prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Kraftsamhar i samband med dessa överläggningar redovisat en sammanställning avvattenkraftsutbyggnaden i . (Sammanställning avvattenkraftsutbyggnader i , PM ). Av sammanställningen, som ärpreliminär, framgår att kraftbolagen beräknar en utbyggnad av maximalt 3,5TWh/år fram . Denna siffra är dock enligt Kraftsam en överskattningpå gmnd av atl tillstånd i några fall inte kan erhållas eller att vissa projektinte bedöms vara lönsamma. Om man tar hänsyn till ekonomiskt osäkra projekt ochsådana som förmodligen inte kan komma till slånd m.h.t. motstående intressenbedömer jag det dock som sannolikt att en utbyggnad av drygt /år till år1995 kan genomföras. Flertalet av de projekt kraftföretagen redovisar ingår iplanen eller i den komplettering av planen som jag föreslår i det följande.Genom det beslut som fattade och det förslag som läggsfram skapas enligt min mening fömtsättningar för en fortsatt vattenkraftsutbyggnadav tillräcklig omfattning för att uppnå gällande utbyggnadsmål om /år.Jag kan vidare med tillfredsställelse konstatera att denna utbyggnad bör kunnakomma stånd med stor hänsyn tagen till miljöintressena. Jag återkommersenare till att redovisa sysselsättningseffekterna av kraftbolagens planer. Föratt det skall vara möjligt att genomföra planen krävs dock att kraftföretagenverkligen genomför de redovisade projekten. Genom den ökade aktivitet när detgäller utbyggnad av vattenkraften som kan fömtses kommerantalet vattenlagsärenden att öka kraftigt. Det kommer därför att ställas storakrav på bl. a. kraftföretagen, myndigheterna, vattendomstolarna och kommunemaför att det skall bli möjligt att fullfölja vattenkraftsutbyggnaden i enlighetmed beslut och redovisade planer. De överläggningar som hargenomförts och kommer att genomföras med kraftföretagen, berörda fackligaorganisationer etc. har som jag tidigare konstaterade bl. a. till syfte attfölja upp genomförandet av planen. Minaförslag i det följande syftar till att för berörda parter ytterligare klarläggafömtsättningarna för och underlätta genomförandet av den fortsattavattenkraftsutbyggnaden. Inledningsvis redovisar jag tillståndsläget när detgäller planen för vattenkraftsutbyggnad och vissa frågor om Ammersånsöverledning som önskade att regeringen särskilt skulle 1984/85:120 134 redovisa.Därefter lämnar jag förslag till vilka projekt m. m. som bör kunna kompletteraplanen för vattenkraftsutbyggnad samt redovisar inriklningen av fortsattvattenkraftsutbyggnad i . Slutligen redovisar jag minaställningstaganden angående reinvesteringar i vattenkraftverk samt utbyggnad avsmå vattenkraftverk. Regeringenskall enligt vattenlagen (VL) avgöra tillåtligheten av vissa vattenföretag.Regeringen har tagit ställning till följande projekt som ingår iplanen; i , Mjödvattenforsen och Falmarksfor-sen i älvsamt Hamre, och i Ljusnan. Regeringen fann att hinderinte mötte mot något företag utom Hamre. Regeringen fann i detta faU attföretaget stred mot allmänna planeringssynpunkter och därför var otillåtetenligt VL. Regeringen har vidare lämnat tillstånd tUl Gallejaur ochVargfors i . Dessa projekt ingår i förslaget till kompletteringav planen för vattenkraftsutbyggnad. I flera andra ärenden kommer beslut inomkort att fattas. Jag vill i sammanhanget betona att planen förvattenkraftsutbyggnad inte innebär att sätts åt sidan. 1propositionen föreslogs att Ammersåns överledning bör tas med i planen liksomom- och tillbyggnader av fem kraftstationer i nedströms Gesunden,vilka även skulle utnyttja det överledda vattnet från Ammersån. Det ärKrångede-Gammelänge, Hammarforsen, Svarthålsfor-sen och . Riksdagenfann att överledningen var nödvändig för att om- och tillbyggnaderna skallkomma till stånd. beslutade att överledningen samt om- ochtillbyggnaderna skall ingå i planen. Vissa frågor borde dock enligtriksdagsbeslutet klarläggas. Exempel på sådana frågor är hur kommunskall kunna tillföras ekonomisk ersättning utöver den som kan bli följden avprövningen enligt VL. Vidare borde klargöras att nuvarande FRP-riktlinjeravseende Ammersån inte skall ändras, något som innebär att ytterligareutbyggnad i inte kommer att ske. Det borde övervägas hur utbyggnadenskall ske så att sysselsättningen kan fördelas så som förordas ipropositionen, dvs. att den sträcks ut om ungefär . Vidareborde behandlas frågan om vilka åtgärder som kan behöva vidtas i avsikt att imöjligaste mån bevara fisket. önskade att få en redovisning av hurnämnda frågor behandlats i förening med regeringens syn på frågan i samband medatt förslag till den andra delen av planen för vattenkraftsutbyggnad läggsfram. Jagvill inledningsvis erinra om att redan fått tillstånd enligt VL 4. Enhgt vad jag har erfarit avser () attinlämna en ansökan avseende Ammersåns överledning till undervåren 1985. Övriga kraftföretag som berörs av överledningen kommer också undervåren att inlämna sina ansökningar till . villenligt vad jag har erfarit inte före- 1984/85:120 135 gripakommande prövning enligt VL genom att träffa avtal om ekonomiskgottgörelse med kommunen. Enligt vad jag har erfarit har berörda bolag ,som en förberedelse för prövningen enligt VL, inlett överläggningar omAmmersåns överledning med kommunen. Motdenna bakgmnd vill jag efter samråd med chefen för jordbmksdepartementet ochchefen för framhålla följande. Jaganser självfallet att det är väsentligt att kommunen kan ges en rimligersättning för det intrång som Ammersåns överledning medför enligt defömtsättningar som VL ger. Enligt VL skall ersättning lämnas för alla skadortill följd av en vattenkraftsutbyggnad. Regeringen kan vid sin prövning avtillåtligheten av företaget föreskriva villkor för att tillgodose allmännaintressen. Regeringen bmkar vid prövningen av större företag föreskriva attsökanden skall utge vissa belopp för t.ex. främjande av näringshvet i bygden,s. k. särskilda villkorsmedel. Enligt VL utgår sådan bygdeavgift även förvattenkraftsföretag. Storleken av dessa avgifter, som är indexreglerade, ärberoende av det intrång företaget medför. Bygdeavgiften skall användas tillallmänna ändamål i den bygd som berörs av företaget. Det fömtsätts iförarbetena den nya VL att kommunerna blir huvudmottagare avbygdeavgiftema. Enligt den nya lagstiftningen kan avgiftsmedel ställas Ullkommunens förfogande också för framUda ändamål. Därigenom har öppnats möjlighetför kommunen att ta medlen i anspråk för bildande av exempelvis en kommunalfond för den berörda bygdens näringsliv, vilket innebär att beshitanderätten omden slutliga användningen av medlen flyttas från till kommunen. Jaganser mot denna bakgmnd att VL ger tilhäckliga möjligheter att kompenserakommunen i enlighet med beslut. Enligt min mening bör överledningenhärvid ses som en helhet innefattande om- och tillbyggnaderna nedströmsGesunden. En fömtsättning för att detta skall vara möjhgt är att prövningenenligt VL av de oUka företagen samordnas. Enligt min mening bör därförregeringen förbehålla sig prövningen enligt VL av både Ammersåns överledningsamt om- och tillbyggnaderna. Enligt vad jag har erfarit avser chefen för jordbmksdepartementetatt återkomma till regeringen rörande frågor om förbehåll. Genomdenna samordning skapas enligt min uppfattning tillräckliga garantier för attsamlat ta ställning i tillåtlighetsfrågan och att reglera bl.a. deekonomiska frågor särskilt har pekat på. Ett ytterligare motiv för ensamlad tillåtlighetsprövning är att så långt möjligt skapa garantier för attom- och tillbyggnaderna verkligen kommer till stånd. Detta har varit ettviktigt krav från kommunens sida för att kunna acceptera en överledning. Närdet gäller miljöundersökningar som har genomförts och kommer att genomförasvill jag erinra om att regering och riksdag vid ställningstagandet till om ettprojekt bör ingå i planen för vattenkraftsutbyggnad endast har gjort enöversiktlig bedömning av förutsättningarna för att genomföra 1984/85:120 136 projektet.Det är först i samband med prövningen enligt VL som det är möjligt att slutligtta ställning till ett projekts tillåtlighet och därmed möjlighetema attgenomföra det. Mer detaljerat underlag för ställningstagande till ett visstprojekt utarbetas därför vanligen först i samband med VL-prövningen. detta är bl. a. att kostnaderna för sådana undersökningar ofta kan varabetydande. Vissamiljöfrågor rörande Ammersån har på uppdrag av utretts av Umeåuniversitet. Ytterhgare studier erfordras dock för att det skall vara möjligtatt ta ställning till om överledningen är Ullåtlig enligt VL. Sådana studierbör självfallet ingå i underlaget inför en vattendomstolsprövning. Det bör isammanhanget erinras om att tillfredsställande minimi-tappning i Ammersånsnedre del ingick i fömtsättningarna för beslut . Närdet gäller frågan om riktlinjer i FRP kan konstateras att de för Ammersåninnebär att Ammersån uppströms Överammer är undantagen frånvattenkraftsutbyggnad. Gällande riktlinjer innebär att en utbyggnad i enlighetmed av kraftbolagen i äldre utredningar redovisade planer inte kan komma attaktualiseras uppströms Överammer om inte ändrar rikthnjema i FRP. Detär inte aktuellt att från regeringens sida föreslå ändringar av dessariktlinjer. Medanledning av vad jag nu har anfört anserjag att önskemål omsärskild redovisning från regeringen har tillgodosetts. Tillåtlighetsfråganliksom de slutliga villkoren för att tillgodose fiskets intressen, särskildavillkorsmedel etc. kan således slutligt regleras först i samband medregeringens prövning enligt VL. Genom en sådan samordnad prövning kan vidare vissagarantier skapas för att om- och tillbyggnader nedströms Gesunden verkligenkommer till stånd. Genom dessa projekt skulle också sysselsättning skapas underflera år. Kompletteringav planen för vattenkraftsutbyggnad. Utgångspunktenför promemorian om komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad har varitatt lägga fram ett förslag till framtida vattenkraftsutbyggnad som innebär såbegränsade skadeverkningar och konflikter gentemot motstående intressen attdet från övergripande utgångspunkter skall bedömas ha fömtsättningar att kunnagenomföras. En annan viktig utgångspunkt är att planen i sin helhet utformas såatt sysselsättning skapas i särskilt utsatta regioner. Syftet med attremissbehandla promemorian har självfallet varit att fördjupa och kompletterabedömningarna för att kunna göra mer säkra bedömningar om möjlighetema attgenomföra olika projekt. Remissutfalletöver promemorians förslag är splittrat. ,, , företrädare förkraftindustrin m.fl. remissinstanser anser att promemorians för- 1984/85:120 137 komplettering är för begränsal för alt del skall vara möjligl atl uppnåriksdagens mål med vattenkraftsulbyggnaden. Kammarkollegiet, ,. Älvräddarnas samorganisation m.fl. anför mycket starkainvändningar mot flera av projekten i promemorian. Åven flera länsstyrelseroch kommuner är kritiska mot eller avslyrker flera av de redovisadeutbyggnaderna. Etl stort antal organisationer och enskilda har kommit in medsynpunkter över förslagel. Beträffande ett antalprojekt molsvarande närmare 300 GWh/år har å andra sidan belydande enighetuppnåtts. Jag anser sålunda att det trots remissutfallet beträffande vissaprojekt är möjligt att kompleltera planen med ett antal projekl som inle mönmer belydande motstånd vid remissbehandlingen och som därför bör vara möjligaatl genomföra. Etl viktigt motiv härför är i enlighet med vad jag tidigareanfört att del är värdefullt för kraftbolagen, kommunerna m.fl. atlförutsättningarna för fortsatt vattenkraftutbyggnad sä långt möjligt kanklarläggas. Slutlig ställning till fömtsättningarna att genomföra ett projeklsker nämligen först i samband med prövningen enligt VL. Följande projektanserjag, efter samråd med chefen för jordbmksdepartementet och chefen förbostadsdepartementet, bör kunna komplettera planen. 28 GWh/år G3 m. m. Dettainnebär att planen skulle kunna kompletteras med namngivna projekt motsvarandeca 260 GWh/år. 1 promemorian föreslogs också att ändradevattenhushållningsbestämmelser motsvarande 60 GWh/år borde föras till planen.Mot bakgmnd av remissutfallet är jag endast beredd att föra ändradevattenhushållningsbestämmelser motsvarande hälften (eller 1984/85:120 138 30GWh/år) till planen. Det får ankomma på berörda kraftbolag atl, med ledning avpromemorians förslag och remissutfallet över densamma, hos berörd vattendomstolaklualisera frågan om ändrade vattenhushållnings-bestämmelser. Jag ålerkommersenare med en redovisning av hur kompletteringen i sin helhel föreslås bliuiformad. Innanjag närmare kommenterar projekten i planen vill jag framhålla att det för vissaprojekl är osäkert om de verkligen kommer atl genomföras. Det gäller i förstahand Gardikfors och . Jag bedömer emellertid att det förkraftbolagens planering är av värde att för olika projekt få regeringens ochriksdagens bedömning av förutsättningarna alt genomföra projekten framföralltmot bakgmnd av motstående intressen. Detta bör således kunna medverka till attytteriigare klarlägga fömtsättningarna för vattenkraftsutbyggnad. Jagkommer alt redovisa mina överväganden angående olika projekl och minabedömningar rörande fortsatt vallenkraftsulbyggnad i . ProjektenBergnäs och i anser jag bör kunna genomföras utan störrekonflikter med motstående inlressen. Regeringen har lämnat tillståndenligt VL till Gallejaur och . Dessa projekt medför ingetenergitillskott men skapar ett sysselsättningstillskott som kan medverka tillatt överbrygga en senare nedgång av sysselsättningen i regionen. Gardikfors tUmeälven borde också kunna genomföras utan nämnvärda konflikler med motståendeintressen. Projeklets ekonomi har dock ifrågasatts av . ProjektetBelne i ligger inom s. k. obrutet fjällområde och berör enälvsträcka som i FRP är undantagen från vattenkraftsutbyggnad. Uppgiften omproduktionen har justerats mot bakgmnd av kraftföretagets remissyttrande. Ipromemorian bedömdes projektet vara förhållandevis okontroversiellt och möjligtatt genomföra inom ramen för gällande riktlinjer. Ingen av remissinstansernamotsätter sig att projektet genomförs. i ochstatens planverk anser att projektet bör kunna genomföras inom ramen för deriktlinjer som gäller för obmtna fjällområden. anser atltillåUigheten av projektet bör kunna prövas. Jagfinner att projektet bör ha goda fömtsättningar att kunna genomföras inom ramenför gällande riktlinjer. Det bör därför kunna föras till planen förvattenkraftsutbyggnad. Jag har i denna fråga samrått med chefen för . Jagåterkommer senare i min redovisning projekten i som enligtriksdagens beslut särskilt skall redovisas av regeringen. avser dels dt alternaUv, som utnyttjar enbart fallhöjden i dennuvarande anläggningen, dels ett mer omfattande projekt som också tar i anspråkfallhöjd nedströms . ingår inte bland de älvar ochälvsträckor som omfattas av FRP-riktlinjer. 1984/85:120 139 störteprojektet berör dock en älvsträcka som omfattas av sådana riktlinjer. Ingaremissinstanser motsätter sig att del mindre projektet förs tillplanen. Fallrättsägaren framhåller emellertid att projektet inte är aktuelltatl genomföra. Del större projektet - som berörs av FRP-rikl-linjer och sombolaget förklarar sig berett att genomföra - avslyrks dock av kommunen,, , . uppkomna situationen förefaller dd osäkert om en utbyggnad av något avalternativen är möjlig. Fortsatta överläggningar mellan parterna bör enligt minuppfattning kunna ytterligare klariägga fömlsältningarna. Älvkarlebykommun och i län tar inle ställning till om projektetÄlvkarleby bör föras till planen. Förslaget lämnas utan erinringar av slatensplanverk. Kammarkollegiet, och statens nalurvårdsverkmotsätter sig inte att projektet förs till planen, men framhåller att storhänsyn måste tas lill del betydande fiskeintresset. Detta projekt torde hafömtsättningar atl kunna genomföras. Frågan om fiskets intressen får bedömas isamband med prövningen enligt vattenlagen. Deprojekt som aktualiserats i ström - Fiskeby och bör kunnagenomföras utan konflikter med motstående intressen. Detsamma gäller VargönG3, m.m. i . Projektet i bör trots vissakonflikter med motstående intressen föras till planen. Regeringen avser inomkort ta ställning till detta projekt. Därvid får beaktas de av länsstyrelsenoch kommunen framförda kraven på mini-mitappningar etc. Somjag nämnt har beslutat att regeringen särskilt skall redovisaden forlsalta vattenkraftsutbyggnaden i . I promemorian rörandefortsatt vattenkraftsutbyggnad föreslogs att Hylströmmen i och Edänge iLjusnan borde föras till planen för vattenkraftsutbyggnad. 1 linje medförslaget borde Galvån samt Finnsiuga och Vinströmmen i inte föras tillplanen. Förslagen beträffandevatlenkraftsutbyggnad i är de som varit mest omstridda i denlokala debatten. Lokala organisationer som motsätter sig utbyggnad har ståttemol andra lokala organisationer som kräver utbyggnad. Flera centralamyndigheter har framfört invändningar. i har vallatt inte ta ställning till omfattningen av den fortsattavattenkraftsutbyggnaden, men har rangordnat projekten med avseende på derasbevarandevärden från 1 till 7 (7 mest skydds-värt). Motivet härför är attlänsstyrelsen inte anser det möjligt att från länets horisont bedöma hur mångaav de i promemorian behandlade projekten inom och ulom länel som bör ingå iplanen. Länsstyrelsenrangordnar projekten enligt följande; (1) Mackmyra i Gavleån; (2) Jädraånmellan Tallås och Gammelboning (2 projekt); (3) Kölsjöån-Tesleboån mellanHedsjön och (4 projekt); (4) Ängraån; 1984/85:120 140 (5)Edänge; (6) Galvån; (7) uppströms Vallhaga. Projekten vid 2 och 3 avseri försia hand små vallenkraftverk. Bollnäskommun motsätter sig all vallenkraftsulbyggnad, bl.a. i outbyggda älvsträckori och Mellanljusnan och dess biflöden. Projektet avstyrks avLjusdals kommun, kammarkollegiel, fiskerisiyrelsen, statens planverk.Älvräddarna m. fl. samt av ett antal lokala organisationer och enskildapersoner. Ovanåkerskommun, inom vilken Hylströmmen ligger, har inga invändningar mot attprojektet förs till planen om inga andra ålgärder åstadkommer molsvarandeflödesdämpning. (inom vilken en betydande del av del planeraderegleringsmagasinet ligger) , , slatensplanverk. Älvräddarna samt flera lokala organisationer och enskilda motsättersig att projektet förs till planen. kommun och fiskeristyrelsenmotsätter sig en utbyggnad av Galvån. Flera remissinstanser - däriblandstatens naturvårdsverk, statens planverk och Älvräddarna - föreslår atl Galvånförs till planen som alternaUv till Hylströmmen och Edänge. Projeklen Losbronoch Ängra avslyrks av . är inte berettatt ta ställning till projeklen i avsaknad av tillräckliga kunskaper.Fiskeristyrelsen motsätter sig Ängra och tillstyrker med tvekan Losbron.Statens planverk anför inga erinringar mot projekten. Inga remissinstanseranför erinringar mot att Mackmyra förs till planen för vatlenkraftsutbyggnad. Närdet gäller fortsatt vattenkraftsutbyggnad i konstaterar jag attremissutfallet är mycket splittrat. Jag anser att det f.n. saknas fömtsättningaratt föra projekten , Edänge och Galvån till planen förvattenkraftsutbyggnad. Diiremot anser jag alt det bör finnas fömtsättningar attgenomföra projekten , Ängra och Mackmyra. De invändningar som harframförts mot och Ängra bör kunna prövas i samband med VL-behandlingen.Det underlagsmaterial som önskar bör också kunnaerhållas i samband med prövningen enligt VL. Även för vissa andra projekt somföreslogs ingå i planen är remissutfallet entydigt negativt från bl.a. berördakommuners sida. Det gäller framför allt regleringarna i Malån i Skellefteälvensamt Storån och Hocksjö i . Jag finner att det f. n. saknas fömtsättningaratt föra dessa projekt till planen. Närdet gäller projektet i Ljusnan har bl.a. kommun motsattsig en utbyggnad. Regeringen har lämnat undersökningskoncession förtorv enligt minerallagen avseende Gullhögsfloarna som hgger inom det område somomfattas av . Eftersom ambitionen är att långsiktigt skyddaövriga delar av det omfattande myrkomplex Gullhögsfloarna ingår i frånexploatering torde det inte längre finnas fömtsättningar att få till ståndprojektet . Projektet bör därför inte föras planen. 1984/85:120 141 Remissinstansernahar vidare i några fall redovisat andra projekl som borde kunna genomförasulöver den föreslagna kompletteringen eller som alternativ till promemoriansförslag. Del gäller bl. a. överledning från till ;; Sävarån i ; Forsbäck och Gardsjönäs i ;; Saxån, Ransarluspen och Ran-sarån i ; Nedre Långan ochSiorrensjön i saml i . Vidare har föreslagitsutbyggnad av någon eller några av de fyra huvudälvarna, Tjäkovarats iLuleälven, Mellanljusnan, och i . Yttrandenaöver förslagen har således visat atl meningarna är slarkt delade beträffandevissa projekt. Jag anser det därför inte meningsfullt att föra dessa projekttill planen. Vidare har flera nya projekt aktualiserats underremissbehandlingen av promemorian. Dessa kräver i vissa fall ytterligareöverväganden. Promemorian och remissinstansernas synpunkter bör kunna gevägledning för kraftbolagens interna utbyggnadsplanering och underlag förfortsatta överväganden hos olika myndigheter och organisationer. Flertaletav de projekt som ingår i promemorian omfattas inte av FRP-riktlinjer varfördet är möjligt för kraftbolagen att hos berörd vattendomstol ta initiativ lillprövning av tillåtligheten enligt vattenlagen. Detta gäller även för projektsom omfattas av FRP-riktlinjer, men med den skillnaden att regeringen alllidskall underställas frågan om tillåtlighet enligt VL. Närdel gäller FRP-riktlinjernas utformning vill jag erinra om vad som anfördes ipromemorian om komplettering av planen för vatlenkraftsutbyggnad. En genomgångav de projekl som omfattas av FRP-riktlinjer visar, enligt promemorian, att detkan finnas vattenkraftsföretag som i vatlenkraftulredningarna bedömts ha lägrebevarandevärden än vissa projekt som inte omfattas av sådana rikthnjer.Ytterligare kunskaper om olika älvsträckor och projekt kan enligt promemorianockså påverka gmnderna för beslutet om undanlag. kan självfalletälvar och älvsträckor som inte omfatlas av rikllinjer visa sig ha sådanabevarandevärden, atl de bör omfattas av FRP-riktlinjer. Enligt promemorian kandet slutligen påpekas att ett relativt stort antal projekt som är aktuellainte var kända för vattenkraftsutredningarnas arbete. Jagvill också erinra om vad statsrådet och chefen för bostadsdepartementetanförde i den lagrådsremiss med förslag lill Lag om hushållning mednalurresurser m. m. som överlämnades till lagrådet (s. 138): Trotsden osäkerhet som råder bl.a. genom att skall taställning till ytteriigare ett antal projekt som bör ingå i planen förutbyggnad av vattenkraften och till riktlinjer för energipolitiken, anser jagalt en uppräkning av de älvar och älvsträckor som bör undanlas frånvaltenkraftsutbyggnad bör ske redan nu i NRL. En sådan angivelse föregriperinle kommande riksdagsbeslut om vattenkraftens roll i den svenska 1984/85:120 142 energiförsörjningen.Riksdagen är självfallet när som helst, t.ex. när man nästa gång tar ställninglill energipolitiken, oförhindrad att ompröva tidigare beslut. Jag kan inteheller se all del skulle innebära någon praklisk skillnad atl göra en ändring iNRL jämfört med alt ändra i gällande rikllinjer i den fysiska riksplaneringenoch i vattenlagen så som skett i fråga om älv. Pågrund av att tillgången på elektrisk krafl bedöms vara god under de närmasteåren är del möjligt att i belydande utsträckning genomföra förnyelse ochombyggnader av äldre vattenkraftverk. Nödvändiga avställ-ningar kan göras utanatt det menligt påverkar kraftsitualionen som sysselsättning kanskapas såväl lokalt som i tillverkningsindustrin. Genom förbättringar avverkningsgraden i de ombyggda kraftverken beräknar jag vidare alt etl vissttillskott till planen för vatlenkraftsutbyggnad kan erhållas. Jag återkommersenare till denna fråga. Vidare medför dessa åtgärder inga eller mycket småkonflikter med motstående inlressen.