prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen har uppdragitål att genomföra ett utrednings- och utvecklingsarbeteavseende den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheten påsocialförsäkringsområdet. För utredningens behov krävs för /86en resursförstärkning med . Vidutbetalning av de allmänna barnbidragen beräknas portokoslnadernaökamed 10,6 milj. kr. per årför bidragsutbelalningen och med 7,9 milj. kr. förbesked om kontoinsättningar. Genom en kampanj för ökad kontoinsättning avbarnbidrag räknar verket med att reducera utbetalningskostnaderna med 4,8 miljkr. Den ekonomiska effekten blir slörre vidövergången lill månadsutbetalning. Kostnaderna för utbetalning av pensionerberäknas minska med ca 4 milj. kr. lill följd av ökad andel ATP-pensioner ochökad andel kontoinsättningar. Riksförsäkringsverketanser att anvisningar för utbetalning av ersättningar av inlegritetsskäl börkuverteras. Vid övergång lill värmeförslulna anvisningar ökar kostnaderna medca 7,5 milj. kr. För innevarande budgetårhar medel anvisats för information och för utsändande av särskildapensionsförsäkringsbesked lill personer rörande intjänadepensionspoäng och om vilken ATP-pension som skulle kunna erhållas.Riksförsäkringsverket föreslår att under nästa budgetårpensionsförsäkringsbesked sänds ut tillsamlliga försäkrade samt till dem som fyller 60eller och som inte uppbär pension. Kostnaderna beräknas till ca 8,1 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga7 30 Fortsättningsvis skulle verketvarje år sända ut elt besked till personer som det aktuella året fyller 25 år.30 år etc. t.o.m. det 64:e årel. Enligt beslut avstatsmakterna skall avge utlåtande över allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses och löntagar fondsstyrelsernas förvaltning av medel. För denna utvärdering behöver . varav . som ett engångsbe lopp. ' Riksförsäkringsverketsvarar tillsammans med försäkringskassorna för administrationen ochtillämpningen av väsentliga delar av det sociala trygghetssystemet. Dettainnebär, för i första hand försäkringskassorna, omfattande kontakter medallmänheten, varvid stora krav ställs på den service som ges. Den skall bl.a.innefatta en lättbegriplig information om ersättningsreglerna, snabba ochkorrekta beslut samt - givetvis-etl vänligt och hjälpsamt bemötande. Dessaarbetsuppgifter fullgörs utan tvekan på etl bra sätl . 1 prop.1982/83:127 om vissa administraliva frågor inom den allmänna försäkringen m.m.,framhöll jag angelägenheten av atl alla ansträngningar tas tillvara för attytterligare utveckla kontakten mellan allmänheten ochsocialförsäkringsadministrationen. Jag anser mol denna bakgrund, i likhet medriksförsäkringsverket, atl det finns anledning att ägna servicefrågorna ökaduppmärksamhet. Därvid är det enligt min mening också angeläget att fortlöpandese över verkets tillämpningsföreskrifter, rekommendationer m.m. förförsäkringskassornas arbete med försäkrings-och bidragssystemen, bl.a. i syftealt få bort onödiga detaljregler. Det är härvid dock viktigt atlrättssäkerheten och beslutens enhetlighet kassorna emellan inte äventyras. Regeringen har i november1984 beslutat atl bl.a. med försäkringskassorna skalldelta i ett serviceprojekt inom den statliga förvaltningen. Regeringen har vidareuppdragit åt alt redovisa erfarenheterna av tillämpningenav den lagregel som föreskriver anmälningsskyldighet till försäkringskassa förden som uppbär sjukpenning eller föräldrapenning under vistelse utombostadsorten. Jag avser även att föreslå regeringen att geriksförsäkringsverket i uppdrag att lämna en samlad redovisning av de åtgärderverket vidtagit eller planerar att vidta för alt göra det möjligt atl - utanatl äventyra kravet på en enhetlig och rättvis lagtillämpning över hela landet- utmönstra otidsenliga eller på annat sätt onödiga regler. Omläggningen avadministrationen av uppbörden av arbetsgivarnas socialavgifter innebär attriksförsäkringsverkets arbete med avgiftsuppbörden successivt upphör. Som jaganförde i prop. 1983/84:167 om nya regler för 1984/85:100 Bilaga 7 31 uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare,m.m. innebär omläggningen problem för . Bl.a. ställs krav på personalpolitiskaåtgärder av olika slag. I nämnda proposition framhöll jag därför att hänsynhärtill fick tas när det gäller alt bedöma möjligheteralt kunna reducera personalstyrkan i övriga delar av verkel under den tidavvecklingen pågår. Avvecklingen av arbetet med avgiftsuppbörden har jag räknatmed skall reducera medelsbehovel med 12,5 milj. kr. Med hänsyn tillavvecklingen av avgiftsbyrån har jag i övrigt beräknat medel till riksförsäkringsverketmed utgångspunkt i en begränsad tillämpning av huvudförslaget. För ökade kostnader förADB-driften i samband med byte av viss utrustning har jag beräknat 2 646 000kr. Jag har även preliminärt beräknat medel för utredning av den långsiktigainriktningen av ADB-verksamheten, den s.k. FAS 90-utredningen. Fr.o.m. den 1 januari1985 betalas de allmänna barnbidragen ut i stället för som tidigarekvartalsvis. Utbetalning kan göras genom kontoinsättning eller särskildbarnbidragsanvisning. För att begränsa porto-kostnaderna anser jag det moliveralalt bidragsmoltagare som har konto får underrättelse frånriksförsäkringsverket/om utbetalt bidrag endast vid förstautbetalningen och vid ändring av beloppets storlek. Avsiklen är vidare attriksförsäkringsverket skall utarbeta rutiner för att gebidragsmottagaren besked om utbetalt årsbelopp samt aktuellt månadsbelopp förföljande år. Härigenom kan kostnaderna för barnbidragsutbetalningar tillkontoinnehavare trots månadsvisa utbetalningar - minska med ca 4 milj. kr.Insättning av förmånsbelopp på konto har fördelar för mottagarna somadministrationskostnaderna blir lägre. Genom särskilda informationsinsatsersträvar och försäkringskassorna efter att öka andelenkontoinsättningar. Den kampanj som bedrivits i samband med övergången tillmånadsvisa utbetalningar av barnbidrag beräknas innebära att utgifterna påhuvudtiteln minskarmed 7,6 milj. kr. Då utbetalning genom konto innebär attkraven på integritetsskydd tillgodoses finner jag inle skäl att beräknasärskilda medel för kuvertering av anvisningar. För innevarande budgelårhar medel för utbetalningar genom särskild anvisning av såväl barnbidrag sompensioner beräknats under anslaget B 5. Ersättning till postverket för utbetalningav allmänna barnbidrag, pensioner m.m. Jag föreslår att medel för dessaersättningar till postverket i fortsättningen förs upp under den särskildaposten Ersättning till postverket m.m. som redovisas underriksförsäkringsverkels förvallningskosinadsan-slag. Ersättningen lillpostverket utgör för barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning6:31 kr. samt för pensionsanvisning . har i särskildaframställningar begärl att ersättningen för skall beräknas till 7:02 kr.för barnbidrags- ellerbidragsförskottsanvisning och lill 1984/85:100 Bilaga 7 32 per pensionsanvisning.Riksrevisionsverket har i remissyttrande förordat att postverkets ersättningper utbetalning bestäms till . för barnbidrag och bidragsförskott saml lill . Ersättningen förförsäkringskassornas sk. FK-anvisningar, som i huvudsak avser retroaktivautbetalningar av pensioner m.m. fastställs genom förhandlingar mellanriksförsäkringsverket och postverket. har beräknatkostnaderna för FK-anvisningarna för budgetårel 1985/86 lill 5 milj. kr., varav0,5 milj. kr. bekostas av medel ur allm; nna pensionsfonden. Med hänsyn tillpostverkets framställning och bedömning anser jag atlersättningen för barnbidrags- och bidragsförskoltsanvis-ningar bör fastställastill . och för pensionsanvisningar lill . Ersättningsnivånfastställs f.n. av regeringen. Enligt min mening bör dock - i likhetmed vad som lillämpas för FK-anvisningarna -ersättningsbeloppet per utbetalningfastställas genom överläggningar mellan och postverket.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag härom. Jag beräknar desammanlagda kostnaderna för utbetalning genom anvisning till 85,5 milj. kr.varav 26,9 milj. kr. avser barnbidrag och bidragsförskott samt 58,6 milj. kr.pensioner. Av sistnämnda belopp skall 16,7 milj. kr. bekostas av medel urallmänna pensionsfonden. För innevarande budgetårhar särskilda medel beräknats för information och utsändande avpensionsförsäkringsbesked till en viss åldersgrupp. I avvaktan på utvärderingav denna informationsinsats har jag inte beräknat några medel förpensionsförsäkringsbesked under nästa budgetär. Riksförsäkringsverketskall, liksom , i enlighet med beslut (prop.1983/84:50, FiU 20, rskr 122) avge utlåtande över allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelses och löntagarfondsstyrelsernas förvaltningav medel. Härvid skall utgångspunkten vara pensionssystemets intresse av entrygg avkastning saml en god tillväxt i ekonomin. Jag har vid medelsberäkningentagit hänsyn härtill. Jag har förutsatt att analysen skall avse frågor som hardirekt samband med riksförsäkringsverkels ordinarie arbetsuppgifter påpensionsområdet. Regeringen har den 27september 1984 fattal beslut om anskaffning av en gemensam telefonväxel för etlantal myndigheter i . Berörda myndigheter skall svara för kostnadernai förhållande till det antal anknytningar som varje myndighet har. Bl.a. skallväxeln betjäna och statens löne- och pensionsverk. Dessabåda myndigheter delar f.n. en telefonväxel för vilken det sistnämnda verketsvarar för personalkostnader. I samband med all den nya växeln tas i bruk börmedel, totalt , föras över till från löne-ochpensionsverket. För budgetårel 1985/86 bör överföringen avse 330 000 kr.Resterande belopp förs över 1986/87. Jag har i denna fråga samrålt med chefenför . 1984/85:100 Bilaga 7 33 Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att tillRiksförsäkringsverkei för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Utgifterna förförsäkringskassornas administration finansieras till med statsbidrag ochtill med arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Från anslaget finansierasstatsbidragsandelen av försäkringskassornas förvaltningskostnader. Ärenden inom den allmännaförsäkringen handläggs i första instans av de allmänna försäkringskassorna.Allmän försäkringskassa finns i varje landstingskommun och i kommun som intetillhör landstingskommun. Försäkringskassorna är självständiga juridiskapersoner och leds av styrelser som består av ordförande och vice ordförande somutses av regeringen saml fyra övriga ledamöter som utses av landsfinget eller,i förekommande fall, av kommunfullmäktige. är centralförvaltningsmyndighet för verksamhetsområdet och utövar den centrala ledningenoch tillsynen. Verket utfärdar föreskrifter och rekommendationer för kassornasverksamhet. Anvisade medel fördelas av på de olikaförsäkringskassorna. Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring.Huvuddelen av den verksamhet inom , som kräver kontakt med deförsäkrade, bedrivs vid lokalkontor och filialexpeditioner som finns knutnatill vissa lokalkontor. F.n. finns ca 455 lokalkontor och ca 45filialexpeditioner. Är Förvaltningsut- Antal årsarbetare' 2 663 (anvisat) För de därpå följandebudgetåren vid ingången av resp. budgetår. 1984/85:100 Bilaga 7 g 1985/86 2 160 835 000 + 167 936 000 + 131 781 000 (därav lönekostnader) (1884 100 000) (-1- 114 476 000) (-H 100 404 000) (varav engångsanvisning) ( 5 000 000) (4- 15 000 000) (-f 5 000 000) -1- 4 000 000 -1- 4 000 000 -t- 4 200 000 -1- 4 200 000 -f 1 340 000 4- 1 340 000 2 662 695 000 - 177 476 000 -1- 141 321 000 -t- 3 000 000 4 5 500 000 -f 100 000 -K 100 000 2 123 890 000 -1- 148 135 000 4- 115 279 000 -f 26 141 000 4- 20 342 000 Riksförsäkringsverketsanslagsframställning bygger på uppgifter som verket hämiat in frånförsäkringskassorna samt på bedömningar om verksamheten som gjorts centraltinom verket bl.a. med hjälp av det s.k. arbetsredovisningssystemet. Utöver vadsom hänför sig till centralt beslutade rationaliseringsåtgärder bedöms någravolymförändringar i verksamheten inte ske totalt sett under budgetåren 1984/85och 1985/86. redovisar två alternativ lill budgetförslagför 1985/86, nämligen dels etl huvudförslag, dels ett tilläggsförslag sominnebär i huvudsak oförändrade resurser och som upptar enligt verkets meningangelägna resursförstärkningar på vissa delområden. föreslår ianslagsframställningen bl.a. följande. Eft genomförande avhuvudförslaget (-.) skulle, enligt verkets ochförsäkringskassornas bedömning, framtvinga sådana begränsningar ihandläggningen av bl.a. långa sjukfall och kontrollverksamheten alt samhälletskulle förorsakas ökade försäkringsutgifter. Vidare skulle försäkringskassornatvingas lill inskränkningar i lokalkontorsnätet. Riksförsäkringsverketframhåller att ytterligare sådana inskränkningar kan komma att uppfattas som enpåtaglig försämring av kassornas service och understryker att en god service iförsäkringskassorna är av väsentlig betydelse för Prop.1984/85:100 Bilaga 7 35 medborgarnas förtroende försocialförsäkringssystemet. Riksförsäkringsverketanser att det med ökade insatser på vissa områden skulle kunna göras effektiviseringar inom försäkrings- och bidrags området som skulle ge samhällsekonomiska besparingar. Som exempel på sådana insatser anges förbättrad sjukfallshantering, effektivise rad rehabiliteringsverksamhet saml ökad kravverksamhet inom bidragsför- skottshanleringen. Riksförsäkringsverkei föreslår atl sådana ökade insatser görs i den takt som resurser frigörs på grund av rationaliseringar. Därutöver bör enligtverket särskilda medel för projektverksamhet anvisas under anslaget. Förinnevarande budgetår har 5 milj. kr. anvisats för delta ändamål. Närmare 50ansökningar uppgående till 13 milj. kr. Verket skall senast den 1oktober 1985 till regeringen redovisa hur medlen använts, men gör redan nu denbedömningen att projekten kommer att medföra sådana samhällsekonomiskaeffekter som väl motiverar tilldelade medel. För /86anser verkel all 20 milj. kr. bör anvisas, saml alt möjlighet även skall finnasalt bedriva försöksverksamhet med ändrade förmånsregler. Riksförsäkringsverketframhåller att drygt hälften av försäkringskassor na har någon form av förelagshälsovård för sina anställda. Kostnaderna härför har under innevarande budgelår beräknats till 4 milj. kr. Fullt utbyggt kan kostnaden uppskattas till 10 milj. kr. För statliga myndigheter finansie ras företagshälsovården över särskilt anslag. Verket anser att kassorna i detta hänseende bör jämställas med statliga myndigheter och föreslår att totalt 10 milj. kr. anvisas för ändamålet. 1982/83:127 (SfU24, rskr 342) angående vissa administrativa frågor inom den allmännaförsäkringen m.m. framhöll jag försäkringskassornas betydelsefulla roll sombeslutande organ i det absoluta flertalet individuella försäkringsärenden. Medtanke på den stora betydelse som socialförsäkringen har för medborgarna är detväsentligt att försäkringskassorna ges möjlighet att ge en god service ochförutsättningar att på ett för samhället och de försäkrade -fillfredsställande sätl handlägga försäkringsärendena. Jag anser i likhet medriksförsäkringsverkei, att en medelsanvisning till försäkringskassorna fulltul enligt huvudförslaget kan medföra icke önskvärda konsekvenser försocialförsäkringsadminislrafionen. Jag föreslår mot denna bakgmnd en begränsadtillämpning av huvudförslaget i årets budgetförslag för försäkringskassorna (-). Begränsningarna har finansierats genom omfördelningar inomhuvudtiteln. är del docknödvändigl atl även försäkringskassorna omfattas av den noggrannautgiftsprövning som behövs i budgetpolitiken för att långsiktigt sanerastatsfinanserna. Det arbete som pågår med atl rationali- 1984/85:100 Bilaga 7 36 sera administrationen måste därför fortsätta.För budgetårel 1985/86 har riksförsäkringsverkei beräknat att resursermolsvarande . skulle kunna frigöras genom ceniralarationaliseringsåtgärder. En del av delta belopp bortfaller på grund av attförslaget i den av regeringen lagda propositionen (1984/85:78) omförbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissaregler inom sjukpenningförsäkringen avviker från det vid planeringstillfälletförväntade. De rationaiiseringsåtgär-der som kan genomföras och som ger effektunder /86 avser förenklad administration av arbetsgivarinträdeför statsanställda och införandet av ökat ADB-stöd för sjuk- ochföräldraförsäkringen. Större delen av de genom rationalisering frigjordaresurserna bör tas i anspråk för förstärkning inom områden därförsäkringsmässiga och samhällsekonomiska besparingar kan ske.Riksförsäkringsverket har i sin anslagsframställning redovisat sådana förslag.De mest angelägna områdena är sjukfalls- och rehabiliteringsverksamheten,kravverksamheten avseende bidragsförskott, inkomstprövade pensioner samt arbeisskadeförsäkringen.Även för de försäkrade är förstärkta insatser inom dessa områden av slortintresse. Del finns, som jag tidigare framhållit, också anledning alt geservicefrågorna ökad uppmärksamhet. För /85avsattes 5 milj. kr. för projektverksamhet som syftar till atl åstadkomma eneffektivare handläggning och som kan ge en samhällsekonomisk besparing.De projekt som pågår bedöms av riksförsäkringsverkei kunna ge den avseddaeffekten. Denna skulle enligt kunna förstärkasyllerligare om försök med ändrade förmånsregler kunde genomföras. Även jag anser detangeläget att särskilda medel avsätts för fortsatt projektverksamhet, för altdärigenom ge försäkringskassorna möjlighet att bedriva ett utvecklingsarbete somkan ge en bättre socialförsäkringsadministration från såväl den enskildes somsamhällets synpunkt. Del bör därvid också finnas möjlighet att, efter särskildprövning, bedriva försöksverksamhet med förändrade förmånsregler. Jag föreslårdärför alt 10 milj. kr. avsätts för /86 för sådanprojektverksamhet. Det ankommer på atl bestämma hurmedlen får användas. Jag vill emellertid även i detta sammanhang framhålla altjag anser det angeläget att möjligheterna till förenklingar i försäkrings- ochbidragshandläggningen och förbättringar i servicen gentemot allmänheten prövas.I den mån försök med ändrade förmånsregler blir aktuella fårriksförsäkringsverket göra särskild framställan om ändring hos regeringen. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag det totala medelsbehovet förförsäkringskassornas förvaltningsutgifter under nästa budgetår till . och anslagsbehovet fill . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Allmännaförsäkringskassor för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 7 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Samhällets direkta ekonomiska stöd åtbarnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag inkl. flerbarnstillägg,bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott, barnpensioner samt vårdbidragför handikappade barn. Elt nytt stöd motsvarande bidragsförskott införs förensamslående adoptivföräldrar från . Följande sammanställningvisar omfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd till barnfamiljerna (milj.kr. ' förmånerfrån moderskapsförsäkringen. Om man till dessa belopplägger studiehjälpen, vissa skatteförmåner och statens bidrag fill barnomsorgenkan statens totala stöd till barnfamiljerna beräknas till drygt28 miljarder kr. Genom de allmänna barnbidragentillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomiskt stöd.Barnbidraget utbetalas till omkring 1 miljon familjer med ca 1,6 miljoner barnunder . Därutöver utgår flerbarnstillägg för familjer med tre barnmed ett halvt barnbidrag extra och med ytterligare ett barnbidrag för varjedärpå följande barn. Den allmänna åldersgränsen för flerbarnstillägg är, liksomför barnbidrag, . Därutöver medräknas vid beräkningen av flerbarnstilläggockså I6-19-åringar som studerar. Från den 1 januari 1985förbättras stödet till barnfamiljerna kraftigt. Barnbidraget höjs med 1 500 kr.till . per barn och år. Flerbarnstill-lägget höjs på motsvarande sätt.Efter höjningen utgår barnbidrag inkl. flerbarnstillägg med följande belopp vidolika barnantal: 1984/85:100 Bilaga 7 38 Antal barn Kr. I samband med höjningenav barnbidraget har vissa andra förändringar av reglerna för allmännabarnbidrag gjorts. Således kommer barnbidraget atlbetalas ut . Rätten lill barnbidrag vid utlandsvistelse begränsassamtidigt så att barnbidrag i normalfallet längst kan utgå . Överensstämmelseuppnås därigenom med motsvarande regler inom skattesystemet. Reformen, som ocksåinbegriper förändringar av bidragsförskottet, finansieras bl.a. genom attförvärvsavdraget slopas och genom att den direkta skatten höjs med . perår för flertalet skattskyldiga. Barnbidragshöjningeninnebär kraftiga höjningar av stödet till barnfamiljerna. Detta gäller iflertalet fall också då hänsyn tagits fill de skattehöjningar som finansieradereformen. De samlade åtgärderna innebär atl betydande resurser förs över frånicke-barnfamiljer till barnfamiljer. Reformen innebär positivaeffekter framför allt för de familjer som har flera barn eller en hemarbetandeförälder. De sammanlagdakostnaderna för barnbidragen och flerbarnstilläggen under nästa budgetårberäknas till 8 245 milj. kr. Som komplement till deallmänna barnbidragen utgår inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer medlägre inkomster. Bostadsbidragen består av dels ett statligt bidrag som utgörett inkomstprövat konsumtionsstöd utan anknytning till bostadsförhållandena,och dels ett statskommunalt bidrag som är anknutet till bostadskostnaden.Bostadsbidrag utgår fill ca 315 000 familjer med ca 600 000 barn. Som en del avde familjeekonomiska reformåtgärderna förbättras bostadsbidraget från den 1januari 1985. Qerxomföräldraförsäkringen - som infördes - har alla föräldrar ett ekonomisktskydd i samband med barns födelse och sjukdom. Den ger också föräldrarnaekonomiska möjligheter att vara hemma hos sina barn under olika perioder. Föräldraförsäkringenbestår av tre huvuddelar som tillgodoser olika behov av ledighet för vårdav barn, nämligen föräldrapenning i samband med barns födelse, särskildföräldrapenning och föräldrapenning för lillfällig vård av barn. Regeringen har nyligenlagl fram en proposition med förslag till förbättringar inomföräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78). De framlagda förslagen beräknas totalt sett ledatill oförändrade kostnader 1984/85:100 Bilaga 7 39 för slalen och den allmänna försäkringen. 1 propositionen läggsfram förslag om bl.a. ändrade och vidgade ersättningsregler inomföräldraförsäkringen och havandeskapspenningen. Förslagen syftar till atl göraförmånerna bättre och regelsystemet enklare. När det gällerföräldraförsäkringen innebär förslaget att enhetligare regler införs så att denenskildes möjligheter att överblicka försäkringssystemet ökar. Förslagenunderlättar en gemensam planering av föräldraledigheten och främjar därmedjämställdheten. För att förenklaföräldraförsäkringen bör den renodlas till alt omfatta en del som läckerföräldrarnas behov av ledighet och ersättning för att vårda barnet när detta ärlitet och en del som ger rätt till ledighet och ersättning vid mer akutuppkomna situationer då någon av föräldrarna behöver vårda eller vara medbarnet. Den föräldrapenning somf.n. ges ut i samband med barns födelse och den särskilda föräldrapenningenföreslås fr.o.m. bli sammanslagna till en förmån, kalladföräldrapenning. Denna föräldrapenning skall utges . För 270 avdessa dagar lämnas ersättning enligt sjukpenningnivån. Resterande 90 dagarersätts med belopp enligt den s.k. garantinivån, dvs. Föräldrapenningen får tas ut under barnets förstafyra levnadsår. För att underlätta förframför allt fäder alt öka sitt uttagav föräldrapenning föreslås till skillnad mol vad som gäller altföräldrapenningen utges med sjukpenningens belopp oberoende av den andreförälderns sjukpenningnivå. Den nuvarandeföräldrapenningen för tillfällig vård av barn under högst 60dagar och barn föreslås kvarstå i sin nuvarande form och kallas tillfälligföräldrapenning. Rätlen lill denna förmän föreslås fr.o.m. den 1 juli 1985vidgad till att omfatta även barn som har fyllt men inte i de fallbarnet vid sjukdom har ett särskilt behov av vård eller tillsyn.