prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Under anslaget reserveras också medel för en översyn av Sverigesriksgräns mot . Lantmäteriverkethemställer alt medel för landskapsinformation tilldelas i enlighel medriksdagens beslut om en långsiktig plan för kartförsörj- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 124 Verket har vidare begärt 1,8 milj. kr.för arbelel med översynen av mol . Jag ulgår vidanslagsberäkningen från all den av beslulade lO-äriga karlplanenskall fullföljas. förslag innebär vidare alt anslagel tillförs ca 3,2milj. som finansieras via intäkter inom induslrideparle-menlets område.Chefen för bosladsdeparlemenlel har i denna fråga samrätt med mig somansvarigt statsråd för energifrågor. Jag har också beräknal medel enligtlantmäteriverkets förslag för det forisaiia arbelel med översynen avriksgränsen mol . lillförsunder budgetårel 1985/86 dessulom 3 milj. kr. för landskapsinformation frånnionde huvudtitelns anslag D 6 Bidrag lill skogsvård m.m. Jag hemställer attregeringen föreslär att tillLandskapsinformation för /86 anvisa ell reservationsanslag av126841000 kr. 1983/84 Utgift 2 833424 Reservation 52827 1984/85 Anslag 2761000 1985/86 Förslag 2886000 Programmet består av tvä delprogram: 4 a. Säkerhetsskydd 4 b. Beredskapsplanläggning Programmet omfattarsekretessåtgärder i form av granskning av kartor och flygbilder samt vissa administrativaåtgärder i övrigl. Programmet omfattar dessutom sådana uppgifter som åliggerlantmäteriet för att trygga totalförsvarets behov av landskapsinformation.Uppgiflerna gäller främst beredskapsplanläggning och förberedelser förtryckning av kartor för totalförsvaret under beredskap och krig. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 125 Lantmäteriverketföreslår mot bakgmnd av det försvarspolitiska beslutet (prop. 1982/83:102, FöU 18, rskr 374) att anslaget tas upp med ell belopp somär högre än huvudförslaget. Om så inte sker, kan enligt verket bl.a.beredskapsplanläggningen inte genomföras i erforderlig omfattning. Jagär inte beredd att föreslå någon resursförstärkning under anslaget. Medel för program 4 bör därför beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tillFörsvarsberedskap för /86 anvisa ett reservationsanslag av . D 5.Utrustning m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagetfinansieras anskaffning av kvalificerad utmstning för lantmäteriet, s.k.strategisk utmstning. Anskaffning av annan utmstning finansieras medavskrivningsmedel och driftsmedel. Från anslaget finansieras vid behov också tillskott av statskapitalför lantmäteriet. I sitt förslagbegär verket realt oförändrad nivå på anslaget, dvs. att anslaget räknas uppmed kompensation för prisökningar. Föratt lantmäteriet skall kunna genomföra långsiktsplanen för kartor och annanlandskapsinformation beräknar jag medel för utmstning till . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utrustning m. m. för /86 anvisa ettreservationsanslag av 6900000. 10 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 126 beslöt (prop. 1968: I bil. 4 s. 10, SU 2, 3 LU 5, rskr 80) att ell nytt, för land ochstad enhelligi, ADB-baserat fastigheisregisier skulle läggas upp. Etl enhetligtfastigheisbeieckningssysiem skulle däi vid också införas (den s. k.fastighetsbeteckningsreformen) och fastigheternas läge anges med koordinater. beslöt riksdagenom en reform också av inskrivningsväsendet (prop 1970: I bil. 4 s. 44, SU 2, 3LU 8, rskr 96), enligt vilken ett nyii, ADB-baserat inskrivningsregister skulleinföras. Möjligheterna lill samordning med fastighetsregistret skulle enligtbeslutet undersökas närmare. Det praktiskareformgenomförandet skulle i första hand ankomma på centralnämnden förfastighetsdata (CFD), som inrättades och fick sin nuvarandeorganisation . påbörjadesen försöksverksamhet i län. Verksamheten ledde till alt man för länetkunde ta i drift ell fastigheisdatasys-tem med rättsverkan den I januari 1976.Systemel var gemensaml för fastighetsregister och inskrivningsregister. Fastighetsdataverksamhelenhar under hela 1970-lalei och varit föremål förulredningar och överväganden från slalsmaklernas sida. Del gäller bl.a.driftssystemets utformning, riktlinjerna för fastighetsbeteckningsreformen,frågan om skilda eller etl gemensaml ADB-system för fastighetsregister ochinskrivningsregister samt frågan om central eller regionaliserad daladrift.Riksdagen har vid ett fiertal lillfällen behandlat verksamheten eller vissadelar av den från principiella utgångspunkter. /78 bedrivits i ivå femåriga etapper. Beslut om denförsta etappen (budgetåren 1977/78-1981/82) fattades av i februari1978 (prop. 1977/78:15, CU 5, rskr 134). beslöt om en andrafemårselapp omfattande budgetåren 1982/83-1986/87 (prop. 1981/82:123 bil. 2,CU 37, rskr 318). Genom beslutet fastställdes bl.a. en ekonomisk ramför verksamheten under femårseiappen. Ramen är avsedd att täcka koslnaderna förden successivt ökande driften av fastighetsdatasystemet, vilken följer av allallt fler fastigheter ansluts till systemet. För verksamheten medfastighetsdatareformen efter den finns ännu inget ställningstagandefrån statsmakterna. Etl beslut om verksamhetens inriktning och omfattningefter denna tidpunkt bör fattas redan inne- 1984/85:100 Bilaga 13 127 varande budgetår, eftersom förberedelsearbetet, främstarbetet med fastighetsbeteckningsreformen, måsle påbörjas ca tvä är innan delnya fas-lighetsdatasyslemeltas i drift inom ell vissl område. Skrivelse från berörda myndigheter Faslighelsdaiareformengenomförs i ett nära samarbete mellan CFD, och statenslantmäteriverk. Dessa myndigheter har i en gemensam skrivelse den 2 oklober1984 hemställt alt regeringen beslular om ytterligare en femårig etapp igenomförandet av reformen. Av skrivelsenframgår att reformarbetet väl har följt de fastställda planerna och kunnatgenomföras inom den fastlagda ekonomiska ramen. Den varfaslighetsdalasyslemel infört i Slockholms, , ochGävleborgs län saml i delar av . Ca 1,1 milj.fastigheter, vilkel motsvarar av landets lolala faslig-helsbesländ, var dåanslulna till det nya syslemet. Den beräknas reformen vara genomförd även i ,, återstoden av Göieborgs och , samt delar avÄlvsborgs och län. Sammanlagt beräknas 1,8 milj. fastigheter,motsvarande av del totalafastighetsbeståndet, vara anslulna till fastighetsdaiasystemet . Läget i reformgenomförandet den 1juli 1984 och vid uigången avpågående femårselapp framgår av kartbilden (s. 128). Med nuvarande takt igenomförandel kommer det i millen av all återstå alt införafastighelsdalasystemel i 14 hela län och i delar av ivå län. Dessa områdenomfaltar tillsammans ca 2,2 miljoner fastigheter. Myndigheternaföreslär i skrivelsen all takten i reformarbetet under en ny femårselapp fr.o. m. budgetårel 1987/88 ökar från nuvarande ca 230000 fastigheler/är lill330000 fasligheter/år, dvs. Med denna högre lakl beräknasvid etappens slut - den - återstå atl införa totalt ca 600000 fastigheter i landel. Medden taklen skulle reformen varagenomförd ca tre är lidigare än med nuvarande takt. Fastighetsdaiasystemet skulle vid mitten av vara införti de delar av landel som framgår av kartbilden (s. 128). Myndigheternasförslag har utarbetats med hänsyn fill förutsättningar och möjligheterlill samordning med andra verksamheter samt med beaktande av önskemål fränskilda håll att så snart som möjligl få tillgång till fastighelsdatasystemet.Det gäller både statliga myndigheter, kommuner och det privata näringslivel. En högrereformtakt bedöms sålunda ge samordningsvinster vid förnyelsen av den ekonomiskakartan, i förhällande till de kommunala ADB-tekniska system som byggs upp iallt snabbare takt och med hänsyn till de planer som finns på nybyggnad eller ombyggnadav lokaler för tingsrätterna. Samordningen medrevideringen av den ekonomiska kartan gäller främst fastighetsbeteckningsreformen.En god samordning medför all de revide- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Den vänstra kartbildens mörka områden visar varfaslighetsdalasyslemel var införl den Ijuli 1984 (ca 1,1 milj.fasligheter). De ljusare områdena är sådana inom vilka fastighetsdaiasystemetskall införas fram till den I juli1987. Den högra kartbilden visar del bedömda lägel i reformgenomförandet den Ijuli 1992 (cu 3,4 milj. fasligheter). rade kartblad som ges ul kommer att innehålla defasiighelsbeteckningar som beslutats i beteckningsreformen. Det innebär vidareall registermyndigheterna besparas kostnadskrävande revideringar av nyproducerade registerkartor. Vidnybyggnadsarbeten för tingsrätterna kan besparingar göras om de nya lokalernaprojekteras direkt efter de behov som del nya fastighetsdata-systemet medför.Fastighetsdatasystemet bör alltså så långt möjligt införas samfidigt som nya lokaler tas i bruk. Myndigheternaframhåller vidare att det finns etl starkt önskemål frän kommunalt ochregionalt håll att öka takten i reformen. Myndighelerna framhåller att särskiltkommunema har börjat utveckla ADB-system för fastighetsredovisning. Sådanasystem bör ha sin bas i fastighetsdatasystemet och gmndas på de data somredovisas där. Med nuvarande införande-takt för fastighetsdatasystemet försvåras eller hindrasen rationell utveck- 1984/85:100 Bilaga 13 129 lingav de kommunala informationssystemen inomfastighetsområdet. Även inom fleralänsstyrelser finns behov och önskemål om elt snabbt införande avfastighelsdatasyslemet. Kostnaderna för reformarbelet (omläggningsarbetet)beräknas under in nevarande budgetår uppgåtill drygl 23 milj. kr., och fördelar sig enligt följande (I 000-lal kr.). domsiolsverkel (DV) 4928 lanlmäleriverkel (LMV) 7588 ortnamnsarkivet i (OAU) 469 riksantikvarieämbelet (RAÄ) 309 Myndighelerna har isin framställning redovisat de beräknade koslnaderna för den ökadeöverföringstakien. I förhållande lillkostnaderna vid oförändrad laklbedöms merkoslnaderna bli följande (I 000-lal kr. Del successiviökande anlalel anslulna fastigheter innebär vidare att driftskostnadernaberäknas stiga med . fr. o. m. budgetårel 1987/88. Samtidigtframhålls all en ökad överföringstakt innebär en kostnadsbesparing sommotsvarar nuvarande kostnader för omläggningsarbetetunder , dvs. ca 70 milj. kr. Arbetet med alt införa det nyafaslighelsdatasystemet har pågått underen . Från tid tillannan har rätt en förhållandevis utbredd iveksamhel fill reformen. Reformarbetet har under vissa perioder störtsav den osäkerhet som har rått omreformens fortsättning. Trots dessaförhållanden har arbetet utförts på ett övertygandesätt och med allt bättre resultat i förhällande till tillgängliga resurser. Jag kan vidare konstatera att det fråndem som utnyttjar fastig-hetsdalasyslemet och från andra som på ell eller annatsätt har kommit i kontakt medsyslemet uttrycks mycket positiva omdömen. Driftsäkerheten är hög. Detsammagäller de dalasäkerhelsmässiga aspektema. Farhågorna all driftsyslemet skullevisa sig olillräckligt med ett stort antal fastigheter anslutna har visat sig ogmndade. F. n. omfattarfastighetsdatasystemet avlandets fasligheler. Syslemet fungerar sålunda väl. 1984/85:100 Bilaga 13 130 Jag villsärskilt stryka under att systemet är högl uppskattat av användarna. Detta gäller inte bara dem som arbeiar medsystemel hos inskrivnings- och fastighelsregistermyndigheter, ulanockså de kommuner, banker, värderingsföretagm. som via terminaler får tillgång lill information i syslemet. Vidare har servicen tillinskrivningsväsendels kunder kunnal förbättras avsevärt därfaslighetsdalasyslemel har införls. kan man enligt min meningkonstatera att reformarbelet har byggt pårealistiska bedömningar och att driftsyslemet väl fyller de krav som kan ställas pä det. Jag ansersammanfattningsvis all arbelet hittillsvisat alt fastighetsdaiasystemetuppfyller högl ställda krav pä etl bra och säkert ADB-system. Enligt min mening bör därför arbetet inriktas pä ett snabbioch säkert genomförande avfaslighelsdaiareformen med utgångspunkt i den inrikining och de sys-lemlösningarm. m. som f. n. gäller. Chefen förbostadsdepartementet har i detta ärende samrått med chefen för jusliliedepartementet. En bedömning av det fortsallareformgenomförandei bör nalurliglvis utgåfrån de behov som kan iakttas. Jag villdärvid med hänvisning lill min redogörelse för myndigheternas gemensammaskrivelse peka på de samordningsvinstersom uppkommer vid en ökad takt. Till della kommer olika typer av rationaliseringsvinster. Inominskrivningsväsendet kan man således göra avsevärda personalbesparingar ochsamiidigi förkorta handläggningstidernabetydligt. Vid de största inskrivningsmyndigheterna beräknas personalbesparingarna till vid oförändrad ärende volym. Genom faslighetsdalasyslemel sker också interna ochexterna aviseringar av olika slag på ett rationellt sätt. För användarnainnebär systemet en betydligt förbättrad servicegrad genom attinformationen erhålls samlad och är lättillgänglig. De kortahandläggningsfiderna och den goda aktualiteten i uppgiflerna ger positiva effekter i sambandmed kreditgivning, exploateringsverksamhet, planeringsarbete m. m. Jag vill ocksåsärskilt peka pä att behovet av ett snabbt reformgenomförande har ökat genom att andra ADB-systembyggs upp i alll snabbare takt. Inte minstgäller detta utvecklingen inom kommunerna, där behoven av fastighetsanknuteninformation ökar inom många områden. Det gäller t.ex. i samband med fysisk planering, stadsförnyelseoch fastighetsförvaltning. Ettsnabbt genomförande skulle minska risken för en kostsam utveckling avalternativa system. Det skulle samiidigi tillgodose en läng rad uttalade behovinom ett brett fält av samhällets verksamhet. Av vad jag nu har anfört torde framgå med stor säkerhet kan säga att fastighetsdatareformenhar en betydande samhällsekonomisk lönsamhet. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 131 Del är mol denna bakgrundsom man enligt min mening skall bedöma de berörda myndighelernas framställningom atl en ny femårselapp i reform-genomförandel läggs fasl och all lakten ireformarbelet därvid ökas som det har föreslagils. Med den plan sommyndighelerna har presenleral för reformarbetet kan man iallt väsenlligt tillgodose krav och önskemål frän statliga myndigheler.kommuner och del privata näringslivel. Jag förordar därför allfaslighelsdaiareformen förs vidare under budgetären 1987/88 - 1991/92 ienlighet med myndighelernas förslag. Del ankommer pä regeringen all besluta omden närmare inriklningen m.m. av reformarbelel. Som jag redan har nämnlbedrivs f. n. reformarbelel efler en av fastställd ekonomisk ram förden pågående femårsperioden, dvs. 1. o. m. /87. harbidragit lill all ge arbelel en önskvärd stadga, samiidigi som harfått en konlroll över kostnadsutvecklingen. Jag förordar därför all en ramläggs fasl också för den kommande femårsperioden. Under de förulsällningarsom jag har angelt i det föregående räknar jag med all man behöver tillföra de berörda myndighelerna yllerligare ca 7.6 milj.kr. ulöver den nuvarandemedelslilldelningen. Jag har därvid i förhällande lill myndighelernas beräkningulgäll ifrån all vissa yllerligare ralionaliseringseffekter kan uppnås.Fördelningen av medlen mellan myndighelerna bör göras med utgångspunkt i alleffeklerna lolall sell för reformgenomförandet optimeras. Den ram som bör läggasfasl för alt läcka koslnaderna för den successivi ökande drifien har jagberäknat lill tolall ca 30 milj. kr. Koslnaderna fallerhell på CFD. Av del toiala beloppet hänför sig ca 6 milj.kr. lill ökadedriflskosinader som blir en följd av atl genomförande-taklen höjs. Genom beslutmed anledning av budgetproposition läcks koslnaderna förfaslighelsdaiareformen numera genom inskrivnings-myndighelernasexpedilionsavgifter. Även de ökade koslnader som följer av mill förslag om ellsnabbare reformgenomförande bör finansieras genom dessa avgifier. Jag räknarmed all en fulll ulbyggd högre lakl medför behov av en ökning av avgifterna medca . Den ökade taklen ireformen skall enligt mitt förslag genomföras med början /88.Som jag har angett lidigare måste emellertid vissa arbelen påbörjas lidigare.Arbelel med all anpassa fastighelsbeleck-ningarna måste således påbörjas ca 2är innan systemet tas i drift inom ett vissl område. Milt förslag förutsällerdärför en förslärkning av lantmälerieis anslag D2 Plangenomförande redanbudgetårel 1985/86. Jag har redovisal behovel av medelsförsiärkning vid minbehandling av nämnda anslag. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen föreslår atl godkänna de av migförordade riktlinjerna för den fortsatta fastighetsdataverksamheten. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 36893 550 36750000 40207000 Organisation, uppgifter m. m. () har till uppgift att bygga upp, underhålla och svara för den tekniskadriften av fastighetsdaiasystemet, vilket främst består av fastighets- ochinskrivningsregister som förs med hjälp av automatisk databehandling (ADB). CFDsvarar också för planering och samordning vid övergängen till det nyasystemet. 1 arbetet skall bl. a. uppmärksammas möjligheterna att kompletterasystemet med ytterligare data om fasligheter. Nämnden leds av enstyrelse. Chef för nämnden är en överdirektör. Inom nämnden finns sex enheter,tekniska enheten, fastighetsregisterenheten, inskrivningsregisterenheten,utvecklingsenheten, administrativa enheten och stabsenheten. Beräknad ändring 1985/86 Förberedelser för genomförande av beslutade reformer 5000000 II 700 000 23150000 4- 650000 4-1350000 4-3900000 4- 592000 4-1712000 4-3 553000 Avgår inläkler under anslagel ' ökning i förhållande till CFD:s förslag tillföljd av överföring av 4 tjänster från domstolsväsendet. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 133 CFD föreslår aftfastighetsdataprojeklet under budgelärel 1985/86 drivs vidare enligt deriktlinjer som har fastslällt för perioden /83 - 1986/87. Detlainnebär att verksamheten koncenlreras pä all säkerslälla en fortsatt stabildrift av fastighetsdatasyslemel och på reformgenomförande.Reformarbetet kommer under /86 att pågå i , ,och samt län. Förberedelsearbetet kommer atl inledas iÄlvsborgs län. F.n. överförs i genomsnitt 230000 fastigheterom året till ADB-systemet. Allt efter somfasfighetsdalasystemet införs i nya områden växer automatiskt arbetet meddrift av systemet, bl.a. vad gäller expediering av handlingar i inskrivningsärenden och uppbörd avstämpelskatter och expeditionsavgifter.CFD begär atl få inrätta 4 nya tjänster, varav tvä för den ökade driftenoch två för uppdragsverksamhet. CFD beräknar medelsbehovet till40250000 kr. Milt förslagtidigare om den fortsatta fastighetsdataverksamheten efter /87 påverkarinte medelsbehovet för CFD under /86. Jag beräknar, medtillämpning av huvudförslaget i fråga om administrationskostnader,medelsbehovet för CFD för nästa budgetår . för fyra tjänster vilka - i enlighet med vad chefen förjustitiedepartementet tidigare denna dag har föreslagil i sill anförande underandra huvudtiteln anslaget D 2 Allmänna domstolarna -förs överfrån domstolsväsendet till CFD. Med hänvisning tilldel anförda hemställer jag atl regeringen föreslär att till förfastighetsdata för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 13 2 Kommittéerm.m., reservationsanslag 3 Extrautgifter, reservationsanslag 4 Bidragtill vissa internationella organisationer m. m. reservationsanslag B Bostadsförsörjning m. m. 1 ,förslagsanslag 49094000 2 Länsbostadsnämnderna,/öri/flg5a«5/flg 48858000 3 Vissalän till bostadsbyggande,/ör.j/fl|jiani/flg 110000000 4 Räntebidragm.m., förslagsanslag 10400000000 5 Åtgärderi bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheler m. m., förslagsanslag 125000000 6 Tilläggslåntill ombyggnad av vissa bostadshus m. m., förslagsanslag 70000000 7 Bostadsbidragm.m., förslagsanslag 1457000000 8 Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m., 9 Bidrag till förbättring av boendemiljön, 10 Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokaler, förslagsanslag 73000000 11 Län lill allmännasamlingslokaler. m. till allmänna samlingslokaler m.m.. förslagsanslag 85000000 Byggnadsforskning, energihushållning m. m. 13 Byggnadsforskning,reservationsanslag 162000000 14 Läntill experimentbyggande, reié'n'fl//off.vfl/ij/flg 37000000 16 Bidrag till slatensinstilut för byggnadsforskning, reservationsanslag 34550000 Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Bidragtill energibesparande åtgärder inom bostads- biståndet m. m., reservationsanslag 390000000 Informalion och utbildning m. m., reservationsanslag 116000 000 I Sialens planverk, förslagsanslag 1 Lantmäteriet,förslagsanslag 2 Plangenomförande,förslagsanslag 3 Landskapsinformation,reservationsanslag 4 Försvarsberedskap,reservationsanslag m., reservationsanslag Prop.1984/85:100 Bilaga 13 136 Översikt ....................................................................................................... ........ I A. m. m................................................................... 5 Kommilléer m.m..................................................................................... ....... 6 Exlra ulgifler .......................................................................................... ....... 6 Bidrag lill vissainlernaiionella organisafioner m. m................................ 6 B. Bostadsförsörjningm.m.......................................................................... ....... 7 Samhällets stöd till bostadsproduktion ochbosladskonsumlion............ 8 Bostadsbyggandet och bostadssektorns betydelse för samhälls ekonomin .............................................................................................. 10 Byggkoslnadernas utveckling ................................................................. 15 Utvecklingen av koslnaderna för drift ochunderhåll ............................ ...... 16 Övrigl ....................................................................... ........................ ..... 17 Bostäder åt unga .................................................................................... 19 t. Bosladsstyrelsen ..................................................................................... 22 Vissa lån tillbostadsbyggande ............................................................. 30 Räntebidrag m.m..................................................................................... 47 Åtgärder i bostadsområdenmed stor andel outhyrda lägenheler m. m........................................................................................................ ..... 54 Tilläggslån tillombyggnad av vissa bosladshus m. m............................. 59 Bostadsbidrag m.m.................................................................................. 63 Vissbosiadsförbättringsverksamhet m.m............................................... 67 Bidrag till förbättringav boendemiljön .................................................. 72 Anordningsbidrag m.m., lill allmänna samlingslokaler ......................... 74 Lån lill allmännasamlingslokaler............................................................. 77 Upprustningsbidrag m.m. lill allmänna samlingslokaler m. m. .............. 78 Lån tillförvärv av bostadsrätt ............................................................. 81 Byggnadsforskning, energihushållning m. m........................................... 82 Byggnormer .......................................................................................... ..... 82 Bostadsförbättring - energihushållning ................................................ 86 Informalion och ulbildning m.m............................................................ 87 Byggnadsforskning................................................................................ .... 90 Låntill experimentbyggande................................................................... 96 Bidraglill ................................ .... 101 Bidragtill energibesparande ålgärder inom bosladsbeståndel m.m........ 101 Informalionoch ulbildning m.m............................................................ ... 106 C. Planväsendet........................................................................................... 110 I. Slatens planverk .................................................................................... 112 Prop.1984/85:100 Bilaga 13 137