prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Avsikten är att skapa regler som fyUer samhällets målsättningaroch ger företagen goda produk-tionsviUkor. Gmppen arbetar i närasamverkan med näringslivels och löntagarnas organisationer. Ocksåvad gäller komplexiteten i samhällets stödgivning har åtgärder inlells för attåstadkomma förenklingar. Samhällets samlade stöd för en önskvärd utveckUng inomnäringslivet från industri-, regional-, arbetsmarknads- eller miljöpolitiskautgångspunkter är uppdelat på ett mycket stort antal stödformer. Förberedandeutvärderingar av möjligheterna all begränsa anlalet stödformer pågår. Sålundahar industridepartementet inlett en karfläggning av hur väl förelagen kännertUl de industri- och regionalpolitiska stöden, i vilken omfattning de utnyttjasoch vad företagen anser om stödens ulformning i relalion liU företagens behov.Syftet med denna undersökning är bl. a. all erhålla underlag för eventuellomprövning av stödformema, förbättring av information och administration avstöden samt ge underiag för förenklingar av stödsystemet. Jaghar vidare initierat elt arbete inom industridepartementet all gå igenom nugäUande stödformer för att lägga förslag om förenkhngar och minskning avantalet slödformer. Allell flertal beslutsnivåer blir inblandade i ett stödärende försvårarmöjligheterna atl fatta snabba beslul. I dagslägel fattas av antalet beslutom lokaUseringsstöd och investeringsbidrag av länsstyrelserna. Den ytterligaredelegering av beslutanderätten beträffande regionalpolitiskt stöd som föreslåsi denna proposition är därför av slor betydelse även från förenkUngssynpunkl.Jag kommer i det följande (avsnitt 3.4.3) atl föreslå dels att beloppsgränsenför länsstyrelsernas beslutsfaltande skall höjas liU invesleringar med elllolall kapitalbehov av 9 milj. kr., dels all lokaliseringsstöd i orter ochkommuner utanför stödområdet som regeringen anger tillfälligt skall kommaifråga för regionalpolitiskt slöd även skall kunna lämnas av länsstyrelsen.Detla bör innebära atl ett ännu större anlal beslut kommer alt fattas påregional nivå och därmed kunna leda till all handläggningstidema förkortas. Jaghar vidare erfarit all slatens industriverk vidtagit ålgärder för atl på etttidigt stadium kunna delta i handläggningen av ärenden som via länsstyrelsenskall överlämnas till verket för beslut. Även detla bör göra atl snabbarebeslul kan fallas. Sammanfattningsvispågår på olika sätt ett omfattande arbete med syfte att underiälla företagensverksamhet genom atl undanröja administrativa hinder. 3.4.2Regionala insatser för företagsutveckling Mittförslag: Regionalpoliliska medel bör i fortsättningen kunna användas för attslimulera nyföretagande och företagsförnyelse genom exempelvis information omföretagandets villkor saml insamling och utvärdering av idéer ochproduklförslag, alli form av ulvecklingskapital stödja bl.a. produktutvecklings- ochmarknadsföringsprojekt, allunderlätta förelagens löpande verksamhet genom företagsserviceåtgärder ochutbildningsinsatser. Utredningsförslag:Den regionalpolitiska utredningen föreslår atl de regionalautvecklingsfonderna i de regionalpoliliskl priorilerade landsdelarna under enireårsperiod skall tilldelas regionalpolitiska medel föratl stimulera nyföreiagande och produktidéer (45 milj. förutveckUngskapilal (minst 225 milj. iform av administralionsbidrag för förelagsserviceåtgärder (50 milj. förutbUdningsverksamhel som de regionala utvecklingsfonderna i och Falunbör bedriva (15 milj. Utredningenföreslår också att engagemangsgränsen för ulvecklingskapital och rörelselånför samtliga fonder bör höjas liU 5 milj. kr., samt alt utvecklingsfondema i deregionalpolitiskt prioriterade områdena bör fa möjlighel atl i stället förrörelselån kunna tillskjuta kapital i form av skuldebrev med optionsrätt. 1984/85:115 60 Remissinstanserna:Så goll som samtliga remissinstanser lillslyrker ulredningens förslag om atlde regionalpoliliska medlen i ökad ulslräckning skall användas förföretagsutvecklande insatser. Enighel råder även om alt de konkreta åtgärdernabör genomföras av de regionala utvecklingsfonderna. En del instanser påpekarall begränsningen beiräffande utbildningsverksamhet tUl utvecklingsfondema iLuleå och innebär all en del regionalpolitiskt priorilerade områden intefår del av de förstärkta insalsema. avstyrker utredningens förslag om höjd engagemangsgräns förutvecklingsfondernas låne verksamhet. Beträffande förslaget om att vissafonder skall få tiUskjuta kapital i form av lån med optionsrätt m.m. så anserSIND att delta tUls vidare måsle betraklas som en försöksverksamhet som skallanvändas med stor restriktivitet. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Länsstyrelsema disponerar f.n. vissa medel för attstimulera bl. a. nyföreiagande, produktulveckling och marknadsföring samtförelagsserviceinsalser. De regionala utvecklingsfondema svarar i flertaletfall för genomförandet av åtgärderna. Mina moliv för att ge länsstyrelsemamöjlighet att använda ytterligare regionalpoliliska medel för bl. a. dessaändamål är följande. Genomatt informera om möjligheter och villkor för atl starta företag, att stimulerakreativt tänkande genom exempelvis informationskampanjer för att få fram idéeroch uppslag tiU nya produkter samt genom att deha i eller skapa fömtsättningarför en teknisk och kommersiell utvärdering av produktidéerna börregionalpolitiska effekter kunna uppnås. Dessaföretagsstimulerande åtgärder bör kunna genomföras i alla delar av landet föratt åstadkomma såväl inomregional uljämning som uljämning mellan olika delar avlandet. De med nödvändighet högre ambilionema i stödområdena bör främståstadkommas genom en ökad medelstilldelning och en geografisk priorilering inomlänen. Jagföreslår därför att denna verksamhet intensifieras genom all länsstyrelsernafår möjligheter alt salsa ytterligare regionalpoliliska medel på sådanaåtgärder.Det är naturligt att länsstyrelsema låter de regionala utvecklingsfondemasvara för del prakliska genomförandel av dessa typer avföretagsutvecklingsålgärder. Jagföreslår dessulom atl etl yllerligare steg las i denna riklning genom att skapamöjligheter att använda regionalpolitiska medel även som regionalpolitisktutvecklingskapital. Jagföreslår därför att länsstyrelsema skall kunna tillföra utvecklingsfondernamedel för regionalpolitiskt utvecklingskapital. Utvecklingsfonderna är enligtmin bedömning med sina nära kontakter med de enskilda företagen väl skickadeatt svara för den här lypen av företagsulvecklingsin-satser. Fonderna hardessulom redan en etablerad siödform anpassad för denna lyp av stödändamål. Detregionalpolitiskt motiverade ulvecklingskapitalel bör lämnas i form Prop.1984/85:115 61 avlån eller bidrag för att delfinansiera avgränsade projekt i företagen, inomexempelvis områdena marknadsföring eller produktulveckling. För nuvarande formav ulvecklingskapital, söm utvecklingsfonderna kan bevilja, gäller att medleni regel inte behöver betalas tillbaka om projektet i fråga misslyckas. Å andrasidan bör fonden om projekien lyckas kunna få tillbaka ett störte belopp än detsom har salsals. Ulvecklingsbidrag lämnas således vanligen med krav på royaity,för att fonden skall få del av de framtida intäktema av projektet eller avföretagets verksamhet i dess helhet. Samma regler bör gälla förregionalpolitiskt motiverat utvecklingskapital. Av de medel länsstyrelserna istödområdet disponerar för regionala utvecklingsinsatser m. m. bör de kunnaöverföra medel för utveckUngskapilal till utvecklingsfondema och i sambanddärmed tillsammans med fonderna faststäUa de villkor i övrigl som skall gällaför insatsemas inriktning och utformning. Detbör ankomma på regeringen atl besluta om hur reglema för regionalpoUtisktutvecklingskapital närmare skall utformas. De bör så långt som möjligt anpassastill reglema för nuvarande form av utvecklingskapital. För riksdagensinformation vUl jag emellertid anmäla alt jag anser att bl. a. följande börgälla för ulvecklingskapital som lämnas med hjälp av regionalpolitiska medel. - Medlen skall användas inomslödområdena eller i orter eller kommuner som regeringen beslutat skalltillfälligl komma i fråga för regionalpolitiskt stöd. - Regionalpolitisktutvecklingskapital skall kunna beviljas alla lyper av verksamheier som ärberättigade till regionalpoUtiskt slöd. - Medlen skaU normalt inteanvändas vid investeringar i byggnader och maskiner. - Det är angeläget attstödgivningen sker i sådana former att så slor del som möjligt av satsatkapital återbetalas lill fonden. - Medelsom återbetalas skall få behållas av fonden för ny stödgivning. Beträffande engagemangsgränsen för ulvecklingsfondemas finansie ringsverksamhel så ankommer del numera på regeringen att besluta om dennas storlek. Denna gräns höjdes från 2 tUl 3 milj. kr. Gränsen kan överskridas i särskUda fall efler samråd med statens induslri verk. Denna möjlighet anser Jag vara lillräcklig för alt lillgodose syflel med utredningens förslag att höja engagemangsgränsen. Utredningenföreslår att utvecklingsfondema skall få tUlskjuta kapital lill förelagen iform av lån med optionsrätt i stället för rörelselån. Enligt vad Jag erfarithar vissa fonder redan använl sig av denna eller liknande finansieringsformerinom ramen för ulvecklingskapital. I likhei med slatens induslriverk betraktarJag tills vidare detta som en försöksverksamhel som skall användas med storrestriktivitet och anser i likhet med verket att verksamhelen bör utvärderasinnan finansieringsformen utökas och prövas ytterligare. Prop, 1984/85:115 , 62 Förelagsserviceåtgärder.För alt underlätta den löpande verksamheten i etl företag kan det ibland varamotiverat att samhället gör olika typer av insalser. Sådana insalser kan beslådels av rådgivnings- och konsultinsatser i huvudsak inom områdenamarknadsföring/export, underleveran-törsinsalser, produktutveckling,energihushållning, administration/ADB m.m., dels av utbildningsservice. Del kanockså vara fråga om insatser som syflar till all underlätta för företagen atlkomma i kontakt med rätt insians när de behöver krediter, råd eller annanservice. Inomramen för arbetsmarknadsulbUdning (AMU) i förelag bedrivs f.n. en omfattandeutbildning av anställda. Ulbildningen syftar tUl att stärka de anstäUdas ochförelagens möjligheter all följa med i bl. a. den tekniska utvecklingen. Etlannat syfte är all motverka s.k. flaskhalsproblem i produklionen. Under delsenaste årel har också inom ramen för arbetsmarknadsutbildning i företag ensärskild salsning gjorts på utbildning av anslällda i datateknik. Idetla sammanhang villjag erinra om atl på förslag avregeringen beslutat att införa ett system med fömyelsefonder i företagen (prop.1984/85:86, FiU 9, rskr 108). Dessa fonder tar sikte på att främja utbildningav de anslällda i förelagen samt forskning och utvecklingsarbete. Enviklig utgångspunkt för företagsserviceverksamheten vid utveck-Ungsfondema ärall den skall komplettera befintligt utbud av dessa tjänster och såledeskoncenlreras till Ijänsler där det privata konsullutbudet inte är så utbrett.Det privata tjänsteutbudet är starkt koncentrerat till storstäderna och vissaandra störte orter och således myckel begränsat inom exempelvis delar avstödområdena. För alt företagen inom stödområdena över huvud tagel skaU fåtiUgång till förelagsserviceverksamhet av detta slag inom rimligl avstånd ärdel motiverat all del fortsättningsvis blir möjligt atl användaregionalpoliliska medel för dessa ändamål. Jag föreslår därför altlänsstyrelsema skall kunna disponera medel från anslaget för regionalautvecklingsinsatser för förelagsservice och ulbildningsverksamhel. Jag anserdel vara naturligt all länsstyrelserna utnyttjar den kompetens som finns hosde regionala utvecklingsfonderna för genomförandet av sådana insalser. Då delåligger huvudmännen för fonderna att svara för medel tiU fondernas löpandeverksamhel bör de regionalpoliliska medlen inte anvisas somadministralionsbidrag lill fonderna. Ilikhei med vad jag anförl om de förelagsstimulerande insatserna bör även dessaföretagsserviceåtgärder kunna genomföras för all åstadkomma inomregionalutveckling i alla delar av landet och medverka lUl regional uljämning mellanslödområdet och landet i övrigl. Den regionalpolitiska prioriteringen börsåledes främst åstadkommas genom en medelsliUdelning som är anpassad till denregionala problembilden. Imånga län, och då specielll i slödområdena, är de geografiska avstånden såstora atl de utgör allvariiga hinder för företagen atl ta del av Prop.1984/85:115 63 ulvecklingsfondernasfinansierings- och företagsserviceverksamhet. Vissa utvecklingsfonder har byggtupp en lokal förelagsservice för all övervinna dessa hinder. På andra håll harsärskilda personella resurser avdelats för vissa delar av länen. Sådan verksamhetkan behöva utvecklas i flera län. Jag anser därför att länsstyrelserna skallkunna överföra medel från länsanslagel till utvecklingsfonderna, om del avlänsstyrelsen och fonden bedöms motiverat, för atl åstadkomma en uiökadföretagsservice inom länel och därigenom ge möjlighet även för företagare medlånga avstånd till huvudkontoret att få del av fondens tjänster. Sådanföretagsserviceverksamhet bör i första hand inriklas mol de regionalpolilisklhögsl prioriterade delama av stödområdena och därigenom utgöra en strategiskresurs för förelagsutvecklingen i dessa områden. Jag anser atl en sådandecentralisering av utvecklingsfondemas verksamhel ligger väl i linje med deregionalpolitiska strävandena. Jagålerkommer senare till frågan om medel för de företagsulvecklande ålgärder Jagnu beskrivit. 3.4.3Stöd i samband med nyetablering och expansion Utfall av den nuvarandestödverksamheten Avföljande sammanslällning framgår beviljat lokaliseringsstöd, investeringsbidragoch offertslöd saml beräknad sysselsättningsökning och subvention perarbetstillfälle under de senasle budgetåren. Beviljat stöd (milj. kr) avskrivningslån/ lokaliseringsbidrag' lokaliseringslån Beräknad sysselsättningsökning varav kvinnor Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr) ' Inkl. investeringsbidrag och offertslöd. I beloppet ingår inte stöd till industrilokaler föruthyrning. Sammanställningenvisar atl den nedålgående trenden i stödgivningen nu kunnat brytas. Detla är enåterspegling av den ökade investeringsaktiviteten i industrin. Slöd harsåledes under /84 beviljats i ökad omfattning Jämfört medföregående budgelår. Ökningen av antalet beviljade slöd faller till stor delpå ökal anlal beviljade invesieringsbidrag. Del beloppsmässiga ulfaUet underolika år påverkas i stor utsträckning av enslaka slora slödärenden. Av underbudgeiårei 1983/84 beviljade bidrag avser 19,8 milj. kr. invesieringsbidrag och5,8 milj. kr. beräknadesysselsättningsökningen har stigit under de två senasle budgetåren. Den lägresubventionsnivån per arbetstillfälle förklaras även den lill stor del av ökadanvändning av investeringsbidrag. Denlångsiktigt minskade trenden i totalt beviljat stöd beror huvudsakligen på altandelen lokaUseringslån minskat. Denna minskning hänger i sin tur huvudsakligensamman med ändrade regler för stödgivningen på så sätl att någotsubventionsinslag inte längre finns i lokaliseringslånen. BevUJalstöd /84 länsvis fördelat på antal arbetssläUen, investeringskostnad,stödform och beräknad sysselsättningsökning framgår av följande tabeU. del av stödet har beviljats i i form avlokaliseringslån till etl företag med 150 milj. kr. I likhet med tidigare århar Nortbotlens län beviljats en myckel slor del av stödet. Länsstyrelsernafattade under budgetårel 279 beslul varav 97 gällde invesieringsbidrag.Länsstyrelsema svarade för av alla beslul och för av det totaltbeviljade slödel. Av länsstyrelserna beviljat slöd uppgick tiH 111 milj. kr. ilokaUseringsbidrag, 20 milj. kr. i investeringsbidrag och 73 milj. kr. Av sammanlagt 2136 nya arbetstillfällen hänför sig 1 395 tUllänsstyrelsernas beslul. Enfördelning av stödet under /84 på stödområden visar att drygttvå tredjedelar av antalet arbetsställen som fått slöd ligger inomstödområdena. Även sysselsättningseffekten visar samma fördelning. Vidare har85 % av bidragen och av lokaliseringslånen gått till stödområ- dena.Därtill kommer atl en slor del av siödet ulanför stödområdet gått lill de orteroch kommuner i vilka regeringen ansett atl regionalpoliliskl stöd tiltfälliglkan lämnas. Avnedanstående tabell framgår fördelningen på olika stödområden av anlalarbetsställen, investeringskostnad, stödform, beräknad sysselsättningsökningoch subvention per nytt arbetstillfälle. Subvention per nytt arbetstillfälle (tkr)' Bidrag' (milj. 55 96 103 29 230,4 315,6 848,6 123,3 140,6 339 453 634 162 548 'Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag och offertslöd. ' I beloppet ingår inlestöd till industrilokaler för uthyrning. Avföljande labell framgår stödets fördelning under budgeiårei 1983/84 på olikabranscher, arbetsställen, stödform och beräknad sysselsättningsökning. 163,5' 'Lokaliseringsbidrag, investeringsbidrag och offertslöd. ' Lån på 150 milj. kr.lill ett företag ingår. Melall-och verkstadsindustrin har beviljals det mesta stödet (),men stödel lill trävamindustrin har ökal och ligger nu på näslan samma nivå.Stöd liU partihandel, lurism och uppdragsverksamhel har lämnats i ungefar sammaomfattning som tidigare budgelår. Stödel till industrihus har minskat. Prop.1984/85:115 66 Antaletförelag som fick sysselsättningsstöd uppgick lill 532, vilket ären ökning jämfört med . Ökningen av anlalel anställda per arbetsställekvarstår dock oförändrai och uppgår till i genomsnitt fyra årscirbelskrafler. För1982 beviljades sysselsättningsstöd för 73,3 milj. kr. Härav avsåg 32,3 milj.kr.förstaårsstöd till 393 arbetssläUen med ökad sysselsättning av 1857årsarbetskrafler. Del är en ökning med 658 årsarbetskrafter från föregående år.Större delen av ökningen hänför sig emellertid till ett företag som ensamtsvarade för 355 årsarbetskrafler. Antalföretag som fick sysselsättningsstöd för uppgick tUl 634, vilket är enökning med drygl 100 företag jämfört med . Ökningen per arbetsställekvarslår dock oförändrad till knappl fyra årsarbetskrafter. För1983 beviljades sysselsältningsstöd för 84,7 milj. kr. Härav avsåg 30,6 milj.kr. förstaårsstöd lUl 479 arbetsställen med ökad sysselsättning av 1701årsarbetskrafler. Det är en minskning med 156 årsarbetskrafler från föregåendeår. låg dock ökningen på hög nivå. Avföljande sammanställning framgår beviljal sysselsättningsstöd för åren1979-1983 fördelat på anlal arbetsställen, årsarbetskrafter samt beviljatbelopp. Antal arbetsställen Antal årsarbetskrafter Beviljal belopp (milj. 518 3 356 54,5 Mittförslag: Uiöver de verksamheter som kan erhålla regionalpolilisklstöd bör all uppdragsverksamhel samt pälsdjursuppfödning och fiskodling varasiödberätligad. För turistverksamhet bör möjlighel ges all lämna stöd även i defall driften av en anläggning utarrenderas. Vidare bör regionalpolitiskt stödkunna lämnas för verksamhet med teknikcentra även när kommun är delägare. Utredningsförslag:Den regionalpoliliska utredningens förslag innebär att de gmndläggandeutgångspunkterna för utformningen av det regionalpolitiska stödel liUföretagen i huvudsak behålls oförändrade. Utredningen framhåUer bl. a. atl deprojekl som samhällsorganen engageras i alltid bör uppfyUa kravel påförelagsekonomisk lönsamhel. Endasl i undantagsfall vid tiUskapande avnödvändiga basresurser som kan komma flera företag tillgodo bör slöd lämnaslill projekt som i sig inte är lönsamma på kort sikt. Vidare anser ulredningenatt det är angelägel atl den s. k. könskvoteringen av tillkommandearbetsplatser bibehålles. I del enskilda fallet bör dock hänsyn tas lillförhållandena på den lokala arbeismarknaden. Prop.1984/85:115 67 Utredningenföreslår att utöver ovan nämnda verksamheter även gmv-och mineralföretag, allpartihandel med produktionsvaror samt konferensverksamhet skall varastödberättigade. Den föreslår dessutom att affärsverksamhet som bedrivs av deslatliga affärsverken skall vara siödberätligad. Vidare föreslås alt slöd tillkommuner för uppförande av industrilokaler i vissa faU skall kunna lämnas ävenpå större orter. Remissinstanserna:De flesta instanser acceplerar utredningens förslag att behålla huvuddragen idel nuvarande stödsystemet. Några remissinslanser föreslår dock omläggningarför atl förenkla stödgivningen bl.a. genom alt införa mer generella stödformer.Statens industriverk framhåller när det gäller mindre förändringar all dessamåste vara väl motiverade och av långsiktig bäring eftersom de förorsakarbelydande administrativa besvär och skapar förvirring gentemot näringslivel.Bland de synpunkter i övrigt som behandlar de aUmänna villkoren för stödet kannämnas all anser att könskvoteringen haft begränsadeffekt och slyrelsen föreslår därför all man i slället prövar möjlighelema attfrämja sysselsättningen för kvinnor i slödområdena genom exempelvis någon formav bidragssystem. Remissinstansernaär i allmänhel posiliva lill förslagen atl uividga de stödberättigadeverksamhelerna. Slalens induslriverk anser dock inle att gruv- ochmineralverksamhel, partihandel med produktionsvaror och konferensverksamhetskall vara generellt stödberättigade. Beträffande affärsverksamhet som bedrivsav de slalliga affärsverken anser industriverket att man i släUet bör prövamöjlighelema lill avskrivning av statskapital via statsbudgeten. Verketavslyrker även förslagel om alt finansiera större ny-eller ombyggnader avinduslrilokaler ulanför stödområdet. I övrigl harremissinstansema en del förslag på ytterligare verksamheier som de anser börvara stödberättigade. Många inslanser anser dämiöver atl stöd tillturistnäringen bör kunna lämnas inom etl slörre geografiskt område än förnärvarande. Bakgrundoch skäl för mitt förslag: De regionalpolitiska stöden är ulformade somekonomiska stimulansmedel, dvs. bidrag och lån som påverkar företagensekonomiska kalkyler. Huvuddelen av slödel har karaktär av initialslöd. Slöd kanlämnas både för alt påverka företagens kapitalkostnader och deraspersonalkostnader. Huvuddelenav stödel lämnas efler individuell prövning av de olika stödärendena. Detsammanlagda slödel skall härvid inle vara slörre än vad som behövs för attverksamheten i fråga skall komma lill stånd. Bortsettfrån sysselsältningsstödet så slyrs numera stödverksamheten i högre grad änlidigare av tillgången på medel. Sålunda gäller att länsslyrelsernas beslut omlokaliseringsstöd och investeringsbidrag skall inrymmas tillsammans med andraändamål inom anslaget för regionala ulvecklingsin- Prop.1984/85:115 68 satser.För statens industriverks och regeringens beslut finns ett gemensamt anslagsom skall inrymma både lokaliseringsbidrag och lån till regionalainveslmentbolag. För lokaliseringslån finns ett gemensamt anslag för allabeslut. Jag återkommer närmare lill anslagsfrågorna (avsnitt 8). Som allmännavillkor för att erhålla regionalpolitiskt slöd gäller bl.a. - alt stöd får lämnas endast tillverksamheter som bedöms få tUlfredsställande lönsamhet och ge de anställda envaraktig sysselsättning, - att av det antalarbetsplatser som tillkommer till följd av stödel skall förbehållas vartderakönet, - att stöd får beviljas endast iden mån de anställda uppbär lön och andra anställningsförmåner som är minstlikvärdiga med dem som utgår enligt tillämpligt kollektivavtal, - alt en stödmottagare skaU haauktoriserad eller godkänd revisor. Dessa gmndläggande utgångspunkter börenligt min mening gälla även fortsättningsvis.Jag anser sålunda bl. a. alt den s. k. könskvoteringen har haft positivaeffekter för att åstadkomma en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden.Målsättningen att minsl av de lillkommande arbetsplatserna skallförbehållas vartdera könet har sålunda i del närmaste uppnåtts. De möjlighetertiU dispens från della villkor som redan finns gör det vidare möjligt att somutredningen anser ta hänsyn tiU förhållandena i det enskilda fallet. Eftersamråd med statsrådet föreslår jag därför atl könskvoleringenbibehålls i nuvarande omfattning. Iprincip gäller att alla verksamheter som kan påverkas i fråga om lokaliseringeller omfattning kan få slöd. Denna princip bör gälla även fortsättningsvis.