prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Rekommendationerna om förändrad kostinnebär att konsumtionen av fett och socker bör minska och konsumtionen av spannmålsprodukteroch potatis öka. Del är vikligt atl della beaklas inom ramen förlivsmedelspolitiken. Medel för förändrade kostvanor Miu förslag: För atl åstadkomma de förändrade kostvanorsom jag tidigare förordat bör i första hand följande medel användas Av dessa medel är informalion och ulbildning viktigast. Prop.1984/85:166 76 Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt. Remissinslanserna: Ällmänt anses utbildning, upplysningoch produktutveckling vara de bästa vägarna atl påverka konsumtionen. Fleraremissinslanser kritiserar kommitténs förslag alt slyra konsumtionen med hjälpav priser. Skälen för mitt förslag: Enligt min mening bör de vikligaslemedlen för att nå dessa önskvärda förändringar av kostvanorna vara informalionoch utbildning. Frågor om kostens betydelse för hälsan bör ha sin naturligaplats på alla olika nivåer i skolan. Skolmåltidernas slora betydelse när detgäller att i praktiken ge eleverna sunda matvanor förtjänar att framhållas idetta sammanhang. Även övriga storhushåll spelar cn viktig roll när det gällerkostvanor. Man räknar med all storhushållen i genomsnitt serverade4,4 miljoner måltider , vilket innebar att drygt varannan svenskdagligen ål ell mål mal utanför hemmet. En viklig förulsättning för ändring avotillfredsställande kostvanor är att konsumenterna har tillräckliga kunskaperpå koslområdel och förmåga atl omsätta vetandet i praktisk handling när detgäller atl sälta samman sin kost på elt ur näringssynpunkt riktigt sätl. Även om informalion och utbildning får anses vara deviktigaste vägarna fram mol målel ett sunt kosthåll får man naturligtvis ävensöka sig fram på andra vägar för all nå del målet. Kommiuén har t.ex. pekal påproduktutveckling, marknadsföring, prispolilik och livsmedelslagstiftning. Som kommittén redovisat föreligger vissa svårigheter altanvända prispolitiken i detla syfte mot bakgrund av alt efterfrågan på mångalivsmedel inte är särskilt priskänslig. Vidare omfattas endast vissa livsmedelav jordbruksprisregleringen, genom vilken man inle kan reglera det slutligapriset till konsumenl. Enligt kommittén bör strävan emellertid vara attprispoliliken inle skall molverka önskvärda koslförändringar. Kommiuén angerprisrelationerna mellan mjölk av olika fetthalt som ett exempel därprispolitiken kan användas. Flera remissinstanser har emellertid framförtbetänkligheter inför att aktivt använda prispolitiken som ett slyrmedel för attändra kostvanorna. Framför alll har förslagel att fördyra mjölk med högrefelihall avstyrkts och remissinstanserna har framhållit att förslagel ärdiskriminerande för barnfamiljer. Även jag vill framhålla svårighelerna med priset somstyrmedel för atl uppnå förändrade kostvanor. Man bör emellerlid å andra sidanvara vaksam så all prissättningen inom jordbruksprisregleringen inle molverkarsådana koslförändringar som är önskvärda från folkhälsosynpunkl. Inom ramen för livsmedelslagstiflningen föreslår kommillénall etl nytt märkningssyslem som underlättar för konsumenterna att väljalivsmedel med låg halt av fett eller socker prövas. Prop.1984/85:166 77 Vidare pekar man på möjlighelen all i ökad ulslräckninganvända livs-medelsstandards för all uppnå önskvärda kostförändringar. Från remissinstansernas sida har kommitténs förslag omnytt märkningssystem mottagits med slor tveksamhet. Från flera håll hardäremol behovet av någon forrrrav kvalitetsmärkning av livsmedel framförts. Enligt min mening finns del skäl alt närmare undersöka ivilken mån förändrade märkningsregler kan underiätta för konsumenlerna attvälja livsmedel och sätta samman en fullvärdig kost. Jag avser att inom kortföreslå regeringen atl ge slatens livsmedelsverk i uppdrag atl undersökamöjligheterna och formerna för ett sådant märkningssystem. Mitt förslag: För alt åstadkomma en rationell och effektivkostinformation bör de resurser som finns tillgängliga för della ändamålsamordnas. Kommitténs förslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrkerförslaget eller lämnar det ulan erinran. Skälen för mitt förslag: 1 fråga om information påkoslområdel konstaterar kommillén all det finns behov av samordning av deslatliga insaiserna på området. För egen del vill jag framföra alt jag ser detsom myckel väsenlligl all konsumenterna ges rimliga förutsättningar att frillkunna välja livsmedel efler lycke och smak och alt de har tillräckligakunskaper för atl sätta samman livsmedlen till en ur näringssynpunkl fullvärdigkost. För detta krävs det utöver den ulbildning i kostfrågor som börtillhandahållas i skolan en tillföriitlig kosiinformaiion. För alt nå ut lillden enskilde konsumenten med information i olika kostfrågor krävs en samladplan för verksamhelen liksom troligtvis massiva punktinsatser vid vissalillfällen. Med lanke på all drygl varannan svensk äter ett mål matutanför hemmel har nalurliglvis de som ansvarar för måltiderna inomstorhushålls-sektorn etl speciellt ansvar. I del sammanhanget intar målliderinom barnomsorgen och i skolan en särslällning eflersom det är viktigt attgoda kostvanor grundläggs redan i barnaåren. Storhushållssektorn är således enviktig målgrupp för kostinformationen. För all åstadkomma en rationell kostinformation krävs ensamordning av de resurser som finns lillgängliga för detla ändamål. De olikaleden i livsmedelskedjan bör emellertid också i varierande omfattning ha behovav och önskemål om att konsumenterna är välinformerade i kostfrågor och varaberedda att la etl visst ansvar på detta område. Jag avser att tillkalla enarbeisgrupp med föreirädare för berörda myndigheler med uppdrag att kartläggabehovet av kosiinformaiion och lämna förslag om samordningsmöjligheter ochansvarsfördelning, 7 1984/85. 1984/85:166 78 Mittförslag: En översyn av konsumentdelegationens sammansättning och arbetsformerbör göras i syfte atl stärka konsumentintresset inom jordbruks- ochfiskprisregleringen. Det ankommer på regeringen att beslula i frågan. Kommitténsförslag: Konsumentintresset bör ges etl belydande inflytande inomprisregleringen och konsumentdelegationens resurser förslärkas med bl.a.näringsfysiologisk expertis. Delegationens sammansättning i övrigt bör varaoförändrad. Remissinstanserna:Förordar en förstärkning av konsumentintresset inom prisregleringen. Skälenför mitt förslag: I fråga om konsumentdelegationen vill jag för riksdagensinformalion nämna följande. Jordbruksnämndenskonsumentdelegation inrättades och hade till en början en merrådgivande funklion. Sedan 1970-talels början har delegationen i praklikenvaril en med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation likvärdig överläggande part.I delegationen ingår företrädare för allmänintresset och del direktakonsumentintresset samt företrädare för för-bmkarsidan inom livsmedelssektorn.Konsumentdelegationens sammansättning har tagits upp till diskussion vidåtskilliga liHfällen. Bl.a. har framförts att konsumentintressena antingenborde renodlas eller förstärkas. Föregen del vill jag framföra alt det finns skäl atl ytteriigare understrykadelegationens roll som företrädare för konsumentintressena.Konsument-inflytandet i delegationen bör därför stärkas. Jag ålerkommer senaretill regeringen med förslag om hur della bör ske. Medhänvisning till den slrävan som lidigare redovisals atl genomförakostförändringar anser kommittén atl delegationen bör förstärkas mednäringsfysiologisk expertis. Jag delar uppfattningen alt del är av värde atldelegationen har möjlighel anlila näringsfysiologisk expertis med hänsyn tillden ökade uppmärksamhet som kost- och hälsofrågorna föreslås få. Sådan expertisfinns att tillgå t.ex. vid som vid behov kan bistådelegationen på della område. Ifråga om konsumentdelegationens lillgång till resurser finns del anledning allerinra om att delegationen är knuten till jordbruksnämnden och därvid harmöjlighel att vid behov utnyttja nämndens resurser för bl.a. utredningar.Enligt min mening är det också angelägel med en viss förslärkning av desärskilda sekretarialsresurser som delegationen f. n. disponerar. Dennaförslärkning bör åstadkommas inom ramen för de medel som jordbruksnämndendisponerar. Prop.1984/85:166 79 Möjlighet lill konsumentinfiytande i livsmedelskedjanssenare led, dvs, inom industri och handel, är naluriigtvis också av slor vikt.Atl finna former för ett sådant inflytande är angeläget. Konsumentinflytandetpå dessa områden kan säkerligen förstärkas genom förbältrad konsumentinformation.Konsumenlerna bör därigenom få störte möjlighet alt göra avvägningar mellanpris och kvalitet och i övrigt agera på etl genomtänkt sätt vid val av olikalivsmedel. 2.6.8 Sårbarhets- och beredskapsfrågor Vårt lands säkerhets- och försvarspolitik förutsätter engodtagbar livsmedelsberedskap. Kommittén bedömer all försörjningen mednödvändiga livsmedel vid en avspärtning torde bli acceplabel under försia - ochiroligen andra - krisåret. En längre avspärtning skulle enligt kommitténmedföra svåra påfrestningar på livsmedelsförsörjningen. Om blirindraget i krig måste man enhgt kommittén lila lill all ell långlgåendesamarbeie mellan myndigheter, näringsliv och försvarsmakt kan klara deomedelbara behoven för befolkningens försörjning. Att i delalj planera för hurman skall handla i en krissituation har inte bedömts som meningsfullt. I ettsådant läge kommer del att krävas en stor flexibilitet och okonventionellalösningar kommer alt behöva tillgripas. Om blir indraget i krig tillkommer ytterligarepåfrestningar, särskilt inom områden där krigshandlingar förekommer. Beroendepå krigets föriopp finns också risker för att vissa delar av landet kan kommaatt skäras av från landet i övrigt. Möjlighelerna all regionaU kunna klarabefolkningens försörjning både genom produktion och lagring blir då avavgörande betydelse. Jag har i det föregående (avsnitt 2.5.3 och 2.5.4)behandlat Hvsmedelsberedskapens inriktning och utformningen avproduktionsmålen för de viktigaste jordbruksprodukterna. Utöver resurserna idet fredslida jordbruket, som är grunden för vår livsmedelsberedskap, behövervi redan i fred förbereda de omställningar och andra åtgärder som kan blinödvändiga för alt i en kris trygga vår livsmedelsförsörjning. Dessaförberedelser ulgör en del av vårt ekonomiska försvar. Jag övergår nu lill atlmed utgångspunkt i kommitténs analys av sårbarheten i vårlivsmedelsförsörjning behandla dessa förberedelser. Inom del ekonomiska försvaret bedrivs arbetet med alttrygga vår försörjningsberedskap i form av s.k. programplanering, som påmyndighetsnivå samordnas av överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Ansvarig myndighetför livsmedelsberedskapen är statens jordbruksnämnd. harsamordningsansvaret för livsmedelsprogrammet, i vilkel också lanlbruksstyrelsenoch dellar. Planeringen av försörjningsberedskapen pålivsmedelsområdet måsle bygga på kunskaper om sårbarheten i jordbruket ochövriga led i livsmedelskedjan. Del var bl.a. mot denna bakgrund somlivsmedelskommittén Prop.1984/85:166 80 fick i uppdrag atl göra en samlad översyn avlivsmedelsförsörjningens sårbarhet. Åtgärder för all trygga jordbrukels försörjning medproduktionsmedel I en kris Möjligheterna att i en kris upprätthålla enjordbruksproduktion som är tillräcklig för en godtagbar kriskost beror främslav tillgången på handelsgödselkväve, växtskyddsmedel och utsäde samtproteinfoder. Vid bedömning av behovel av beredskapsåtgärder bör. somkommittén har föreslagit, kunna förutsättas att en viss krisimport är möjlig. Mitl förslag: Det är angelägel alt få till slånd en ökadinhemsk produktion av ammoniak. Frågan bör särskilt uppmärksammas av försörjningsansvarigamyndigheter. Kommitléns förslag: Överensslämmer i huvudsak med miltförslag. Remissinstanserna: Remissinslanserna delar i allmänhelkommitténs uppfallning all det är angelägel alt tillräckliga inhemskaproduktionsresurser för ammoniak finns inom landel så alt krisbehovel avhandelsgödselkväve kan tryggas. Skälen för milt förslag: Av gödselmedlen har kvävesärskilt slor betydelse för skördeutfallet. Den årliga förbrukningen av handelsgödselkväve i Sverigeberäknas uppgå till 270 milj. kg. Genom omställningen av jordbruket ochgenom alt skogsgödslingen upphör kan, enligt livsmedelskommiiién, del toialabehovet i en kris sänkas till av del normala. Enligt kommitténsbedömning är det av avgörande betydelse för livsmedelsförsörjningen vid enlängre kris att den angivna mängden kväve finns lillgänglig förjordbruket. Kvävegödselmedel tillverkas ur ammoniak som i sin lurframställs av eldningsolja. Landels enda kvarvarande ammoniakfabrik i maximalt producera ammoniak molsvarande av den normala förbrukningenav handelsgödselkväve, dvs. mindre än halva krisbehovet vid en längreavspärtning. Jag delar kommitléns uppfattning alt det frånberedskapssynpunkt bästa allernativet är atl en tillräcklig inhemsk produktionav ammoniak finns redan under normala förhållanden. Det bör ankomma på försörjningsansvariga myndigheler attsärskilt uppmärksamma möjHgheterna att få till slånd en ökad inhemsk produklionav ammoniak och föreslå erforderliga ålgärder. förslag: Försörjningen med växtskyddsmedel ochproteinfodermedel bör i ökad utsträckning tryggas genom inhemsk produktion.Uppmärksamhet bör även ägnas försörjningen med utsäde. Kommitténs förslag: Kommitténs förslag i fråga omväxtskyddsmedel och proteinfodermedel överensstämmer i huvudsak med miltförslag. Kommittén har inte lagl fram något förslag när det gäller utsäde. Remissinstanserna: Remissinstanserna redovisar i allmänhelinga invändningar mot kommitléns förslag om hur försörjningen med växtskyddsmedelhör tryggas. När det gäller proieinfodermedel delar remissinslanserna iallmänhet kommitténs bedömning atl del är angelägel alt öka de inhemskaproduktionsmöjligheterna i en kris. Många understryker att det ännu är förtidigt all bedöma om s. k. pekiloprolein är ell realistiskt alternativ. Skälen för mitt förslag: En tillräcklig försörjning medväxtskyddsmedel under kris är med nuvarande produktionsmetoder i jordbruket ochträdgårdsnäringen nödvändig för livsmedelsberedskapen. växtskyddsmedelförökas ogräsen och insekisslammarna snabbt. Växtsjukdomarna får slorspridning. Grödornas ulveckling hämmas med markanta produktions-sänkningar somföljd. Den inhemska tillverkningen av växtskyddsmedel förjordbrukel begränsar sig normall till vissa belningsmedel.Beredskapsåtgärderna på växt-skyddsområdet kan baseras antingen påberedskapslagring av färdiga preparat eller på produklionsförberedelser.Produklionsalternalivet är som regel förknippat med beredskapslagring av vissabassubstanser som inte kan framslällas inom landel men som är nödvändiga all haför alt man skall kunna tillverka olika preparat. Med ett mindre undantag harberedskapsåtgärderna hillills inriklals på beredskapslagring av färdigapreparat. Sludier pågår f. n. av möjligheterna atl producera fenoxisyrepreparalinom landet. Det finns anledning alt studera produktionsmöjligheterna även förvissa andra preparatlyper. De grödor för vilket ulsädesförsörjningen kan komma altinge bekymmer i en kris är främsl vallväxter, köksväxler, baljväxter ochpotatis. Försörjningenmed vallväxtfrö vållar bekymmer, eftersom tillgången påvallväxtfrö är starkt årsmånsbetingad och delvis beroende av import. I slortsett allt köksväxtfrö importeras utom frön för bruna bönor och gula ärter. Förbaljväxter och potatis planeras en kraftig arealökning under en kris samtidigtsom uppförökningskvoten är låg. För köksväxter påbörjas f, n. enberedskapslagring av fröer för morot, vitkål, kålrot och gul lök. Förvallväxlfrö och utsäde lill baljväxter vidtas f.n. inga 1984/85:166 82 åtgärder i beredskapssyfte. För potatis måste utsäde i etlkrisläge erhållas ur den löpande produktionen. Enbart det inhemska energifodret kan inte ge entillräcklig animalieproduktion. Härtill krävs även proteinfoder, framför alllför alt uppnå en tillräcklig mjölkavkastning. av proteinet iproteinfodermedlen importeras f. n. Minskningen av animalieproduktionen genom omslällning avjordbruket medför atl behovel av proieinfodermedel minskar under en kris. Enövergång till foderslaler som så långt möjligt baseras på inhemska fodermedelminskar dessutom behovel av proteinfodermedel som inte kan odlas inom landel.Jag har i del föregående (avsnitt 2.5.4) betonat hur angeläget det är all deninhemska odlingen av proieingrödor ökar. Även om denna ökning kommer lill ståndbehöver särskilda ålgärder vidias för all i en kris trygga försörjningen medproteinfodermedel. F. n. vidias beredskapsålgärder vad gäller proieinfodermedelgenom beredskapslagring av fiskmjöl och sojamjöl. Kommiltén behandlar också möjlighelerna alt i en kris taupp inhemsk produktion av s.k. pekiloprolein. Några mera noggranna kalkylerkring möjligheterna och koslnaderna att i etl krisläge starta produktion avdelta fodermedel har inte gjorts. Del är därför enligt min mening för tidigtatl bedöma om pekiloprolein kan anses vara etl realistiskt alternativ. Ytterligarestudier behövs för alt närmare penetrera dessa möjligheter samlpekiloproleinels användbarhet. Jag vill emellertid inle heller utesluta andraalternativ som kan trygga försörjningen med proteinfodermedel i en kris. Detbör ankomma på myndighelerna inom det ekonomiska försvaret alt arbela vidaremed dessa frågor. Arbetskraft, maskiner och energi Mitt förslag: Jordbrukels behov av arbetskraft ochtraktorer vid krig eller krigsfara tillgodoses liksom genomblockorganisationen. Närdet gäller maskiner och reservdelar m.m. bedömer jagatl del vid en långvarig kris bör vara möjligl alt la upp viss produktion inomlandel. Kommitténs förslag: Överensslämmer i huvudsak med mittförslag. Remissinstanserna: Remissinslanserna synes i huvudsakgodta kommitténs bedömningar. ÖEF betonar behovet av arbetskraft och pekar påvapenfria Ijänstepliktiga som en outnyttjad resurs. Lantbruksstyrelsen hartagit upp jordbrukets försörjning med arbetskraft och traktorer och anser attgenerelll uppskov bör övervägas. 1984/85:166 83 Skälenför mitt förslag: För atl begränsa verkningarna av inkallelser av lantbrukareoch ultagning av traktorer m.m. lill försvarsmakten och civilförsvaret har ensärskild organisalion, jordbrukets blockorganisation, planlagts.Blockorganisationen skall kunna träda i verksamhel vid främsl krig ellerkrigsfara m. m. 1 organisaiionen ingår jordbruk med mer än 2 ha åker,trädgårdsförelag med yrkesmässig odling saml förelag med slörredjurbesättningar. Blockorganisalionen omfaliar f. n. ca 115000 förelag. Jagdelar remissinsiansernas uppfattning atl behovet av arbetskraft i jordbruketför all trygga livsmedelsförsöijningen i en kris bör ges hög prioritet. Fråganbör tas upp av berörda lolalförsvarsmyndigheter. Förjordbruksproduktionen är tillgången på maskiner och reservdelar av myckel slorbetydelse. Del krävs därför atl berörda myndigheler noga följer utvecklingenoch vidtar erforderliga ålgärder för atl i en kris säkerställa erforderligkapacitet inom dessa områden. Närdet gäller mera komplicerade jordbruksmaskiner (störte traktorer, skördelröskorm. måste främsl reparalions- och underhållsresurser för befintligmaskinpark säkerställas. Att räkna med att i fred vidta ålgärder i syfte attkunna uppta en inhemsk tillverkning av sådana maskiner är knappast realistiskt.Med hänsyn till att den svenska bilexporten kan förväntas minska vid enallvarlig kris bör ledig kapacitet tillsammans med tillgången till hög tekniskkompetens inom landet göra det möjligl att vid en lång kris uppta produktion avvissa väsentliga reservdelar och evenluelll också traktorer och andra jordbruksmaskiner. Jordbruket svarar förknappi av den lotala fredstida förbrukningen av dieselolja. Gengasteknikenhar inte kunnal anpassas till moderna traktorer - bl.a. reducerasmotoreffekten radikalt. Jordbrukets behov av flylande drivmedel måste därförprioriteras högl i en kris. Endasl om tillgången på flytande drivmedel blirmyckel knapp bör gengasdrifl för jordbrukels traktorer bli aktuell. Vid enlångvarig kris kan del dock bli nödvändigt alt åtminstone för mindre traktorerinföra gengasdrift. I syfte atl åstadkomma mindre effektförluster vidgengasdrifl bedrivs utvecklingsarbele av ÖEF i samarbete med bl. I fråga om drivmedel villjag efler samråd med chefen för försvarsdepartementet och med statsrådet att del är angelägel all jordbrukels behov kan tillgodoses även omkrisen blir långvarig. Kommillénlämnar inga förslag belräffande elförsöriningen ulan hänvi-s.ar tillkommissionen om elförsörjningens sårbarhet, som avgett sina förslag ibetänkandet (SOU 1984:69) Säker elförsörjning. Jag vill i detta sammanhangerinra om atl statsrådet i propositionen (1984/85: 120) om riktlinjer förenergipolitiken har förordat en försöksverksamhet med gemensammareservkraftverk inom ramen för jordbrukets blockorganisalion. Prop.1984/85:166 84 Sårbarheten inom förädlings- och distributionsleden 1 fråga om livsmedelsindustrins och -handelns roll vid enavspärrning anser kommittén att förelagens flexibililel ger en god grund föratl de snabbt skall kunna anpassa sig till ändrade förhållanden. Med ettminskal varusortiment vilkel sannolikt skulle bli följden av en långvarigkris -beräknas livsmedelsindustrin och handeln kunna bemästra de problem somkrisen för med sig. Ett särskilt problem utgör den tilllagande datoriseringeni näringslivet. Behov av att vid en kris ersätta datoriserade ruliner medmanuella sådana kan uppkomma. Livsmedelsindustrin och handeln bedöms dock harelativt goda förutsättningar att klara detta. F. n. är också datoriseringenrelativt begränsad vad gäller de egenlliga tillverkningsprocesserna. 1 de falltillverkningen är datorstyrd finns del möjligheter all styra produktionenmanuellt. Flera remissinslanser, bl.a. ÖB, , iSödermanlands län och LRF, har tagit upp koncentrationen i förädlings- ochdistributionsleden och de regionala obalanserna och påtalat den ökadesårbarhet som dessa förhållanden innebär. ÖEF pekar på beroendet avelektronikkomponenter i vissa delar av livsmedelskedjan. KF delar för sin delkommitténs bedömning att industrin och handeln har en betydande flexibilitetoch att goda samarbeismöjligheler kan påräknas i en kris. För egen del vill jag i likhet med kommittén och fleraremissinslanser understryka den sårbarhet som följer av livsmedelsindustrins ochvaru-distribulionens slarka geografiska koncentration. Denna fråga bör uppmärksammasi samhällsplaneringen. svarar för planläggningen och övrigaberedskapsförberedelser rörande förädlings- och distributionsleden.Verksamheten syftar till atl försörjningsvikliga företag skall kunna fortsättasin verksamhet i kriser och krig, varvid myndighelerna skall stödjaverksamheten och vid behov reglera produktionen genom att fördela knapparesurser, ransonera färdiga varor och prioritera olika behov. De företag som är viktiga för försörjningen registrerassom s. k. K-före-lag. Myndigheter och företagen själva vidlar åtgärder för attföretagen skall kunna fortsätta sin verksamhet även i krig. Behovel avarbetskraft säkras så långt som möjligl, företagens fordon fritas frånultagning och sambandsmedel (t.ex. telefon) prioriteras i televerketsplanering. Behov av bränsle, drivmedel, elkraft, service och reparationer,transporter m. m. beaklas översiktligt av de ansvariga myndighelerna.Standardisering och begränsning av sortiment förbereds översiktligt. Dennaverksamhet är enligt min mening av stor betydelse för en tryggadlivsmedelsförsörjning och bör därför fortsätta att bedrivas på i huvudsak sammasätl som . I detta sammanhang vill jag för informationnämna att jag har för avsikt atl föreslå regeringen all ge jordbruksnämnden ochöverstyrelsen för ekonomiskt försvar i uppdrag att fortsätta arbetet med etlnytl och mera flexibelt ransoneringssyslem för dagligvaror i enlighet med myndigheternasförslag. Prop.1984/85:166 85 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att anla inom jordbruksdepartementelupprättat förslag till