prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — Det företräde som kommittén i vissa fall anserböra ges yrkesfiskare -ifråga om redskapsanvändning, vid bristande utrymme päfiskeplatserna och dä fiskresursen inom visst område är hotad synes väl avvägti det rådande systemet. Andra kategorier fiskare torde totalt sett inte pånågot avgörande sätl få sin verksamhel försvårad genom förslagen om dessatillämpas på det sätt kommittén anger. 3.7Fiskeristyrelsen: Kommittén har föreslagit att trål skall förbehållas yrkesfisket. stödjer förslaget men anser det otillräckligt. Enligt styrelsen borde yrkesfisket förbehållas alla de mängdfångande red skap som används vid havsfiske exempelvis ringnot, snörpvad, snurrevad, laxlinor, laxdrivlinor och laxnät. Dessutom föreslår styrelsen att nål djupa re än förbehälles yrkesfisket. Kommitténhar definieral yrkesfiskare som den person för vars försörj ning fisket är av väsentlig betydelse. anser denna defini tion onödig. Enligt styrelsens mening är den person yrkesfiskare som innehar yrkesfiskelicens.- ---- []önskar- att regeringen får bemyndigande attfördela en kvot mellan olika kategorier fiskanden och mellan olika slagsredskap. Regeringen bör kunna fatta sådana beslut efter förslag av fiskeristyrelsensom i sådana här frågor alltid bör samråda med . Kommitténframhåller nu att dess grundläggande inställning är all fiskei så långt möjligtskall vara fritt för en var. kan dock förhållanden vara sådana att enviss prioritering av yrkesfisket måste ske. Vidare sägs att i vissa situationerkan ett fiske med mindre fångstintensiva redskap accepteras under det att ettallmänt fiske med andra redskap skulle få negativa effekter för resursen. Styrelsenvill i det sammanhanget erinra om det faktum att de flesta fiskande här ilandet är sportfiskare, dvs. fritidsfiskare som i huvudsak 1984/85:143 73 Många av dem är dessulom ivriga fiskevårdare. hartyvärr inte berört detla faktum (se fiskevallensulredning). Förstyrelsen är det självklart alt ta hänsyn lill delta förhållande. Dessamänniskor måste också få känna lillfredsställelse i sitt fiske och fåuppskattning för det fiskevårdsarbete man bedriver. Stora anslag ges vaije ärtill olika fiskevårdande insalser särskilt längs våra kuster. Det är inlerimligt atl invesleringar i fiskevård av statsmedel parallelll med storaideella insatser Ullåts gå lill spillo genom ell fiske som inle går allutveckla i rätt riktning pga. otidsenliga bestämmelser. ----- Kandenna tolkning av kommitléns förslag inte accepteras av styrker kommitténs förslag i denna del. Styrelsen yrkar dä istället att det i lagstiftningen eller på annat sätt klarl anges vad som skall prioriteras i situationer när fiskbestånden ej räcker till för alla fångsisätt och alla fiskande. Kommitténföreslår också att yrkesfisket skall ges ett företräde när utrymmet pä fiskeplatserna inte räcker till för ett fritt fiske. ---- Fiskeristyrelsenavstyrker kommitténs förslag och förordar den lösningsom anges under avsnittet Förbehåll av redskap. Till yrkesfiskeli censen knyls rätten att använda vissa redskap. Skulle dessutom behov uppstå att reglera fiskei mellan olika kategorier yrkesfiskare får det ske genom beslut av regeringen enligt styrelsens förslag under avsnittet För delning av kvoter.- 3.9 : Även om hyser för ståelse för ambitionerna att förbättra situationen för yrkesfiskarna, vill verket understryka det angelägna i att fisket även i möjligaste månfår "vara fritt för var och en", som utredningen uttrycker det . Ulredningensförslag belräffande fördelningen av fiskei mellan olika kate gorier fiskande-- förfaller nämligen att i betydande utsträckning gå ut översportfisket (fritidsfisket). Verket hyser den uppfattningen alt sportfis ket kan ha en väl så stor nationalekonomisk betydelse som yrkesfisket. Laxfisket är härvid ett bra exempel. Mol denna bakgrund bör del inle vara självklart att sportfisket alltid skall slå tillbaka för yrkesfisket. 3.10----------------------- vill understrykabetydelsen avatt frilidsfisket bedrives i sådana former och i sådan omfattning att det inte försvårar möjligheterna lill utkomst och sysselsättning för dem som har fiskei som yrke eller binäring. 3.13Kammarkollegiet:- atl trälfisket pä allmänt vattenområde skall varaförbehållet yrkesfiskare föranleder i sak inle någon erinran av kolle giet. Kollegielställer sig tveksamt till : förslag till ytteriigare begräns- 1984/85:143 74 ningarav allmänhetens rätt till fiske. Från lagteknisk synpunkt är det inletillfredsställande att först fastslå (2§ första stycket) att fisket på allmäntvatten med rörligt redskap, undantagandes dock trål, är fritt för varje svenskmedborgare och i lagen (33 h§) föreskriva att den fria fiskerättenskall kunna begränsas till förmån för yrkesfiskarna. Om förslagen genomförs,bör 2§ kompletteras med en hänvisning till 33 h§ (eventuellt ocksä till 33f§). Enannan tveksamhet gäller frågan hur den fritidsfiskande allmänheten - eller de icke yrkesmässigt fiskande överhuvudtaget - skall kunna känna till inskränkningarna i den fria fiskerätten. Kollegietfinner det utomordentligt vanskligl att av lagutskottets uttalande är 1950 draslutsatser i stil med att fiskerättsägarna på är skyldiga atl tålainskränkningar i sitt eget fiske med fasta redskap till följd av myndighelernasrätt atl "fritt reglera fisket". Om detta verkligen var vad utskottettänkte sig, vilket kollegiet betvivlar, är därmed inte sagl att utskottetsståndpunkt är - eller ens dä var - juridiskt hållbar. Kollegiet vill fastmeratro att utskottet menade atl frisläppandet av fisket med fasla redskap kunde geanledning till reglerande ålgärder från myndighelernas sida. Men att dessaåtgärder skulle gå ul över fiskerällsägarna pä det sättel, alt dessa - såsom nuföreslås - skulle utestängas från att själva fiska, kan rimligen inte ha varilutskottets mening. Det bör erinras om att fiskerättsreform endastinnebar att fiskerättsägarna fick - mot ersättning - dela med sig avfiskerätten till andra. Det var, enligt vad kollegiet förstår, aldrig på talatt fiskerättsägarna skulle fråntas rätten att själva utöva fiske. Det aktuellaförslaget innebär därutöver att denna rätl överförs lill andra enskildapersoner, yrkesfiskarna. En sädan överföring av fiskerätt från en enskild ägaretill andra lorde inte kunna genomföras utan ersättning. Kollegietfinner sammanfattningsvis att påståendet, atl begränsningar i fiskerällsägarnasmöjligheter till fiske med ryssja kan genomföras utan berättigade krav påersättning, starkt kan ifrågasättas. 3.15Riksrevisionsverket: Enligt RRVs uppfattning bör ulredning ens skäl för att avvisa förbehåll av kvoterade fiskslag också väga tungt som argument mot den föreslagna inskränkningen i rätten aU fiska med trål. 3.18Kammarrätten i : De av kommiltén föreslagna regler na om begränsning av rätten att bedriva fiske med trål har lagils in i 2.? / förslaget tid lag om ändring i FL. Kammarrällen har för sin del inle nägon erinran mol utformningen av reglerna eller mot vad kommittén anfört i anslutning till dem. Häri ligger att kammarrätten finner det kunna godtas att begreppet yrkesfiskare införs i lagen och ocksä definieras i denna. Vad som upptagits i belänkandet beträffande den närmare innebörden av be greppet ger inle anledning till invändningar. 1984/85:143 75 Förslagelsåvitt avser 33f§ föranleder inga invändningar från kammarrättens sida. föreslagit i 33 h § ger emellerlid anledning lill synpunkler. Dengrunduppfattning som kommer till uttryck i belänkandel och som kammarrättenvill ansluta sig till är alt fisket även så långt del är möjligtbör vara frill för var och en. De beslämmelser som föreslås i 33h§ kan dockleda till belydande ingrepp i friiidsfiskei. Kammarrätten anser därför altvissa betänkligheter i och för sig kan hysas mol att generelll bemyndigalänsstyrelserna atl beslula om begränsningar beträffande fiske med allarörliga redskap på allmänl vatten utmed landets hela kuststräcka. Visseriigeninnebär kommitténs förslag atl det i fiskeriförordningen skall införasbestämmelser som innebär alt samma förfarande skall tillämpas när det gällerbegränsningsbeslul enligt 33 h § som vid uifärdande av föreskrifter med stöd av33f§. Enligt kammarrättens mening är del emellertid angeläget atl ocksämöjligheterna all anföra besvär och därmed få begränsningsbeslut omprövade bliruppmärksammade. Frågorna om besvärsmöjligheter enligt 47 § fiskeriförordningenoch om besvärsrätten bör övervägas under det fortsatta lagstiftningsarbetet. Isin motivering till förslaget att fiskei med ryssja i vissa fall skall kunnabegränsas på enskilt vatten vid har kommittén behandlat frågan ombegräsningar i della hänseende kan leda till ersättningsanspråk. Kommitténsslutsats att förslagel inle kan medföra berältigade krav pä ersällning fränenskilda fiskerättsägares sida framstår enligt kammarrättens mening som någottveksamt. Ocksä i detta hänseende bör ytteriigare övervägande ske underdelfortsatta lagstiftningsarbetet. 3.19 Länsstyrelseni : Utredningen har stannat vid att föreslåatt endast trål skall vara exklusivt som yrkesfiskeredskap. Länsstyrelsendelar ulredningens uppfatlning. Utredningenföreslår etl allmänl bemyndigande för att besluta ombegränsningar beträffande fiske med alla röriiga redskap på allmänt vatten.Konkurrensen med yrkesfisket om utrymmet skall vara avsevärd för attbegränsningar skall kunna ske. har ingel alt erinra mot dettaunder förutsättning att det klart anges atl den bofasta skärgårdsbefolkningenkan tilldelas sådana tillstånd. 3.20 i : Utredningenhar huvudsakligen endasl behandlat konkurrenssituationer mellan yrkesfisketoch andra fiskande. Ulformningen av reglernas verkan med avseende på sådanasituationer [alltför koncentrerat yrkesfiske] bör därför ytteriigare övervägasoch förtydligas.- 3.21 i : Utredningen föresläratl rätten atl bedriva fiske med trål begränsas till endast yrkesfiskare.Länsstyrelsen tillstyr- Prop.1984/85:143 76 ker detta förslag men vill också ifrågasätta om inte fleralyngre redskap borde förbehållas yrkesfiskare. Utredningen föreslär vidare etl allmänt bemyndigande förlänsstyrelsen atl beslula om begränsningar belräffande fiske med alla rörligaredskap pä allmänt vatten vid rikels kuster.- finner---- ingen anledning atl motsätta sig detla förslag. 3.22 i anser att förslaget idenna del är motiverat av de särskilda förhållanden som råderbelräffande trälfisket. Elt beslut atl prioritera yrkesfisket i rådandekonkurrenssituation måste frän principiella utgångspunkter vara riktigt.Ställningstagandet underiättas av all det knappast i någon högre grad är itrålfisket som utövarna av deltids-och husbehovsfisket i skärgårdsområdenasöker tillskott till sin försörjning. ------ anser därför alt etl generelllförbehåll av vissa redskap för yrkesfiskarna skulle föra för långt.Länsstyrelsen instämmer i denna bedömning. ----- vill understryka atl vad som härigenom[förslaget om otillräcklig fiskresurs] tillkommer är endast enföreträdesrätt för yrkesfiskare att erhålla dispensen i fräga. Länsstyrelsenförutsätter att rätlen alt ge dispens även av andra särskilda skäl kvarslår.Eventuelll är ett förtydligande påkallat i förslaget till 33 f§ andra styckelfiskelagen. anser att det kan vara värdefullt att halillgång till ett sådant instrument [vid konkurrens om fiskeplats] att stödjayrkesfisket som förslaget utgör. I detta fall är det - med tanke påföreskriftens syfte -rimligt att endast yrkesfiskare kan få dispens. Detförefaller ocksä välbetänkt att möjligheter föreslagen typ av inskränkningi allmänhetens fria fiske till förmån för yrkesfiskare inte skall finnas påenskill vatten. Därigenom undviks ersättningsanspråk och andra oönskadeeffekter. 3.23 iMalmöhus län anser all de föreslagna begränsningarna i fiskerätten bör kunnagodtas med hänsyn till viklen av alt ge yrkesfiskarna en tryggad försörjning. Isammanhanget bör uppmärksammas att måste erhålla tillräckligaresurser atl konlrollera efterlevnaden av föreskrivna begränsningar ifiskerätten. Föreskrifterna riskerar annars att bli meningslösa. Förslagetkommer även att medföra ökade arbetsuppgifter för länsstyrelserna. Sannolikllorde dessa dock bli av begränsad natur. 3.24 iGöteborgs och län---------------- avstyrker förslaget atl definieraen ny typ av icke licensierade yrkesfiskare. Prop.1984/85:143 77 instämmer i kommitténs synpunkter all det ivissa fall kan vara motiverat all förbehålla vissa redskap för det licensieradeyrkesfisket. Det saknas dock i allmänhet tillräckligt statistiskt underlag föratl bedöma effeklerna av en sådan åtgärd. Innan några beslut fattas krävs detdärför ingående undersökningar om hur stor andel som tas av icke-yrkesfisketoch vilka förändringar en övergång lill andra redskap skulle medföra. Förbudei mol användning av irål för icke-yrkesfiskare hartroligtvis ingen större betydelse, men hell säker kan man inle vara. vill därför föreslå atl ell syslem ularbeiasför all samla in slalislik och andra uppgifter om del icke- yrkesmässiga fiskeimed mängd-fångande redskap. 3.25 i stöder principenall yrkefiskel i första hand skall stödjas med stimulerande åtgärder somrationaliserings-stöd, prisstöd och liknande. ----- Det är nödvändigt att söka begränsa deldeliidsfiske, som på vissa häll menligt påverkar möjlighelerna att bedriva etllönsami yrkesfiske. anser atl det trålfiske av försökskaraktär,som bedrivits i sedan slulet av , har visat atl denna typ avfiske kan bedrivas i nuvarande omfallning i sjön. Tillståndsgivningen kandärför ulan olägenhet föras över till . Tillstånd bör också ifortsättningen förknippas med villkor alt noggrann fängslredovisning skalllämnas . Före beslut skall höra fiskenämnden. ----- Om fiskei av fiskevårdsskäl begränsas i vissl områdeär - som ulredningen päpekar - totalförbud del mest effektiva. Ettförbud som begränsas lill vissa redskap släller större krav på tillsynen. Omdärlill dispenser meddelas är del stor risk all förbudet förfelar siu syfteförutom att kraven på tillsynen ökar ytterligare. Förslagel om dispensmöjligheiär onödig och avslyrks. Om den införs bör yrkesfisket prioriteras. Utredningen föreslår atl fiske med rörliga redskap påallmänt vatten skall kunna begränsas lill förmån för yrkesfisket i de fall begränsningen är påkallad av kunkurrens om utrymmel på fiskeplaiserna. Länssiyrelsen tillstyrker förslaget. I de falldeliidsfiske utgör en viklig kompletterande försörjningsmöjlighet, exempelvis iglesbygdsområden, och där investeringar har gjorls i redskap ellerrökerianläggningar bör lillslånd kunna ges. Tre av ledamöterna i i (Junzell, och ) anför i särskilt yllrande: Vid den prakliskahandläggningen av fiskeriärenden är del av utomordentlig betydelse atltillstånds- och dispensärenden kommer att ske på elt så obyråkratiski säll sommöjligt. Prop.1984/85:143 78 Vad gäller rätten atl utsätta nät och redskap vill vibetona viklen av respekt för gammal tradition och sedvanerätt. 3.26 Länsstyrelseni län: Enligt länsslyrelsens mening bör - ---- beslämmelser övervägas som gör del möjligt attbegränsa allmänhe tens fiske i insjövatien till förmän för yrkesfisket. har där för, så vitt avser länet, inget alt erinra mot kommitténs förslag. 3.27 Länsstyrelseni anser att kommittén borde ha prövat om inte vissa redskap skulle förbehållasyrkesfiskarena. Kommittén borde ha lämnat förslag även för andra typer avmängdfångande redskap eller fasta redskap - typ laxfällor - vilka utnyttjas avicke yrkesfiskare. Delta gäller då speciellt fisket efler lax och havsöring därdet ibland uppkommer problem när det uppvandrande beståndet är begränsal. -------- Fiskekommillén föreslår all fårbeslula om begräns ningar ifråga om alla rörliga redskap men bara pä allmänl vatten. Därige nom undanlas ersättningskrav från enskilda fiskerällsägare. anser att del inom finnsmyckel små möjligheter all få någon effekt av sådana begränsningar. Dellasammanhänger med all länels kust kännetecknas av slora djup nära stränderna.Fiskei på allmänt vatien har myckel liten omfattning. 3.29 i har svårt att förståvarför inle regelsystemet skulle kunna förenklas så att endasl enprövning behöver förekomma dvs. Endast licensierad fiskareborde få tillgäng lill de rättigheter som reserveras för yrkesfiskare. Om behovskulle finnas all medge även annan än licensierad fiskare atl fiska med l.ex.trål eller ulnyttja reserverade vatien torde detla kunna lösas genom alt fiskenämndenlämnar dispens. Sådana dispensmöjligheter torde i huvudsak endast bli aktuellaför atl ge yrkesfiskare som uppnått pensionsålder skälig avvecklingslid. Utredningens förslag atl permanenia del vid länets kustpågående för-söksfisket med trål tillstyrkes. ----- är---- beredd att----- tillstyrkautredningens förslag all skyddet för yrkesfisket i huvudsak genomförsdels genom att trälfisket reserveras för yrkesfisket och dels genom attlänsstyrelsen får bemyndigande att beslula om begränsningar avseende fiske medröriiga redskap på vid landels kuster. anser dock atldetta bemyndigande även bör gälla enskilt vatten. 1 dessa frågor bedömer länsstyrelsenalt kommunernas uppfatlning måste tillmätas särskild vikt. Utredningens passivitet när det gäller atl föreslååtgärder till skydd för yrkesfisket på enskilt vatien synes grunda sig på att ulredningenanser att 1984/85:143 79 eninlösen av denna fiskerätt skulle bli alltför kostsam. Enligt länsstyrelsensmening torde erforderliga åtgärder för alt skydda yrkesfisket kunna åstadkommasutan atl den enskilda fiskerätten behöver inlösas. Någon form av företrädesrättför yrkesfiskare lill arrenden kombinerat med prisprövning på sätt gällerifråga om köp av jordbruksmark och jordbruksfastigheter borde kunna prövas idetta sammanhang. Tvåav ledamöterna i i (Holmkvist och son) anför i reservation: skrivning är en skärpning sominnebär alltför stora ingrepp i fritidsfiskets möjligheter till fortbestånd. --- Ioch med beslut kommer långsiktigt fritidsfisket atlförsvåras och stora grupper atl stängas ute från ett rimligt fritidsfiske. --- Ombegränsningar skall bli aktuella anser vi all kommunerna ges etlökal inflytande på besluten på bekostnad av fiskenämnden i länel. Viyrkar därför avslag på skrivning och bifall till utredningensförslag med tillägget avseende kommunernas inflytande. Enav ledamöterna i i () anför ireservation: Undertecknad ansluler sig lill ytlrandel förulom det avsnitt därlänsstyrelsen förordar en begränsning avseende fiske med rörliga redskap ävenpå enskilda vatien utan att fiskerätten på dessa vatten inlöses. Denna enormabrisl pä respekt för enskill ägande är icke värdigt ett länsslyrelsebeslul. 3.31Lantbrukarnas och : - -- Närman nu lalar om all förbällra förhållandena för yrkesfisket fär medhånsyn till vad nu sagls begreppet yrkesfiske inte bli för snävt hållet ochförbehållas endasl det fiske som bedrivs i stor skala och i öppna havet. Förbundenvill alllsä trycka på det angelägna i au del nya begreppel yrkesfiskare sominförs enligt förslagel verkligen får den innebörd som definitionen ger ullryckför. Alltså all med yrkesfiskare avses "den, för vars försörjning fisketär av väsentlig betydelse". Som yrkesfiskare belraktas då jämväl den sombedriver fiske som binäring. Enligtnuvarande praxis torde del vara omöjligt för en ovan antydd binäringsfiskareatl få yrkesfiskelicens. Enligt förbundens uppfattning borde med hänvisninglill vad nu sagts denna praxis omprövas. Pris- och raiionaliseringsstöd bordekunna utgå även till den som ägnar sig ät binäringsfiske framför allt inomskärgärds- och glesbygdsområden. Detla skulle kunna öka möjlighelerna atlbibehålla en bofast befolkning inom nämnda områden. Förbundendelar utredningens uppfattning att åtgärder måste vidtas för alt förbällrasilualionen för yrkesfisket. Tyvärr måste dock konstaleras atl utredningen inlekommit med nägra förslag lill lösning av de verkligl slora problemen, nämligenkonkurrensen om de ovan nämnda värdefulla fisksla- Prop.1984/85:143 80 gen.------ Dessa frågor bör med det snaraste bli föremålför förnyad Förbunden tillstyrker emellerlid utredningens framlagdaförslag dock med undantag för dess resonemang när del gäller frågan omersättning för inlrång i samband med inskränkning av ryssjefisket inom enskiltvallen på . Man kan konstatera all fiske med ryssja på enskilt vallenpå har bedrivits och bedrivs med stöd av enskild fiskerätl. Ettförbud mol sådant fiske innebär uppenbarligen etl intrång i den enskildafiskerätten. Atl fiskei får bedrivas jämväl av annan kan inte ändra detlafaktum. För detla inlrång bör rimligen ersällning utgå. 3.32 Norrbottens skärgårdsfiskares förening: Fängslinlensivared skap som trål bör förbehållas yrkesfisket. Vi tillstyrker att trälfisket ulan- för förs in under de allmänna regler, som gäller för trälfiske. Dock bör uianför Norrboltens kust, där resursen är begränsad vad gäller siklöja, kunna införa begränsningar i trålfisket om siklöjan bedöms hotad. Icke fångstintensiva redskap som nät och skolar ochliknande rörliga redskap bör fritt få användas på allmänl vatten. De begränsningar, som föreslås i 33 h § i fiskelagen kan ivärsta fall hell utestänga alla andra än yrkesfiskare från fiske i stora delarav skärgården. Slörsla hotet ser vi i alt fiskenämnden skulle få förstort inflytande tillsammans med . Vår kännedom om fiskenämndens sammansättning och vissayrkesfiskares inslällning till alla andra fiskare än s. k. yrkesfiskare göratl vi ser nämnda paragraf i förslaget lill fiskelag saml 36b § i denföreslagna fiskeriförordningen som största hotel mot värt fiske. Vi föreslår därför atl kommunstyrelsen i berörda kommuner,innan begränsningar får genomföras till förmän för yrkesfisket, måstetillstyrka dessa. Norrboltens skärgårdsfiskare tillstyrker kommitténsförslag att ej ingripa i fisket med fasta redskap pä enskill vatten. När detgäller upplåtelse av fiske på allmänt vatten, s. k. kronfiske, bör yrkesfiskareges företräde, men rätt till fiske med fasta redskap bör även kunna ges lillandra fiskande. 3.33 fiskares riksförbund:- vi förväntar oss atlberörda myndigheter, när sä är befogat, ocksä vågar fatta beslutsom innebär begränsningar i allmänhetens fiske. ----- Fördelning av kvoter m. m. mellan olika kategorieryrkesfiskare är en fråga som vi anser bör hanteras inom fiskets egnaorganisationer. 1984/85:143 81 ----- Detär av största vikt att åtminstone del förslag som kommit tén framför vad gäller fiske med trål, måtte genomföras av statsmakterna. ------ SFRdelar kommitténs uppfatlning att andra fiskande än licen sierade yrkesfiskare även fortsättningsvis bör få fiska efter kvoterade fiskslag.--- Yrkesfisketkänner dock slor oro för atl länsstyrelserna inte kommer att våga ta deinitiativ till begränsningar som ett fortsatt kustfiske kräver. Vi har också iolika sammanhang kunnat konstatera att länsstyrelserna har dålig kunskap ifiskefrågor. Yrkesfisket har i regel inte heller några represenlanter ilänsstyrelsernas lekmannastyrelser. Detta förhållande måste enligt våruppfattning rättas till om fiskekommitténs förslag skall kunna få praktiskaresultat. Länsstyrelsernas befogenheter måste också klart slås fast och beslutenutformas på sådant sätt att respektive länsstyrelse vågar verkställa olikabegränsningar. Kommitténsförslag beträffande trälfiske i insjövatien tillstyrker vi. För övrigl beklagar vi att kommittén inte ansett sig ha möjligheter att över huvud taget införa några begränsningar i de enskilda vattnen. Inomyrkesfisket har vi fastställt en gräns på 40000kr. i lägsta infiskning eller22000kr. i lägsta bruttoinkomst, dvs. före sociala avgifter och skatt, frånfiske för att omfattas av fiskets s. k. trygghetspaket. Dessa beloppöverensstämmer också med kraven för medlemsskap i fiskarnas arbetslöshetskassa.Vi anser att dessa gränser på ett tillfredsställande sätt avgränsar kategorinyrkesfiskare. Vi föreslår alltså att utöver momsvillkoret även ovanstående kravpå infiskning eller bruttoinkomst införes som definition av begreppetyrkesfiskare. 3.34Sveriges : Det ohämmade fis ke som sker med yrkesmässiga redskap, och då inte bara trål, av icke yrkesfiskare är ett hot mot fiskei som biologisk resurs och mot etl ur samhällelig synvikel riktigt utnyttjande.