prop · G80370 · 1984-12-31 00:00:00 — a. alt någon garanlibeskaltning ejkommer all ske varför taxeringsvärdena får en begränsad funktion. Vid sidan av den kommunala garantibeskattningen ulgördelar av taxeringsvärdena underlag för två andra skatter, nämligenhyreshusavgift och skogsvärdsavgift. Vad beträffar skogsvårdsavgiflen framgårav lagförslaget att staten ej skall erlägga sådan avgift . Ejheller synes en hyreshusavgift behöva erläggas fortsättningsvis. DV konstaterar att del omfattande arbetet medfaslighetsdeklarationer kvarstår. DV föreslår all kungörelsen med föreskrifter angåendefullgörande av bl.a. slatens deklarationsskyldighet m.m. upphör att gälla efterdet att deklarationsskyldigheten för fullgjorts iställetför i belänkandet föreslagna . DV:s förslag skall ses motbakgrund av att statens skattskyldighet upphör sistnämnda datum. 13 1984/85. 1984/85:70 194 Dekyrkliga rättssubjekten och skattskyldigheten Förstbör konstateras att enligl övergångsbestämmelserna lill regeringsformentillämpas vad som är föreskrivet om primärkommuner även i fråga om kyrkligakommuner, dvs. församlingar, pastoral och andra kyrkliga samfälligheter. Deltainnebär således bl. a. att kyrkliga kommuner är skattskyldiga i samma mån somborgeriiga kommuner. Kommunalskatt för församlingskommunalt ägd faslighet skallutgå enligl reglerna för fastighet som tillhör borgeriig kommun. Denföreslagna skattefriheten för kommuner innebär bl.a. en administrativförenkling, och kollegiet tillstyrker förslaget. Emellertidfinns enligl speciallagstiftningen på det kyrkliga området en rad andrakyrkliga rättssubjekt som är skallskyldiga i större eller mindre omfaltning.Kollegiet har funnit det lämpligt att i det följande kommentera promemorian medutgångspunkt i den inledningsvis nämnda 2 8 lagen om förvaltning av kyrkligjord, där de olika slagen av kyrklig jord är angivna. Under en rubrik för varjerättssubjekt anges nuvarande beskattning och vad som - såvitt kollegiet kunnalutläsa av promemorian - blir följden av de där framlagda förslagen. LönebostäUeförvaltas av pastoratet med undanlag för löneboställets skog som förvaltas avstiftsnämnden. Pastoratet svarar för all skatt (47 8 e) andra stycketkommunalskatteiagen, KL). Skattskyldighet lill kommunalskatt föreligger enligl53 6 1 mom. c) KL för inkomst av faslighet och av rörelse samt enUgt 47 6 KLför garantibelopp. På grund av frikallelse enligt 7 6 d) lagen om statliginkomstskatt, , erläggs inte någon statlig skatt. Promemoriansförslag leder till att ingen skatt skall erläggas för löneboställe, eftersompastoratet har status av kommun och som sådan befrias från all skattskyldighet. Prästgårdär kyrklig jord på vilken Qänstebostad är anvisad åt ordinarieförsamlingspräst. Förnärvarande taxeras inte prästgård, och följaktligen betalar pastoratet somförvaltare inte heller någon skatt. Grunden härtill torde vara att prästgårdanses vara sådan icke skattepliktig specialbyggnad som avses i 3 kap. 2 6första stycket fastighetstaxeringslagen. Förslagelinnehåller ingenting som skulle medföra en förändring av nuvarande förhållande.Sådan ändring är heller inte påkaUad enligl kollegiets mening. Församlingskyrkorkan som självständiga stiftelser vara ägare till fast egendom vars avkastningskall gå till kyrkans underhåll. Enligt punkten 7 i anvisningarna till 53 6 KLavses med kyrka en lUl hörande lokalkyrka, domkyrka e.d. i dessegenskap av ägare lill viss för avsedd egendom.Församlingskyrkas fastighet förvaltas enligt 95 kyrkliga förvaltningslagen avförsamlingen. F. n. föreUgger skattskyldighet för inkomst av fastighet och avrörelse enligt 53 8 1 mom. e) KL. Vidare är kyrkor skattskyldiga till statenför inkomst av rörelse enligt ) SIL. Förförsamlingskyrka tillhörande torde skatt för inkomst av rörelseinle vara aktuell. 1984/85:70 195 Enligtpromemorieförslaget upphör skattskyldigheten till inkomstskatt. Istället skall skatt erläggas till staten för inkomst av fastighet och avrörelse. Skattesatsen föresläs bli av den beskattningsbara inkomsten. Detlainnebär en skärpning, eftersom kommunalskatten genomsnittligt uppgår lill ca30% av den beskattningsbara inkomsten och någon statlig skatt inte lordeförekomma. Församlingskyrkorna har i vissa fall stora faslighetsinnehav - iLunds stift beräknas församlingskyrkojordarnas antal till ca 500 - medan någonskattepliktig rörelse inle alls bedrivs. Åven om garantibeskatlningen förfaslighet avskaffas, synes förslagel kunna leda till en skalteskärpning.Kollegiet anser att motiv saknas för en sådan. Om skatt lill staten skall ulgå,bör den maximeras lill av den beskattningsbara inkomsten. Kollegietvill emellertid göra gällande att som en konsekvens av förslagel om totalskattebefrielse för kommuner total skattefrihet bör inträda även förförsamlingskyrkas fastighet, eftersom avkastningen av sådan egendom kommeruteslutande församlingen till godo. Beskattning av församlingskyrkas egendomdrabbar alltså enbart församlingen trots all den i princip skall vara befriadfrän skatt. Den skillnad i beskattning som uppstår om de kyrkliga kommunernabefrias från skattskyldighet medan församlingskyrkor (och domkyrkor) alUjämlskall betala inkomstskatt framstår som omotiverad och ologisk. Kollegietansluter sig till det inledningsvis refererade förslagel från att samtliga i 2 8 kyrkliga förvaltningslagen angivna rättssubjektbör vara befriade från all inkomstskatt inklusive garantibelopp för fastighet. Ytterligareett skäl för en sädan behandling av de kyrkliga rättssubjekten är den uQämningav skattebördorna som i sista hand sker över kyrkofonden och statsbudgeten. Prästlönefondsfastighetär kyrklig jord som förvärvats för medel frän prästlönefonder från flerapastorat och vars avkastning är avsedd till avlöning ål församlingspräster idessa pastoral. Pastoraten äger andelar i fastigheten i förhållande till insattkapital. Fastigheten förvallas av stiftsnämnden. F. n. betalas enligt uppgiftfrån stiftsnämnderna kommunalskatt för inkomst av fastighet samt förgaranlibelopp. Grunden torde - förutom 47 6 KL - vara 53 6 1 mom. c) KL, vilketinnebär skattskyldighet för inkomst av fastighet och av rörelse. Slatliginkomstskatt utgår ej. Promemorieförslagetbör enligt kollegiets mening leda till fullständig skattebefrielse även fördessa rättssubjekt. Skaltefriheten för fastigheternas ägare, pastoraten, börleda lill skaltefrihet också för prästlönefondsfas-ligheterna. Kyrkofondsfastighetär kyrklig jord vars avkastning tillförs kyrkofonden. Kyrkofonden skallbestrida kostnader angivna i lagen (1970:940) om kyrkliga koslnader. Fastigheternaförvaltas av siifisnämnden medan kyrkofonden förvaltas av kammarkollegietgenom dess fondbyrå. Vid försäljning av kyrkofondsfastighet tillförskyrkofonden köpeskillingen. Kyrkofondsfastigheterna förtecknas numera blandkyrkofondens tillgångar. F.n. erlägger siifisnämnden kommunalskatt för kyrkofondsfastighe-lerna, dvs.skatt för inkomst av fastighet och för garantibelopp enligt reglerna härom.Statlig inkomstskatt erläggs inte. Som grund för beskattningen anses ligga 536 1 mom b) och 47 8 KL. Enligl förstnämnda lagmm Prop.1984/85:70 196 är staten skallskyldig för inkomst av jordbruksdomäner,skogar saml uthyrda eller med tomträtt eller vatienfallsräil upplåtnafastigheter samt för inkomst av viss rörelse. I skattehänseende jämställs alltsåkyrkofondsfastigheterna med slatens fastigheter. Enligl promemorieförslagen kommer skattskyldigheten atthelt försvinna beträffande kyrkofondsfasligheterna, eftersom slalen befriasfrån skattskyldighet. Detta måste ses som en naturlig konsekvens avkyrkofondens ställning såsom främst en med tillskott av statsmedel fungerandeskatleuQämningsfond mellan de kyrkliga kommunerna. (Som etl exempel påförekommande belopp kan nämnas alt sammanlagda senasle taxeringsvärdet förkyrkofondsfastigheterna i var nära 34 milj. kr. medan kommunalskattoch skogsvärdsavgift uppgick lill .) Domkyrkas fastighet är kyrklig jord vars avkastning äravsedd lill domkyrkas behov. Sädan faslighet förvaltas av stiftsnämnden. Lundsdomkyrkas fasligheter förvallas dock av ett särskilt domkyrkoräd (98 kyrkligaförvaltningslagen). gäller samma beskattningsregler för dessarättssubjekt som för församlingskyrkas fastigheter. Skattskyldighet tillkommunalskatt föreligger således enligl 53 6 1 mom e) KL för inkomst avfastighet och av rörelse och enligt 47 8 KL för garantibelopp. Skattskyldighettill staten föreligger belräffande inkomst av rörelse. Sådan torde dock ejförekomma i praktiken, varför någon statlig skatt inte erläggs. Enligt promemorians förslag inträder här sammaskatteskärpning som kollegiet påtalat här ovan under rubriken församlingskyrkasfaslighet. , som av historiska skäl har det störstaegendomsinneha-vel, har sin ekonomi integrerad inte bara i församlingens ulanockså i kyrkofondens genom att i första hand svarar för biskopsgårdenför vilken annars enligl allmänna regler kyrkofonden svarar. Kollegiet intar avangivna skäl samma ståndpunkt och föreslär total skattebefrielse även här. Biskopsgärd är kyrklig jord på vilken Qänstebostad äranvisad ål biskop. Maj:t cirkulär angående vissabestämmelser i anledning av prästlönereglementels upphävande m. m. föreskrivsatt Qänstebostad för biskop upplåts i "publik fastighet, som (KM:t)anvisar". För biskopen i gäller särskilda regler. Biskopsgårdförvaltas av stiftsnämnden (9 8 kyrkliga förvahningslagen). Kollegiet har förhört sig hos ett antal stiftsnämnder omnuvarande beskattning av biskopsgård. Det visar sig att praxis varierar. 1vissa stift erläggs garantiskatt för fastighet, i andra inte. I elt fall() har lokala skattemyndigheten ändrat ell beslut om skatteplikt ochförklarat vara skattefri allmän byggnad. Frågan om skattskyldighet eller inte för biskopsgård börenligl kollegiets mening bedömas efter samma grunder som när det gällerprästgård. Att systemet med prästgård över huvud taget förekommer berorväsentligen på alt prästgården anses ha betydelse för kyrkans verksamhet.Detsamma lorde gälla om . Kollegiet anser därför alt biskopsgårdredan enligl nu gällande regler bör som specialbyggnad vara undantagen fråntaxering och beskattning. Vad som föreslås i promemorian föranleder ingen annanbedömning. 1984/85:70 197 Statligtoch kyrkligt förvaltade fonder Fondersom förvaltas av staten och synes i praxis skatterättsligtbehandlas på i princip samma säll som det förvaltande organel. Detla tordegälla oavsett om den aktuella fonden uppfattas som etl eget rättssubjekt ellerej. Grundenför det offenlliga engagemanget i denna typ av förvaltning är fondernas uppgiftall tillgodose olika slatliga och kyrkliga ändamål. Mol bakgrund härav framstårsynsättet att fonden fär förvaltarens skatlestatus som naturligt. Särskillgäller detta den kategori av fonder till vilken kyrkofonden, allmännaarvsfonden och samefonden hör. Dessa fonder inle bara förvallas av statligaorgan utan har också tillkommit genom beslul av statsmakterna och verksamhetenär pä skilda sätt offentligt reglerad. Åvenstatligt och kyrkligt förvaltade donationsfonder synes vid beskattningenbehandlas med samma skatlestatus som förvaltaren äger. En förutsättning fördetta torde dock vara alt fondändamålen ligger inom ramen för det förvaltandeorganets verksamhet. Kollegietulgår från all någon ändring i det här diskuterade hänseendet inle åsyftasgenom de olika promemorieförslagen. Vid sädanl förhållande kommer de fonder somförvaltas av kammarkollegiet och de kyrkliga rättssubjekten inte att bliskattskyldiga till vare sig eller statlig inkomstskatt. sådantresultat är enligt kollegiet väl motiverat. Kommunerär skattskyldiga för inkomst av fastighet och rörelse enligt 53 6 I momförsta stycket c) KL. Frän statlig inkomstskatt är kommuner emellertidbefriade, 7§ första stycket d) SIL. Enligt promemorieförslagel skall kommunerfrikallas från skattskyldighet för all inkomst. Kommunalförbundär enligl lagen (1957:281) om kommunalförbund en sammanslutning av kommuner medsyfte att fullgöra en eller flera kommunala angelägenheter. Åvenlandstingskommuner kan ingå i en sådan sammanslutning. är enjuridisk person som i vissa hänseenden liknar kommuner och landstingskommuner. Kommunalförbundomnämns inte i promemorian. De torde inte utan vidare kunna hänföras till derättssubjekt som enligt förslagel lill 7 8 3 mom SIL skall vara frikallade fränskatt. I stället lorde kommunalförbund inbegripas i gruppen övriga juridiskapersoner för vilka föresläs en skattesats om av den beskattningsbarainkomsten. Medhänsyn till att kommunalförbund fullgör kommunala uppgifter bör de ibeskattningshänseende jämställas med kommuner. Kollegiet föreslår därför attkommunalförbund frikallas från skattskyldighet för all inkomst. Kollegiethar ingenting att erinra mot förslagel att den kommunala beskattningen kvarstårför dödsbon. I de fall arvsfonden under en begränsad övergångstid jämte annanär delägare i elt dödsbo följer arvsfonden de allmänna reglerna. (majoriteten) anför: Slyrelsenser särskilt positivt på att verksamhei som bedrivs i förvaltningsformenligt förslaget helt befrias från inkomstbeskattning. Ipromemorian behandlas inte kommunalförbund. bildas för att lösaför flera kommuner gemensamma uppgifter. Prop.1984/85:70 . slutningmellan kommuner för sådana ändamål kan också ske i form av sliftelse.Kommunalförbund och stiftelser med kommunala huvudmän kommer att behandlas somövriga juridiska personer trots all verksamheten kan jämställas med sådan sombedrivs i förvaltningsform. Enligt styrelsens mening tillgodoser dessaorganisationer sådana allmännyttiga ändamål all frikallande frånskattskyldighet är väl motiverad. Styrelsen föreslår att kommunalförbund ochstiftelser för allmännyttiga ändamål med kommuner som huvudmän undantas frånskattskyldighet. Enligtförslaget skall stat och kommun helt befrias från skattskyldighet. Ipromemorian sägs all denna skattelättnad skall beaktas vid fastställandet avavkastningskravet för offenllig verksamhei men någon närmare precisering avhur detta skall ske anges inte. EnUgtSBEF är det av slor vikt att konkurrensneutraliteten mellan enskild ochoffenllig verksamhei upprätthålls. Om de offentligrättsliga subjekten skallbefrias från skattskyldighet bör det klart anges hur detta skall påverkaavkastningskravet. Reformenfår inte tillålas snedvrida konkurrensneutraliteten mellan olika verksamheter.Vissa juridiska personer är skattskyldiga endasl lill kommunalinkomstskatt. Enligt förslaget skall dessa personer helt befrias frånskattskyldighet. Detta innebar enligt en klar fördel ikonkurrenshänseende genlemol privat bedriven näringsverksamhet. Även om dennafördel kan begränsas genom att avkastningskravet skärps för den offenlligaverksamhelen, innebär förslaget en oacceptabel snedvridning avkonkurrensförhållandena. (majoriteten) anför: Somsärskilt posilivi anser styrelsen alt verksamhei som bedrivs iförvaltningsform enUgt förslaget helt befrias från inkomstbeskattning. Ipromemorian behandlas inle kommunalförbund. bildas för att lösaför flera kommuner gemensamma uppgifter. kommer att behandlassom övriga juridiska personer dvs. enligt förslaget beskattas statligt med 40procent av den beskattningsbara inkomsten. Enligt styrelsens meningtillgodoser kommunalförbund sådana allmännyttiga ändamål att frikallande frånskattskyldighet är väl motiverad. Slyrelsen föreslår att kommunalförbundundantas från skattskyldighet. Förslagelatt den kommunala beskattningen av stat, landsting och kommun upphör kan i sinhelhet tillstyrkas. Den fördel i konkurrenshänseende som ett slopande av denkommunala beskatlningen för nämnda skattesubjekt innebär måsle emellertidneutraliseras. Prop.1984/85:70 199 Enligt förslaget skall - bl.a. med hänsyn lill deadministrativa fördelarna - stal och kommun hell befrias från skattskyldighet.Del innebär att näringsverksamhet som bedrivs inom elt offentligrättsligtsubjekt - t.ex. och - skulle befrias från skattskyldighet.Den fördel i konkurrenshänseende som denna skattelättnad kan innebära genlemolprivat bedriven näringsverksamhet skall enligl förslaget beaklas vid fastställandeav avkastningskravet för offentlig verksamhet. Enligt vår mening kan del ifrågasättasom en sädan ordning ger önskvärd konkurrensneutralitet. Vi menar alt allnäringsverksamhet skall beskattas efter samma grunder och med sammaskattesats. Vi avstyrker därför förslaget i denna del och hemställer altförslaget omarbetas, så att i princip nuvarande ordning bibehålls. I promemorian föresläs att staten och kommunerna befriasfrån den begränsade skattskyldighet de har. I samband därmed framhållsatt den konkurrensfördel en sådan skattelättnad innebär gentemot privat näringsverksamhetbör beaktas då avkastningskravet för den offentiiga verksamheten fastställs.Med anledning därav vill vi framhålla att vi med hänsyn lill vikten avkonkurrensneutralitet mellan företag som driver näringsverksamhet av sammaslag i princip anser all samma inkomslberäk-ningsregler och samma skattesatsbör gälla för de offenlliga företagen som för de privata. I vart falltillgodoses inte neutralitetskravet på ell tiltfreds-slällande sätt genom enallmän hänvisning lill alt beaktande av skattefriheten får ske vidfaststäUandet av avkastningskravet för de offentiiga företagen. Detlabeaktande måsle noga preciseras för all inte konkurrensneutraliteten skallframstå som en allmänt välmenande fras utan som etl verkligt mål förnäringspolitiken. redovisningskonsulters förbund anför: Förslagel innebär att stat och kommun helt befrias frånskattskyldighet. Åven om detla skulle medföra adminislraliva fördelar motsättervi oss denna del av förslaget. Vi anser all det föreligger stor risk för altden minskade skatten ej kommer till uttryck i höjt avkastningskrav för denoffentliga verksamheten och därigenom medför förändring av konkurrensförhållandenagentemot privat bedriven näringsverksamhet. När del gäller förslagets inverkan påkonkurrensneutraliteten mellan offentlig och privat verksamhei vill föreningenframhålla följande. I produceras och distribueras elkraft av statliga,kommunala och privata förelag som konkurrerar och samverkar. Staten svarar förca av elproduktionen, lill viss del genom delägda aktiebolag, medankommuner saml frivilliga associationer, främst industriaktiebolag ochakliebolag ägda av kommuner och industriföretag, i huvudsak svarar förresterande . Syslemel är internationellt känt och kallas allmänt "delsvenska systemet". Denna blandade struktur har bl.a. medfört alt en avlekniska skäl relativt monopoliserad verksamhet kunnal tillföras etl inslag avkonkur- 1984/85:70 200 Mellan de olika kraftförelagen göres ocksåregelmässigt effektivitets-jämförelser. För alt även framgent få detta välfungerande system att verka optimalt krävs bl.a. alt skatter och avgifter tillstaten utformas konkur-rensneulralt mellan de olika ägarkalegorierna. Det ärdärför av synnerlig vikt, all kraftproduktion i statlig och regibelastas med avgifter eller andra pålagor som molsvarar den slalligainkomstskatten för aktiebolag och övriga frivilliga associationer inombranschen. I promemorian föresläs att den fördel ikonkurrenshänseende, som skattefriheten för stat, landsting och kommunerinnebär, skall beaktas vid fastställandet av avkastningskravet på denoffentliga verksamhelen. Föreningen kan inte biträda förslagel i denna del.För alt även fortsättningsvis möjliggöra konkurrens på lika villkor och ovannämnda effektivitetsjämförelser mellan kraftförelag med olika ägarförhållandenbör omfattningen av sådana pålagor redovisas öppet och inte endast som etl"utökat avkastningskrav". Föreningen är beredd att medverka lill förslag på hursädana pålagor eller avgifter skulle kunna konstmeras för att den åsyftadekonkurrensneutraliteten skall kunna bibehållas. I promemorian redovisas de lagändringar som bör göras iskatte- och taxeringsförfatlningarna för att den kommunala beskattningen avjuridiska personer skall upphöra. Handelsbolag m.fl. vilka beskattas direkl hosdelägarna berörs inle av förslaget. Inle heller inhemska dödsbon omfattas av denya reglerna. Övriga juridiska personer skall enligt förslaget varaskattskyldiga endast lill statlig inkomstskatt. Stat och kommun föreslås dockbefrias helt från skattskyldighet, eftersom den beskallning som sker i dagendast är lill för att fördela medel till de kommuner där den skattskyldigaverksamheten bedrivs. slopande av den kommunalataxeringen bör medföra påtagliga administrativa vinster och även innebärafördelar för de skattskyldiga. 4 Allmänt om skatteunderlaget I promemorian föresläs i princip inte några andraändringar i reglerna för beräkning av skattepUktig inkomst än vad som direktföljer av den slopade kommunala taxeringen av juridiska personer. Flertaletremissinstanser har inle haft något alt erinra mol detta. I förslagel, 3.2 Skatteunderlaget, behandlas bl.a.kommunalskatteavdrag och kviltningsförbud och det poängteras att det är enfördel att "företagen vid beräkningen av sin skattepliktiga inkomst fårdra av sina koslnader för en förlustbringande verksamhet oavsett var denbedrivs i riket". Det sägs vidare i förslagel att kvittningsförbudel harinneburil olägenheler genom att del kan ha förhindrat nyetableringar. Det är sannolikt riktigt alt det hittillsvarande kvittningsförbudelhaft en hämmande effekt pä nyetableringar men förslagel medför en avsevärd Prop.1984/85:70 201 snedvridning av konkurrensen mellan förelag, som driververksamheten i form av akliebolag eller ekonomisk förening och företag, somdrivs som enskild firma eller handelsbolag. För den senare gruppen därförelagaren personligen är skallskyldig för resultatet kvarstårkvittningsförbudel. Elt resultat av denna belastning av de fysiska personernamäste bli en ökning av antalet akliebolag, en utveckling, som går stick i stävmed de senare årens polilik på detta område. För all åstadkomma rättvisa mellan olika förelagsformermåste del i 46 8 1 mom kommunalskatteiagen inskrivna förbudei mot kvittningmellan olika kommuner, upphävas belräffande inkomster frän rörelse, jordbrukoch annan fastighet. Lantbrukarnas skattedelegalion anför: Enligl gällande regler kan icke yrkesmässig försäljning avfast och lös egendom hänföras till en eller flera förvärvskällor inominkomstslaget tillfällig förvärvsverksamhet. Vid taxeringen till statliginkomstskatt saknar bestämmelsen emellertid betydelse eftersom man vidberäkning av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet får göra avdrag förrealisationsförlust från realisationsvinst eller lolterivinst oberoende av omen eller flera förvärvskällor föreligger. Enligt delegationens uppfatining börreglerna i lagen om statlig inkomstskatt ändras så alt alla realisationsvinsteroch realisationsförluster för icke bara juridiska ulan även fysiska personerfår redovisas i en och samma förvärvskälla. Enligl 46 8 5 mom KL får skattskyldig göra avdrag förvinstdelningsskalt som påförts den skaltskyldige före taxeringsåret.Bestämmelsen föreslås för övrigt bli flyttad till 4 6 lagen om statliginkomstskall. Avdrag för vinstdelningsskatlen medges alltså först i samband medtaxeringen för året efter det beskattningsår skatten hänför sig till. I ettföretags resultaträkning mäste emellertid vinstdelningsskatlen redovisas somkostnad del år på vilket skatten belöper. Delta innebär exempelvis att den iresultaträkningen redovisade vinsldelningsskaltekostnaden måstetilläggas i deklarationen vid inkomsttaxeringen 1985. Genom förskjutningen avavdraget uppkommer för mänga förelag en omotiverad ökad . Vinstdelningsskatlen kommer alltså i princip att belastasmed inkomstskatt. I proposition 1983/84:50 motiverades den förskjutnaavdragsrätten med prakliska skäl. När den kommunala taxeringen slopas är skälenför den förskjutna avdragsrätten inte längre lika starka. SBEF anser därför allbeslämmelsen om avdragsrätl för vinstdelningsskatten bör ändras sä alt avdragmedges det beskattningsår pä vilket skatten belöper. Den möjlighet som bl.a. aktiebolag får alt kvitta etlunderskott i en kommun mot ett överskott i en annan kommun är nödvändig för defastighetsförvaltningar som bedrives i aktiebolagsform. Underskott på enfastighetsförvaltning är särskilt markant efter elt förvärv av enfastighet.