prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Utbildning Grundforskning Målinriktad forskningInduslriell utveckling Totala statliga medel Industrins bidrag TOTALT {Stat-(-industri) 112 172 282 Jag går över flll alt redovisa planerade ålgärder förall effeklivisera statens insalser inom informalionsleknologiområdet. beslutade all påbörja ellnationellt mikroelektronikprogram enligt förslag från regeringen (prop.1983/84:8, NU 11, rskr 130), i enlighet med vad jag nämnt i det föregående. Prop.1984/85:220 110, della beslui uUakide , aii eit naiionelliinformationsieknologipio-gram boide presenteras lor under budgetaret1984/85. Regeringen gav därför I9S4 vissa myndigheler ochverk som är direkt iierörda av int"ormaiionsleknologin i uppdnig atiuiarbeta ett underlag lill etl svensk! inibrmaiionsieknologiprogi'ani. )essavar telverket, universitets- ocli högskoleämlieiei. (UHA),forskningsrädsnämnden, humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsi"ädei,naiuiveienskapliga forskniiiusrädei, delegalionen för velenskaplig oeh lekniskinlbrmaiions-försörjning, skolöverslyrelsen, arbeUirskyddssiyi'elsen,ai'belarskyddsfon-den (ASFI, arbelsmarknadsstyrelsen, slyrelsen för lekniskutveckling (STU) och slalens induslriverk. Vidare ularbeiade överbefälhavai-enmed slöd frän försvarels materielverk och försvarels forskningsanslaU eti samlalunderlag för del militära försvarei. STU, UHÄ och ASF flck i uppdrag all gemensaml samordnaarbelet, Uppdragel slutfördes den L5 oklober 1984 och har därefler remissbehandlats. Pi"ogramunderlaget innehåller i enlighel meddirekliven en redovisning av pågående och planerade insatser uppdelat i treblock, /. Mikroelektronik, 2. Systemleknik och .?. Det försia blocket ulgörs av del nationellamikroeleklronikprogrammel, vilket jag lidigare redogjort för. Underlagetinnehåller en genomgäng av förutsättningar för framtida användning ochutveckling av informationsteknologi i . Vidare har i etl särskiltavsnitt med särskilda synpunkter frågor berörls om profilering vid landelshögskolor, intemationelll samarbete och förslag från vissa uiredningar. I ellavslulande avsnill görs en samlad bedömning av områden m.ed behov avytterligare insalser. Jag har redovisat mina och övriga berörda statsrådssiällningsiaganden med anledning av dels uttalande, delsprogramunderlag och dels remissbehandlingen i regeringens skrivelse omplanerade ålgärder för all effektivisera stålens insatser inom informationsteknologiområdel(Skr 1984/85:218). Jag avser alt i det följande sammanfatta den redovisningjag lämnade i nämnda skrivelse. Del underlag som myndigheterna har ularbelal visar att delunder budgetårel 1984/85 och 1985/86 har beslutals eller planerats insalser omca 1,17 resp. för insalser inom utbildning, forskning ochutveckling inom informationsteknologiområdel. Avsikten med regeringens uppdrag lill myndigheterna varatt inför del fortsatta arbetet med utformandet av programmet, fåenjgenomlysning av de insatser som görs och av de insalser som harplanerats antingen genom tidigare beslut av statsmakterna ellergenom myndigheternas interna prioriteringar. Inledningsvis vill jag mycket kort redogöra för deövergripande synpunkter som har lämnats av myndigheler, näringsliv ochorganisationer i samband med remissbehandlingen av underlaget. Prop.1984/85:220 117 De: finns en samstämmig syn alt ulvecklingen inominlbrmalionslekno-iogicmråcJe! är av cenlral betydelse för helasamhällsuivecklingen. Denna uppfaUning {"av företrädare iörnäringslivet, fackliga iniressen, kuliur, iclekoiTimunikaiioner, militären ochlolalförsvarel. Alla inslämmer i behovel av etl särskiltinformationsleknologiprogram. Doek bör vär profil vara någol annorlunda än förde ulländska programmen. Vi bör inte "kopiera" de utländskaprogrammen. kan som elt lilel land, ej själv svara för en avanceradforskning inom alla vikliga områden. svenskl program bör därför ha somutgångspunki atl värna om etl frill informalionsulbyle över gränsema. Samarbelemed utländska informalionsteknologiprogram bör därför eflerslrävas. Enligi de flesla remissinslanserna ulgör programunderiagelen god beskrivning av lägel i och en bra redogörelse för de insalsersom görs från sialsmaklemas sida. Del belönas dock av flera altunderlaget inle ulgör ett färdigt program. sädanl bör utarbetas för atlkunna p;iböijas under budgetårel 1986/87. De insalser som görs frän siatsmakternas sida bedömssäsom otillräckliga. Denna åsikt delas av så gott som alla. Av många försvidare fram all eventuella nytillskott till detla omräde bör kunna ske genomomfördelningar från andra områden. Del saknas dock konkreia förslag till sådanaomfördelningar. Så gott som alla önskar medverka i den fortsattaplaneringen. , Ingenjörsvelenskapsakademien och ASEA har föreslagil atlen högnivå-kommitté skall tillsättas för att utarbeta ett handlingsprogram. Behoven av en utökad utbildningskapacitet betonas av alla.Åtgärder efteriyses på alla nivåer. Från specialistutbildning inomcivilingenjörsutbildningen till den yrkesinriktade arbelsmarknadsulbildningen.Vissa har att endasl specialistutbildningen bör ingå i ettinformationsteknologiprogram. Del konstaleras, av bl, a. överbefälhavaren, all behovenav FoU inom informationsteknologiområdel är likartade inom flera sektorer. Medanledning av detla efterlyses en samverkan över seklorsgränserna. En högre grad av profllering av forskningen vid högskolomaförordas. RRV exempelvis anser att statsmakterna mer aktivt bör siödja vissacentra såsom elektronikcenlmm i Kisla. Beroendet av utländsk teknologi berörs av många. Sverigebör ha en bäitre handlingsberedskap för olika lyper av krissitualioner. Förvissa strategiska komponenier och system bör vi minska beroendet. bör aktivt användas som ellinformationsleknologiskt "försöksfält". RRV anser att medel börfrigöras genom att äldre datasystem avvecklas och medlen används för atluiveckla nya syslem. Del framgår av remissbehandlingen atlinformalionsleknologiområdet kommer att ha stor betydelse för såväl de olikasektorerna inom staten som för svenskt näringsliv det kommande decenniet.Programunderlaget visar 1984/85:220 MS också all del pors omfattande insaisei' fränslaien för aU främja utvecklingen. Avsiklen med rem.issbehandlingen av pi-ogramunderlagei var;iii ge i-ege-ringen underlag för dds en bedömning om myndigheternas iniemaprioiiie-ring a\' inform.aiioiisleknologin är rimlig ocii anpassad iillloeliovcn. dds Oin programunderiagel var helläckande vad giiliei redovisningenay siaiens insalser inom informaUonsieknologiomrädei dds om balansen mellanblocken i programunderiagel är väi avvägd, .lag ivingas tyvärr konstatera allav dessa frågor gav remissbehandlingen endiisl underlag föv atl bedöma denandra. Programunderlaget utgör ell bra underiag för bedömning av de insalsersom görs från sialsmaklemas sida för att främja en posiliv utveckling inominformationsieknologiom.iädel. 1 fråga om balansen mellan insatserna inom deolika blocken kan del konstaleras att någol underiag ej finns för all bedöma omdenna är väl avvägd. Del finns dock etl enlydigl slöd för attutbildningsområdet bör prioriteras högl. Specielllgäller detta högskoleulbildningen. 1 fråga om myndigheternas internaprioritering av området saknas underlag för all göra en bedömning. Medutgångspunkt i programunderiagel och remissbehandlingen gjorde jag i nämndaskrivelse den bedömningen alt del f. n. ej finns tillräckligt underlag för atlomgående lägga läsl etl informalionsteknologiprogram. Med hänsyn till att såvälprogramunderiagel som remissbehandlingen lämnat etl antal centrala frågorobesvarade får arbetet med dessa drivas vidare inom . På elektronikkomponentområdet har beroende avuflandet alllsedan halvledarteknologins genombrott varit mycket högt. Dettautgjorde inte något slörre problem. Svenska systemleverantörenhade på världsmarknaden tillgång till standardkomponenter varmed konkurrenskraftigasystemprodukter kunde konstrueras och tillverkas. 1 början på 1980-taletframstod alll tydligare att ulvecklingen mol alltmer högin-tegrerademikrokretsar tillsammans med de snabba framstegen på områdel datorstöddkonsimktion, skulle leda till att för speciella ändamål "skräddarsydda"(kundanpassade) komponenter skulle möjhggöra effekflvare systemlösningar. Storasystem skulle kunna realiseras i ett fatal mikrokretsar på så sätt attsystemlösningen konstmerades direkt in i dessa kretsar. Med andra ord skullesystemkonstmktionen till stor del bestå av konstmk-flon av kundanpassademikrokretsar och tillverkningen av systemet skulle flll stor del bestå avtillverkning av mikrokretsar. Mot bakgmnd av dessa utvecklingstendenser och motbakgmnd av vår relaflvt sett mycket blygsamma inhemska mikrokretsUllverkningsaml de embargotendenser som böljade framträda beträffande högteknologi,framstod det som mycket angeläget, att vidta kraftfulla åtgärder påmikroelektronikområdet för att söka förhindra att vår framtidasystembyggnadsförmåga skulle undergrävas. Mikroelektronikprogrammet, somjagnyligen redogjort för, framstod således som en nödvändig strategisk satsning. Prop.1984/85; 220 119 När del gäller slatens insalser för forskning ocli lekniskutveckling inom övriga delar av inlbrmalionsieknologiområdet är lägel någolannoriunda. Svensk industris främsla möjligheier iaoniinformalionsleknoiogiomrädei ligger enligt min mening inom systemleknik ochanvändningen av informalionsleknologi inom andra näringsgrenar. Vi har inomdessa områden en inlernationellt sett bälire ställning. Dela innebär allvi har för all planera ålgärderna än som slod lill buds förmikroeleklronikprogrammel. .Iag har i nämnda skrivelse förordat alt etlhandlingsprogram bör utformas för budgelåren 1986/87-1989/90. Del försia av defyra åren bör därvid beiraklas som upptakten lill ett treårigt program.Planeringen för detta treåriga program, sammanfaller därigenom med planeringeninom del forskningspolitiska området i stort. särskilt handlingsprogram inominformationsteknologiområdel kräver att frågan betraktas i etl störreperspektiv än inom vissa myndigheter eflersom behoven inom olika seklorer inomsiaten ofta är sammanfallande sinsemellan och med näringslivets behov. Jagflnner del därför angelägel atl olika aktörer i industri och offenllig sektoraktivt söker identiflera behov av insatser av gemensamt intresse och samverkarvid dessas genomförande. Detta för alt hushålla med våra begränsade resurserför forskning och utveckling. Inom staten är det ett flertal sektorer som kommer altmedverka i utarbetande och genomförande av handlingsprogrammel bl. a. försvarsmakten,telekommunikationssektom, högskole- och forskningssystemet,arbetsmarknadsutbildningen, arbetsmiljöorganen, vissa industripolitiska organsamt ansvariga myndigheler för införande av informalionsleknologi i den civilastatsförvaltningen. Jag övergår nu till att redovisa vissa förslag som harlämnats i samband med data- och elektronikkommitténs slutbetänkande. Data- och elektronikkommittén () har haft i uppgift atlutreda dataleknikens och elektronikens betydelse för näringslivets utvecklingoch atl i den mån det befunnits lämpligl föreslå åtgärder för att underlättateknikens användning. Kommittén har bedrivit arbetet i etapper med löpandeavrapportering. har i tre sammanhang lagt fram förslag till nya slalligaåtgärder. I betänkandet (SOU 1981:59) Dalateknik i industriproduktionenföreslogs bl.a. att staten tillsammans med IVF) skulle bygga ut fem tekniska utveckUngscentra i anslutningtill tekniska högskolor. Sådana har sedermera inrättats i och Luleå.IVF:s verksamhet i och har delvis liknande karaktär. Irapporten (Ds I 1983:6) Teknikspridningspro- Prnp.1984/85:220 120 gi"ani Ibr indusii'irobotar och daiorsli.iddpi"odukiionsteknik föreslog cll anlal åtgärder för teknikspridning avindustrirobotar i anslulning lill etl iniernaiionelli symposium om loboiar ioklobei' 1984, I rapporten (Ds I 1983:27) Förslag till ålgäider avseende,flexibla lillvcrkningssyslem (PM 1) Ingenjörsiiibildning för induslriarbelare(PM 2) föreslog DER ålgärder fbr au fråmja uiveckling av flexiblalillverkningssysiem. Förslagel hai' lell beslut om ell särskili program vidsiaiens industriverk (piop. 1983/84: 13: " s. 139, NU 42, rskr 379). har i sitt slutbetänkande (SOU 1984: 5!) Datateknikoch industriell förnyelse lämnal en översiktlig beskrivning av daiaieknikensbetydelse för induslrilöreiagen under 1980-talel. Dei som presenleras härrör ihuvudsak frän sädanl utredningsmaterial som rapporterat utförligare ilidigare publikationer. Beiänkandei innehåller däruiöver DEK:s överväganden ifråga om industripolitikens roll i sammanhanget. I slulbeiänkandet framhålls att svensk induslriintemationelll sell ligger längl framme när det gäller daiaieknikensanvändning. Detta gäller trots atl indusiriproduktion lolalt sett harstagnerat till 1982. Den volymmässiga stagnationenunder dessa år var mycket mera markerad i än i andra industriländer,men ändå lycks ha hävdat sig bra jusl när del gäller användningen avdatateknik. bedömer att datateknikens spridning kommer all fortsätta isamma takt som under reslen av . Den fortsatta spridningenförutses bl.a. komma att innebära alltmera långtgående samordning av olikaslags datorstyrda maskiner och en successiv integration av informationssystemenför olika delar av ett företags verksamhel. diskuterar bl.a. behovet av åtgärder för att främjadatateknikens spridning i industrin. konstaterar all förelagen själva mastafatta de avgörande besluten om vilken leknik som skall användas. Statensuppgift är bl.a. atl medverka lill all den induslriella miljön blir gynnsam förfömyelse. undersiryker också ytteriigare betydelsen av alt del finns godamöjligheter till teoretisk vidareulbildning som passar peisoner som ärverksamma inom industrin. Kraven på teoretisk utbildning ökar kraftigt förmånga olika befattningar. De korta kurser som f. n. ordnas av åtskilligaföretag, studieorganisationer m. fl. är i många fall otillräckliga. tar också upp frågan om del finns motiv för att vidtabetydligt kraftigare årgärder än för att främja användningen avdatateknik. Detta har aktualiserats bl. a, av det faktum att flera andra länderhar infört omfattande statliga subvenfioner för direkta investeringar i vissaslag av maskiner, t.ex. industrirobotar. föreslår inte något sådant system för del.Kommittén bedömer att svensk industri även i fortsättningen kommer att ha godförmåga atl utan den typen av subventioner tillgodogöra sig tekniskalandvinningar. Slutligen tar upp frågan om samordning av datafrågor iindustripo- Prop.1984/85:220 121 litiken och vad dei flnns lör inslilulionella förul säiiningai' för en effekliv iudusiripolilik pä delta områdel. Slalens industriverk(SIND) och styrelsen för leknisk utveckling bör enligt i ökadutsU'iickning samverka när del giiller ali bedöma ulvecklingen ocii evenluellabehov av ålgäider näl del gäller datafrågor i induslripoliliken. DEK:s slutbetänkande har remissbehiindlais.Kemissinstan.scma delar i all: väsenlligl DEK:s bedömningar. En sammanställningav lemissvaren bör fogas lill piotokollet till della ärende som underbilaga 1. Somjag har redogjort för, har en rad slalligaålgärder vidlagils för all underlätta användningen av ny teknik. Varken i eller i remissvaren har några krav pä ytterligare direktastafliga åtgärder framförls. .Även jag delar uppfattningen all det i förstahand ankommer pä förelagen att avgöra pä vilket säll och i vilken lakl nyleknik skall utnyttjas. Jag är inle beredd all f. n. förorda några yllerligareinsalser av delta slag utöver de som redan har beslutats eller föreslagits. Jagåterkommer strax lill vissa regionalpolitiska ålgärder för teknikspridning. Några remissinslanser pekar på all huvudsakligenbehandiai verkstadsindustrin och alt de vidtagna ålgärdema främsl harinriktats pä den. Jag vill i del sammanhanget peka på betydelsen av denkollektiva forskningen, som - när del gäller produktionsteknik - i belydandeutsträckning arbetar med dataleknikens utnyttjande i produktionen. Denkollektiva forskningen läcker in i stort setl hela industrin. 1 samband med STU:s treårsprogram för budgetåren1984/85-1986/87 (prop. 1983/84:107, NU 45, rskr 407) har beslut fattats omigångsättning under budgeiårei 1984/85 av verksamhel inom insatsområdetFlexibel automatiserad montering. Liksom flera remissinstanser anserjag altutbildningsfrågorna är av stor belydelse när del gäller spridningen av nyteknik. Jag vill därvid peka på verksamheten vid SIFU). SIFU omsätter ca 80 milj. kr. perår, varav en mindre del finansieras genom statsbidrag. SIFU:s elektronikavdelningbedriver fortbildning genom korta praktiska kurser inom olika ämnen medanknylning flll elektronik och datateknik. SIFU kan också tillhandhållaföretagsanpassad utbildning och viss konsultverksamhet inom området. Jag vill idetta sammanhang erinra om atl de förnyelsefonder som beslutat om(prop. 1984/85:86, FiU 9, rskr 108) bl. a. kan användas för att finansierautbildning som förbättrar de anställdas möjligheter att utföra arbetsuppgifteri företaget. Jag vill också nämna SIND:s och de regionalautvecklingsfondernas insatser för att främja utnyttjandet av ny teknik bland desmå och medelstora företagen. Bl.a. kommer att påbörjas etlteknikspridningsprogram som omfattar bl.a. marknadsorientering avproduktionen, Prop.1984/85:220 122 slöd till flexibla lillvei-kningssystem, utbyggnad av s.k. C.D./C.AM-cenii-a samt ny teknik inom sågverk och snickeriindustri. Ulriyttjandei av dala och elektronik i produklionen växersnabbi. För al; bedöma behovel av yllerligare siaiiiga ålgäider krävs enfortlöpande ini''or-rnaiion om bl. a. vilka resurser som företagen satsar ochvilka resullal som uppnås, .lag avser atl i annai sammanhang återkomma tillregeringe;: med förslag om hur en sädan informationsinsamling och analys borske. Jag vili i anslutning tili dctla avsnill nägol ledogöraför de inilialiv regeringen har lagit, eller avser att la, i fräga omleknikspridning som ell regionalpoliliskl medel. fJtvecklincen inom informalionsleknologiområdet har ävenuppmärksammats inom ramen för regionalpoliliken. ! den regionalpoliliska utredningensbelänkande (SOU 1984:74) uppm.ärksammades de brisier och speciella problem somförsvårar teknikspridningsprocessen i de regionalpoliliskl prioriteradeområdena. I den proposiflon (1984/85: 115) om regional utveckhng ochutjämning som regeringen förelagt har jag lämnal förslag til!olika ålgärder för atl åstadkomma en ökad kunskaps- och leknikspridning. 1syfle alt stärka högskolebaserad forskning och utveckling i föreslårjag atl medel avsätts för satsningar på bioteknik vid i ,datateknik vid högskolan i och rymdleknik i . Vidare förslås attsärskilda medel ställs till regeringens förfogande från anslaget Regionalautvecklingsinsatser m.m. för stöd flll teknik- och kunskapsspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner. Den föreslagna förstärkningen avovannämnda anslag innebär också alt länsstyrelserna tillförs ökade resurser somkan användas till olika teknikspridningsprojeki. I nämnda proposition aviseras all jag kommer atl föreslåregeringen att länsstyrelserna får i uppdrag atl genomföra ett regionaltprogramarbete inom data- och elektronikområdet. Detta.har sitl urspmng idataeffektutredningens förslag om att regionala utvecklingsprogram för data-och elektronikområdet bör utarbetas i länen. Utredningen menar att regionaltbaserade insatser är ett effektivt medel för alt få till stånd en god teknikanvändning.Denna uppfattning styrks av erfarenheterna från de regionala FoU-råd ochforskningsstiftelser som växt fram, ofta i anslutning till demindre högskolorna. De nya samverkansorganen har bidragit till ett förbättratkontaktnät och effektivare former av informationsutbyte och kunskapsöverföringmellan företag och utbildningssektorn. I flera fall har dessa organ i sin turmedverkat till atl teknikcentra i olika former skapats. Länsstyrelserna har bl.a. genom sina medel för regionala utvecklingsinsatser spelat en aktiv roll idessa regionala aktiviteter. Regionala utvecklingsprogram bör passa väl in i deregionala leknik-spridningsaktiviteter som jag kortfattat här redogjort för.Enligt min mening föreligger behov av ett visst program- och samordningsarbeteefter- Prop.1984/85:220 !-- soiTi Uivecklingen gäi' siiabivt och mänga akliviieierp:-igäi' som beröi' mänga aktörer. Vidare bör en samordnad piocess komma igängi samiliga län. "egion'aipoliiiska iiioposiiionen avi5ei'äsockså el! uppdi'ag iiii SiND, STU. UH.Ä och SÖ aU fbij:-i de olika regionalaveri:sanihe!enia med leknik- och kunskapsspridning till smä oeri .iiedelstoraförelag, sami alt la iniiiaiiv lill samverkan ocli inibrmaiionsuibyic mellanprojekl i olika i'egio-ner. De centrala myndighelernas främsta roll inomregionalpoliliken bör vara sa.mordning, rädgivning och iiiformalionsöverföringsom komplemenl ti!! del decenlralisei-:\de besluisfituandel. De nämndamyndigheiema kan bidra med kompeiens inom resp. sakområde och dels ge länenbiständ i pågående verksamhet och i programarbelel, dels ge regeringei-i ensamlad bild av de rei:ionala leknikspridningsaktiviielerna. DEU (A 1978:05), slutbetänkande(SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändringar innehåller ivå förslag omlidigare inte har behandlals av regeringen. Jag anhåller nu all fä ta uppdessa. Del första förslaget rör inrältandet av ett centrum föradministrativ datautveckling. Verksamhelen för central bör enligt DEU varaindelat i tre områden: forskning, industriellt utvecklingsarbete ochanvändarfrämjande ålgärder. fnom områdena forskning och industrielltutvecklingsarbete bör följande arbetsområden väljas: - industriellanpassning av forskningsresullal - utvecklingoch modifiering av programvara - utvecklingoch modifiering av syslemulvecklingsmetoder och modeller - utvecklingoch modifiering av metoder för ulvärdering av datateknik Som skäl för förslagel att inrätta etl centmm föradministrativ datautveckling anger DEU all de mindre förelagen ofta saknaregen kompelens på dalaområdet och blir därför siarkt beroende avdatorleveranlörers och datakonsulters information och kompelens. De mindreföretagens kompetensbrist kan göra det svårt för dem atl välja mellan olikaleveranlörserbju-danden. Den programvara som erbjuds är ofta tillverkad utanförlandets gränser och tillfredsställer inte alltid arbetsorganisatoriska,arbetsmiljömässiga och ergonomiska krav. Förslaget har remissbehandlats. Flertalet bland de somyttrat sig är negativa flll inrättande av elt centrum för administraflvdatautveckling. Prnp.1984/85:220 124 exempelvis anserali skälen lili auiiiiätla cii cenirum år oiillräckliga. STU anser ali de mindre förelagcnsdaUianvändning bör friirnjas och förbäiU'.ns men anser all dessa m;!! ärmöjliga aii nä inom ramen för befiniliga och planerade veiksamheicr ochprogram. Sia:.\kon-lorci har en likartad uppfaiinmg. Riksdaiajörbnndci anser inieali lillräckliga motiv iuigivits för aii inratia ett centrum. De()vriga som hiir a\'styrki är siaiisiiska ccniruihyrcin, länsslyrelsernai Väsimaninnds, , Väslerboliens lön, ittveckling.sjöndcrna i Malmöhusoeh Väslerboliens län. SIND ochCentralorganisaiionen S.ACO/SR. Enligt datadelegalionens mening finns del starka skäl lillalt i en utredning pröva behovel av etl sådanl cenirum men med en nägolbredare verksamhet än vad DEU har föreslagil. TCO ser förslagel som etl steg iräu riklning. LO anser au förslagel bör kunna realiseras genom ombildning avSvenska Insliiulel för syslemulveckling (). Övriga som har flll-slyrki ärskolöverstyrelsen, I , utvecklingsfonden iVäslmanlands län, expertgruppen för forskning om regional UtveckUng, televerketoch . Arbelarskyddsfonden vill inle definiiivi avvisatanken på inrättandet av ell cenirum men påpekar all på nuvarande sladium synesdock finnas så många oklarheter atl beslul härom bör anslå. Landstingsförbundetanser all förslagel är alltför löst skisseral for att ge underlag för ettställningstagande. Del nystartade Svenska insliiulel för syslemutveckling,, genomför ett kollektivt forskningsprogram finansierat av STU ochIniressentför-eningen för svensk informalionssystemutveckling, alll enligi ettmellan de tre parterna ingånget avtal.