prop · G80337 · 1984-12-31 00:00:00 — Nuvarandelagbestämmelser om och gymnasieskolan bör inte få styra valel avlösningar i vuxenutbildningslagen. Kommande bestämmelser för andra utbildningsformer Beträffande utredningsförslag m.m. som kan leda fram lillnya beslämmdser för andra ulbildningsformer än grundvux, komvux och SSV villjag nämna följande. 1 betänkandet (DsU 1981:4) Skollagen har skolförfatlningsutredningen(U 1979:12) lämnat förslag till en ny skollag. Förslagel innebär huvudsakligenen författningsleknisk och språklig översyn av den nuvarande skollagen. Ibetänkandet uppmärksammar utredningen bl.a. frågor om skolhu-vudmannenskostnadsansvar i förhållande till eleverna i och gymnasieskolansamt frågor om elevområden och interkommunal ersättning beträffandegrundskolan och gymnasieskolan. 1 de sistnämnda frågorna föreslår utredningensmärre sakliga ändringar. 1984/85:37 13 Beredningsarbete pågår med sikte på altriksdagen skall kunna föreläggas förslag till en ny skollag, som kan trädai kraft den . Vuxenulbildningslagens sjålvsländighel i förhållande lillskollagen hindrar givelvis inle att förfallningstekniska och andra synpunkler,som framkommit i skolförfattningsulredningens belänkande och under remissbehandlingenav della, kan vara av inlresse även vid ulformningen av vuxenulbildningslagen. I belånkandel (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappadehar omsorgskommillén (S 1977:12) bl. a. föreslagit alt s. k. särvux, som landstingskommunerf. n. bedriver som försöksverksamhet med visst statsbidrag, skall görasreguljär och inordnas i komvux som särskild skolform för vuxnabarndomspsykotiska och utvecklingsstörda. Vuxensärskolan skall enligt förslagetlill sitt innehåll molsvara den undervisning som ges inom särskolans olikaskolformer. Kommitténs förslag bereds f.n. inom regeringskansliet.Vuxenutbildningslagen får utformas ulan hänsyn lill vad beredningen kan ledafram lill. Som jag nämnt avses kommande lagbestämmelser om grund-sfiträda i kraft . Om bestämmelser rörande sfi inle tas in i vuxenulbildningslagen,kommer denna sannolikt ändå all påverkas. Den bör åiminslone lillföras en beslämmelsemed upplysning om all det i annan lag finns föreskrifler om gmnd-sfi. Det kanockså bli aktuellt med följdändringar i vuxenulbildningslagens bestämmelser omgmndvux. I betänkandet (SOU 1983:22) Utbildning för arbetslivet harkommittén (A 1980:02) för arbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU)lagt fram förslag belräffande AMU m. m. Därefter har arbeismarknadssly-relsen lagifram vissa förslag som också rör AMU. Jag har erfaril att beredning pågår medsikte på all skall kunna föreläggas förslag som kangenomföras med början den . Jag har vid samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet ocksä erfarit all hon ämnar föreslå all grundulbildningför zigenare inom AMU skall upphöra. lagförslag ulgår från all så blirfallet. I lagförslaget har jag också i möjligaste mån försökt ta hänsyn lilldel ökande behovet av samarbete mellan AMU och komvux genom uppdragsutbildning m.m. Av förfallningstekniska skäl föranledervuxenutbildningslagen en ändring i bemyndiganddagen. Tillkomsten av en vuxenulbildningslag medför alt ett stortantal bestämmelser i gmndvux- och komvux-förordningarna skall upphävas ellerändras. En del ändringar i förordningarnas bestämmelser aktualiseras också avsådana förslag i prop. 1983/84: 169 som inte rör frågor som regleras i lagen. Prop.1984/85:37 14 De nämnda förordningarna måsle alltså ses över till den Ijuli 1985, dä lagen avses träda i kraft. Möjligen kan det bli aktuellt attsammanföra bestämmelser om gmndvux, komvux och SSV i en gemensam ny förordning. Även läroplanen (Lvux 82) behöver ses över med anledningav förslagen i prop. 198.3/84:169. 2.3 Sakliga ändringar i förhållande till nuvarandebestämmelser Mitt förslag: Genom vuxenulbildningslagen görs sådanasakliga ändringar i nuvarande reglering som föranleds av förslagen i prop.1983/84:169. I lagens bestämmelser om komvux och SSV tas hänsyn fillutvecklingen beträffande s. k. uppdragsutbildning. I övrigi görs enstakasakliga ändringar i rena detaljfrågor. Skäl för mitt förslag och vissa kommentarer: Förslagen i prop. 1983/84: 169 är resultatet av engenomgång av reglerna om grundvux, komvux och SSV. Bortsett från frågan omuppdragsutbildning finns det inte anledning att nu föreslå ytteriigare sakligaändringar annat än i rena detaljspörsmål som har aktualiserats i samband med arbetelpå den nya lagen. Jag hänvisar lill lagtexten och specialmotiveringen. För att undvika missförstånd vill jag tillfoga altlagförslaget inle innebär någol ställningslagande i fråga omutbildningsväsendets regelsystem . De allmänna förändringar som kan bliresultatet av pågående utredningsarbete inom bl.a. skolförfatlningsutredningenoch slal-kommunbe-redningen (C 1983:02) kan inte föregripas belräffande gmndvux,komvux och SSV. Vuxenulbildningslagen måste vid sitt ikraftträdande den I juli1985 ansluta lill det system som då gäller inom utbildningsväsendet. Om en utbildningshuvudman mol särskild ersältning från enuppdragsgivare för dennes räkning anordnar en viss kurs eller liknande ellerreserverar vissa platser i en kurs för elever som uppdragsgivaren anvisar,brukar man tala om uppdragsutbildning. När uppdragsutbildning anordnas inom en av statligabestämmelser reglerad utbildningsform, kan det finnas risk för konflikter meddessa bestämmelser. För t.ex. komvux och SSV finns bl.a. bestämmelser om vilkakurser som får anordnas, kurs- och limplaner, limramar, behörighetskrav och urvalsgmnder,intagningsförfarande, lärartjänster, statsbidrag, inlerkommunal ersättning ochstudiestöd. Dessa bestämmelser är inle anpassade lill inslag avuppdragsutbildning. 1984/85:37 15 Det har växt fram ell starkt intresse frånföretag och andra alt anlita bl. a. komvux och SSV för uppdragsutbildning. Mol dennabakgrund lades i prop. 1983/84: 169 (s. 57 ff) fram förslag omförsöksverksamhet med uppdragsutbildning i olika former inom komvux och SSVutöver vad som kan ske inom ramen för redan gällande bestämmelser. Enligtförslaget skall komvux och SSV på försök få sälja utbildning lill förelag -varmed jämställs myndigheter m. m. - lill självkostnadspris. Uppdragsutbildningskall enligl förslagel inle få ligga på högskolenivå eller inom sludieförbundensverksamhelsområde. Däremot skall utbildning enligt AMU:s läroplaner kunnaförekomma. Enligl proposilionen bör upp-dragsulbildningen t. v. inte få omfattamer än av den ordinarie utbildningen i kommunens komvux. När delgäller SSV bör del enligl proposilionen ankomma på () altla slållning lill huruvida och i vilken omfattning uppdragsutbildning skall fåanordnas. Regeringen har i proposilionen begärt godkännande av förslagelom försöksverksamhet med uppdragsutbildning anordnad inom komvux och SSV. Debestämmelser utanför studieslödsområdel, från vilka avsteg behöver kunna görasför alt den i prop. 1983/84:169 föreslagna försöksverksamheten skall kunnagenomföras, finns f. n. uteslutande i förordningar, regleringsbrev och SÖ: s föreskrifler.I och med vuxenulbildningslagen kommer emellertid lagens form att ges ål t. ex.vissa bestämmelser om intagnings-förfarande vilka inle passar föruppdragsutbildning. Vuxenutbildningslagenbör inrymma en möjlighel för regeringen eller den myndighel som regeringenbestämmer att för olika slag av försöksverksamheter meddela föreskrifter sominnebär undantag från lagens bestämmelser. Del blir alltså i och för sigmöjligt att göra uppdragsutbildning förenlig med lagen så länge del är fråga omförsöksverksamhet. Redan nu kan man emellertid förutse att uppdragsutbildning iolika former mycket snart kommer alt bli ell naturligt inslag i komvux och SSV.ÅtskUliga förelag kan väntas visa intresse för att genom komvux ordna vissfortbildning åt sin personal, t. ex. på dalaområdet. Vidare har del framträtt ellallt starkare behov av att kunna både "köpa" och "sälja"utbildning mellan bl.a. AMU och komvux. Mol den bakgrunden bör i vuxenulbildningslagensbestämmelser fömtsättas att viss uppdragsutbildning skall kunna bedrivas efteravtal som huvudmännen för komvux, såsom uppdragsgivare eller uppdragstagare,träffar med företag, länsarbetsnämnder eller andra. Molsvarande gällerbeträffande SSV. Jag hänvisar lill lagtexten och specialmotiveringen. 2.4 Vissa särskilda frågor Innan jag går in på de enskilda bestämmelserna i förslageltill vuxenutbildningslag vill jag kommentera några av de ämnen som föreslåsbli reglerade i lagen. 1984/85:37 16 2.4.1Frågor om avgifter m. m. Enligl11 § grundvux-förordningen får avgift inle tas ut för grundvux. Komvux-förordningen,som innehåller bestämmelser även för SSV, föreskriver i 7 § att avgift inlefår tas ul för undervisningen. I paragrafens andra stycke anges alt särskildaföreskrifter gäller om avgifter för undervisningsmaterial i SSV. Dessabestämmelser om avgifisförbud skall ses mot bakgrund av motsvarandebestämmelser i skollagen. I 28§ skollagen finns en ullrycklig föreskrift om att avgift inle får las ut förundervisningen i . Av förarbelena (prop. 1962:136 s. 76 f) framgåralt föreskriften tar sikte på inskrivnings- och terminsavgifter och alltså inlepå läroböcker och andra undervisningshjälpmedel. I kommunernas skyldighet attanordna gmndskola för skolpliktiga fär emellertid anses ligga en skyldighet atttillhandahålla läroböcker m. m. kostnadsfritt för eleverna. 1 skolförordningenfinns föreskrifter om all elever i i skälig omfattning skall hatillgång till läromedel och annan materiel som fordras för en tidsenligundervisning. Dessulom föreskrivs att eleverna som gåva skall få behåUa vissaläromedel. Iskollagen finns också en föreskrift om all beslämmelsen i dess 28 § skall äga molsvarandetillämpning i fråga om gymnasieskolan. Det är ju en för eleverna frivilligskolform som kommuner och landstingskommuner är huvudmän för men inte ärskyldiga all anordna. Dennärmare innebörden av bestämmelserna om avgifisförbud och av vissa andrabestämmelser av inlresse i sammanhanget har uppfattats pä olika sätt. Bl.a. motbakgrund av det ekonomiska lägel vill åtskilliga kommuner all elever igymnasieskolan och komvux genom avgifter eller på annat sätt själva skallbekosta bl.a. vissa läroböcker. Enligl uppgift vill vissa kommuner också ta utanmälningsavgifter av dem som söker till komvux. 1 prop.1983/84: 169 (s. 18 O föreslås alt utbildningen i grundvux, komvux och SSV iprincip skall vara kostnadsfri för eleverna. För komvux och SSV skall dockkunna beslutas att eleverna själva skall bekosta läroböcker, arbetsmaterial, skrivmalerialoch andra undervisningshjälpmedel, om hjälpmedlen används för eget bruk och färbehållas. Regleringeni vuxenutbildningslagen för grundvux, komvux och SSV får utformas med hänsyn lillvad som bedöms lämpligt mol bakgrund av nu gällande beslämmdser och del behovav klarlägganden som framkommil främsl i fråga om komvux. Avde nämnda förarbelena till skollagens avgiftsförbud framgår all inskrivnings-och terminsavgifter inte får förekomma vare sig i eller igymnasieskolan. Avgifter av sådana eller liknande slag - exempelvisanmälningsavgifter - bör givelvis inle heller få förekomma i komvux, som idetta sammanhang bör jämställas med gymnasieskolan. Prop.1984/85:37 17 Det råder också viss tveksamhet om under vilkaomständigheter läroböcker och andra hjälpmedel som används i undervisningen i komvuxinte behöver tillhandahållas kostnadsfritt för eleverna. I enlighet medförslaget i prop. 1983/84: 169 bör eleverna kunna bli tvungna alt bekostaendast sådana läroböcker och andra hjälpmedel, exempelvis skrivmalerial, verktygoch skyddskläder, som varje elev har för eget bruk och - i den mån de inteförbrukas under kursen - får behålla som sin egendom. Eleverna bör inte kunnabli skyldiga all belala för all fä låna läroböcker och andra hjälpmedel. För allatre nu aktuella ulbildningsformer - grundvux, komvux och SSV - bör föreskrivasatt avgift inte får las ut för undervisningen eller administrationen. Modellenbör alltså tillämpas även i fråga om grundvux. Visserligen är ett uttryckligt avgifisförbudinte nödvändigt för grundvux, som kommunerna ju har skyldighet alt anordna, meneftersom alla utbildningsformerna regleras i samma lag skulle frånvaron av elluttryckligt avgifisförbud för grundvux kunna föranleda missförstånd. För grundvux bör föreskrivas all läroböcker m. m. somanvänds i undervisningen skall vara koslnadsfria för eleverna. För komvux och SSVbör en liknande huvudregel förses med undanlag som anger vilka möjligheler somfinns alt låta eleverna genom avgifter eller på annal säll själva bekosta bl.a.läroböcker. En avgift för t. ex. läroböcker bör inle få ges den formenall även elever som själva, kanske ulan kostnad, kan anskaffa hjälpmedlentvingas betala avgift. Den skulle i så fall i praktiken bli ell slags avgiftför undervisningen som sådan eller för administralionen. I laglexlen bör inrymmas en möjlighel för regeringen ellerden myndighel som regeringen bestämmer att meddela föreskrifler om speciellaundantag från avgiflsförbudet såvill gäller komvux och SSV. Beträffandeden närmare ulformningen av bestämmelserna hänvisar jag lill laglexlen och specialmoliveringen. 2.4.2 Regional resursplanering och huvudprincipen om tiUträdeoberoende av kyrkobokföringsort Alla kommunala eller landstingskommunala ulbildningsformerär inle avsedda huvudsakligen för dem som är bosalta i den kommun eller lands-lingskommunsom anordnar ulbildningen. Högskolelagen föreskriver all sökande skall anlasulan avseende på kyrkobokföringsort till sådan gmndläggande högskoleutbildningsom anordnas av kommun eller landstingskommun. Vidare bygger regelsystemet förgymnasieskolan på alt endast en del av landets kommuner har gymnasieskola ochpå att utbudet av studievägar varierar mellan olika kommuners ochlandstingskommuners gymnasieskolor. Regler om elevområden m. m. förgymnasieskolan är utformade med hänsyn lill dessa förhållanden. t2 1984/85. 1984/85:37 18 Desamlade resurserna för komvux inom exempelvis ett län skulle inte ulnytljas effeklivi,om vaije huvudman efterslrävade etl allsidigt kursutbud. Utbudet av komvux-kursermåste variera mellan olika kommuner och landstingskommuner ännu mer än utbudetav studievägar varierar mellan olika kommuners och landstingskommunersgymnasieskolor. Komvux är också - bl.a. genom den större lokalabeslutanderätten - mer flexibel än gymnasieskolan. Studieri gymnasieskolan bedrivs på heltid, medan studier i komvux ofta bedrivs jämsidesmed arbete på eller dellid. Många har förvärvsarbete utanför den kommundär de bor och har lättare alt delta i kurser som anordnas i den kommun där dehar silt förvärvsarbete. En del vill gå på kurser tillsammans med sinaarbetskamrater. Arbetsgivare kan medge att det får ske på arbetstid. Detla göralt sökandens kyrkobokföringsort bör fiUmälas mindre betydelse i komvux än igymnasieskolan. Motdenna bakgmnd har i prop. 1983/84: 169 stor vikt lagts vid regional resursplaneringoch möjligheterna att della i utbildning som anordnas av annan än hemkommuneneller hemlandstingskommunen. Detla gäller både komvux och grundvux. I proposilionenföreslås bl. (s. 60 fO att länsskolnämnderna åläggs att ta initiativ tillregelbundna samråd mellan huvudmännen i länet om planeringen av verksamheten ikomvux och gmndvux. Vadgäller de studerandes möjligheler att söka sig lill grundvux eller komvux somanordnas av annan än hemkommunen eller hemlandstingskommunen finns i prop.1983/84: 169 förslag (s. 19) som innebär steg i riktning mol etl system medintagning oberoende av kyrkobokföringskommun. Som huvudprincip föreslås attvuxna skall ha rätt all i mån av plats tas in i komvux enligl gällandebehörighels- och urvalsregler, oavsett i vilken kommun utbildningen anordnas.Även när del gäller gmndvux skall enligt förslaget en sökande kunna fåutbildning i annan kommun än hemkommunen. Huvudprincipen är försedd med enundantagsregel av innebörd att sökande som myckel väl skulle kunna della isamma slags utbildning i hemkommunen inte skall kunna kräva all få gå i enannan kommuns grundvux eller komvux. Medde föreslagna reglerna blir den studerande sällan hänvisad enbart lillhemkommunens utbildning. Beträffandenärmare överväganden i de här berörda frågorna hänvisar jag lillspecialmotiveringen. 1enlighet med vad jag nu anfört har inom upprättatsförslag till 1. vuxenutbildningslag. 1984/85:37 19 2. lag om ändring i lagen (1975: 160) med bemyndigande allmeddela föreskrifter om kommuns och landstingskommuns medverkan i utbildning. Jag har beträffande ulformningen av lagförslaget under 2 samråttmed statsrådet . Bestämmelserna i 8 kap. I § andra slyckel och 4 § förslageltill vuxenutbildningslag ger utrymme för föreskrifter och andra beslul omsådana befogenheter för enskilda som under vissa omständigheter skulle kunnaanses som myndighetsutövning. Med hänsyn till sakens ringa vikt och till bestämmelsernastekniskt enkla beskaffenhet anser jag att lagrådets yttrande inte behöver inhämlas. 4 Specialmotivering till lagförslagen 4.1 Förslagettill vuxenutbildningslag terminologi m. m. I den nya lagen las in grundläggande bestämmelser om ulbildningsformerför vilka molsvarande bestämmelser f.n. finns i komvux-förordningen och grundvux-förordningen. Lagen innehåller emellertid inle bara bestämmelser omdessa utbildningsformer. Den har en vidare ram genom en inledande allmänföreskrift om att kommuner och landstingskommuner skall verka för att vuxna dellari utbildning. 1 gällande förordningar används som beteckningar på deaktuella ulbild-ningsformerna "gmndutbildning för vuxna","vuxenutbildning" och "statlig vuxenutbildning".Dessa beteckningar används emellertid sällan av dem som är verksamma inomsådan utbildning. Den term som allmänt används för vuxenutbildning är "komvux".På molsvarande sätt har "grundvux" kommit alt användas i stället förden längre beteckningen grundutbildning för vuxna. Termerna komvux och grundvuxanvänds i läroplanen (Lvux 82). Vad gäller statlig vuxenutbildning brukar mantala om statens skolor för vuxna, något som förkortas SSV. Denna förkortningåterfinns också i läroplanen. Såväl komvux som grundvux är utbildning för vuxna ikommunal regi. Det är därför inte lämpligt att i den nya lagen kalla enbart komvuxför vuxenutbildning. F. ö. är ju landstingskommuner huvudmän för viss komvux.Dessutom blir lagtexlen otymplig om beteckningarna grundutbildning för vuxnaoch vuxenutbildning används. Kortare termer behövs. Terminologin böralltså ändras i förhållande till de nuvarande förordningarna. Jag anser delvara mest praktiskt att även i laglexlen acceptera de numera vedertagnatermerna komvux och grundvux. Den statliga utbildningsform som regleras i lagenbör kallas statens skolor för vuxna. 1984/85:37 20 Lagen indelas i åtta kapitel. Del första innehållerallmänna bestämmelser. I det andra kapitlet finns för flera utbildningsformergemensamma föreskrifter om organisation m.m. Sedan följer ell kapilel om grundvux,ell om komvux och ell om SSV. Del sjålle kapillel handlar om inlerkommunal ersällningför grundvux och komvux. I del sjunde finns beslämmdser om uppdragsutbildning m.m.Del åttonde kapillel innehåller bl.a. hemyndiganden. 1 kap. Allmänna föreskrifter 1 § Kommuner och landstingskommuner skall verka för allvuxna dellar i uibildning. I skollagen (1962:319) finns bestämmelser om alt varjekommun och landstingskommun skall främja åtgärder i syfte all bereda ungdomundervisning i gymnasieskola. De år inte skyldiga att själva anordna gymnasieskola. Dessa bestämmelser i skollagen är i viss mån förebilderför 1 kap. I § vuxenutbildningslagen. Paragrafen är föranledd av förslag i prop.1983/84:169. 1983/84: 169 pekas på all många vuxna inte harfäll del av sådana utbildningsresurser som samhället numera ställer tillförfogande för ungdomarna. Det framhålls därför som ell rällvisekrav all dekan få del av olika slag av vuxenutbildning. I propositionen föreslås mol dennabakgrund att kommuner och landstingskommuner skall vara skyldiga att genominformation och på annat sått främja även vuxnas deltagande i utbildning.Störst betydelse har därvid komvux och, för kommunerna, grundvux. Men ävenannan utbildning bör uppmärksammmas enligl föredraganden (prop. s. 16 ff). Paragrafen har i enkelhetens intresse getts en allmänthällen formulering. Lagtexlen inbegriper i princip alla "vuxna". Vadförsl gäller frågan om nedre åldersgräns kan konstateras all en i allasammanhang tillämplig sådan inle kan dras upp. Grundvux kan vara aktuell ävenför den som bara är (jfr 3 kap. 1 §). I fråga om grundvux finns i lagensärskilda föreskrifler om kommunernas skyldigheler (1 kap. 2 § och 3 kap. 2 §).Den allmänna bestämmelsen i 1 kap. 1 § får såvitt gäller grundvux ses i belysningav dessa andra bestämmelser i lagen. Men i övrigi lar den allmänna bestämmelseninte sikte på dem som är . För dem har kommunerna ett s. k.uppföljningsansvar enligl bestämmelser i bl. a. skollagen. En sak för sig är attvissa kurser inom l. ex. komvux eller vid en folkhögskola kan vara aktuellaäven för dem som är . 1984/85:37 21 Behovet av utbildning varierar mellan olika gmpper avvuxna. Generellt sett är behovet störst för korttidsutbildade i aktiv ålder.Men åven välutbildade kan behöva komplettera sina kunskaper. Paragrafen angerinte någon begränsning med hänsyn lill graden av behov. Där görs över huvudtaget inle någon begränsning lill vissa grupper av vuxna. Det är emellertidgivet att paragrafen i första hand tar sikte på vuxna med kort utbildning. Paragrafen är inle begränsad lill vissa utbildningsformer.All utbildning kan vara av värde för någon gmpp vuxna. Och det är utbildningensinnehåll och inle dess form som är del primära. Det ligger emellertid i sakensnatur all paragrafen främsl tar sikte på del som enligt vad jag berört redaninledningsvis (avsnitt 1) brukar kallas vuxenutbildning. Eftersom kommunerna är huvudmän för grundvux och komvuxoch landstingskommunerna huvudmän för komvux är det självklart att de verkarför alt vuxna deltar i sådan utbildning. Del bör emellertid också erinras omalt såväl kommuner som landstingskommuner i skilda former ger etl omfattandestöd lill studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet. Dessutom är nästanalla landstingskommuner och några kommuner huvudmän för en eller flerafolkhögskolor. De har därigenom ell direkl ansvar för verksamheten. Därför bördet vara naturligt att kommuner och landstingskommuner aktivt verkar för allvuxna utnyttjar också dessa utbildningsmöjligheter. 1983/84: 169 framhålls information som medel föralt främja vuxnas deltagande i utbildning. Hur informationsverksamhetenutformas och vilka vägar i övrigt som kan bli aktuella för all uppnå syftet medI kap. 1 § berorpå omständigheterna och kommunens eller landstingskommu nens bedömning av vilka ålgärder som är lämpliga med hänsyn lill de egna förhållandena. I 3 kap. 2 § finns vissa särskilda bestämmelser i fråga omgrundvux. 2 § Varje kommun skall i mån av behov anordna grundvux. Med grundvux avses utbildning som syftar lill att ge vuxnagrundläggande färdigheter i all läsa, skriva och räkna. Jfr den nuvarande föreskriften i 4 § grundvux-förordningenom att varje kommun skall sörja för all grundvux anordnas i kommunen för densom behöver den. Genom 1 kap. 2 § ges en översiktlig presentation avutbildningsformen grundvux. Innehållet i gmndvux och räckvidden av en kommunsskyldigheter framgår närmare av 3 kap. I och 3 §§. 3 § Varje kommun och landstingskommun får anordna komvuxinom de ramar och på de villkor i övrigt som följer av denna lag och andra föreskrif ter och beslul som meddelas av regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. Med komvux avses sådan allmän och yrkesinriktad utbildningsom syftar till att ge vuxna möjlighel att skaffa sig kompetens motsvarandeden som ungdomar får genom och gymnasieskolan. Prop.1984/85:37 22 även kunna erbjuda yrkesinriktad utbildning på gymnasialnivå ulan motsvarighet i gymnasieskolan. Jfr de nuvarande föreskrifterna i 1, 2 och 14 §§ komvux-förordningen. Komvux har använts som förkortning av"vuxenutbildning". I laglexlen införs komvux sombeteckning. Den definieras i 1 kap. 3 § andra stycket.