN:s center för transnationellaförelag (UNCTC), FN:s boen-de-och bebyggelsecenier (HABITAT), FN-universitelet,F>J:s kvinnofond och . Från anslagsposten bekostas åvenytterligare stöd till det internationella handikapprogrammet. Jag beräknar att ca 25milj. behövs för bidrag till dessa mindre fonder och organisationer. Behov av medel kan ocksåuppkomma för deltagande i Internationella finansieringsbolagels (IFC)kapitalökning. har erbjudits en andel av kapitalhöjningen motsvarande8,27milj. dollar att tecknas före den . Betalning kan erläggas ifem lika stora årsbidrag, dvs. ca 1,65milj. Medelsbehovel /86 skulle därmed uppgä till ca 14milj. Som tidigare nämnts kanbehov av medel uppstå för extra slöd till och för att täcka eventuellaextra kostnader för livsmedelsbiståndet. Dessa koslnader får i så fallbestridas från denna anslagspost. Jag hemställer atl regeringen föreslår att 1. godkänna derikllinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, som jag har förordat i detföregående, 2. godkänna de gjordautfästelser som jag angivit i det föregående, 3. bemyndiga regeringen attgöra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som jag härutöver harföreslagit i det föregående, 4. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /86 anvisa eltreservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 5 77 1983/84 Utgift 3802962099 Reservation 1576112493 1984/85 Anslag 3967660000 1985/86Förslag 4196735000 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) föreslår för /86 en höjning av biståndet genomSIDA med 469,4milj. lill 4492 milj. kr.SIDA har därvid utgått från att de totala anslagen lill internationelltutvecklingssamarbete skall öka med 801 milj. kr. Förslaget baseras på antagandet attbisiåndsanslagen för /86skall motsvara I % av bruttonationalinkomsten (BNI) såsom den beräknades ijuli 1984. SIDA har vidare utgått ifrån atl anslaget C 2 skall utgöra en oförändrad andel av de totalabiståndsanslagen. Därutöverredovisar SIDA ett alternativt förslag enligt vilket biståndet genom SIDA ligger fast på samma nominella nivå som /85, dvs. 3994,6milj. 1 sitt huvudförslagföreslår SIDA höjningar av medelsramarna för flertalet programländer.För och föreslär styrelsen oförändrade belopp och förVietnam en sänkning av medelsramen. SIDA:s förslag innebär vidare altavtalade insatser inom det långsikliga bilaterala utvecklingssamarbetet medSwaziland avslutas med användning av lidigare anvisade medel och attfortsatt stöd därefter lämnas bl.a. genom regionala insatser. SIDA förordar atten ny anslagspost Särskilda projekt inrättas för störte projekt, förinsatser inom energi och markvård samt för stöd i anslutning till atlsamarbetslandet genomför strukturförändringar i sin ekonomi. Behovet av biståndär, framhåller SIDA, oförändrai slort, bl. a. lill följd av nedgången i kommersiell kreditgivning till flertalet . Biståndets huvuduppgift är att stödja långsiktigautvecklingsslrävanden i snarare än kortsiktiga ingripanden för alllindra skuldkriser eller katastrofsituationer,även om sädant bistånd också är elt väsentligt inslag i den svenskabiståndspolitiken. Den akuta krisen får dock inte undanskymma de betydandeframsteg som gjorts, bl.a. med hjälp av bistånd utifrån. Tillgången pä resurser år dock inte avgörande förell lands utvecklingsmöjligheter. Minst lika viktiga är etl lands möjligheterall driva en ändamålsenlig utvecklingspolitik. SIDA framhållerSveriges ansvar som biståndsgivare att åstadkomma högsta möjliga effekt avinsatta resurser i linje med de biståndspoliliska målen. Både ilandprogrammen och de enskilda insatserna ges utrymme för utvärdering och dialog om biståndetsinnehåll. Den nu tillämpade landprogrammeringslekniken innebår altmottagare 1984/85:100 Bilaga 5 78 och givare har ell finansiellt underlag för sinplanering, och att de svenska resurserna kan integreras i mottagarlandetsulvecklingsplanering. Inom ramen för bibehållen landprogrammering finnsmöjlighet all tillmötesgå önskemål om ökad flexibilitet avseende biståndetsfördelning mellan länder och i fråga om koncentration pä angelägna ämnesområden. SIDA framhåller altimportstöd i form av varor och Ijänster t många fall haft stor betydelse ochäven kommer att behövas i många programländer. Styrelsen väntar siginte atl framtida stöd genom varor och tjänster skall vara mindre administrationskrävandeän andra biståndsinsatser. Benämningen importstöd föresläs successivt utgå ochersättas av varubisländ, projektstöd och konsultverksamhet. Bindning avbiståndet, som tidigare huvudsakligen omfattat importstödet, bör enligt SIDAutformas oberoende av biståndsformen. En hög grad av svenskmedverkan och deltagande av SIDA krävs i biståndet för att svenskfinansieraderesurser skall komma till god nytta. Kraven på ökad medverkan gäller samtligabiståndsformer. Styrelsen strävar att i största möjliga utsträckning engagerasvenska resurser för att höja kvaliteten i biståndsarbetet. SIDA framhåller attstyrelsens förslag till medelsramar för samarbetet med programländerna ärgrundade på de olika landprogrammens förutsättningar att utnyttja medel. Beträffande övriglbistånd genom SIDA framhåller styrelstm bl.a. alt behovet av katastrofbiståndär oförändrat slort. För samarbetet med enskilda organisationer föreslås enbetydande höjning. Vidare anförs atl SIDA har fått i uppdrag att göra enöversyn av samarbetet med särskild hänsyn lill kapacitetsfrågorna. För all öka verkels egenkapacitet avser SIDA koncentrera biståndet, lägga ut uppgifter utanför SIDA ochrationalisera administrationen. För /86föreslår jag att 4 I96,7milj. ställs till förfogande förutvecklingssamarbete genom SIDA. Det innebär en anslagsökning med 229milj. kr.i förhällande till /85. Jag förordar att detlångsiktiga utvecklingssamarbetet med avvecklas enligt SIDA:sförslag. Ett begränsat fortsatt stöd till landet kommer att lämnas, bl.a. genomregionala insatser. Några andra förändringar av kretsen avsamarbetsländer förutses inte. Förslaget till fördelningav anslaget innebär en i huvudsak oförändrad andel för det landinriktadebiståndet. Förutom medelsramar för de enskilda programländerna räknar jag medatt även övriga poster på anslaget i betydande utsträckning liksom lidigarekommer atl användas för insatser i programländerna. Beträffande landprogramineringen beslötriksdagen vid det senaste riks- 1984/85:100 Bilaga 5 79 mötet att regeringen bemyndigas alt i vissa fall görautfästelser om sjunkandebidrag och landramar. efterlystes överväganden om hur en sådan procedur,men även andra metoder, kan bidra till en bättre samordnad medelsanvändning och medelsförbrukning. utredde en arbetsgrupp inom SIDA, med deltagandeav , frågor medanknytning tilllandprogrammeringssystemet. Denna utredning har av tillställts departementet. Jag delarutredningens slutsals att elt landorienlerat planeringssystem erbjuder betydandefördelar framför andra system. Det viktigaste skälet är alt man genomlandprogrammering åstadkommer störte jämställdhet mellan parterna iutvecklingssamarbetet. Landprogrammeringssystemel har under den lid del varit ikrafl modifierats i vissa viktiga avseenden. De problem som uppmärksammats i bl. a.riksdagens biståndsdebatt har redan istor utsträckning beaktats inom systemets ram. SIDA:s utredning utmynnari förslag om vissa ytterligare ändringar inom planeringssystemet. Ett av dessaförslag berör inrättandet av en sårskild anslagspost för slora projekt. Ett annat förslag innebär attmedelsramarna beräknas mer strikt eftermedelsbehov och att rambeloppen skall kunna sänkas tillfälligt så att reservationsmedel förbrukas. Jag finner att sädanamöjligheter föreligger inom ramen för nuvarande landprogrammeringssystem.Vidare pekar utredningen pä möjligheten att avstår från atl görauttalanden om belopp ellerplaneringsramar för perioder efter gällande samarbetsavtals giltighetstid.Jag förordar atl denna möjlighet utnyttjas efler prövning i varje särskilt fall. Denna förändring skulleinnebära att regering och riksdagskulle vara mindre bundna om man finner skäl alt sänka rambeloppet efter utgången av det normalt tvåårigasamarbetsavtalet. 1 detta sammanhangvill jag erinra om att även om höjningar av medelsramar i del förgångna varilvanligast har även sänkningar gjorts, t.ex. av rambeloppenför , , , , och . Den flexibilitet ilandprogrammeringslekniken som förslagel om en ny anslagspost för särskildaprojekt syftar till är tillgodosedd genom atl slörre möjligheter harinförts att sänka medelsramar. Jag finner därför inte skäl atl bifalla SIDA:sförslag om alt inrätta en sådan anslagspost. Den verksamhet som dennapost är avsedd för kan inrymmas i befintliga anslagspos-ler, främstmedelsramama för programländerna och anslagsposten Katastrofer m. m. av detlandinriktade biståndet ulgår i form av importslöd. SIDA och - inom ramen för enförvaltningsrevision - riksrevisionsverkel (RRV)har genomfört studier av importslödet. Av studierna framgår atl importslödet är en värdefull biståndsformsom medger ell flexibelt utvecklingsbiståndför mottagare och givare. Studierna visar behovet av noggrann bedömning av hurimportslödet påverkar mottagarlandets ekonomi i slort och vikten av att för varjemottagarland utforma importstödet 1984/85:100 Bilaga 5 80 sä att det främjar landetsutvecklingssträvanden. 1 studierna har närmare behandlats SIDA:s roll ihandläggningen av importslödet bl.a. vid prövning av vad som skall upphandlas.Dessutom har i studierna pekats på behovet av fortsatta överväganden omimportstödets inriktning och utformning. Jag finner att importstödär en flexibel biståndsform som utgör ett värdefullt komplement till deländamälsbestämda projektstödet. Import-stödet har traditionellt lagit mindre avSIDA:s administraliva resurser i anspråk än projektbiståndet. Det omfattadetill en början huvudsakligen belalningsbalansslöd lill länder med betydandebudget-och betalningsbalansunderskott. har dockSverige alltmer kommit atl påverka valet av varor och tjänster som upphandlasmed importstödsmedel, inte minst sedan SIDA:s nu gällande riktlinjer för importslödträdde i kraft . Jag finner del angelägetatt importstödets verkningar för mottagarländernas ekonomi på kort och långsikt och i relation lill andra biståndsformer, t. ex. projektstöd, närmareanalyseras. Sådana studier bör syfta till medel-fristiga planer avseendeimportstödet för de olika programländeina. De bör kunna utformas i linje med desektorstudier som SIDA nu genomför avseende det ändamålsinriktade biståndet ochingå i undertaget för SIDA:s förslag till landprogram. Den diskussion som förtsom importslödet har huvudsakligen avsett handläggningen och inriktningen avdetta och inte importstödet som biståndsform. Jag finner det angeläget att slåfast, alt importstödet har sitt särskilda värde som biståndsform för länder sombefinner sig i en akut försörjningskris och när det inriktas päverksamhetsområden, där mottagarlandet har kapacitet att självt ombesöija attstödets slutliga g.nvändning stämmer med de ändamål som parterna kommit överensom. Om importstödets fördelar för både givare och mottagare skall bevaras bören effeklivisering av stödets förvaltning därför inte ske genom attimportslödets inriktning och handläggning alltmer närmar sig projektbiständet.Den bör i stället ske genom att stödet till flertalet länder inriktas påenklare varor, reservdelar och standardiserade produkter, som mottagaren hargodtagbar kapacitet att själv hantera. Denna kapacitet bör SIDA bedöma medhjälp av förstudier och stickprovsundersökningar.