prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Del är emellertid ovisst om sådantarbete som upptagning och sjösättning, täckning och avtäckning omfattas. Omsådana arbetsmoment ingår, är del möjligl att etl förvaringsavtal vari de ären del skall i sin helhel omfattas av lagen; moliven säger alt förvaring fallerunder lagen om den är förenad med arbetsavtal av viss betydelse. Osäkerhel avdelta slag har betydelse främst därför all lagens beslämmelser skall varaivingande, medan del råder avialsfrihel utanför lagens område. Lagen genomför som nämnts en räll långtgående tvingandereglering. Prop.1984/85:110 72 SSD finner all regeltvånget även för en renkonsumenllagsliftning på flera punkler går längre än vad som är behövligl.Generelll kan man hålla med om atl friskrivningar i standardkonlraki kan varakonsumenlerna lill skada, men lillgång till individuell friskrivning kan samiidigifylla ell vikligt behov. Vi ålerkommer härtill i samband med synpunkler pålagens regler om godtagbar preslalion. Ett allmänt drag är lagens beroende av oprecisavärderingar, i synnerhet begreppel "skälig". Parterna kan enligtförslagel avtala om lägre slandard än normall vid konsumenttjänsler endasl iden mån del är skäligl; åtaganden om provisorisk reparalion godias bara om deär skäliga; näringsidkaren får vid kundens avbeslällning ersällning efter vadsom är skäligt; normalersätining (vile) för avbeslällning godias i den mån delär skäligl; om pris inle överenskommits och gängse pris inle kan påvisas gällervad som är skäligt; pris som är överenskommel får nedsättas om del är oskäligl;näringsidkaren får i flera situationer ersällning i skälig ulslräckning för s.k. obehörig vinsl som konsumenien kan göra genom befrielse från belalningsskyldighel;prisiillägg för exlraarbele får göras i skälig ulslräckning; reklamalioner ochnäringsidkarens avhjälpande av pålalade fel måste ske inom skälig tid;prisavdrag för felakligl ulförl arbele skall beräknas efler koslnaden föravhjälpande såvida del inle är oskäligl dyrt alt avhjälpa felel; skadeslånd somnäringsidkaren skall belala kan sällas ned efler vad som är skäligl;överenskommelse om normalersäiining för dröjsmål (dröjs-målsviie) godtas omersättningen är skälig. Andra lösa bestämningar förekommer också ymnigl, såsom"rimlig lid" och många andra ullryck. Del är ell besläml önskemål atlförslaget vid en eventuell fortsatt departe-menlsbehandling preciseras påålskilliga punkler. De nu framförda allmänna anmärkningarna skall yllerligareexemplifieras i den fortsaita behandlingen av de enskilda reglerna. 1.33 (): Ulredningen har behandlat konsumenlens rättsliga slällningpå Gänsleområdel. Någon samlad civilrällslig lag, som reglerar de frågor somuppslår dä en konsumenl får Gänsler ulförda av en näringsidkare finns inlelidigare i svensk rält. KF skall bevaka konsumenlernas inlressen och från dennautgångspunkt är en lag av del slag som utredningen föreslår välkommen. Inom KF:s, dess dotterföretags och konsumentföreningarnasverksamhel ulgör visserligen Uänsler i form av service, reparalion ochunderhåll en mindre del än t.ex. tillhandahållandet av varor och andra förnödenheterlill konsumenlerna. KF anser del likväl även från näringsidkarsynpunkl vara braatt de delvis oklara rättsliga frägor, som hänger samman med tillhandahållandetav Uänsler, regleras genom en särskild lag. Eflersom någon egentlig lagstiftning lidigare inle finnshar ulredningen gjort en ingående bedömning av de frågor som kan behövalagregleras. Detla har rcsulleral i ett omfattande betänkande som delvisinnehåller komplicerade rätlslekniska resonemang. Belänkandel är ändå enligtKF;s mening både välskrivel och överskädligl. Detsamma gäller utredningenslagförslag. Om förslaget läggs till grund för lagstiftning bör det med hänsynlagen lill de ingående överväganden som ulredningen redovisar kunna användassom hjälpmedel för tolkning av Gänsleavtal även mellan andra än näringsidkareoch konsumenler. Förslagel innehåller emellertid en del oklara frågor ochkan medföra Prop.1984/85:110 73 vissa lämligen slora lolknings- och lillämpningsproblem.KF syftar här l. ex. på alt köp av vara ibland även omfattar ulförande avUänster i form av montering eller liknande liksom atl utförande av en Gänsl iform av t. ex. reparation ibland också innebär försäljning av vara i form avreservdel. KF finner emellertid i likhel med utredningen, all en fullsländigklarhei i dessa gränsdragningsfrågor sannolikl aldrig kan uppnås. Då enrelaiivi lillfredsställande lagsliflning som reglerar köp av varor finns ocheflersom konsumenlköpsulredningen f.n. arbetar på en översyn av den del avdenna lagstiftning som rör förhållandet mellan näringsidkare och konsumenleroch kan förvänlas komma med förbättringar häri, anser KF alt gränsdragningsproblemeninle bör förhindra införandet av en konsumenttjänsllag. I detta sammanhang vill KF uttrycka en förhoppning om attkonsumenlGänstulredningens arbele skall ge vägledning i vissa frågor förkonsumenlköpsulredningens fortsalla arbele. Härvidlag vill KF också erinra omde önskemål som KF framfört i sina remissyttranden över förslagel lill konsumeniköplag1972 och förslaget lill köplag 1977 all alla relalioner mellan å ena sidansäljare som är näringsidkare och å andra sidan konsumenler bör reglerasexklusivt i en enda lag. Utredningen har föreslagit, all lagen skall omfattaUänsler i form av arbete på lös sak och arbele på fast egendom m. m. Lagenföreslås sålunda inte omfatta transporter, sällskapsresor, konsullUänsler avskilda slag, behandling av person m.m. KF anser denna begränsning avtillämpningsområdet riktig med hänsyn lill de skilda, speciella förhållandensom gäller för dessa slag av Uänsler. Åven om det inle uttryckligen framgår avvare sig lagförslagel eller motiven förefaller del av utredningens resonemangsom om lagen inle skall äga lillämpning på sådana Gänster som utförs i sambandmed begravningar. KF vill ifrågasätta om inle ell förtydligande i dellahänseende bör göras i samband med den fortsatta behandlingen av lagförslagel. Sammanfallningsvis lillslyrker KF införandel av enkonsumenttjänsllag med den huvudsakliga inrikining och uppläggning somkonsumenttjänst-utredningen föreslår men med de ändringar i de enskildabeslämmelserna som KF förordar i della yllrande. 1.34 (): Förslaget avser endasl Gänsler där enskilda konsumenlerianspråklar näringsidkares Uänster. Därigenom berörs LRFs intressenlkrets iganska begränsad omfallning av den föreslagna konsumenttjänsllagen. Direkl berörförslaget för LRFs del endast de situationer där enskilda lantbrukare uppträdersom konsumenter uianför sin näringsverksamhel samt de siluationer därlantbrukskooperativa företag i sin egenskap av - med förslagels terminologi -näringsidkare i lidigare led kan göras ansvariga för vilseledande uppgifiereller underiålen informalion i sin marknadsföring. Indirekl kan förslagel genom analogisk lolkning beröraockså förhållandet mellan två näringsidkare där den ene med hänsyn tillomständigheterna kan jämföras med en konsument, t.ex. en lantbrukare. Förslaget innebär en långlgående reglering avförsäljningen av konsumenttjänster. Behov av viss lagreglering lorde föreligga.Förslagel kan härvid ligga lill gmnd. På några punkler kan dock ifrågasättas ominte bestämmelserna går väl långt, l.ex. ifråga om näringsidkarens skyldighelatt avråda konsumenten från all låta utföra Uänslen. Prop.1984/85:110 74 Sparbankerna, som i sin verksamhel vill slå vakt omkonsumenlernas ekonomiska inlressen, har slor förståelse för atl behov kanföreligga av bestämmelser, som reglerar förhållanden vid köp av Uänsler. Generelll måsle dock kravel på ålgärder vara sådana aiibestämmelserna görs entydiga, så all lolkningsproblem icke behöver uppslå omvad som avialas, alt de även från praktiskt synpunkl är genomförbara samt allde icke får prishöjande konsekvenser. all gä in på enskildheter i denföreslagna lagstiftningen synes del dock allmänl kunna sägas all förslageluppvisar brisler i samlliga dessa hänseenden, varför en omprövning medovannämnda krilerier som uigångspunkl bör göras. ----- (se avsnitt 14.8)--- Med hänsyn till ovanslående får Svenska sparbanksföreningenmed kraft framhålla atl förslagel lill konsumenttjänsllag bör omformas på ellsådant säll alt huvudsyfiel - all Gäna flertalel konsumenters behov-Ullgodoses. och att de förändringar av konsumenlkredillagen. som den nyalagstiftningen kan föranleda, icke får en sådan ulformning au kreditgivarenomfattas av elt så långlgående ansvar, som skisserals. Mot bakgrund av de olika åtgärder som under de senasleåren vidlagils för all slarka konsumenlernas slällning är del välkommel allreformarbelel nu nått Uänsleseklorn. Som framhålls i belänkandel finns det ellbehov av en civilrällslig lagsUftning på della område. Inle minsl med lanke påvillaägaren, som ofla har anledning att anlita haniverkare för reparalions-och underhållsarbetenpå den egna fastigheten, är del önskvärt med en rättslig reglering avpansförhållandel. släller sig därför bakom förslagellill en konsumenttjänsllag. Slrävandena all förbättra konsumentskyddet måste vägas molkoslnads-aspeklerna. Med en lagsUftning som ger konsumenien långlgående fördelarkan befaras all näringsidkarna kompenserar sig genom höjda priser. En ihuvudsak disposiiiv lagsliflning lorde minska riskerna för ell sådani resullat.Å andra sidan blir konsumentens rättsskydd i sådani fall sämre än ombestämmelserna är tvingande. Utredningen har vall en modell med regler som i storutsträckning är tvingande till konsumenlens förmån. Bland dessa finnsotvivelaktigt sådana, som pekar mot att konsumenttjänsterna kan komma atlfördyras. Här kan nämnas beslämmelserna om resultatansvar, tilläggsarbeten, avbeställningsrält,garanti. innefattar reglerna värdefulla förbättringar avkonsumentskyddet. gäller garanliålaganden föreslås all lidsbestämdagaranlier skall tolkas som funkiionsgarantier. Ett sådant synsätt ligger hell ilinje med den verksamhel som drivil för allförbättra småhusköparnas slällning. Genom den som Småhus 76 betecknade överenskommelsen harförbundel också uppnått all stora grupper köpare av småhus tillförsäkras etltioårigt skydd mot funkiionsfel på husel. Åven förslagel alt förlänga garanliliden lill Ivä årinnebär en betydelsefull förbättring. En ytteriigare förslärkning av skyddelinnebär möjligheten atl påtala dolda fel efler denna garantitids utgång. 1984/85:110 75 experterhar reserverat sig och anser att preskriptionsreglerna bör bli föremål förvidare överväganden i samband med den generella översynen av köprätten ochreglerna om allmän preskriplion. Trols den avsevärda förbäliring somulredningens förslag innebär är förbundel närmasl inne på reservanternastankegång. Det därvid avgörande för förbundets slällningslagande är risken föratl ulredningens förslag kommer all medföra en belydande fördyring avkonsumenttjänslerna. Det synes med den bakgrunden lämpligare allpreskriplionsfrågorna löses i ell vidare sammanhang. Medsistnämnda reservation är förbundet berett tillstyrka alt ulredningens förslagläggs lill grund för lagstiftning. Förslagellämnar på skilda punkter ulrymme för branschanpassade lösningar inom ramen förstandardavtal. Förbundelräknar i likhet med ulredningen atl sådana avtal tillkommer eller revideras isamråd med konsumenlverkel/KO. 1.37Kristianstads kommuns konsumentnämnd: Denbranschmässiga kunskap som förelagarna alla kalegorier har innebär inle baraslrikl malerialkunskap respeklive deialjerad kännedom om arbetsmdoder, ulanäven oftast en mångårig vana i branschens praxis och därmed en ingåendekännedom om den lagsliflning som gäller för den speciella branschen. DeltaUllsammans ger företagen etl väsentligt övertag över konsumenterna vid vaGeform av affärsmässig kontakt, vare sig del gäller frågan om arbete på lös sakeller fasl egendom. Mycket ofta slutes avtal munlligl i dessa sammanhang. Delär i en sådan siluation specielli svårt för konsumenlerna all hävda vad somöverenskommiis i sak. Denna obalans på marknaden öppnar slora möjligheier föricke seriösa fördagare ibland med konlord på fickan. Betänkandds förslag lillkonsumenttjänsllag kommer som nämnden ser del att innebära en efleriängtadbättre balans mellan köpare och säljare på konsumenlGänslmarknaden.Lagstiftningen blir inle enbart ell skydd för konsumenlerna mol mindre nogräknadeföretag, utan även på längre sikl för seriösa förelag mot illojal konkurrensfrån icke seriösa näringsidkare. Detansvar som lägges på näringsidkaren både när det gäller Gänslens utförande ochresultatet, samt skyldighelen att avråda till olämpliga arbeten, gerylleriigare en trygghetsfaktor till konsumenten, saml motverkar uppkomsten avicke seriösa förelag s. k. "skuttar". Tillämpningenav den föreliggande konsumentGänstlagen kommer atl innebära mycket storaproblem för konsumenien, därför lorde det vara väsentligt att KO ges talerätt,så att han i enskilda fall aklivi kan agera inför domstol och ur principiellsynpunkl driva speciellt viktiga ärenden. Enskilda konsumenter har hittillshafl oerhört slora problem all hävda sin rält i samband med arbelen på fastegendom. För detta krävs etl utredningsmaskineri, som konsumenten saknar, menvilkel KO skulle kunna ha lill sitt förfogande. Här måsle preciseras sådanatermer som fel, dröjsmål, skäliga ersällningar, med mera, och delta sker genomdomslolsförfarande, där konsumenien har myckel stora problem att göra siggällande. Detföreliggande förslagel lill konsumenttjänsllag torde innebära fördelar förbåde konsumenler och seriösa företag därför är del angelägel all den nyalagstiftningen träder i kraft så snart som möjligl. förordar atl det föreliggande Prop.1984/85:110 76 förslaget lill konsumenttjänstlag med beaklande av vad somovan framförts genomföres så snart ske kan. Den lagstiftning som föresläs är från allmänna synpunkleralt välkomna. De regler som gäller i fråga om Gänsler av olika slag ärsvårfångade och inle alllid anpassade lill de konsumenlpoliliska idéer som harslagil igenom på angränsande områden. Förslagel synes lillgodose de krav mankan ställa på en samlad civilrällslig regering av konsumenlens rättsliga slällningnär del gäller Gänsler. Förslagel kan lill slora delar accepleras. Vad manemellerlid saknar från ulredningens sida är en analys av vissa grundläggandeförhållanden som har beiydelse för om den ena eller andra lösningen av en vissfråga bör väljas. Delta gäller framför allt de ekonomiska konsekvenserna av ansvarsreglerna.Del kan ha slor beiydelse om en skada på inlämnai gods skall ersättas vianäringsidkarens eller konsumenlens försäkring. Av vikt från kostnadssynpunki ärsjälvfallel också hur långi man siräcker skadeslåndsskyldighelen. Ulredningenvill ulvidga rätlen till ersällning på elt säll som kan bli dyrbart och av denanledningen inle prövals på andra områden där moliv i och för sig kanske ocksåhar funniis. gäller exempelvis rällen till ersättning för besvär.Udsförlusi och obehag som inle kan direkl räknas i pengar, däribland ävenförlusl av frilid (s. 499). Del saknas ocksä praxis när del gäller all värderadenna typ av skador. Någon vägledning ger inle betänkandet på denna punkt. Yllersi drabbar koslnaderna för ett förbättrat skyddkonsumenterna själva i form av förhöjda priser på konsumenttjänslerna. Denprevenliva effekl man uppnår genom skärpning av skadeslåndsskyldighelen vägerantagligen läll i jämförelse med den inverkan på koslnaderna som åtgärdenmedför. Del kan därför vara av beiydelse för de beslulande insianserna all haen klarare bild av förslagels ekonomiska konsekvenser än den ulredningenpresleral. Försäkringsförhållandena spelar en inle underordnad roll isammanhanget. Vettiga regler om ansvarsfördelningen mellan näringsidkare ochkonsumenl kan underlätta vettiga försäkringslösningar. Näringsidkaren kan inte, med de försäkringsmöjligheler somslår lill buds , täcka in alla skadehändelser som kan tänkas drabba godsoch prestation. Egendomsskyddet i förelagsförsäkringen omfattar "kundenstillhörigheter", dvs. kund tillhörig egendom som är i försäkringstagarensvård och som har direkl samband med den försäkrade verksamheten. I värdel ingåräven de kostnader företagaren har nedlagt på egendomen. Skyddel gäller brand,vattenskada, inbrott, rån och maskinskada. För andra tänkbara skadehändelserfår näringsidkaren svara själv. En lagstiftning med del innehåll som nuföreslås bör möjligen föranleda överväganden om ell mera helläckande skydd, omdetta skulle anses påkallal. Möjligheterna atl konstmera aliriskförsäkringarpå olika konsumenttjänslom-råden är dock högsl begränsade med hänsyn till dekostnader som är förenade med en sådan försäkringsform. Företagsförsäkringen är subsidiär lill kundens egenförsäkring. 1 den vanliga hemförsäkringen och motsvarande finns elt s.k."bortaskydd", dvs. skydd för försäkringslagarens egendom när denförvaras utanför bosladen. Detta gäller dock bara upp lill . Vid skadapå kundens egendom som är under arbele i dennes bostad finns självfallel inledenna inskränkning. Försäkringen är vidare, på samma säll som föreiagsförsäk- Prop.1984/85:110 77 ringen, i allmänhel begränsad lill vissa skadehändelser.Värderingsreglerna är olika i förelagsförsäkringen och kundens försäkring. Densistnämnda använder nyvärdesprincipen, medan företagsförsäkringen i allmänhelersätter efler dagsvärdesprincipen. Att företagsförsäkringen är subsidiär tillhemförsäkringen motiveras av att en försäkring i första hand bör bekostas avegendomens ägare. Men en närmare reglering i konsumentGänstlagen av faran förprestalionen kan göra del mera naturiigl all man vänder på principen och lålernäringsidkarens försäkring vara primär, särskili om man utsträcker hansförsäkringsmöjligheter lill ett skydd av allriskkaraklär. Koslnaderna kan dock,som berördes ovan, bli etl hinder. Förslagel kan alltså föranleda all man börse över inle bara försäkringarnas konslrukiion när del gäller skyddelsomfattning utan också förhållandet mellan näringsidkarens och konsumenlensförsäkringar. Riksförbundel vill emellerlid underslryka alt nuvarandeförhållande mellan näringsidkarens och konsumenlens försäkring kan ha slorafördelar även om förslaget genomförs. ----- (se avsnill 11.18)---- På frågan om ansvarels konslmklion inverkar inle baraförhållandena på konsumenlGänstområdd. Man måsle också la med närliggande områdeni bilden. Komplexilden ökar då ytteriigare. Framför alll måste därför ensamordning övervägas med konsumentköplagstiftningen. Detta gäller även andradelar av den föreslagna lagen. Produktansvarsreglerna kommer in som en speciellansvarsform såväl när del gäller konsumentköpen som konsumenttjänsterna. Hurskadeståndsreglerna på dessa områden kommer all gestalta sig i framliden ärinle hell klart. Under alla omsländigheler förenklar det nu framlagda förslagetinle bilden när del gäller konsumenlens skadeståndsmöjlighder på köp- ochUänsleområdena. En samordning är nödvändig. 2 Konsumenttjänstlagens tillämpningsområde: Vad härefter gäller de enskilda stadgandena finnertingsrätten atl den i / kap. 1 § upptagna begränsningen av lagenstillämpningsområde är väl konkretiserad och avgränsad på sådani sätt atlproblem knappasl behöver uppslå för vilka siluationer lagen är tillämplig. Enannan sak är att man kan diskulera om de i / kap. 2 § upplagna undantagen underpunkterna I och 2 är lämpligl avgränsade och om undanlagspunklen 4 över huvudlagd bort vara med. Vissa av de s.k. blandade avtalen, dvs. avtal somväsenlligen framstår som ett köp, skal! enligi punkten 2 falla uianför lagenstillämpning. Mot bakgrund av den föreslagna regelns indisposiliva karaktär kandock ifrågasättas om en sådan gränsdragning ler sig ändamålsenlig, allrahelstsom den saknar molsvarighel inom den indisposiliva köprätten. De i molivennämnda skälen för undanlagd under punklen 4 är knappasl ens på kort siklbärande och sladgandel lorde komma all vålla icke obelydliga svårigheier ochmaterielll sell även orättvisor vid Ullämpningen. (se även avsnill 1.3) Prop.1984/85:110 78 I kap. 2 § Lagen skall enligi andra punklen inle gälla installationm.m. som näringsidkare har ålagil sig alt utföra i samband med all hantillhandahåller en lös sak, om avlalel väsenlligen framstår såsom ett köp. Ävenvid andra avtalstyper än köp kan del förekomma all näringsidkaren vid sidan avannan preslation skall ulföra arbele som i och för sig skulle falla in underkonsumenttjänsllagens Ullämpningsområde. Ulredningen har funnii dd ej varanödvändigl all ange hur dessa avtal skall bedömas (s. 137). Enligt tingsrättens mening är det vikligi alt lagenstillämpningsområde blir noggrant preciseral. Tvister kan annars lätt uppstå vids. k. blandade avtal genom all parterna har olika uppfattning om vilka reglersom skall tillämpas. Därför bör efler punklen 2 införas en punkl med följandelydelse: "annal arbete som näringsidkare åtagit sig all ulföra om avlalelhuvudsakligen avser annat än Gänsl enligt denna lag" (eller"väsenlligen framsiår såsom annal än avtal om sådan Gänsl som avses idenna lag"). Se avsnill 1.7. 1 del väsenlliga har marknadsdomslolen anmäll sina merprincipiella överväganden rörande lagens Ullämpningsområde redan i samband medbehandlingen av föregående avsnitt.' Här skall domslolen endast någol beröralagens Ullämplighd beträffande arbele på fasl egendom. I princip är denföreslagna konsumenttjänstlagen tillämplig på alll arbele på fasl egendom m.m. Med hänsyn lill småhusköpkommitténs pågående arbele görs emellertid i lagenuttryckligen undanlag för avial angående uppförande av byggnad för bosladsändamåleller annat arbele som den som uppför sådan byggnad har ålagil sig all ulföra isamband med uppförandel. I och för sig kan ifrågasättas huruvidaundantagsregeln konstruerats på elt ändamålsenligl sätt. Frågeställningentorde dock endasl vara av akademiskt intresse. 1 praktiken ulesluls allnybyggnadsverksamhd, vilkel lorde vara lämpligl med hänsyn lill pågåendeulredningsarbele. För det fall all småhusköpkommitténs arbele resullerar i alldel inte föreslås särskild lagsliflning rörande uppförande av småhus ulan allregler i hilhörande ämne bör tas in i konsumentGänstlagen finns del anledningatl närmare överväga huvudvida lagen skall delas upp i olika avdelningar,varvid särskilda regler evenluelll bör gälla för arbele på lös sak och arbelepå fasl egendom m.m. Mol bakgrund härav finns all anledning all avvakiasmåhusköpkommitténs arbete i det fortsatia lagsUflningsarbeld. 2.5 /KO: Lagen skall vara lillämplig på avtal mellan näringsidkareoch konsumenl (1 kap. I §). Begreppel näringsidkare skall i princip ha sammainnebörd som i 1. ex. konsumenlköplagen. För all en uppdragstagare skall ansessom näringsidkare, skall uppdraget enligt moliven gälla en Gänst som liggerinom ramen för hans yrkesmässiga kunnande och uppdragstagaren utföra Gänster avifrågavarande slag med någon regelbundenhet. ' Avsnill 1.9. 1984/85:110 79 vara hur konsumenien haft anledning all uppfattasilualionen (s. 1300-Enligt 2 kap. 1 § iredje si. kan näringsidkaren i vissulslräckning friskriva sig från skyldigheten atl ulföra Gänsten på ellfackmässigl lillfredsslåilande säll. 1 moliven anges atl detla kan ske"l.ex. om en näringsidkare har ålagit sig ell uppdrag uianför siltegenlliga kompetensområde" (s. 425). Uttalandel lyder på atl konsumenttjänsllagenskall vara lillämplig även då de angivna krilerierna på näringsidkare inle äruppfyllda. Verket ansluler sig till etl sådani synsätt. En uppdragstagaresbefogade inlresse alt inle omfatlas av samma ansvar som den yrkeskunnige, omhan åtar sig all ulföra en Gänsl utanför sitt yrkesmässiga kunnande, bör kunnalillräckligi tillgodoses genom friskrivning av del slag som angavs. Ävenden inle yrkeskunnige uppdragstagaren bör därför omfatlas av lagen. Genom att konsumentens uppfallning om uppdragslagarenskompelens och verksamhel kan få betydelse för om lagen skall vara tillämplig,blir följden all en person som åtar sig "extraknäck" kan komma allanses som näringsidkare i ell fall men inle i ell annal. Delta är knappast enändamålsenlig ordning. Verkel vill ifrågasätta om lagen inle bör varalillämplig så snart en uppdragslagare beiingar sig ersällning för Uänstenulöver kompensation för utlägg.