prop · G803111 · 1984-12-31 00:00:00 — Etl kringgående kan avse även andra bestämmelser änbesitlningsskyddsreglerna, l.ex. bestämmelserna om Jordägarens byggnadsskyldighetvid jordbruksarrende eller hyresvärdens skyldighet att underhålla lägenhetenvid bostadshyra. Om de nu redovisade fömtsättningarna är uppfyllda,har enligt paragrafen underartendalorn/andrahandshyresgästen samma rält iförhållande till fastighetsägaren som han skulle ha haft om fastighetsägarenhade upplåtit hans nyttjanderätt. Underarrendatorn/andrahandshyresgäslen fåralliså räll att göra avlalet med huvudarrendaiorn/förstahandshyresgästen gällandemot fastighetsägaren. Atl avtalet gäller mot fastighetsägaren kan fastställasvid domstol. Vidare kan ett avtal som enligt det föregående gäller motfastighetsägaren åberopas i en förlängnings- eller villkorstvisl vid arrende-eller hyresnämnden. Att avtalet gäller mot fastighetsägaren innebär vidarebl.a, dels atl fastighetsägaren endast kan få underarrendatorn/andrahandshyresgästen avhyst om huvudarrendatom/förstahandshyres-gäslen kan fådet, dels att en andrahandshyresgäst kan få fastighetsägaren ålagd attunderhålla lägenheten. 1984/85:111 30 Bostadsarrende föreligger när Jord upplåles påarrende för annat ändamål än Jordbmk samt arrendatorn enligtartendeupplåtelsen har rätt att på arrendestället uppföra eller bibehållabostadshus och det ej är uppenbart att upplåtelsens huvudsakliga syfte är atttillgodose annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn och honomnärstående. Vad som föreskrivs om bostadsarrende gäller också itillämpliga delar när jord upplåts på arrende tiU en förening som har tiHhuvudsakligt åndamål att i sin tur upplåta arrende som avses i första styckettill sina medlemmar. Därvid gäller inte undantagsbestämmelsen i 4 § förstastycket 1, om ett hus som avses i nämnda bestämmelse ägs av någon till vilkenföreningen har upplåtit arrende. Vad som har sagts nu medför dock inte attföreningen får sätta någon annan i sitt ställe utan jordägarens samtycke. Andra stycket, som är nytt, har behandlats i den allmännamotiveringen (se avsnitt 2.4). Somjag har anfört där stärkskoloniträdgårdsinnehavares besittningsskydd genom att bestämmelserna ombostadsarrende görs tilllämpliga även beträffande upplåtelsen till denförening som har upplåtit koloniträdgårdsinnehavamas nyttjanderätt. För att upplåtelsen fill föreningen skall behandlassom bostadsarrende krävs att föreningen har till huvudsakligt ändamål attupplåta bostadsarrende till sina medlemmar. Det räcker alltså inte att någraav medlemmarna har avtal om bostadsartende med föreningen utan det fårfömtsättas att jordägaren har medgivit att flertalet lotter får bebyggas så attalltså bostadsartende dominerar bland andrahandsupplåtelserna. Jag vill här erinra om att vissa ändringar i 10kap. Jordabalken träder i kraft den (se SFS 1984:678). Den nya bestämmelsen i andra slycket förstameningen får till följd att bestämmelserna om arrendetid och uppsägning i 10kap. 2 och 3 §§ blir tillämpliga på upplåtelsen till föreningen. a. att upplåtelsen skall avse . Ett avtal gäller dock om del godkänts av arrendenämnden. Artendernämndensgodkännande fordras också om tiden för uppsägning eller begäran omvillkorsändring skall vara kortare än . Även bestämmelserna om bostadsarrendatomsbesittningsskydd i 10 kap, 4-6 a §§ blir tillämpliga på upplåtelsen tillföreningen. Enligt 10 kap. 4 § första stycket 1 är det enfömtsättning för besittningsskydd att arrendatorn på artendestället har ettbostadshus som har åsatts taxeringsvärde då jordägaren senastkan säga upp avtalet. Somjag har anfört i den allmänna motiveringen (se avsnitt2.4) kan det inte krävas att föreningen själv har ett bostadshus. Enligt andrastycket andra meningen räcker det om någon av medlemmarna äger ett sådant hussom avses med bestämmelsen. Föreningenhar rätt till förlängning av artendeavtalet, om inte jordägaren Prop.1984/85:111 31 harbefogad anledning att upplösa arrendeförhållandet enligt några av de gmnder somanges i 10 kap. 5 § första stycket, exempelvis att marken skall användas förbebyggelse av annat slag än det som avses med upplåtelsen. Av andra slycket inämnda paragraf följer vidare att förlängning i vissa fall kan avse endast endel av det arrenderade området. Vidföriängning utgår enligt 10 kap. 6 § arrendeavgiften med skäligt belopp. OmJordägaren och föreningen inte kan enas, fastställs artendeav-giften avarrendenämnden. Avgiften skall bestämmas så att den kan antas motsvaraartenderättens värde med hänsyn till artendeavtalets innehåll ochomständigheterna i övrigt. Nämnden torde söka ledning för sitt avgörande bl.a. i den avgift som kan antas motsvara värdet på arrenderätten till enskildakolonilotter. Som Jag har anfört i den allmänna motiveringen (seavsnitt 2.4) bör bestämmelserna i 10 kap. 7 § Jordabalken om rätt att överlåtaarrenderätten inte gälla i förevarande fall. I andra stycket tredje meningenhar därför sagts ut att föreningen inte får sätta någon annan i sitt ställeutan Jordägarens samtycke. Denna lag träder i kraft den IJuh 1985. I fråga om arrendeavtal som haringåtts före ikraftlrädandet gäller 10 kap. 1 § i sin äldre lydelse fram tillden tidpunkt till vilken Jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genomuppsägning efter ikraftträdandet. När det först gäller 7 kap. 31 § villjag erinra omatt hyresrättsutredningen försett sitt förslag till ny 12 kap. 48 § med särskildaövergångsbestämmelser (se punkten 3 femte meningen i utredningens förslag tillövergångsbestämmelser samt SOU 1981:77 s. 65 och 387). Utredningen ansåg detmotiverat med en ganska lång övergångstid () för atl inte den nyabulvanbestämmelsen skulle drabba äldre andrahandsupplåtelser av seriöskaraktär. ansåg däremot att den av kommittén föreslagnabulvanbestämmelsen borde gälla även i fråga om arrendeavtal som ingåtts föreikraftträdandet (se punkt 5 i kommitténs förslag till övergångsbestämmelsersamt SOU 1981:80 s. 236). Enligt min mening bör 7 kap. 31 § fåtillämpas även i fråga om artende- och hyresavtal som har ingåtts föreikraftträdandet. Paragrafen har utformats så att den inte kan drabba någraseriösa andrahandsupplåtelser. Bestämmelsen i 7 kap. 31 § har alltså inteförsetts med några övergångsbestämmelser som inskränker paragrafenstillämpning. Närdet därefter gäller 10 kap. I §är situationen en annan. Lagändringen innebäratl elt avtal som avser lägenhetsarrende skall anses som bostadsartende. Ifråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet bör denna ändring få verkanförst från den tidpunkt till vilken jordägaren tidigast kan säga upp avtaletefler ikraftträdandet Ofr punkt 4 i övergångsbestämmelsema till SFS 1984:678). 1984/85:111 32 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om vissabulvanförhållanden, 2. lag om ändring iJordabalken. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1984/85:111 33 Närvarande:f. d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller, Jermsten. Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 18oktober 1984 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förJustitiedepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lagom vissa bulvanförhållanden, 2. lagom ändring i jordabalken. Förslagen har införlagrådet föredragits av hovrättsassessom . Förslagen föranlederföljande yttranden: Lagrådet(, Jermsten): Paragrafen innehåller de gmndläggande beslämmelsemaför lagens tillämpning, I första meningen av första stycket anges sålunda attlagen skall motverka att de förbud eller krav på tillstånd, som föreskrivs i dei andra stycket uppräknade lagarna och lagmmmen, kringgås genom ett i första stycketnärmare definierat bulvanförhållande. Såväl straffbestämmelsen i 2 § somregeln om tvångsförsäljning i 3 § anknyter i sin tur till det kringgående somåsyftas i 1 §, Frågan om när elt sådant kringgående föreligger är därför avväsentlig betydelse för lagens tillämpning. De förbud eller krav på tillstånd, som åsyftas i 1§ andra stycket, avser regelmässigt en rätt att förvärva viss egendom ellerrättighet eller att, efler förvärv genom exekutiv auktion, behålla den.Utformningen av lagtexten leder därför närmast tanken till att det kringgåendesom åsyftas gäller själva den rättshandling, som ersätter dettillståndspliktiga förvärvet i de angivna lagarna och varigenom det rättaförhållandet döljs. Av specialmotiveringen till straffbestämmelsen i 2 § framgåremellertid att innebörden av kringgåendet avses vara att detta skall fortgåtill dess att bulvanförhållandet upplösts och att preskriptionstid såledesinte börjar löpa förrän . Härmed bör Jämföras vaddepartementschefen anfört i anslutning till andra meningen av 2§, avseende detfallet att en juridisk person ingår i ett bulvanförhållande. Han uttalar däratt en medverkan kan avse både bulvanförhållandets uppkomst och dess beståndoch att straff alltså bör kunna ådömas inte bara den som har deltagit ianordnandet av bulvanförhållandet utan även exempelvis en styrelseledamot somfår veta 3 1984185.1 samt. 1984/85:111 34 attbolaget inträtt i etl bulvanförhållande och ändå underiåler alt inom slyrelsenverka för alt förhållandet skall upplösas. Del må lilläggas alt den tilltänktaordningen torde medföra atl kringgående skall anses föreligga även efler delatt någon av parternas rätt enligt bulvanavtalet övergått lill annan,exempelvis sedan en fastighet ärvts; även denne skall sålunda kunna straffasunder föruisättning att han uppsåtligen underiåler att avveckla det rådandebulvanförhållandet. Även om den åsyftade innebörden av begreppetkringgående sålunda framgår av motivuttalandena kan det ifrågasättas om denföreslagna lagtexten medger den tillämpning som avses. För att undanröja varjetvekan på denna punkt förordar lagrådet vissa Jämkningar i utformningen av 1och 2§§. Jämkningarna innebär i princip att lagens tillämpningsområde - ianslutning till I § andra stycket av remissförslaget - beskrivs så att lagengäller när ett bulvanförhållande används för att kringgå det hinder mot attförvärva eller behålla viss egendom etc. som uppställs i de lagar och lagmm,som anges i stycket. Med en sådan formulering kan gärningsbeskrivningen i 2§första meningen avse att huvudmannen eller bulvanen uppsåtligen kringgår etthinder, som avses i 1 §. Om lagens tillämpningsområde anges i huvudsak ienlighet med vad lagrådet sålunda förordat synes den hithörande lagtexten börabilda första stycket i I §. I andra stycket skulle då lämpligen följa enbeskrivning av vad som avses med bulvanförhållande i lagen; första meningen iremissförslagets första stycke kan utgå såsom överflödigt. Till detaljerna iförslaget återkommer lagrådet i det följande. Vad härefter angår utformningen i remissförslagetav när ett bulvanförhållande skall anses föreligga enligt lagen hardepartementschefen uttalat, att förslaget överensstämmer med vad som för närvarandegäller enligt 1925 och lagar. Bulvanförhållandet har i förslagetuttryckts på det sättet att med bulvan avses den som äger viss egendom men sominnehar eller framträder som innehavare av egendomen huvudsakligen för någonannans (huvudmannens) räkning. I anslutning härtill vill lagrådet anföra följande.Såsom departementschefen uttalat i remissprotokollet karakteriserasbulvanförhållandet av att bulvanen upprätthåller ett yttre sken av att varaägare medan han i själva verket endast är ett verktyg för huvudmannen.Bulvanens äganderätt är således huvudsakligen av formell natur. Deltaförhållande bör enligt lagrådets mening komma till tydligare uttryck ilagtexten. Mot formuleringen att bulvanen "äger vissegendom" kan anmärkas att vissa av de transaktioner, som omfattas avföreskrifterna i de i remissförslagets andra stycke uppräknade lagarna ochlagrummen, inte enligt gängse språkbmk innebär förvärv av "vissegendom". Sålunda gäller de åsyftade bestämmelserna i vissa fallexempelvis förvärv av tomträtt, bostadsarrende eller annan nyttjanderättävensom inmutningsrätt och rätl lill utmål. Till undvikande av missförståndsynes nämnda förhållande böra Prop.1984/85:111 35 'fy medföra en komplettering av lagtexten i vad angår beskrivningen av bulvanförhållandetoch innehållet i det av lagrådet föreslagna första stycket av paragrafen. Äveni fortsättningen av lagen används "egendom" genomgående när därmedavses även rättighet. Lagrådet föreslår därför att i förevarande paragrafinförs ett särskilt stycke av innehåll att bestämmelserna i fortsättningen avlagen om egendom, som ett bulvanförhållande avser, har tillämpning också pårättighet. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslårlagrådet att 1 § ges följande utformning: "Denna lag gäller när ett bulvanförhållandeanvänds för att kringgå det hinder mot att förvärva eller behålla viss egendomeller rättighet, som uppställs i 1.---- fastegendom m. m. Med bulvanförhållande avses i lagen att någon(bulvanen) utåt framstår som ägare av viss egendom eller innehavare av vissrättighet men i verkligheten innehar egendomen eller rättigheten huvudsakligenför annans (huvudmannens) räkning. Vad i det följande sägs om egendom, som ett bulvanförhållandeavser, har tillämpning också på rättighet.'' I remissprotokollet har departementschefen uttalat att det intekrävs att huvudmannen har vägrats tillsfånd för att kringgående skall ansesföreligga utan att det räcker att det klarläggs att han inte skulle kunna fåsådant tillstånd. 1 anslutning härtill kan det förtjäna framhållas att enligtlagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. förvärvstillsfånd inte inågot fall är obligatoriskt utan i regel är beroende av att kommunen hoshyresnämnden påkallar prövning av förvärvet. Vid en bedömning huruvida ettkringgående av nämnda lag genom bulvanförhållande föreligger torde man dockrimligen böra bortse från möjligheten att kommunen skulle ha kunnat underiålaatt påkalla prövning och således hålla sig enbart till frågan hur hyresnämndeneller bostadsdomstolen kunde väntas ha bedömt saken, om prövning hade begärts.Det bör nämligen fömtsättas att samma förhållande som kan motivera slutsatsenatt tillstånd skulle ha vägrats i allt fall utgjort tillräcklig gmnd för kommunenatt initiera en prövning av ärendet. Paragrafeninnehåller de gmndläggande bestämmelserna för lagens tillämpning. I förstameningen av första stycket anges sålunda att lagen skall motverka att de förbudeller krav på tillstånd, som föreskrivs i de i andra stycket uppräknade lagarnaoch lagmmmen, kringgås genom ett i första stycket närmare definieratbulvanförhållande. Såväl straffbestämmelsen i 2 § som regeln omtvångsförsäljning i 3 § anknyter i sin tur till det kringgående som åsyftas i 1§. Frågan om när ett sådant kringgående föreligger är därför av väsentligbetydelse för lagens tillämpning. 1984/85:111 36 Vid all strafflagstiftning är det ett oeftergivligtkrav att den brottsliga gärningen i själva laglexlen beskrivs så tydligt ochklarl alt det inte råder någon rimlig tvekan om innebörden. För att detta kravskall kunna anses uppfyllt bör lagtexten i det föreliggande förslagel innehållaför det första en fullständig och klar uppgifl om de föreskrifter beiräffandevilka elt kringgående kan leda till straff och tvångsförsäljning. För delandra behövs en lydlig uppgift om vad del innebär att en huvudman eller bulvangenom ett bulvanförhållande kringgår ett förbud eller elt krav pä tillstånd somanges i 1 § andra stycket av det remitterade förslagel. Den i nämnda stycke föreslagna lagtexten innehållerinle i alla avseenden en tillräckligt klar uppgift om vilka föreskrifter somavses. I lagtexten anges att fråga skall vara om kringgående av sådant förbudmot att förvärva viss egendom, sådant krav på tillstånd för att få förvärvaviss egendom eller sådant krav på tillstånd för att få behålla viss egendom somföreskrivs i åtla uppräknade lagar. I fråga om fem av dessa - däribland lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m,, jordförvärvslagen (1979:230),lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska förelag m, m. och lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m, m, -anges inte i vilkeneller vilka paragrafer de åsyftade föreskrifterna om förbud eller krav påtillstånd finns. På grund härav blir laglexlen på några punkter intetillräckligt tydlig. Det lorde nämligen inle vara naluriigt att tolka enbartlagtextens ord "krav på tillstånd att förvärva eller behålla vissegendom" såsom omfattande även det krav på tillstånd att sluta avtal omsvenskt handelsbolag som avses i 12 § lagen om ulländska förvärv av svenskaförelag m, m. Vidare bör påpekas att de flesta kraven på tillstånd att behållaviss egendom, nämligen de som avser egendom som förvärvats genom inrop påexekutiv auktion, är inskjutna i en bisats på ett sådant sätt att även enuppmärksam läsare kan länkas komma au i delta sammanhang förbise dem (se 6 §lagen om förvärv av hyresfastighet m, m,. 16 § jordförvärvslagen samt 3 kap. 1och 5 §§ lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m.). De här angivna otydligheierna i vad avserutformningen av lagtexten bör enligt min mening undanröjas. På etl helttillfredsställande sätt kan detta ske endast genom att man beträffande samtligaangivna lagar anger i vilken eller vilka paragrafer som de åsyftade förbudenoch kraven på lillstånd föreskrivs. Jag förordar därför alt så sker. Dettaslåndpunktstagande innebär också att Jag inte kan ansluta mig till den avlagrådets majoritet föreslagna omformuleringen enligt vilken orden "förbudeller krav på tillstånd" i lagrådsremissen ersätts med del oprecisareordet "hinder". Jag övergår härefter till atl diskulera den närmareinnebörden i all en huvudman eller bulvan genom ett bulvanförhållande kringgårett förbud eller krav på tillstånd som avses i 1 § andra stycket av detremitterade förslaget. Deförbud eller krav på tillstånd, som åsyftas i 1 § andra slyckel, avser Prop.1984/85:111 37 regelmässigten rätt all förvärva viss egendom eller rättighet eller att. efler förvärvgenom exekutiv auktion, behålla den. Utformningen av lagtexten leder därför närmasttanken till att del kringgående soiii åsyftas gäller själva den rättshandling,som ersätter det tillståndsplikliga förvärvet i de angivna lagarna ochvarigenom del rätta förhållandet döljs. Av specialmotiveringen tillstraffbestämmelsen i 2 § framgår emellertid alt innebörden av kringgåendetavses vara atl delta skall forlgå till dess att bulvanförhållandet upplöstsoch att preskriptionslid således inte börjar löpa förtän vid nämnda tidpunkt.Härmed bör jämföras vad departementschefen anfört i anslulning till andrameningen av 2 8. avseende det fallet att en Juridisk person ingår i etlbulvanförhållande. Han uttalar där all en medverkan kan avse bådebulvanförhållandets uppkomst och dess bestånd och atl siraff alltså bör kunnaådömas inte bara den som har deltagit i anordnandet av bulvanförhållandet utanäven exempelvis en styrelseledamot som får veta att bolaget inträtt i ettbulvanförhållande och ändå underiåler atl inom styrelsen verka för attförhållandet skall upplösas. Det må lilläggas alt den tilltänkta ordningenlorde medföra att kringgcående skall anses föreligga även efter det atl någonav parternas rätt enligt bulvanavtalet övergått till annan, exempelvis sedan enfastighet ärvts; även denne skall sålunda kunna straffas under fömtsättning atthan uppsålligen underiåler att avveckla det rådande bulvanförhållandet. Av specialmotiveringen - bl.a. hänvisningen tillrättsfallet NJA 1974 s. 695 framgår vidare att exempelvis ett krav påtillstånd till förvärv av fast egendom kan kringgås genom att en Jordägare istället för atl överiåta sin fastighet upplåter en speciellt utformadarrenderätt till en person som själv ej skulle ha kunnat få erforderligtförvärvslillstånd. Även om den åsyftade innebörden av begreppetkringgående sålunda framgår av motivuttalandena synes det tveksamt om denföreslagna lagtexten medger den lillämpning som avses. Jag föreslår därför attlagtexten ändras så att den ger ett tydligt ultryck för att straffar avsett atlutgå även för det fortlöpande innehavet av en egendom eller rättighet vid varsförvärv den aktuella förvärvslagstifiningen kringgåtts genom etl bulvanförhållande(jfr rätlsfallel NJA 1969 s. 397). Det bör också tydligt framgå av lagtextenatt etl straffbart kringgående kan föreligga även i fall då - i likhet med vadsom gällde i rättsfallet NJA 1974 s. 695 - något förvärv inte skett. Man skulle enligt min mening tydligare få fram attäven det fortlöpande innehavet efter ell förvärv liksom fömt nämnda lyp avarrendeupplåtelse kan omfattas av straffbudet i 2 §, om man ersäller den i I §föreslagna definitionen av begreppen bulvan och huvudman med en ny bestämmelsei 2 8, i vilken anges när ett kringgående genom ett bulvanförhållande skallanses föreligga. I enlighet med det anförda föreslär jag attdefinilionen av begreppen bulvan, huvudman och bulvanförhållande i förstastycket andra meningen utgår ur 1 §,1 likhet med vad lagrådets majoritetföreslagil förordar jag dels 1984/85:111 38 tar in ordet "rättighet" i lagtexten vid sidan av ordel"egendom", dels att man kompletterar 1 § med ett särskilt stycke avinnehåll att bestämmelserna i fortsättningen av lagen om egendom, som etlbulvanförhållande avser, har tillämpning också på rättigheter. Såsom lagrådetsmajoritet anfört bör första meningen i remissförslagets första stycke utgå. Ienlighet med det anförda kommer I § att i ett första stycke innehålla endefinition av lagens tillämpningsområde (motsvarigheten lill 1 § andra stycketi lagrådsremissen) och i ett andra stycke angivna beslämmelse omrättigheter. Med beaktande av vad Jag anfört i det föregåendebör 1 § kunna formuleras på förslagsvis följande sätt: "Denna lag gäller när ett bulvanförhållandeanvänds för att kringgå sådant förbud eller sådant krav på tillstånd attförvärva eller behålla viss egendom eller rättighet som avses i 18 § lagen (1955:183) ombankrörelse, I §, 6 § första stycket och 9§lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m., 1, 2 och 8 §§ lagen (1976:240)om förvärv av eldistributionsanläggning m.m., 1 och 16 §§jordförvärvslagen(1979:230), 8 a § fondkommissionslagen(1979:748), 6 a § lagen (1980:2) omfinansbolag, 4, 7, 12 och 14 §§ lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m,m,, 1 kap. 1 §, 2 kap, 1 § saml 3kap, I och 5 §§ lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m. Vad i det följande sägs om egendom, som ettbulvanförhållande avser, har tillämpning också på rättighet," Lagrådet(, Jermsten): Under hänvisning till vad lagrådet anfört vid 1 §föreslås atl förevarande paragraf ges följande Jämkade utformning:"Kringgår huvudman eller bulvan uppsådigen ett hinder, som avses i I §första stycket, döms" elc. Jag har under 1 § föreslagit att definitionen avbegreppen bulvan, huvudman och bulvanförhållande i nämnda paragraf bör utgåoch ersättas med en ny bestämmelse i 2 §, i vilken anges när ett kringgåendegenom ett bulvanförhållande skall anses föreligga. Denna nya bestämmelse börutformas med utgångspunkt i den definition av begreppet bulvanförhållande somlagrådets majoritet föreslagit. Vid utformningen av den nya bestämmelsen i 2 § böräven följande beaktas. Enligt ett uttalande i specialmotiveringen till 1 §skall ett kring- Prop.1984/85:111 39 gåendeanses föreligga, i fall då elt förvärv från huvudmannens sida är beroende avtillstånd, inte bara om huvudmannen vägrats ett sökt lillstånd utan också omdet klarläggs att huvudmannen inte skulle kunna få förvärvslillstånd om hansökte sådant. Av det senare ledet i detta ullalande torde den slutsatsen böradragas att en huvudman som behöver tillstånd för etl förvärv men som underiåleraft begära detta och i stället anlitar en bulvan för förvärvet inte baradärigenom gjort sig skyldig till etl straffbart kringgående. Ett straffbartförfarande skulle i dylikl fall föreligga endast om det visas att huvudmanneninte skulle kunna få lillstånd om han begär det. Den i 1 och 2 §§ föreslagnalagtexten ger dock inte något klart uttryck för den här angivna innebörden.