prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Huvudregeln i andrastycket innebär atl näringsidkaren utöver sådan ersättning kan ha rätl tillersättning för förluster som beror på att han har inrättat sig efter uppdragel.Sådan ersättning kan utgå vare sig Gänsten har påböGats eller ej. Som exempel på kostnader för den återstående delen avtjänsten kan nämnas resekostnad till konsumenlens boslad. Etl annat exempelutgör kostnader för malerial som näringsidkaren har anskaffat. För atl sådankosinad skall vara ersättningsgill krävs dock att det är fråga om material somhar anskaffats med sikle på den särskilda Gänsten och alltså inte sådanimalerial som näringsidkaren löpande använder i sin verksamhel. 1 den månkoslnaderna hänför sig lill en redan ulförd del av Uänslen ersätts de enligtförsia styckel. I andra styckel åsyftas alltså endast koslnader för den del avUänsten som har blivit avbeställd. Del lorde i allmänhel inte vara svårt allavgöra lill vilken av dessa kategorier kostnaden är hänföriig. Frågan kan fåbetydelse bl.a. genom atl rätten till ersättning enligt andra slycket ärförsedd med elt undanlag för vissa situationer (se närmare i det följande). För att koslnader för den ålerslående delen av Uänstenskall ersättas av konsumenten krävs att koslnaderna har inneburit en förlustför näringsidkaren. Om koslnaden trots avbeslällningen har varit till nytta inäringsidkarens övriga verksamhel, skall ersällning alltså inle ulgå. Delsammagäller om kostnaden borde ha kunnal nyttiggöras hos näringsidkaren. Prop.1984/85:110 314 Detla följer av den allmänna principen all den som lideren skada är skyldig 42 8 KtjL all söka begränsa sin förlusl. Näringsidkaren fåri enlighel härmed söka avyttra material som han har anskaffat för den avtaladeUänsten och som han inle kan använda för andra ändamål. Ersättningen kommer isådana fall all begränsas lill den eventuella förlust som näringsidkaren görgenom försäljningen. Om näringsidkaren inle lyckas avyttra malerialel, är konsumentenskyldig all ersälla honom kostnaden för detla. Konsumenien har då givelvis rätlall få malerialel. Näringsidkaren har vidare räll till ersättning förförlusler i övrigl som uppkommer genom att han har underlålil atl ta på sigannal arbele eller på annat sätl har inrättal sig efler del sedermeraavbeslällda uppdragel. Som har framhållils i den allmänna moliveringen innebärdetta all näringsidkaren normall inle har rätt lill ersättning för uteblivenvinsl på det uppdrag som har blivit avbeslälll. Däremot ersätts näringsidkarenför föriusler som hänger samman med atl han har inrättat sig efler del uppdragsom konsumenten har lämnal honom, exempelvis genom att näringsidkaren har avböjtandra uppdrag under den lid som han har reserveral för den sedermeraavbeslällda Gänsten. Förlusterna får i de nu berörda fallen beräknas medutgångspunkt i den uleblivna vinslen på del uppdrag som näringsidkaren harunderlålil att ta pä sig. Med vinsl avses i detta sammanhang den del av prisetför detta uppdrag som överstiger särkostnaderna för uppdraget och som är avseddall bidra lill all täcka allmänna omkostnader och till att förränta egelkapilal. Saken kan också uttryckas så alt den uteblivna vinsten utgörs av detberäknade prisel för det misiade uppdragel med avdrag för de koslnader somnäringsidkaren har besparat sig genom atl detla uppdrag inte kom lillutförande. Om näringsidkaren har gjort en förlust genom all han harinrättat sig efter det avbeställda uppdraget, är han i enlighel med dellidigare anförda . skyldig alt söka begränsa denna förlusl. Näringsidkaren böralltså använda sina frigjorda resurser för all minska omfattningen avförlusten. Om näringsidkaren lyckas skaffa annal arbete, skall vinsten pådetla dras av vid beräkningen av förlusten. Åven det förhållandel atlnäringsidkaren inle har ansträngt sig tillräckligt för att skaffa sig andrauppdrag skall beaktas vid denna beräkning. Vid beräkningen av förlusten måste beaktas all elt uppdragsom näringsidkaren har underlåtit alt la på sig kan ha varil mindre lönsami ändet avbeslällda arbetet. Näringsidkarens förlust uppgår då inte till mera änden vinst som skulle ha blivit resultatet av del icke anlagna uppdraget. Skulledetla uppdrag i ställd ha varil mer lönsamt än del uppdrag som avbeslällls,utgör föriusten likväl inle mer än vad näringsidkaren har förioral genom atlhan inle har utfört det avbeställda uppdraget (se iredje slyckel). Ersällning för förluster som näringsidkaren inte kan täckagenom att utföra andra uppdrag lorde mera sällan förekomma i branscher därverk- Prop.1984/85:110 315 samheten normall är organiserad så all näringsidkaren haren mer eller 42 8 KtjL mindre balans av icke utfört arbete. Etlexempel ulgör en bilverkstad, dil ell anial bilar har lämnals in förreparation. Verkstaden kan vid avbeslällning av en bilreparalion i allmänhetsysselsättas med någol annal arbele. Om så inle är fallel beror del antagligenpå brist på kunder, och näringsidkaren har då inte gjort någon förlust genomall han har inrättat sig efter den avbeslällda Gänsten. 1 andra branscher,särskilt vid Gänster av större omfallning, kan del emellerlid förekomma allnäringsidkaren avböjer uppdrag eller i varje fall underiäler alt vidlaåtgärder för all skaffa andra uppdrag under den lid som den sedermeraavbeslällda Gänsten var avsedd all ulföras. 1 sådana fall kan det bli aktuelltmed föriuslersättning enligt förevarande slycke. Det ankommer i princip på näringsidkaren atl slyrka denförlusl han har lidil genom all Gänsten avbeslällls. För all ersättningsgillförlusl skall konstaleras bör det inle krävas att näringsidkaren faktiskt haravböjt erbjudanden om andra uppdrag. Näringsidkaren kan nämligen ha inrättalsig efter det avbeställda uppdragel på del sällel alt han förhållit sig passiv.Exempelvis kan en byggmäslare, som har avsatt för etl projekt, hainrättal sig efter detta genom atl inle vidta någon åtgärd för atl få andrauppdrag. Även i etl sådani fall bör föriuslersättning kunna komma i fråga. Detbör då inte ställas alltför höga krav på näringsidkaren i bevishänseende, omhan gör gällande atl han inle har haft möjlighet atl ulnylGa sin ledigblivnakapacitet. Del bör räcka att näringsidkaren gör sannolikt alt han har gåtlmiste om en inkomstkälla genom alt inrätta sig efter uppdraget. Vidbedömningen av denna bevisfråga får man särskilt beakta förhållandena ibranschen på orten vid den aktuella tiden. En särskild fråga är hur ersättningen skall beräknas vidavbeställning av abonnemangsavial. Avbeslällningen får lill en början denomedelbara verkan alt konsumenien skall belala ersättning enligt försia slyckelför arbele som har ulförls under liden fram till avbeslällningen. Även omabonnemangsavtald föreskriver viss uppsägningstid, behöver konsumenten intebelala ersättning enligt första slyckel för längre lid än fram lillavbeslällningen. Däremot får en föreskrift om uppsägningstid betydelse förberäkningen enligt andra slyckel av den förlusl näringsidkaren lider på grundav avbeslällningen. På grund av en sådan föreskrift har nämligen näringsidkarenhafl anledning all räkna med all avlalel skulle gälla åtminstone under dennalid. Den förlust som kan drabba näringsidkaren därför atl han har inrättat sigefter uppdraget blir i enlighel härmed begränsad lill all motsvara högsl vadnäringsidkaren går miste om . Ett undanlag från konsumenlens skyldighel att ersälla förlusterenligt andra slycket gäller i vissa fall där konsumenlens syfte med tjänsienhar blivit förfelat. I enlighet med vad som har ulvecklals i den allmännamotiveringen tar detla undanlag sikte på fall där de förhållanden som har legatlill gmnd för beställningen av Uänslen ändras på elt avgörande sätl på 1984/85:110 316 grundav oförutsedda omsländigheler som inle kan läggas konsumenien till 42 §KtjL lasl. Undantagetfrån konsumenlens ersättningsskyldighet gäller till en början i fall där syflelmed Uänslen har förfelals därför alt föremålet för Gänsien har skadals ellergåll förioral utan all detla beror på försummelse på konsumenlens sida. Somexempel kan nämnas alt konsumenien avbeställer ell uppdrag avseendereparationsarbeten på en byggnad sedan denna har brunnit ned.Undantagsbestämmelsen gäller inte bara när föremålet fysiskt har förintats utani alla fall där del har gåll förioral för konsumenten, exempelvis genom siöld.Åven en skada på föremålel kan leda lill atl syftet med Gänsten har blivitförfelat. Detla torde bli fallet främsl när skadan är så allvarlig alt denavtalade Gänsten vid en ekonomisk bedömning inte längre ter sig meningsfullför konsumenien. Konsumenienär inle heller skyldig alt belala föriuslersättning till näringsidkaren, omhan hindras från att dra nytta av Gänsten följd avförfatlningsföreskrifler, myndighelsbeslui eller andra liknande omsländigheterutanför konsumentens kontroll. Detla kan komma alt bli av betydelse särskiltnär del gäller arbele på fasligheler. exempel är all en myndighel utfärdarsträngare brandsäkerheisföreskrifier än beräknat vilka innebär alt en ombyggnadinte kan ulföras såsom avtalats ulan i slället på etl sätt som konsumenien inlekan godta. Delbör framhållas att konsumenlens ersättningsskyldighet i dessa fall faller bortendast när den omständighet som hindrar honom från all dra nytta av Gänstenverkligen ligger uianför hans konlroll. Elt exempel på en situation där detlainte kan anses fallel är alt konsumenien med bindande verkan avtalar mednäringsidkaren om etl Ullbyggnadsarbde innan han har erhållil byggnadslov.Avslår senare konsumenlens ansökan om byggnadslov, börförlustersättning kunna komma i fråga. Somhar anförls i den allmänna motiveringen är del möjligl all konsumenten i vissasituationer skulle kunna åberopa generalklausulen i 36 8 avlalslagen lill slödför all - ulan lillämpning av reglerna om avbeställning - hell eller delvisbefrias från sina förpliktelser enligt avtalet om en Gänsl. Del bör ianslutning till delta framhållas att den reglering av vissa ofömtseddahändelser som förevarande beslämmelse innehåller inle bör utesluta all 36 8avlalslagen lillämpas i andra situationer där förhållandena har ändrats sedanavtalet ingicks (se prop. 1975/76:81 s. 126-128). Dennabestämmelse får betydelse i fall där det uppdrag, som näringsidkaren har gåttmiste om därför atl han inrättat sig efler den avbeslällda Gänsten, skulle havarit mera lönsamt än den avbeslällda Gänsten. Näringsidkarens ersättningbegränsas i sådana fall lill all gälla hans föriusi följd avavbeslällningen, dvs. den del av prisel för den avbeställda Uänsten somöversiiger särkoslnaderna för denna och som är avsedd alt bidra till Prop.1984/85:110 317 all täcka allmänna omkostnader och till att förränta egelkapital. Föreva- 43 8 KtjL rande beslämmelse begränsar näringsidkarenssammanlagda ersättning enligt paragrafen så att den inle kan komma atlöversliga prisel för den avbeställda Gänsten. Förevarande paragraf är lillämplig även påGänster som avser förvaring. Den torde dock få begränsad praktisk betydelse vidförvaringsGänsler med hänsyn lill alt avtalet här ofta är avsell all gällalills vidare med räll för båda parter all säga upp avlalel utan atl behövaåberopa något skäl. Näringsidkaren får förbehålla sig en på förhand bestämdersättning vid avbeställning, om den är skälig med hänsyn lill vad som vidavbeslällning normall kan antas lillkomma en näringsidkare som ersällning enligt42 8. (Jfr 2 kap. 10 8 i ulredningens förslag) Paragrafen reglerar näringsidkarens möjligheier allförbehålla sig en på förhand bestämd ersättning vid avbeslällning frånkonsumentens sida. Som har anförts i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.9)kan del i vissa fall medföra besvär och koslnader all bestämma slorleken av denersättning som konsumenten har alt utge enligt 42 8. I förevarande bestämmelsehar därför öppnats en möjlighet för parierna alt på förhand iräffa särskildöverenskommelse om ersättningen vid avbeställning. Eftersom 42 8 är tvingandetill konsumenlens förmån skulle, ulan den nu aktuella beslämmelsen, sådanavillkor inte kunna göras gällande mot köparen, om en beräkning enligt 42 8 idel akluella fallel leder en lägre ersällning. Beslämmelsen syftar framför alll lill att möjliggöravillkor om avbesläll-ningsavgift i standardavtal. Del är dock inlel som hindraratl elt individuellt avial reglerar frågan om ersällning vid avbeslällning.Det ligger i båda parters inlresse all redan från böGan veta vad konsumentenskall betala i händelse av avbeställning. Vidare minskar risken för tvister omhur ersättningen skall beräknas. För all ett avtalsvillkor som anger enavbeslällningsavgifl skall vara giltigt krävs att ersättningen är skälig medhänsyn till vad som normalt kan antas lillkomma en näringsidkare vid enberäkning enligi 42 8. Förhandlingar i della ämne kan antas komma att tas uppmellan och de branscher där frågan är särskilt aktuell.Resultatet av sådana förhandlingar bör kunna ge viss vägledning för bedömningenäven i andra fall. Avbeslällningsavgiflen kan konstrueras på olika sätt. Denbehöver inte nödvändigtvis ulgöra ell fast belopp som skall belalas vid allaavbeställningar. Ersättningens storlek kan variera beroende på vid vilkentidpunkt avbeslällningen sker, t.ex. före eller efter del alt Uänsten har böGalut- 1984/85:110 318 föras.Ersättningen kan också besiämmas lill viss procent av prisel för 44 8 KtjLGänsten. Beroende på omsländighelerna kan beloppet avse såväl ersällning förutfört arbete som ersättning för förluster till följd av avbeslällningen (42 8försia respektive andra styckel). AvserGänsten arbele på en sak som har överiämnats i näringsidkarens besittning ellersom skall lillverkas av denne, får näringsidkaren fullfölja Gänsten och krävafulll pris för denna, om konsumenten inte i räll lid betalar vad han är skyldigför Gänsten enligt 42 eller 43 8 eller ställer säkerhet för näringsidkarensfordran på denna ersättning. Förstaslycket gäller ej, om del är uppenbart alt näringsidkaren vid en sådanförsäljning av saken som avses i 50 8 andra stycket ändå kommer alt fåbetalning för sin fordran, sedan koslnaderna för försäljningen och vadnäringsidkaren har alt fordra enligt 50 8 första stycket har dragils av frånköpeskillingen. (Paragrafensaknar molsvarighel i ulredningens förslag) Iparagrafen behandlas näringsidkarens rätl att i vissa fall fullfölja Gänstentrols atl den har avbeslällls av konsumenien. Som har ulvecklats i den allmännamotiveringen är utgångspunkten den alt konsumenien har rätl att avbeställatjänsten innan den har slutförts. Bestämmelserna i förevarande paragrafinnefattar en viss inskränkning i denna rält, förestavad främsl avnäringsidkarens inlresse av att kunna ha föremålel för Gänsien som säkerhelför vad han har all fordra enligt 42 eller 43 8. Paragrafengäller bara fall där Gänsten avser arbete på en sak. Den är alltså inleUllämplig vid Gänsler som avser förvaring. Bestämmelsenfömtsätter atl den sak som Gänsten avser har överlämnats i näringsidkarensbesittning eller skall tillverkas av denne. Den närmare innebörden av dellahar ulvecklats i specialmotiveringen lill 12 S och behandlas även ispecialmoUveringen till 49 S. Av den nu angivna förulsällningen följer altbeslämmelserna i förevarande paragraf är tillämpliga endast i siluationer därnäringsidkaren vid Gänster som avser arbele på en sak kan bli berättigad attsälja föremålet för Gänsten för att få ul sin ersättning på grund av uppdraget. Enytterligare förutsättning för näringsidkarens rält all fullfölja Gänsten ochkräva fulll pris är atl konsumenten, sedan han har avbeslälll Gänsien, inle irält lid belalar eller ställer säkerhet för näringsidkarens fordran. Frågan omkonsumenien är i dröjsmål får bedömas med tillämpning av de principer somligger till grund för reglerna 1418. Normall är konsumenien sålunda skyldig atlbelala vid anfordran sedan avbeslällningen har ägl rum. Om konsumenienemellertid i lid har begärl en specificerad räkning, är han inte skyldig allbetala förrän räkningen har kommit honom till hända. 1984/85:110 319 Andra stycket 45 § tJL Som har angetts i del föregående är paragrafen förestavadfrämsl av näringsidkarens intresse att ha säkerhet för sin fordran päkonsumenien. 1 enlighel med detta gäller enligt andra styckel altnäringsidkaren inle har rält all fullfölja Gänsten, om det är uppenbart atlnäringsidkaren vid en försäljning av saken ändå kommer att få läckning för sinfordran. Beslämmelsen innebär atl man därvid också skall beakla koslnadernaför en försäljning saml den fordran som näringsidkaren kan ha på grund av atlhan, sedan föremålel inte har hämtats ul av konsumenten, har vårdal detta (se50 § första stycket). Om det är uppenbart att den uppskattade köpeskillingenför föremålel minskad med dessa avdragsposler under alla omständigheleröversiiger näringsidkarens fordran enligt 42 eller 43 8, har näringsidkarenalltså inte rätl atl fullfölja Uänslen. Framför alll när mera dyrbara föremålhar lämnals in näringsidkaren kan denna regel bli av beiydelse. I praktikenlorde det dock vara ovanligt atl konsumenien underlåter all lösa ul ett sådaniföremål. Som har nämnls är förevarande paragrafinle lillämplig vid Gänster som avser förvaring. Föreliggande avsnitt av lagen omfattar 45-50 88. Detinnehåller främst beslämmelser om näringsidkarens befogenheler i fall dåkonsumenien gör sig skyldig lill dröjsmål med alt betala för en Gänsl eller medatl lämna medverkan som är nödvändig för ulförandel av Gänsten. Avsnittet inleds med bestämmelser om näringsidkarens rällalt vid konsumentens dröjsmål lills vidare inslälla arbetet och all erhållaersättning av konsumenten för koslnader och förlusler som därigenom åsamkas näringsidkaren(45 S). Därefter följer beslämmelser om näringsidkarens räll all häva avtaletom en Gänst. Dessa avser dels fall då konsumenien redan har gjort sig skyldiglill ett dröjsmål (46 S), dels fall då det på förhand finns starka skäl att konsumenten kommer att råka i dröjsmål (47 8). Vidare regleras denekonomiska uppgörelsen vid hävning (48 8). I den därpå följande paragrafenregleras frågan om näringsidkarens rätt an hälla kvar föremålet för tjänsiennär konsumenten inle belalar i rätl lid (49 8). Avsnittet avslulas medbeslämmelser om näringsidkarens skyldighet atl vårda en sak som han kvarhållereller som inle avhämias i rätt lid m. m. (50 8). Belalar konsumenien inle i räll lid i fall då priset skallbetalas hell eller delvis innan Gänsten har utförts eller underiälerkonsumenien all i rätt lid lämna den medverkan som är nödvändig för alt Gänstenskall kunna Prop.1984/85:110 320 utföras, får näringsidkaren inställa arbetet till dess allkonsumenien belalar 45 § KtjL eller lämnar medverkan. Har GänstenpåböGats, är näringsidkaren dock skyldig all utföra arbele som inle kanuppskjulas utan risk för allvarlig skada för konsumenien. Inställer näringsidkaren arbelet enligi försia styckel,har han rätt lill ersällning för koslnader och andra förlusler som deltaåsamkar honom, om konsumenten inte visar att dröjsmålet ej beror på försummelsepå hans sida. (Jfr 5 kap. 1 och 2 88 i utredningens förslag) I paragrafen behandlas dels näringsidkarens rätt atl tillsvidare ställa in arbelet i vissa fall av dröjsmål från konsumentens sida, delsnäringsidkarens rätt till ersättning för kostnader och förlusler som därigenomåsamkas honom. Paragrafen är tvingande lill konsumenlens förmån. Hilhörande frågor har i den allmänna moliveringenbehandlats i avsnitt 2.10.2. Näringsidkaren har enligt reglema i försia slycket rättatl i två huvudfall ställa in arbetet vid dröjsmål på konsumentens sida. Detta gäller lill en böan om konsumenien inte betalar irätt lid i fall då prisel för Uänsten hell eller delvis skall belalas innantjänsien har ulförts. Som har framgått (se bl.a. specialmotiveringenlill 41 8) är parterna oförhindrade all Iräffa avtal om all ersättningen helt ellerdelvis skall erläggas redan innan tjänsien har påbörjais eller under liden somden utförs. Om konsumenien då gör sig skyldig till elt dröjsmål med en överenskommenbetalning, har näringsidkaren enligt huvudregeln i försia meningen rätt attställa in arbetet - dvs. vägra att påbörja Gänsten eller att fortsätta med dessutförande - till dess all konsumenten betalar. Det är här alltså fråga om enmotsvarighet lill konsumentens rätt att hålla inne belalningen i fal! dånäringsidkaren befinner sig i dröjsmål (se 27 8). Näringsidkaren kan i och för sig siälla in arbelel såsnart konsumenien inle erlägger överenskommen betalning i räll lid. Det krävsalltså inle atl betalningsdröjsmålet är av väsenllig betydelse förnäringsidkaren eller att konsumenten särskilt har påmints om sinbetalningsskyldighet. Det ligger dock i sakens nalur att det i prakUken sällanblir aktuellt atl näringsidkaren släller in arbelet på grund av ett dröjsmålmed ett i sammanhanget helt bagatellartal belopp. Näringsidkaren har enligt beslämmelsen vidare räll alttills vidare ställa in arbelel, om konsumenien underlåter atl lämna medverkansom är nödvändig för all Uänslen skall kunna ulföras. Atl sådan medverkan är enförutsättning för Gänsten kan framgä uttryckligen av avtalet men är oftaunderförstått, såsom då näringsidkaren måsle släppas in i konsumenlens bostadför all få lillgång till del föremål som Gänsten avser. 1984/85:110 321 exempelär att parterna har kommil överens om alt konsumenien senare 45 § KtjLskall välja färg, material eller liknande. Konsumentens medverkan går i ellsådant fall ul på atl precisera uppdragels innehåll och är nödvändig för atlden avtalade Gänsten skall kunna utföras. Förall den nu berörda regeln skall vara tillämplig krävs del inte att konsumenlensmedverkan, såsom i de nämnda exemplen, är en absolut fömtsättning för atlåstadkomma del resultat som Gänsten avser. Det är tillräckligt att konsumentensmedverkan ulgör en väsenllig förutsättning för uppdraget. Om det exempelvishar avtalats att konsumenien skall medverka som hantlangare vid ettbyggnadsarbete, kan konsumenten inte kräva atl näringsidkaren ensam skallutföra Uänslen om denna då blir väsenlligl mer arbelskråvande. Kannäringsidkaren däremol utföra Uänslen på etl rimligt sätt utan konsumenlensmedverkan eller kan han utföra en annan del av uppdragel medan han vänlar, börhan vara skyldig all göra della. Hilhörande situationer får, som ulredningenhar framhållit (belänkandet s. 503-504), bedömas inle enbart med hänsyn lillvad som har avtalats mellan parterna utan också med hänsyn till näringsidkarensallmänna omsorgsplikt (se 4 8). Om Gänsten i elt fall av nu berört slagfördyras för näringsidkaren, kan han ha rätt lill pristillägg enligt 38 8- Omkonsumenien underiäler att lämna nödvändig medverkan kan anledningennaturligtvis vara att konsumenten är intresserad av atl Uänstenutförs. Konsumentens underiåtenhel kan emellertid också bero på någotlillfälligl förhinder. Del ligger därför i båda parters inlresse allnäringsidkaren, i vart fall om ell inställande av arbetet kräver särskildaåtgärder, söker ta kontakt med konsumenten innan näringsidkaren beslutar omhan skall ställa in arbelet. Isammanhanget bör framhållas alt även en underlåtenhet från konsumenten sidaall lämna sådan medverkan som inte kan anses nödvändig kan genäringsidkaren särskild anledning alt anta alt konsumenten inte längre önskarfå arbetet utfört. Näringsidkaren bör då kunna avvakta med eller avbryiaarbetet trots alt förevarande beslämmelse inte är Ullämplig. Om antagandet iefterhand visar sig felakligl men näringsidkaren har hafl fog för sinbedömning, får elt dröjsmål som uppkommer på grund av avbrottet i arbetet ansesbero på konsumenten (se 24 8 och specialmoUveringen lill den paragrafen). Ipraktiken kan del ofta vara omöjligt för näringsidkaren att påböGaeller fortsäUa ett arbete sedan dröjsmålel på konsumentens sida har upphört. Isådana fall åligger det näringsidkaren att uppta arbelel så snart det ärmöjligl. Medan arbetet är inställt får näringsidkaren inte binda sig för andrauppdrag i sådan utsträckning atl han sedan inle kan uppia arbelet inom skäliglid. Om näringsidkaren har anledning att tro alt dröjsmålet blir långvarigt,kan del därför bli aktuellt för honom atl i stället vidta åtgärder för allfrigöra sig frän avtalet genom hävning (se 46 8).