prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Om dettaförslag skall genomföras bör enligt UHÄ kvarvarande nybörjarplatser viduniversitetet i inte minskas. För egen del vill jag anföra följande. Det är förenat medbetydande problem att förutse vilken efterfrågan på personal som hälso-och sjukvården kommer aft ha på lång sikl. HS 90-utredningen har i augusti 1984presenterat sin huvudrapport (SOU 1984: 39)Hälso- och sjukvård inför 90-talet. 1 rapporten analyseras bl. a. tillgång och efterfrågan på läkare fram med hänsyn lill den utbildningsdimensioneringsom har fastställt. I stort motsvarar tillgången på läkare enförväntad efterfrågan av personal vid strax volymutveckling av hälso- och sjukvården. Vid en högre utvecklingstaktkan brist på läkare uppstå. Om utvecklingstakten däremot blir lägre än nämndalal kan ell överskott på läkararbetskrafl förväntas. Härutöver pekar utredningen på effekter av t.ex.en eventuell arbetstidsförkortning. 1984/85:100 Bilaga 10 295 Avgörande för de olika alternativen är, menarutredningen, den samhällsekonomiska utvecklingen. Utredningen har därför intenu kunnat bedöma vilkel alternativ som är mest realistiskt. Enligt min mening har denbeslutade nedskärningen av utbildningsplatser minskat riskerna för ettläkaröverskott. HS 90-utredningens analyser pekar även på detta. Jag är därförinte beredd att biträda UHÄ:s förslag till ytterligare minskning av antaletnybörjarplatser på läkarlinjen utöver de 180 som har beslutat. HS 90-ulredningenförutsätter att dess personalprognoser ulgör inledningen lill etl fortsattrullande prognosarbete. Jag kommer noga att följa såväl den ekonomiskautvecklingen inom hälso- och sjukvårdsområdet som del fortsaita prognosarbetet.På grundval av de nya kunskaper och erfarenheter som kommer fram bör det senarebli möjligt att vid behov successivt anpassa inriktningen av och nivån påutbildningsinsatser. Vad avser den avriksdagen redan beslutade minskningen av planeringsramen för läkarlinjen med180 platser vill jag anföra följande. I enlighet med UHÄ:sförslag beräknar jag en besparing med I . /86 tillföljd av riksdagsbeslutet om en minskad planeringsram med 90 nybörjarplatservid fr.o.m. . Vad gäller minskningen avde övriga 90 platserna har jag stannat för följande förslag. institutetgenomför f.n. slora nedskärningar i sin verksamhel. Avvecklingen av enhetenvid Holländargaian är ännu inle helt avslutad. Dessutom pågår som jag harnämnt avvecklingen av 90 nybörjarplaiser på läkarlinjen. Enligi minuppfallning bör ingen yllerligare minskning av planeringsramen nu göras vidkarolinska institutet. En ytterligare nedskärning skulle allvarligt kunnaförsämra möjlighelerna att bibehålla den höga forskningskvaliteten vidinsliluiet. Enligi min uppfallning bör en minskning i första hand göras påorter där läkarutbildning är förlagd till länssjukhus där inie någonfullständig slatlig forskningsorganisation har byggts upp. I ärutbildningen för en grupp studerande förlagd fill i första handunder del fjärde studieåret. Jag föreslår mot denna bakgrund en minskning med65 nybörjarplatser vid i /87. Jag kommer i det följandeatt föreslå start av ett regionall hälsouniversi-let i . Till följdhärav föreslås att de studerande på läkariinjen i , som genomgår detvå första teoretiska åren i , flyttas över till iLinköping. får därmed en fullständig läkarutbildning,som den s. k. linköpingslinjen vid i . Någon ytterligare minskning av antalet nybörjarplatser bör i dettaläge inte göras vid i . föreslår jag, för alldelvis finansiera reformen med elt hälsouniversitet, atl planeringsramen förläkarlinjen i minskas med 26 nybörjarplatser /86. Rättelse: S. 296, rad 4 Står: 2,5 milj. kr. Rättattill; 3,5 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 296 Vid bifall till minaförslag rörande läkarutbildningen uppgår - enligt mina beräkningar -besparingen till högst 8 milj. kr. Besparingen vid i beräknar jag ienlighet,med UHÄ:s förslag till totalt 3,5 milj. kr. avseruniversitetet i /86. Jag har inteberäknat några medel för reformering av läkarlinjen ulöver dem som finnsanvisade för ändamålet innevarande budgetår. Regionalt hälsouniversitet med integrerad vårdutbildningi Regeringen uppdrogi åt UHÄ att konkretisera idén om ett svenskt regionallhälsouniversitet, förlagt till , och att i anslutning härtillföreslå en försöksverksamhet i med integrerad vårdutbildning m. m.inom högskolan. I uppdraget ingick som en förutsättning atl en fullständigläkarutbildning skulle finnas i genom atl den teoretiskautbildningen, som har genomförts i , skulle föras över till . UHÄ tillsatte den s.k.linköpingsutredningen, som avlämnade sina förslag om ett regionalt hälsouniversitet i . I enskrivelse till regeringen fillstyrkte UHÄ i princip de förslagsom arbetsgruppen hade lagt fram.UHÄ:s utgångspunkt var bl. a. att förslaget innebar nya former för samverkan mellan olika utbildningshuvudmän inom vårdområdet som kunde innebära en stimulans försträvandena att forskningsanknytaalla utbildningar inom högskolan. En annan viktig utgångspunkt var atl den föreslagna utbildningenbedömdes som angelägen både för utvecklingen av hälso- och sjukvården och föruniversitetet i underströk UHÄ, att ett beslut om elt regionalt hälsouniversitet iLinköping innefattande en fullständig läkarutbildning borde föregås av ell principbeslut om den långsiktigadimensioneringen av läkarlinjen. Som jag har nämnluppdrog regeringen mot denna bakgrund ijuni 1984 ål UHÄ att bl.a.komma in med en plan för upprättande av elt regionalt hälsouniversitet i med start /87. 1 UHÄ:s yttrande lillregeringen redovisas en sådan plan för ell hälsouniversitet i , i huvudsaki enlighet med linköpingsutredningensförslag men utifrån en total planeringsram för läkarlinjen i Linköpingom 56-60 nybörjarplatser. Enligt UHÄ:s förslagberäknas driftkostnader för hälsouniversitetet vid full ulbyggnad omsammanlagl . fördelade enligt följande: institutionen förmedicinsk cellbiologi . (inkl. fem professurer),allmänmedicin och långvårdsmedicin exkl. professurer , omvårdnadsforskninginkl. professur , ledningsfunktion , medicinsktbibliotek . och enhet för utveckling och utvärdering . För egen del vill jag anföra följande. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 297 Vårdpolitiken har underde senasle årtiondena inriktats på all få fill stånd en ändrad struktur avhälso- och sjukvården. Politisk enighet råder om alt primärvården skall ställasi förgrunden samiidigi som den somaiiska korllidsvården åläggs en störreåterhållsamhet. Den ulveckling av hälso-och sjukvården som jag här nämner harnaturligtvis också fåll konsekvenser för utbildningen inom vårdområdet, t.ex.reformeringen av högskoleutbildning inom vårdområdet (prop. 1978/79:197, UbU 7, prop. 1981/82:89, UbU 20) och en förnyad läkarutbildning (prop.1982/83:100, UbU 26, prop. 1983/84: 100, UbU 21). 1 de utbildningsplaner somsenare har fastställts för bl.a. huvuddelen av de kommunala högskoleutbildningarnainom vårdsektorn har detla lagit sig uttryck i införandet av moment som bl.a.skall bidra till atl ge de studerande en bättre helhetssyn på de vårdsökandeliksom att öka deras beredskap till samverkan mellan olika personalgrupper. För alt påskyndautvecklingen av utbildningens anpassning lill en decentraliserad vård, med enfungerande samverkan mellan företrädare för vård och utbildning, är detangeläget atl ulnyttja de förulsättningar till förnyelse av vårdutbildningensinnehåll och uppläggning som utbildningssyslemel ger. Över hela denindustrialiserade världen arbetar man intensivt med dessa frågor. Erfarenheterfrån andra länder visar att man kan påverka utvecklingen av hälso- och sjukvården,utbildningen och forsknings- och utvecklingsarbetet i önskvärd riktning om manlyckas integrera dels olika vårdutbildningar, dels ulbildning och vård. InomWHO:s arbete med dessa frågor har just universiteten ansetts vara ennyckelresurs i målsättningen alt uppnå en sådan utveckling. Jag har särskiltuppmärksammat de försök med regionala hälsouniversitet och okonventionelltupplagda vårdutbildningar som pågår på flera håll bl. a. vid Tromsöuniversitet i och Mc university i , . Enligt min uppfattning ärdel angeläget atl förulsättningar skapas även i för en ytterligaresamverkan mellan skilda utbildningar och då i första hand mellanläkarutbildningen och de kommunala vårdutbildningarna. UHÄ har i sina skildaredovisningar angående ett regionall hälsouniversitet i visat hur ensådan samordning kan ske. En förutsättning för attinrikta hälso- och sjukvården mer mot förebyggande ålgärder än vad somhillills har skett, är en ökad förståelse av de bakomliggande orsakerna tillatl sjukdom uppslår och utvecklas. Ett utvidgat cellbiologiski kunnande ochtillämpning av cellbiologiska forskningsmetoder på många hälsoproblem är vägentill ökad förståelse av orsakerna bakom många sjukdomar. Härigenom skapas ocksåförutsättningar att förebygga dessa. Av dessa skäl är cellbiologi särskilt vällämpad som bas för den nytillkommande teoretiska utbildningen och forskningeninom hälsouniversitetet. Jag föreslår mot dennabakgrund atl en integrerad vårdutbildning inom ramen för ett regionalthälsouniversitet startar i budgetårel Prop.1984/85:100 Bilaga 10 298 1986/87 i huvudsak i enlighel med UHÄ:s förslag. Enligimin uppfallning bör även, ulöver UHÄ:s förslag, kostnaderna för professurer i långvårdsmedicin ochallmänmedicin - med tanke på den cenirala roll sådan forskning har i ellhälsouniversitet - inrymmas i den lotala driflkoslnaden för hälsouniversilelet.Jag beräknar således driftkostnaden till lolall 14,7 milj. kr. hudgeiårel 1989/90 vid full ulbyggnad. Utruslningskosinaderna beräknarjag i enlighet med UHÄ:s förslag till 10 milj. kr. För budgetårel1985/86 föreslår UHÄ att medel anvisas avseende fem professurer inomämnesområdet medicinsk cellbiologi saml för viss adminislraliv och leknisk personal. Då denkompelens som dessa ijänsler förelräder ärnödvändig för all planeringen av den nya ulbildningen skall kunna görasi god lid före hälsouniversitetels start bilräder jag UHÄ:s förslag och beräknar . Jag återkommer i det följande under anslagel D 20. Medicinskafakulleierna med förslag till medelsanvisning för forskningsorganisationen.Jag har vid min medelsberäkning beaktat behovel av medel för planering. Den lotalabesparingen till följd av avvecklingen av de två första årens teoretiska utbildning i (den s. k.linköpingslinjen) saml avvecklingenav 26 plalser i den kliniska delen i beräknar jag, i enlighel medUHÄ:s förslag, lill . Det måste från samlligaberörda parter finnas en samstämmighet i de grundläggande målfrågorna förverksamheten vid ell regionalt hälsouniversitet om denna skall kunna ge etl tillfredsställanderesultat. Enligt min mening måste därförsärskild uppmärksamhet ägnas ål hälsouniversiteiets planerings- ochledningsorganisation. Det är väsentligt alt denna ulformas så all den samtidigtkan tillgodose utbildningens syften och underläila samverkan mellan olika utbildningshuvudmän ochmellan utbildningen och hälso- ochsjukvården. Enligt min uppfattning finns del förutsällningar för att inom ramenför nuvarande lagstiftning utforma en lämplig ledningsorganisation för hälsouniversitetet. Härvid måstebeaklas de begränsningar som gällerför möjligheten att delegera beslutanderätt. En samverkansmodell för ledning och planering avhälsouniversitetet bör kunna utformas i huvudsak enligt följande. Staten ochlandstingskommunen bibehåller sina nuvarande förpliktelser och åtaganden ifråga om verksamhetens omfattning och arbetsgivaransvar. Med hänsyn härtillmåste beslutanderätten i dessa avseenden ligga kvar hos resp. landstingskommunen. Attpersonalen är anställd hos resp. huvudmanhindrar inte att kollektivavtal träffas om att personalen fullgör sin tjänstgöring inom häLsouniversitetet medbibehållna löne- och anställningsvillkor. För beslut i frågorsom rör hälsouniversitetets verksamhet, som annars skulle ha ankommit påuniversitetsstyrelsen, bör inrätta en förvaltningsnämnd.Landstingskommunen kan på motsvarande säll med stöd av regeringens förslag till lag omsärskilda organ i landsfingskommu- 1984/85:100 Bilaga 10 299 nerna (prop. 1984/85:98) inrätta ett särskiltorgan med uppgifl att utöva den landslingskommunala hesltitandcrätten. För all få ensamstämmighet i besluten är del nödvändigt att ell beredningsorgan inrättas.Ett sådant beredningsorgan bör knylas lill universilelel. 1 beredningsorganelbör ingå företrädare för huvudmännen, för utbildningen och forskningen samlför de studerande och de anslällda vid hälsouniversilelet. En lämplig ordningkan vara atl personer som ingår i förvaltningsnämnden resp. motsvarandekommunala organ, även ingår i beredningsorganet. Samlliga ärenden som rörverksamhelen bör före beslut beredas av della organ. För den löpande drifienav verksamhelen inom hälsouniversitetet bör det finnas en för ochlandstingskommunen gemensam befattningshavare i ledande ställning. Dennestjänst bör organisatoriskt vara knulen lill universilelel. Jag ulgår från allkoslnaden för tjänsten delas lika mellan staten och i enlighet medUHÄ:s förslag. sedan den en utbildnings- och forskningsnämnd som inom delmedicinska områdel fullgör uppgifter som ankommer på linjenämnd resp.fakullelsnämnd. Under förulsällning alt erfarenheterna av en sådan nämnd ärpositiva bör en utbildnings- och forskningsnämnd inrättas för den samladeverksamhelen inom hälsouniversilelet. Nämnden kommer därmed att ersälla delsuniversilelels medicinska utbildnings- och forskningsnämnd, delslandslingskommunens berörda linjenämnder. Med de förulsättningarjag har nämnt som utgångspunkt bör samtliga kostnader avseendehälsouniversitels drifi. lokaler och utrustning regleras i ellvårdulbildningsavial mellan slalen och läns landstingskommun.Etl sådani avtal bör såvitt gäller statens ekonomiska åtaganden underställasriksdagen för godkännande. Jag avser att återkomma i della när ell avtal föreligger. Regeringen bör inhämtariksdagens godkännande av att etl regionalt hälsouniversitet med inlegreradvårdutbildning inrällas i den efter de rikllinjer som jaghar redogjort för. Del bör ankomma på regeringen att meddela de föreskrifteromhälsouniversitetet som fordras. UHÄ har räknat ombesparingarna till följd av beslut vid 1983/riksmöle omminskad planeringsram för landläkarlinjen från . lill 50966000 kr.Skillnaden beror enligt UHÄ på ändrad beräkning avseende palienlinläkler.överlalighelskoslnader och konsekvenser av anslagsomläggningen avlandvårdsanslaget. UHÄ:s beräkning avbesparingar under berörda anslag under huvudtitel ärenligt min mening realistisk. Besparingarna avseende nästa budgelår beräknarjag under förevarande anslag lill , varav . avseruniversitetet i , . i och 690000 kr.universilelel i . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 300 universiteten har att i sitt budgetarbete fördelabesparingen mellan förevarandeanslag och anslaget D 6. Jag kommer i det följande även att beräkna viss besparingunder anslagen D 20. Medicinskafakulteterna och D 21. Erfarenheterna frånnedläggningen av enheten vid Holländargaian har visal att det är ändamålsenligtatt samla samtliga medel som skall dras in under en särskild anslagspost. Efler vad UHÄ har anmält avserämbetet att i nästa årsanslagsframställning inkomma med förslag om den samlade odontologiska forskningsorganisationen. Jag avseratt i nästa års budgetpropositionåterkomma med förslag om att föra samman medel som skall dras in vid i till följd av avvecklingen av grundutbildning för tandläkare i under en särskildanslagspost. Med hänsyn tillatt det finns ett tandläkaröverskott föreslår UHÄ en ytteriigareminskning av antalet nybörjarplatser på tandläkariinjen med 20 ä 40 platser vid institutet.Samtidigt framhåller UHÄ att del i framliden åter kan bli aktuellt attöka antalet platser på tandläkariinjen. F. n. finns 260 nybörjarplatser påtandläkarlinjen. Jag är inte bereddatt nu fillstyrka UHÄ:s förslag om en ytterligare minskning avplaneringsramen för tandläkare. har i en expertpromemorialämnat en rapport om den långsiktiga arbetssituationen för tandläkare. Avrapporten framgår att balans mellan tillgång och efterfrågan påtandläkare bör kunna föreligga fram om nuvarande dimensionering avutbildningen bibehålls. Efler kommer antalet tandläkare enligtprognosen till följd av den ojämna åldersfördelningen inom tandläkarkåren att minska kraftigt mednuvarande dimensionering. Även har presenteratprognoser över utbildningsbehovet av tandläkare. Vid de förutsättningarförbundet har angivit kommer det atlfinnas arbetslösa tandläkare fram tillår 2004 om nuvarande dimensionering bibehålls. Regeringen harnyligen lagt fram en proposition med förslag till land-vårdslag m.tn. 1984/85:79). Idenna redovisas svårigheterna att bedöma den framtida efterfrågan påtandläkare. Enligt min mening bör man noga följa utvecklingen påarbetsmarknaden och effekterna av den nyatandvårdslagen innan några ytterligare förändringar görs beträffandeplaneringsramen för tandläkariinjen. Jag förordar därför en oförändradplaneringsram om 260 platser på tandläkarlinjen /86. hartidigare beslutat att den statliga tandteknikerutbildningen skall avvecklas ochersättas med motsvarande utbildning. Beslutet fullföljs f.n. i ,och Umeä, där den slalliga utbildningen avvecklas och avses ersättas av motsvarandekommunal/landstingskommunalutbildning. harnyligen presenterat en ny prognos för det framtida behovet avtandtekniker fram 2(X)0. Enligt prognosen är en dimensionering om 70-80utbildningsplatser lämplig i ett inledningsskede. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 301 Enligt min mening bör denlandteknikerulbildning som bedrivs i anslulning till den odonlologiskafakulteten i avvecklas. Jag har erfarit att även kommunplanerar att starta motsvarande utbildning. Den lotala kapaciieten skulledärmed uppgå lill 78 platser i landet. Jag förordar atl antagningen till denstatliga utbildningen vid i upphör ochberäknar en besparing om . under detta anslag. Till följd avavvecklingen av landteknikerutbildningen vid i beräknar jagen besparing om . UHÄ föreslår en ökningmed 20 nybörjarplatser på receptarielinjen vid i . Jag bilräderUHÄ:s förslag och beräknar kostnaderna lill . /86 ochlill . Påbyggnadslinjen ipsykoterapi har haft 40 nybörjarplatser på steg 1 och 24nybörjarplatser på steg 2. UHÄ föreslår atl vissa förändringar ipsykolerapiulbildningen sker fr. o. m. /86. Mot bakgrund avrådande obalans mellan utbildningsmöjligheterna på steg 1 och steg 2 biträderjag UHÄ:s förslag att befintliga utbildningsresurser under budgetårel 1985/86helt används för alt ge dels ulbildning på steg 2, delskompletteringsutbildning för den grupp som redan har en utbildning som liggeröver nivån för steg 1 och som önskar få steg 2-kompelens. Inom den befintligaresursramen förordar jag ytterligare handledarutbildning inom Umeåhögskoleregion. UHÄ hemställer om medel(.) för metodutveckling och handledarutbildning i psykopsykolerapim. m. /86. Enligt min uppfattning är etl utvecklingsarbeteväsentligt när det gäller hur de mera generella problemen kringpsykoterapeutisk behandling vid psykoser, bl.a. med utgångpunkl i verksamhelenvid Sälers sjukhus, skulle kunna inrymmas i en utbildning. Jag biträder UHÄ:sförslag och beräknar . för ändamålet /86. UHÄ föreslår att enpåbyggnadslinje i toxikologi inrättas vid budgetåret1986/87. Påbyggnadslinjen avses ersätta den lokala linjen för utbildning itoxikologi som f.n. anordnas vid inslitulel. Mol bakgrund av utvecklingen avforskningen i bioteknik anser jag att del är värdefullt att stärka ulbildningeni toxikologi. Jag biträder UHÄ:s förslag och förordar att regeringen begärriksdagens bemyndigande atl inrätta en påbyggnadslinje i toxikologi - med enbaskurs om 20 poäng och en fortsättningskurs om ytterligare 60 /87 vid . Jag utgår från att utbildningenkan genomföras inom oförändrade resursramar. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 t: t;; ?, o -M S £ 7 = .2 S 3 5; g ns -E- o o °tfl CO 00 H CL 1984/85:100 Bilaga 10 :Ki c: j O 4) C 5 -5 -c f,-! o c: (L> - u > rt - rdslinj ka ser eknisk eringsl örseivå edicins rtopedt ehabilit c -o o « is E i._l ort (Al (/) u- cö cö (rt - trt (rt t- »cö .- >'t: cö (/) O J *i J c £ S? 1) cö > > ( a d Prop.1984/85:100 Bilaga 10 304 Pä linjen utbildaslaboratorieassistenter. Högskolemyndigheterna har problem dels medrekryteringen lill linjen, dels med elt stori antal studieavbrott inom linjen.UHÄ föreslår atl linjens namn ändras till laborato-rieassistenllinjen. Den nyabenänmingen anses bättre motsvara utbildningens innehåll och ge mer rättvisadeinformation om kommande arbetsmarknad. Jag anser atl ändringen bör genomföras. Enligt beslut(prop. 1982/83: 100, UbU 30, rskr 341, prop. 1983/84:100, UbU 20, rskr 239)anordnas under /85 en fördjupningskurs i arbetsterapi viduniversitetet i och två fördjupningskurser i sjukgymnastik, varav envid i och en vid . Inom ulbildningen isjukgymnastik är elt nordiskt samarbete under ulveckling. Jag har erfarit attfördjupningskurserna i såväl arbetsterapi som sjukgymnastik har rönt stortintresse. Detta gäller även inom andra nordiska länder. Jag anser därför attantalet platser på fördjupningskursen i arbetsterapi bör dubbleras. Underanslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. har jag beräknal medelhärför. Under anslaget D 14. Bidrag lill högskoleutbildning m. m.kommer jag alt beräkna en motsvarande minskning under anslagsposten Tillregeringens disposition. Jag anser att samma ordning som för utbildningen isjukgymnastik skall gälla även för utbildningen i arbetsterapi beträffandemöjligheter till nordiskt samarbete och avser att återkomma till regeringen ifrågan. har beslutat(prop. 1981/82: 100, UbU 20, rskr 248) atl påbyggnadslinjer förarbetsterapeuter skall inrättas /87 samt atl förslag skallläggas fram så atl även påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster kan startasamma budgetår. Med utgångspunkt i beslut uppdrog regeringen åt UHÄatt redovisa förslag till påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster fr.o. m.budgetårel 1986/87. UHÄ har avgelt förslagsom innebär att en påbyggnadslinje i arbetsterapi och en påbyggnadslinje isjukgymnastik inrättas. Vardera linjen föreslås omfatta 20 poäng och innehållainriktningar mot primärvård, somatisk sjukvård och psykiatrisk sjukvård.Dessutom föreslår UHÄ att en påbyggnadslinje i habilitering om 20 poänginrättas, som är gemensam för arbetsterapeuter och sjukgymnaster ocheventuellt ytterligare yrkesgrupper. UHÄ föreslår även att en påbyggnadslinje iföretagshälsovård om 20 poäng inrättas för sjukgymnaster. har tidigare(UbU 1979/80:7, rskr 100, UbU 1981/82:20, rskr 248) uttalat sig om behovet avpåbyggnadsutbildning för arbetsterapeuler och sjukgymnasier men har hillills, på regeringens förslag, prioriteraten kvantitativ utbyggnad av grundutbildningen. Jag anser för egen del alt 1984/85:100 Bilaga 10 305 rehabiliteringslinjen nu har nått en sådanutbildningskapacitet atl resurser kan tas i anspråk även för påbyggnadsulbildningar.Jag tillstyrker mot denna bakgrund UHÄ:s förslag alt påbörjapåbyggnadsulbildning inom delta område. Jag är däremot inte beredd alttillstyrka UHÄ:s förslag lill linjekonstruktion i alla delar. Jag förordar för egen delatl en påbyggnadslinje i arbetsterapi om 20 poäng och en påbyggnadslinje isjukgymnastik om 20 poäng inrättas den . För att åstadkomma enflexibel och ändamålsenlig linjekonstruk-tion anser jag att vardera linjen börinrättas med inriktningar mol primärvård, läns- och regionsjukvård,psykiatrisk sjukvård saml habililering. Enligi min mening motsvarar begreppelläns- och regionsjukvård de begrepp som kommer att användas inom hälso- ochsjukvårdens framtida organisation, varför jag förordar denna benämning före denföreslagna benämningen, somatisk sjukvård. De argument som har framförts frånsåväl som arbetsterapeuternas och sjukgymnasternas fackligaorganisationer har övertygat mig om att habililering bör ingå som en Inriktninginom påbyggnadsulbildningen i arbelsterapi resp. i sjukgymnastik. Dettahindrar inte att viss samordning kan förekomma mellan de tvåpåbyggnadslinjerna. För att tillräckligplaneringstid skall kunna ges måste beslut om att inrätta linjerna fattas redannu.