prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Som elt led i strävandenaatt begränsa läkemedelskostnaderna kommer också vissa hostmedel att undantasfrån prisnedsättning enligt lagen (1981:49) om begränsning avläkemedelskostnader. Denna besparing finansierar vissa angelägna insatser inomhuvudtiteln. För personer med stortbehov av sjukvård och läkemedel finns etl högkostnadsskydd. Skyddet gäller förlakar- och tandläkarordinerade läkemedel samt för läkarvård och sjukvårdandebehandling i privat och offentlig öppen vård. Det innebär i princip att enperson blir befriad från ytterligare kostnader för läkemedel och vårdbesök närhan har betalat avgift för 15 inköp eller vårdbesök. Befrielsen gäller under entolvmänadersperiod räknat från första inköpet eller besöket. För barnfamiljergäller att inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. När en försäkrad vårdaspå sjukhus belalar sjukförsäkringen en vårdavgift fill sjukvårdshuvudmannen med45 kr. För som den försäkrade vårdas på sjukhus görssamtidigt avdrag från hans sjukpenning. per dag, dockhögsl en tredjedel av den utgående sjukpenningens bruttobelopp. Sjukförsäkringeninnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar allaförsäkrade fr.o.m. . Barn och ungdomar har rätttill avgiftsfri tandvård genom landstingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringenersätter kostnaderna för tandvård enligt tandvårdstaxan . och för kostnader däröver. Regeringen har nyligenavlämnat en proposition fill (prop. 1984/85:79) på grundval av 1978års tandvårdsutrednings (S 1978:01) huvud- Prop.1984/85:100 Bilaga 7 52 betänkande (SOU 1982:4) Tandvården under 80-talet.Utredningens slutbetänkande (SOU 1982:50) Reviderad tandvårdstaxa innehållerförslag till en reviderad tandvårdstaxa. 1 propositionen har regeringen anmält sinavsikt att utreda de framlida ersättningsformerna inom tandvårdsförsäkringen. Kostnaderna försjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) beräknas för till30 495 milj. kr. Kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställning(milj. Sjukförsäkringenfinansieras lill av statsbidrag och till av socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenföreiagare. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen ulgör av lönesumman. I följande tabellbelyses utvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. Som framgår av tabellen har antaletersatta dagar minskat från i genomsnitt 22,8år 1978 till 1983, varefteren mindre ökning beräknas ske. Enförändring av det genomsnittliga antalet ersatta sjukdagar med motsvarar en kostnadsförändring försjukförsäkringen med totalt drygt 750 milj. kr. Sjukfallsstatistikenvisar på stora regionala skillnader. Således har de tre storstadsområdenamarkant högre antal ersatta sjukdagar och antal sjukfall 1984/85:100 Bilaga 7 53 Antalet ersatta sjukdagar perförsäkrad var i genomsnitt 20,6 för , 24,4 för Göteborgoch 21,3 för jämfört med 14,5 för och 15,0 för län.Riksgenomsnittet var per försäkrad. Antal sjukfall perförsäkrad var i genomsnitt 1,84 för , 1,63 för och 1,60 förMalmö jämfört med 1,17 för och 1,18 för Krisfianstads län.Medeltalet för riket var 1,46 sjukfall per försäkrad. Av följande tabellframgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall av olikalängd . De långa sjukfallen svarar för av antaletsjukdagar men endast för av antalet sjukfall. För de korta sjukfallenär förhållandet det omvända. Vidare kan utläsas att de korta sjukfallens andelökar. Den kostnadsmässigatyngdpunkten inom sjukpenningförsäkringen ligger således på de långasjukfallen. För den enskilde kan långa sjukskrivnings-perioder också föra medsig negativa konsekvenser. Jag anser del därför angeläget både urkostnadssynpunkt och inte minst ur den försäkrades egen synpunkt att åtgärdervidtas för att underlätta rehabiliteringen av dem som drabbats av sjukdom.Riksförsäkringsverket har utarbetat en aktivitetsplan på rehabiliteringsområdetoch försök pågår på flera platser i landet för att uppnå en effektivarerehabilitering. Regeringen avser atttillsätta en utredning med uppgift att se över vissa grundläggande regler bl.a.inom sjukförsäkringen som kan utgöra etl hinder i rehabiliteringsarbetet.Utredningen skall även se över sjukförsäkringens ersättningsregler när detgäller åtgärder som syftar fill att förebygga framtida nedsättning avarbetsförmågan. Vissa resurs-, ansvars- och samordningsfrå gor när det gällerrehabiliteringsinsatserna behöver också ses över. Syftet med översynen är attge sjukförsäkringen en mera akfiv roll i rehabiliteringsarbetet och när detgäller sjukdomsförebyggande insatser. I propositionen1984/85:78 föreslår regeringen att den nuvarande s.k. hemmamakeförsäkringenavvecklas och ersätts med en förbättrad frivillig Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Särskilda övergångsregler föreslås dock gällaför personer som vidutgången av är hemmamakeförsäkrade. Antalet folkpensionärer och utgifternaför folkpensionerna framgår av följandesammanställning. Barnpension redovisas under avsnitt C. Folkpensionsutgifter, milj. kr. Den första tabellenvisar aft antalet personer med olika förmåner inom folkpensionssystemethar ökat successivt . Orsaken härfill är främstökningen av antalet äldre i befolkningen. Andelen personer av helabefolkningen var och har därefter successivt ökat och är f.n. . Den ekonomiska tryggheten är av avgörandebetydelse för de äldres välfärd. Reformernainom folkpensioneringen har därför varit omfattande under de två senastedecennierna. Tillsamman med det ökade antalet äldre personer har detta medförtkraftigt ökade pensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas också avförmånernas anknytning fill basbeloppet och därmed anpassning tillförändringarna av penningvärdet. Vidare har de årliga standardförbättringarna i form av höjda pensionstillskott medförten Prop.1984/85:100 Bilaga 7 55 Av det totala antaletfolkpensionärer beräknas 810 000 eller ha hell ellerreducerat pensionstillskott. Fr.o.m. januari 1985kommer folkpensionens årsbelopp - inkl. helt pensionstillskott men exkl.kommunalt bostadsfillägg - att uppgå till . för ensam ålderspensionäroch lill . för ett pensionärspar. Motsvarande årsbelopp för en ensamförtidspensionär uppgår lill . Anslagsbehovet förfolkpensioner under /86 beräknas till 44 700 milj. kr. Folkpensionernafinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas av arbetsgivareoch egenföreiagare. Denna folkpensionsavgift är f.n. av löneunderlaget.Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas vid nämnda avgiftsuttag täcka ca75 % av statens utgifter 1985. Kommunerna bestämmersjälva om kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) skall utgå och vilkagrunder som skall gälla. Inkomstprövningsreglerna är dock fastlagda i lag.Samtliga kommuner har beslutat att KBT skall kunna utgå. KBT administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna och betalas ut medfolkpension. KBT utgår f.n. fill ca 620 000 pensionärer. Statsbidrag utgår fillkommunernas kostnader för KBT under förutsättning att kommunen svarar förminst av den del av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 80kr. för ogift pensionär samt mellan . för makar.Kommunen får statsbidrag av sina statsbidragsberättigandeKBT-kostnader. Statsbidraget har för år1984 beräknats till 715 milj.kr. och för till 705 milj.kr. Kommunernastotala KBT-kostnader har beräknats till 4 020 resp. 4 030 milj.kr. Kostnaderna för KBT ökar genom den allmänna hyreskostnadsstegringen mensamfidigt har den fortgående ökningen av antalet pensionärer med ATP enåterhållande effekt på kostnadsutvecklingen. Antalet ATP-pensionäreroch utgiftsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. Barnpensionredovisas under avsnitt C. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Utgifterna för ATP, milj.kr. ATP:s ålderspension utgör60 % av den pensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av denförsäkrades 15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gången för . Enligt huvudregeln krävs 30 årsförvärvsarbete för full pension. Den årliga pensionsgrundande inkomstenberäknas på inkomster som ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för år1985 beräknas således på inkomster mellan . Reglernaför pensionsålder m.m. överensstämmer med motsvarande regler inomfolkpensioneringen. Av de redovisadesammanställningarna framgår att ATP-förmånerna successivt fått ökad betydelse.Andelen ATP-pensionärer utgjorde av samfliga pensionärer medmotsvarande förmåner från folkpensioneringen. Denna andel uppgår nu till . Av de f.n. drygt 1,4 milj. ålderspensionärerna och ca 325 000förfidspensionärerna med folkpension har drygt 940 000 () resp. 260 000() också ATP-pension. Ökningen av antalet ATP-pensionärer fortsätter. Utöverdenna ökning av andelen folkpensionärer med ATP sker det också en markantökning av den genomsnittliga ATP-pensionens storlek genom att de nytillkommandepensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. ATP-avgiften utgör för år av lönesumman. Avgiften för har fastställts till oförändrat 10 %av avgiftsunderiagel. Den ekonomiska situafionen kan förväntasuppvisa en för ATP-systemet myckel 1984/85:100 Bilaga 7 57 gynnsam bild med låg inflation, vissreallönetillväxl och hög realränta. Att ATP-avgiften nu enbart fastställs förett år är betingat av atl den svenska ekonomin befinner sig i avkraftiga omställningar. Del är därför inte möjhgt att tillräckligt entydigtlägga fast de antaganden som behövs för att beräkna en väl avvägd ATP-avgiftför en så som . ATP-avgiften betalas intill allmänna pensionsfonden (AP-fonden). är uppdelad på niostyrelser. Första tredje fondstyrelserna förvaltar var sin del av influtnamedel från avgifter till tilläggspensioneringen, medan fjärde fondstyrelsenförvaltar en avgränsad del av dessa medel genom placering i aktier m.m. De fem löntagarfondsstyrelsernaskall förvalta de medel som inflyter dels från vinstdelningsskaU ochvinstskalt, dels från en särskild del (0,) av ATP-avgiften.Löntagarfondsstyrelserna skall överföra en real kapitalavkastning påminst till AP-fondens pensionsmedel. AP-fonden uppgick år 1965till 7 300 milj. kr. och ökade till 31 343 milj. kr. samt 148 312 milj.kr. beräknas AP-fonden uppgå fill 245 000 milj. kr. Förvärvsarbetande iåldern har möjlighet att minska arbetsinsatsen genom att övergå tilldeltidsarbete i kombinafion med delpension. Delpensionen fyller då ut en vissandel av det inkomstbortfall som följer av arbetstidsminskningen. För attdelpension skall kunna utgå krävs bl.a. att den försäkrade har haftATP-grundande inkomst under sammanlagt fr.o.m. och attvederbörande före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat . För anställda gäller attarbetstiden måste minskas och uppgå till minst 17timmar . Egna företagare måste minska sin arbetstid med i genomsnittminst hälften och därefter arbeta i genomsnitt minst . Fördem som beviljats delpension utgör pensionen avinkomstbortfallet vid minskningen av arbetstiden. För nytillkommandedelpensionärer fr.o.m. utgör pensionen avinkomstbortfallet. Delpensionen är knuten till basbeloppet och är pensionsgrundandeför ATP. Av följandesammanställning framgår hur antalet delpensionärer och kostnaderna harutvecklats sedan pensionsformen infördes . har dentidigare ökningen ersatts av en klar minskning av antalet personer med delpension. 1984/85:100 Bilaga 7 58 Antalet delpensionärer och utgifterna 687 1239 1558 1340 Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbetsgivare och egenföreiagare. Avgiften förstill en särskild fond. Den från till höjdasocialförsäkringsavgiften avsågs alt ge full täckningför de löpande pensionsutbetalningarna och därutöver lämna successiv täckningav de underskott som uppstått i delpensionsfonden. Underskottet i december 1984är ca 15 milj. kr. Detta innebär en minskning av fondunderskotlel sedandecember 1983 med ca 540 milj. kr. Sammanfattningsvis kankonstateras att utbetalningarna från de allmänna pensionssystemen uppgår tillmycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslaget uppgårsåledes till 44 700 milj. kr. under nästa budgetår. Härtill skall läggas statensoch kommunernas kostnader, 4 030 milj. kr. för kommunala bostadstillägg. Vidaretillkommer delpensions- och ATP-utbetalningarna, som för det kommandebudgetåret beräknas uppgå till i runda tal 1 000 resp. 42 000 milj. kr. Totaltkommer utgifterna för förmånerna från den allmänna pensioneringen inkl.bostadstillägg därmed att uppgå fill , vilket innebären ökning med . i förhållande till motsvarandeberäkningar för innevarande budgetår. Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenföreiagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringenanknyter fill de principer som gäller för invaliditetsbedömning inom denallmänna försäkringen. Det är därigenom den faktiska nedsältningen i denförsäkrades förmåga alt skaffa sig inkomst genom förvärvsarbete som bestämmerersättningens storlek. Ersättningen vid arbetsskada utgår i form av en livränta,som i princip skall utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kanantas ha haft om han inte hade skadats och den inkomst som han trots skadan kanberäknas få. Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmännasjukförsäkringen på så sätt att ersättning utgår från sjukförsäkringen för deförsta skadan uppkom (samordningstiden). Prop.1984/85:100 Bilaga 7 59 utgår efter samordningslidens slut ersättningför sjukvårdskostnader inkl. resor och andra kostnader. Vidare utgårsjukpenning och - som tidigare nämnts livränta. Livränta kan också ulgå lillefterlevande anhörig. Den ersätter årlig inkomstförlust upp till sammainkomsttak som gäller för ATP dvs. 7,5 gånger basbeloppet vilket för år 1985motsvarar . redovisadesca 180 000 anmälda arbetsskador. Av dessa avsåg 45 500 fall skador som skallprövas enligt arbetsskadeförsäkringen eller motsvarande äldre lagstiftning. Föråren 1984 och 1985 beräknas antalet skadefall öka något. Utbetalningarna frånförsäkringen var 1 160 milj. kr. och har stigit fill 1 561 milj.kr. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifter frånarbetsgivare och egenföreiagare. Avgiften till arbetsskadeförsäkringen ulgörfr.o.m. av löneunderiaget och förs fill en särskild fond.Behållningen på denna arbetsskadefond beräknas uppgå till ca1 700 milj. kr. Regeringen har tillsalten särskild utredare med uppgift att göra en översyn av vissa frågor inomarbetsskadeförsäkringen. Del gäller bl.a. möjligheterna att förenklaadministrationen och öka samordningen med den allmänna försäkringen.Utredningsmannen beräknas avge sina förslag . 4 204 495 924 4 280 000 000 4 650 000 000 Från anslaget ulgårstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringsförmåner(utom föräldraförsäkringen, som redovisas under anslaget C 2). Sjukförsäkringeninnefattar bl.a. följande förmåner. Sjukpenning utgår av inkomsten upp till 7,5 basbelopp, vilket vid basbeloppet 21 800 kr.motsvarar . Sjukpenningen är skattepliktig och ATP-grundande. Vid läkarbesök och visssjukvårdande behandling betalar den försäkrade en fast patientavgift ochsjukförsäkringen betalar övrig ersättning i form av allmän sjukvårdsersättninglill de offentliga sjukvårdshuvudmännen och enligt fastställd taxa till privatavårdgivare. Kostnaden för sjukresor ersätts i princip med det belopp somöverstiger . Tandvårdsförsäkringen ersätter av tandvårdskostnader upptill . och av kostnader därutöver enligt gällande tandvårdstaxa. Statsbidrag utgår av kostnaderna för den obligatoriska försäkringen, medan finansierasgenom socialavgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. Avgiften är avlöneunderlaget. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Bestämmelserna finns ilagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt 1982:120) och lagen (1981:49)om begränsning av läkemedelskostnader m.m. Verketskostnadsberäkningar för nästa budgetår utgår från del förväntade utfallet /85. Verket beräknar att sjuktalet för ökar från 18,4till per sjukpenningförsåkrad. Vidare förutser verket en någotförhöjd medelsjukpenning 1984 som . beräknarverket samma sjukpenningkostnader som för . När del gällersjukvårdsförmånerna har hänsyn tagits till den träffadeöverenskommelsen mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen. Fördelning av deberäknade kostnaderna på förmånsslag framgår av följande sammanställning (milj.kr.) Läkarvård, allmän regi Bidrag till primärvård m.m. ' Avser allmän sjukvårdsersättning som innefattar läkarvård och sjukvårdande behandling i offentlig och privat verksamhet. 3Bidraget avser förebyggande vård. Utifrån nämndaförutsättningar beräknar anslagsbehovet under budgetåret1985/86 till 4 610 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 7 61 Med utgångspunkt i riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar och med beaktande av dels en viss löne- och prisutvecklingoch dels slopad rabattering av vissa hostmediciner beräknar jag de sammanlagdasjukförsäkringskostnaderna (exkl. föräldraförsäkringen) lill 30 990 milj. kr. för nästa budgetår.Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillsjukförsäkringen för /86 anvisa etl förslagsanslag av . 1983/84 Utgift' 40537 932 600 1984/85 Anslag 41450 000 000 1985/86 Förslag 44700 000 000 ' Inkl. vårdbidrag ochbarnpension Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension och änkepensionsamt hustrutillägg och barntillägg till den som uppbär ålders- ellerförtidspension. Härifrån bekostas också handikappersättning. Folkpensionssystemetomfattar hela befolkningen. Den enskildehar dock möjlighet att själv bestämma fidpunklen försin pensionering. Vid uttag av ålderspension reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår tillden som fått sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minsl hälften. Änkepensionutgår fill änka fram till den allmänna pensionsåldern. Hustrutillägg, som är inkomstprövat,kan utgå till gift kvinna vars make har ålders-eller förtidspension. Folkpensionsförmånerna ärindexreglerade, vilkel innebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i taktmed basbeloppets utveckling. Ålderspension liksom helförtidspension eller änkepension utgår för år räknat av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberältigade makar. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som ulgår avbasbeloppet för ensam ålderspensionär och för makar gemensamt. För enförtidspensionär utgår pensionstillskott av basbeloppet.PensionsUllskottet avräknas krona mot krona mot utgående ATP-pension. Däremotgörs ingen avräkning mot annan pension eller annat slag av inkomst. Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna finns ilagen (1962:381) om Prop.1984/85:100 Bilaga 7 62 allmän försäkring (omtryckt 1982:120), lagen(1962:392) om hustrufillägg och kommunalt bostadstillägg fill folkpension(omtryckt 1976:1014) samt lagen (1969:205) om pensionstillskott. Från anslaget bekoslasäven vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främslvid sjukhus i och . Vid beräkningen avfolkpensionskostnaderna för /86 har utgåttfrån etl uppskattat antal pensionstagare . Verket har därvidgjort följande uppskattning belräffande antalet pensionärer med olika slag avpensionsförmåner. Barntillägg (antal barn) På grundval avpensionsbestämmelserna för och vid basbeloppet . beräknarriksförsäkringsverket anslagsbehovet för här aktuella pensionsförmånerbudgetårel 1985/86 lill . Folkpensionernasgrundbelopp kommer fr.o.m. och vid basbeloppet 21 800 kr.att uppgå till . för en ensam pensionär och . För den som saknar ATP eller har lågt ATP-belopp kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott som kan uppgå till . för enålderspensionär och till . för en förtidspensionär. Härtill kommerkommunalt bostadstillägg. Jag har för avsikt attsenare föreslå regeringen att en utredare tillsätts för att klarlägga behovetav att i särskild ordning säkerställa de medicinska utrednings- ochvårdresurserna som socialförsäkringsorganen behöver ha tillgång till förbedömning av försäkringsärenden. Därvid bör också förutsättningarna för altföra över sjukhus i Prop.1984/85:100 Bilaga 7 63 och till landstingskommunalthuvudmannaskap prövas. För budgetårel 1985/86beräknar jag de sammanlagda kostnaderna under detta anslag till 44 700 milj.kr. Del innebär en ökning med 3 250 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår.Utgifterna för de olika pensionsförmånerna framgår av följandesammanställning. Pensionsförmån Beräknadeutgifter, milj. kr. Övergängsfall Handikappersättning Barntillägg Vissa undersökningar m.m. 44 700 4-3 250 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Folkpensionerför /86 anvisa etl förslagsanslag av 44 . Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension Från detta anslagfinansieras statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadstilläggtill folkpension (KBT). Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av den del av den månatligabostadskostnaden som överstiger . för ogift pensionär och950 kr. Kommuner erhåller statsbidrag av sinabidragsberättigande kostnader för KBT. KBT belalas ul avriksförsäkringsverket gemensamt med folkpension. Koslnadernaförskotteras av staten och påförs kommunerna följande år genom avräkning motkommunalskattemedel som betalas ut . Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Anslaget för budgetårel 1985/86 avser halvastatsbidragsbeloppen för vardera och 1985. Bestämmelserna om statsbidrag lill kommunalabostadstillägg till folkpen- Prop.1984/85:100 Bilaga 7 64 sion finns i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg lill folkpension och förordningen (1979:830) omstatsbidrag till kommunalt bostadsfillägg till folkpension. har nyligenantagit regeringens förslag (prop. 1984/85:85, SfU 14, rskr 92) om kompensationför den nya fastighetsskatten för de pensionärer som bor i egen fastighet medhögt taxeringsvärde och som på grund av låg inkomst uppbär KBT. Förslagelinnebär att vid inkomstberäkningen till KBT enligt 5 § lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tas fastighetens taxeringsvärde upptill en fjärdedel i stället för hälften vid förmögenhetsberäkningen. Ändringenträder i kraft och påverkar således inle anslaget /86. På grundval av nugällande lagstiftning har beräknat anslagsbehovet /86 till 710 milj. kr. Detta belopp hänför sig dels lillåterstående halv årskostnad på 358 milj. kr. för , dels halv årskostnadpä 352 milj. kr. Minskningen beror bl.a. på densuccessiva ökningen av utgående ATP. Jag har inget atl erinra motriksförsäkringsverkets anslagsberäkning. Jag hemsläller att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag lillkommunala bostadstillägg tdl folkpension för budgetårel 1985/86 anvisa ettförslagsanslag av . Från anslaget bekostastillägg på vissa äldre livräntor samt ersättning i anledning av skadefall, därersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helteller delvis utgår av statsmedel. För /85beräknas medelsbehovet för uppräkning av vissa äldre livräntor frånarbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden till ca 0,55 milj. kr. och förersättning enligt särskilda författningar till ca 2,65 milj. kr., varavkostnaderna för skadefall inträffade Prop.1984/85:100 Bilaga 7 65 beräknas uppgå till ca 1,25 milj. kr. ochkostnaderna för nytillkomna skador lill ca . Riksförsäkringsverketföreslår att anslaget förs upp med 3,2 milj. kr. Jag har med utgångspunkt i riksförsäkringsverketskostnadsberäkningar och med beaktande av utvecklingen av basbeloppet under åren1985 och 1986 beräknat kostnaderna för anslaget lill . Jaghemsläller att regeringen föreslår atl lill Vissayrkesskadeersättningar m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av3 . 5 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 66 Hälso- och sjukvård m.m. Under detta avsnittredovisas statliga myndigheter och vissa andra organ som är verksamma inomhälso- och sjukvården. Vidare redovisas bidrag till utbildning av personal samttill hälsoupplysning.