prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi vill i della sammanhang framhålla betydelsen av alt övningsiillfällenaäven utnyttjas för att ge underlag för revidering av kommunens totalförsvarsplanläggning. Uppskov för personal i kommunerna m.m. Vi har tidigare redovisat vår syn på kommunstyrelsensledande roll i kommunens krigsorganisation. Vi har åven redovisat behovet avsakkunskap från vissa kommunala förvaltningar i civilförsvarsstaben. Del ar enliglvår mening oundgängligen nödvändigt att uppskov ges för den nyckelpersonal, somerfordras för viktiga funktioner i kommunens krigsorganisation. Brandförsvarets personal har en betydelsefull ställning icivilförsvarets lednings- och undsåitningsorganisation. Tillgången till dennapersonal år av största vikt för möjligheterna att upprätthålla entillfredsställande beredskap i samband med mobilisering. Frågan om uppskov förbrandförsvarets personal måste därför lösas . Behovet av uppskov är likaklart uttalat såväl i fråga om heltids- som deltidspersonal. Vi vill åven peka på vikten av att personalförsörjning förbarnomsorgen i krig i kommunerna hlirtillgodosedd. 1 samband medprovplanläggningen har bl.a. flera kommuner framhållit betydelsen av attbarnomsorgen fungerar för att tilltron till övriga beredskapsförberedelserskall kunna upprätthållas. Behov av grundutbildning och övning Kommunernas fredstida planläggning avcivilförsvarsverksamheten är enbart en del i totalförsvarsförberedelserna pålokal nivå. Andra förberedelser måste också genomföras. Bland dessa intarutbildningsverksamheten en särställning genom att den bl.a. kan tillföraplanläggningen värdefulla erfarenheter. Vi har inte hafi till uppgift allbehandla utbildningsfrågor men vill ändå framhålla betydelsen av alt möjlighelerskapas för en väl fungerande Prop.1984/85:49 98 grundutbildning och en regelbundet återkommandeövningsverksamhet för förtroendevalda och tjänstemän som har uppgifter ikommunens krigsorganisation. Prop.1984/85:49 99 Regler för ekonomisk ersättning till kommunerna Vi anser att det föreligger starka samband mellanplanläggningen av civilförsvarsverksamhelen och planläggningen av den kommunalaberedskapen. En integrering eller samordning av planläggningen är nödvändig.Det föreligger så starka samband alt en utebliven samordning skulle kunnaundergräva trovärdigheten av planläggningens syfte. Vi anser därför all del ärlämpligt att lågga en helhetssyn på kostnaderna. Vi föreslår således all full ersättning skall utgå tillkommunerna för kostnaderna för alt utarbeta civilförsvarsplanerna och alt göraen nödvändig anpassning av de kommunala beredskapsplanerna saml för allfortlöpande hålla planerna aktuella. Ersätlningen skall lill större delenfördelas mellan rikets kommuner som en fast schabloniserad ersättning. Den sammanlagda ersättningen till kommunerna för allupprätta civilförsvarsplanerna och att anpassa den kommunalaberedskapsplanläggningen bedöms uppgå till ca 60 milj.kr. Ersåltningssystemel bör uiformas enligl följande: Varje kommun erhåller etlgrundbelopp på . Varje kommun erhåller utövergrundbeloppet ell rörligt belopp på . De kommuner som kan styrka högre koslnaderän vad som svarar mot den schabloniserade ersätlningen och som dessulomuppfyller vissa närmare redovisade kriterier kan erhålla ytterligare ersältning.Beslul om ersällning bör fattas av efter prövning avlänsstyrelse. Schablonersättningen enligl de tvåförstnämnda punkterna bor kunna utbetalas successivt och sluiregleras när resp. kommun har färdigställt sin planläggning. Den ytterligare ersättningen enligl den iredje punkten kan beräknas försl när i princip alla kommuner har färdigställt planläggning en. Värdet av planläggningen från totalförsvarssynpunkl år hellberoende av alt planerna hålls aktuella samt att kunskaperna hålls levande hosalla som har all handha planläggningen. Uppföljningen av planläggningen ärsåledes av vital betydelse. Kostnadsnivån för all fortlöpande hålla planernaaktuella bör av olika skäl kunna bestämmas med utgångspunkt i valet av enlämplig ambitionsnivå. Vad gäller de enskilda kommunerna bör den årliga ersättningenbestå av ett belopp på . och därutöver en krona per invånare. Den åriiga ersättningen uppgår på så vis totalt för rikettill ca 14 milj.kr. Ersättningen till kommunerna för att fortlöpande hållaplanerna aktuella skall utgå frän och med året efier det år då planläggningenhar färdigställts i kommunerna. Vi vill framhålla att de ovan framlagda förslagen rörande ersällningtill kommunerna ulgår från en helhelssyn. Ersältningen för nyplanläggningen kansåledes inle ses isolerad från ersältningen för alt hålla planläggningenaktuell och omvänt. Inte heller hör man som vi tidigare framhållit se civilförsvarsplanläggingenoch den kommunala heredskapsplanläggningen var för sig. Om man således skulleändra formerna eller grunderna för ersätlningen måsle även de samladebedömningar vi gjort i våra överväganden och förslag las under förnyadprövning. Dessutom bedömer vi att kommunernas benägenhet all medverka iplanläggningen är starkt beroende av att ersättningsfrågan kan lösas utifråndenna helhetssyn. Framlida erfarenheter kan ge upphov till ändringar iersättningssystemet. Det är därför nödvändigt att lågga in en konlrollsialionför alt göra en eventuell översyn av ersättningssystemet. En sådankontrollstation bör läggas in i anslutning till ulgången av den förstatreårsperioden som systemet har varit i drift. Följande figur redovisar sammanfattat nuvarande regler förersättning lill kommunerna samt vårt förslag. Länsstyrelserna utför 1 huvuddelen av arbelet '') Lansstyrelserna utter huvuddelen av arbetet 1) F = Full ersättningtill kommunerna 1) Skyddsrumsplaner utartwias dock av kommunerna. Ingen ersättning utgår härför. Prop.1984/85:49 101 Grundläggande bestämmelser om civilförsvaret meddelas i civilforsvarslagenoch verkställighetsföreskrifler till denna, främst i civilförsvarskungörelsen.Lagen om beredskap och verkställighetsföreskrifier till denna ikommunala beredskapskungörelsen reglerar i huvudsak kommunernas uppgifter ifråga om övrigt civilt totalförsvar. Vad som bör förfallningsregleras kan sammanfaltningsvisanges lill tre huvudfrågor, nämligen kommunernas skyldighet i fråga om civilförsvarsplanlåggning,ledningsansvaret och rätten till ersättning för kostnader. Enligt tolalförsvarsbeslul är staten fortfarandehuvudman för civilförsvaret även när kommunerna övertar ledningen av civilförsvarsverksamheleni krig på lokal nivå och planläggningsansvaret härför. Detla medför alt del årnödvändigt alt staten genom föreskrifter styr verksamheten. Eftersomverksamheten och förberedelserna för denna sker för krigstida förhållanden ärdet dessutom nödvändigt, bl.a. med hänsyn till all försvarsansträngningar måstesamordnas och föras med en enhetlig inriktning, att statsmakterna reglerarkommunernas verksamhet relativt detaljerat. Enligt 8 kap. 5 § regeringsformen skall grunderna förkommunernas organisation och verksamhetsformer bestämmas i lag. I lag skallockså föreskrifler meddelas om kommunernas befogenheter i övrigi och om derasåligganden. De nya kommunala uppgifierna kan förfallningsregleras påflera olika sålt. Oavsett vilken lagleknisk lösning som väljs måsle denuvarande bestämmelserna i civilförsvarslagen om civilförsvarsverksamhetenändras. Vi har därför funnit det vara lämpligt alt de nya kommunala uppgifternaregleras i civilförsvarslagen med vissa följdändringar i lagen t)m kommunalberedskap. Eftersom flera pågående utredningar kan komma att beröradenna lagstiftning får våra förslag ses som en övergångsvis lösning. Förutomutredningarna om räddningstjänsten i fred samt den kommunala beslutsprocessenvid beredskap och krig kan nämnas utredningen om samordning av den cenlralaledningen för räddningstjänsten i fred och civilförsvarsverksamheten. Det kanockså nämnas att i betankandet (Ds C 198.3: \5) lämnas förslaglill elt förenklat sätt att samverka över kommungränserna. Delta kan fåbetydelse for våra forslag belräffande samordning av civilförsvarsverksamhelsom berör flera kommuner. 1 framliden år del således nödvändigt med en genomgripandeöversyn av 1984/85:49 ,02 de författningar som berörs av våra förslag. är detdock viktigt all kommunerna kan genomföra planläggningen och ta över ledningenav civilförsvarsverksamheten och alt reglerna för ersältning härför klariäggs.Lagförslaget tillgodoser dessa krav men ger också möjlighet för kommunerna altta över verksamheten när så erfordras som det nuvarande systemetövergångsvis lever kvar, vilkel är nödvändigt från beredskapssynpunkt. Mot bakgrund av våra överväganden och förslag redovisar vierforderliga ändringar i civilförsvarslagen och i lagen om beredskap. Inför starten av planläggningen är del nödvändigt allvissa informations- och utbildningsakliviteier genomförs. De viktigastemålgrupperna härvid är förtroendevalda och tjänstemän i kommunerna samtpersonal vid länsstyrelsernas försvarsenheter. En övergripande information ominnebörden av totalförsvarsbeslut för kommunernas del har redaninletts av och civilförsvarsslyrelsen. Enligl vad vihar inhämtat kommer utbildning inför planläggningen att genomföras under 1984så att planläggningen kan påbörjas i kommunema hösien 1984. Då beräknas ellriksdagsbeslut bl.a. belräffande ansvaret för civilförsvarsplanläggning ochregler för ekonomisk ersättning till kommunema föreligga. Vi anser alt delkrävs en period om ca tvä år för all samtliga kommuner i landel skall ha Tidsförhållanden I stort för kommunernas övertagande av ledningsansvaret ochförberedelser inför detta -"'m. """"JJJF" Provplanläggning 1 22 I kommuner Rcinltt-behandllng v Pro CK;8 tMtinkanda utbildning av personal vid länsstyrelser och kommuner inför planläggningen Kommunerna övertar ledningsansvaret senast 31/12 1986 Utbildning av personal i kommunernas krigsorg Prop.1984/85:49 103 genomfört den civilförsvarsplanlåggning som vi har föreslagil.Della innebär att kommunerna hör kunna överta ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten i krig på lokal nivå senast vid utgången av år 1986.Under denna Ivåårsperiod måsle utbildning påbörjas av förtroendevalda ochtjänstemän i kommunerna även för deras krigstida uppgifter. Figuren på föregående sida illustrerar översiktligt debeskrivna lidsförliål-landena. Organisation av arbetet vid länsstyrelse och kommun Kommunernas nya ansvar i vad gällercivilförsvarsplanläggning i fred medför alt arbetsuppgifter ochansvar delvis ändras. Vissa av de direkta planlåggningsuppgifter som i dagåvilar kommer - enligt vad vi föreslår - all utföras avkommunerna i framliden. Dessulom kommer kommunerna att svara förskyddsplaneringen, vilken inte har någon motsvarighet . Mot denna bakgrundkommer således arbetsformer inom berörda områden alt bli av merainriktande och stödjande karaktär . Under provplanlåggningen gjordesomfattande erfarenheler rörande nya arbetsformer, organisalionenav arbelet inom kommunen och vid länsstyrelses försvarsenhet samt formerna församverkan mellan länsstyrelse och kommun. Vi ärmedvetna om alt förhållandena under provplanläggningen har skilt sig från deförhållanden som kan antas komma att råda då planläggningsar-hetel genomförs irikets samtliga lån och kommuner. 1 framtiden torde bl.a. stå lillförfogande för all genomföra planläggningen och reglerna för planläggningenvara bättre utformade. Detla ger en gynnsammare planeringssituation än vad somhar varit fallet under provplanläggningen. Vi anser dock alt erfarenheternafrån provplanlåggningen är så allmängiltiga och av så stort inlresse all de kandelges berörda myndigheter. De läsare som är intresserade av våra erfarenheleroch rekommendationer hör ta del av vårt betänkande (Ds Fö 1983:10, avsniu 5.5och bilaga 6). Prop.1984/85:49 104 6 Sammanfattning av förslagen Sammanfattningsvis innebär våra förslag att inom varje kommun skall under beredskap och ikrig finnas en civilförsvarsledning som beslår av kommunstyrelsen och en civilförsvars slab, kommunstyrelsen skall ha detövergripande ansvarel för all pä kommunen ankommande loialförsvarsverksamhet, chefen för civilförsvarsstaben, somi regel bör vara kommunens brandchef, skall utöva den operativa ledningen avcivilförsvarsverksamheten inom kommunen, nuvarande indelning av riket icivilförsvarsområden skall ersättas med en indelning i civilförsvarsregioner, i varje civilförsvarsregion skallunder beredskap och i krig finnas en regionledning, som består av enpolitikergrupp med en beredningsgrupp som stabsorgan, regionledningen skall leda den civilförsvarsverksamhel,som måsle samordnas över kommungränser, o del primära syftet med civilförsvarsplanläggningen skallvara all skapa ett grundläggande beslutsunderlag för ledningen avcivilförsvarsverksamheten i krig och att planläggningen skall begränsas tillatt omfalta erforderhgt beslutsunderlag för starten av verksamhelen, kommun skall upprätta sex olikacivilförsvarsplaner, nämligen lednings-plan, informationsplan, plan förpersonal- och underhållsljänst, skyddsplan, undsättningsplan och mobihseringsplan, kommuns civilförsvarsplanläggningskall samordnas med den kommunala beredskapsplanläggningen, länsstyrelse skall utarbeta ochlämna planläggningsunderlag för kommuns planläggning, länsstyrelse skall upprätta enorganisationsplan för varje kommun saml civilförsvarsplaner förcivilförsvarsregion och för länsnivån, vi har - med utgångspunkt ireglerna som legat till grund för provplanläggningen - lämnal inriktning fören slutlig utformning av planläggningsreglerna, mobiliseringsplanen ochskyddsplanen (i vad avser skyddsrumsorternas avgränsning) skall fastställas avlänsstyrelsen, övriga civilförsvarsplaner somupprättas av kommunen skall fastställas av kommunfullmäktige, full ersällning skall ulgå lillkommunerna för att upprätta civilförsvars- 1984/85:49 IO5 planerna och anpassa de kommunala beredskapsplanerna samlför alt fortlöpandehålla planerna aktuella, O ändringar görs i civilförsvarslagen och i lagen omkommunal beredskap samt att D kommunerna övertar ledningsansvaret senast vid utgången av och att en ivåårsperiod avsätts för att genomföraplanläggning 1984/85:49 106 Särskilda yttranden har lämnats av ledamoten och experten . Av särskilda yltrande framgår bl.a. att elt genomförande av ell kommunanknutelcivilförsvar enligt föreliggande betänkande bl.a. skulle innebära en förstärktförsvarsberedskap de merkostnader som uppslår vid eltgenomförande bör kunna kompenseras av en begränsning av resurserna på centraloch regional nivå D del är nödvändigt all kommunerna erhåller full ersällningför de nya uppgifter man på statens uppdrag skall genomföra enligt förslaget D såväl ersättningen för den grundläggande planläggningensom för en fortlöpande reviderings- och utbildningsverksamhet år enförutsättning för att elt genomförande skall vara meningsfulll saml att om del statsfinansiella lägel ej skulle medgeall full ersällning utgår för kommunernas kostnader avseende grundläggande planläggning och revidering hör förslaget ej genomföras eftersom kommunerna ej skall åläggas nya uppgifter utan att de erhåller ersättning. Av Blomgren-Edenstrands yttrande framgår bl.a. att D det är logiskt och rationellt att, som kommitténföreslår, behandla civilförsvarsplaneringen och den kommunalaberedskapsplaneringen samlat och på ett enhetligt sått o hon inle delar kommilléns uppfattning i fråga omprinciper för kostnadsersättning till kommunerna och alt D enligl hennes mening samma principer bör tillämpas påcivilförsvarsplaneringen som sedan lång lid tillämpats på den kommunala beredskaps-pla.ieringen- dvs. statsbidrag av planläggningskoslnaden och ingen ersäuning förrevision av planerna. Prop.1984/85:49 107 , , , ,, , , Ahrland, , , , Blomgren-Edenstrand, , Hans Cedmark, ,, Lars-Mårien , , Aage , , . , , , , 1. vice brandchef Har Irämst deltagit i vissa arbetsgrupper 1984/85:49 108 1 sekrelarialet har även ingått assistent under vissa perioder assistent 1984/85:49 109 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (DsFö 1983:10) Kommunerna och civilförsvaret ledning och planläggning på lokalnivå Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avhovrätten för , kammarrätten i , ,överbefälhavaren, fortifikaiionsförvaltningen, vårnpliktsverket,, statens brandnämnd, överstyrelsen för ekonomisktförsvar, försvar, försvarelsforskningsanstalt, , civilbefälhavarna iSödra, Västra, Östra, Bergslagens och Övre Nortlands civilområden, riksnämndenför beredskap, , postverket, ,iransportrådet, , statens jordbruksnämnd,, statens planverk, statskontoret, ,, samlliga länsslyrelser, , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , Bjurholmsoch Asele kommuner, . , Svenska rödakorset. Centralorganisationen /SR och Brandmännens riksförbund.Dessutom har yttrande avgetts av . Vidare harlånsstyrelsen i bifogat yttranden från , ,, , och kommuner, iGotlands län yttrande från , i länyttranden frän och kommuner, iKristianstads län yttrande från , i Hallandslän yttranden från , , , och Laholmskommuner och i yttranden från . Trollhällansoch Åmåls kommuner. De förslag som lämnas i betänkandet får i sina huvuddrag ellpositivt mottagande av remissinstanserna. En del av remissinstanserna har haftinvändningar mot och synpunkter på delar av förslagen. Dessa redovisas i delföljande. Hovrätten för anser att den laglekniskalösning som kommiuén har valt, nämligen au inle inarbeta lagen om kommunalberedskap i civilförsvarslagen ulan behålla den förstnämnda lagen och från denföra över regleringen av verksamhei som kan betraktas som civilförsvarsverksamhet,är den i princip mest lämpliga. 1984/85:49 HO den har hovrätten inle heller någon erinran mol de förslaglill ändringar i de båda lagarna som kommittén bar lagt fram. Däremot ställer hovrätten sig ytterst tveksam lill tankenall dessa författningsändringar skall genomföras ulan hänsyn lill resultat avflera andra pågående utredningar som har samband med denna lagstiftning. Detkan sålunda enligl hovrätten bli nödvändigt att med hånsyn lill alla dessautredningsresultat snart nog göra en genomgripande översyn av bl.a. civilförsvarslagenoch lagen om beredskap. Mot denna bakgmnd och då civilförsvarslagsliftningen- som hovrätten påpekat i flera remisssvar de senasle åren - numera har blivitmycket svåröverskådlig och föga enhetlig måsle del enligt hovrätten vara etlbestämt krav att hela denna förfaiiningsmaleria snarasl möjligt ses över så attdel skapas en enhetlig, väl sammanhållen och modern lagstiftning om all civilförsvarsverksamhel. Kammarrätten i konstaterar att staten förfarandeskall vara huvudman för civilförsvaret även när kommunerna lar över den lokalaledningen och planläggningen. Staten har därför all genom föreskrifter styra verksamhelen.All kommunernas nya uppgifter därvid i sina grunddrag anges i lag står iöverensstämmelse med föreskrifterna i 8 kap. 5 § regeringsformen. Kammartällenanser liksom kommittén att de nya kommunala uppgifterna bör regleras icivilförsvarslagen och att därav föranledda följdändringar bör göras i lagenom beredskap. Även om vissa grundläggande frågor om den kommunala organisalionenoch verksamhelen i en beredskaps- och krigssituation är föremål för pågåendeutredningar framstår enligl kammarrätten del förslag lill ändringar i civilförsvarslagenoch lagen om beredskap som läggs fram emellertid säsom väl ägnatatt redan nu läggas lill grund för kommunernas övertagande av ledningsansvaretför civilförsvarsverksamhelen. Enligl kammartällens mening är det dock avsärskild vikt att en mera genomgripande översyn av de författningar som berörsav del nu framlagda förslagel sker när samtliga pågående utredningar slutförts.Liknande synpunkler på behovet av en framtida översyn av författningarnaredovisas av i , , kommunoch . Överstyrelsen för ekonomiskt försvar delar inte kommitlénsuppfattning all lagen om beredskap endast skall innehålla föreskriflerom kommunernas uppgifter i fräga om annan loialförsvarsverksamhet än civilförsvar.Överstyrelsen anser alt kommunens alla beredskapsuppgifter bör vara samlade ilagen om beredskap. anser att om kommunerna fårledningsansvaret för civilförsvaret på lokal nivå i krig och ansvarel förplanläggningen i fredslid så finns del inga motiv för att ha kvar lagen omkommunal beredskap. Bestämmelserna för beredskapsplanering bör istället integreras med föreskrifterna om civilförsvarsplanering. Civilbefälhavaren i Östra civilområdet framhåller allcivilförsvarslagen Prop.1984/85:49 III ger etl synnerligen oredigt intryck på grund av denosystematiska blandningen av detaljföreskrifier och övergripande föreskrifterför både fred och civilförsvarsberedskap/krig. Delta har inte ändrals genomkommitténs förslag lill nödvändiga ändringar som snarare förstärker behovet aven total nyskrivning av civilförsvarslagen. i anser alt en hel del av de delaljbesläm-melsersom tagits in i förslaget till ändring av civilförsvarslagen i slällel hörhänföras till civilförsvarskungörelsen eller andra lillämpningsbesläm-melser.Liknande synpunkler framförs av i och Härjedalenskommun. 2 Ledningen av civilförsvarsverksamheten 2.1 Begreppen civilförsvar och civilförsvarsverksamhet Hovrätten för ifrågasätter om det i laglexlenbehöver sägas att civilförsvarsverksamheten ocksä omfattar förberedelserna fördenna verksamhei. delar den uppfaltning som framförsi betänkandet rörande begreppet civilförsvarsverksamhel. Styrelsen föreslårdock all "förvarning och alarmering" byts ut mot "varning"i civilförsvarslagens I §. Begreppen förvarning och alarmering är starkt knutnalill nuvarande verksamhei och uppgiftsfördelning såväl mellan olikaledningsnivåer som mellan myndigheter på samma nivå. Enligt styrelsen finns delemellertid elt behov av ett vidare begrepp för varning av civilbefolkningen vidfara. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar delar uppfattningenatt civilförsvar betecknar en verksamhet och inte en organisation och alt ibegreppet bör sammanfattas all civilförsvarsverksamhet oberoende av vem somutför den. Detta kan emellertid leda lill viss oklarhet beträffandeansvarsförhållandena mellan myndigheter med beredskapsuppgifter. Del finnsandra gränsdragningsfrågor i planeringen som uppstår på grund av delat ansvarpå cenlral nivå men där del på lokal nivå inle är praktiskt att dra gränser. 1betänkandet konslaleras all del föreligger ett stort anlal gränsdragningsfrågori vad avser civilförsvarsverksamhel och annan verksamhet. en samordning av civilförsvarsplanläggning och övrigkommunal planläggning. Överstyrelsen delar den uppfattningen allcivilförsvarsverksamheten måste integreras med övrig verksamhet. Pågrund av de gränsdragningsfrägor som finns ifrågasätter överstyrelsen om del inlevore enklare alt frångå begreppen civilförsvarsverksamhet och civilförsvarsorganisalionnär man nu överväger att ge kommunerna del fulla ansvaret för verksamheten ikommunerna vid krigsfara och i krig och dessutom överväger möjligheterna alt påcentral nivå integrera beredskapsförberedelser med fredsmässig verksamhet genomhopslagning av civilförsvarsslyrelsen med statens brandnämnd m.fl. Mångagränsdrag- Prop.1984/85:49 112 ningsproblem mot övrig verksamhet i kommunen skulleundanröjas om man i stället enbarl använder termer som bygga skyddsrum, leda, utrymma,rådda, försörja etc. föreslår alt ordet"bespisning" i förslagel till lydelse av 1 § punkt 9civilförsvarslagen byts ut mol "ulspisning" som används ijordbruksnämndens nu gällande anvisningar och i de allmänna råd för planläggningav kollekliv ulspisning som tillämpas i den fortsatta provplanläggningen. 2.2 Ledningen på lokal nivå framhåller att den föreslagnaledningsprincipen för civilförsvarsverksamheten på lokal nivå innebår all enpolitisk instans införs i en i övrigi tjänslemannasiyrd organisation. Dellainnebär au man för in elt nytt och oprövat element i ledningen av civilförsvarsverksamhelen.Det är därför vikligt all arbetsfördelningen mellan civilförsvars-nämnden (dvs.kommunstyrelsen) och civilförsvarsstaben (som beslår av tjänstemän) prövasingående så att ledningsfunktionen uiformas på etl ändamålsenligt säll. Överstyrelsen för ekonomisk!