prop · G80322 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt1 § 4 skatteregisterlagen skall registren användas vid beskattning för bestämmandeoch uppbörd av skatt enligt uppbördslagen och mervärdeskattelagen. Lagen omuppbörd av socialavgifter frän arbetsgivare innebär att bestämmandet ochuppbörden av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift överflyttas på ,länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna. Med detta följer attregistren enligt skatteregisterlagen måste kunna användas i fråga omarbetsgivaravgifter och allmän löneavgift på samma sätt som enligtuppbördslagen och mervärdeskattelagen. 1 § 4 skatteregisterlagen bör därförförses med tillägg om detta genom att till de i denna punkt uppräknade lagarnaläggs lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och lagen(1982:243) om allmän löneavgift. Här angivna förhåUanden kräver tillägg avdetta slag också i 3 § 3 och 7 § 3. Jaghar i propositionen (1983/84:167) om nya regler för uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare, m.m. framhållit att kontrolluppgifterna kommer att utgöradet viktigaste instrumentet i ett samordnat förfarande för kontroll av arbetsgivarnasredovisning av arbetsgivaravgifter och av innehållen skatt. Jag har vidareframhållit att i det centrala skatteregistret bör registreras också desärskilda uppgifter som lämnas i fråga om anställda som inte är skattskyldiga iSverige men för vilka pensionsgmndande inkomst skall beräknas. Bestämmelserna i7 § 12 skatteregisterlagen bör i enlighet härmed förses med tillägg om attregistren får innehålla sådana uppgifter. Taxeringslagen(1956:623) har tidigare kompletterats med en bestämmelse om skyldighet attlämna kontrolluppgift för arbetsgivare och uppdragsgivare när skatteavdraggjorts enligt lagen (1982:1066) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffandevissa uppdragsersättningar. Bestämmelsen finns i 37 § 1 mom. 8 taxeringslagen.Bestämmelserna om kontrolluppgifter i 7 § 12 skatteregisterlagen bör nukompletteras också med kontrolluppgift enligt 37 § 1 mom. 8 taxeringslagen. Förslagettill ändringar i skatteregisterlagen har utformats i enlighet med vad som harsagts . 3.1.6Lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Lagenom preskription av skattefordringar m.m. är tillämplig i fråga om preskriptionav fordringar som tiUkommer det allmänna och som drivs in enligt bestämmelsernai uppbördslagen eller tullagen (1973:670). Uppbördslagens bestämmelser omindrivning gäller i fråga om arbetsgivaravgifter som påförs enligt AVGL. Genomhänvisning i 28 § andra stycket lagen om 1984/85:22 23 uppbördav socialavgifter från arbetsgivare till uppbördslagens indrivningsregler blirifrågavarande preskriptionsbestämmelser direkt tillämpliga också på dearbetsgivaravgifter som skall redovisas och betalas enligt den nya ordningen. Enligt3 § lagen om preskription av skattefordringar m.m. gäller som huvudregel att enfordran preskriberas efter utgången av det kalenderår då den förfölltill betalning. Omen fordran har fastställts till sitt belopp sedan den förfallit till betalning ellersedan föreskriven tid för avlämnande av deklaration eller annan redovisning förfordringen gått ut, gäller dock ett annat beräkningssätt. I sådana fallpreskriberas nämligen fordringen efter utgången av det kalenderår dä fastställelsenägde rum. En beräkning med hänsyn tiU alt fordringen fastställts till sittbelopp sedan föreskriven tid för avlämnande av deklaration eller annanredovisning för fordringen gått ut får emellertid inte ske när det är fråga omen fordran som påförts enligt uppbördslagen eller AVGL. Dettaundantag i fråga om fordringar enligt uppbördslagen och AVGL har närmastinförts för att förhindra att preskriptionstiden för kvarstående skatt ochkvarstående arbetsgivaravgifter samt tillkommande skatt och tillkommandearbetsgivaravgifter beräknas från utgången av ett än det år dåskatterna eller avgifterna förföll till betalning. Detnya systemet för redovisning och inbetalning av arbetsgivaravgifter är såkonstruerat att arbetsgivaravgifter kan komma att fastställas till sitt belopp förstsedan de förfallit till betalning eller i varje fall först sedan föreskriventid för avlämnande av deklaration eller annan redovisning för avgifterna gåttut. Ett fastställt belopp kan vidare drivas in . Närarbetsgivaravgifter i det nya systemet fastställts till sitt belopp bör preskriptionstidendärför - oavsett om fastställelsen skall anses ha skett sedan avgifternaförfallit till betalning eller sedan föreskriven tid för avlämnande avdeklaration eller annan redovisning gått ut - alltid räknas från utgången avdet kalenderår då fastställelsen ägde rum. Såledesbör nu ifrågavarande undantag beträffande arbetsgivaravgifter enligt AVGL intebibehållas i fråga om arbetsgivaravgifter som skall redovisas enUgt det nyauppbördssystemet. Jag föreslår att 3 § lagen om preskription avskattefordringar m.m. ändras i enlighet med detta. 5.7.7Lagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift iNorrbottens län Ifråga om förfarandet för nedsättningen av arbetsgivaravgifter finns i lagens 6§ en hänvisning till AVGL. Denna lag ersätts av lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Paragrafen bör ändras i enUghet med detta. 1984/85:22 24 3.1.8Lagen (1983:1086) om vinstdelningsskatt Enligt10 § andra stycket skall 51 § AVGL i princip tiUämpas på vinstdelningsskatten.Detta innebär att från vederbörlig inkomsttiteli statsbudgeten får tillgodoföra sig ett belopp som motsvarar summan av detunder nästföregående år debiterade skattebeloppet minskat med summan av denskatt som avkortats eller restituerats. Bestämmelsen i 51 § AVGLhar med viss justering överflyttats till 3 kap. socialavgiftslagen och därtagits in i en ny 6 §. Hänvisningen i 10 § till 51 § AVGL bör i enlighet härmedändras till en hänvisning till 3 kap. 6 § socialavgiftslagen. 3.1.9Lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden Ilagens 2 § ges bestämmelser om hur skall fördela influtnatilläggspensionsavgifter mellan första, andra och tredje fondstyrelserna. Enligtnuvarande bestämmelser skall till första fondstyrelsens förvaltning överförastilläggspensionsavgifter som erläggs av staten, kommuner och därmed jämförliga samfällighetersamt av bolag, föreningar och stiftelser, i vilka staten, kommuner eller därmedjämförliga samfälligheter har ett bestämmande inflytande. Till andrafondstyrelsens förvaltning skall överföras tilläggspensionsavgifter som erläggsav annan arbetsgivare än de nyssnämnda och som har ett avgiftsunderlag somöverstiger 225 gånger det basbelopp som gäller enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Till tredje fondstyrelsens förvaltning skall hänförastilläggspensionsavgifter som erläggs av övriga arbetsgivare samt egenavgifter. Medhänsyn till att de preliminära avgifterna debiteras kan fördelningenockså vad den avser andra och tredje fondstyrelsernas förvaltning göras påförhand och årets avgiftsunderlag för varje arbetsgivare användas somfördelningsnyckel för att hänföra medlen till rätt fondstyrelse. Idet nya systemet för uppbörd av arbetsgivaravgifter kommer underlaget föravgifterna att bli känt först sedan uppbördsdeklarationerna för föregåendemånad avlämnats och registrerats. Det är därför nödvändigt att finna en annannyckel för avgifternas fördelning mellan andra och tredje fondstyrelserna. fördelningsnyckel bör kunna bygga på nuvarande nyckel med beaktande av attfördelningen skall göras på gmndval av de månatliga redovisningarna. En striktmatematisk omräkning av nuvarande belopp skuUe ge ett tal på 18,75 basbeloppför månad. Detta tal bör avrundas. Jag föreslår att det tal, med vilketbasbeloppet skall multipliceras för att ange det avgiftsunderlag efter vilketfördelningen mellan andra och tredje fondstyrelserna skall ske, bestäms till20. 1984/85:22 25 Jagföreslår att paragrafen utformas i enlighet härmed. Detta innebär en vissbegränsad höjning av nuvarande beloppsgräns vid medelsfördelningen mellan andraoch tredje fondstyrelserna. Tillgrund för beräkning av allmän tilläggspension fastställs en pensionsgrundandeinkomst (PGI). Detta sker hos den lokala skattemyndigheten i samband medtaxeringen. Gmndläggandebestämmelser om PGI finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL,särskilt 11 kap., och i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgmndandeinkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Utöver detta finnsbestämmelser som har anknytning tiU tilläggspensioneringen isocialavgiftslagen och i uppbördslagen (1953:272). Riksförsäkringsverkethar i en skrivelse till tagit upp vissa frågor som rör denlokala skattemyndighetens arbete med beräkningen av PGI och taxeringen. Riksförsäkringsverketuppger i sin skrivelse att genomförandet av den nya taxeringsorganisationen (RS-reformen)förändrade arbetet med beräkningen av PGI högst väsenUgt genom att detintegrerades med deklarationsgranskningen. En stor rationaliseringseffektuppnåddes genom att granskaren numera erhåller ett ADB-mässigt uträknatförslag till PGI och sålunda i ett mycket stort antal fall slipper dettidsödande överförings- och summeringsarbetet. Genomatt arbetet med PGI-beräkningen är en isolerad arbetsuppgift, utaningår som en del av taxeringstjänstemannens deklarationsgranskning, harbehovet av att få största möjliga samstämmighet mellan regelverk och förfarandei fråga om taxerings- och PGI-frågor accentuerats. Riksförsäkringsverketanser att en samstämmighet bör eftersträvas vad gäller kommunicering ochunderrättelser i samband med taxering och beräkning av PGI. Vidare bör - i Ukhetmed vad som gäller i taxeringssammanhang - en möjlighet införas för den lokalaskattemyndigheten att ompröva ett beslut om PGI. Reglerna för att överklagabeslut beslut om taxering, om PGI och om fastställande av underlag för egenavgifterär vidare olika utformade. Fr.o.m. gäller att överklagandenavseende PGI och egenavgifter skall göras hos länsrätt. Det är enUgtriksförsäkringsverket därför angeläget att enhetliga tidsfrister införs föröverklagande av såväl taxeringsbeslut som beslut om PGI och beslut omfastställande av underlag för egenavgifter. Medledning av den PGI som fastställts beräknas pensionspoäng enhgt 11 kap. 6 § AFL.Omvandlingen från PGI till pensionspoäng sker med hjälp 1984/85:22 26 Detta har nått en sådan storleksordning att en komplettering avavmndningsreglerna i lagtexten i förtydligande syfte enligtriksförsäkringsverket är önskvärd. Därigenom skulle ges ett formellt stöd för tillgodoräknandeav pensionspoäng i de fall PGI är mycket låg. Fr.o.m.den 1 januari 1980 kan en försäkrad som uppbär partiell förtidspensiontillgodoräknas såväl en på grundval av förvärvsinkomsten baserad pensionspoängsom en mot pensionens storlek svarande andel av antagandepoäng enligt 13 kap. 2§ AFL. Nägon bestämmelse om maxime-ring av pensionspoängen, motsvarande vad somgäller för PGI, finns dock inte. föreslår att en sådanbestämmelse införs. Föregen del finner jag det angeläget att arbetet vid de lokala skattemyndigheternakan bedrivas på ett rationellt sätt. Genom en ändring i de regler som styrförfarandet vid beräkningen av PGI kan åstadkommas en överensstämmelse med deregler som gäller vid inkomsttaxeringen. Härigenom uppnås tidsvinster genom enenklare hantering och för den skattskyldige en större säkerhet beträffandevilka åtgärder som han bör eller kan vidta. Jaganser vidare att det föreligger ett behov av en komplettering av reglerna förberäkning av pensionspoäng på sätt föreslagit. Jagövergår härefter till att närmare behandla författningsförslagen. 3.2.2Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring FörPGI-beräkningen gäUer bestämmelserna i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enhgt lagen (1962:381) om aUmän försäkring, LBP.Taxering sker i den ordning som föreskrivs i taxeringslagen (1956:623), TL. Denu föreslagna ändringarna innebär i huvudsak en anpassning av tiU TL. 6§ Den nuvarande lydelsen är utformad efter mönster av 65 § TL i dess äldrelydelse. Jag anser att besluts-och underrättelseförfarandet vid beräkning av PGIbör överensstämma med det som gäller vid inkomsttaxeringen. Jag föreslår att 6§ ändras att motsvara 65 § första stycket TL i dess nuvarande lydelse. Dettainnebär således att den försäkrade alltid bör få tillfälle att yttra sig närdetta behövs för att uppkommen fråga skall bli utredd och tillräckligt belyst. 8§ föreligger skyldighet för den lokala skattemyndigheten attlämna underrättelse om beslut om avdrag för kostnader. Denna underrättelse börkunna utgå. En utförlig information i broschyrer räcker iregel. När den försäkrade i deklarationen har redovisat samtUga kostnader, somgrundar avdragsyrkandet till taxeringen, måste han vara väl införstådd medstorleken av kostnaderna. I paragrafen föreskrivs vidare f.n. enunderrättelseskyldighet om PGI-beslut för försäkrad som inte Prop.1984/85:22 27 lämnat allmän självdeklaration. Denna underrättelse tUlgodosesemellertid genom uppgiften på skattsedeln eller den särskilda underrättelse somutfärdas för den som inte avgivit allmän självdeklaration. Med hänsyn till vadjag föreslär i 8 a § om underrättelse vid omprövning anser jag vidare attfjärde stycket bör utgå. Jag föreslår slutligen att ordet"debetsedel" byts ut mot "skattsedel" i enlighet med denändring som tidigare vidtagits i uppbördslagen och TL. 8a§ Genom RS-reformen infördes i 69 § 3mom. TL ettvidsträckt omprövningsförfarande hos taxeringsnämnden. harinte bara möjlighet utan också skyldighet att under hela taxeringsperiodenompröva beslut när skattskyldiga begär det eller skäl för omprövning annarsvisar sig föreligga. Ett omprövningsförfarande gäller även hos försäkringskassornai socialförsäkringsärenden. Detta har medfört att antalet besvärsärenden hosförsäkringsrätterna har minskat. Jag anser att det är önskvärt att även såvittgäller PGI-beräkningen införs en möjlighet till omprövning motsvarande den somgäller i taxeringssammanhang och i övrigt inom socialförsäkringsområdet.Härigenom torde man kunna minska belastningen på de allmänna förvaltningsdomstolama. 9 § Vad avser formerna för underrättelser bör enanpassning göras till vad som gäller enligt TL. Bestämmelsen har utformatsefter mönster av 69 § 4 mom. TL. 11 § Bestämmelserna om stäUning sompart i mål hos länsrätt och kammarrätt har justerats efter förebild i 20 kap.12 § AFL. Enligt 76 § fjärde stycket TL får länsrätten pröva skattskyldigsbesvär som inkommit efter utgången av febmari månad men före utgången av junimånad året efter taxeringsåret, om taxeringsintendenten helt eller delvisbiträder besvären i sak. Länsrätten bör ges samma möjlighet att pröva besvärrörande beräkning av PGI, om helt eller delvistillstyrker besvären. I 99 § TL föreskrivs att en skattskyldig som inte har fåttföreskriven underrättelse under taxeringsåret får överklaga taxeringsnämndensbeslut intill utgången av året efter taxeringsåret, eller om han inte under taxeringsåretfått slutskattsedel, efter det att han fått skattsedeln. Enförsäkrad bör i motsvarande situation ges möjlighet att få den lokalaskattemyndighetens beslut rörande sin PGI prövat. Femte stycket har i enlighet med detta utformats eftermönster av 76 och 99 §§ TL. 3.2.3 Uppbördslagen (1953:272) Egenavgifter uppbärs som skatt enUgt uppbördslagen(1953:272), UBL. Det är den lokala skattemyndigheten som fastställeravgiftsunderlaget för egenavgifter, 22 § UBL. Den lokala skattemyndighetensbeslut får enligt 85 § 1 mom. UBL överklagas hos länsrätten genom besvär.Besvärstiden är enligt 1984/85:22 28 12§ förvaltningslagen (1971:290) från det att klaganden fått del av beslutet. Underlagför samtliga debiterade egenavgifter och allmän löneavgift enligt 2 § lagen(1982:423) om allmän löneavgift utgörs i regel av den i självdeklarationredovisade och vid taxeringen godkända inkomsten av annat förvärvsarbete(inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet). Överlokal skattemyndighets beslut beträffande PGI får besvär anföras hos länsrätt.Besvärstiden regleras i 11 § LBP. Denna besvärstid varierar mellan två månaderoch . På slutskattsedlarna har dock angivits efter taxeringsåretsutgång som besvärstid för beslut rörande såväl PGI som egenavgiften.Riksförsäkringsverket har i sin skrivelse framhållit att det i praktiken ärogörligt att ha oUka besvärstider och har föreslagit att 5 kap. 3 § lagen(1981:691) om socialavgifter kompletteras på så sätt att en hänvisning görstill bestämmelsema i 11 § LBP. Jagdelar uppfattning att besvärstiden såvitt gäller beslutom PGI och fastställande av underlag för egenavgifterna bör vara densamma. Medanledning av lagrådets yttrande över förslaget till lag om socialavgifter (prop.1980/81:178 s. 93) bör dock denna reglering ske genom införandet av enundantagsbestämmelse i 85 § 1 mom. UBL. Jag föreslår därför att paragrafenutformas i enlighet härmed. Av 4 § lagen om allmän löneavgift framgår attundantagsbestämmelsen också avser underlag för den allmänna löneavgiften. 3.2.4Lagen (1962:381) om allmän försäkring EnUgt11 kap. 1 och 5 §§ AFL skaU PGI beräknas i den mån en försäkrads inkomst avförvärvsarbete överstiger det vid årets ingång gällande basbeloppet med minst100 kr. som PGI fastställts för en försäkrad skall, enligt 11 kap.6 § AFL, pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoäng beräknas genom att PGIdelas med det vid årets ingång gällande basbeloppet och skall beräknas med tvådecimaler. De avmndningsreglersom tillämpas vid beräkningen innebär att den andra decimalen höjs om dentredje decimalen är fem eller högre. Basbeloppetför har faststäUts tiU . Det har därigenom kommit attöverstiga det värde som med nuvarande avmndningsregler leder till att en PGI om100 kr. ger nämligen en PGI om100 kr. en pensionspoäng av 0,004. Denförsäkrade kommer i sådant faU att tillgodoräknas PGI, men inte ftensionspoäng. PGIoch pensionspoäng Ugger till grund för förmåner inom socialförsäkringen.Ibland anges gmnden för förmånen vara PGI och ibland pensionspoäng. Det ärinte rimligt att det skulle kunna uppstå någon skillnad mellan olika förmånerpå gmnd av det här uppmärksammade förhåUandet. 6 § AFL bör därför kompletteras så att det klart framgår att 1984/85:22 29 försäkradsom fått PGI också får pensionspoäng tillgodoräknad för detta årmed minst en hundradels poäng. Enligt11 kap. 5 § AFL bortses vid beräkning av PGI från sådan inkomst som överstiger7,5 gånger basbeloppet. Detta leder till att den högsta pensionspoäng som kantillgodoräknas enligt 11 kap. 6 § AFL är 6,50. Detskulle dock kunna göras gällande att den sammanlagda pensionspoängen undervissa förhållanden skall beräknas till högre än för förvärvsarbetandeförsäkrade med partiell pension. I dessa fall kan nämligen, utöverpensionspoäng enligt 11 kap. 6 § första stycket AFL, den försäkrade enligttredje stycket få tillgodoräkna sig halv eUer två tredjedelar av denantagandepoäng som pensionen beräknats på enligt 13 kap. 2 § AFL. Riksförsäkringsverketsrutiner har dock utformats så att i verkUgheten aldrig någon högre poäng än6,50 registrerats. Föratt det klart skall framgå att den högsta pensionspoäng som kan tillgodoräknasen försäkrad är 6,50 bör 11 kap. 6 § AFL kompletteras med en maximeringsregelför dessa fall. Lagenom uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare träder i kraft den 1 januari1985 och skall tillämpas på avgifter som belöper på tid efter ikraftträdandet. AVGLgäller dock tills vidare och så länge det behövs för att reglera de avgiftersom skall påföras och betalas enligt nuvarande system. De följdändringar somhär föreslås bör därför gälla fr.o.m. . Äldre bestämmelserbör dock fortfarande gälla i fråga om avgifter som avser eller tidigareår. Ävenövriga föreslagna författningsändringar bör träda i kraft den 1 januari 1985och tillämpas fr.o.m. ikraftträdandet. Några särskilda övergångsbestämmelserhar inte ansetts behövas. I samband med införandet av bl.a. 69 § 3 mom. TL (SFS1978:316) föreskrevs dock att bestämmelsen om november månad i paragrafenskulle avse oktober månad till dess regeringen förordnar annat. Motsvarande bördärför föreskrivas i fråga om bestämmelsen i 8 a § LBP. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, 2. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringarm.m.. 1984/85:22 30 3. lag om ändring i bevissäkringslagen (1975:1027)för skatte- och avgiftsprocessen, 4. lag om ändring i lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, 5. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343), 6. lag om ändring i lagen (1982:188) om preskriptionav skattefordringar m.m., 7. lag om ändring i lagen (1983:1055) om nedsättningav socialavgifter och allmän löneavgift i , 8. lag om ändring i lagen (1983:1086) omvinstdelningsskatt, 9. lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglementeför allmänna pensionsfonden. 10. lagom ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgmndande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring, 11. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272), 12. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Avförslagen har det under 1 angivna upprättats i samråd med chefen för ,de under 2-6, 8 och 11 angivna upprättats i samråd med chefen förfinansdepartementet och det under 7 angivna upprättats i samråd med chefen förindustridepartementet. Deframlagda lagförslagen är i huvudsak följdändringar av enkel beskaffenhet. Iövrigt har förslagen motsvarigheter i nuvarande lagstiftning eller innebär ettstadfästande av nuvarande praxis. Enligt min mening behövs därför intelagrådets hörande. Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga förslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom prof)Ositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden lagt fram. 1984/85:22 31 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1............................................................... lagom ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdom stolar ........................................................ 2 2. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m 3 3. lag om ändring i bevissäkringslagen(1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen 4 4. lag om ändring i lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 5 5. lag om ändring i skatteregisterlagen(1980:343).. ...... 6 6. lag om ändring i lagen (1982:188) ompreskription av skattefordringar m.m 8 7. lag om ändring i lagen (1983:1055) omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i ............................................................. ...... 9 8. lag om ändring i lagen (1983:1086) omvinstdelningsskatt .... 10 9. lagom ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden 10 10. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundandeinkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring...................................... .... 11 11. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)......... .... 15 12. lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 15 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 17 1 Inledning..................................................... .... 17 2 Lagen om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare 18 3 Överväganden och förslag.............................. .... 18 3.1 Följdändringar..................................... .... 18 3.1.1 Lagen (1971:289) om allmänna förvahningsdom-stolar 18 3.1.2 Lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m 19 3.1.3 Bevissäkringslagen (1975:1027) förskatte- och avgiftsprocessen 21 3.1.4 Lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 21 3.1.5 Skatteregisterlagen (1980:343) ....... .... 22 3.1.6 Lagen (1982:188) om preskription avskattefordringar m.m 22 3.1.7 Lagen (1983:1055) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i 23 3.1.8 Lagen (1983:1086) omvinstdelningsskatt 24 1984/85:22 32 Lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden............................ .... 24 3.2 Övriga frågor....................................... 25 3.2.1 Inledning...................................... 25