prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — Förfarandet har förstärktsvårigheten all dra en bestämd gräns mellan vad som rätteligen utgörtvångsavhändelser och rådighetsinskränkningar i all- Prop.1984/85:107 90 Det skall dock observeras alt hittillstillkomna lagar närmasl förbjudit fastighetsägare att vildla viss åtgärd.Föreliggande förslag lill frilt handredskapsfiske har däremol lill syfte atttillskapa en rätt för annan än fastighetsägare atl utnyttja den fastaegendomen. Som framhålls i promemorian finns det ett grundlagsenligl skydd molatt enskild medborgare berövas egendom utan ersättning. Liknande skydduppställs i den s.k. . Förbunden kan inte finna annal än atti promemorian upptagna allmänna överväganden och lagmotiv har till syfte attleda fram till en lagstiftning av sådan art att rällen till inlrångsersältninggår föriorad för fastighetsägare i allmänhet. lagstiftningsteknik utgörsåledes ej endast etl medel för atl uppnå ett visst mål ulan ulgör snarare ellmål i sig. Lagen skall konstrueras på sådant sätt alt ersällning ej utgårsamtidigt som en kollision med grundlagen undviks. Åven om arbetet teknisktsett möjligen kan anses ha lyckats måste enligt förbundens mening syftet bakomvald lagstiftningsteknik tillsammans med lagförslagets reella innebörd medföraatt promemorieförslaget står i slrid med såväl grundlag som inlernaiionellakonventioner om skydd för äganderätten. Påståendet att någon parallell inle kan dras med 1950 årsfiäkerältsliga lagstiftning är enligt förbundens mening inle rikligt.Överföring av enskill vatten till allmänl vatten enligt lag är i slortendasl av marginell omfattning. Den betydelsefulla delen av lagstiftningenbestod i att frifiske infördes i, både före och efler lagstiftningen, enskiltfiskevatten. Som exempel kan nämnas allmänhetens räll till fiske medströmmingsskötar och sillgarn på enskill vatten där djupet överstiger 6 m. För sistnämnda intrång utgick full ersättning enligt 1950års lag. Enligt förbundens uppfattning kan det inle vara någon skillnad mellannämnda fiske och ett fritt handredskapsfiske. Uppenbart är allersällningsprinci-perna bör vara desamma vid likartade ianspråktaganden. Sammanfattningsvis anser förbunden således, mot bakgrundav vad som anförts, att förslaget inte kan ligga till grund för lagstiftning.Ytterligare kommentarer lill promemorian synes därför egenlligen opåkallade. För den händelse regeringen likväl skulle anse del möjliglall genomföra föreslagen lagsliflning vill förbunden ändå redovisa någranärmast tekniska synpunkler. Det är av stor vikt att handredskapsfisket tydligtavgränsas mot annat fiske. Den beskrivning av vad som är att hänföra tillhandredskap medför lolkningssvårigheter. För undvikande därav bör det klartutsägas alt bl.a. dragrodd, utter- och trollingfiske inle omfattas av reformen. Ett fritt handredskapsfiske kommer att medföra ettväsentligt intrång och inkomstbortfall för fiskerättsägarna. Delta gäller ocksädel yrkesfiske som är knutet till enskild fiskerätt. Förbunden anser det intemöjligt atl med ökad fiskevård eliminera effekterna av det större fisketryck påattraktiva fiskslag (gädda, gös och öring) som blir en följd av elt fritthandredskapsfiske. Det yrkesfiske som är inriktat på dessa fiskslag kommer attfå 1984/85:107 91 vidkännas en försämrad avkastning (se värdering utförd avSOC, som bifogats skrivelse till departementet ). Som framhålles i promemorian är det av stor vikt attfisket med fasta och rörliga redskap skyddas genom särskilda fredningszonerkring redskapen. Detta gäller inte minst de röriiga fiskeredskapen, exempelvisnät. Dessa är extremt störningskänsliga och kan vållas betydande skador genomett oförsiktigt drag- eller pimpelfiske. Förslaget atl vissa områden med begränsad tillgång på fiskav visst slag bör kunna på framställning av fiskeräUsägare undantas frånhandredskapsfiske framstår som välgrundat. Förutsättning härför är dock enligtförbundens mening alt della klart utsågs i lagen. Möjligheterna att freda viktiga lek- ochreproduklionsområden bedöms goda. Del fredningsbehov som kan bli en följd avell fritt handredskapsfiske kan sannolikt tillgodoses genom beslämmelserutfärdade av eller länsstyrelse. Del är dock viktigt att noteraall det finns betydande områden som är fredade genom frivilliga beslutinom befintliga kortfiskeområden. Möjlighet atl även fortsättningsvis kunnaskydda sådana fredade områden måsle tillskapas. Genom att handredskapsfisket släpps fritt är det uppenbartatt fiskerätlsinnehavarnas inlresse för fiskevård och tillsyn minskar. Detlagör att i de områden där handredskapsfisket släpps fritt måstefiskevårdsinsatserna lill bekostas av den särskilda fiskevårdsavgiften. 1.34------------------------------------------------------------------------ Skärgårdensintresseföreningars kontaktorganisation (SIKO):-------------------------------------------------------------------- Under de år debatten förts om en utvidgning av rätlen förfritidsfiske till att gälla även enskill fiskevatten, har SIKO motsatt sig ett tvångsvis genomfö rande av en sådan reform. Senasle manifestationer i sådana sammanhang var del exlra Skärgårdstinget på , ordinarie Skärgårdstinget på Tjockö samt den stora båtdemonstrationen på Ström med överlämnande av protestlistor med ca. 10000 namnunderskrifter mol förslaget. SIKO anser alt något frisläppande av handredskapsfisket i enlighet med förslagel i promemorian ej skall genomföras. I slället bör fiskevatten göras lillgängliga för sport fiske med handredskap enligt det förslag, som utarbelats i samråd med LRF, SOC och Sv. 1.35 : principbeslutatl släppa handredskapsfiskel fritt för allmänheten längs återstående kustområden och i de slora sjöarna grundas på fritidsfiskets stora betydelse för många människor. Del är därför angeläget alt reformen kan genomföras utan andra begränsningar än som är motiverade av biologiska skäl för atl behålla elt rikligt fiskebestånd. Ekonomiska och administrativa inskränk ningar i det fria fisket bör alltså undvikas så långt det är praktiskt möjligt. Prop.1984/85:107 92 1.36 : Frågan omfritt handredskapsfiske i de aktuella områdena är inte konfliklfri. Dåemellertid fattat principbeslut om att handredskapsfiskel skallsläppas fritt för allmänheten på enskilt vatien vid , längsGollands kusler och samt i de , ,, och i , finner STF ingen anledning allifrågasätta beslutet. Ur STF:s synpunkl innebär reformen etl värdefullttillskott till turistiska upplevelser i de aktuella vaUnen. STF delar iprincip bedömningen om atl etl frisläppande av handredskapsfiskel inte innebärsådana allvariiga följder för den fasla befolkningen som ibland hävdals. Likvälär del ytterst angelägel alt samhället svarar för alt de konflikter somfortfarande finns, i möjligaste mån elimineras. Den av jordbruksdepartementetutarbetade promemorian ger också i väsentliga drag inlryck av atl så kan blifallet. STF vill särskilt understryka att fiskevårdande myndigheter utfärdarlångtgående föreskrifter för fisket i de fall som utplantering av fisk varitaktuell. STF har exempelvis i samarbeie med fiskenämnd lålil utplanteralaxöring vid föreningens turistanläggning . Atl en sådan utplanteringomedelbart skulle förstöras genom elt frisläppande av handredskapsfiskelfaller på sin egen orimlighet. Av promemorian drar STF slutsatsen atl defiskevårdande myndigheterna rent av kan få lorbättrade resurser lill fiskevårdandeåtgärder, vilket i hög grad bör komma också yrkesfisket till del. STFkonstaterar att frågan om informalion lill handred-skapsfiskarna inle allsberörs i promemorian. Del är en slor brist. En av de allra viktigasteförutsättningarna för alt successivt eliminera eventuella konflikter mellan denfasta befolkningen och de gästande handrcdskapsfis-karna är att dessa uppträderansvarsfullt mot nalur och miljö. Vid erhållande av fiskebevis bör därför densökande få en omfattande information om de skyldigheter som rätten till fritthandredskapsfiske för med sig. Möjligheten till samverkan med studieförbund medsärskilda kurser bör också kunna övervägas. Genom att la ul en lämpligtavpassad avgifl bör medel kunna finnas för sådana ålgärder. Möjligheten alt särskiltta tillvara de unika kunskaper och erfarenheter som yrkesfiskarna har kandärvid inte nog understrykas. 1.37 : är särpräglad genom sina mycket vidaskärgårdar där många yrkesfiskare och binäringsfiskare bor kvar ute iskärgården och är mycket beroende av skärgårdsfisket som ibland utgör den heltdominerande inkomstkällan, ibland eU vikttgt komplement till havsfiske ellerannan areell näring. Många yrkesfiskare äger själva slörre eller mindre fiskevatten,andra arrenderar. 1 promemorian utgår man från att ett frisläppande avhandredskapsfiske inle ger några negativa konsekvenser för yrkesfisket då bl. a. fångsterna är små.----- Promemoria- författarna har uppenbariigen synnerligen brist- Prop.1984/85:107 93 fälliga kunskaper om förhållandena på oslkusten ochpåståendet om atl några negaliva effekler på fiskbestånden ej påvisats på andrahåll är inte heller sanningsenligt. 1 elt TV-program påvisades t.ex. alt på det strandnära fisket i stort prisgivits ätfritids- och husbehovsfiskare. fiske utgör enligt utredningen av SVC över90% av dellotala kustfisket.- Vattnen på ostkusten är ofta grunda och väl lämpade för t. ex. gädda, abborre och gös. Dessa fiskarterhar belalals mycket bra, bl. a. beroende på en lönsam export.Bl. a. gäddan är mycket stationär och därför lätl atl överfiska. Elt intensivtgäddfiske från många fritidsfiskare har erfarenhetsmässigt visal sig innebäraatt beståndet blir för svagt för alt ge ett lönsamt fiske för yrkesfiskarena.Spinnfiske är synnerligen effektivt för den som vet var, när och hur del ska äga rum.----- Mångayrkesfiskare använder sig också av spinnspö i sin yrkesutövningoch lar belydande mängder gädda på detta sätl. Andra yrkesfiskare fiskar med nät eller med saxar på isen.Inte minst har p. g. a. låga priser och dåligamöjligheter atl fiska strömming ett sådant fiske utgjort etl värdefulltkomplement under efter- vinlern.----- Mankan med andra ord påstå alt själva utgångspunkten för förslaget i promemorian är fullsländigl felaktig. Härtillkommer en minst lika viklig synpunkt nämligen skadorna på yrkesfiskarenas redskap som tyvärr är slora, men som kan förvänlas bli mångdubblade om förslagel genomföres.-- De här berörda förhållandena belyses på ett korrekt säu imotion 1983/84:1828 av m.fl. 1 klämmen föreslås atl något fritt handredskapsfiske inte ska införas utan istället bör fiskevårdsområden bildas. I princip samma sak uttalade samtliga borgeriigaledamöter i jordbruksutskottet i en reservation som allaborgerliga riksdagsledamöter röstade för. 1 motion 1828 hänvisar motionärerna lilldel förslag som inlämnades lill regeringen av LRF, SOC m.fl. och ----- vilkel SOC fortfarande släller sig bakom. SOC ärdock berett atl, för att tillmötesgå ett ullalal intresse om stora kortfiskeområden,föreslå införande av länskort. t. ex. av lyp som finns i , därman på "kortet" eller rättare sagt häftet kan se var del är tillåteteller ej all fiska. Körtel bör - liksom del i promemorian föreslagna kosta ca100 kr. SOC vill framhålla att här berört system bör ha belydande fördelar ävenför frilidsfiskaren. Många av dem, kanske de flesta, nöjer sig säkeriigen medett kort (i respektive fiskevårdsområde) med förhållandevis lågt pris ochbehöver inle lösa ell rikskort, enligt departementspromemorians förslag. 1 här berört förslag om fiskevårdsområden har förutsattsall yrkesfiskels intressen ska tillgodoses, genom dels atl vissa områden i eltfiskevårdsområde undantas från handredskapsfiske, dels all vissa redskapskyddas. Det förslag som i delta avseende framlagts i promemorian avseendeändring av §22 i lagen om räll till fiske, kan SOC tillstyrka. 1984/85:107 94 utfärdatsi anledning av nuvarande lag föreskrives elt skyddsavstånd om 100 m. SOC har i annalsammanhang yrkat på atl avståndet bör vara 300m for all röriig redskap ochvidhåller denna uppfattning. EnligtSOC:s mening finns det redan nu god tillgång på fiskevatten för allmänhetenutefter ostkusten, öm förslaget med fiskevårdsornråden genomförs ökartillgången på sådana vatten markant. Ett helt frisläppande av handredskapsfisketär däremot varken erforderligt eller lämpligt och medför under allaförhållanden avsevärda nackdelar för yrkesfiskare och skärgårdsbor. Åven för friUdsfiskaretorde förslaget vara till nackdel p.g.a. mistad fiskevård och en olyckligkonfrontation med i skärgården bosatta som anser sig "överkörda" avmyndigheternas beslut. En speciell fara med fritt handredskapsfiske är attutlänningar kan komma att utnyttja della fiske i slor omfattning genomfiskesafaris som säkert kan utgöra en stark lockelse. 1.38Svenska insjöfiskarenas centralförbund: Regeringen föreslår all frisläppandetendast avser handredskap. Därvid avses sådana fiskeredskap som kan föras frånhand och som fordrar passning med händerna under fisket och som består av krokoch lina med eller utan spö. Om t. ex. båt är ett nödvändigl hjälpmedel för attredskapet skall kunna användas, bör del inle anses som handredskap. Detla göratt t. ex. trolhngfiske och fiske med dragutler inte omfattas av reformen.Regeringen anför vidare atl frisläppandet bygger på tanken att fiskbestånden ikustvattnel och de räcker till för handredskapsfiske lill allasom är intresserade av fritidsfiske och att ett sådant fiske utan störreolägenheter kan bedrivas jämsides med del kuslbundna yrkesfisket. Vidare anförsatt innehavare av enskild fiskerätt även i fortsättningen har kvar ensamrättentill fiske med fasla redskap och med nät och andra rörliga redskap änhandredskap i den mån fisket med rörliga redskap inle redan är fritt. Storhänsyn - bör enligt Ulredningen - tas till yrkesfisket och här föreslås bl.a. atlskyddet för fasla redskap på enskilt vatten utökas att gälla även fiske med nätoch andra rörliga yrkesmässiga redskap samt alt på framställning av fiskerättsinnehavarenundanta visst område från handredskapsfiske om tillgången på fisk av vissl slagär begränsad. Medanledning av ovanstående förslag anser att ett frisläppande av handredskapsfiskeenligt förslaget i de ej i nämnvärd omfattning inskränker påyrkesfisket. Härvid vill betona viklen av definitionen på handredskapsfiskeatt detta ej omfattar irolling och dragutler samt att båt ej skall varanödvändig. vill här vidare påpeka au rätten att skydda yrkesfiske på enskiltvatten bör noggrannare preciseras än i förslagel sid. 19. anser vidare atlelt frisläppande av handredskapsfisket -vilket klart gynnar en kategorifiskande, frilidsfisket - omgående följs av bestämmelser till skydd föryrkesfiskets utövare d.v.s. fördelning på kategorier vad avser bruket avyrkesmässiga redskap samt avsalukontroll. Prop.1984/85:107 95 1.39 : Längs har handredskapsfiskel inte utgjort någon allvariigareolägenhet för yrkesfiskarna. Redan nu råder ett fritt nätfiske längs . Jämfört med delta fiske kommer ett fritt handredskapsfiske intenämnvärt att påverka bestånden. Förbundet vill dock påpeka vikten av attstatsmakterna bevakar frågan om ohka fiskevårdande åtgärder, som t. ex. utplantering,och då särskilt i de vatten där fiske bedrivs mest intensivt. 1.40 : Eflersom handredskapsfisket såväl som övrigt fiske, medundantag av ostronfisket, är fritt på berör inte de i promemorianföreslagna åtgärderna fisket för de lill SVC anslulna yrkesfiskarna. 1.41 : Förbundet har hävdat all Lagen om räll till fiskeskapat såväl orättvisor som problem för den fiskande allmänheten. a. framsiårdel som inkonsekvent att man får fiska fritt med röriiga redskap utefterhuvuddelen av den svenska kusten och i de slora insjöarnas centrala delar,medan inle ens handredskapsfisket är fritt längs den resterande kuststräckanoch i övriga delar av de ovannämnda sjöarna. Dessulom har det vållatallmänheten stora svårigheier att hålla reda på den ytterst tillkrångladegränsdragningen melfan allmänt och enskill vatten. Förbundet hälsade därför medslörsla tillfredssiällelse beslut atl uppdra ål regeringen attlägga fram elt förslag lill frilt handredskapsfiske på och i defem slora insjöarna. Enligt förbundet är della beslut den slörsla ochviktigaste reformen för det rekreativa fiskei som hillills beslutats i vårtland. Och som dessulom har ell belydande allmänl rekrealionspolitiskt värde,som kommer att uppskattas och utnyttjas av ca en halv miljon människor. båt är nödvändigl hjälpmedel för all redskapet skall kunnaanvändas bör del enligt promemorian inte anses som handredskap. Dennaformulering kan tolkas på så säll att handredskapsfiske från båt över huvudtagel ej skall ingå i del fria fiskei. Något som givetvis till stor del skulleförta värdel av reformen. Detla beroende på alt fiskei på de akluella vattnentill mycket stor del utövas och måste utövas från båt. Förbundet molsäller sigdärför starkt atl en begränsning av handredskapsfiske från bål införs i lagen.Förbud mot någon enskild fiskemetod bör som regleras i de särskildafiskekungörelserna som utfärdas av och länsstyrelserna. 1betänkandet föreslås alt bestämmelserna angående föreskrifter lill skydd förfiske med fasla redskap skall utvidgas lill au även gälla fiske med nät ochandra röriiga redskap som utövas med slöd av enskild fiskerätt. Förbundet har ioch för sig ingel att erinra mol att vissa begränsade områden där yrkesfisketär av mycket slor omfattning och betydelse skyddas, men motsäller sig engenerell bestämmelse som relativt godtyckligt utestänger handredskapsfisketfrån slora vattenområden. Prop.1984/85:107 96 Liksom en enig fiskeribiologisk expertis anser förbundetalt handredskapsfiskel inle utgör någon som helst fara för fiskebestånden inomde akluella områdena. Några skäl alt införa speciella fredningsområden på grundav ell utökat handredskapsfiske finns därför inte enligt förbundet. självklart berett att acceptera befintliga och eventuellt ocksåutökade skyddsområden för den värdefulla vandringsfisken, framför alll ianslutning till älvmynningarna. 1.42 : - - RF ser mycket posilivtpå atl handredskapsfiskel släpps frilt inom de områden som nämns i promemo rian. Förslagel ligger i linje med de rekreationspoliiiska målen och medver kar säkeriigen alt fler människor ges möjlighel till meningsfulla fritids aktiviteter, motion och rekreation. RF avstår från atl kommentera försla gen vad gäller ersättningsfrågor, fiskevårdande åtgärder saml finansiering av reformen. 1 stället hänvisar vi till del remissvar som fritidsfis kares riksförbund har avgivit.- 2 Ersättningar till fiskerättshavare 2.1 Justitiekanslern: förslag somläggs fram i promemorian föranleder ingen egentlig erinran från min sida.Beträffande ersättningsprinciperna vill jag emellertid särskilt framhålla altjag delar den uppfattning som givils uttryck för i promemorian, nämligen att slorrestriklivitet bör gälla i detla avseende. Ersättning bör endast kunna utgå ide fall där ett intrång av någon verklig betydelse kan konstateras. Ipromemorian nämns vissa situationer där ersättning kan aktualiseras. Blandannat nämns det fall då fiskerällsägare, som upplåter handredskapsfiske lillandra, genom frisläppandet av handredskapsfiskel går miste om inkomsler fråndylik upplåtelse. Sådani inkomstbortfall bör enligt förslagel i principersättas. Mol bakgrund härav finner jag alt lydelsen av 1 § i den föreslagnalagen om ersällning för intrång i enskild fiskerätt inle är hell lyckad.Situationen täcks inle riktigt av det i den föreslagna lagtexten användauttrycket "att pågående användning av enskilt vatten för fiske avsevärtförsvåras". Förslagsvis skulle uttrycket kunna ersättas med orden"att väsentligt intrång sker i pågående användning av enskilt vatten förfiske ...". Genom ett dylikt uttryckssätt kommer bestämmelsen att omfattaäven eisältning för misiade inkomster för upplåtelser. 2.2 Riksåklagaren: föreslagnareglerna om ersättning vid intrång i enskild fiskerätt ger inte anledningtill någon erinran. 1984/85:107 97 Ipromemorian dras paralleller mellan naturvårdslagens regler om ersättning förintrång i pågående markanvändning och etl faktiskt utnyttjande av för enskillfiske. Ersättningen skall avse faktiska inkomstbortfall. Förvänlningsvärdenskall uttryckligen inte ersättas. Det skall vara fråga om ett någorlundakvalificerat intrång och utnyttjandet av vattnet skall avsevärt försvåras. Fiskeristyrelsenhar ovan anfört atl ell handredskapsfiske lolall sell inte inverkar påfiskbestånden i sådan omfallning atl intrång regelmässigt sker i den enskildafiskerätten. Siluationerdär ersällning kan aklualiseras Utifrånsynsättet i föregående avsnill finner man i promemorian alt ersättningegentligen endasl kommer ifråga då fiskei varit upplåtet mol fiskekorl eller iannan form. Någon ersättningsgill förlust sägs knappast anses uppkomma för fiskeräUsägaresom fiskar lill husbehov eller som fritidsnöje. Genom de följdförslag som läggsfram för alt minska handred-skapsfiskels inverkan på yrkesfisket lorde delenligt promemorian inte heller i dessa fall behöva bli fråga om några slörreersättningsbelopp. Styrelsen vill här understryka all ell utökat skydd förfiske med nät liksom att vissa områden hell undantas från handredskapvisserligen skulle minska ersättningskraven men , om dessa nyöppnademöjligheter används i stor omfallning, kraftigt kommer all urholka reformen ochriskerar atl motverka dess syften. Att väga krav på ekonomisk ersättning motföreskrifterom fiskels vård och bedrivande anser vara närmastogörligt. Ersättningarna förutsätter primärt frivilliga uppgörelser mellanenskilda fiskerättsägare och företrädare för staten. Fiskevårdande föreskrifierkan däremot beslutas ensidigt av eller länsstyrelse även molde fiskandes bestridande, förutsatt att de är motiverade av fiskevårdsskäl. Fiskeristyrelsenmotsätter sig därför atl sådana föreskrifter skall finnas med i bilden vidbestämmandet av intrångsersättningar. Däremot delar styrelsen uppfattningen atlkonkrela fiskevårdande åtgärder bör kunna utgöra alternativ helt eller delvisUll kontant ersättning och därför normalt bör beröras i ersällningsförhandlingarna. Detsaknas f. n. tillräckligt underiag för atl den totala kostnaden förersättningarna skall kunna uppskattas med tillräcklig säkerhet. För dellaskulle det krävas en specialstudie inom några representativa områden. Bl.a. med hänsyn lill vad styrelsen anfört ovan anser styrelsen del realistisktatt utgå från all den totala ersättningen blir högre än vad som synes haförutsatts i promemorian. Vidare lorde det bli mer vanligt förekommande atl ersällningskall utges även för visat intrång i egel fiske eftersom fiskeregleringar intebör användas som alternativ till ersättning. Deomkostnader som redovisas vad gäller kortfiskeupplåtelser är knap- Prop.1984/85:107 98 1 allmänhet avsätts ofta en stor delav intäkterna för fiskevård men den kommer ju även fiskevatlenägarna lill goilo.Omfaltningen av de fiskevårdande insatserna utförda av fiskerättsägarna ärdock förhållandevis mindre i kustområdena än i sötvatlnen i allmänhet. Enaktuell sammanställning av fiskevårdsområdenas omkostnader i länvisar all själva omkostnaderna för fiskekortförsäljning varit omkring 15-20procent. På fiske- och miljövård satsades av intäkterna. Två av ledamöterna i slyrelse (Anderssonoch ) reserverar sig och anför: Vi reserverar oss också motstyrelse-majoritetens ställningstagande i fråga om ersättning lill fiskerättsägarna.Enligt vår bestämda uppfattning är en upplåtelse av fiskevaltnen enligtförslaget i promemorian elt expropriativt ingrepp, som måsle ersättas enligtreglerna i lagen om expropriation. Vi instämmer härvidlag helt i vad somframhålls i yttrandena från och från ochSveriges . Vidare anmäler ledamoten i slyrelseKerstin särskilt yttrande och anför: Jag vänder mig mol förslaget att ersättningenlill fastighetsägarna skall bestämmas uiifrån elt faktiskt inkomstbortfall.Ersättningen bör istället utgå oberoende av i vilken utsträckning som fasUghetsägarnautnyttjar den till deras faslighet knutna fiskerätten. Att faslighelsägarnaförlorar sin exklusiva rätt till fiske innebäratl de vidkänns ell intrång i nyttjanderätlenlill sin egendom.