prop · G80362 · 1984-12-31 00:00:00 — I denallmänna motiveringen har understrukits att undantagsregeln, liksom enliglgällande rätt, skall tolkas restriktivt så att inte permitleringslönebe-slämmelsenskaraktär av skyddsregel urholkas. Den nuvarande regeln i 21 § andra stycket andra meningenanställningsskyddslagen har strukits utan att någon rättsförändring åsyftas.Regeln har sitt ursprung i en motsvarande regel anställningsskyddslagsom hade lill ändamål att reglera frågan om semesterrättigheter belöpande på permitteringslid.Med tillkomsten av den nya semesterlagen behövs regeln inte längre för dettaändamål och den fyller numera inte heller i övrigt nägon funktion. Enmotsvarande strykning har gjorts i 12 § andra stycket. 5 Hemställan ~" »-'=-r;::«r--.. .., 1984/85:62 21 Närvarande:f. d. justitierådet Pelrén, regeringsrådet Mueller. Enliglprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrandeöver förslag lill lag om iindring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Förslaget har införlagrådet föredragits av hovrättsfiskalen . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Prop.1984/85:62 22 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. Carisson, , , , , ,, , , , , R. Carisson, ,, Proposition om ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill lag om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd och anför. I det förslag till ändringar i anställningsskyddslagen somjag har förordat i lagrådsremissen har jag på en punkt funnit skäl att göra enmindre språklig justering. Det gäller utformningen av bestämmelsen i 2 § tredjestycket. Avsikten har inte varit att åstadkomma någon saklig förändring, utanendast att tydligare markera att ett sådant avtal som utanför kollektivavtalsförhållandenfär träffas om avvikelser frän reglerna i 21 § skall innebära alt eltkollektivavtal som avses i paragrafens andra stycke skall tillämpas. 2 Ytterligare överväganden och förslag 2.1 Finansiering av statlig medverkan i ett nytt permitteringslönesystemm.m. Som jag nämnde redan i lagrådsremissen är avsikten att detmellan berörda huvudorganisationer skall träffas överenskommelser om inrättandeav stiftelser, vilkas huvudsakliga uppgift blir alt uppbära i kollektivavtalbestämda avgifter för permitteringslöneersättning från de anslutna arbetsgivarnasamt besluta om hur dessa avgifter skall användas. Den arbetsgivare som blirbunden av en permilteringslöneöverenskommelse kommer automatiskt att bliansluten till stiftelsen. En kollektivavtalslös arbetsgivare, som har rätttt permittcra,blir ansluten först sedan han har träffat ' Beslul om lagrådsremiss fattal vid regeringssammanlrädeden 27 seplember 1984. Prop.1984/85:62 2? avtal med stiftelsen om att betala avgift. I deförhandlingar som har förts mellan SAF och LO har parterna varil överens om attAFA skall sköta förvaltningen av stiftelsen. Till elt av särskill lillskapatdotterbolag för utbetalning av permitteringslöneersättning till arbetsgivarnaskall stiftelsen resp. slalen skjuta till medel. Avsikten är alt staten skallha insyn i bolagets verksamhet bl. a. genom att vara representerad i slyrelsen.Det kan förmodas att motsvarande arrangemang för utbetalning av permitte-ringslöneersätlningtill arbetsgivare kommer alt tillskapas inom SFO:s och . De villkor som bör gälla för statsbidrag till permitteringslöneersättningkommer jag att lägga fram förslag om. Villkoren kommer all i slor utslräckningfölja vad arbetsmarknadens parter har kommil överens om vid sina förhandlingar.Den myndighet som administrerar bidraget, och del bör enligt min mening varAMS, bör självfallet ocksä utföra erforderlig tillsyn över verksamheten. Detbör ankomma pä regeringen att fastställa de närmare regler som skall gälla förbidraget. Slalen svarar för en belydande del av kostnadernaför permit-teringarna genom de statsbidrag som lämnas till de erkändaarbetslöshels-kassorna. Flertalet permilierade fär ju arbetslöshetsersättningför de arbetslösa dagar som inte ersätts med avtalsenlig permitieringslöneller genom reglerna i anslällningsskyddslagen. Det statsbidrag som jag nuföreslär skall lämnas till permitteringslöneersättning bör finansieras i sammaordning som statsbidraget till arbetslöshetskassorna. statsbidrag finansieras lill 659f genom enarbetsgivaravgift, den s. k. arbetsmarknadsavgiften, som f. n. är 1,3'?? ochsom enligl beslut (prop. I98.V84: 1.50 bil. AU 24. rskr 385) höjstill 1,fr.o.m. den . Reslerande av statsbidraget täcksgenom medel frän anslaget B 3. Bidrag lill arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag. Statsbidragettill permitteringsiöneersätlning bör lämnas med ett fast belopp per bidragsberättigaddag. För varje hel permitteringsdag föreslär jag som en huvudregel att . Vid permittering av deltidsanställda bör beloppet minskas iförhållande till arbetslagarens arbetstid jämfört med arbetstiden för dem somär anställda pä heltid. Behovet av medel för det totala statsbidraget till permitteringslöneer-sältningär svårt att beräkna med hänsyn till att omfattningen av permitteringarvarierar kraftigt år från är. En utredning som LO och SAF har gjort visar attett "lågpermitleringsär" omfattar och ett "hög-permitleringsår". För egen del gör jag den bedömningen alt elt normalpermitteringsåromfattar ca 350000 statsbidragsberättigade dagar. Kostnaden för detta antaldagar med ett bidragsbelopp på . per dag blir 105 milj. kr. Kostnaden förstatsbidrag lill de erkända arbetslöshetskassorna för samma antalersättningsdagar kan uppskattas till ca 85 milj. kr. Statsbidragen lill permitteringslöneersättningkostar således något mer för slalen. Man skall dock hålla i minnet alt socialaavgifter skall Prop.1984/85:62 24 erläggasäven för den del av lönen som ersätts genom statsbidraget. För ersättning frånen erkänd arbetslöshetskassa erläggs inte några sociala avgifter.Nettokostnaden för staten blir därför lägre för statsbidrag till permitteringslöneersättningän för motsvarande statsbidrag lill arbetslöshetskassorna. Någotstatsbidrag till kostnaderna för administralionen av utbetalningsanordningarnaskall inte lämnas. Dessa koslnader får läckas av den avgift som de anslutnaarbetsgivarna kommer att belala. Förperioden - beräknar jag medelsbehovet förstatsbidrag till permitteringslöneersättning till 52,5 milj. kr., varav 18,4milj. Dessa senare medel bör las ifrån de medel som förinnevarande år har anvisats för statsbidrag lill arbetslöshetskassorna underanslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag ochföras upp pä en egen anslagspost. I likhel med övriga medel under anslaget börde disponeras av för utbetalning till AMS. Slutligenvill jag nämna att det finns anledning all noga följa tillämpningen av de nya permitteringslönereglerna.Arbetsmarknadens parier är också införstådda med att en utvärdering av hur reglemahar fungerat skall ske senast sedan de har varit i kraft . 2.2Behovet av ytterligare lagstiftning Vadjag har föreslagit i avsnitt 2.1 ger bl. a. anledning lill en ändring i 4 kap. 7§lagen (1981:691) om socialavgifter. Ändringen innebär aU arbetsmarknadsavgifternaförs lill staten för finansiering även av statens bidrag till verksamheten föratt lämna permitteringslöneersältning. Vissaav de uppgifter som inrättningarna kommer att syssla med innefattar enligt minmening myndighetsutövning. Jag tänker då främst på uppgiften att självständigtfatta beslut om statsbidrag till arbetsgivare. Enligt 11 kap. 6§regeringsformen krävs det stöd av lag för att överlämna förvaltningsuppgiftsom innefattar myndighetsutövning till bolag, förening, samfällighet, sliftelseeller enskild individ. Med hänsyn härtill lägger jag fram förslag lill en lagsom ger inrättningarna rätt att besluta i dessa ärenden. I detta sammanhang ärdet naturiigt att följa huvudregeln att ett samhällsstöd inte betalas ut närmollagaren är indragen i en arbetskonflikt (jfr. lagen (1969:93) om begränsningav samhällsstöd vid arbetskonflikt). Lagförslaget ger uttryck för dennaprincip och innehåller också en regel om rätten att överklaga besluten. Deregler som jag i detla avsnitt har förordat rör i och för sig sädanlagstiftning över vilken lagrådets yltrande bör inhämtas. Med hänsyn till attändringen i lagen om socialavgifter är av teknisk natur och förslagel till lagom beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersältningär av enkel beskaffenhet har jag funnit Prop.1984/85:62 25 attlagrådets hörande i förevarande frågor skulle sakna betydelse. Remiss till lagrådeti dessa delar av ärendet bör därför inte ske innan regeringen fattar beslut omproposition till . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom arbetsmarknadsdepartementetupprättats förslag lill 1. lagom beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning, 2. lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Detunder 2 angivna förslaget har upprättats i samråd med chefen försocialdepartementet. Jaghemställer alt regeringen föreslår dels att anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, 2. lagom beslutanderätt för bolag eller annan juridisk person med uppgift att lämna permitteringslöneersättning, 3. lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, dels att 4. godkännade av mig förordade gmnderna för statsbidrag till permitteringslöneersältning, 5. godkännaatt anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag används för det ändamål som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1984/85:62 26 iSverige (LO) om permitieringslön och ominrättande av permitteringslöneanordning §1 Då arbetsgivare, utan att anställningen upphör, pä grund av arbetsbrist,driftstörning eller annan sådan omständighet inte tillhandahåller arbetstagarennågot arbete saml befriar arbetstagaren från hans närvaro-skyldighet (permittering)utges ersällning (permitieringslön) i enlighet med §§ 7-9 nedan. §2 Permittering kan vidtas oavsett regler om turordning. §3 Arbetstagaren är skyldig att inom skälig tid återgå i arbete när det hinder,som föranledde permiiteringen, upphört. §4 I permitteringsfrågor skall lagstadgad förhandlingsskyldighet iakttas. Viddessa förhandlingar skall parterna eftersträva enighet om omfattning ochförläggning av permiiteringen. Parterna bör dävid la hänsyn fill företagetsproduktions- och marknadsförhållanden saml eftersträva lösningar som medförminsta möjliga olägenhet för berörda arbetstagare. §5 Permitteringslid räknas i (arbetsdagar). Permiltering somföranleds av oförutsedda driftsavbrott, t.ex. strömavbrott och som beslutasinom efter ordinarie arbetstidens början räknas som en permitteringsdagenligt detta avtal. §6 Permittering enligt detta avtal får för en arbetstagare omfalta högsl 30arbetsdagar per kalenderår. 87 För permitteringslid utbetalar arbetsgivaren permitieringslön. Permilteringslönenmotsvarar vad arbetstagaren skulle ha erhållit om han arbetat under permitteringstiden.Hur permilteringslönen närmare skall beräknas fastställs av förbundsparternainom respektive avtalsområde. Permilteringslönenberäknas med hänsyn lill det antal timmar pä arbetstagarens ordinariearbetstid, varunder han eljest skulle ha arbetat. Permitteringslöningår i underiaget för beräkning av lagstadgade arbetsgivaravgifter ochsemesterlön. §8 Permitteringslön utges inte vid permillering som föranleds av a) arbetstagarens eget vållande b) olovlig konflikt inom LOsområde c) semesterslängning i samband medhuvudsemeslern dock högst d) offentligmyndighets beslut som arbetsgivaren inte bort räkna med 1984/85:62 27 §9 Frågan om humvida permitteringslön skall utges vid driftsavbrott som är enföljd av att arbetet är säsongbetonat eller av andra skäl inle ärsammanhängande till sin natur och frågan om huruvida permitteringslön skallutges till arbetstagare som utför arbete i sitt hem regleras i avtal mellanberörda förbundsparter. Därvidskall riktpunkten vara att arbetstagare, som enligt gällande reglervid permittering under pågående säsong eller motsvarande åtnjuterarbetslöshetsersättning, ges fortsalt skydd. II Inrättandeav permitteringslöneanordning SAFLO §1 SAF och LO är ense om att för bestridande av viss del av företagens kostnaderför permitteringslön enligt detla avtal inrätta en särskild permitteringslöneanordningSAFLO. Till anordningen ansluts företag inom avtalsområden som omfattas av permilleringslöneöverenskommelsenmellan SAF och LO. §2 För finansiering av permilleringslöneanordningen disponeras elt utrymmemotsvarande 0,av lönesumman för arbetare vid företag anslutna tillanordningen. är dock utrymmet 0,. §3 Parterna har i sina förhandlingar utgått ifrån att permilleringslöneanordningentillförs statsmedel om per permitteringsdag för vilken permitieringslönutgivits med undantag för första, andra, tredje, elfte, tolfte, tjugoförsta ochtjugoandra permitleringsdagen för en arbetstagare under ett kalenderår.Statsmedel utgår för för en arbetstagare under ettkalenderår. §4 Arbetsgivare, som är ansluten till permilleringslöneanordningen äger fråndenna uppbära etl visst krontalsbelopp per permitteringsdag för vilken permitteringslönutgivits med undantag för första, andra, tredje, elfte, tolfte, tjugoförsta ochtjugoandra permitleringsdagen för en arbetstagare under etl kalenderår. Sloriekenpå krontalsbelopp till arbetsgivare fastställs av permilleringslöneanordningen. §5 Huvudmän för permilleringslöneanordningen är SAF och LO. Per-mitteringslöneanordningensverksamhei leds av en styrelse med företrädare för . LO och statsmakterna. SAF och LO tillsätter engemensam arbetsgrupp med uppgift all. efter samråd med statsmakterna, upprättaförslag lill organisationsform för permilleringslöneanordningen samt omnärmare regler för verksamhelen och om förfarandet vid eventuella tvister.Arbetet skall bedrivas sä, att parterna kan träffa fullständigt avtal om permilleringslöneanordningenatt träda i kraft den . §6 Det fömtsätts att till permilleringslöneanordningen kan anslutas företaginom sädana områden utanför SAF-LO-omrädet där permitteringsrält finns.Undantagna områden kan, om parterna på respekive område enas härom och medstatsmakternas godkännande, anslutas lill anordning- 1984/85:62 28 §7 SAF och LO är ense om alt, sedan avtalet varit i kraft , motbakgrund av förekomst och finansiering av permitteringar ,mellan parterna och statsmakterna uppta överläggningar rörande de frågor somregleras i § 3 ovan. 1984/85:62 29 Iapril 1984 har mellan () och Landsorganisationeni (LO) och mellan företag ochorganisationer (SFO) och LO träffats preliminära nya överenskommelser om permitteringslönoch om inrättande av s. k. permitleringslöneanordningar för finansiering av permitteringarenligt de nya permitteringslönereglerna. Medde nya reglerna kommer arbetstagare som permitteras att vara berättigade tillfull lön . Arbetstagarna skall under den tiden stålill arbetsgivarens förfogande och behöver inte vara anmälda hosarbetsförmedlingen såsom arbetssökande och inte anlita arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd. Arbelsgivarna kommer att själva slåkostnaderna för en andel av permitteringslönerna och får i övrigi bidrag från permilleringslöneanordningen.Denna finansieras dels kollektivt av företagen genom avtalade avgifter, delsgenom statsbidrag. Slatens motsvarande kostnader för arbetslöshetsförsäkringenoch det kontanta arbetsmarknadsstödet kommer i gengäld att inbesparas. Arbetsmarknadsdepartementethar fortlöpande hållits informerat om parternas förhandlingar. Det ärregeringens avsikt att lägga fram förslag för om statligmedverkan i det nya permilteringslöne-systemet. Idenna promemoria läggs fram förslag om ändringar i reglerna om lön och andraförmåner under permittering i 21 S lagen (1982:80) om anställningsskydd.Vidare behandlas etl anlal andra frågor om arbetsmarknadslagstiftningensregler med anknytning till permitteringar. Lagom ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1982:80) om anställningsskydd dels att 24 § skallupphöra att gälla, 21 och 22 S8 samt rubriken närmast före 22 S skall ha nedan angivnalydelse. Enarbetstagare som har blivit uppsagd har rätt att under uppsägningstidenbehålla sin lön och andra anställningsförmåner även om arbetstagaren inle fårnågra arbetsuppgifter alls eller får andra arbetsuppgifter . Om vissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast förarbetad tid. skall med sådan tid jämställas lid under vUken arbetstagaren uppbärförmåneretUigt första stycket. En arbetstagare som har varil permUle-radmer än Ivå veckor i följd eller sammanlagt under samma kalanderårhar rätt lill lön och andra anställningsförmåner för ytterUgare permitteringslid.Förmånerna får inte understiga vad som normalt skulle ha utgått omarbetslagaren hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Har en arbetstagare varit permitlerad före elt sådantbyte av anställning sotn avses i 3 § första stycket, skall permiiteringen räknasmed när det avgörs om arbetstagaren har rält till förmåner enligt förstastycket. Om vissa anställningsförmåner enligl lag ulgår endast för arbetadtid. skall med sådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbärförmåner enligt första stycket. Rätlen till lön och andra anställ-ningsjörmåner gäller ej.om permiiteringen är en Jöljd av alt arbetet är säsongbetonat eller av andraskäl inte är sammanhängande lill sin natur. En arbetstagare som permitteras har rätt till samma lönoch andra anställningsförmåner som om arbetstagaren hade fått behålla sinaarbetsuppgifter. Detta gäller dock inte om permitteringen är en följd av attarbetet är säsongbetonat eller av andra skäl inte är sammanhängande till sinnatur. Ett kollektivavtal om permittering som träffas med stödav 2 §får tillämpas även av andra arbetsgivare inom det verksamhetsområde somavses med avtalet än de som är bundna av avtalet. Turordningvid uppsägning och permiltering Vid uppsägning pä grund av ar- Vid uppsägning pä grund av ar betsbrist och vid permiltering skall belsbristskall arbetsgivaren iaktta arbetsgivaren iaktta följande lur- följandeturordningsregler, ordningsregler. Arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkti varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagaremed längre anställningstid har företräde framför arbetstagare med kortareanställningstid. ger högre ålder företräde. Kan enarbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos ar- Prop.1984/85:62 31 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse betsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligtturordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för detfortsatta arbelel. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, fastställsturordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar varabunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsomräde.Finns det i elt sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom enarbetstagarorganisations avtalsomräde fastställas en gemensam lurordning församtliga enheier pä orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingarenligt 29 §. Vid en permittering som är av enstaka och kortvarig naturoch som inle har kunnat JÖrutses får ur-betsgivaren, utan hinder av reglerna iandra och tredje styckena, per-inillera de arbetstagare som närmast berörs avdriftsavbrottet. Denna lag träder i kraft den . träffade () och i (LO) en preliminär överenskommelse om permitteringslönoch om inrättande av en s. k. permitteringslöneanordning SAF-LO.Överenskommelsen är avsedd alt träda i kraft den och ersätter dåöverenskommelsen om permitteringslön mellan SAF och LO av medändringar av . med den nya SAF-LO-överenskommelsenavses i anslutning därtill träffade förbundsavtal träda i kraft. SAF-LO-överenskommelsen förutsätter statlig medverkan ifråga om finansieringen och är preliminär i avvaktan pä att statsmakternafattar beslut om statsbidrag. för samfällt ägda förelagoch organisationer (SFO) och LO träffades en preliminäröverenskommelse med samma innehåll och under samma förulsällning som SAF-LO-överenskommelsen. har under hand hållitsinformerat om parternas förhandlingar om en ny permiiteringslöneöverenskommelse.Avsikten med de nya avtalsreglerna är alt arbetstagare som permitteras skallfå full lön av arbetsgivaren och stå till dennes förfogande under hela permiiteringsiiden.Därmed kommer arbetstagarna inle längre att behöva falla tillbaka påarbetslöshetsförsäkring eller kontant arbetsmarknadsstöd och inte heller behövavara anmälda hos arbetsförmedlingen såsom sökande av arbeie under permitteringstiden.Kostnaderna för löner under per- 1984/85:62 32 mitteringkommer enligt den preliminära överenskommelsen att bäras av de permitterandearbetsgivarna med bidrag från permilleringslöneanordningen. Denna finansierasi sin tur dels kollektivt av arbelsgivarna genom en avtalad avgift, dels genomstatsbidrag. Statens bidrag har i samråd med expertis från regeringskanslietberäknats med utgångspunkt i de kostnader som staten nu har förarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd vid permitteringar. Detär regeringens avsikt att lägga fram förslag för i fråga omfinansieringen av en statlig medverkan i ett nytt permitteringslönesystem ienlighet med de mellan parterna preliminärt avtalade nya reglerna. Somframgår av de preliminära överenskommelserna om inrättande av permitleringslöneanordningarSAF-LO och SFO-LO forlsäller arbelet på de organisatoriska och administrativafrågor som föranleds av den nya ordningen. Till de huvudfrågor som behandlas idet arbetet hör valet av organisationsform för permilteringslöneanordningarnaoch närmare regler för verksamheten i anordningarna och för förfarandet videventuella tvister. För statens del syftar arbetel till att finna lämpligaformer för insyn i och inflytande över verksamheten jämte nödvändig kontrollöver utanord-nandet av de statliga bidragen. Vidare övervägs frågan omanslutning till det nya systemet även av arbetsgivare som inte tillhör SAFeller SFO men som enligt gängse arbetsrältsligt synsätt får anses ha permitteringsrätt. Enövergång till en grundsats om full lön har bedömlsböra föranleda ändringar i reglerna om lön och andra förmåner under permilteringi 21 § lagen (1982:80) om anställningsskydd och en översyn även i övrigt avberörda regler i arbelsmarknadslagsliflningen. I denna promemoria, som harutarbetats inom rättssekretariat, redovisasresultatet av en sådan översyn. Promemorianär avsedd att remissbehandlas för att därefter kunna läggas till grund förförslag till i samband med de tidigare nämnda förslagen såviti gällerstatens medverkan till finansieringen av ell nytt permitteringslönesystem. Enarbetsgivares rätt att ensidigt besluta om permittering kan från en synpunktbetraktas som etl utflöde av rätten att leda företagel, vilken ger möjlighetatt ytterst beslämma om verksamhetens omfattning. På de avtalsområden där permitteringsrättföreligger anses den rättsliga grunden för möjligheten att tillgripa permitteringligga i det enskilda anställningsavtalet och i kollektivavtalet. Någralagregler rörande permilteringsrätten som sådan finns inle. Ianställningsskyddslagen finns däremot regler om permitteringslön som närmarekommer att beröras i det följande. 1984/85:62 33 Även om begreppet permittering inte närmare hardefinierats i lag synes det bland partema på arbetsmarknaden inte råda någradelade meningar om begreppets huvudsakliga innebörd. Med permillering förståsatt en arbetsgivare på gmnd av tilltallig arbetsbrist, driftsstöming ellerannan liknande omständighet inte kan tillhandahålla en arbetstagare någol arbeieoch att han i samband därmed befriar arbetstagaren från skyldigheten attnärvara på arbetsplatsen. Permittering medför inte att arbetslagarens anställningupphör.