prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:127 omprogram mot luftföroreningar och försurning; Regeringen förelägger vad som har tagitsupp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen redovisas ett sammanhållet programmot luftföroreningar och försurning. Programmet innefattar åtgärder för altminska de svenska utsläppen av försurande ämnen och fortsatta aktiva insatserinternationellt för all få till stånd minskningar av utsläppen i Europa.Programmet innehåller också åtgärder för att minska skadeverkningarna avförsurningen. I programmet redovisas åtgärder för att ytterligareminska de svenska utsläppen av svavel- och kväveoxider. Bedömningen är att medde åtgärder som redovisas skall det vara möjligl alt uppnå minskningar avsvaveldioxidutsläppen och av kväveoxidutsläppen fram till år1995 räknat från den svenska utsläppsnivån . I syfte alt underlätta införandet av skärptaavgaskrav redovisas i propositionen en tidsplan för introduktion av blyfribensin på den svenska marknaden. Blyfri bensin avses bli tillgänglig i ettrikstäckande nät av bensinstationer över hela landet och vidalla bensinstationer i landet med undantag för stationer" med endast enpump . Vidare föreslås att skärpta avgasreningskrav,motsvarande de amerikanska införs för nya personbilar så snart det ärpraktiskt möjligt. Biltillverkarna och importörerna ges möjlighet att fåpersonbilar godkända enligt de nya avgaskraven års modeller.Obligatoriska krav 1 1984/85. Prop.1984/85:127 2 föreslåsinföras års modeller. Åtgärderna pä detla område avses samordnasmed utvecklingen i och de andra länder som påsvenska regeringens initiativ inlett ett samarbele i avgasfrågan och fömisällerall della samarbele fullföljs och leder till avsett resultat. Inomramen för programmet föreslås utökad kalkning av sjöar och vallendrag, ökadeforskningsinsatser, mark- och skogsinvenleringar saml statsbidrag för kalkningav gmndvallentäkler och insalser för behandling av gammalt gruvavfall. Vidareredovisas ålgärder inom jord- och skogsbruket för all motverka försurningen.För /86 föreslås en ökning av anslagel för ålgärder molförsurningen med 50 milj. kr. lill 135 milj. kr. 1984/85:127 3 I. , ordförande, öch statsråden , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , Propositionom program mot luftföroreningar och försurning Regeringen tillsatte ensärskild akfionsgrupp för att samordna och lämna förslag till åtgärder mol försurningen.Inom ramen för aktionsgmppens arbete har i samarbete medsocialstyrelsen, , lantbruksstyrelsen, , statensenergiverk och statens industriverk utarbetat en aktionsplan mot luftföroreningaroch försurning. Aktionsplanen överlämnades lill regeringen den 30 augusti 1984.Aktionsplanen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Planenhar remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detla ärendesom bilaga 2. 1984/85: 100 (bil. 11 s. 101) harregeringen föreslagit atl, i avvaktan på särskild proposition iämnet, till Åtgärder mot försurningen för /86 beräkna ett reservationsanslagav 85milj. Jag anhåller att nu få ta upp denna fråga. Jag behandlar i detföljande även frågor som inte är av den karaktären att de kräverställningslagande av . Jag har emellertid funnit del angeläget att förriksdagen redovisa ell samlat program mot luftföroreningar och försurning motbakgrund av det aktuella försurningsläget. Prop.1984/85:127 4 Föredragandens överväganden 2 Allmänna utgångspunkter Målet för arbelel på miljöområdetsåväl nationellt som internalionelll är alt trygga alla människors räll lill engod livsmiljö samlidigl som grundläggande ekologiska processer och balanserskyddas mol oåterkalleliga störningar. En gynnsam ekonomisk utveckling fårinte köpas lill priset av rovdrift med naturresurser eller allvarliga riskerför människors hälsa. Utsläppen av luftföroreningar ochden därmed sammanhängande försurningen av vår miljö utgör elt av våraallvarligaste miljöhot. Från att i slutet av 1960-lalet i huvudsak hauppfattats som en fråga om försurning av ytvatten har luftförorenings- ochförsurningsproblemen snabbt utvecklats till ell slorl och allmänt miljöproblemmed effekter på mark och vegetation, yl- och grundvallen samt med risker förmänniskors hälsa. försurningsproblemenbörjade uppmärksammas har omfattande ålgärder successivt vidtagits för allminska de inhemska utsläppen av i första hand svaveldioxid och i vissutsträckning också av kväveoxider. Dessa föreningar anses vara huvudorsaken tillde aktuella problemen. För svenskt vidkommande infördes deförsta reglerna för all minska svavelutsläppen . Då sattes engenerell högsta gräns på 2,för svavelhallen i eldningsolja i hela landet.Från början av 1970-lalet infördes successivt en högsta gräns på I % svavelhalli eldningsolja med början i storstadsregionerna. Syflel var då alt i förstahand minska riskerna för hälsoeffekter på grund av höga svaveldioxidhalter iluften i de slörre tätorterna. Kväveoxidutsläppen från bilar begränsadesgenom beslut av regeringen varigenom de nu gällande avgasreningskraveninfördes års bilmodeller. Efter förslag av den dåvarande socialdemokratiskaregeringen beslöt om etl långsiktigt program för alt minskade negativa effekterna av svavelutsläpp. Målsättningen för programmet var allunder perioden fram t. o. m. halverade svenska utsläppen. Detta mål harnu uppnåtts med bred marginal. Programmet innebar också att en försöksverksamhet medstatsbidrag lill kalkning av sjöar och vattendrag påbörjades. 1982 har denna verksamhel fortsatt i slörre skala. År 1982inleddes också en försöksverksamhet med kalkning av skogsmark och grundvatten.Forskningen om luftföroreningarnas och försurningens effekter är också sedanlänge ett prioriterat område inom miljöforskningen. Stora resurser satsas inomdetta område. I enlighet med regeringens förslag och beslut medanledning av prop. 1983/84: 107 om forskning pågår f. n. arbete inom statensnaturvårdsverk i samråd med övriga intressenter med all samordnaförsurningsforskningen. Prop.1984/85:127 5 Utsläppen av försurande ämnen från kolförbränninghar behandlats genom propositioner och därav, följande riksdagsbeslut åren1981, 1982 och 1984. De riktlinjer som därvid senast lagts fasl beräknasmedföra en minskning av svaveldioxidulsläppen med totalt 20000-30000lon per årvid en kolanvändning av 3-4milj. lon jämfört med en fortsatt oljeanvändningför att tillgodose samma energibehov. De samlade ålgärder som vidtagits iSverige har lell till all de svenska svaveldioxidulsläppen minskal mycketkraftigt eller från 1970 lill ca 300000lon . Utsläppenav kväveoxider har inte genomgått samma utveckling ulan är i slorl selloförändrade . De beslämmelser som infördes beträffandekväveoxidulsläpp genom bilavgaser fr. o. m. bilmodeller medförde enminskning av utsläppen med . Under samma lidskedde emeilerlid en lika slor ökning av utsläppen från dieseldrivna fordon. Redan i slutet av 1960-lalel visade svenskaforskare på sambanden mellan utsläppen av svavel i och försurningen avnederbörden och den därpå följande sjöförsurningen i . i om den mänskliga miljön lade fram enrapport om gränsöverskridande, luflburna svavelföreningar. I början av1970-talel slartade också gemensamma inlernalionella forsknings- och undersökningsprogramför all ytleriigare belysa dessa problem. Dessa undersökningar skedde förslinom ramen för den västeuropeiska ekonomiska sam-arbetsorganisalionen. som lades fram konstaterades bl. a. alt luftkvaliteten ivarje.enskill land i påverkas, märkbart av utsläppen i andra europeiskaländer. Mol bakgrund av luflföroreningsproblemensalleuropeiska karaktär har del inlernalionella arbelel kommiialt koncenlreras lill FN: s ekonomiska kommission för (ECE) i varsarbele alla europeiska länder saml och dellar. År 1979undertecknades den s. k. om långväga, gränsöverskridandeluftföroreningar. Konvenlionen är etl viktigt internalionelll, instrument föratl åsladkomma de nödvändiga minskningarna av luflföroreningsutsläppen. Inomramen för konvenfionen som Irädde 1983 lade de nordiska länderna påsvenskt inililaliv fram ell förslag om en minskning av de totala svavelutsläppeni varje land med minsl fram lill . 20 länder har anslutit siglill denna målsättning. Ulredningar pågår också om möjligheterna till åtgärderför att minska kväveoxidulsläppen. Avden korta redovisning jag lämnal om del hittillsvarande arbelel framgår allluftförorenings- och försurningsproblemen under de senasle 15 åren hört lill demest uppmärksammade i miljövårdsarbetet. De ålgärder som vidtagits i Sverigehar också resulterat i belydande ulsläppsminsk-' ningar. Genom gjordakalkningsinsatser har vidare försurningens effekter kunnat begränsas ellerhejdas i många sjöar och vallendrag. 1984/85:127 6 internationellamedvetenheten om problemen har successivt ökat bl. a. i takt med att negativaeffekter av luftföroreningsutsläppen blivit alltmer uppenbara i många avEuropas länder men också genom de insatser som och övriga nordiskaländer gjort i olika internationella sammanhang. Trots de vidtagna åtgärderna som varit omfattandeoch som sketl till betydande koslnader bl. a. genom övergången lill lågsvavligaoljor framstår ytterligare insalser mot luftföroreningar och försurning som enav huvuduppgifterna i del fortsatta miljövårdsarbetet. Den snabba och dramatiskautvecklingen när det gäller skogsskador i har lett till attluflföroreningsproblemen är bland de viktigaste allmänpolitiska frågornai flera länder. Också i har betydande skador på skogliknande dem som noteras i kunnat konstateras under de senasle tvååren. Skadornas omfattning liksom deras orsaker är emeilerlid ännu inte heltkända. kvarstår försurningen av sjöar och vallendrag som etl stortproblem. Den fortsalla försurningen har också i allt större utsträckning börjatnå grundvattnet vilket tillsammans med tungmelallutlösning och korrosion skaparrisker för människors hälsa. Risker för människors hälsa förorsakas ocksåfrämst i våra tätorter genom utsläppen av luftföroreningar från trafiken. Luftförorenings- och försurningsproblemens snabbautveckling och kanske särskill skogsskadornas utvecklinggör det nödvändigt att samhällets handlingsberedskap när det gällerförsurningsproblemen ökas ytteriigare. Regeringens initiativ all tillkalla ensärskild aktionsgrupp mol luftföroreningar och försurning skall ses mol dennabakgrund. Enligt min mening bör nu ell samlathandlingsprogram läggas fasl för de närmaste årens arbete med luftförorenings-och försurningsfrågorna. Etl sådanl program bör omfatta ålgärder för atl ytteriigareminska de svenska utsläppen av försurande ämnen, särskilt svavel- ochkväveoxider, åtgärder för all minska försurningens effekter i mark,grundvallen, sjöar och vattendrag saml fortsälla aktiva internationellainsalser för atl få lill slånd ul-släppsminskningar. Programmet bör ocksåinnehålla insatser i form av övervakning, inventering och forskning för attgöra del möjligt för oss all följa den fortsalla utvecklingen och för all ökakunskaperna om luftföroreningarnas och försurningens effekter samlorsakssambanden bakom de konstaterade effekterna. Vidare bör programmetinnefatta sådant ulred-nings- och utvecklingsarbete av l.ex. teknisk natur sombehövs för de fortlöpande ytterligare slällningslaganden som den fortsattautvecklingen under kan nödvändiggöra. Jag kommer i del följande atl närmare la upp deolika frågor som bör ingå i programmet. lämnar jag som bakgrund enredovisning för utsläppen av försurande ämnen och dessas effekter medtyngdpunkt på Prop.1984/85:127 7 desenasle årens utveckling. Denna redovisning bygger i huvudsak på denaktionsplan som lagl fram som ell resultat av aktionsgruppensarbele. 3 Utsläpp av svavel- och kväveoxider i och övriga Jag get" i della avsnill en kort översikl överlägel i och övriga vad beträffar utsläpp och nedfall avluftföroreningar. Etl allmänt konstaterande är alt luflföroreningssilualionennu uppmärksammas betydligl mer än . Medvetenheten äravsevärt större, både på beslulsfallarnivå och i allmänna opinionen. "Försurning", "surt nedfall","luftföroreningar"är nu kända begrepp över hela . Den ökade medvetenheten och oron harvuxit fram i takt med atl allt allvariigare och mer omfattande skador påmiljö, malerial och människor kunnal konslaleras. Efter slut stegbränsleförbrukningen snabbi i . Framförallt ökade oljeförbrukningendramatiskt, med . I början av 1970-lalel använde ungefär 15gånger mer olja än vid krigsslutet, vilkel lade oljeförbrukningen på samma nivåsom kolförbrukningen. Svaveldioxidulsläppen hade fördubblats lill ca60milj.tonper år för inkl. . Tillväxtens årtionden följdes av 1970-lalel.dä ulsläppsnivån var ungefär eller någol lägre. avulsläppen kommer från förbränning av fossila bränslen och från olikainduslridla processer. Den framlida ulsläppssiluaiionen i är osäker. 20länder har ålagil sig all minska sina svavelulsläpp eller de gränsöverskridandeflödena av svavelföreningar med minsl baseral ulsläppsvärdenfram lill . Vissa länder, som l.ex. , , och , har redan förklarat sig bereddaatt genomföra större begränsningar av utsläppen. gjorda åtaganden allminska svavelutsläppen kommer givelvis all ha en positiv inverkan på miljön,men bedöms inte vara tillräckliga för atl på ell avgörande sätt bryta trendenav ökande direkta och indirekta skador av luftföroreningarna. har i aktionsplanen molluftföroreningar och försurning gjorl en prognos för länkbara förändringar avsvavelutsläppen i . Verket reserverar sig dock för att uppgifterna i endel fall är mycket osäkra. Procentuell förändring av svaveldioxidutsläppen i någravilitiga länder i ' (prognos) till är 1995 (prognos) ' Avser uttransporten från . Som framgår av tabellen kommerSverige att uppfylla sitt 30-procents-åtagande med myckel god marginal. Desvenska svavelutsläppen har mer än halverats och ligger nu underden utsläppsnivå vi hade . Nuvarande utsläpp är ca 300000ton svaveldioxid , vilket skall jämföras med de ca somsläpptes ut . har sålunda begränsat sina utsläpp med mer än 30%redan nu, räknat års ulsläppsnivå. Med redan beslutade framtida minskningarav utsläppen kommer att ha minskat svaveldioxidutsläppen medca80% sedan början av 1970-lalet. Enligt redovisningen i aktionsplanen kommerde svenska svaveldioxidulsläppen alt vara i slorieksordningen 200000lonoch omkririg 210000ton. Samma beräkningar ger vid handen atl olikakällors bidrag kommer alt fördelas enligt följande: Förväntad utveckling av svaveldioxidutsläppen i Sverigevid oförändrade miljökrav () Med de förslag som redovisas iaktionsplanen kommer vid 1990-talels mitt inte längre all vara detenskilda land som bidrar mest lill svavelnedfallet över . Den svenskaandelen av nedfallet uppgår i 1984/85:127 9 När de inhemska ulsläppen varsom störst - omkring 925 000 lon svaveldioxid - svaradeSverige för ca25% av nedfallet över landet. Den följande tabellen anger detberäknade bidraget från olika länder till nedfallet över . Svavelnedfall i () Övriga länder samt obestämt Vid förbränning av fossila bränslenbildas förutom svavel- ocksä kväveoxider. Kväveoxiderna har i princip tvåolika ursprung, dels kvävet i förbränningsluften, dels kvävet i bränslet. Kväveoxidernas roll när del gällerförsurningen av mark och vatten, samt för bildningen av ozon och andraoxidanler, som skadar träd och annan växtlighet, har alllmer börjaluppmärksammas i . Kvävets belydelse förväntas öka som ett resultat av atlsvavelutsläppen minskas. Olika möjligheter finns att minska kväveutsläppen.Genom att anpassa förbränningen pä lämpligt sätl kan man i vissa fallväsenfligt minska ulsläppen av kväveoxider. En annan möjlighel är all användabränsle med lågt kväveinnehåll. Vidare finns flera metoder för alt renarökgaser från kväveoxider. När del gäller rening av bilavgaser finns olikametoder tillgängliga och i produklion. Den effektivaste metoden som f. n. är iproduktion är s.k. katalytisk avgasrening som används sedan nära bl.a.i och . Utsläppen av kväveoxider nästanfördubblades i mellan slutet av 1950-lalel och början av 1970-lalel ochhar fortsall atl öka , om än i långsammare takt. Del finns ingarikligt säkra siffror om utsläpps-mängderna, men det rör sig uppskattningsvisom 20 milj. ton kväveoxider molsvarande caömilj. lon räknat som kväve.Enligt aktionsplanen beräknas av kväveoxidulsläppen komma från trafikenoch från kraftproduktion, varav huvuddelen från koleldning. Prop.1984/85:127 10 Ett exempel på fördelning mellanutsläppskällor ges från . svararfordonstrafiken där för av kväveoxidutsläppen, industriutsläppen förca och förbränningsanläggningarna för ca28%. var motsvarandefördelning från trafiken, från industrin och frånförbränningsanläggningarna. Andelen kväveoxider frånfordonstrafiken anses vara betydligt högre i än i , därprivatbilismen inte är så omfattande. I svarar fordonstrafiken för två tredjedelar avvåra kväveoxidutsläpp. Utsläppen är nu totalt dubbelt så stora som på1950-talel och bilarnas bidrag har ökat med fyra gånger . Bilavgaserinnehåller även bl. a. koloxid, partiklar, bly och hundratals andra kemiskaämnen, s. k. kolväten. Trafiken svarar även för en dominerande del av ulsläppenav kolväten som tillsammans med kväveoxider bildar ozon och andra oxidanler.Koloxidutsläppen från vägtrafiken, som mer än fyrfaldigals sedan början av1950-lalel, har varit ungefär oförändrade. Blyutsläppen harminskat genom de skärpta kraven på blyinnehållet i bensinen. Som framgår av aktionsplanen hadeSverige kväveoxidulsläpp i slorieksordningen 320000ton, varav närmare200000ton härrörde från trafiken. Dagens siffror är ungefär desamma. Deavgasreningskrav som infördes har visserligen inneburit en minskning avutsläppen av koloxid, kolväten och kväveoxider från en enskild bil med 30-40%jämfört med en bil ulan avgasrening, men denna förbättring beräknas i slorlsett ha uppvägts av den samtidiga ökningen av den svenska bilparken. Ca 3miljoner bilar finns i . Enligt aktionsplanen beräknas varjeprocents ökning av vägtrafiken, med den fördelning mellan fordonsslag somSverige nu har, komma att öka kväveoxidutsläppen med I 500-2000lon. Om ingaytterligare åtgärder vidtas mol bilavgasutsläppen, kommer enligi aktionsplanende totala ulsläppen sannolikt atl ligga kvar ungefär på dagens nivå. Bidragetfrån trafiken skulle därmed öka. efiersom kväveoxidutsläppen frånförbränningsanläggningar och industrin beräknas minska. I följande tabellerredovisas kväveoxidulsläppens utveckling och fördelning mellan olikautsläppskällor. Kväveoxidutsläpp i (NO rältnat som NO2) Utsläppskälla 1955 1970 1975 1980 Samfärdsel Oljeförbränning Industriprocesser och övrigt 1984/85:127 11 Förväntad utveciding av liväveoxidutsläppen i vidoförändrade miljökrav () Utsläppskälla 1980 1990 1995 Övriga fordon m. m. Summa 317 284 309 4 Luftföroreningarnas och försurningens effekter påmark, vatten, vegetation, material och hälsa Den redovisning jag lämnar i delföljande av försurningens effekter är med nödvändighet översiktlig ochkortfattad. Nästan får vi nu rapporter om nya upptäckter av skadortill följd av svavel- och kväveoxidulsläppen. Skadorna är både direkta ochindirekta. Till de direkta skadorna av luftföroreningar räknas kortosion ochvittring av bl. a. byggnadsmaterial, vissa hälsoskador samt frätskador ochannan direktpåverkan på växter, inkl. träd. Försurningen och därav följandeutlakning av aluminium och tungmetaller är indirekta skador orsakade av alltförhög belastning av luftföroreningar. Under 1970-lalet och början av1980-talel fokuserades diskussionerna rörande luftföroreningarna i första handpå sambandet mellan utsläpp av svaveloxider och försurning av ytvatten.Samtidigt som denna ytvaltenför-surning fortgår har intresset alltmer kommiiatl inriktas också på kväveoxidernas roll i försurnings- och luflföroreningsproblemaliken.Denna uppmärksamhet här ökat då kvävets roll är nära knuten lilldiskussionerna kring orsakerna till de alltmer omfattande skogsskador somrapporterats från olika länder i . Förbränning av fossila bränslenmedför också utsläpp av andra ämnen än svavel- och kväveoxider. Metaller, l.ex.kvicksilver saml oförbrända kolvälen, är exempel på sådana ämnen av vilka fleraär kända för all kunna medföra negativa miljö- och hälsoeffekter. Dessa utsläppoch den sannolika långväga transporten av dessa ämnen har emellertid ännu inieuppmärksammals i någon större utslräckning åtminstone inte vad avser deinlernalionella aspeklerna på problemen. Del är emellertid vikligl alt noteraall de ålgärder som vidtas för alt minska svavel- och kväveoxidutsläppen oftaslockså verksaml bidrar lill all minska ulsläppen av dessa övriga ämnen. kvicksilverulsläppen avsevärt i samband med rökgasrening ochulsläppen av kolvälen genom kalalylisk behandling av avgaserna frän bilar. 1984/85:127 12 Skadorpå skogsmark och skog De senasle årens många rapporter från olika länderom sambandet mellan luftföroreningar och skogsskador har medfört att del i höggrad är dessa skador och orsakerna till dem som står i centrum för debattensåväl nationellt som på del inlernalionella planet. Man räknar med atl omkring 6 miljoner hektarskog - bart- och lövskog i Väst- och uppvisar någon form av skadorsannolikt orsakade av luftföroreningar. Tiotusentals hektar skog är redanallvarligt skadade. Utvecklingen av skogsskadorna har gått myckelsnabbi. Omfattande skador rapporteras nu från ,, , , , ,och . Utanför har stora arealer skog i östra skadats. De färskaste rapporterna från FörbundsrepublikenTyskland, , visar resultaten av den senaste landsomfattandeinventeringen av de tyska skogarna. av dessa uppges nu vara påverkade avluftföroreningarna. Skadorna är särskilt utbredda i de södra delarna, idelstaterna . Skador återfinns enbart ihögl belägna områden, eller huvudsakligen i barrskog, utan konstateras nu ocksålängre ned på bergssidor samt i ökande grad bland lövträden. Omfattande skadorhar registrerats i alpområden, vilket kan leda till att de alpinaskogarna förlorar sin förmåga all hålla emol laviner och erosion. Också från , och harrapporter om skogsskador publicerats. I Nederländerna beräknarskogsmyndigheterna att ca hälften av den nederländska skogen skadats avluftföroreningar. För visar en undersökning publicerad i december 1984alt av skogen är angripen av luftföroreningarna, vilket aren kraftigförsämring i förhållande till molsvarande invenlejing 1983. Undersökningar iÖsterrike visar på skador omfattande av den totala skogsarealen. Från föreliggerosäkra uppgifter om skogsskadornas utbredning, men bedömare och forskareuppskattar omfattningen till av skogen. Också i ochTjeckoslovakien är belydande arealer påverkade. Tjeckiska forskare har varnatför all av skogen i kommer alt vara skadad ivarierande grad om inte föroreningsbelastningen minskar avsevärt.I och är skadorna också myckel utbredda. Även frånSovjelunionens europeiska del rapporleras skogsskador. Liksom i påverkas bäde barr- ochlövskog i samtliga länder, dock fortfarande med en klar övervikt för gran ochtall. 1 gjorde den forsla,preliminära invenleringen av skogsskador höslen 1983 i södra och sydvästradelen av landet. Resultaten visade bl. a. all av 244 ulvaida skadade beståndhade 137 bestånd myckel omfatlande skador, varmed avses all mer än vart tiondeträd var skadat. Prop.1984/85:127 13 Som elt led i den fortsatta forsknings- ochundersökningsverksamheten för att kartlägga skogsskadornas omfattning ochorsaker har som etl led i riksskogstaxeringenunder sommaren och registrerat förekomsten av kronulglesning hosgran och tall i hela landet. I har dessutom genomförts en fördjupadstudie. De första översiktliga resultaten fränundersökningarna av granskog redovisades . Av dessaframgår all den mest omfatlande kronutglesningen förekommer i de västliga ochsydliga länen samt i viss mån längs upp till . Merän barrförlusl, vilkel betecknas som svår skada, finns dock bara hos 0,av granarna.