prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — -0,1 -0,4 -0,5= Kommunerna: direkt effekt indirekt effekt Summa -0,4 0,6 -1,6 -1,0 -0,1 -0,1 -0,6 -1,5 ' Inkl. allmännapensionsfonden. = Om hänsyn las lill dekassamässiga inkomslerna blir den kontraktiva effekten 1,2 procenlenheler kraftigare. ' Med marginellkonsumtions- resp. imporlbenägenhet avses hur myckel t.ex. hushållen ökar sinkonsumtion resp. impon vid en viss given ökning av sina inkomsler. visserligen en viss expansiv effekt. Dennamotverkades dock genom den kotrakliva effekten som minskningen av statlig konsumtion innebar. Även 1984 uppvisar slalenen konlrakliv effekt, framför allt betingad av den långsamma utvecklingen avtransfereringarna. beror huvudsakligen på avvecklingen av industristödetoch långsammare utveckling av utbetalda pensioner. Ökningarna av de indirektaskatterna bidrar till denna effekt. Även 1985 uppvisar staten också enkonlrakliv effekt på samhällsekonomin bl. a. beroende pä reala minskningar avtransfereringar till kommuner och företag. För kommunerna innebärframför allt ökningen av den kommunala konsumtionen expansiva finanspolitiskaeffekter . Automatik och finanspolitiska åtgärders effektpå finansiella sparandet i offentliga sektorn Slörre delen av de totalautgifterna i statsbudgeten är pris-, löne- eller ränieberoende. Motsvarande ärförhållandet på inkomstsidan. 1 högkonjunkturer har statsbudgeten automatiskten åtstramande effekt genom att inkomsterna ökar på grund av ökad sysselsättningsamtidigt som utgifterna för arbetsmarknads- och industripolitik minskar. Ilågkonjunkturer får budgeten på motsvarande sätt automatiskt en expansiveffekt. Tabell 9:8 Finanspolitiskaeffekter 1981-1985 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Inkomsler därav: direkt skall indirekt skalt -1,9 -0,4 -1,0 -0,6 -0,3 -0,3 -0,3= 0,1 därav: transfereringar m. -0,1 0,4 -0,2 -0,3 -0,4 -0,5 -1,4 -1,1 -0,1 -0,2 -0,6 -0,4 -0,1 -0,1 -2,0 -0,5= Inkomsler därav; skaller -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 därav: transfereringar konsumtion investeringar -0,1 -0,2 -0.1 0.8 0,0 -0,1 -0,6 -1,5 ' Ränteutbetalningar förutländska lån antas ej ge någon finanspolitisk effekt. =Om hänsyn las till de kassamässiga inkomsterna blir den kontraktivaeffekten kraftigare. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 141 stående tablå redovisas förändringen av den offentligasektorns finansiella sparande i miljarder kr. med uppdelningpå diskrelionära åtgärder och automatik. Med diskrelionära åtgärder avsessådant som beror på direkta finanspolitiska ålgärder, såsom höjning avskattesatser, neddragning av industristöd, höjning av barnbidrag etc. Förändring av offentliga sektorns flnansiella spai därav diskretionära ålgärder 16,3 -3,6 I tablån ovan framgår genom inriktningen av den faktisktförda finanspolitiken effekten på del finansiella sparandel av de diskrelionäraåtgärderna. Den offentligasektorns finansiella underskott har förbätlrals kraftigt . väntas enförsämring som beror på omläggningenav skatleuppbörden. 1 ovanstående tablå redovisas förändringen av den offenlliga sektorns finansiellasparande i miljarder kr. De diskrelionäraåtgärderna har beräknats som förändringen av det finansiella sparandel i stal och socialförsäkring i miljarderkr. av de direkta finanspolitiskaålgärder som vidlagils på statens och socialförsäkringssektorns inkomst- resp. utgiftssida. På inkomstsidan harvärdel beräknats av den inkomstökningsom uppstått jämfört med om föregående års skattesatser och arbetsgivaravgifter använts. På utgiftssidanhar utgiftsförändringar för deposter som direkt kan påverkas medtagits. Hit hör t.ex. industristöd, transfereringar till hushåll o.dyl., men ej ränteutgifter eller andra utgifter som ökar automatiskt och ejdirekt kan påverkas. Prop.1984/85:100 142 Förhållandena påkredilmarknaden har präglats av de stora finansiella obalanserna,som varil rådande inom svensk ekonomi. Det är från delta utgångsläge, som enfungerande svensk penningmarknad successivt vuxit fram. Nya marknadsinstrumenthar introducerats. Bank-certifikai är bankernas kortfristiga instrument förupplåning på denna marknad. Statens kortfristiga låneinstrument ulgörs avslalsskuldväxlar, som dominerar marknaden. Dessutom förekommer päpenningmarknaden olika s. k. "commercial papers". Gemensamt fördenna typ av papper är, att de möjliggör lån till stora belopp med kortalöplider och att de kan omsättas på en andrahandsmarknad. För atl en fungerandeandrahandsmarknad i dessa penningmarknadsin-sirumenl skall kunna upprätthållas,vilket är en förutsättning för atl placerarna skall köpa större volymer avslalsskuldväxlar, har olika ålgärder fått vidtagas. I och medlikviditetskravens avskaffande för bankerna underlättadesbankernas medverkan till en marknad i de nya statliga upplåningsinstrumenten.Vidare har kredilpoliliken fått en mer marknadsorienierad inriktning.Marknadens likviditet och ränteläge har i högre utsträckning kommil alt styrasav marknadsoperationer. Framväxten av enfungerande penningmarknad har inneburit förbättrade möjligheter för staten attlåna upp medel på den korta marknaden utanför bankerna. Kortfristigaupplåningsinsirument tenderar emellertid atl göra slalsskulden mera kortfristigmed de risker som kan vara förknippade härmed. I och med introduktionen avriksobligationer och tillkomsten av en andrahandsmarknad i detta instrument,har förutsättningarna ökat för en bättre fungerande marknad även för längrepapper. företogs en övergång lill s. k. bruttokvoler förallmänna pensionsfondens och de sju större försäkringsbolagens prioriteradeplaceringar. Krav ställs nu enligt tillämpningsföreskrifter fördessa på enbart förvärv av nyemitterade prioriterade obligationer, vilketinnebär, atl avytlringar ej behöver kompenseras med förvärv. De lidigareanvända neltokvolerna ställde däremot krav på innehav. Denna omläggning frånneltokvol lill brullokvol tillsammans med slopandet av likviditetskraven förbankerna har frisläppt omfattande obligationsstockar i deslora instituten, varmed den potentiella andrahandsmarknaden för längre pappervidgats väsentligt. Omläggningen frånnettokvoter till bruttokvoter för destörre försäkringsbolagens och allmänna pensionsfondens placeringartillsammans med mycket slora förfall av statslån under de närmaste årenföranledde riks- Kapitlet är utarbetat inomkonjunkturinstitutet. banksfullmäktige att i en skrivelse till regeringen begära ändringar i denkreditpoiitiska lagsliftningen vid tillämpning av allmän placeringsplikt.Enligt nuvarande lagsliflning uppgår taket för försäkringsinstilulens ochallmänna pensionsfondens placeringskrav lill , elt tak som vid bruttokvolermåste höjas, för atl placeringarna netto skall kunna styras lika effektivt somvid nettokvoter. Riksbanksfullmäktigesskrivelse lill regeringen omändringar i den allmänna placeringsplikten utmynnade i enproposition. I denna föreslår regeringen, i syfte att skapa ökad fiexibililetpå kredilmarknaden, att den allmänna placeringsplikten i form av lotalkvot ävenskall kunna användas på försäkringsinsiitulen och allmänna pensionsfonden.Toial-kvol innebär, atl de prioriterade placeringarna skall ulgöra en vissandel av ett instituts totala placeringar lill skillnad från marginalkvot, därde prioriterade placeringarna relateras till ökningen av ett instituts totala placeringar. I sambandmed delta lagändringsförslag uttalas även vissa rekommendationer omplaceringskravens maximala storlek. Enligt propositionen bör en marginalkvotutformad som brultokvot inle sättas högre än och en lotalkvot inle högreän . Vidare föreslås, all ullåningsreglering skall kunna tillämpas även påförsäkringsbolagen. PenningmängdenstillväxUakt har som diagram 10: I visar dämpats successivt från mitten av 1982.Dämpningen har varil myckel påtaglig och uppgicklillväxtlaklen till 2,(pä 12-månadersba-sis). Detta kan jämföras medtillväxttal på vid mitten av 1982 och kring 1983. Som framgår av tabell10:1 i slutet av kapitlet minskade penningmängden med . underde tre första kvartalen 1984. Denna nedgång speglar den fördalikviditelspolitiken. De nya statliga upplåningsformerna tillsammans med enstramare budget ledde till en statlig likviditetsneutralisering under dennaperiod. fick företagens tillfälliga vinstavsätlningar på räntelöstkonto i - av resultat före skatt, korrigerat föravsättningar till investeringsfonder - en kraftig likvidiletsindragande effekt.Denna förstärktes av elt valulautflöde. Bankernas likvidatillgångar exkl. kassakvotsmedel sjönk under de tre första kvartalen 1984 meddrygt . (tabell 10:2). I huvudsak samma faktorer, som påverkadebankernas skuldsida - penningmängden - hade effekt även pä tillgångssidan -banklikviditeten. Nedgången i bankernas likvida tillgångar tog sig ullryck iavytlringar av i synnerhet statsobligationer men även i statsskuldväxlar.Bankernas försämrade likviditetsläge resulterade ej i någon ökad upplåning iriksbanken . Diagram 10: 1Penningmängden 19791984 16 14 12 10 8 6 i\ _>Ai 1979 1980 1981 1982 1983 Utlåningen på deninhemska organiserade kreditmarknaden' (exkl. statens direkta kreditgivning)var . lägre än under de tre första kvartalen 1984 jämfört medsamma period 1983 och uppgick till . (tabell 10: 3).Även statens kreditgivning var lägre liksom den lolala svenska upplåningen iutlandet. Som diagram 10; 2 visar,har taklen i bankernas övrigutlåning i svenska kronor, dvs. utestående kreditertill andra ändamål änbostadsbyggande, sjunkit ytterligare . Även under delta år harbankernas utlå- ' Den inhemska organiseradekredilmarknaden har avgränsats till atl omfatta ,affärsbanker, spar- och föreningsbanker, enskilda försäkringsinrällningar ochoffentliga försäkringsinrällningar saml allmänhetens placeringar i förlagsbevisoch obligationer och dessutom andra statspapper än obligationer. Penningmängd, ökning: certifikat (netto) statens utlandsupplåning (ökning -) upplåning utanför bankerna (ökning -) investeringskonton (ökning -) övrig utlåning i svenska kronor nettofordringar på övriga kreditinstitut Tabell 10: 2 Bankernas likvida tillgångar1983-1984 statens utlandsupplåning(ökning -) Staten upplåning utanförbankerna (ökning -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning ) investeringskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) Anm. I statsobligationer ingårpremieobligationer, riksobligalioner samt statsskuldförbindelser. 10 1984/85. Tabell 10: 3Kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1983-1984 1983 1-3 kv. -17 105 23491 2121 4 645 2088 16684 - 8 -1267 5 539 1215 3 516 3 842 -1227 176 6907 5 687 3 772 1378 1312 -16 948 34 670 8 939 12 742 7 299 16 825 Genom valutabanker' (jenom mellanhandsinstitut 3 482 3 638 14 730 1984 1-3 kV. - 641 -1470 4 565 - 211 583 16056 13 964 12704 Genom valutabanker' Genom mellanhandsinstitut 8621 4 648 6684 ' Uppgifterna avservalutabankernas utlåning till valutainlänning. Anm. Kurseffekterna är exkluderade i uppgifterna avseende utlandet. ningsexpansion fått anpassas lill riksbankensullåningsrekommendation för årel, som innebär en genomsnittlig ökning avkredilstockarna på jämfört med . Bankerna uppnår nu rekommendationen.Utvecklingen under loppet av året har varit differentierad för de olikabankgrupperna. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 10:2 Bankernasutestående krediter till andra ändamål ånbostadsbyggande Källor: och . Tabell 10: 4 Bankernas utestående krediter tillandra ändamål än bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning Ovrigutlåning i svenska kronor Ovrigutlåning i utländsk valuta Anm. Uppgifterna avser transaktionsvärden. Källor: , samlstatistiska centralbyrån. Prop.1984/85:100 148 Bankernas ovrigutlåning isvenska kronor var under de tre första kvartalen 1984 närmare 6 miljarder kr.lägre jämfört med samma kvartal 1983 (tabell 10:4). Det var framför alltutlåningen till hushållen, som minskade. Bankernas utlåning i utländsk valuta,främst lill företagen, växte i samma utsträckning, varigenombankernas totala övrigutlåning blev densamma under de tre första kvartalen1984 som 1983. a.likviditetskvoterna avskaffats sjönk bankernas nettoinnehav avstatsobligationer under de tre första kvartalen 1984 med . (tabell 10: 5). Deras nettoköp av bostadsobligationer, som styrs av överenskommelseri bostadsdelegationen, var betydligt lägre än under molsvarandeperiod 1983. Avlyften av bankernas bostadskrediler var väsentligt lägre underde tre första kvartalen 1984 jämfört med samma kvartal 1983. Dessa understegunder de tre första kvartalen 1984 utbetalningarna av nya krediter, varigenombankernas stock av uteslående bo-sladsbyggnadskrediter kom all öka med 3 miljarderkr. (labell 10:5). Försäkringsinstituten (inkl. AP-fonden) De enskildaförsäkringsinrätlningarnas totala nettoplaceringar på kredilmarknaden växtemed . under de tre första kvartalen 1984 lill 16 miljarderkr. En omfördelning i försäkringsbolagens kreditgivning ägde rum.Försäkringsbolagen drog under de tre första kvartalen 1984 ner sina placeringari prioriterade statsobligationer med stora belopp. Under periodenjanuariaugusti växte även försäkringsbolagens innehav avstatsskuldväxlar i en snabb takt. Tillämpningen av bruttokvoter från septemberinnebar dock all nettoplaceringarna i form av statsskuldväxlar blev betydligtlägre jämfört med samma kvartal 1983. köpte de ibetydande omfattning oprioriterade statsobligationer (riksobligationer). Tabell 10:5 Bankernasförvärv av prioriterade statspapper och bostadsobligationer samt prioriteradebyggnadskrediter 19831984 ' Häri ingår uppgifter förde större sparbankerna. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 149 Under de tre första kvartalen 1984översteg pensionsutbetalningarna frånallmänna pension.sfonden dess avgifier med . växte ränteinkomsterna i en sådan takt,att fondens kapitaltillväxt kom atlöka med drygl . Denna ökning tillsammans med ett avbrott iuppbyggnaden av vissa av fondens kortfristiga placeringar samt en minskning i fondens utestående återlåninnebar, alt fondens kreditgivningkom att öka med . under de tre första kvartalen 1984. Del var framför alll fondens köp av riksobligalioner,som ökade. Dessutom växte dess reverslån till de företagsfinansierandeinstituten. minskadefonden sina priorilerade obligalionsköp. Även allmänna pensionsfondens slalsskuldväxelinnehavökade betydligt för all sjunka medungefär samma belopp till följd av tillämpning av bruttokvoler. 10.3 Den sektorvisa upplåningen En minskning avbudgelunderskottel har successivt ägl rum . harstatens inhemska upplåning utanför bankerna tilltagit och kom i.o.m. atl så gott som helt läckta budgelunderskottel (diagram10: 3). Beloppsmässigluppgick statens budgetunderskott till . under de tre första kvartalen 1984 (tabell 10:6). Statens inhemska upplåning uianför bankerna läckte under denna periodmer än väl budgetunderskottet. Under de tre förstakvartalen inlöstes räntebärande statliga obligationslån lillstora belopp och översteg emissionerna härav med . Bakom de låga teckningarna av nyemitteradepriorilerade statsobligationer lågproblem vid tillämpningen av placeringsplikten för försäkringsbolagen. Dessafyllde placeringskvoten inför årsskiftet genom förvärv av prioriteradeobligationer från bankerna och inte genom kontinueriiga köp direkt från eminent och sålde sedan tillbaka demefter . Dessutomförklarade sig allmänna pensionsfonden ej längre beredd att medverka i överenskommelser i fråga om fondens köp avpriorilerade obligationer på del sätt förordade. emitteradeslalen riksobligationer för . på till marknadenanpassade villkor. I och med all staten gör emissioner av både priorilerade ochmarknadsmässiga obligationer förekommer två stats-obligationsräntor.Skillnaden mellan den prioriterade räntan och marknadsräntan var ringa för alt isamband med räntehöjningar i juniöka lill ca 3 procentenheter.Därefter har den successivt kry ml men är alltjämt beaklansvärd (diagram10:4). Ränledifferensen bidrog i hög grad till de låga direktköpen av prioriteradestatsobligationer. Stalsupplåningen från hushållen i form av det nyaallemanssparandel har Diagram 10:3 Statensbudgetunderskott samt upplåning 19781984 Miljarderkr., I2-månadersnöden 1978 1979 1980 1981 Källor: och . Tabell 10: 6 Statens budgetutfall samtupplåningsformer 1983-1984 Kassamässigt budgetutfall (nettoutg.-) An/n. För att ernå överensstämmelse mellanuppgifterna för statens upplåning och budgetutfallel har riksgäldskoniorets ochstatsverkets kassaförändringar dragils av frän skatlkammarväxlar ochkorttidslån. Källor: och . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Under perioden januari-oktober1984 uppgick detla sparande . Enligt regeringensförslag lill nya regler /1985 skall den maximalamånadsinsättningen höjas från . Beräknat från löpandeinkomsl- och utgiftsredovisningar förefaller kommunernas utgifter haöverstigit deras inkomster , varvid det finansiella sparandet bedömsha försämrats med drygl . från den finansiella sidan balanseradeunder de tre första kvartalen 1984 kommunernas utgifter och inkomsler varandra,vilkel innebar en försämring i det finansiella sparandel jämfört med sammaperiod 1983 (labell 10:7). skedde ett omslag i kommunernas totalaupplåning saml en snabbare tillväxt i kommunernas övriga finansiellatillgångar. En kraftig svängning i kommunernas likviditetsutveckling från enuppbyggnad av de likvida tillgångarna under de tre första kvartalen 1983 väsentlig neddragning av dessa 1984 ägde rum(tabell 10:7). Under de tre förstakvartalen översteg kommunernas återbetalningar deras bruttoupplåning påden inhemska kreditmarknaden (tabell 10:7). Det var kommunernas nettoskuld iförsäkringsbolagen, spar- och föreningsbankerna, som minskade. Tabell 10:7 Kommunernasfinansiella sparande enligt finansräkenskaperna 1983-1984 Summa flnansiella tillgångar (1) därav: på svensk kredilmarknad Summa skulder (21 Finansiellt sparande (l)-(2) Anm. Med likvida tillgångar avsesbanktillgodohavanden, bank-, kommun- och företagscertifikat, innehavav slalsskuldväxlar och riksobligalioner saml kassa och Källor: och statistiskacentralbyrån. Färdigställandet avlägenheter var lägre 1984 än 1983 och uppgick till 36 100. Ävenigångsättningen av bostäder minskade med närmare 5 000 lill 32700. Volymmässigt minskadebosladsinvesleringarna med 2,, medan de värdemässigt ökade med 4,. Under de tre förstakvartalen tecknades prioriterade bostadsobligationslån för 10,5miljarder kr., vilket var . Isynnerhet affärsbankernas nettoförvärv var påtagligt lägre. Bostadssektornsnettoupplåning pä kredilmarknaden (inkl. lån från slalen) kom under de treförsta kvartalen 1984 att uppgå till ungefär samma belopp som undermotsvarande period 1983 (labell 10:8). Den privata sektornsnetloupplåning på den inhemska kredilmarknaden var väsenlligl lägre under detre första kvartalen 1984 jämfört med (tabell 10; 10). Dennanedgång kompenserades lill en del av företagens ökade nettoupplåning utomlands, som under de tre första kvartalen 1984 kom att överstiga den inhemskaupplåningen någol. Företagens faslainvesteringar var ca . större 1984 jämfört med . Lagrendrogs ner i en långsammare takt. Finansieringsbehovet fråninvesteringssidan ökade 1984 med drygl . Delårsresultatetför de större industriföretagen, dvs. med fler än 200 anställda, uppvisade fördelaret 1984 etl bättre rörelseresullal (brutto) än samma period 1983.Brultomarginalen - resultat före avskrivningar och finansiellt netto i relation tillomsättningen - uppgick under Tabell 10:8 Prioriterade bostadskrediler 1983-1984 Byggnadskrediter banker, m. m. Exkl. prioriterade bostadskrediter. Tabell 10:9 Den privata sektorns upplåning påkreditmarknaden samt hos staten 1983-1984' Svensk kredilmarknad Obligationer och förlagslån Direkta banklån Upplåning hos kreditinsiiiul Utlandet Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut Totalt A -I- B Totalt A -I- B + C ' Exkl. kursförändringaroch prioriterade bostadskrediter men inkl. oprioriterade bostadskrediter. till , vilket innebar, att den steg med0,jämfört med samma delar 1983. Förbättringen av förelagensbrullosparande förefaller 1984 ha blivit lägre än del ökade finansieringsbehovetfrån investeringssidan. Företagens finansiella sparande torde ha försämratsmed några miljarder kr. Även förelagenstillfälliga vinstavsätlningar på räntelöst konto i samlinsättningar på räntebärande likvidiietskonton i fick en dämpandeeffekt på företagens likviditeisutveckling . Utvecklingen avföretagens finansiella sparande samt avsättningar på konto i kan,med hänsyn den måttliga ökning som skett av den registrerade totalaföretagsupplåningen, ha inneburit i stort sett oförändrade likvida tillgångarhos företagen 1984 jämfört med en kraftig uppbyggnad . I denna riktningtalar också utvecklingen av vissa av företagens likvida tillgångar under detre första kvartalen 1984. En omfördelning av företagens likvida tillgångarägde rum . Deras banktillgodohavanden drogs ner väsentligt,samiidigi som deras slalsskuldväxelinnehav ökade. Hushållensbanktillgodohavanden blev i stort sett oförändrade under de tre första kvartalen1984. Allemanssparandel har varit betydande sedan starten i april1984. Utvecklingen av dessa likvida tillgångar tillsammans med växandepremieinbetalningar på livförsäkringar (netto) pekar på en förbättring avhushållens finansiella sparande under de tre första kvartalen 1984. Dennatendens bestyrks av en samtidig lägre bankupplåning. Prop.1984/85:100 154 Nuvarande uppgifter tyder å andra sidan pä en ökadupplåning i mellan-handsinstiiuten. Utvecklingen av hushållens finansiellasparande från den finansiella sidan 1984 överensstämmer med den bild som beräkningar överhushållens inkomster ochutgifter ger. Den offentligasektorns finansieringsunderskolt blev lägre 1983 än 1982. blev den totala förelagssektornssparandeöverskotl betydligt större. Minskningen av del löpande underskottet ibytesbalansen kan uppskattas lill . Källor: Konjunkturinslilutet och statistiskacentralbyrån. tydernuvarande kalkyler på en fortsall nedgång i finansierings-underskottet för den offenlliga sektorn.Sparandeöverskollet inom företagssektorernaförefaller totalt sett bestå på ungefär samma nivå som 1983. Sammantaget innebär detta en förbättring avbytesbalansen från etl underskott 1983 på . till ell överskoll på . De icke-finansiellaföretagens finansiella sparande beräknas försämras kraftigt ,varvid ett mindre sparandeunderskott förefaller uppkomma. Trots förbättringar i de flesla övrigasektorers finansiella sparande torde del totalt sett bli ett underskott i detinhemska finansiella sparandel 1985 och därmed också i bytesbalansen.Sammantaget resulterar den väntande utvecklingen i etl omslag i bytesbalansenpå ca . till ett underskott på ca . ' bedömer underskottet lillca . 1985, se kapitel I. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 155 10.5 Utblick mot 1985 Utifrån de inkomsl- ochutgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i de övriga kapitlen,framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorers finansiellavariabler 1985. skulle statensinhemska upplåningsbehov kunna komma atl minska mol bakgrund av en betydandeneddragning av budgetsaldot och en försämring av bytesbalansen. En viss förbättring avkommunernas finansiella sparande förutses , vilkel skulle kunna innebära enlägre neddragning av kommunernas likvida tillgångar jämfört med . I molsatlriktning pekar dock de beslutade insättningarna på likvidiielskonlo iriksbanken senasl sista . Dessa uppskattas till . uppskattasfärdigställandet av bostäder sjunka ytterligare till 30500. Igångsättningenberäknas volymmässigt sjunka med 2 700 lägenheter. En fortsalt volymmässignedgång i bostadsinvesteringarna vänlas således 1985. 1 värde beräknas dessa bli ungefär oförändrade, vilket indikeraretl oförändrai behov av bostadsbyggnadskrediter . förutses enfortsall ökning av företagens fasta investeringar. Etl lageromslag uppskattasske från en lagerneddragning på . 1984 till en uppbyggnad avlagren på . Företagens finansieringsbehov från investeringssidanförefaller atl komma alt öka med ca . Nuvarandeberäkningar pekar på en kraftig förbättring av företagens brullosparande. Dennaförbättring torde dock ej komma alt bli av samma storiek som det ökadefinansieringsbehovet från investeringssidan.