prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Ansvarei för arbetet med taxeringen ligger liksom nu påskatteförvaltningen. Den ändringen föreslås att ansvaret för förberedelsema ivad de avser framtagande av prisnivåer och dylikt till gmnd för värderingenläggs över på lantmäteriverket. Därför förs resurser för värderingsfrågor övertill lantmäteriverket som får ansvaret för att rätt värdenivå ligger till grundför taxeringarna, dvs. i huvudsak för förberedelserna för avstämning ocharbetet med omräkningen. Det arbetet skall utföras i samråd med ,lantbmksstyrelsen och skattemyndigheterna då det gäller index och övergripandevärderingsfrågor. Prowärdering och förslag till val av riktvärdetabeller ellermotsvarande skall göras av lantmäteriverket och en arbetsgrupp inom varjetaxeringsdistrikt bestående av ordföranden och tre-fem förtroendevaldaledamöter av nämnden. bör informera allmänheten omrikflinjerna för sitt arbete. För att taxeringama skall bli riktigare och rättvisare ärdet angeläget att de uppgifter som ligger till gmnd för taxeringen blir bättre.Uppgifterna lämnas Prop, 1984/85:222 35 nu i iäsiiglietsdeklaraiioner vid de allmännafastigheistaxeringarna och i övrigl kommer uppgiflern.i i huvudsak iii frånolika myndigheler. Uppgifterna förs in i fasliglieistaxeriiigsregistret.Uppgifter om fasligheler har sedan iäne funnils redovisade i register ochlängder, l.ex. Fastighetsägarnas uppgifisskyldighet minskas eniiglförslaget. Endasl årel före er, avstämning, dvs. vart åttonde är, skallfasiigtietsägama lämna en förenklad deklaration, en a\siäniningsdcklaralion.Den medför en kontroll av om de uppgifier lill ledning för laxeringen som finnsi fastighetstaxeringsregislrel är aktuella. Uppgifterna förlicks på enavstämningsblankeli som siinds lill iigarna. Eventuelli skall ägaren ävenkomplettera avstämningsde-klaraiionen med efterfrågade ellermed de särskilda upplysningar som han själv önskar lämna. Faslicheisiaxeringsregisiret skall successivt äjourförasmed - till skillnad mot nu gällande ordning - alla beskaffenhets- ochanvändningsförändringar som den lokala skatlemyndighelen får kännedom om -förutom genom avstämningsdeklaraiionerna och andra frivilligl avlämnadedeklarationer från ägarna - även genom en effektiviserad och något utvidgaduppgifts-skyldighet för kommunerna, fastighetsbildniiigsmyndighetema, lanlbruksnämndernaoch skogsvårdsslyrelserna som mestadels även nu har uppgiftsskyldighet förfastighetstaxeringen. Den ökade uppgiftsskyldigheten föreslås avse bl.a. förkommunernas del fasligheter som slutbesikligas, för fastighetsbildningsmyndigheternasdel bebyggda och obebyggda småhusfastigheter som avstyckas, och förlantbruksnämndernas del inventeringar i samband med nämndens försäljningar. Taxering, omprövning, besvär Registrering, granskning, ulredning och laxering skalleniigl förslagel utföras av de lokala skattemyndighelerna som också fattar detförsta beslutet om taxeringen, gmndbeslutet, undertaxeringsåret. De lokala skattemyndigheterna kan ompröva sina beslut fram tillden . Genom den långa lid som de lokala skattemyndigheterna fårtill sitl förfogande för att utreda oklara frågor och även att ompröva sinabeslut, förutsätts att fastighetstaxeringen flll allra största delen skal!klaras av hos dessa myndigheter. Efter begäran av fastighetsägaren skall lokalskattemyndighets beslul överprövas av fastighetstaxeringsnämnden. Nämnden kanvidare ompröva sina egna beslut fram till . Beslut omfastighetstaxering kan liksom överklagas hos länsrätt, kammarrätt ochregeringsrätten. Övergång till rullande system Enligt förslaget skall det rullande systemet i alla delarträda i kraft . Del innebär att hyreshus- och industrienheterna avstämsdetta år. Omiaxering kan vidare detta år förekomma för alla andra typer avtaxeringsenheter och omräkning sker av alla fastigheter. 1988 sker ingenavstämning, alla förändrade taxeringsenheter kan omtaxeras och omräkning avalla enheter sker med samma index som 1987. Vid taxering skall enligtförslaget alla småhusenheter avstämmas, andra förändrade enheter kan omtaxerasoch alla taxeringsenheter omräknas med nya indextal. 1984/85:222 36 forlsiiiier diirefter kontinuerligt med motsvarande inslagunder . För alt dei rullande systemet skall kunna slarla 1987måsle emellerlid besked lämn-js till RSV och lantmäteriverket som skallha hand om förberedelserna för avslämningen, Sädanl besked bör lämnas underhöslen 1984. Vidare bör tillses atl alltför omflittande reformarbeten inomlaxeringsområdel, l.ex. följd av förslag frän skalieförenklingskommittén,inle genomförs samiidigi med all den rullande laxeringen salts i gäng. Om inlehiiider i dessa hiinseenden föreligger bör den första avslämningen som avserhyreshus- och industrienheler och som är förhållande\äs lätthanterlig, sålundaske 1987. Bl.a. för att underlätta den kommande avslämningen av småhusenheternaskulle, om resursmässiga förutsättningar föreligger, en förberedande omtaxeringenligt de av kommittén föreslagna reglerna kunna göras i fräga om hus somfelvärderats på gmnd av i första hand radonpäverkan eller mögel- och fuktskadorredan 1986. Skulle del visa sig att prisutvecklingen på fastigheter alltjämt ärliten kan skäl finnas att starta omräknincsförfarandet först . Om de fömisältningar som att börja den rullandetaxeringen 1987 inte föreligger, t.ex. på grund av andra stora reformer påtaxeringens område, bör det rullande systemet i stället startas . Där\'idförskjuts det föreslagna Udschemat för avstämningama med . Vad som sagtsom en inledande omtaxering 1986 gäller då i stället 1987. Kommitténs förstahandsförslag är emellertidsammanfattningsvis att en mllande fastighetstaxering med avstämning, omtaxeringoch omräkning införs. En sådan modell för ett rullande system är fördelaktigastur fastighetstaxeringssynpunkt. Det mllande systemet bör starta , eventuelltmed en mindre omtaxeringsomgång 1986. Kostnadsbesparingarna vid en övergång till ett rullandesystem är påtagliga. Besparingarna uppkommer på olika sätt. Mestkostnadskrävande vid fastighetstaxeringen är de moment som är gemensamma vidallmän fastighetstaxering och avstämning, dvs. förberedelser och taxering avalla fastigheterna, vilket i de båda systemen skall ske vart femte respektivevart åttonde år. Del längre intervall som är möjligt mellan avstämningamasammanhänger med de andra momenten som föreslagits ingå i det mllande systemet,nämligen en friare omtaxering mellan avstämningama för defastigheter, som förändrats, och en successiv omräkning för att beaktaförändringar i prisnivån. Det föreslagna systemet medför i vart fall inte någrakvalitetsförsämringar men däremot kraftiga besparingar. Andra besparingar uppkommergenom att man kan dela upp framförallt avslämningen under hela åtta-årsperiodenoch att arbetsbelastningen därigenom kan göras jämnare över åren. Genom att mera tid kan ägnas åt taxeringsarbetet på detförberedande planet kan även den dyrbara domstolsprövningen minska väsentligt iomfattning. En svårighet vid kostnadsbedömningarna har varit attuppskatta i vilken Prop.1984/85:222 37 ulsträcknincralionaliseringar av det nuvarande systemet skulle vara möjliga. Niigragarantier för atl sådana skulle kunna genomföras finns inle. 1 van fall ar detinle sannolikl alt några mer väsentliga förändringar skulle kunna genomförasliil en allmän fastighelstaxering 1987, Om system bibcliallsoforiindrat torde kostnadsbesparingen då bli ca 78 milj. kr. Kommittén har dock för att inte överskatta dengenomsnittliga årliga kostnadsminskningen utgått från att även en allmänfaslighetstaxering 19S7 skulle kunna rationaliseras. Bl.a. har RSV ansett aukostnaderna för förtroendevalda ledamöier bör kunna minskas. Jämförelsernavisar vid sådanl alternativ en tota! besparing på ca 59 milj. kr. i genomsniuper är. Detta svarar mot en kostnadsminskning. Denrullande taxeringen förutsätter inte något speciellt värdenngsförfaran-de.Kommittén har utgått från atl nuvarande värderingsgrunder, värderingsmodelleroch värderingsmetoder i huvudsak skal! De erfarenheter som vanns vidAFT 81 måste emellertid tas lill vara och bör leda till vissa förändringar t.ex.beträffande värdefaktorerna storlek och standard vid värdering av småhus. Iavsnitt 11 har ett flertal värderingsfrågor som bör bli föremål för vidareöver\'ägande tagits upp och kommenterats. Kommitténhar vidare föreslagit vissa ändringar i gmndema för taxering av grustäkter ocharrendetomter. om värderingen bör utom i särskilt angivna frågor endast utfärdasav regeringen. Regler från RSV och andra myndigheler bör i stället normaltlämnas som anvisningar, rekommendationer eller dylikl. 'Vop.1984/85:222 Lagförslagen i betiinkandel (SOU 1984: 37 uch 38)RulfaiKle fastichelstaxerini; m. m. Lag oni ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fasflghctstaxeringslagen (1979:1152)' deh au 16 kap. 6-9 §§, 17 kap. 18 §, 18 kap. 15 §, 20 kap.14-23 §§ och 25-32 kap. skall upphöra att gälla, dels att mbrikerna närmast före 16 kap. 2, 6 och 9 §§ samtmbriken närmast före 25 kap. skall utgå, deb att i 5 kap. 1,2 och 8 §§, 7 kap. 3,4,6 och 16 §§ samt11 kap. 5 § ordet "taxeringsvärde" i olika böjningsformer skall bytasut mot "basvärde" i motsvarande form, l,3,6och7§§,5kap.4§,7kap.7§,16kap.l-5§§,17kap. 1-4,6-8,15,17,20och25 §§, 18 kap. 1,3-12,14,22,25,29,30,32,38och41§§,19kap.,20kap. l,2,4,6,7och9-13§§,21kap. ioch3-6§§,22kap. 2och4-7§§,23kap.1-3 §§,24kap. 1,3,4och5§§ samt mbrikema tilll,5, 16,18 och 19 kap. och mbrikennärmast före 17 kap. skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas nya bestämmelser, 1 kap.8-10 §§, 18 kap. 42-45 §§ och 19 kap. 8-21 §§ samt närmast före 1 kap. 1 och7-9 §§, 18 kap. 1, 12, 22, 29 och 42 §§, 19 kap. 1, 4, 9, 15, 16, 18 och 21 §§samt 20 kap. 1, 6, 10, 11 och 13 §§ nya mbriker av nedan angivna lydelse. 1 kap. Iniedande bestämmelser Fastighetstaxering sker vid avstämning, omtaxeringoch omräkning. Vid fastighetstaxering skall beslut fattas om fastigheternas skattepliktsförhållanden och indelning i taxeringsenheter. Vid fastighetstaxering skall beslut fattas omfastighetemas skattepliktsförhållanden och indelning i taxeringsenheter.Vidare skall beskatt- 'Senaste lydelse av 11 kap. 5 § 1980:149 16 kap. 6§1981:1119 16 kap.7 § 16 kap. 8 § 16 kap. 9 § 20 kap. 23 § "- rubriken närmast före 16 kap. 2 § 1981:1119 rubrikennärmast före 16 kap. 61 1981:1119 rubriken närmast före 16 kap. 9 § 1981:1119rubriken närmast före 25 kap. 1981:1119. Prop.1984/85: 222 ningsnaturoch uixeringsvärde be-stii.nmas för varje taxeringsenhet. dock inte åsättas fastighet, som enligi 3 kap, skall undanlas frånskatteplikt. 'snatur.husvärde oc!i taxeringsvärde bestämmas för varje taxeringsenhet. Basvärde ochlayi-eringsvärde skall dock inte åsättas fasiighct, som enligt 3 kap. skallundantas friin skatteplikt. Med taxeringsår menas i denna lag det kalenderår förvilkel fastighetstaxering besläms. Beslutom fastighetstaxering skaU gälla under det taxeringsår då taxeringen skaUåsättas i första instans. Fastighetstaxering sktdl ske på gmndval av fastighetsanvändning och beskaffenhet vid taxeringsårets ingång. Allmän fastighetstaxering skall ske . Beslutvid allmän fastighetstaxering skall, om inte annat föranleds av föreskrifternai 16 kap., gälla från ingången av det taxeringsår dä allmän fastighetstaxeringsker till ingången av det taxeringsår då allmän fastighetstaxering sker nästagång (den löpande taxeringsperioden) . Fastighetstaxering skall ske på grundval av fastighetsanvändning, beskaffenhet och ägarförhållanden vid taxeringsårets ingång. Varje fastighets taxering skaU avstämmas . Avstämning skall göras av de i 4 kap. 5 § angivna skildaslagen av taxeringsenheter enligt följande. 1987 hyreshusenheter och indu strienheter 1993 specialenheter och exploa teringsenheter. skall avstämning ske på så sätt att varje enhet avstäms vari ättonde är. Enhetema skall avstäm mas i den ordningsföljd som angetls. Avstämningsår för en fastighet är det taxeringsår, dåfastigheten avstäms. Senaste lydelse 1981:1119. Omiaxering av faslighel skall ske , som inte utgöravstämningsår för fastigheten, om 1. nytaxeringsenhet bör bUdas eller taxeringsenhet bör ombildas 2. tieskattningsnaturfnbör ändras 3. skatieplikLsförhållandenabör ändras 4. basvärdetbör ändras på grund av att taxeringsenhetens beskaffenhet eller användningförändrats 5. taxeringsenhettidigare taxeringsår åsatts en felaktig taxering. Taxeringsvärdetoch däri ingående delvärden beräknas genom omräkning av basvärdet och däriingående delvärden med ett index. Omräkningen skall göras enligt degmnder som anges i 16 kap. Regeringen beslutar om index. Nyaindextal skaU bestämmas , såvida regeringen inte finner särskildaskäl föreligga. Ar,då omräkning skaU ske med nya index, betecknas indexär. Marknadsvärdet skall bestämmas med hänsyn till det genomsnitfliga prisläget under basåret. Med basår avses tiden från och Marknadsvärdet skall bestämmas med hänsyn till detgenomsnittliga prisläget under andra årel före det år då allmänfastighetstaxering sker. med fjärde årel före avsiärn-ningsårel till ochmed tredje årel före avsiämningsårci. Regeringendier myndighel som regeringen besiämmer skall besluta om närmare föreskrifierom indelning i värdeområden, klassindelning av värdefaktorer,klassindelnings-gmnder, värdeserier och värdetabeller för de byggnadstyper ochägoslag som anges i 8-15 kap. Mot sådant beslut får talan ej föras. Regeringenskall besluta om närmare föreskrifter om klassindelning a>' värdefaktorer,klassindelnings-gmnder, värdeserier och värdetabeller för de byggnadstyper ochägoslag som anges i 8-15 kap. Regeringeneller myndighel som regeringen besiämmer skaU besluta om indelning ivärdeområden. Mot sådant beslut får talan ej föras. 16 kap.Bestämmande av taxeringsvärde Särskild fastighetstaxering skall verkställas de år då allmän fastighetstaxering inte äger rum. Vid särskild fastighetstaxering fastställs nästföregående ärs taxering oförändrad om ny taxering enligt 2-5 §§ inie skall ske. Ny taxering av fastighet skall ske om under löpande taxeringsperiod 1. ny taxeringsenhet bör bildas eller taxeringsenhet bör ombildas 2. taxeringsenhets beskatmingsna-tur eller skattepliktsförhällande bör andras. Index skall bestämmas så att det genomsnittligaförhållandet mellan taxeringsvärdet och marknadsvärdet blir 0,75 för likartadetaxeringsenheter inom ett prisbildningsområde på sått närmare stadgas i dettakapitel. Marknadsvärdet bestäms utifrån det genomsnittliga prisläget undernivåä-ret. Om väsentliga förändringar av prisnivån har skett imder nivåäretskall marknadsvärdet dock bestämmas utifrån prisläget vid nivåårets slut. Med nivååret menas tiden andraåret före index-året till och med året före indexåret. Index skall bestämmas särskilt för småhus-, hyreshus-,industri- och lantbruksenheter. Inom varje sädan typ av taxeringsenhet kanolika index bestämmas med hänsyn till enheternas användning, beskaffenhet,värde och belägenhet. ]98]:in9. f9S4,/S5:222 Ny taxering av taxeringsenhet skall ske om under löpandetaxeringsperiod taxeringsenhetens värde ökal eller minskat genom sådan förändringi enhetens fysiska beskaffenhet att åsätt taxeringsvärde på grund avförändringen bör ändras med minst en femtedel, dock . Nytaxering skall dock alllid ske om kosinader som har uppgått till minst enmiljon kronor har lagts ned på taxeringsenheten eller, för värde-ringsenhei medsmåhus och, i förekommande faU, därtiU hörande tomtmark, om det sammanlagdavärdet av småhuset och tomtmarken på grund av förändringen bör höjas ellersänkas med . Oavsett vad som har sagts skall ny taxering ske ombebyggelse skett på taxeringsenhet, som förut varit obebyggd, eller bebyggelsenpå en förut bebyggd taxeringsenhet rivits, brunmt ned eller förts bort. Vid bedömning om ny taxering skall ske på grund avminskning i en taxeringsenhets värde genom skogsavverkning eller annanförändring i fråga om skogsbeståndet skall hän- För varie laxcringsenr.ci får endas! ett index använda.,mom vad avser lardiirulcsculici och cxploaicringscn-het. De i biis-i'ärde: förcn iaiubruks-e.nhct ingående ddvänienn får omräknas, med olika index. Vidluv-eringen av exploaicringsenhe: skali sådan del av markvärde', sotn avsertomtmark för småhus, omräknas med index för sniåhusenhei. Få molsvarande säuskall vid taxeringen av exploateringsenhet del av markvärde som avser tomtmarkför hyreshus eller för industribyggnad och övrig byggnad räknas om medtUlämpligt index för hyreshusenhet respektive för industrienhet. Index bestäms som regel utifrån en generell och enregional omräkningsfaktor. Genom den generella omräk-ningsfaktorn beaktasgenerella prisförändringar som för cn typ av taxeringsenheter kan vara olikapå grund av skillnader i enheternas beskaffenhet, användning och värde.Skillnader i prisutvecklingen för en typ av taxeringsenheter mellan olikaprisbildningsområden föranleder under de förutsättningar som anges i 4 § andrastycket bestämmande av regionala omräkningsfaktorer. Indextalet bestämsslutligt genom att den generella omräkningsfaktorn multipliceras med enregional omräkningsfaktor, då en sådan skaU tillämpas. Kan det antas attmarknadsvärdena förändrats utan att detta kan fastläggas med ledning averlagda får dock i stället ett särskilt index beslämmas. Del särskildaindextalet skall uppskattas efter vad som befinnes skäligt främst med hänsyntiU förväntade priser och ändringar i avkastningen. Index skall anges med tvä decimaler. 'Senaste lydelse 1981:1119. 'Senaste lydelse 1981:1119. .ryit w.v även Ul! den värdeökning som den ålersiåendeskogen undergal: på grund av nllväxi under den löpande luxeringsperiodcn. .Ny laxering av taxeringsenhet skall ske om under löpandelaxeringspe-riod taxeiingsenheiens värde ökat eller minskat 1. genombeslut om fastställelse av generalplan, stadsplan eller byggnadsplan 2. genomannat beslut av myndighet om beslutet innebär ändring i rätten att förfogaöver eller i övrigt använda enheten 3. genomatt avgift till allmän va-anläggning eller allmän fjärrvärme-anläggning(anslutning.savgift) eller ersättning för gatukostnader erlagts för enheten. Ny taxering skall ske endasl om taxeringsenhetenstaxeringsvärde på grund av förändringen bör ändras med minst en femtedel, dockminst . Om förändringen medför en ökning eller minskning avtaxeringsvärdet med skaU ny taxering ske endast efterframställning av taxeringsenhetens ägare. Vid bestämmandet av en genereU omräkningsfaktoruppskattas först det genomsnittliga förhållandetalci mellan basvärde oc.hmarknadsvärde för sådan egendom för vilken index enligt 2 § skaU bestämmas.Omräkningsfaklorn beräknas därefter som kvoten mellan talet 0,75 och detsålunda uppskattade förhällandeta-lei. En regional omräkningsfaktor bestäms påmotsvarande sätt för prisbildningsområde eller del av sådant omräde. Regional omräkningsfaktor skall bestämmas för en typ avtaxeringsenheter endast om det genomsnittliga förhållandetalet mellanbasvärdena, omräknade med de generella omräk-ningsfaktörerna, och marknadsvärdenaunderstiger 0,70 eller överstiger 0,80. Ny laxering av taxeringsenhet, vars värde harbeslämts under förutsättning att den används i förvärvsverksamhet av visstslag, skall ske om verksamheten stadigvararuie helt eller i allt väsentligthar lagts ned under den löpande taxeringsperioden. Nytaxering fär ske endast efter framslällning av taxeringsenhetens ägare och omtaxeringsvärdet tUl följd av värdeminskning i anledning av nedläggningen börsänkas med minst hälften. Förbestämningen av regionala omräkningsfaktorer skaU riket delas in iprisbildningsområden för småhusenheter, hyreshusenheter, industrienheter ochlantbruksenheter. Indelningen skall ske sä att fastighetsprisutvecklingeninom ett prisbildningsområde kan förväntas bli likartad. Beslut om indelning i prisbildningsområden meddelas avregeringen. Senaste lydelse 1981:1119. 'Senaste lydelse 1981:1119. 1984/85:222 44 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Avd. 2 Föriarandei m.m. vid allmän Avd. 2 Förfarandelm.m. vid fastig- fastigliet.staxering'' hetstaxering 17 kap. 1 § Med skattechef avses i denna lag chefen förlänssiyreliiens skaiteavdelnini; eller, i , chefen förlänsstyrelsens taxcringsavdelning. Under benämningen taxeringsintendeni inbegrips, fömiomnämnda tjänstemän samt chef för besvärsenhel och taxeringsintendeni, även den,åt vilken uppdragits atl i sin tjänst ulföra göromål som ankommer pålaxeringsiniendeni . Om inte annal föreskrivs, får skallechefen uppdra åt chefför taxerings-enliet eller besvärsenhet atl fullgöra uppgift som ankommer pähonom enligt denna lag. I får skattechefen även lämna sådantuppdrag ål sin ställföreträdare. Med chef för taxeringsenhet eller besvärsenhet jämställsenligt denna lag chef för sektion vid sådan enhel i , samlGöleborgs och län. Den myndighel som i första instans skall besluta omfastighetstaxering enligt denna lag (beskattningsmyndighet) är den lokalaskattemyndigheten, om ej annat sägs i 4 §. Myndigheten verkställer taxeringav fastigheterna inom fögderiei. 2§ Län indelas i fastighetstaxerings- I lån skaU finnas lokala fastighets- distrikt för taxering av småhus-, länt- taxeringsdistrikt och gemensamma bruks- , hyreshus- och industrienhe- fastighetstaxeringsdistrikt, ler. I distrikt för industrienheter laxeras ävenspecial- och exploateringsenheter. Taxeringsenhet fär utan hinder av Lokaltfastighetstaxeringsdistrikt vad som sägs i första stycket hänföras skaU utgörasav kommun, del av tiU annal fasttghetstaxeringsdiswiki kommun eller flerakommuner, som om det erfordras med hänsyn tiU är belägna inom samma fögderi.Mer behovet av lokalkännedom i nämn- än tre kommuner får inte ingå i ett deneller eljesi för taxeringsarbetel. Kommun eller del av kommun får ingå i två eller flerafa.stighetstax-eringsdisiriki. I lokaU distrikt taxeras småhusenheter ochexploateringsenheter som avser endast tomtmark för småhus. 'Senaste lydelse 1981:1119. Alla taxeringsenheter, .som bildas av samma faslighel.hänförs ull samma fastighetstaxeringsdislrikt. Fastighetstaxeringsdiiirikt för taxering av småhusenheteromfattar kommun eller del av kommun. Fastighetstaxeringsdistrikl för taxering av lantbruks-,hyreshus- och industrienheter omfattar kommun, del av kommun eller flera kommuner. Kommun eller del av kommun får ingå i två der flerafastighelstax-eringsdislrikl. För övriga slag av taxeringsenheter utom dem sorn avses isista stycket skaU i varje län finnas gemensamma fästigheisiaxeringsdistrikiför dds hyreshus-, industri- och specialenheler, lids lantbruksenheter.Gemensaml distrikt skall omfatta hela länet eller etl eller flera fögderierinom länet. Hela riket skall uigöra ett fastig-het.iia.xeringsdisiriktför industrienheter med vatten-och värmekraftanläggningar. För varje lokalt fastighetstaxeringsdislrikt skall flnnasen lokal fastighetstaxeringsnämnd och för varje gemensamt fastighetstaxeringsdistriklskall finnas en gemensam fastighetstaxeringsnämnd. De lokala och gemensamma fastig-hetslaxeringsnämndernaskall pröva besvär som fastighetsägaren har anfört över den lokala skattemyndighetenstaxering av hans faslighel saml de taxeringsärenden som den lokalaskattemyndigheten enligt 19 kap. 12 § överlämnal till fastighetstaxeringsnämnden. För varje faslighetsiaxeringsdisirikt skall finnas enfastighetstaxeringsnämnd, som inom distriktet verkställer laxering av deenheter distriktet avser. För rikel skall finnas en fastighetslaxeringsnämnd förindustrienheler med vatten-och värmekraflanläggningar(). NämndenskaU som försia instans besluta om fastighetstaxeringen av vatten- ochvärmekrafianlägg-ningarna. Ordförande i fastighetstaxeringsnämnd förordnas avlänsstyrelsen andra året före det år då allmänfasstighelslax-ering äger rum. Ordförande i fastighetstaxerings-nämnd förordnas avlänsstyrelsen för tre taxeringsår. Länsstyreisen får förordna ytterligare en ledamot ifastigheistax-eringsuämnd. Dändd gäller vad som sägs i första stycket. Liinsslyrelsen skaUförordna ytterligare en ledamoi laxering.iår. Denne får eficr ordförandens besiämmandetjänstgöra som ordförande vid sammtiiurädc med nämnden. Regeringen förordnar för högs; i sänder ordförandeoch ledamöter i .