prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Förutsättningarna för samarbeid har successivt förändrats.Fortsatta forskningsarbeten kommer att genomföras inom ramen för nyabranschforsk-ningsavtal som löper . Avtalen med kraftföretagenomfattar områdena bränsle, fysik och reglerteknik, kemi, material ochreaktoravfall och löper t.o.m. . Avtalet med Asea-Alom ärbegränsat till bränsleområdel och gäller t. o. m. . Prop.1984/85:120 302 påkärnenergiområdet till 74 milj.kr. Siudsviks finansieringsandel av de nämndainsatserna uppgår till 30 milj. kr. Härav faller ca 10 milj. kr, vardera påbudgelåren 1984/85 och 1985/86. Branschsamarbetetmed svensk industri är således väl etablerat vad gäller kärntekniska områden.Branschrelalerad forskning och utveckling (FOU) utanför kärnteknikområdetutvecklas också på ett tillfredsställande sätt. Den totala volymen budgetårel1983/84 var drygt 17 milj. kr. och den slalliga andelen närmare 8 milj. Ensammanfattning av volymen för egen och branschrelalerad forskning ochutveckling framgår av nedanstående tabell (milj. Bolagetbedömer att nuvarande anslagsnivå om 18 milj.kr. är för liten för atl bibehålladen redan uppnådda omfattningen av branschrelalerad FoU, där svensk industrigenomgående deltar med mer än hälften av finansieringen. Anslag på denna nivåtvingar till omförhandling av redan etablerat samarbete. Studsvik föreslår /86 27 milj.kr. för en FoU-volym som överensstämmer med destrategiska målen för bolaget. Avbolaget beräknade medelsbehov för /86 och för budgetåren1983/84-1984/85 beviljade medel framgår av följande tabell (milj.kr. Forskning och utveckling' Egen och branschrelalerad forskning- och 'Tillkommer medel för energirelaterad grundforskning från anslaget E 12. Energiforskning(6 milj. kr. /85). Studsvikhar successivt ökat andelen finansiering via kommersiella uppdrag ochtjänster. Bolagel har i enlighet med statsmakternas uttalanden 1984/85:120 303 gjort belydande salsningar uianför kärnenergiområdel ochdärmed byggt upp ett internationellt känl kunnande på områdena kolteknik,förbrännings- och förgasningsteknik saml solenergiteknik. En ökande andel avbolagets verksamhet utgörs av exportuppdrag. Inom kärnenergidivisionen utgörexportandelen . Det är glädjande atl bolaget haft sådan framgång iomslmklureringsarbe-let. Personal har omskolats och utbildats och specialisterinom nya verksamhetsområden har kunnat rekryteras. Forsknings- ochutvecklingsinsalser, som är strategiskt viktiga för framliden, har påbörjats.De slatliga insatserna har därmed givit goda resullat. Jag räknar med att bolagets behov av medel till s. k.lokaliseringsbetingade kostnader i fortsättningen endast i begränsadutsträckning kan tillgodoses genom fortsatta anslag. För /86beräknar jag övergångsvis 2 milj. kr. Vid min beräkning av medel för egen och branschrelaleradforskning har jag tagit hänsyn till all vissa medel från lidigare verksamhetsårinte har använts i sin helhet och därför kan utnyttjas tillsammans med detbelopp som tillkommer för det kommande budgelåret. För budgetårel 1985/86 harjag därför beräknat 18 milj. kr. för egen och branschrelalerad forskning. Mot bakgmnd av vad jag har anfört beräknar jagmedelsbehovel för /86 på följande sätt (milj. Bidrag till R2-reaktom 13,6 Studsviksbibliotekel 5,035 Egen och branschrelalerad forskning 18,0 Anslagel bör därför föras upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag lUl verksamheten vid Studsvik EnergileknikAB för budgetårel 1985/86 anvisa ell reservaiionsanslag av . Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. 1983/84 Ulgift 7750000 Reservation 4000000 1984/85 Anslag 14270000' 1985/86 Förslag 12800000 ' Varav 4 370000 på lilläggsbudgel I för budgetåret1984/85 (prop. 1984/85:25, NU 12, rskr 87). har under detta anslag förbudgetåren 1981/82-1984/85 beviljals medel för avveckling avforskningsreaklorerna RO, Rl och Kritz saml för vissa andraavvecklingsåtgärder. 1984/85:120 304 Frånår 1947 bedrev AB Atomenergi verksamhel inom områdena kärnkemi och kärnfysiksaml olika discipliner inriktade på utveckling av en svenskkärnenergileknologi. Verksamheten var först koncentrerad till , mensenare tillkom anläggningar i Ransiad och Studsvik. böijanhar de kärntekniska anläggningarna koncentrerats till Studsvik. Vidforskningsstationen har från början funnits anläggningar för behandling ochförvaring av olika typer av radioaktivt avfall. a. har här tagits om handradioaktivt avfall från sjukhus och forskningsinstitutioner samt industrier.Vidare behandlas f. n. alll lågaktivt brännbart avfall i landet gnomförbränning och ingjutning för slutförvaring. De kärntekniskaforskningsresurser som f.n. handhas av ärmaterialprovningsreaktorn (R2) och forskningsreaktorn (R2-0) samt bränslelaboratoriet(BL) och aktiva centrallaboratoriet (ACL). Ett flertal andra reaktorer,processutrustningar, laboratorier och demonslraUonsanlägg-ningar har tagits urbmk och avvecklats eller är under avveckling sedan de fyllt sin funktion i delsvenska kärnkraftprogrammel. Belräffandeanläggningarna i har Studsvik i skrivelse till regeringen den 4januari 1985 hemställt om medel för att utarbeta en äterställ-ningsplan förområdet. Ioch med anslagsframställningen för /86 har Studsvik redogjortför samtliga nedläggningsprojekt som hänför sig till AB AtomenergisFoU-verksamhet inom det svenska kärnkraftprogrammet. Bolaget anmäler att det ärönskvärt att det ekonomiska ansvaret för Ågesta-reak-torns avveckling genom enuppgörelse mellan staten och helt överförs på statensvatlenfallsverk som delar detta ansvar med Studsvik. Nedläggningen avforskningsreaktorn i är i stort sett avslutad, likasånedläggningen av forskningsreaktorn i . Under /85genomförs nedläggning av forskningsreaktorn och avveckling av detlaboratorium för studium av reaktorbe-tongtankar som finns i Studsvik. Vidarerengörs och avvecklas det s. k. alfa-laboratoriet. Slutligen kommer enanläggning för regenerering av jon-bytarmassor från tungvattenreaktorn i Ågestaatt rivas under /86. För angivna ändamål begär bolaget 2,9milj.kr. för /86. Regeringenhar godkäni etl avtal mellan Studsvik och SKB, beträffandeengångsersättning för transport till och slutförvaring i SFR-1(Slutförvar för reakloravfall) av låg- och medelaktivt avfall omhändertaget iStudsvik fram . Slutkonditionering av SFR-1-avfall har redanpåbörjats. Som framgått i annat sammanhang undergår avfallsanläggningarna iStudsvik en genomgripande modernisering inom projekt . 1 och med attAMOS-projektet slutförs /86 kommer insatser för behandling avgammall avfall atl intensifieras. Prop.1984/85:120 305 Bolagetberäknar att driftkostnadema för konditionering och lagring av SFR-avfall /86 uppgår till 7,75 milj. kr. Föräldre lågaktivt avfall har behandling påbörjats under lidigare budgetår ochberäknas kunna avslutas för en kostnad av 0,25 milj. kr. under budgetåret1985/86. Isamband med påbörjandet av tömning av del s.k. aktiva träget som äveninnehåller bränslerester och annat långlivat avfall erfordras under budgetåret1985/86 förberedelser och provdrift av installationerna i bränslelaboratorietsom skall utnytUas för konditionering och inkapsling av denna typ av material.En kostnad om 1,5 milj. kr. beräknas för detta. 1avvaktan på beslut om senare överföring till CLAB (Centrala lagret för använtbränsle från kärnkraften) av det Ågestabränsle som förvaras i Studsvikerfordras 0,4 milj. kr. för täckande av statens andel av förvarings-kostnademaför 1985/86. Förden angivna avfallshanteringen begär bolaget för /86 sammanlagt9,9 milj. kr. Närdet gäller rivningsavfall och långlivat avfall bör även detta slutförvaras iSKB:s framtida anläggningar för sådant avfall. Osäkerheterna om de tekniska ochekonomiska fömtsättningarna är dock här än så länge så stora att det ännu intefinns underlag för ett avtal av samma typ som för SFR-avfallet i Studsvik. Bolagetavser att i nästa års anslagsframställning ge en totalbild av de kostnader somrekonditioneringen av radioaktivt avfall kommer atl ge upphov till. FörSFR-1-avfallet bör då även en definitiv totalkostnad kunna anges. Ilikhet med vad jag anförde vid min anmälan till budgetpropositionen 1984 (prop.1983/84: 100 bil. 14 s. 143) anserjag arbetet med att ta hand om och avvecklade gamla forskningsreaklorerna m. m. i Studsvik som angelägel. Jag har erfaritatt det hittillsvarande arbetet har bedrivits målmedvetet och effektivt. Detbörjar nu bli möjligt att se slutet på detta arbete. Bolaget har för budgetåret1985/86 begärt 2,9 milj.kr. för fortsatta arbeten med nedläggning avforskningsreaktom Kritz och för avveckling av alfalaboratoriet samt för rivningav en anläggning för regenerering av jonbytarmassor från tungvattenreaktorn iÅgesta. Bolagethar vidare hemställt om 9,9 milj.kr. för bestridande av bl.a. kostnader förbehandling av det avfall som skall läggas in i den nya avfallsanläggningen(). Ioch med att dessa insatser har genomförts skulle endast för verksamhetennödvändiga och bärkraftiga kärntekniska anläggningar kvarstå i Studsvik. Detär emellertid önskvärt, att bolaget utreder de tekniska och ekonomiskafömtsättningama för en framtida överföring av det långlivade avfai- 20 1984/85. 1984/85:120 306 leloch rivningsavfallet och träffar en överenskommelse med SKB, så att resullalelkan konfirmeras i ell avtal mellan bolaget och SKB. Mot bakgmnd av del anfördahemsläller jag att regeringen föreslår atltill Avveckling av forskningsreaktorer, m.m. för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Anläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m. m. 1983/84Utgift 58000000 Reservation 1984/85Anslag 72700000 1985/86Förslag 19000000 Underdenna mbrik i statsbudgeten har under budgetåren 1981/82-1984/85 anvisats ettreservaUonsanslag som avser kostnader för anläggningar för hantering ochförvaring av låg- och medelaktivt avfall i Studsvik (). Desammanlagda kostnadema för projektet har tidigare beräknals uppgå till 159milj. (jfr prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 258). /86 har hemställt om ett anslag av 19milj. Vidarehemställer bolaget att medlen ges som ett räntefrilt lån, vilket efterges itakt med att anläggningen koslnadsförs i bolagets redovisning. Bolaget önskardämtöver att kunna inge anslagsansökan beträffandekompletterande hamnbygge. Bolagetaviserar i anslagsframställningen atl projektet kommer att bli 18 milj.kr.dyrare än vad som har angivits i investeringsplanen för projektet.Avvikelsen förklaras dels av förseningar i bygget av behandlingsanläggningen,dels av kostnader för fastställande av krav på avfallskollin och dels av attdet uppstår kostnadsökningar för att utmsta bränslelaboratoriet förkonditionering av de bränslerester som efler mellanförva-ring i skallförvaras i SFL (Slutförvar för långlivat avfall). Dessutom blir kostnadema föratt plocka upp avfall från nuvarande förvar större än vad som tidigareberäknats, beroende på att strålnivån blir högre än vad som tidigare hadefömtsetts. urspmngliga projektplanen förutses att hamnen i huvudsak skall uppförasunder . Eftersom transporter till SFR (Slutförvar för reaktoravfall)från Studsvik beräknas starta först finner bolaget det ej motiverat attanlägga hamnen , utan avser att återkomma med begäran om medel viden senare tidpunkt. De förväntade kostnaderna för hamnbygget är 12 milj. kr. Prop.1984/85:120 307 har fr.o.m. budgetårel 1981/82 anslagit144 milj.kr. för modemisering av avfallsanläggningarna och beslutat om allbemyndiga regeringen alt beslula om eftergift av de lån som beviljas inom ramenför detta anslag (prop. 1983/84:100 bil. 14 s. 146, NU 30, rskr 297). Jag föreslår att ytteriigare 19 milj.kr. anslås /86. Medlen bör som tidigare utgå i form av ränte- ochamorteringsfria lån. Dessa bör efterges i den takt med vilken anläggningenskrivs av i redovisningen, dock alt eftergiften inte får vara större perräkenskapsår än vad regeringen för varje sådant år medger. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta om årligeftergift av de lån som beviljas inom ramen för detta anslag, 2. till Anläggningar för radioaktivt avjäll iStudsvik, m.m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85 Anslag' 1500000 1985/86 Förslag I 100000 ' Förslag i prop. 1984/85: 101 bil. På tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgelåret1984/85 har tidigare föreslagits ett reservationsanslag av I . (prop.1984/85:101 bil 7). Medlen skall läcka kostnaderna för den första fasen i en förstudiemed syfte att ta fram en återställningsplan för () och förrening av vatten från lakresiområde, länshållning i dagbrott och underjord samtvattenkontrollprogram (1 OOOOOO kr.) t. o. m. . Anläggningarna i uppfördes under tiden 1960-1965av AB Atomenergi (numera ) för utvinning av uran uralunskifferlagrets uranrika zon. Anläggningen kördes i provdrift /66 och därefter i produktion I.o.m. /69. Frånbudgetårel 1969/70 har anläggningen använts för processutveckling avseendeuranulvinning saml avancerade processer som syftar till utvinning av fleraprodukter ur skifferråvaran. När del stod klart atlplanerna på ytterligare uranutvinning i inte skulle fullföljaspåbörjades de första arbetena med att återställa området. Betydande insatserhar skett för att återställa delar av såväl lakrestområdet somdagbrottsområdet. Det har också bedrivits viss försöksverksamhet medrekuhivering av vissa markytor. Bland de arbeten som återstår kan nämnas t.ex.dagbrottets västra del och dilhörande transporttunnlar. Vidare återstårkanterna på lakrestområdet. måste ställning tas till om 1984/85:120 308 dagbrottetoch underjordsanläggningarna kan vattenfyllas. Vidare måste ålgärder vidias förslutlig återställning av lakrestområdet och dilhörande vaiienreningssyslem. Enligtett konsortialavial mellan (Studsvik), ochBoliden AB har Studsvik åtagit sig att ensamt svara för de ekonomiskaförpliktelserna avseende återställningsarbetena vid en eventuell nedläggningav verksamheten vid Ranstadsverkd. Ioch med att gällande koncession för brytning av alunskiffer löpte ut vidutgången av har Studsvik tagit initiativ till att påbörja framtagningav underlag för det fortsatta återställningsarbetel. Bolagel har definieralfyra skeden i projeklel: programskedet, utredningsskedet, återställnings-skedetoch uppföljningsskedet. Programskedet syftar enligt Studsvik till atttillsammans med berörda kommuner och myndigheter översiktligt kartläggaproblemområden, skissera möjliga åtgärder samt belysa framtida användning avåtgärdade markområden. Programskedet kommer enligt bolaget att resullera i elt ellerflera förslag till åtgärder. Vidmin anmälan till tilläggsbudget II för /85 (prop. 1984/85:101bil. 7) föreslog jag att Studsvik skulle erhålla de medel som bedömdes behövasför genomförandet av en försia fas (programskedet) i en förstudie med syfte atlkunna presentera en återställningsplan för området. Denna fas beräknas kunnaavslutas . Vadgäller det fortlöpande arbetet med rening av vatten från lakresiområde,länshållning i dagbrott och underjord samt vattenkontrollprogram föreslog jagatt medel skulle anvisas för denna verksamhet t.o.m. utgången av budgetåret1984/85. liar i skrivelse redovisat behovel av medelför /86 för fortsatt vattenrening, länshållning m. m. Bolagetbedömer medelsbehovet till 1,1 milj. kr. Innanslutlig ställning kan tas hur återställningen av Ranstadsområdet skallgöras i detalj återstår etl betydande utredningsarbete. Det är angeläget attdet pågår elt arbete med att rena vatien från lakrestområdetoch med att hålla dagbrott och anläggningar underjord fria från vatten. Jagförordar därför att erhåller de medel som under delkommande budgetåret krävs för atl rena vattnet från lakrestområdet,länshållning m.m. Jag har beräknat 1,1 milj.kr. för /86 fördetta ändamål. Ställningstagandetill frågan om ytterligare medel för framtagning av återställningsplanen böranstå tills bolaget har redovisat resultatet av det s.k. programskedet iarbetet med återställningsplanen. Motbakgmnd av det anförda föreslår jag att regeringen föreslår atttill Verksamheten i Ransiad för /86 anvisa reservationsanslagav 1 lOOOOOkr. 1984/85:120 309 Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. 1983/84 Ulgift 120000000 1984/85 Anslag 210000000 1985/86 Förslag 169600000 Frän detta anslag bestrids kostnader för stöd för åtgärderför att ersäua olja, m. m. enligt förordningen (1983: 1107) om statligt stödför åtgärder för att ersätta olja, m.m. beslutade om stöd för åtgärderför att ersätta olja, m. m. 1980/81:49, NU 19, rskr 100). den dåvarande oljeersättningsfonden (OEF). Stödetadministreras fr. o. m den av statens energiverk. För den förstatreårsperioden (åren 1981-1983) beräknades stödbehovet uppgå lill I 700 milj.kr. beslutade om fortsatt stöd föråtgärder för att ersätta olja, m.m. (prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124) förperioden - . Beslutet innebär bl. a. attmedel för stödet för oljeersättande åtgärder fr.o.m. anvisasunder ett reservationsanslag på statsbudgeten. Det totala stödd föroljeersättande åtgärder för den nämnda perioden beräknas uppgå till 1 650 milj.kr., varav bidrag och villkorliga bidrag 660 milj. kr. och lånegarantiertill 915 milj. kr. Därtill kommer anslag om sammanlagt 75 milj. kr. för atttäcka förväntade förluster i garantigivningen. har120 milj. kr. och för budgetårel 1984/85 har 210 milj. kr. anvisats underförevarande anslag från det på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /85 under tolfte huvudtiteln (industridepartementet) upptagnaanslaget E 14. Stöd för oljeersättande åtgärder, m.m. För /85har 210 milj. kr. För /86 beräknar jag medelsbehovet till169600000 kr. Jag har därvid tagit hänsyn till att viss verksamhet vid statensenergiverk på samma sätt som bör finanieras genom stödet föroljeersättande åtgärder. Från anslaget bör i enlighet härmed överföras medeltill anslaget E. : Förvahningskostnader med 6734000 kr.och E 2. : Utredningar m.m. och information med 6347000 kr.Vidare bör som viss verksamhet rörande energiinriklad utbildning ochrådgivning finansieras genom stödet för oljeersättande åtgärder. Medel bör ienlighet härmed överföras till anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m. m.för att spara energi med . samt anslagen B 1. Lantbmks-styrelsenoch B 2. Lantbruksnämnderna under huvudtitel med lotalt2 . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd för oljeersättande åtgärder, m.m. / 86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:120 310 Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersättandeåtgärder, m. m. 1983/84Utgift 5000000 1984/85Anslag 15000000 1985/86Förslag 20000000 Fråndetta anslag beslrids utgifter för förluster i samband med lånegarantier förstöd för åtgärder för att ersätta olja, m.m. 1propositionen om fortsatt stöd för åtgärder för alt ersätta olja, m.m. samt förinvesteringar inom energiområdet (prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124) harberäknats ett medelsbehov av totah 75 milj. kr. för föriusttäckning förperioden 30 juni 1987. anvisats från det på tilläggsbudget I till statsbudgeten /84 under tolfte huvudtiteln (industridepartementet) upptagnaanslaget E 16. Täckande av förluster i anledning av statliga garanfier föroljeersättande åtgärder m.m. För /85 har 15 milj. kr. anvisats.Förlusterna för de garantier som lämnas för lån att finansieraoljeersättningsprojekt täcks till hälften från detta anslag och till hälftenfrån E 17. Stöd för oljeersättande åtgärder, m.m. /86 beräknar jag medelsbehovet till 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Täckande av förluster i anledning av stadiga garantier för oljeersättandeålgärder, m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Ekonomisktförsvar: Bränslen och drivmedel m. m. Ekonomisktförsvar syftar till att skapa en sådan försörjningsberedskap att medborgarnasoch samhällets försörjning kan upprätthållas även i kriser och krig. Försörjningsförmåganberor i allt väsentligt på det reguljära samhällets egen förmåga tillanpassning och omställning i olika krissituationer. Detta är alltså den bassom man i planeringen för försörjningsberedskapen har att utgå ifrån. Redan ifred måste emellertid vissa kompletterande åtgärder vidtas för attsamhällsresurserna skall kunna utnyttjas på ett sådant sätt att vi kan klaravår försöijning. Det är sådana åtgärder som sammanfattas i begreppet ekonomisktförsvar. KvanUtaUvt och ekonomiskt är dessa åtgärder av marginell omfattning -ställda i relation till 1984/85:120 311 De kan ändå få utslagsgivande betydelse förresursbasens utnyttjande och därmed för den totala försörjningsförmågan i krisoch krig. Chefen för försvarsdepartementet har i prop. 1984/85: 100bil. 6 givit en sammanfattande redogörelse för det ekonomiska försvaret. Avdenna framgår bl.a. att ekonomiskt försvar inte är en organisation utan ettsamlingsbegrepp för alla nödvändiga åtgärder som syftar till att skapa ochupprätthålla en försörjningsberedskap. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) är ansvarig myndighet vad gäller att samordna det ekonomiska försvaret.Verksamhelen inom detta är indelad i ett antal försörjningsområden, s.k.program. Under industridepartementets huvudtitel behandlasprogrammet Energi. Inom programmet finns ett delprogram Elkraft, som slatensvatlenfallsverk ansvarar för, och ett delprogram Bränslen och drivmedel m. m.som ligger inom ÖEF:s ansvarsområde. Verksamheten inom delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m. som omfattar råolja, petroleumprodukter inkl. smörjmedel, fasta fossilabränslen samt inhemska bränslen - beslår huvudsakligen av försörjningsanalyser,förberedelser för reglering och ransonering och annan planläggning ochutbildningsverksamhet, tryggande av försörjningsviktig inhemsk produktion,utveckling av inhemska substitut samt beredskapslagring. ÖEF begär i anslagsframställningen medel för delprogrammetöver följande anslag under industridepartementets huvudtitel. - Beredskapslagringoch industriella åtgärder - Särskildakostnader för lagring av råolja och flygdrivmedel - Lagringsförluster/vinstervid drift av beredskapslager (nytt anslag). ÖEF framhåller vikten av att skapaen hög handlingsberedskap hos både myndigheter och näringsliv för att rätt kunna hanterakriser. Som ett led i detta arbete understryker ÖEF informationsverksamhetensbetydelse. Vidare bör strävan vara att uppnå största möjligaförsörjningsförmåga genom att utnyttja inhemska resurser samt genom attprioritera fortsatta försök att finna inhemska ersättningsvaror för sådana somnormalt importeras. Förberedelser för omställning av produktion m. m. ikrislider är ocksä viktiga i sammanhanget. ÖEF har i skrivelse regeringen den 8 februari 1985hemställt om medel för utökad lagring av vissa oljeprodukter m. m. I skrivelsenhänvisar styrelsen till beslut att bl.a. öka den statliga lagringentill utgången av lagringsårel 1986/87 med 180000 m' molorbensin, 74000 m flygdrivmeddoch gasol (prop. 1984/85:53, FöU 6, rskr 94). Med anledning häravredogör ÖEF i skrivelsen för en preliminär plan för den beslutade utbyggnadenjämte uppskattade kostnader vad avser dels inköp av produkter, delsiordningssiällande av anläggningar. Styrelsen redovisar också medelsbehovet förbudgetåren 1984/85 och 1985/86.1 förhållande lill anslagsframställningen /86 innebär ÖEF:s hemställan 1984/85:120 312 attanslaget E 19. Drift av beredskapslager ökar med . samt att anslagelE 20. Beredskapslagring och industriella åtgärder ökar med 53000000 kr.Särskilda medel bör således anslås för att fullfölja beslut. Detåligger regeringen att meddela beslut i de delar av ÖEF:s hemställan som avser dispositionav medel för innevarande budgetår. /86 beräknar jag i det följande, efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet, medel under följande anslag för delprogrammet Bränslenoch drivmedel m. m. under industridepartementets huvudtitel. Medel förtäckande av lagringsförluster, som av ÖEF har beräknats till 50000000 kr.kommer att anvisas i annat sammanhang. Drift av beredskapslager, Beredskapslagring och industriella åtgärder, Särskilda kostnader för lagring av olja, flygdrivmedel m.m. Avsammanställningen nedan framgår totala anslag under anslagen E 19-E 21(1OOO-tal kr.) Anvisat 1984/85 1985/86 beräknar 1983/84Utgift 751409000 1984/85Anslag 637381000 1985/86Förslag 655419000