prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Bergsstaten är organiserad på eltnordligt och ell sydligt distrikt medexpedition i resp. och . Chef för varje distrikt är en bergmästare. Beräknadändring 1985/86 Förvaltningskostnader Lokalkoslnader Kungörelsekoslnader Engångsanvisning -1-61000 -19000 -1-74000 -18000 -f 320 000 - 19000 -1- 74000 Med stöd avminerallagsliflningen och motsvarande äldre lagstiftning tas genom bergsstatensförsorg ut vissa avgifter på det gmvrättsliga området. Vidare skall enligtförordningen (1966:351) angående tillämpningen av konlinentalsockellagen(1966: 314) avgift erläggas till SGU för tillstånd till sand-,grus- eller slentäkt på kontinenlalsockeln. Samtliga dessa avgifter redovisas pä statsbudgetens inkomstsida undertiteln 2528 Avgifier vid bergsstaten.Avgifterna beräknas uppgå lill 3,5milj. för /85 och3,2 milj. kr. för /86. Motsvarande avgifter /84 lill 4,6 milj. kr. geologiska undersökning SGU föreslår i anslagsframslällningen förbergsstaten bl.a.: Pris-och löneomräkning m.m. +116000 kr. SGU anser atthuvudförslaget inte bör tillämpas på bergsstaten. Enligt SGU har organisationenkontinuerligt minskats och anpassats till förändrade förhållanden så att ettringa antal anslällda kvarslår medan arbetsbelastningen ökat starkt.Marginaler för ytterligare nedskärningar saknas därför. För nästa budgetär bör medel förbergsstalens verksamhet beräknas enligt ettettårigt huvudförslag med en reduktion om . Därutöver har jag för expenser beräknal en engångsanvisning om 36000kr. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 70 tillförts anslagel genom en överföring frånanslagel D I.Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering m. m. Med hänvisning lillsammanslällningen hemställer jag att regeringen föreslår att till Bergsstaten /86 anvisa elt förslagsanslag av . Statens gruvegendomförvaltas av . Från atttidigare ha avsett i huvudsak endasl gruv-rätligheler enligt gruvlagen(1974:342) och dess föregångare omfattar nu nämndens förvaltning även andralyper av mineralfyndigheler, bl. a. industrimineral. Nämnden, som beslutar ifrågor om upplåtelse av gruvegendomen, svarar för atl egendomen tas lill vara på bästa sätl och - där så ärlämpligt - utökas. Utökningen sker huvudsakligen genom prospeklering. Nämndenskall särskilt följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och ta initiativlill ålgärder att förbättra det ekonomiska utbytet av gruvegendomen. Frän /83har nämnden även fattat beslut om bidrag lill svenska förelag för prospekleringav vissa . Under /84 beviljade nämnden bidrag till tvä projekt med ett totalt belopp om0,7 milj. kr. Stödformen upphörde den i enlighet med riksdagensbeslut med anledning av prop. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder(NU 8, rskr 94). beslöt hösten1982 (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) att anvisa 300 milj. kr. företl femärigl program för utökad prospeklering. Nämden har av regeringen fått iuppdrag alt svara för administration av programmet och uppföljning av deprojekt som beviljas medel. Nämnden skall också lämna förslag på hur detfemäriga programmet skall fortsätta. Nämnden leds av enstyrelse på högsl sju ledamöter. Inom nämnden finns två enheter; en för prospeklering,mineraltekniska undersökningar och ekonomisk utvärdering saml en för ekonomioch förvaltning. Antalet anslällda den var 13. Statens gruvegendom: Prospeklering m. m. 1983/84 Utgift 37639492 Reservation 30639700 1984/85 Anslag 38688000 1985/86 Förslag 39946000 Frän anslaget bestridskostnaderna för prospekteringsverksamhet, bryt-värdhetsundersökningar samtunder budgetåren 1982/83 och 1983/84 även slatligt bidrag lill prospeklering avvissa . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 71 Inför /85genomfördes en nedskärning av anslaget med 25 milj. kr. eller närmare 40%jämfört med föregående budgelår. Denna nedskärning har till en del kompenseratsgenom att nämnden under budgetåret beviljats ca 10,5 milj. kr. från anslagelXIV 1982/83 D 8. Program för ulökad prospeklering m. m. Vidare slutar nämndenfr. o. m. innevarande budgetår alt ge bidrag till andra organisationersprospeklering från det egna anslaget. För atl ytterligare dämpa taklen ineddragningen av verksamheten använder nämnden reserverade medel /84. Under /86räknar nämnden med alt verksamheten kan hällas uppe pä i stort sett samma säll,dvs. genom utnyttjandet av reserverade medel och genom erhållande avprospekleringsstöd. Fr.o.m. budgetåret1986/87 måste emellertid en volymminskning ske även om prospekleringsstöderhålls i oförändrad omfattning. Den fortsaita minskningen av verksamheten blirsedan drastisk. För nämndens huvudentreprenör, geologiska AB (SGAB),är en neddragning av nämndens verksamhet mycket kännbar. Enligt nämnden är dennivå på prospekleringsverksamheien som nätts den erforderliga för denärmaste åren. På grund av den stora nedskärningen av anslagel för budgetåret1984/85 anser nämnden all huvudalternativet inle bör lillämpas pä anslagel /86. Därutöver beräknar nämnden elt finansiellt tillskott om 8milj. för atl kunna vidmakthålla nuvarande nivä pä prospekleringsverksamheien.Därigenom skulle verksamhelen också få en tillfredsställande finansiell stadgaunder en något längre tidsperiod. För näsla budgetär börför nämndens prospekteringsverksamhet elt reducerat ettårigt huvudalternativ tillämpas.Jag beräknar anslaget till . Med hänsyn till behovelav en långsiktig planering av nämdens verksamhet bör, liksom vad gällerinnevarande budgetär, ell bemyndigande att göra fieråriga åiaganden ges. Jagförordar därför alt regeringen inhämtar bemyndigande att underbudgelåren 1985/86-1988/89 fatta beslut om prospeklering som innebär åiagandenom högsl 26 milj. kr. för budgelärel 1986/87, 17 milj. kr. för budgelåret1987/88 och IImilj. kr.för /89. Med hänvisning till vadjag anfört hemsläller jag atl regeringen föreslår alt 1. bemyndiga regeringenall under budgelåren 1985/86-1988/89 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämdens för slatens gruvegendom verksamhel som innebär åtaganden omhögst . för /87, . för /88och 11 OOOOOO kr. för /89, 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 2. lill Statensgruvegendom: Prospeklering m.m. för /86 anvisa etlreservaiionsanslag av . Statens gruvegendom: m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 8215037 7 686000 5 828000 Från anslaget beslridskostnaderna för nämndens för statens gruvegendom kansli samt för förvaltningav statens gruvegendom. Beräknad ändring 1985/86 Förvaltningskostnader Lokalkostnader Inmutningskostnader Ulmålsläggningar Kommunala skatter 4 181000 305 000 + 178000 + 13000 - 71000 + 13000 + 200000 -2000000 föreslär i sin anslagsframställning bl. a. följande: Pris- och löneomräkning +528000 kr. Del föreskrivnahuvudallernativet bör endasl lillämpas i begränsad omfattning pä anslaget. Denmycket höga aktiviteten inom nämndens samtliga verksamhetsområden innebär enkraftig arbetsbelastning på nämndens kansli, varför besparingen på anslaget börbegränsas till 1,, dvs. I samband med att nämndenår blev en självsländig myndighel fillkom en rad nya uppgifter inom bl. a.ekonomi- och personaladministration. Arbetsbelastningen inom enhelen förekonomi och förvaltning har därefter ökal ytteriigare, främst som följd avnämndens engagemang i statsmakternas satsningar att stimulera och effektiviseraprospekleringen i landel. Till en del kan denna utveckling mötas medrationliseringar vilket ocksä redan skett resp. pågår. Trols detta kvarstårdock behovet av en personalförstärkning inom enheten för ekonomi ochförvaltning med en byråsekreterarljänst. Även inom den gemensammakanslifunktionen finns etl behov av en förstärkning med en assislenttjänst. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet För nästa budgelår börmedel för nämndens egendomsförvallning beräknas enligi elt ettårigthuvudförslag med en reduktion om . beslutade atl denkommunala beskattningen av juridiska personer skall upphöra . Delta innebär all nämndens arrendeinläkler skattebefriashell. För budgetårel 1985/86 har jag därför inte beräknat några medel förkommunala skatter. Med hänvisning tillsammanställningen hemsläller jag atl regeringen föreslår all till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m.m. för budgetårel 1985/86 anvisa elt förslagsanslag av . Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Delegationen församordning av havsresursverksamhelen skall enligt sin instrukfion (1979:34,ändrad 1981:593 och 1984:612) verka för samordning av svensk verksamhel sominnefallar nyttjande, skydd eller utforskande av havet eller som annars haranknytning till havet. Delegationen skall också verka för atlhavsresursverksamhelen såväl vid myndigheler som organisationer främjas ochstöds. Del åligger delegationen särskilt att utarbeta ett förslag till programför svensk havsresursverksamhel saml lämna underlag för regeringens ochmyndighelernas ställningstaganden i frågor som rör utnyttjande och skydd avhavet. 1 delegationen ingår representanter för samhällsintressena och olikafackområden. Hos delegationen finns etl kansli, som är förlagt lill . Beräknad ändring 1985/86 + 175 000 + 15 000 + 4000 +81000 + 14000 + 4 000 Delegationen församordning av havsresursverksamheten Delegationen föreslär i sinanslagsframställning bl. a. följande: I. Huvudförslag . Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 74 Pris- och löneomräkning213 . Delegationen saknar, somen lilen myndighet, möjlighel altgenom rationaliseringsåtgärder klara en 2 %-ig besparing av förvaltnings- ellerlokalkostnader. Ett genomförande av huvudförslaget innebär därför en nedskärningav delegationens ulredningsverksamhel. Delegationen beräknar enförslärkning av medlen för förvaltningskostnader med . För nästa budgelår börmedel för delegationens verksamhel beräknas enligt elt ettårigt huvudförslagmed en reduktion om . Därutöver har jag beräknal . Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslär att till Delegationen församordning av havsresursverksamhelen för /86 anvisa ellreservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 75 : Utredningar m. m. ochinformation Utbildning och rådgivning m. m. för attspara energi Främjande av landsbygdens elektrifiering Ersättning för försenad idriftlagning avkärnreaktorer Åtgärder för hantering av radioaktivtavfall Bidrag till verksamheten vid Avveckling av forskningsreaktorer m.m. Anläggningar för radioaktivt avfall iStudsvik, m. m. Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier för oljeersättande åtgärder, m. m. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 76 1 statsbudgeten förinnevarande budgetär har anvisais under anslagsrubrikerna: Statens energiverk:Förvaltningskostnader etl förslagsanslag av , Slatens energiverk:Ulredningar m.m. och informalion etl reservationsanslag av , Utbildning ochrådgivning m. m. för atl spara energi elt reservationsanslag av I , Främjande avlandsbygdens elektrifiering ell reservationsanslag av , Ersättning förförsenad idriftlagning av kärnreaktorer elt förslagsanslag av , Visslinternationellt energisamarbete ell förslagsanslag av , Slatenskärnkraftinspeklion: Förvaltningskostnader ell reservationsanslag av I 000kr., Slatenskärnkraftinspeklion: Kärnsäkerhelsforskning ell reservationsanslag av I 000kr., Åtgärder förhantering av radioaktivt avfall ell reservationsanslag av , : Kraftstationer m.m. etl reservationsanslag av , Energiforskning elt reservationsanslag av421 , Bidrag lillverksamheten \'id ett reservafionsanslag av 42635000kr., Avveckling avforskningsreaktorer m.m. etl reservaiionsanslag av , Anläggningar förradioaktivt avfall i Studsvik, m. m. ell reservationsanslag av , Stöd föroljeersättande åtgärder, m.m. etl reservationsanslag av , Täckande avföriuster i anledning av statliga garantier för oljeersättande åtgärder, m. m.etl förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 77 Jag avser föreslåregeringen att i en särskild proposition redovisa förslag omriktlinjer för energipolifiken. Anslagen bör i avvaklan på en sådan propositionföras upp med oförändrade belopp för näsla budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslår att, i avvaklan pä särskild proposifion i ämnel,för /86 beräkna 1. lill : Förvaltningskostnader etl förslagsanslag av , 2. till Statens energiverk:Ulredningar m.m. och information ett reservationsanslag av , 3. tillSlatens elektriska inspektion etl förslagsanslag av , 4. lill Utbildning ochrådgivning m.m. för att spara energi ell reservaiionsanslag av , 5. till Främjande avlandsbygdens elektrifiering elt reservationsanslag av , 6. till Ersättning förförsenad idrijitagning av kärnreaktorer etl förslagsanslag av , 7. lill Visstinlernationellt energisamarbete elt förslagsanslag av , 8. till Statenskärnkraftinspektion: Förvallningskoslnader ell reservationsanslag av I 000kr., 9. till Stålens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhelsforskning ell reservationsanslag av , 10. tillÅtgärder för hantering av radioaktivt avfall ell reservationsanslag av 1000kr., 11. lillStatens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. ell reservationsanslag av3323000000 kr., 12. tillEnergiforskning elt reservaiionsanslag av , 13. tillBidrag lill verksamhelen vid ell reservaiionsanslag av42635000 kr., 14. tillAvveckling av forskningsreaktorer m.m. ett reservationsanslag av , 15. lillAnläggningar för radioaktivt avfall i Studsvik, m.m. elt reservationsanslag av72700000 kr., 16. lillSlöd för oljeersättande åtgärder, m. m. elt reservationsanslag av 210000000kr., 17. tillTäckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersättande ålgärder.m. w. ell förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 78 F. TEKNISK UTVECKLING M. En högståendeteknisk forsknings- och utvecklingsverksamhet är en nödvändigförutsättning för all långsiktigt bredda och utveckla vårt industriella ochteknologiska kunnande. Atl stimulera teknisk forskning och ulveckling är ocksåen av hörnstenarna i regeringens politik för industriell ulveckling och förnyelse. Det är viktigt attuppmärksamma den stora andel forskning och ulvecklingsarbele som finansierasav industrin. Där utförs ocksä den hell övervägande andelen utvecklingsarbete.Induslrin har med sin nära kontakt med marknaden mänga gånger den bästa kunskapen om de problemoch behov somutvecklingsarbetet syftar lill att tillfredsställa. Statens stöd tillteknisk forskning och ulveckling skall mol denna bakgrund i första hand ses som elt komplement lill och en förslärkning av industrins egnasatsningar. En god kännedom frän statsmakternas sida, inle bara om människors behov och önskningar, utan ocksä om indusirins förutsättningaroch problem är därför nödvändig. Förutsättningarnaför industriellt utvecklingsarbete förändras. Pä senare år har exempelvismöjlighelerna förbättrats all finansiera industriella utvecklingsprojektutan statligt slöd. Detta beror bl.a. pä förelagens ökade egenfinansieringsförmäga samt på att en radsärskilda riskkapiialförsörj-ningsbolag, s. k. venlure capital förelag, haretablerats. Trols en successiv anpassning till nya förhållanden är detinte självklart att del stöd för industrielltutvecklingsarbete som staten tillhandahäller, är inriktat pä de mestangelägna behoven. Inom industridepartementet pågår f. n. arbete med att analysera vilka stödformer som är mesteffektiva för att främja industriellt utvecklingsarbete. Detta arbete kommeratt tjäna som underlag för den anpassning av politiken på detta områdesom mäste ske fortlöpande. har medanledning av prop. 1983/84: 107 om forskning beslutat om riktlinjer för flygtekniskforskning (bil. 2, FöU 1983/84:19, rskr 403).1 enlighet härmed har regeringen inrättat ett flygtekniskt råd som har till uppgift att främja och samordna den flygtekniskaforskningen i . Jag vill idetta sammanhang också erinra om de av beslulade förnyelsefonderna, vars medel fåranvändas för bl. a. forsknings-ochulvecklingsarbete i företagen (prop. 1984/85:86, FiU 9, rskr 108). Forsknings- och utvecklingsarbetets omfattning De 24 staterna inom industriländernassamarbetsorganisation svarartillsammans för ca 2/3 av väridens samlade utgifter för forskning och utveckling (FoU). Inom svarar enbart förnära hälften av utgifterna för FoU. Viden rangordning av staterna inom efter deras FoU-utgifter 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 79 finner man vidare all de fem främsla länderna -i avtagande ordning: , , , ,-svarar för av de toiala utgifterna för FoU inomOECD. ingår på nionde plats i denna rangordning och har 1,av ulgifler för FoU. När del gällerFoU-ulgifternas andel av bruttonationalprodukten (BNP), hör lill ett avde mest FoU-intensiva länderna i världen FoU av BNP är 1981. Desvenska FoU-ulgifternas andel av BNP uppvisar en stadig ökning alltsedan börjanav 1970-talel och denna ökning synes fortsätta. Prognosen för är 2,5%FoU av BNP. FoU-inlensilelen mätt som årsverken för FoU i relation lill lotalaarbetskraften visar motsvarande mönster. F. n. är lio årsverken av 1 000inriktade på FoU-arbete. Mer än hälften avforsknings- och utvecklingsarbetet finansierades med privata medel.Industriföretagen dominerar finansieringsbilden genom en högsjälvfinansieringsgrad. Av de lolala FoU-koslnaderna i induslrin finansieradeföretagen själva . Offentliga medel svaradeför av landets FoU-finansiering . Större delen av de offenlligamedlen går lill FoU-verksamhet vid universitet och högskolor. Företagssektorn svararför av utförandet av den lotala FoU-verksamhel som genomförs ilandet, medan universitets- och högskolesektorn står för . av FoU-verksamheten iföretagssektorn är inriktad pä utvecklingsarbele, medan FoU-verksamheten ihögskolesektorn till helt övervägande del avser forskning. Samhällets stöd tillindustriell och teknisk förnyelse kanaliseras bl.a. genom styrelsen för lekniskutveckling (STU), Fonden för industriellt utvecklingsarbele (Industrifonden)och de regionala utvecklingsfonderna. Genom statsmakternasbeslut om forskning (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU 45, rskr 407) och omindustriell utveckling och förnyelse (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379) haren treårsplan lagts fast för statens stöd till forskning, industriellutveckling och förnyelse. En huvuddel av STU:sinsalser kommer även forisällningsvis all göras inom områdena verkstadsteknik,informationsteknologi, bioteknik, materialteknik, massa- och pappersteknik,iräleknik, kemiteknik samt leknik för hälso- och sjukvård. I enlighel medstatsmakternas beslut ges särskild prioritet för informationsteknologi,verkstadsteknik och bioteknik. Den ökade koncentrationen på kunskapsutvecklandeinsalser fortsätter. För att säkerställa medel lill inomvelenskapligtmotiverade forskningsprojekt har medel i samma omfattning som för innevarandebudgetår reserverats för STU:s tekniska forskningsrådsfunktion som harinrättats. STU:s utvecklingsstöd förskjuts mot de unga teknikbaserade företagenmed hög tillväxtpotential. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 80 Industrifonden har under det gångna årellämnal slöd lill ell fiertal intressantaindustriella utvecklingsprojekt. Bland dessa kan nämnas ulveckling av nyllförpackningssystem, styrelektronik för drivaggregat, se-delinmatare, radarnivämätare, processteknik förpotatisfrysning samt ny melod förhelmekaniseral gallringsarbete i skogen. Totalt har fonden fallal beslut om stöd lill ca 90 projekt och del sammanlagda åtagandet uppgår nu till ca955 milj. kr. För att ytterligarestötta förnyelsearbetet i de unga teknikbaserade företagen har regeringennyligen fallat beslut om etl mer generelll inriktat stöd lill forskning ochulveckling i de mindre förelagen, s. k. forskningsbidrag lill teknikbaseradesmåföretag, i enlighel med beslut (prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr 379, SFS 1984:810).Systemel träder i kraft . Begreppel informationsteknologiomfattar leknik för alt inhämia, överföra,bearbeta, lagra och presentera informalion. Informationsteknologinspelar en allt viktigare roll för industrins förnyelse. Delta gäller både den induslri som är sysselsatt medall utveckla och tillverka komponenter ochsystem och den industri som använder informationsteknologinintegrerad med annan teknik för att få fram konkurrenskraftiga produkter och produktionssystem inom områden uianför dala-och elektronikindustrins traditionella verksamhetsområde. I samband medbehandlingen av regeringens proposition om ett nationelltmikroelektronikprogram (prop. 1983/84: 8, NU 11, rskr 130) uttalade att regeringen borde presentera etlsammanhållet informationsteknologiprogram.Ett sådant program bereds f. n. inom . Programmet baseras påett gemensaml förslag som överlämnades lill regeringen den 15 oktober1984 från etl antal myndigheler, däribland styrelsen för teknisk utveckling, universitets- ochhögskoleämbetet och arbetarskyddsfonden.Programmet syftar till all förbättra förulsällningarna för införandeoch användande av informationsteknologi. Programmel ärindelat i de tre blocken Mikroelektronik, Systemteknik och Informationsteknologins användning. Det första blocket utgörsväsentligen av det nationella mikroelektronikprogrammel. Det andra blocketinnehåller områden som telematik (datateknikens användning i samband medtelekommunikationer), informationsbehandling, programmeringsteknik, s.k.artificiell intelligens, människa-maskinkommunikation, tillämpadmatematik, reglerteknik, talkommunikation, bild- och signalbehandling,mättekniska metoder, optiska och elektro-optiska syslem saml givare ochgivarsystem. Det tredje ochsista blocket syftar till att främja utveckhng och användning avinformationsteknologiska syslem som tillgodoser högt ställda an- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 81 Av särskilt inlresse är siimulansertill spridning av den nya tekniken, så all induslrin snabbt kan tillgodogörasig de landvinningar som görs inom informationsteknologin. Jag har för avsikt allföreslå regeringen att till redovisa denna fräga . De statliga insatserna pårymdområdet syftar bl. a. till atl främja svensk industris konkurrenskraft påden expansiva marknaden för rymdtekniska produkter. F. n. bedrivs verksamhelmed tonvikt pä lelesalellitprojektet och på fjärranalysområdet.Tele-X-projektel löper i stort enligt plan och uppskjutningen är planerad lillvåren 1987. På fjärranalysområdet kan nämnas all elt särskili dotterbolag lill Svenska Rymdakliebolagel bildals iKiruna för att utveckla fjärranalystekniken. Vidare har gåtl in i etleuropeiskt Qärranalyssatellitprojeki (SPÖT 1) och avtal har träffats mellanSverige och om svenskl dellagande även i en andra franskfjärranalyssaiellit kallad SPÖT 2. Statens delegation förrymdverksamhet har vidare lålil uiarbeta förslag till en längtidsplan försvensk rymdverksamhet för . Efter yttrande frän berördamyndigheter och förelag kommer planen atl ligga som grund för förslag fränregeringen till 1985/riksmöle om hur rymdverksamheten skall utvecklasunder nämnda tidsperiod. Patent- ochregistreringsverkets verksamhet är avgiftsfinansierad. Medel för verksamhetenanvisas f. n. under ett förslagsanslag pä statsbudgeten och intäkternaredovisas mol en inkomsttitel. Under den senaste tidenhar handläggningstiderna vid förlängts på etl besvärande säll.Regeringen har gen paleniverkel i uppdrag att se över sin organisation ochledning saml behovel av leknikstöd. Målel för översynen är ett effektivtsvenskt patentverk. En slutrapport med förslag lill åtgärder skall avges tillindustridepartementet senasl . Statens provningsanstalthar fr.o.m. upphörtalt vara cenlral förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontroll.Härigenom har anstaltens myndighetsutövande uppgifier minskat, medan uppdragsverksamhetensandel av den totala verksamheten ökat. För all möta de nya uppdragsgivarnasbehov har provningsanstalten omorganiserats under det gångna budgetåret.Verksledningen har förstärkts, så atl den fömtom generaldirektören även beslårav en marknadsdirektör och en teknisk direktör. Verksamhelen har organiserats isex operativa resultatenheter. 6 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 82 Den s.k. riksprovplatsulredningensförslag lill ny provningslagsiiflning har remissbehandlals.