prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagämnar därför ta initiativ lill en översyn av syslemet med sikte pä förändringari denna riktning." Denna översyn harnu genomförts av en arbetsgrupp inom . Arbetsgmppen har i en rapportredovisat sina överväganden och har därvidbl. a. framhållit att kostnaderna för alt inrätta en doktorandtjänst ärmycket högre än kostnaderna för ett utbildningsbidrag . Skillnaden i kontant ersättning uppgår lilllägst ca /år vartill kommerlönekostnadspålägg för doktorandtjän-sten. Eftersom del finns påtagliga fördelar förde studerande, exempelvis de sociala förmåner som är förenade med en tjänst,har arbetsgruppen sökt ange andra finansieringsmöjligheter fördoktorandtjänster än de som ges inom fakultetsanslagen. har doktorandtjänster endastkunnat inrättas för forskarstudier påheltid. Arbetsgruppen menar dock att det i många fall kan vara fördelak-figt för doktoranden att kombineraforskamlbildning med arbete inom högskolan. Arbetsgruppen harövervägt vilken maximal omfattning andra arbetsuppgifter än den egna forskarutbildningen bör få ha ochfunnit att under ett läsår samt en tredjedel inte bör överskridas för dem som har doktorandljänst.Tjänstgöringsvolymen bör kunna varieramellan individer och för en och samma individ mellan olika läsår. Arbetsgruppenföreslår att doktorandtjänster med vissa inslag av annan tjänstgöring än egen forskarutbildningskall kunna inrättas. Ersättningen fördessa åligganden skall täckas av andra medel än de särskilda studiefi-nansieringsmedlenunder fakultetsanslagen. 1 fråga om externamedel framhåller arbetsgruppen atl de redan nu utgör en viktig resursför forskarutbildningen, som dock är kvantitativt svårbestämbar. I störreutsträckning än vad som är fallet bör externa medel, eventuellt ikombination med fakullelsmedel, kunna utnyttjas för atl inrätta doklorandljänster. För egen del villjag anföra följande. har inrättandet av doklorandljänster vid högskoleenheter skettinom ramen för en försöksverksam-hel som inleddes . Med anledning averfarenheterna av det nyasludiefinansieringssyslemel anser jag att doklorandljänsterna vid högskoleenheterna i fortsättningen bör vara etlreguljärt inslag i studiefinansieringen.Jag förordar att regeringen inhämtar godkännande av della.Del ankommer pä regeringen att besluta om de bestämmelser Prop, 1984/85:100 Bilaga 10 65 somi fortsättningen skall gälla för doklorandljänsl vid högskoleenheler och vid forskningsråd. För informaiionens skullvill jag dock här redogöra för deändringar i beslämmelserna jag i annat sammanhang kommer att föreslåregeringen. I överensstämmelsemed arbetsgmppens förslag anser jag alt doktorandtjänst ifortsättningen skall kunna inrättas för egen forskarutbildning samt för tjänstgöringomfattande högst två femtedelar av full arbetstid under ett läsår, dock högstför en tredjedel av full arbetstid under hela förordnandeperioden pådoklorandljänsl. Förordnande på doklorandljänsl bör fä meddelas för högsl ettår under det första förordnandet på tjänsten och förnyas utan tjänstensledigkungörande. Under därefter kommande förordnandeperioder på tjänsten skallförordnandet kunna meddelas än , dock längst två år.Förordnanden på tjänsten får meddelas för en doktorand under sammanlagl högst ältaår, varav sammanlagt fyra är skall avse egen forskarutbildning. Den som en gång har fått ellförordnande på doktorandljänst har därefter företräde till fortsall förordnandeunder förutsättning all forskamtbildningen bedrivits med framgång. har ettförordnande på doktorandtjänst upphört med utgången av månaden närmastefler den då doktoranden avlagt doktorsexamen. Arbetsgmppen föreslär att förordnande pådoktorandtjänst skall upphöra med utgångenav den termin, dä doktorsexamen avläggs. efter disputationen skall tjänsteinnehavaren kunnaåläggas tjänstgöring vid en institutionpå heltid. Även innehavare av utbildningsbidrag bör enligt arbetsgmppen kunnafå behålla bidraget intill utgången av den termin dä doktorsexamen avläggs. Deändrade reglerna bör enligt min mening gälla fr.o. m. den Ijuli 1985. I detta sammanhangvill jag också ta upp frågan om för uppräkning av medlen förstudiefinansiering i forskarutbildningen. har en uppräkning gjorts avutbildningsbidragen i takt med att bidragen inom arbetsmarknadsutbildningen harräknats upp. Enligt min mening bör dock medlen för studiefinansiering i fortsättningen bliföremål för löneomräkning ilikhet med lönemedlen under fakultetsanslagen. För /86 har jag räknat med en ökning av medlenför studiefinansiering med 4,5procent, vilket innebär en ökning med 10,6 milj.kr. Sammanlagt kommerdå - under fömtsättning av godkännande - minst 247 milj.kr. att stå till förfogande förstudiefinansiering i forskarutbildningen under nästa budgetår. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat i fråga om inrättande av doklorandljänster vidhögskoleenheterna. 5 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 66 9.3Externt flnansierad verksamhet inom högskolan Sedan riksdagengodkäni de av regeringen forskningsproposition förordade principerna förkostnadstäckning och kostnadsfördelning viduppdragsverksamhet utfärdade regeringen förordning medbestämmelser om externt finansierad verksamhel vid högskoleenheterna inom område.Samtidigt uppdrog regeringen ät UHÄ att undersöka vilka koslnader som belastarhögskolan i samband med verksamhet som finansieras av forskningsrådm.fl. De nu gällandebestämmelserna om externt finansierad verksamhet vid högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets område innebär att full kostnadsersättning skall utgåför verksamhet som bekostas med externa medel. För verksamhet som harsynnerlig betydelse för forskning ochulbildning vid högskoleenheten får högskolestyrelsen medge avvikelse fråndenna regel. Övergångsvis har föreskrivits atl för sådan verksamhet som bekostas med medel från forskningsråd inomutbildnings- och jordbruksdepartementensområden skall ett förvaltningspålägg av tillämpas. Bl.a.forskningsrådsfinansierad verksamhet skall inte belastas med lokalkostnader. UHÄ har den 28augusti 1984 lämnal slutrapporten för råds-finansieradforskning m. m. UHÄ:s förslag innebär i korthet följande. - Forskningsråden skall utöver de direkta och indirekta koslnader som är direkl hänförligatill den rådsstödda verksamheten belala ett förvall-ningspåläggpä . - S.k. forskningsstödjande verksamhet skall, utöverdirekta och indirektaprojektkostnader, belastas med ett päslag för gemensamma ändamål. Detta päslag skall /85 uppgå till , 1985/och 1986/. För verksamhet av detla slag skall också, om berörd högskoleenhetså beslutar, kunna tas ul koslnader för lokaler. UHÄ anser att en schablonmässig lokalkostnad skulle kunnavara av projektkostnaden. Överskott som en högskoleenheteventuellt får in på lokalkostnaden skall lillfalla högskoleenheten. - Föregentlig uppdragsverksamhet skall principen om full kostnadsersättning gälla. UHÄmenar att för sådan verksamhel skall, utöver direkta och indirektaprojektkostnader, tas ut för kostnader för gemensamma ändamål.Uppdragsverksamhet skall alllid belastas med lokalkostnader (). UHÄ:s rapport har remitterats tillforskningsråd, sektorsorgan m.fl. Flertaletremissinslanser är myckel negativa lill rapporten. Framför allt kritiseras bristen på uppgifier om vilka kostnadersom faktiskt är förenade med den externt finansierade verksamhelen. Jag delar remissinstansernas uppfattningatt UHÄ:s rapport inte är ett tillräckligtunderlag för beslut. Jag har tagit initativ till ett utredningsarbete inomregeringskansliet med syfte att analysera vilka direkta och indirekta 1984/85:100 Bilaga 10 67 kostnader högskoleenheterna har för olika slagav externt finansierad verksamhel, hur dessa kostnader bestrids för närvarandesamt hur koslnaderna bör fördelas mellan olika berörda intressenter. 1avvaktan pä resullalel härav bör nuvarande bestämmelser i huvudsak gälla. Enviss ändring bör dock göras med avseende på koslnader för lokaler. Sålunda börtills vidare följande rikllinjer tillämpas. Forskningsråden inomutbildnings- och jordbruksdepartementens områden skall bestrida alla direktaoch indirekta kostnader som är förknippade med den rådsstödda verksamheten. 1fråga om personalkostnader innebär det kostnader för lön ochlönekostnadspålägg, för avtalsenliga löneökningar, för kostnader som följer avdel s. k. arbelsgivarinlrädet saml eventuella uppsägningskostnader. Med hänsyn lill del nära sambandet mellan rådensverksamhel och övrig verksamhel inom högskolan skall därulöver endasl belalasell förvaltningspäslag uppgående till . Lokalkostnader skall inle betalas. Andra statligamyndigheler skall likaså bestrida alla direkta och indirekta koslnader som ärförknippade med den stödda verksamheten. Lokalkostnader skall dock tas utendasl i de fall del för verksamheten erfordras etl särskilt lokaltillskott.Högskoleenheten skall i sådana fall anlita för lokalförsöriningen.Vissa gemensamma kostnader bör kunna täckas genom etl schablonpåslag. Del skallhärvid anges vilka kosinadsslag detta påslag avser. Eflersom högskoleenheternaskiljer sig ät i fråga om vilka kostnader som bestrids gemensaml för hela enhetenoch vilka som hanteras inom institutionerna är det nödvändigl att ett schablonpåslagendast avser sådana kostnader som bestrids centralt vid alla högskoleenheter.De kostnader som kan komma ifråga för täckning genom schablonpåslag tordefrämst vara koslnaderna för personaladministration, ekonomiadministration ochbibliotek. Övriga kostnader skall tas ul genom direkldebilering eller på annatlämpligt sätt. För privai finansieraduppdragsverksamhet samt vid uppdrag frän de affärsdrivande verken, kommunerm.fl. skall principen om full kostnadstäckning gälla fullt ut. Ävenlokalkostnader skall betalas, antingen direkta kostnader eller, om dessa ärsvåra atl beräkna, en schablonmässigt uppskattad kosinad. Jag vill i dettasammanhang erinra om atl UHÄ har ett utredningsuppdrag rörande förbättradredovisning av kostnaderna för forskningsprojekt. Regeringen bör inhämiariksdagens godkännande av de nya riktlinjerna för ersättning för lokalkostnaderfrån andra slatliga myndigheter. Ersättningen skall - liksom - lassom intäkt under anslaget lill lokalkostnader. Kostnaderna för dessa lokalerskall givetvis belasta lokalkostnads-anslaget. Vid mina beräkningar av anslagetLokalkostnader m.m., vid högskoleenheterna kommer jag all beakta deninkomstminskning som följer av de nya riktlinjerna för ersättning förlokalkostnader. Jag vill i delta sammanhang även fästa uppmärksamheten på enforskningsresurs av stor 1984/85:100 Bilaga 10 68 betydelse inle minsl för den externt finansieradeverksamheten inom högskolan, nämligen de vetenskapliga biblioteken. Det ärdock svårt att beräkna de koslnader som drabbar biblioteken tillföljd av ett enskilt projekt. Medden stora omfallning den externt finansierade verksamheten sammantaget harmåsle dock den samlade belastningen på biblioteken vara betydande. Formerna för bl.a. sektorsorganens långsiktiga stöd till de vetenskapliga biblioteken bör prövas i samband med detarbete inom som jag redovisade. Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag atl regeringen föreslär att godkänna den avmig förordade ändringen av reglerna om ersättning för lokalkostnader vid externtfinansierad verksamhel inom högskolan. 9.4Forskning inom humaniora och samhällsvetenskap Med anledning avriksdagens uttalande (rskr 1983/84:401) om behovet av förstärkningarav det humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsområdet har regeringengivit () iuppdrag att undersöka förulsällningarna för att åstadkomma förbättringarinom det humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsområdet saml forskningsom avser kulturyttringar och kulturfrågor. Rådet skall inför nästa forskningspolitiskaproposition göra en kartläggning av förhållandena inom området samt komma medförslag till åtgärder som, med utnyttjande av de befintliga resurserna inomområdet, kanhöja kvaliteten inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och förbättraarbetsvillkoren för forskarna inom högskolan på dessa områden. Vidare kommer chefen förbostadsdepartementet att föreslå att avmedlen till byggnadsforskning fär disponera 5 milj.kr. för humanistisk ochsamhällsvetenskaplig forskning med anknytning till verksamheten inom delta forskningsområde. Utöver den direktaförstärkningen av forskningsresurserna inom berörda områden innebär delta atlHSFR kan göra ytterligare insatser inom andra humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningsområden. kommer ocksä, om biträdermitt förslag, att fr.o.m. nästa budgelår fådisponera . för forskning om datateknikens användning. Medel fördetta ändamål har innevarande budgetår anslagits under anslaget Vissa särskildautgifter för forskningsändamål. 1984/85:100 Bilaga 10 69 Jag kommer i detföljande att presentera ett förslag angående longitudinell forskning,vilket innebär en konsolidering av resurserna för sådan forskning. Bl.a.vissa sektorsmedel kommer att föras över till en särskild anslagspost under anslaget . Chefen förutbildningsdepartementet kommer i det följande alt föreslå en betydandeförstärkning av resurserna till . Regeringen har påolika sätt strävat efter att främjaSveriges forskningssamarbete med andra länder. Inom verksamhetsområde gäller deltabl.a. förberedelserna för ochdeltagande i den forskningsministerkonferens som inom ram ägde mm i den 17september 1984. Konferensen kan ses som ett uttryck för den vilja som finnshos de europeiska länderna att stärkaforskningssamarbetet dem emellan. Vid konferensen antogs två resolutioner som avsåg åtgärder delsför att öka forskarrörligheten iEuropa, dels för att stärka redan existerande eller skapa nya nätverk inomutvalda forskningsområden. Från svensk sidalanserades ett förslag om alt förutsättningarna borde undersökas för attskapa ett nytt slipendiesystem inom . Systemet skulle omfatta utbyte av unga forskareoch forskarstuderande, utvalda enbart pä gmndval av vetenskapliga meriter. Vadgäller nätverk framfördes likaså från svensksida förslag framför alll inom vissa ivärvelen-skapliga områden. Detla ledde bl.a.till att ett förslag antogs att utveckla forskningssamarbete vad gällerlongitudinella studier om individuell ulveckling och forskning om problem som rör handikappade. European ScienceFoundation gavs vid konferensen det primära ansvarel för att föreslå konkreta åtgärder som syftar lill attskapa fungerande nätverk inom utvaldaområden. Svenska insatser ingår i detta uppföljningsarbete bl.a. vadgäller longitudinell forskning. Jag utgår från attforskningsråden stöder arbetet med alt utveckla de europeiskaforskningskontakterna inom de av konferensen utvalda forskningsområdena samtatt råden på annal sätt aktivt bidrar till att stärka samarbetet med sina europeiska motsvarigheter. 1 åretsanslagsframställning har bl. a. UHÄ föreslagit atl särskilda medel avsälls för attlångsiktigt säkerställa finansieringen av longitudinell forskning främst medanknytning till utbildningsområdet. prop.1984/85:100 Bilaga 10 70 bär att individer följs , ibland underflera decennier, och möjliggör studium av orsakssamband i större utsträckningän vad som är möjligl genom tvärsnittsundersökningarna. Longitudinella studier utgörett sä långsiktigt åtagande att gängse finansiering genom projektmedel inte är lämplig. UHÄ:s m. fl. förslaginnebär all en särskild anslagspost för longitudinell forskning skapas inomHSFR genom överföring av medel samt projektstöd frän vissa forskningsorgan. Anslaget avses täcka den störstadelen av insamlingen och sammanställningenav data, dvs. basverksamheten, samt den nödvändiga kontinuerliga vården avdatabaserna. beslut om fördelning av medlen bör enligt UHÄ beredas av enreferensgmpp bestående av företrädare för delegationen för socialforskning (DSF), FRN, stafistiska centralbyrän (SCB), ()och UHÄ. Det är dessa organ samt ochRiksbankens jubileumsfond som har varit de främsta finansiärerna avlongitudinella studier. För egen del villjag anföra följande. Det är enligt min mening mycket glädjande att intressenterna ilongitudinell forskning har kommit överens om att avsätta medel för sådanforskning för att trygga den fortsatta existensen av studier med enlongitudinell ansats. Medlen för dettaändamål bör dock, enligt min mening, disponeras av FRN. Denna uppgift stämmer väl överensmed de andra uppgifter som åvilar FRN; longitudinell forskning berör även andraforskningsområden än det humanistisk-samhällsvetenskapliga, t.ex. social- ochyrkesmedicinska. Jag kommer i detföljande att föreslå att medel för longitudinell forskning anvisas underanslaget . Där bör således beräknas medel som innevarande budgetår anvisasunder anslagen till (. ), FRN(. ), UHÄ (.) samt SÖ (). Av myndigheternasförslag framgår att SCB och DSF avser att liksom stödja verksamhetenmed vissa medel fill projekt. Medlen bör fördelas av FRN efter förslag från enreferensgrupp bestående av företrädare förDSF, FRN, , , SÖ och UHÄ. De projekt som inledningsvis börfinansieras ur anslagsposten är vid pedagogiska institutionen, iGöteborg, vid institutionenför pedagogik, högskolan för läramtbildning i , vidpsykologiska institutionen. vid institutionen förinternationell pedagogik, samt "Metropolit" vid sociologiska institutionen,de senare tre vid i . Det förefaller naturligt altreferensgmppen även fär vissa andra uppgifterän fördelning av medel till olika longitudinella projekt, t.ex. att åstadkomma en bättre planering av longitudinellforskning samt att bevaka den internationella utvecklingen inom området. Delankommer på FRN att tillsammans medberörda intressenter diskutera eventuella andra uppgifter för gruppen. 1984/85:100 Bilaga 10 71 I samband med anslagsförändringen börmedel för de longitudinella studier somfinansieras med särskilda medel under anslagen Universitets-och högskoleämbetet, anslagsposten Forskning omhögskolan samt Forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, anslagsposten 1 (50000 resp. .) nästa budgetår beräknasunder trettonde huvudtiteln, littera G, ,anslagsposten 1. Statislikregister ochprognoser, delprogrammet Utbildning och kultur. Jag har i denna fråga samrätt med cheferna för utbildnings- och civildepartementen. I delta sammanhangkan nämnas att det vid i , där många av de i det tidigare nämndasamt vissa andra longitudinella projekt bedrivs, finns planer på att inrättaetl inslitul för longitudinella studier inombeteendevetenskapen. har i särskild skrivelse begärt medel för ett sekretariat till institutet. Del får ankomma på universi-lelel all pröva denna fråga inom ramen förbefinlliga resurser. 9.7Forskning om kooperativ verksamhet Med anledning avregeringens proposifion 1983/84:84 om kooperalio-nens kapitalförsörjning, m.m.gav regeringen i uppdrag att redovisa åtgärderför all främja forskning om kooperativ verksamhel. FRN har fullgjort uppdraget genom rapportenKooperalionsforskning i . 1 rapportenredovisas motiv för elt ökal stöd till kooperationsforskningen, förslag avseende den framtidainriktningen av och organisatoriska ramenför sädan forskning samt omfattningen av kooperationsforskningen . Förslagen går i korthetut på följande. Stödet och stimulansen till forskning omkooperativ verksamhet bör ökas eftersom denkooperativa verksamheten är så omfattande i vårt land medan forskningen om denna är föihällandevisblygsam vid en internationell jämförelse. Forskningen bör ävenfortsättningsvis bedrivas inom högskolan. Kooperationsforskningen ärprobleminriktad och tyngdpunkten bör ligga inom ett antal centralasamhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. En betydande del av forskningenbör ha sin direkta utgångspunkt i kooperativa särdrag, dvs. kooperationen som enspeciell ekonomisk och social organisation. Ett centralt ansvarför utbyggnad och finansiering av kooperafions-forskning bör läggas på en kommittéunder FRN. Kommitténs viktigaste uppgift bör vara att identifiera de gmpper som visar denbästa potentialen för kooperationsforskning och prioritera mellan dessa grupperi ett nationellt perspektiv. Kommittén föreslås utarbeta projektplaner för enlängre tidsperiodsamt ha ansvar för att kontakter etableras och upprätthälles forskarna emellanoch mellan forskarna och kooperationen. FRN menar att svensk kooperationsforskning bör öka frånmotsvarande 1984/85:100 Bilaga 10 72 6-8 årsverken till 12-15 årsverken . Kommittén bör disponera ca 2 milj.kr. för att uppnå dennaomfattning. Ungefär halva detta beloppfinns redan genom de medel som kommiltén för kooperalionsforskning inomFRN disponerar. Resterande medel bör enligt FRN tillföras framför allt från dekooperativa organisationerna. För egen del villjag anföra följande. Jag anser att FRN:s förslag till uppbyggnad av kooperationsforskningen är välavvägt. En samordning av det slag som FRN förordar förefaller lämplig för alteffektivt utnyttja de forskningsresursersom finns och som föreslås. Den föreslagna omfattningen synes också rimlig som elt riktmärke för dennärmaste framtiden. Detta innebär att av ställiga medel skall disponerasungefär det belopp som f.n. utgårför detla ändamål. Självfallet kan forskningen fä en större omfattning om intresset och kompetensen finns och om detföreligger en önskan hos forskningsorganen, att inom ramen för tillgängligamedel öka bidragen till kooperationsforskningen. Jag utgår från atl andraforskningsfinansierande organ än FRN även i fortsättningen kommer att stödjakooperalionsforsk-ningen. Jag kommer i annatsammanhang alt medverka till att diskussioner med de kooperativa organisationerna upptas angåendederas slöd fill kooperationsforskningen. En översyn avadministrationen vid FRN och forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, som skett på regeringens uppdrag, redovisades i prop. 1983/84: 107 (s. 43-44). Jag avser attsenare återkomma till regeringen med förslag om att de fyra berördamyndigheterna ges i uppdrag alt genomföra intern rationalisering med tillvaralagandeav samverkansmöjligheter myndigheterna emellan. 10 Vissa frågor omvuxenutbildning Under hösten 1984har fattat flera viktiga beslut om den kommunala och statliga utbildningenför vuxna. har dels med anledning av prop. 1983/84: 169 (UbU 1984/85:1, rskr 11)beslutat om vissa regeländringar, dels med anledning av prop. 1984/85: 37 (UbU 8, rskr 97)förförsta gången beslutat om en vuxenutbildningslag. Genom dessa beslut har en fast grund skapats för denfortsatta verksamheten inom och en framtidautveckling av främst den kompetensinriktade vuxenutbildningen. Del statsfinansiellaläget medger inte att några stora och kostnadskrävande reformer nu genomförs inomvuxenutbildningens område. 1984/85:100 Bilaga 10 73 förslag präglas därför av återhållsamhet. Delhar likväl varil möjligl atl skapa utrymme för några mindre kostnadskrävandemen angelägna reformer. Dessa berör främst handikappades möjligheter all dellai studiecirklar och att bedriva studier vid folkhögskola. En allmän strävan bakommina förslag har varit att förenkla det statliga regelsystemet och att öka denlokala beslutanderätten inom vuxenutbild-ningsomrädel. Flera av de nyligenfattade besluten om den kommunala och slalliga utbildningen för vuxna har dennainnebörd. Jag föreslär i det följande bl. a. all studieförbunden ges möjlighetatt i en försöksverksamhet använda en del av det statliga bidraget på etlfriare sätt för atl därigenom öka möjligheterna att nå svårrekryterade grupper.Jag kommer även atl föreslå förenklade regler då det gäller fördelningen avstatsbidragsberättigande elevveckor till de enskilda folkhögskolorna.Härigenom bör möjlighelerna öka för folkhögskolorna att planmässigt användalillgängliga resurser. Slutligen kommer jag att anmäla min avsikt alt föreslåall ges i uppdrag att lämna förslag lill ytterligare schabloniseringav del allmänna bidraget till folkhögskolorna. Jag räknar med alt den avmig tillkallade särskilde utredaren (1983:04, dir. 1983:60) under hösten 1985skall ha fullgjort sitt uppdrag att undersöka vuxenutbildningsreformernaseffekter. När ulredningsbetänkandet föreligger finns det anledning att bedömaom behov föreligger av nägra mera genomgripande förändringar avvuxenutbildningen.