prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Posten motsvarar anslaget B 1.Rikspolisstyrelsen anslagsposten (ap) 1 Förvaltningskostnader med följande förändringar. - från anslagsposten förs medel avseende kostnader för funktionsinriktad utbildning övertill anslaget B 4. Lokala polisorganisationen anslagsposten 2 - till anslagsposten fors frän anslaget B 7. Underhåll och drift av motorfordon m. m. övermedel för drift av fordon som disponeras av Löner ochutrustning till extra polismän m. fl. Bidrag till kostnader för gemensam kontorsdrift m.m. i kv. Inkomster från utbildnings verksamhet Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m 9 1984/85. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 Ersättning för utförda undersökningar m.m. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader Lönekostnader till administrativ personal m. fl. m. m. Reseersättningar för övervaknings- och utredningsverksamhet 8 Kostnader för förpassning, polititransporter samt för kost och sjukvård för omhändertagnapersoner m. m. Lönekostnader till polis personal - frän anslagsposten förs kost nader förarvoden till leda möter i polisstyrelse och kostnader förarrestantbe- vakning över till ap 2 under detta anslag Genom anslagsposten skapas en ekonomisk ram förpolismyndigheterna. Till posten förs från anslaget B4 följandeanslagsposter eller delar av anslagsposter: - del av ap 1 Lönekostnader till polispersonal avseende kostnader för arvoden till ledamöter i polisstyrelse och kostnader förarrestant- bevakning - ap 2 Lönekostnader till administrativ personal m.fl. 1984/85: 100 Bilaga 4 Ersättning för skador på polismans egendom Ersättningtill enskilda för biträde åtordningsmakten Vissa kostnader för förundersökning m. m. 12 Passformulär m. m. 14.Bidrag till kostnader för gemensam kontorsdrift m m 1 kv. - ap 5 Reseersättningar,expenser m.m. - ap 6 Reseersättningarför övervaknings- och utredningsverksamhet - del av ap7 Lokalkostnader avseende hyreskostnader för lokaler med hyresgrundande area om högst 150kvm samt kostnader för bevakning av polishusen i och Halmö - ap 9 Ersättning förskador på polismans egendom - ap 10 Ersättning till enskilda för biträde ät ordningsmakten Från andra anslagunder B. Polisväsendet förs över följandeanslagsposter eller delar av anslagsposter: - frän anslaget B 1. del av ap 1 Förvaltningskostnader avseende kostnader förfunktionsinriktadutbildning - från anslaget B 5 ap 2 Möbler,kontorsmaskiner och andra inventarier, ap 3 Personlig utrustning samt den del av ap 4 Övrigutrustning som inte avser sådan utrustning som bör upphandlas centralt - från anslaget B 6. Inköp av motorfordonm.ra. del av ap 1 Inköp av motorfordon m.m. avseende viss radioutrustning - från anslaget B 7. Underhåll ochdrift av motorfordon mm.dels de delar av ap 1 Underhåll ochdrift av fordon m. m. som avser driftskostnader förfordon som disponeras 9* 1984/85. 1984/85: 100 Bilaga 4 av lokala polisorganisationen, dels kostnader förunderhåll och drift av båtarm. m., dels underhåll och vård avarrestut-rustning samt ap 2 Underhåll och vård avmateriel m. m. förutom driftbidrag för statenshundskola i . Vissa kostnader för förundersökning m.m. Lokalkostnader (se dockovan under ap 2) Kostnader för förpassning,polititransporter samt för kost ochsjukvård för omhändertagnapersoner m.m. Passformulär m. m. Bidrag till kostnader för gemensarakontorsdrift m. m. ikv. Nuvarande ap 13 Övrigautgifter förs över till anslaget B 8.Diverse utgifter. Inventarier och annan utrust ning till nya polislokaler Möbler,kontorsmaskiner och andrainventarier Utrustning m. m. för polisväsendet Till posten förs: - från anslaget B 5. Lokala polisorganisationen:Utrustning del av ap 4 Övrig utrustning - från anslaget B 6. Inköp av motorfordonm.m. ap 1 Inköp av motorfordon m.m. (se B 4 ap 2) 1984/85: 100 Bilaga 4 - från anslaget 8 7. Underhåll och drift av motorfordonmm del av ap 1 Underhåll och drift avfordon m. m (se B 4 ap2) Inventarier och annan ut rustning till nya polis lokaler motsvarar anslagetB 5. Utrustning ap 1 Inventarieroch annan utrustning till nya polislokaler Anslagspostenmotsvarar anslaget B 6. Inköp av motorfordon m.m. ap 2 Utveckling av ny utrustning Inköp av motorfordon m. m Underhåll och drift av motorfordonm. Anslaget motsvarar anslaget B7. Underhåll och drift av motorfordon m m. med följandeförändringar: - kostnader för driftav motorfordon förs över till de föreslagnaanslagen B 1. , B 4 Lokala polisorganisationen och B 7. m. inom kvarteret - kostnader förunderhåll och drift av båtarm.m. samt kostnader för underhåll och vård avarrestutrustning förs över till anslaget B 4. - medel för driftbidrag till statens hundskola i förs över till anslaget B 5. Utrustning m.m. för polis väsendet ap 1 Inköp avmotor fordon m. m. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 - ap 2 Underhåll och vård av materiel m m. förs över till anslaget B 4. Underhåll och drift av motorfordon m. m. Underhåll och drift avfordon m.m Underhåll och vård av materiel Gemensam kontorsdrift m. m. inom kvarteret Anslaget motsvarar anslaget B 8. Gemensam kontorsdriftm.m inom kvarteret med följande för ändring: - från anslaget B 7 Underhäll och drift av motorfordon m. m. förs över medel för drift av motorfordon somdisponeras av förvaltningskontoretför kv. Gemensam kontorsdrift m. m. mom kvarteret Anslaget motsvarar anslaget B 9. Diverse utgiftermed följande förändring: - från anslaget B 4. Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader förs ap 13 Övriga utgifter över till detta anslag Bidragtill kontorsdriften frän lokalnyttjarna Ersättning för vid reproduktionscentralenutfört arbete Prop, 1984/85:100 Bilaga 4 135 10 Ersättning från vissa nyttjare av badanläggningen,telefonväxeln m. m. Diverse utgifter B9. B W. Byggnadsarbeten för polisväsendet 1984/85: 100 Bilaga 4 136 Statistiska uppgifter jämte kommentarer om brottsutvecklingen samt om verksamheten inompolisen, åklagarmyndigheterna, de allmänna domstolarna ochkriminalvården m.m. Del antal brotl mot som har kommil tillpolisens kännedom har ökat under 1960- och 1970-ialen. har ökningen varit mycket kraftig. uppgick antalet brottmol till omkring 570 000 medan anlalel uppgick lillnästan 800 000, d.v.s. en ökning . Antalet anmälda brott mot annan lagstiftning har också ökat under dennatid. Av brotten mol annanlagstiftning svarar trafik- och narkotikabrotten för ungefär tre fjärdedelar. 1984(1) (1) Värdena för 1984har beräknats pä grundval av utvecklingen t. o.m. Brott mot har ökat med i genomsnitt medan brotl molannan lagstiftning ökat med . För antaletregistrerade brott mot lagstiftning utanför kan mycket starkavariationer iakttas mellan olika år. Den årliga förändringen i antalet anmäldabrott mot - 1983 resp 1979 - 1983 är igenomsnitt 1984/85: 100 Bilaga 4 5, 8 7. därav inbrott i vind, 1 1 7. Bedrägeribrott (utom checkbedr) 0/ (0 3, 0 1 Av tabellen kan manutläsa atl för bostadsinbrott och checkbedrägerier är den genomsnittliga årliga ökningslakten under den senaste femårsperiodenklart högre än - 1983. Forskningsenheten inombrottsförebyggande rådet (BRÅ) har utarbetat en rapport överbrotlsulvecklingen (BRÅ rapport 1984:5). 1 denna rapport ges bl.a. en översiktöver utvecklingen i fråga om olika broll som har kommil lillpolisens kännedom. Rapporten innehåller däremot inle några prognoser överantalet brolt som kan väntas komma till polisens kännedom under de närmasteåren. Hänsyn har tagits till denna rapporl i den följande redogörelsen. Planerings- ochbudgetsekrelariatet inom justitiedepartemenlet följer utvecklingstendenserna ifråga om vissa punkter i förfarandet hos myndighelerna, främstbrottmålsprocessen i vid mening. Härvid studeras uppgifier i brotlsanmälan,åtalsbeslut, dom och beslut om intagning i anstalt i kriminalvården. Hänsyn harockså tagits till sekretariatets studier. I del följandekommenteras utvecklingen för olika grupper av brott mot samtnarkotikabrott. 1 tabeller redovisas uppgifter om brotl anmälda är 1971 ochsenare. Siffrorna för perioden - 1983 är tagna direkt ur statistiskacentralbyråns (SCB:s) definitiva årsstatistik. De siffror som anges för år 1984är preliminära beräkningar som bygger på statistik för tiden januari - oktober1984. 1984/85: 100 Bilaga 4 138 1984(1) (1) Värdena för 1984har beräknats på grundval av utvecklingen t.o m. Begreppet våldsbrottanvänds här i en vid bemärkelse. Till våldsbrott räknas som i den officiella statistiken brott mot livoch hälsa samt andra gärningar som innebär direkt fara för individen. 1 dessabrott inräknas, förutom fullbordade gärningar, även försök och förberedelser. Våldsbrotten har uppvisat en relativtjämn ökningstakt . utgjorde dessa nära en tiondel avbroltsbalksbrot-len. År1983 anmäldes 3 473 rån. Av dessa var riktade mot privatpersoner.Antalet rån utgör knappi en halv procent av samlliga anmälda brottsbalksbrott.Under 1970-talet skedde en fördubbling av rånen.Hitintills har antalet legat still kring 3 400. Gaturån är den dominerande formen av rån.Andelen rån med skjulvapen har legat på . Bank- och postrånen är få i förhållandelill övriga rån. var dessa 159, inbegripet försök ochförberedelse. Dessa slag av rån har visserligen inle ökat mende förorsakar mycket stora förluster och är allvarliga eftersom de ofta begåsmed hjälp av skjutvapen. Huvuddelen avrånen, , klassificeras i statistiken som "annal rån". Denna grupp ärmycket heterogen. Antaletmisshandelsbrott har ökat i relativt långsam takt och ibörjan av . skedde dock en kraftig ökning med nästan 4 000(). 1984/85: 100 Bilaga 4 139 Enligt BRÅ-rapportenfinns det skäl atl tro alt den kraftiga ökningen av de registrerademisshandelsbrotten inle motsvaras av en verklig ökning av samma storlek. av ökningen anser BRÅ bero på att kravet på angivelse för alt åklagareskall kunna åtala misshandel på enskilt område slopades år 1982.Antagandet anser BRÅ styrkt av det faktum att antalet fall av misshandelinomhus mot kvinna ökade . Anlalel fall avmisshandel utomhus där offret inte har träffat eller på annat sättkänt den som utförde misshandeln har ökat kraftigt . Antaletsteg med närmare I 500 fall eller . År1983 registrerades 8 372 misshandelsbrott av delta slag. Av dessa avser 497grov misshandel vilkel är något mindre än föregående år. Antalet fall avmisshandel utomhus där offret inte har känl gärningsmannen är högst i Storstockholm.Där är anlalel fall 19 per 10 000 invånare. Molsvarande siffra är för Göteborg12, för 14 och för övriga riket 7. Samtliga siffror avser situationen år1983 enligt SCB:s preliminära årsstatistik. Totalt Därav in- Inbrott i Inbrott i Därav mo- brotts- lägenhet vind eller torfordons- stöld ellervilla källare tillgrepp 1984(1) (1)Värdenaför1984 har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m, Inbrotten har under 1960- och 1970-ialen uppgåtttill ungefär en femtedel av samtliga brottsbalksbrott. Förutom villa- och lägenhelsinbrotl och inbrott ivind eller källare ingår i härredovisade siffror även inbrottsstöld i butiker, kiosker och skolor m.m. 1984/85: 100 Bilaga 4 140 Antalet inbrottsstölder under 1970-taletuppvisar slora svängningar men har legat på en nivåomkring knappt 140 000. Även för pekar de preliminära siffrorna på attantalet inbrottstölder kommer atl stanna på ungefär denna nivå. Flertaletmotorfordonstillgrepp avser fullföljt tillgrepp av personbilar Antalet tillgrepp per 10 000 registrerademolorfordon har sjunkit något . En del avbillillgreppen torde kunna ses som inslagi en yrkesmässig och organiserad hantering av begagnade bilar. 1984(1) (1)Värdenaför1984 har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Under 1960-ialet skedde en dramatiskökning av antal checkbedrägerier. När kreditinstilutionerna ändradesina regler om checkga-ranli, reducerades antalet mycket snabbt. Därefter hardet återigen skett en viss ökning av antalet checkbedrägerier. Bland bedrägeribrotlen svarar fortfarandecheckbedrägerierna för en slor andel, även om ökningen varitstarkast för andra former av bedrägeri ochbedrägligt beteende, t.ex. överskridande av eget konto och bedrägeriermed kontokort. För den kraftiga ökningen och1980 av andra bedrägeribrott än checkbedrägerier svarar flera olika brottsligaförfaranden. En stor roll spelar bedrägerier för att erhålla bostadsbidrag. Särskilt intresse tilldrar sig bedrägerier som begås med hjälp av konto- 1984/85: 100 Bilaga 4 141 Från och med år 1979särredovisas dessa i statistiken. Kredit- och koniokortsbedrägeriernatredubblades . minskade dock antalet kredit-och kontokortsbedrägerier med nästan 5 000 () jämfört med året innan. Antalet kredit-ochkoniokortsbedrågerier är 16 717 vilketär mer ån dubbelt så många som . Kredit- och koniokortsbedrägerierna ärnumera den största enskilda gruppen bland bedrägeribrotten. Andelen sådana bedrägerieruppgår nu till av samtliga bedrägerier. 1984(1) (1)Värdenaför1984 har beräknats på grundval av utvecklingen t. o m. Till övrigabrottsbalksbrott räknas förutom skadegorelsebrott också etl stort antal olikagrupper av brottsliga beteenden som inle faller inom någon av de tidigareberörda kategorierna. Ökningstakten för skadegörelsebrolten har varilkraftig t.o.m. . Därefter stannade den av och gick t.o.m. tillbakanågol. har antalet skadegörelsebrott återigen ökat. En myckel stor andel avdem som döms för skadegörelsebrott är tonåringar. En betydande del av skadegörelsendrabbar skolorna. av deregistrerade skadegörelsebrolten drabbar stat, landsting och kommuner. Dennaform av skadegörelser orsakar samhället betydande kostnader. 1 en rapport, somhar gjorls på uppdrag av , beräknas denna kostnad uppgå lillminst 100 milj. kr. 10 1984/85. 1984/85: 100 Bilaga 4 142 1984(1] (1) Värdet för 1984har beräknats på grundval av utvecklingen t.o.m. Tabellen avser brotl motnarkotikastrafflagen (1968:64), narkotika-förordningen (1962:704) ochnarkotikabrott enligt varusmugglingslagen (1960:418). Antalet anmälda narkotikabrott har legalpå en relativt stabil nivå . ökade antalet anmäldabrott kraftigt. Enligt BRÅ tycks riksåklagarens nya anvisningar för användningav åialsunderlåtelser vid narkotikabrott samt den ökade serieuppklaringen(antal brott per misstänkt) vara de faktorer som haft en avgörande roll fördenna ökning. En annan förklaring till ökningen kan vara polisens insatser motden s.k. galulangningen . gick antalet registreradenarkotikabrott ner . I BRÅ:s rapporl redovisas en diskussion omhuruvida denna minskning innebär att den fakiiska narkotikabrottsligheten harreducerats i motsvarande grad. BRÅ konstaterar att en viss minskning troligvishar skett om än inte i samma omfattning som siffrorna visar. Man påpekar dockatt förändringen under ett enskilt år inle kan tjäna som underlag förslutsal-ser om en bestående trendförändring. minskade antalet personer somlagförts för narkotikabrott med jämfört med året innan. Totala antalet personer som har meddelatsåtalsunderiätelse - i tabellen skillnaden mellan det antal personer som harlagforts och de som godkänt strafföreläggande eller dömts - har minskatsuccesivt . 1984/85: 100 Bilaga 4 143 Huvuddelen av 1983 årsdomar och strafförelägganden avseende narkotikabrott avser cannabispreparai.Antalet brott där s.k. ceniralstimu-lantiaingår har ökat . När det gäller den ekonomiska brottslighetenföreligger inte någon statistik. Underdet har emellertid elt flertii! rapporter publicerats, bl.a. av den s.k.eko-kommisionen, som belyser omfaltningen av den ekonomiska brottsligheten. I en av dessa rapporterhar eko-kommisionen gjort en "försiktig" skattning av den ekonomiskabrottslighetens omfattning. Enligt denna beräkning medförde eko-brottslighetenunder att inkomster på . undandrogs beskattning, vilket moisvarar elt skattebortfall på 1I - . 1.7 Den fortsatta utvecklingen Inom departementet gjorda beräkningar pekar påen fortsatt uppåtgående trend för huvuddelen av brotlsbalksbrolten med någoneller några procent . Beräkningarna bygger påen analys av utvecklingen av antalet anmälda brott . Hänsyn har också tagits lill den väntadebefolkningsutvecklingen i olika åldersgrupper. Andra faktorer har inte kunnatbeaktas. Det bör framhållas alldet är en mycket vansklig uppgift att göra prognoser på detla område.Brottslighetens utveckling beror av en mängd olika faktorer inom samhället sominle har kunnat tas med i beräkningen. 2 Verksamheten inom polisen, åklagarna, deallmänna domstolarna och kriminalvården 1 det följande redovisas vissa siffror avseendeverksamhet och arbetsbelastning inom rättsväsendet. Uppgifterna härrör ihuvudsak från de analyser som regelbundet görs i justiliedepartenientet.Siffrorna tas därvid i stor utsträckning från rättsväsendetsinformationssystem (RI). Vissa siffror är tagna direkt ur myndighetelernasanslagsframställningar. Arbetet inom de olikamyndigheterna inom rättsväsendel hänger mycket intimt samman. 1 huvudsak gårkedjan från polis, via åklagare och domstolar lill kriminalvård. Antalet brotl som anmälstill polisen är nära 1 milj. . Den siffran omfattar inte brolt för vilkapolisen direkt utfärdar ordningsförelägganden. Antalet sådana föreläggandenutgjorde omkring 220 000 är 1983. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 144 Siffran omfattar inte heller flertaletstrafförelägganden. Endast en del av de brottsom anmäls till polisen upp.I av fallen kan en misstänkt person knytas till brottet.Andelen uppklarade brott varierar med olikabrottstyper. Uppklaringen vä.xlar åven mellan skilda delar av landel. Förmisshandel och andra våldsbrott uppgår andelen uppklarade fall till drygl , medan endast 15procent av inbrotisstölderna upp. Ungefär vart tredje rån och tre avfyra bedrägeribrott blir uppklarade. Åklagarna fattar beslutom åtal mot ungefär 80 000 personer ärligen. Till delta kommer drygt 90 000personer för vilka åklagare meddelar strafförelägganden. Åklagarna beslutar omåialsunderlåtelser i drygt 20 000 fall . Antalet avskrivna och nedlagdamål är omkring 60 000 . Allmän domstol dömerårligen 16-17 000 personer tillfrihetsberövande påföljd, varav knappt två tredjedelar omfattar högst tvåmånader. .Antalet personer som döms lill böter är drygt 40 000. Andelen frihetsstraffvarierar starkt mellan olika brottstyper. Vid rattfylleri ådöms fängelse i trefall av fyra. Samma andel gäller förrån och grovt rån samt för grov misshandel. För grovt narkotikabrott döms lillfrihetsberövande påföljd i av fallen. Andelen domar med frihetsberövande påföljd har ökat förflera olika brotlskategorier undersenare tid. var dengenoinsnitiliga längden av ådömda frihetsstraff i första instans omkring femmånader. Variationerna år dock avsevärda mellan olika slag av brolt. För grovtnarkotikabrott ligger i.e.x. genomsnittet och förnarkotikabrott i övrigt på omkring . För rån och grovt rån ärmotsvarande siffra ett och halvt år, för grov misshandel och tremånader, samt för rattfylleri drygl en månad. Brottsutredning ochlagföring lar vanligen ganska långtid. Genom-.snitlsliden från det atl ell brott har begåtts till dessalt dom haravkunnats är närmare . Tiden mellan dom och intagning i anstaltinom kriminalvården är i genomsnitt drygl för icke häktadepersoner. Statistiken över antalet ingripanden ochutryckningar inom polisväsendet bygger på de s.k. ingripandemeddelandena (IM).Statistiken utgör ett komplement till siffrorna för antalet anmälda brott närdet gäller att bedöma arbetsbelastningen inom polisväsendet, och då främst inomövervakningsverksamheten. IM utfärdas så snart ett polisingripande sker.Antalet ingripanden framgår av nedanstående sammanställning. 1984/85: 100 Bilaga 4 145 Arbetsbelastningen vid åklagarmyndigheterna ochde allmänna domstolarna påverkas av antalet anmälda brott och andelen däravsom upp. Den är vidare beroende av bl.a.förändringar i lagstiftningen. Till belysning av arbetsbelastningen hosåklagarna anges i följande tabell antalet misstänkta personer i mål hosåklagare . 1984 halvåret 82 500 Som framgår av tabellenhar antalet bötesmål (övriga mål) minskal kraftigt framt.o.m. Delta förklaras i första hand av att felparkering och fyllerihar avkriminaliserats. För dessa brott användes tidigare strafförelägganden iviss utsträckning. Efter avkrimi-naliseringarna har emellertid antaletstrafförelägganden i andra fall ökat, eftersom möjligheten att användastrafföreläggande har vidgats. Den stora ökningen avanlalel mål om brott på vilket fängelse kan följa beror lill stordel på mål om bostadsbidragsbedräge-rier. Bortser man från dessa mål föreliggerändå en ökning i antalet mål om brotl på vilket fängelse kan följa. 1984/85: 100 Bilaga 4 146 (1 uppgifterna om tingsrätterna ochlänsrätterna är antal över 1 000 avrundade till jämna hundratal) Inkomna mål (1) Avgjorda mål (2) Inkomna mål om lagsökning Inkomna mål om betalnings (1) inkl. skrifter (2) utom skrifter 1984/85: 100 Bilaga 4 -06-30 -06-30 2 678 3 248 2 148 2 892 4 081 4 685 17 344 17 412 13 914 16 720 23 586 25 578 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 173 600 162 400 238 500 163 600 169 800 143 000 199 000 189 500 200 400 188 500 262 600 224 400 274 000 236 400 217 400 1984/85: 100 Bilaga 4 148 Antal brott- Inkomna därav målsom enligt mål 1 balans brottmål tingsrättsinstruktionen (1979:572) kan handläggas av notarie Av tabellen framgår atl antalet brottmålsom kan handläggas av lingsnotarie ligger förhållandevis under åren1983 och 1984 medan antalet övriga brottmål vidtingsrätterna har minskat . Antalet mål som fullföljs tillhovrätt ökade något men ligger stilla . 1984 halvåret 3 889 Antaletintagna i kriminalvårdsanstalter minskade successivt fram , vilketmedförde atl ett stort antal anslaltsplalser lades ned. 1984/85: 100 Bilaga 4 149 År Kriminalvårdsanstalter Häkten Frivård -------------- -- Högsta Antal klienter Nyintagna Högsta beläggning den 1okt beläggning 1976 10 920 3 285 809 16 293 12 076(1 (1) Preliminäruppgift, som på grund av eftersläpning iregistreringenkan vara något för låg. har intagningarna ikriminalvårdsanslalterna ökat kraftigt. Köproblem har uppstått då antalet lillgängliga platser inte har räckt lill. Den genomfördes den s.k. halvtidsfrigivningen.Medelbeläggningen minskade därmed med ca 350 platser under budgetårel 1983/84jämfört med föregående budgetår. Juslitiedeparlementet har i samarbete medkriminalvårdsstyrelsen studerat metoder för beräkning av behovet avanstaltsplatser inom kriminalvården . En metod förbedömning av behovet har sedermera redovisats i rapport1983:1 Beläggningen vid kriminalvårdsanstalter sett i ett medelsikiigttidsperspektiv. Med utgångspunkt i denna metod har behovet för den närmastefemårsperioden beräknats i departementet. Beräkningarna visar en myckel svaguppåtgående trend för den genomsnittliga ansialtsbeläggningen . 3 Rättsväsendets resurser för åtgärder mot brott3.1 Olika typer av åtgärder Samhällets åtgärder mot brott kan indelas påolika sätt beroende på syftet med indelningen. För en beskrivning av hurresurserna fördelas mellan olika ändamål kan en gruppering göras på följandesätl. Förebyggande ålgärderriktade mot personer som inte är föremål för rättsväsendets åtgärder på grundav brolt. Del är här fråga även om sådana ålgärder som är avsedda att förbättramiljön i samhället i förebyggande syfte. Åtgärder av detta slag ankommerfrämst på andra än rättsväsendets myndigheler, bl.a. skolväsendel ochsocialtjänst- och arbetsmarknadsmyndigheterna. Den syftar lill att dels förhindra brott, dels upptäckabrott. Hit hör polisens övervakande verksamhet. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 150 Gruppen omfattar även e.Kempelvis tull- och beskaltningsmyndigheter-naskonlroll av att slraffsanklionerade bestämmelser inom deras resp.verksamhetsområden efterlevs. Brollsuiredning och andraålgärder i broiimåtsjörfarandei som krävs för alt fatta beslut om reaktion motbrolt. Verkställandet avpåföljder Ålgärder av detla slag hör hemma i kriminalvården. Även andra organhar uppgifter på områdel. t.ex. exekutionsväsendet i fråga om böter. Rehabiliterande ålgärder.Härmed avses ålgärder som syftar lill att ge personer som har begått brotlbättre förutsättningar för anpassning i samhället.