prop · G803226 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslaget att lagtexten förtydligas så att det framgår attäven motstående intressen skall beaktas vid koncessionsprövningen är enligtlanlbmksstyrelsens mening angeläget. Förutom de i utredningen nämndamotstående intressena och areella näringama är det enligt styrelsens, liksomlantbmksnämndens uppfattning angeläget, att hänsyn även tas tilllappmarkssame-byamas sedvanerätl. 1 fall när tillräckUga skäl att vägrakoncession inte föreligger och när särskilda villkor beträffande renarnasskötsel inte är tillräckliga bör ändring av gränserna för koncession kunnakomma ifråga. 1984/85:226 35 Inom såväi koncessionsorniädet som reiinåringsonirädei iövrig! i landet har renanlalet lillålils öka krafiig! under de senasle åren.Orsaken därtill är dels skogsbrukets posiliva ålgärder för renbciesiillgåugenoch dels en följd av år med klimatiskt betingade goda fömisäilnintiar. Del ärdäiför angelä-qel atl koncessionsmyndigheien i avvakian på en lillföriilligbelesinventering tillser atl renanlalet även inom koncessionsområdelnedbringas och hålles pä en rimlig nivå. Detta mäslc anses vara euförutsättning för all markägarna fortsättningsvis skal! acceptera denna form av"flllsttJndsren-sköisel". För domänverket, som bedi-iver belydelsefull areell näringinom koncessionsområdel är det angeläget, atl av villkoren klart framgårskyldighelen för samebyarna atl hålla renarna borta från områden som besprutas,gödslas eller är föremål för koncentrerade avverkningar. tillstyrker förslagel all som villkor förkoncession skall gälla atl fortsatt renskötsel är lill övervägande nytta förorten. Uiredarens uppfattning är att koncessionsrenskötseln skallbibehållas av främst regionalpolitiska .skäl. Detta förenas med skärpta kravvid tillståndsgivning genom förslag att renskötseln skall vara lillövervägande nytta för orten. Är de till renskötseln motstående intressena avstörre styrka, bör renskötseln få vika. föreslår utredningen attkommunema ges större inflytande vid inlresseavvägningen och vidflllslåndsgiv-ningen. Dessa förslag försvagar de samiska intressena. Av månghundraårig erfarenhei vet vi att vid en sådaninlresseavvägning kommer renskötseln förr eller senare att fa vika.Koncessionsrenskötseln som tillkom vid ett utpräglat agrart samhällsbmk i detlaområde har ju dessutom spelat ut sin roll som nödvändigt tillskott till denjord- och markbrukande befolkningens uppehälle. Renen används inte hellerlängre som dragdjur. Förbundet vill betona att koncessionsprövningen bör tahänsyn till den totala sysselsättningseffekten. Förhållandet är tyvärrotillfredsställande med en mycket hög arbetslöshet bland samerna även inomkoncessionsbyama. Utredaren har lämnat detta problem obeaktat i alll för högutsträckning. Om de areella näringarna genom regionalpolitiska 1984/85:226 36 sutsnii'iga'"kommer att siälia yllerligare krav på tillgånu lill mark, kan sysselsållningenkomma au bli än mer problematisk för samern.ii. Det krävs darfcir eu niycketgenomgripande analys av sitiialioncu. uäaoi som markkomrnuiieii bör ha delövergripande .n.ijsvaret för. 3 Rätten att äga skötesrenrar Lantbruksslyrelsendelar uppfattningen att rätten atl inneha skölesrenar Oör förbehållas denmarkägare/lirukare som själv är bosatt inom onnådei. Utredarensförslag om bosiadsbandels ålerinförande tillstyrkes, vilket domänverket anservara en fömlsätlning för att koncessionshavarens rätt skall kunna stärkas ochför att renantalet skall kunna begränsas till lämplig nivå. Länsstyrelsenvill inte motsätta sig att bostadsbandet äterinförs, dvs. atl rätten att innehaskötesrenar endast ska flilkomma de renägare som bor inom koncessionsområdet. Länsstyrelsenvill framhålla att en bokstavlig tillämpning av lagtexten kan få icke avseddaeffekter. Tomtplats eller mangårdsbyggnad som tillhör fastighet som har markinom koncessionsområdet kan vara beläget utanför koncessionsområdets gräns. Attså blir fallet beror på att gränsdragningen mellan koncessionsområdena intealltid följer bygränser utan är anpassade flll naturliga gränslinjer,exempelvis älvar, åar, sjöar. Om lagtexten utformas enligt utredningensförslag blir innebörden för många fastighetsägare inom koncessionsområdena icke uppfyller lagens krav på all äga jordbmksfastighet och vara bosattinom samebyn. Lagtexten bör i detta avseende justeras. 3.10Intresseföreningen för koncessionssamebyarna län Intresseföreningendelar i princip utredningens förslag men tillämpningen far inte vara så striktsom den nu föreslagna skrivningen innebär. Av många skäl, bl.a. att samebyarnasgränser följer t.ex. vattendrag, kan bosättningen bli inom ett annatkoncessionsområde än där markerna i huvudsak är belägna och renarna vårdas. Genomrestriktioner i byggande ute i byarna har en inflyttning till centralorternaskett och detta innebär att ägare av jordbmksfastigheler och Prop.l!iS4/85:226 37 rciUir aenom deilci kan bo utanför koncessionsoirirAuei,Däiuiövcr finns iigcire av jordbruk ocb renar sora iöiuiom ati de brukar siriiii-d.siigheler deiiiii myckel aktivt i rensköisein iuoni sinii samebyiar rnenbor iJii-mför koiicepsioiisomrfidci. Dessii måsle h?, möjlighel iiil iiorlsäiiniugen innelia r'enii!, ,-\v hai iedovisacte ska: bör skrivi)ini. ',enändras så nii iigare av ir-rdbruksiasiigbeicr inou: koncessionsonirklen;',bosiiiiii iiiiim Norrbolleiis Iäu kiin värn saniebyn:edlemmar. Äudå uppfyljeskravel ail rensköisein ,i!' iiii gagn för orien. .Ali åierinföra del s. k. bosladsbandet förskölesrcuägiire saiui reslriklioner för högsia lillålna skölesinnehav lilimaximall 20 renar pei' hushåll kan skenbar! ge en förbättring förrennäringsulövarna. kommer dock knappasl all fä någon effekl, eflersomlänken samiidigi är att ge ökad plats för nya skölesrenägare. Bosladsbandei förskölesrenägare kommer heller inle ali lå nägon verkan om del inie samlidigtkopplas lill etl krav om förvärvsmässigi brukande av jord och skog somhuvudsaklig inkomstkälla. Del kan inte vara skäligt att s.k."trotloarbönder" får ha rätl all inneha lenar, som inkräktar på ennäringsulövning. Förbundet vill ställa sig bakom förslaget att återinförakravet på bostadsband för skölesrenägare. Markägare som flyttat och har sinhuvudsakliga inkomst av annan verksamhet på annan ort bör inte få rätt attfortsättningsvis äga renar. En skälig övergångslid för de markägare som nuäger renar men inic har bostadsband bör kunna medges. 4 Koncessionshavamas ekonomiska stäUning Enligl lanlbmksstyrelsens mening är del angeläget atl vidkoncessionsprövningen i försia hand tillgodose koncessionshavamas önskemål omett utökat renantal. Det är också angeläget atl begränsa markägamas renantal -inte till "Högst tjugo renar för varje hushåll, årskalvar ejinräknade" utan till "högst tjugo renar i vinterhjorden för vatjehushåll". Samebyarnas renar räknas så gott som undantagslöst undersenhösten och förvintern, dvs. De renar som därvid sparaslill nästkommande år utgör renägarens produktionshjord - den s.k. vinterhjorden- och avstäms därvid att gälla , dvs. som etl ingående renantalför det nya året. Detta renantal, som sedermera fastställs på byns ordinarieårsstämma och förtecknas i en s. k. renlängd och som också 4 Riksdagen1984185. !y84,/85:226 3S används vid renägarens la,\crins, beräkningar i sambandmed kiiliisirof-skada elc,, inkluderar de kalvar som ännu inte fyllt elt år.Dci ar enligt lantbrukssiyielseus uppfuttning oiidsculigi och dircki\'ilseledandc itii yn-vänds begreppel "vuxna renar, årskalvar ejinräknade"", Deniiii beskrix'-ning hiirstammar från den tid dåsamerna inie behövde deklarera bokfö-.ringsmässiEl och när del var fråga om altbegränsa rcnanlaicl pä vissa sommarm'drker. exempelvis vid bele i , De föreslagna ändringama förefaller inte vara meralängigående än att markägama rimligen inte kan ha anledning alt känna sinsiällning hotad. Risk för att markägarna i fortsättningen kanske inle villmedverka lill forlsall koncessionsrenskölsel synes därför inle föreligga, 4.10 intresseföreningen för koncessionssamebyarna iNorrbottens län Förslagel att skötesrenägare far inneha högsl 20 renar perhushåll anser intresseföreningen bli en klar försämring av samebyamas möjlighetalt hålla ett rattonelli och riktigt renanlal som är en förutsättning för ettgott ekonomiskt utfall på renskötseln för samebyarna och koncessionsinnehavama.Att fastställa etl högsta totalt renantal inom samebyama lorde varatillräckligt och flera samebyar har på respekflve byastämmor beslutat om etthögsta renantal för renägarna, vilkel innebär att byarna håller sitt lotalareninnehav inom fastställd ram. gällande ordning har inte inneburit attnågon ansökan om medlemskap i samebyama avslagits. anser att nuvarande fördelning av renarmellan koncessionsinnehavare och skötesrenägare är riktig. Eftersom koncessionsrenskötselntill stor del är baserad på skölesrenar och samebyarnas ekonomi helt beroendeav dessa skulle en ytterligare minskning försvåra samebyarnas fömtsättningaratl erhålla ett gott ekonomiskl utfall. Utredaren har kommit flll insikt om atl det finns fog förpåståendena att koncessionshavamas ställning har försvagats under senare åräven i annat än ekonomiskt avseende. Utredningen lämnar likväl inga förslag,som leder till genomgripande juridiska och ekonomiska förbättringar förkoncessionshavarna och deras familjer, trots att del ytterst är på derasrenskötselrält, som koncessionsrenskötseln vilar. Prop.1984/85:226 39 Del IieIi övervägandeamalei av konscessionshavarna är ausluiiia iill Svenska hiniarbeiai-eförbundeijämle yllerligare eti anial rensköiande samer, ,Antaiei rensköiande medlemmar iföi"bundei äi' ca 60 av vilka flertalet är verksamma inomkoncessionsbyarnii, Svensk:-i () harfninihälliis all koncessionshavarna ofta har svårt all försörja sig på de lagaersättningar som ulges för vård av markägamas renar. i Norrbottenhar också uttalat den uppfatlningen att ersällningen till koncessionshavarnaskall fastställas i förhandlingar. Detla är n.aiuriiglvis logiski och hellriktigl. 1 prakflken har det emellertid visal sig behäftat med slora problem.Förbun-dei har lillbaka haft avial med etl par samebyar. Undersenare år har del dock visal sig svårl all förnya avtalen på grund av altmedlemmarna (koncessionshavama) också har egna renar och ibland också självamåsle hålla sig med viss utrustning för renskölseln. Olikheterna mellan byarna hardessulom varit stora. Koncessionshavamas medlemskap i samebyamas slyrelse görockså att de blir både arbetsgivare och arbetstagare, eftersom avtalen slutsmed samebyn. Förbundet delar uppfaltningen altkollektivavtalsförhandlingar bör vara grundläggande för de ekonomiskafömtsätiningarna för koncessionshavama. Eftersom dessa är medlemmar iförbundel föreligger givelvis en primär skyldighet att medverka till atl geäven dessa medlemmar en ekonomisk och social trygghet. Förbundel är berett altuppfylla dessa förpliktelser. Men för att tillskapa ettkollektivavtalsförhållande krävs etl mer renodlataibetsgivar-arbetslagarförhållande än vad som varil fallet i samebyarna. Del skulle vara betydligt enklare att skapa ett merlikartat förhållande för alla koncessionshavare, om en gemensam övergripandeorganisation för samebyarna funnes. Även utan ett sådant organ kan naturiiglvisavtal träffas, men sannolikt kommer fömtsättningarna alt bli olika med hänsynlill de olika former och förutsättningar för verksamheten som råder. Om en arbetsgivarorganisation inte kan bildas, villförbundel framhålla alt en betydande förbättring och förstärkning förkoncessionshavarna skulle vara om samebyn som juridisk person formelltfungerade som arbetsgivare. Detta skulle innebära att varje koncessionshavareskulle betala en s.k. sköleslega för sina egna renar och erhålla lön förskötseln av dessa. Samebyn skulle då vara ansvarig för att tillhandahålla denutmstning som erfordras för renskötseln, såsom skotrar m.m. Förbundel gör denbedöm ningen att det är nödvändigt att lösa partsförhållandena för att kunnaskapa en avlalsmässig gmnd för koncessionshavamas ekonomiska och socialatrygghet. Om samebyn själv skall vara avialsmotpart, blir delemellerlid genast problem om koncessionshavaren skall ha en plats i styrelsen.Denne blir då Prop.1984/85:226 40 Giid-v: aribetsgivare och ai"beisliteare och kaudärigenom komni-a i cn ohåll-bai' ställning. sä:"skill i en situniion därpaitern;; irue är överens, Arbeisui-ga.marien silter med äv'..'n i slyrelsen.som är lirbeisgivarorganisaiion och föihaudliiigsinntpurt och kommer pä sä sätii cn dubbelbotmad situation on-i eu konflikl skulle bii aklut-ll. Dellaförhållande skulle sannolikl missgynna koiicessionähavareu gertienioi markägaien. Pansförhåiiandcna bör därior få en klarare lösninc.. .Ävenscii ur arbels-löshslsförsäkringens synpunki är dei angelägci med cn klardefluiiioii av förhåilandel arbetstagare contra egsuförelagiire. För atl fåräti atl lillhöra Laniarbeiarnas Erkäuda .Arbetslösheiskassa rn-ästear'oetslaearbegreppei vara dokumenlerat. Föi-bundei inser givelvis värdet för koncessionshiivarenaii sitta med i samebyns ledning för all kunna piiverka driftsförhålldndena.Med hänsyn till vad som sagts ovan är dock frågan om inie detta måste lösas påetl sätt som mer överensstämmer med reglerna i medbesiämmandelagen genommedinflytande från de anställda i samebyarnas slyrelser. Frågan är myckelkomplicerad men enligl förbundels mening av så slor betydelse för koncessionshavamassiluation att den inle kan förbigås sä enkell som utredaren gör. Förbundel vill i övrigi tillstyrka uiredarens förslag, 5 Medlemskap och rösträtt i koncessionssameby Den jusiering till en rösl för varje påbörjat tjugotalrenar, som utredningen föreslår för att siärka koncessionshavamasröstinflylande, är enligl lanlbmksstyrelsens mening en lämpligl avvägdröstfördelning. Den föreslagna jusieringen av rösträllsreglerna kommerendast alt få en numerär förändring. Del stora antalel skötesrenägare kommer,om de får rösta som renskötande medlemmar, att ha full kontroll över besluten isamebyn. Detta avhjälps inte med att en koncessionshavare garanteras plats isamebyns styrelse. Först måste i så fall proportionema i själva renägandetändras så att majorileten av renarna ägs av koncessionshavare och derasfamiljer. Det röstningsförfarande som tillämpas inom koncessionsrenskötselnstår dessutom i strid med lagstiftarens avsikt enligt nu gällanderennäringslag. Utredningens förslag beträffande rösträtten är för-kasfligt. Utredningen föreslår att renskölselberättigade medhjälparei renskötseln fråntas rätten till medlemskap i samebyn. Det påstås att sådanamedhjälpare inte längre finns. Detta är en felaktig uppgift. Prop.1984/85:226 41 neen koncessionshavare renskölseroerättigade medhjälpare. Ulredningens förslagkommer -dit försvåra rekryteringen av nya koncessionshavare, ytteriigareinskränkning i den samiska rätlen kan inte tolereras, eftersom dei hindiarnäringens utveckling. 6 Koncessionshavamas innytanrie i samebyn 6.10Intressefiircningen fiir koncessionssamebyarna län Intresseföreningenifrågasäller ul.redarens förslag atl koncessionsinnehavaren skall anslällaarbelskrafl och genom della påla sig arbelsgivaran-svarei. Nuvarande ordningdär samebyn i samråd med koncessionsinnehavaren anställer lillfälligarbelskrafl lorde vara den ur allas synpunkt bäsla lösningen, vilkel ocksåberörda koncessionsinnehavare som intresseföreningen vidtalat framhållit. Ulredningengår inte lill botlen med frågan om beslutanderätten i koncessionssamebyarna.Som skäl åberopas att skötesrenägarna slår för merparten av kostnaderna.Utredningen nämner inte ett ord om de många statsbidrag, som flyter in tilldessa samebyar under samisk flagg. Inte heller nämns etl ord om de kostnadersom koncessionshavarna och deras medhjälpare uppbär. Det går inte alt mälareell kostnadsfördelning i proportionellt tillåtet reninnehav för samer ochskölesrenägare. då det handlar om å ena sidan en näring kontra enhobbyverksamhet. Förbundetdelar utredarens uppfattning all koncessionshavaren i prakliken självständigtleder själva den löpande renskölseln. måsle anses rikligl, eflersom delär koncessionshavaren som besitter de verkliga kunskaperna om renskölsei. Delkan också vara rikligl alt koncessionshavaren själv får välja den arbetskraftsom han vill ha som medhjälp i arbetet. Det bör dock formelll vara samebyn somär arbetsgivare, bl. a. av de skäl som ovan anförts om koncessionshavarens rältall lillhöra arbetslöshetskassan. 7 Förutvarande koncessionshavares ställning Lantbmksstyrelsenlillslyrker förslagel alt en fömtvarande koncessionshavare bör av sociala skälfå ha kvar renar (skötesrenar) i byn även om han inte äger eller brukarjordbmksfastighet. Förutsättningen bör därvid vara Prop.1984/85:226 42 all han bor kvar inom byn och all han ime övergår liliannai huvudsakligt förväi"vsarbeie. Detsamma bör ocksä gälla efterlevandeniiikri och under-äi"is:< bam lill avliden koncessionshavare. 7.5 Kammarki)llcgict Uircdfuen föreslår en besiämuielsc av innebörd ati er.förutvarande koncessionshavare, som slutat av äldersskäl eller liknande, liksomäven efterlevande maka och minderåriga bam, bör få ha kvar renar i byn. Ingelsägs dock om hur många, Öuskvän loide vara att reninnehavet reduceras flll enrimlig nivå. Av lagförslaget torde emellenid följa atl den pensioneradeoch/eller hans familj skall likställas med skölesrenägare (85 S) och dännedkommeralt kvarslå som medlem i byn (86§), men alt reninnehavet då också måstereduceras lill högsl 20 renar för hushållet, årskalvar ej inräknade (88 §). Delförefaller alt vara en rimlig lösning, 8.10 för koncessionssamebyama iNorrbottens lan En för koncessionssamebyarna viktig sak är all betesrättenpå marker som ingår i koncessionsområdet inle överföres lill angränsande skogs-och fjällsamebyar enär detta för vissa samebyar kan innebära att renskötselnnärapå omöjliggörs. anser intresseföreningen att lantbruksnämndenmåsle få möjlighel att ge dispens åt icke renskötselberättigad att erhållakoncession som vårdare när samebyarna trols stora ansträngningar inte lyckas fanågon renskötselberättigad att åta sig renvården. Detta är för koncessionssamebyamaen mycket aktuell fråga därför atl flera samebyar trols personliga kontakteroch anmälan till arbetsförmedlingen inte kunnat rekrytera någon vårdare. Enligt intresseföreningen måste denna dispensmöjlighetinföras för att den situationen inte skall uppstå atl samebyarna trols atl allaåtgärder vidtagits för att engagera renskölselberättigade, plötsligt inte kanlösa vårdarefrågan. 1984,'85:226 !a<;a 4 Lag om ändring i renniiringslagen (1971:437) 85, 8(3 och S8§§ rennäi'ingslageii (1971:437) skall ha nedanancivna lydelse. Den som är rensköiselberälligad kan få tillstånd(koncession) att driva rensköisel i nedanför hippmarksgränseninom område där rensköisel av ålder förekommer . Koncessionkan innefalla rätl atl moiiaga skölesrenar från ägare eller brukare avJordbruksfaslighel inom koncessionsområdet. Koncession får lämnas endasl om fortsatt rensköisel inomområdel är till gagn för ortsbefolkningen och endast om den som sökerkoncession kan antagas komma atl driva renskötseln på elt ändamålsenligt sätt. Den som är rensköiselberälligad kan få tillstånd(koncession) alt driva rensköisel i Norrbollens län nedanför lappmarksgränseninom om-nide där rensköisel av iilder förekommer under hela årel. Koncessioninnefattar rätiför koncessionshavaren an driva rensköisel med egna renar ochmed skötesrenar som lillhör 1. den som äger eller brukar Jord bruksfastighet inom koncessions området och som är bosalt inom området eller eljesi på fastigheten, 2. den som har haft kon cession inom områdel där han är bosalt. om han inte övergått till an nat huvudsakligt förvärvsarbete, 3. efterlevande make eller efter levande underårigt barn UU konces sionshavare eller till under 2 angi ven lidigare koncessionshavare som för dödsfallet ägde skötesrenar, om den efierie vande är bosall inom koncessions områdel. Koncession får lämnas endasl om fortsatt rensköisel inomområdel är lill övervägande nylla för orten och endast om den som sökerkoncession kan antagas komma att driva renskötseln på etl ändamålsenligl sätt. Koncession meddelas , högst . För renskölseln inom koncessionsområde skall finnassameby. För renskötseln inom koncessionsområde skall finnas sameby. Medlem i sådan sameby är konces-sionsh.-ivarcn. dennes makeoch hemina\'arande barn, rensköiselberälligad som bilräder koncessionshavareni renskölseln och ägare av sköicsienar inorn koncessionsområdel. Beslämmelsema om sameby och dess förvallning gäller itillämpliga delar i fräg.n om sameby för koncessionsrenskölsel. Skölesrenägareanses därvid som renskötande medlem. Koncessionshavaren leder under styrdsensinseende renskölseln inom bvn. Medlem i sådan sameby är konces-sionshaviuen, dennes makeoch bemmava! "andc barn. rcnskötsei-beräilig;id som bilräder koncessionshavareni renskölseln och som inte har annat huvudsakligt förvärvsarbete samt ägare avsköies-lenar inom koncessionsområdet. Bestämmelserna om sameby och dess förvallning gäller i lillämpligadelar i fräga om sameby för koncessionsrenskölsel med följande avvikelser: Ägare av skölesrenar anses som renskötande medlem. Rensköiandemedlem har i frågor som avses i 59 §2 en röst för varje påbörjat tjugotalrenar som enligl gällande renlängd innehas av honom. Renskölselninom byn leds av koncessionshavaren som anslaller den arbelskraft som kanbehövas för renskölseln. Konces.sionsha-varen eller, om del finns flera, åtminstoneen av dem skall vara ledamot av styrelsen. I beslut varigenom koncession beviljas skall anges 1. koncessionsområdet, 2. flyttningsvägssträckning, 3. dethögsta antal renar som får hållas inom koncessionsområdel. 4. om ochUll vitkel anlal koncessionshavaren får mottaga skölesrenar. 5. i vadmån koncessionshavaren har rätt aU anlägga stängsel, uppföra byggnader ochtaga virke inom koncessionsområdet, 6. devillkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas. I beslut varigenom koncession beviljas skall anges 1. koncessionsområdel, 2. flyttningsvägssträckning, 3. del högsiaantal egna renar respektive skölesrenar som koncessionshavaren får hålla inomområdel. 4. i vadmån koncessionshavaren har rätt atl anlägga stängsel, uppföra byggnader ochtaga virke inom koncessionsområdet, 5. devillkor i övrigt under vilka renskötseln får bedrivas. Ägareav skölesrenar får lämna högst irellio renar i vinlerhjorden för varje hushålli koncessionshavares vård. 1984/85:226 15 1, Dennalag !! 'äder i krafi den . Uesiänimelsen i 85 S andras!y-:;kei lillämpiis även om ansökan oii': koncession liiir gjorls före ikrifiirädandei, 3, En ägare av skölesrenarsom vid lagens ikraftträdande äger ellei' brukar jordbruk.slästighei inom eil koncessionsomräde men som inie är bosatt inom omrädei eiler eljest pä f:stighe!eu får inie iia skötesrenar i koncessionshavares vård efler den lidpunkl som lantbruksnämnden be siämmer. Deisamiua gäller, i fräga o.m överutliga renar, ägare av sköles renar som vid lagens ikraftträdande har fler skötesienar i kouccssionsha- vai'es väi'd än som anges i 88 § undra stycket, får besiämnniden lidpunkl efier vilken reiisköi- selberäliigad som bilräder koncessionshavaren i renskölseln men som har annal huviidsakligl förvärvsarbele inle längre får ha renar i samebyn. 1984/85:226 46 Närvarande; f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller,juslilierådel Jernislen. Enligl protokoll vid regeiingssammaniräde den 11 april1985 har regeringen pä hemställan av statsrädel beslulal inhämla lagrädclsyllrande övei'förslag lill lagom ändring i rennäringslagen (1971:437), Förslagel har inför lagrädei föredragils av hovräiisassesornBjarne Örn-stedt. Förslagel föranleder följande yllrande av lagrådet: Lagrådel flnner anledning alt inledningsvis närmare berörainnebörden av vissa av reglema om koncessionsrenskötsel, sådana de kommii tilluttryck i den gällande rennäringslagen. Koncession atl driva rensköisel meddelas enligl 85 § viss renskötselberättigadperson. I koncessionen skall beslämmas del område inom vilkel renskötseln fårbedrivas.