prop · G80363 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom kungörelsen avstod kronan från alla anspråk påäganderätt till de halländska kyrkohemmanen. Kungörelsen är obsolet och kandärför upphävas. 1984/85:63 13 Punkt 20: förordningen (1869:43 s. 1) angående förändringav grundräntor och kronolionde I förordningen sägs att gmndräntor och kronotionden somutgift in natura skall omsättas i pengar och att vissa räntor och tiondeanslagskall dras in till statsverket och ersättas av statsanslag. Som jag redan harnämnt ifrågasätter en remissinstans om inte förordningen fortfarande harbetydelse. Jag vill i detta sammanhang hänvisa till vad jag anfört i minaallmänna överväganden. Förordningen bör enligt min mening kunna upphävas. Punkt 21: lagen (1909:55 s.2) angående byggnad och underhåUav kyrka med vad därtill hörer sä ock av särskild sockenstuva Punkt 22: lagen (1909:55 s. 3) angående skyldighet attdeltaga i kostnaden för byggnad och underhåll av prästgård Enligt de under punkterna 21 och 22 upptagna lagarna skallalla som inom församlingen erlägger kommunalutskylder delta i kostnader förbyggnad och underhåll av kyrka och prästgård samt särskild sockenstuva. I bådalagarna görs dock undantag från denna skyldighet för den som åtnjuter förmånergenom prästerskapets privilegier. Genom senare lagstiftning har lagarna kommitatt sakna betydelse. De kan därför upphävas. Punkt 23: lagen (1921:282) om upphävande av patronatsrätt Lagen gäller övergångsförhållanden som inte längre behövernågon särskild reglering. Den kan därför upphävas. Punkt 24: förordningen (1928:401) om ändrade grunder förutgörande av vissa utlagor Genom förordningen anpassades äldre avgiftsbeslämmelsertill den terminologi som infördes i kommunalskattelagen (1928:370). Den angervad som skall avses med avgifter som enligt äldre författningar m. m. skulleutgå i förhållande till bl. a. bevillningstaxeringsvärde. Vidare anger den vadsom skall gälla i fråga om avgifter enligt löneregleringsresolutioner förpräster jämlikt förordningen angående allmänt ordnande avprästerskapets inkomster. Slutligen anger förordningen vad som skall förståsmed kommunalutskylder i äldre författningar. Förordningen saknar numerabetydelse och kan upphävas. Punkt 25: lagen (1933:100) med ytterligare föreskrifter omlindring i arrendevillkoren för vissa arrendatorer av ecklesiastika boställen 1** 1984/85.1 saml. Prop.1984/85:63 14 Punkt 26; förordningen (1937:590) angående upphörande avvissa till utgående avgifter Förordningarna under punkterna 25 och 26 gäller äldresamhällsförhållanden. De saknar numera betydelse och kan därför upphävas. Punkt 27; lagen (1942:157) om upphörande av det särskilda domkapiUelför siad Genom lagen upphävdes bestämmelserna om det särskildadomkapitlet för och pastor primarius i i och med allförordnandet om bildandel av trädde i kraft. I lagen finnsvidare vissa övergängsbeslämmlser om den forlsatia handläggningen av mäl ochärenden samt om förordnande och val första gängen av ledamöter och suppleanteri det nya . Författningen har förlorat sin praktiska betydelse genomall den avser förhällanden som är genomförda. Lagen kan därför upphävas. Punkt 28: lagen (1958:516) med särskilda bestämmelser omtillsättning av prästerliga tjänster vid nyindelning av riket i pastoral Lagen tillkom i samband med pastoratsindelningsreformen,som trädde i kraft . Lagen innehåller vissaundanlagsbestämmelser frän reglerna i präslvalslagen om tillsättning avprästerliga ijänsler. Av förarbelena till lagen framgår att lagen är tillfälligoch endasl lar sikte pä den numera avslutade pastoratsindelningsreformen fränär 1962 (prop. 1958:146 och L'U B 8). Eftersom pasloralsregleringen numera ärgenomförd och de särskilda övergängsanordningarna inte längre har aktualitetsaknar lagen betydelse. Den kan därför upphävas. Jag hemställer alt regeringen föreslår att anta förslagellill lag om upphävande av vissa författningar pä det kyrkliga området. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå att anla del förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1984/85:63 15 Utredningens sammanfattning av sina överväganden ochförslag Författningsregleringen för har under desenaste decennierna i stora delar fåll beslå oförändrad och har inlereformerats i samma utsträckning som författningar pä andra områden.Regelsystemet har efter hand blivil svåröverskådligt och svårtillgängligt. Detmotsvarar inle kyrkans aktuella behov. Författningarna är onödigt mänga och flera är myckelgamla. Den äldsta författningen som tillämpas är från är 1571. Grundvalen förden svenska kyrkorätten utgörs alltjämt av kyrkolag, som oftabetecknats som ell lagverk i ruiner. Nägol liknande kan också sägas om flera avde andra kyrkliga författningar frän 1600- och 1700-lalen som allljäml gäller, 1 samband med kyrkomölesreform infördes en nyordning i fråga om normgivningsförfarandet på det kyrkliga området. Den nyaordningen innebär bl. a. alt kyrkomötet har fått en egen normgivningskompetensi en rad inomkyrkliga frågor. För alt reformen i praktiken skulle kunna genomförasförutsattes att en behövlig genomgång gjordes av hela del förfatlningsmaterialsom reglerar den . fick kyrkoförfaltningsulredningeni uppdrag att göra denna översyn. Utredningen har i denna första etapp gäll igenom över 500 förfaliningaroch andra bestämmelser av olika konslilulionell natur. Sedan en delbestämmelser sovrats ut har en sammanställning upprättats med 362 formelltgällande författningar pä det kyrkliga området. Av dessa hänför sig 63författningar till tiden före 1900-lalel. Utredningen föreslår att 80 av författningarna isammanställningen nu upphävs. Det är författningar som saknar betydelse,t. ex. på grund av ändrade samhällsförhållanden eller senareförfattningsregleringar. En del avser förhällanden som har regleratsövergångsvis men inle längre behöver någon särskild reglering. (Kapilel 4.) Bland de återstående författningarna har utredningenfunnit många som inte uppfyller de funktionella krav som kan ställas på enförfattning och som därför behöver ses över. De kan delvis ha förlorat sinbetydelse, vara språkligt föråldrade, omodernt uppställda etc. gäller inleminst 1686 ärs kyrkolag. I denna första etapp av utredningens arbeie föreslåsinte några ätgärder beträffande sädana författningar. Det har dock ansettsangeläget att redan nu fästa uppmärksamheten på dem. Uiredningen har därför ibelänkandet delat upp delta förfatlningsmaterial i olika grupper och gett vissasynpunkter på hur man bör förfara med dessa. Del rör sig om ell hundratal olikaförfattningar, vilka efter närmare ulredning i många fall torde komma attersättas av modernare författningar. (Kapitel 5.) 1984/85:63 16 Ettstort antal författningar är dock av den arten att de f. n. inte behöver ses över.Sådana författningar har utredningen inte haft anledning att kommentera idetta skede. Översynen av övriga författningar kan dock komma all medföra behovav vissa systematiska förändringar också i det förutnämnda materialet. Behovetav sådana förändringar kommer utredningen emellerlid att behandla i nästa etappav utredningsarbetet. (Kapitel 6.) författningar ligger helt inom kyrkomötets eget normgivningsområde. Dessaförfattningar bör vara kvar tills kyrkomötet haft tillfälle att självt ta ställningtill om de fortfarande behövs eller om de bör ersättas med kyrkomötets egnaföreskrifter. Utredningen lämnar därför inga förslag rörande dessaförfattningar. (Kapitel 6.) Denförsta etappen av utredningens arbete har alltså inneburit en genomgång av helaförfattningsmaterialet och ett förslag att upphäva vissa författningar somsaknar betydelse. Vidare har vissa synpunkter getts på hur det fortsattaarbetet med översynen bör bedrivas m. m. andra etappen av utredningens arbete kommer bl.a. kyrkolag ochvissa andra författningar att ses över. Slutmåletför utredningens arbete är en förenklad och ändamålsenlig författningsregleringför . 1984/85:63 17 Lagom upphävande av vissa författningar på det kyrkliga området m. m. Härigenomföreskrivs att följande författningar, i den mån de fortfarande gäller, skallupphöra att gälla vid utgången av , nämUgen 1. resolutionen på allmogens aUmännabesvär, p. 2. förordningen den 11 febmari 1687 hum med rättegånguti domkapiden skall förhållas, 3. cirkulärbrevet omkyrkobyggnadsskyldighet m. m., 4. resolutionen på allmogens allmännabesvär, § 41, 5. resolutionen på prästerskapets aUmännabesvär, § 1, 6. resolutionen på städernasbesvär, § 20, 7. resolutionen på städernasallmänna besvär, § 33, 8. resolutionen den 14 juU 1741 för stift, § 8, 9. brevet till samtliga hovrätterangående plikt för den präst, som försummar att hålla tingspredikan, 10. resolutionen på prästerskapets iÅbo stift enskilda besvär, § 1, 11. förbudet emot ytterligareförsäljande av de en gång till privata försålda gravar i kyrkor ochkyrkogårdar, 12. cirkulärbrevet till samtligakonsistorierna i riket om vidtagande av några sådana mått och steg, som måbefordra goda egenskaper i läroståndet, 13. cirkulärbrevet tillkonsistorierna innefattande förklaring hum med de i skrivelsen den 21 augusti1786 1 § nämnda ärenden förhållas bör, 14. förklaringen över allmänna lagens stadgandeni åtskilliga mm m. m., p. 15. cirkulärbrevet med förklaringöver vissa paragrafer i cirkulärbrevet , 16. cirkulärbrevet angående präst- ochpastoralexamina, 17. kungörelsen (1847:41 s. 2) angående avgifterna försinnessjuka personer, som å hospitalen i riket intagas, 18. skrivelsen (1858:98 s. 3) tUl kammarkollegietangående utarrendering av prästerskapets annex- och mensalhemman i , Hallandoch , 19. kungörelsen (1863:48 s. 1) angående försäljningtill skatte av de s. k. halländska kyrkohemmanen. Prop.1984/85:63 18 20. kammarkollegietskungörelse (1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissakyrkolägenheter i , och , 21. förordningen(1869:43 s. I)angående förändring avgrundräntor och kronolionde, 22. lagen (1909:55 s.2) angående byggnad och underhåll av kyrka med vad därtill hörer så ock avsärskild sockensluva, 23. lagen (1909:55 s.3) angående skyldighel all dellaga i kostnaden för byggnad och underhåll avprästgård, 24. lagen(1921:282) om upphävande av patronatsrätt, 25. förordningen(1928:401) om ändrade grunder för utgörande av vissa utlagor, 26. lagen(1933:100) med ytterUgare föreskrifter om lindring i arrendevillkoren förvissa arrendatorer av ecklesiastiska boställen, 27. förordningen(1937:590) angående upphörande av vissa lill utgående avgifter, 28. lagen(1942:157) om upphörande av det särskilda för , 29. kungörelsen(1950:421) angående tillämpning av 1947 ärs tjänste- och familjepensionsreglementenför folkskolan å kantorer, m. m., 30. lagen (1958:516) med särskilda bestämmelser om tillsättning av prästerliga ijänslervid nyindelning av riket i pastorat. Prop.1984/85:63 19 Förordning om upphävande av vissa författningar på detkyrkliga området m. m. Regeringen föreskriver att följande författningar, i denmän de fortfarande gäller, skall upphöra att gälla vid utgången av år 1984.nämligen 1. påbudet och förordningenden huruledes med prästerskapets uppbörd av allmogen vidtrolovningar, barndop m. m. förhällas skall. 2. brevet den 15november 1694 till samtliga biskoparna om den kyrka i vilken präster skolaordineras, 3. förordningenden angående den uppbörd som prästerskapet i hava avsina åhörare alt undfå, samt de dem eljest tillsländiga rättigheter ochförmåner, 8 13, 4. stadgan ochpåbudet till hämmande av varjehanda villfarelser, och derasutspridande, emol den rena evangeliska läran, 5. brevet den 19december 1748 till samlliga konsistorier angående deras förhör, som tillprästämbetet kallade bliva, så också om hjälppräster, med mera, 6. cirkulärbrevden om prästmans anmälan i konsistorium m. m., då för honom ärnödigt att göra resa ulom stiftet, 7. cirkulärbrevden till biskoparna angående antagande av en nationell dräkt,den klädebonad prästerskapet ägnar och bruk av sidenkappor, m. m., 8. cirkulärbrevden till landshövdingarna angående insättning av årtal ochkonungs regeringstid å nybyggda eller utvidgade kyrkor, 9. brevet den 11juli 1781 till konsistorium i angående lördagspredikningar i , 10. kungörelsen den20 angående vad hädanefter, i anseende till inskriptioner ochöverskrifter å monumenter och minnesmärken, kommer alt i akt lagas, 11. cirkulärbrevetden angående konsistorienotariers och domkyrkosysslomäns antagandepå konslitutorial, 12. brevet den 30november 1797 lill kanslikollegium huru förhällas bör vid föreslående avpredikanter vid Kungl. Maj:ts utrikes beskickningar, 13, brevet till consistorium ecclesiasticum i angående ifrågasatt rättighetför krono- och konsistoriefullmäktige lill ersättning för resekostnad ochbesvär, 14. skrivelsen(1829:8 s. 41) lill kommerskollegiet angående vederbörandes förständigande atttillse del, sä vilt möjligt är, marknader icke varda hållna ä platser, belägnanära kyrkorna, m.m., 15. ordningen(1838:33 s. 1) rörande vad mosaiska trosbekännare hava all hädanefter iakttagai avseende på utövningen av deras religion och bestyret inom deras församling m.m.. Prop.1984/85:63 20 16. cirkuläret den15 rörande ansökningar om befrielse från teologiskt fakultetsförhörför dem, som i prästeståndet ämna ingå, 17. kungörelsen (1862:42 s. 3) omupphävande av kungl. kungörelsen , angående villkoren förkyrkors sammanbyggnad och behandlingssättet av därom uppkomna frågor, 18. cirkuläret den12 angående den kateketiska undervisningen, 19. cirkuläret tillsamtliga consistoria ecclesiastica angående ifrägsatl ändring i lydelsen av 4kap. 20. kungörelsen (1884:13 s. 4) angåendepastoralexamens upphörande m. m., 21. cirkuläret (1886:75 s. 1) tilldomkapitlen och konsistorium angående användande avkyrkokassas medel, 22. cirkuläret (1902:bih. 111) angåendeåtgärder för betryggande av kyrkokassornas bestånd i , , Blekingeoch , 23. cirkuläret den 31 december 1904angående vinets utdelning i nattvarden, 24. kungörelsen (1906:2 s. 1) angående tjänstårsberäkningför döv-stumpräster, 25. kungörelsen (1916:338) angåendesättet för skriftväxUng mellan domstolar, civila, militära och ecklesiastika ämbetsmyndighetersamt ämbets- och tjänstemän i tjänsten rörande ärenden, 26. kungörelsen (1921:592) angående nykoralpsalmbok för , 27. kungörelsen (1926:106) medtillämpningsföreskrifter till lagen (nr 104) angående lindringi arrendevillkoren för vissa arrendatorer av till ecklesiastikt ändamålanslagen jord, 28. kungörelsen (1932:466) medtillämpningsföreskrifter till lagen (nr 465) om ändring iarrendevillkoren för vissa arrendatorer av ecklesiastika löneboställen, 29. cirkuläret (1933:614) tillstatsmyndigheterna om tUlämpningen av föreskrifterna i kungörelsen den 3 juli1916 (nr 338) angående sättet för skriftväxling mellan domstolar, civila,militära och ecklesiastika ämbetsmyndigheter samt ämbets- och tjänstemän itjänsten rörande ärenden, 30. cirkuläret medanvisningar för upprättande av skogshushållningsplaner för ecklesiastikalöneboställen, 31. kungörelsen(1942:158) angående ändring av rikets indelning i stift, 32. kungörelsen (1942:237) med vissabestämmelser i anledning av inrättandet av , 33. kungörelsen (1950:422) angåendebestridande av kantorstillägg i vissa fall, 34. kungörelsen(1951:119) om utsträckning av viss i övergångsbestämmelserna till kyrkomusikerstadganden (nr 375) föreskriven anmälningstid, 35. tjänstepensionsreglementet(1951:667) för präster, Prop.1984/85:63 21 36. familjepensionsreglementel(1951:668) för präster, 37. kungörelsen(1951:782) med övergångsbestämmelser i anledning av upphävandet av vissaförfattningar angående prästerskapets löne- och pensionsförhållanden, 38. kungörelsen(1952:19) angående redovisning till slatens intressekontor av för prästavdraget lönebelopp, 39. kungörelsen(1953:175) angående redovisning till statens intressekontor av förkyrkomusiker avdraget lönebelopp, 40. cirkuläret den30 till hovkonsisloriet samt alla domkapitel och stiftsnämnderangående lönegradsplacering för vissa organisttjänster, 41. kungörelsen(1958:355) angående tjänste- och familjepensionsrätt för skolkanlorer, 42. kungörelsen(1958:372) med övergångsbestämmelser i anledning av vissa ändrade grunder för kyrkomusikerorganisationen, 43. kungörelsen(1961:2) med föreskrifter angående tillämpning av lagen (nr516) med särskilda bestämmelser om tillsättning av prästerliga tjänster vid nyindelningav riket i pastorat, 44. kungörelsen(1961:442) om prästeriiga övergångsbefaltningar, som inrättas vid nyindelningav riket i pastorat, 45. cirkuläret den16 till statskontoret samt alla domkapitel och stiftsnämnder ang.fastställande och utbetalning av vissa kostnader ur kyrkofonden, 46. cirkuläret den17 till hovkonsistoriet och domkapiflen ang. vissa bestämmelser ianledning av upphävandet av avlöningsreglementet för kyrkomusiker m. m., 47. ämbetsskrivelsenden till rikskatteverket om tUlhandahållande av Svenskförfattningssamling till pastorsämbetena, 48. cirkuläret den28 till samtliga domkapitel om upphävande av vissa beslut,varigenom medgetls att komministertjänst får uppehållas med vikarie, m.m., 49. ämbetsskrivelsenden till kammarkollegiet om inrättande av organ för samråd ochinformaiion mellan domkapitel samt präster och kyrkomusiker, 50. förordningenden med bestämmelser om tillträde till praktisk-teologiskövningskurs. Prop.1984/85:63 22 Sammanställning av remissyttranden över kyrkoförfattningsutredningensbetänkande (Ds C 1983:18) Kyrkoförfattningar I, En kartläggning avregelsystemet m. m. Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls av justitiekanslern,, kammarrätten i , kommerskollegium, ,kammarkollegiet, , slatens löne- och pensionsverk,, i . domkapitlen iUppsala (efter hörande av svenska församlingarna i och ),, , , , , (efter hörande av Karlskronaamiraliietsförsamling), (efter hörande av tyska församling),, , och , hovkonsistorium, stiftsnämnderna iUppsala, och , . utbildningsnämnd saml Kungl. Vitterhels Hislorieoch Antikvitets . De flesta remissinstanserna tillstyrker uiredningensförslag och de riktlinjer som utredningen har presenterat för hur detfortsatta arbelel bör bedrivas. Flera remissinstanser finner det värdefullt alten översyn har gjorts i syfte att begränsa och förenkla regelbeståndet. Justitiekanslern och har lämnal förslagenutan erinran. Det kan dock påpekas att uiredningen under 4 i en del fall(s. 48 tredje st., s. 49 första st., s. 53 Iredje st.) har ansett aU vissförfattning kan upphävas under förutsättning att komplettering sker i annanförfattning e. Detta villkor har inle beaktats i övergångsbestämmelser tillde författningsförslag som utredningen har lagl fram eller på annat säll. Kammarrättenförutsätter alt behovet av en synkronisering i aktuellt hänseende tillgodosesunder departemenlsbehandlingen. Med hänsyn till att många av de aktuella författningarnaär myckel ålderdomliga är del ibland svårt att avgöra om det ankommer på riksdageneller regeringen all beslula om elt upphävande. 1 den mån tveksamhet råder börriksdagen fatta beslul i frågan. 1984/85:63 23 Centralstyrelsen anser att 1985 ärs kyrkomöte bör beredas lillfälleall yttra sig över utredningens förslag i olika delar och föreslär därför delta.Även om p. 2 i övergångsbetämmelserna lill 1982 ärs ändring i RFÖg icke är tillämpligpå utredningens lagförslag - vilket likväl skulle kunna göras gällande medhänsyn till beskaffenheten hos några av de lagar som därigenom föresläs bliupphävda - hävdar centralstyrelsen all del med hänsyn till omfaiiningen ochangelägenhetsgraden av lagstiftningsärendet vore värdefullt med kyrkoniö-lelsgranskning. Även domkapitlen i och / anser alt 1985års kyrkomöte bör beredas tillfälle att yttra sig över utredningens förslag i denn;idel. Lunds domkapitel och siifisnämnden i anser detrikligt all ulgallring-en av författningar som bedöms vara inle längre gällandeeller aktuella sker med slor försiktighet. Liknande synpunkler framförs ocksä av och av Kungl. Vitterheis Hislorie och Antikiviteis . Endast två remissinstanser kommenterar uiredningensöverväganden om vad som skall tas med i den av utredningen upprättadesammanställningen av författningar på det kyrkliga området. ceniralsiyrelseinstämmer i uiredningens analys av författningsbegreppet. Utredningen har funnit (s, 31) att en de! bestämmelser,däribland breven den 2 juni1961 till kammarkollegiet ang. ny indelning av /resp, stift/ ..... i lerrilorieila pastoral m, m. i vart fall numerasaknar förfaliningska- Breven har därför inle tagits med isammanställningen över formelll gällande författningar. Kollegiet ifrågasätterom delta är riktigt. Förutom beslul om pastorats- och konlraklsindelningen istiften innehåller nämligen breven, vad gäller flerförsamlingspastoraten.bestämmelser om pastoratets namn och om kyrkoherdens stalioneringsorl inompastoratet. Då och dä förekommer ärenden om dispens från dessa bestämmelser. -Vidare vill kollegiet peka på all länens indelning i kommuner efter beslut omsädana ändringar tillkännages i (1976:985. 1979:908och 1982:953). Praktiska skäl kan lala för en motsvarande publicering avgällande kyrklig indelning i lämpliga intervaller. Författningar som bör upphävas delar uiredningensbedömning av vilka författningar som bör upphävas. Prop.1984/85:63 24 4.1 Författningar av olika slag som är föråldrade ellersom uppenbart har förlorat betydelse En del remissinstanser anser att del är tveksamt om vissaav utredningen i detta sammanhang angivna författningar kan upphävas. Resolution för stift, 8 8. (Angåendeskyldighet att vara kyrkovärd och den honom tillkommande lön. )Resolution på prästerskapets i Åbo stift enskilda besvär, § 1. (Angående de tillfällen, då konsistorium lill prästs eller skollärares biträdefullmäktig förordna bör etc. Punkt 21.) Kollegiet anser att resolutionernaautomatiskt upphävdes dä är 1809 skildes från , Det kan knappaslkomma i fräga att nu upphäva författningar som gällt uteslutande för finländsktområde. Ett beslul därom skulle förutsätta all svenska författningar ansesfortfarande gälla i . Resolutionerna borde inte ha tagits med isammanställningen. Kungörelse (1863:48 s. 1) angående försäljning lill skatteav de s. k. halländska kyrkohemmanen (Punkt 50). Till åtskilliga av dessahemman ansåg sig kronan, sedan HaUand blivit svenskt, ha städselrälien ochdärmed ocksä äganderätten. Genom kungörelse förklarades, att kronanför sin del avstod från alla anspråk pä äganderätt till hemmanen. Vidaremedgavs att dessa, såvida inte kyrkan kunde styrka sin äganderätt lill dem med köpe-eller donationsbrev och de inte var anslagna lill prästerskapets avlöning, ficklösas till skatte av vederbörande äbo, arrendalor och innehavare. Vid sådanskattelösen skulle hemmanet i stället för köpeskilling åsättas skatteköpsräntor,vilka jämte utgående landgille tillföll lokalkyrkan. Dessa avgälder skallavlösas mol ersättning till vederbörande kyrkoråd enligt lagen (1938:159) omavlösning av avgälder från de lill skatte försålda så kallade halländskakyrkohemmanen (punkt 110). kungörelse är obsolet och kan därförupphävas, vilkel ocksä utredningen föreslagit. Kammarkollegiets kungörelse (1867:9 s. 7) angåendelandgille och städja för vissa kyrkolägenheter i , och (punkt 52). I brev till kammarkollegiet förordnade Kungl. Maj:t attdel tillkom vederbörande församling att för sådan kyrkojord i Lunds ochGöteborgs stift, vilken enligt gällande författningar skall brukas under prästgårdeller annat visst hemman, bestämma beloppet av den avgift som bör eriäggas tillkyrkan. Om jordens innehavare inle åtnöjdes med beslutet, skulle fråganöverlämnas tiU avgörande av och biskopsämbetet, i vilkas beslutändring sedan fick sökas hos kammarkollegiet. Maj:ts befallningkungjorde kollegiet brevet (). I kungörelse 1932:430 förordnade Kungl.Maj:t "med ändring i nu förevarande delar av Kungl. Maj:ls brev tillkammarkollegiet (nr 9, sid. 7)" alt om innehavare avsådan kyrkojord i Lunds eller , "vilken enligt gällandeförfattningar skall under prästgård eller annal visst hemman brukas", inteskuUe åtnöjas med vederbörande församlings beslut om avgiften till kyrkan, fråganskulle överlämnas till avgörande av siifisnämnden. Över nämndens beslut fickklagan föras hos Kungl.