prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Ändrade indirekta skaller och livsmedelssubventioner Ändringar av internationella priser Övriga kostnadsfaktorer nalivkalkylen ligger även ell antagande om atlvinstmarginalerna dras upp något mer vid en bällre utveckling av hushållensköpkraft. Vid beräkningen av prisutvecklingen för bosläder har förutsatts allegnahemskoslnaderna dras upp vid störte lönekostnader. Hyresavtalen ändrasdäremot inte på kort sikt. Beträffande importpriserna har anlagils atl denstörte lönekostnadsslegringen i ger utrymme för de utländska exportörernalill den svenska marknaden att höja sina marginaler någol. Imporlpriserna förbearbetade varor beräknas öka mer mellan Inkomster, skatter och avgifter -0,6 -1,3 Direkta skaller och avgifter -1,0 -2,0 -3,4 Inkomster efter skatter och -0,1 -1,5 -2,1 ' Förändring som sänkerdisponibelinkomsten anges med minustecken. - Inkl. räntor och utdelningar (post 3 i tabell6:13). ' Inkl. privata inkomstöverföringar,netlo (post 4 i tabell 6:13). Källor: och statistiskacentralbyrån. årsgenomsnitten 1984 och 1985. Det skullesålunda i ytteriigare mån bli utrymme för fördröjt genomslag av devalveringarnapä de svenska import-och konsumentpriserna. Tabell 6:13Hushållssektorns' disponibla inkomster 2 Netloinbetalningar till del -27,2 -7,4 håll frän offentliga sektorn Direkta skatter, avgifier m. m. -7,7 -9,7 3 Räntor och utdelningar, netto'' 4 Övriga transfereringar, netlo 7 Implicitprisindex för privat konsumlion (1980= 100) ' För definition avhushällssektorn se tabell 6:6. Förändring som sänkerdisponibelinkomslen anges med minustecken. ''Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post. * Inkl. uttag frånhandelsbolag saml räntor på hushållens livförsäkringssparande. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:14 Realinkomstutveckling efter skatt1984-1985 -0,1 -0,4 3 Räntor och utdelningar, netto- -0,4 5 Beskattade sociala förmåner' 6 Övriga inkomstöverföringar. 8 Tilläggspost lill disponibel 9 Disponibel inkomst (7-1-8) 0,-' ' Hela slutregleringen avseende A-skatl belastari tabellen lönerna. - Räntor och utdelningar har i tabellen inlekorrigerats för den fakiiska skattebelastningen. ' Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningarfrån arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönega- ranlifond samt vissa bidrag i samband medarbetsmarknadsutbildning. Källor: ,och . Tabell 6:15Konsumentprisförändring 19841985 uppdelad pä komponenter Konsumentprisnivånsprocentuella uppgång, totalt därav hänförs till:ändring i indirekta skatter automatiska effekter av indirekta skatter ändring av internationellt bestämda priser ändring av jordbrukspriser ändring avbostadsprissällning ändring av diverse taxor Irendavvikelse i priserna påfärskvaror restfaktor -0,1 Källor: och statistiskacentralbyrån. 7 1984/85. Prop.1984/85:100 98 Enligt nu föreliggandeberäkningar ökade de lolala bruttoinvesteringarna med I % 1983 och preliminärtmed 1984. Byggnadsinvesteringarna minskade någol båda åren och uppgångenvar således hell hänföriig lill ökade maskininvesteringar. Dessa steg med drygt4% 1983 och med 6 1/1984. Frånräknas de starki varierande investeringarna ihandelsflottan uppgick investeringsökningen i maskiner 1983 till 7 1/medanuppgången 1984 stannade vid . Nedgången på byggsidan1984 är framför alll hänföriig lill kraftigt minskade investeringar i nybyggdabostadshus - såväl vad gäller flerbostadshus som småhus. Antalet påbörjadebostadslägenheter sjönk frän 37 600 1983 till 32700 1984. En markant uppgång avombyggnadsinvesteringar skedde 1984 framför allt under första delen av året -dels som en följd av atl energispariånen ej kunde utnyttjas längre än fram tillden och dels som en följd av att stimulansbidrag till ökadsysselsättning utgick för vissa typer av ombyggnadsinvesteringar.Därmed begränsades nedgången i totala bostadsinvesteringar till drygl 1984.Starka ökningar av byggandet inom induslri och handel medförde altnäringslivets byggnadsinvesteringar steg 1984 - trots att byggandetinom övriga sektorer av näringslivet minskade. De offentliga myndighelernasbyggnadsinvesteringar, vilka sammantaget minskat , sjönk med3% 1984. Nedgången berörde såväl de statliga som de kommunala myndigheternasbyggnadsinvesteringar. Frånräknat bostads-investeringar sjönk de totalaoffenlliga byggnadsinvesteringarna med 3 1/1984, medan det privata byggandetsteg med . Ett starkt förbättrateflerfrågeläge pä exportmarknaden och i någon mån på hemmamarknaden samlstigande vinstmarginaler medförde att företagen inom industri och handel 1984ökade sina maskininvesteringar för andra året i följd. Uppgången inom industrinblev förhållandevis kraftig -i volym - varvid de statliga industriföretagenökade sina maskininköp med och de privata industriföretagen med drygt9%. De preliminära uppgifterna för maskinleasingens omfallning 1984 pekar emellertidnu på en kraftig minskning jämfört med rekordnivån 1983. Posten övrigtnäringsliv exkl. handelsflottan, som bl. a. omfattar leasingbolagensinvesteringar, kalkyleras därför ha minskat i volym 1984 trots altövriga företag inom denna post sammantaget ökat sina maskininköp . Genomen nedgång ocksä i de offentliga affärsverkens maskininvesteringar komökningen av näringslivets maskininköp atl stanna vid I 1/1984 (exkl.handelsflottan). De offentliga myndighelernas maskininköp ' Kapitlet är utarbetat inomkonjunklurinstitulel. Tabell 7: 1 Fasta bruttoinvesteringar 1981-1985efter kapitaltyp och näringsgren -10,1 -12,9 Näringsliv exkl. bosläder' Privat i jordbruk, skogsbruk och fiske -11,4 -20,6 -25,3 Handel m. m. -13,5 Offenlliga myndigheler inkl. militära- Privai jordbruk, skogsbruk och fiske -15,1 Handel m. m. -10,8 -10,7 Näringsliv exkl. bostäder' Privai jordbruk, skogsbruk och fiske"* -17,3 Handel m. m. Näringsliv exkl. bosläder och Summa exkl. handelsflottan' Totalt inkl. diskrepans' därav: näringsliv enligi def. i kap. l'' Den definition avnäringslivel som används i försöriningsbalansen i kap. 1 skiljer sig från dennagenom att offentliga affärsverk och kommunala företag utom industriföretag häringår i näringslivet. - Inkl. offentliga väginvesteringar. 1 handelsflottaninnefattas här bosladsplatlformar och andra plattformar inomoffshoreverksamheien (fr. o. m. beräkningarna till den preliminäranationalbudgelen 1983). * 1 privat jordbruk osv. innefattas häravelsdjur och i övrigl näringsliv, travhästar m. m. Summan av byggnads- ochmaskininvesleringar överensstämmer därför ej med totala investeringar. Deninvesleringsslatistiska diskrepansen fördelas ej pä kapitallyp och näringsgren. Enligt denna definition av näringslivelexkluderas förutom bostäder även offenlliga affärsverk och kommunala företagulom de kommunala industriföretagen. Källor: ochstatistiska centralbyrån. Diagram 7; 1 Byggnads- och maskininvesteringar,totalt och uppdelat på näringsgrenar 1976-1985 p-rT-.-,-, 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 Anm. I varie deldiagram är resp. total inlagdsom en streckad kurva. Källor: Konjunkturinstilutet och statistiskacentralbyrån. anges ha stigit med 6 l/2%f) 1984 - främst genomökad anskaffning på den slatliga sidan. De privata maskininvesteringarna exkl.handelsflottan öka de sammantaget endast obetydligt 1984, medan inköpen ioffentlig verksamhet (myndigheler, affärsverk, företag) sleg i volym. Investeringsuppgången imaskiner har i hög grad varit hänföriig till ökade inköp avdatorer. Med hjälp av SCB:s statistik över tillförseln av verkstadsprodukterkan investeringsvolymen för datorer beräknas ha stigit med 30 ä mellanhelåren 1982 och 1983 och synes en fördubbling avleveranserna ha skett jämföri med . Investeringarna idatorer svarade 1983 för uppskattningsvis av de totalamaskininvesteringarna exkl. handelsflottan. pekar kalkylernapä en svag uppgång av de totala fasta investeringarna, helt och hållethänföriigt till en relativt kraftiguppgång i maskininvesteringarna - - medan byggnadsinvesteringarna bedömsfortsätta minska och det i snabbare takt än 1984. Nedgången ibosladsinvesleringarna beräknas nämligen bli snabbare än 1984 till följd avatt ökningslakten för ombyggnadsinvesleringar dämpas markant och således inte isamma grad som 1984 mot väger den fortsatta minskningen i investeringsvolymenför nybyggda bosläder. Näringslivets byggnadsinvesteringar bedöms likaså minska1985 - den beräknade fortsatte uppgången i industrins och handelnsbyggnadsinvesteringar blir sannolikl avsevärt svagare än 1984 medan Tabell 7:2 Fastabruttoinvesteringar 1985 inom privat och offentlig sektor -2,8 -1,9 -4,1 -1,5 -2,8 -1,0 -1,1 -1,7 -11,5 -1,9 -0,2 -3,5 -3,6 -1,1 -0,9 -1,9 -1,1 ' Inkl. s.k. investeringsslaiislisk diskrepans. Tabell 7:3 Stadigainvesteringar 1981-1985 -6,7 -13,8 -0,2 (industri m. -22,4 -19,4 -14,7 -11,5 -12,1 -1,1 -9,5 -10,9 byggandet inom övriga delar av näringslivelförutses fortsätta minska. Såväl slatliga som kommunala myndighetersbyggnadsinvesteringar beräknas likaså falla ytterligare 1985. Sammanlagetberäknas byggandet i offentlig regi falla 1985 och i privat regi med2%, räknat exkl. bostadsbyggande. Maskininvesleringarnainom näringslivel exkl. handelsflottan bedöms 1985 öka med 9 1/varvidindustrins och handelns maskininköp beräknas stiga med 21 resp. . Destatliga myndigheternas maskininvesteringar förutses stiga med hela 24%medan ökningen på den kommunala sidan beräknas bli relativt obetydlig.Sammanlaget bedöms maskininvesteringarna exkl. handelsflottan stiga med 9 1/2%varvid de privata investeringarna kalkyleras öka och maskininköpen ioffentlig regi med 8 1/. Tabell 7:4 Kommunala investeringar 19831985 (exkl.bostäder och industri) myndigheter Landsting Övriga' -4,1 -3,2 -4,6 -4,0 -5,1 -7,4 -2,7 -4,4 -0,1 -4,0 -7,4 -0,6 -0,2 -3,4 -3,6 -0,7 -4,9 -4,1 -1,8 ' Häri ingår kommunala företag,församlingar m. m. induslri och bostäder ingår däremot inte. Källor:Konjunkturinstilutet och slalistiska centralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Industrinsinvesteringar ökade med 1,i volym 1982-1983. Därvid sjönkbyggnadsinvesteringarna med 9,, medan maskininvesleringarna steg med 4,5%.Denna måttliga ökning av investeringarna innebar, då industriproduktionensamtidigt steg med 5,, atl invesleringskvoien för industrin föllytteriigare någol. Om industriföretagens leasing av maskiner och transportmedel,vilken drygt fördubblades i omfattning 1982-1983, inkluderas iindustriinvesteringarna, innebär detla dock en viss ökning av invesleringskvoien (diagram 7:2). Bedömningen av 1984och industriinvesteringar grundar sig på statistiskacentralbyråns investeringsenkät . Utvärderingen av enkätenpekar mol en ökning av investeringarna tolall sell i volym 1983-1984.Byggnadsinvesteringarna förefaller därvid all ha expanderat kraftigt eller med drygt 40%.Investeringsökningen utgick dock från enmyckel låg nivå 1983 efler en avsevärd nedgång i byggnadsinvesteringarnasedan 1980. På maskinsidan fortsalle investeringarna att stiga och det i betydligt högre takt än året innaneller . Därmed steg industrinsinvesleringskvot exkl. leasing . Investeringsökningen1983-1984 kan i sin helhet hänföras lill företag Diagram 7: 2 Industrins investeringskvot 1972-1985 Investeringar/förädlingsvärde. 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: Konjunklurinstitulel ochstatistiska centralbyrån. 1984/85:100 104 med mer än 200 anställda, medan de mindreföretagens investeringar väntas bli oförändrade. Detla bör ses mol bakgrund avatl lönsamhelsför-bätlringen efter devalveringarna 1981 och 1982 varil mestframträdande inom de stora exportföretagen. Leasingfinansieringen av nytillkommandemaskinkapacitel inoin industrin, som drygl fördubblades i omfattning 1982-1983och därmed kom att ulgöra av bruttotillförseln av maskinkapital, synes haminskal 1983-1984. preliminära kalkyler överfinansförelagens lolala leasingverksamhet anger nämligen en minskning med drygl22% i volym. Del har därvid bedömts sannolikt all även industrins leasing, somutgör drygt en tredjedel av den totala leasingen, har minskal i omfallning. Ikalkylerna har volymminskningen för industrins leasing av maskiner ochtransportmedel satts till . En nedgångav denna storlek i en uppåtgående konjunktur kan synas förvånande men kanmöjligen förklaras av alt industriföretagens förmåga lill självfinansieringökat genom den kraftiga vinsluppgången. Om industriföretagens leasingobjeklinkluderas i industriinvesteringarna medför detta endasl en begränsad ökning avindustrins invesleringskvot 1983-1984. Som framgår av tabell 7:5redovisar ofta förelagen investeringsplaner som för delframförvarande årel kraftigt understiger del slutliga utfallet. Detla gällerframför alll högkonjunkturåren, vilka kännetecknas av högtkapacitetsutnyttjande och höga vinster. anger företagen mer expansivainvesteringsplaner än för något lidigare år under den senaste tioårsperioden.Efter en sedvanlig - någol försiktig uppjustering -av investeringsplanernaerhålls en volymökning om 1984-1985. En viss försiktighet i uppjusteringenav investeringsplanerna bedöms vara motiverad bl.a. därav atlindustriproduktionens lillväxilaki förutses bli lägre 1985 jämförd med 1984.Byggnadsinvesteringarna beräknas öka med , medan investeringarna pämaskinsidan väntas stiga . Därmed förutses investeringsnivån inomindustrin 1985 bli högre än 1980 men fortfarande klart lägre än . Inkluderas industrins leasing av maskiner ochtransportmedel i industriinvesteringarna reduceras nivåskillnaden mellan 1985och 1976 med en tredjedel. Omfattningen av industrins leasing har därvidantagits bli oförändrad . Produktionstillväxten sedan 1980medför dock alt inve- Tabell 7:5 Planerade ochfaktiska förändringar av industrins totala investeringar 1975-1985 Åriig procenluellförändring, 1980 ärs priser 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Planerat i oktober åretföre' -4 Faktiskt inträffad förändring 1 Differens 5 ' Planerna är beräknade somkvoten mellan prognosårels cnkälvärde och föregående års utfall. För planförändringen 1984- 1985 haranvänts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes ärprognoserade värden. Källor: och slalistiska centralbyrån. Diagram 7:3 Investeringar inom industrin,totalt och uppdelat på branscher 1977-1985 1980 ärs priser. \ /\ ' i/riga branscher k. y'" I I I i 77 78 79 80 81 82 83 84 85 81 82 83 84 85 Anm. Branschuppgiflema för prognosåren harschablonmässig! korrigerats på samma sätt som vad gäller industrin som helhet.Investeringarna i bilar ingår. Källor: Konjunkturinstilutet och slalistiskacentralbyrån. steringskvoten inklusive leasingobjekt 1985 inle väntasnå högre än lill 1980 årsnivå. I diagram 7.3redovisas invesleringsutvecklingen på branschnivå.' Branschuppgiflema förprognosåren har schablonmässigt korrigerats på samma sätt som vad gäller industrin som helhet. ' Inga uppgifter finns för närvarandebelräffande leasingfinansieringens omfattning inom industrins delbranschervarför endast delbranschemas egna investeringar redovisas i det följande. Prop.1984/85:100 106 stålverken men även inom massa- och pappersindustrinfortsatte investeringarnaatl sjunka i volym 1982-1983. Däremot ökade verkstadsindustrins investeringsvolym något och inom övrigabranscher blev uppgången totalt sett inle obelydlig. förutses en kraftig ökning av investeringarna inom samtliga här särredovisadeindustribranscher, medan inve-sleringsökningen inom övriga delbranscher totaltsett förutses bli begränsad. Den starka investeringsexpansionen vänlas 1985fortsätta inom pappersindustrin och verkstadsindustrin. Inom järn- ochstålverken saml övriga branscher förutses en mera dämpad invesleringslillväxi.Investeringsnivån inom verkstadsindustrin beräknas därmed 1985 i det närmastenå upp till nivå, medaninvesteringsvolymen inom övriga delbranscher väntas bli betydligt lägre. Investeringskvoler för olika delbranscherredovisas i följande tablå: Total industri exkl. leasing Total induslri inkl. leasing ' Med basindustrier avses här gruvor,skogsindustrin (sågverk, massa- och pappersindustri) samt gruvor, järn-, stål-och metallverk. - Skattningar utförda vid konjunkturinstitutet.Statistik över industrins leasing finns endasl fr. o.m. Inkl. leasing avmaskiner och iransportmedel beräknas investeringskvoten förverkstadsindustrin exkl. varv 1985 uppnå samma nivå som 1976. Därvid har antagitsatl industrileasingen fördelar sig på delbranscherna proportionellt motinvesteringarna. För basindustrierna förutses investeringskvoten blinågol lägre än 1980 och avsevärt lägre än 1976. Även för övrigaindustribranscher väntas nivån 1985 bli lägre än 1976 och 1980. Enligt preliminäraberäkningar minskade bosladsinvesleringarna med sammanlagt i volym 1984. Nybyggnadsinvesleringarnasjönk med drygl , varvidnyproduktionen av flerfamiljshus gick ned och småhusproduktionen sjönk . Förskjutningen från ett minskat nybyggande till en ökad ombyggnadsverksamheifortsatte även 1984. De totala ombyggnadsinvesteringarna beräknas då ha stigitmed , vilket innebär fördubblad tillväxt jämfört med . Påbörjandet av nyabostadslägenheter beräknas sjunka lill totah 32700, vilketär nära 5000 lägenheter färre än 1983. De inflyttnings-färdiga bostädernauppgick till drygl 36000 1984 och var därmed 7300 mindre änåret innan. Såväl påbörjade som inflyltningsfärdiga lägenheter fördelade sig relativt jämnt mellan flerfamiljs-resp. småhus. Tabell 7: 6 Antal påbörjadeoch inflyttningsfärdiga bostadslägenheter 1981 1985 lnjlytining.\färdiga' ' Elt bostadshus anses blipåbörjat den månad dä grundbottenbesiklningen ägl rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påbögats. - Då minst tre fjärdedelarav lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådani skick att de kan tas ibruk anses huset vara inflytlningsfärdigl. Anm. Samtliga siffror ärför 1981-1983 avrundade lill närmasl hela femtiotal. förutsesantalet påbörjade bostadslägenheter sjunka lill totalt 30000. Som en följd bl.a. av atl barnfamiljernas storiek tenderar atl minska och atl boendekostnadernaökar har efterfrågan allt mer riktats mot små bosläder. Mol bakgrund av bl. a.all denna utveckling förväntas fort-sälta beräknas påbörjandevolymen avflerfamiljshus därför vara oförändrad jämfört med , medan antaletpåbörjade småhus antas minska lill 14000. Den markanta uppgången avombyggnadsinvesleringarna Tabell 7: 7Bostadsinvesteringar 1983-1985 Ärlig procentuellförändring, 1980ärs priser 2,1 -14,9 -10,8 -19,3 -10,8 -14,6 -15,6 -12,9 20,8 -15,7 därav: med energisparstöd' med annat statligt stöd'- ' utan statligt stöd' 3312 8807 1 106 -13,0 12,4 12,0 ' Med statliga slöd avseshär statliga lån och bidrag. - Häri Innefattasombyggnadslån, förbättringslån och boendemiljöstöd. Prop.1984/85:100 108 avsåg nästan uteslutande flerfamiljshusen.Ombyggnaden ökade där i volym. 1 småhusen sleg ombyggnadsverksamhetendäremot endast med några procent. Den mest påtagliga höjningen avsågenergisparåtgärder, vilka gick upp med inle 1984. Uppgången varen följd av att extra anslag beviljades tillenergisparlån för atl tillgodose den kraftiga efterfrågan på de särskildaenergispariånen innan dessa upphörde . Ombyggnader som skett medhjälp av annal statligt slöd, dvs. ombyggnadslån saml förbättrings- ochmiljölån. En betydande uppgång av ålgärder som avsågförbättringar skedde bl. a. med hjälp av stimulansbidrag till ökadsysselsättning som utgick . Under senare lid har detemellertid inom somliga regioner uppstått svårigheter alt finna ledigahantverkare lill vissa förbättringsarbeten. Det är därför inte motiverat atlräkna med en volymökning 1985 inom della verksamhetsområde. För slörreombyggnadsarbeten har del däremot inle varit några problem att finnaarbetskraft. beräknas här kunna ske en relativt slor expansion. Motbakgrund av vad som här skisserats beräknas de sammanlagdaombyggnadsinvesleringarna stiga rned 1985. Den lageravvecklingsfasför den svenska ekonomin som inleddes pågick alltjämt underhela 1984. Lagerminskningen beräknas då preliminärt ha stannat vid 7,8miljarder kr. i löpande priser. priser blev lageravtappningen ca 4,7miljarder kr. Den sammantagna minskningen under hela den angivna perioden blevca . vilket är ungefär dubbelt så mycket som under föregåendeavvecklingsfas 1977-1978. Uppbyggnadsfasen var blygsam - ca 6miljarder kr. - i jämförelse med den monumentala uppbyggnad som ägde rum pånärmare . Stockarna kom härigenom alt vid utgången av1984 bli blott . slörre (priser) än vid utgången av1973. Tillväxten i bruttonationalprodukten uppgick samiidigi lill drygl 90miljarder kr. Kulmen i den senasteavtappningsfasen inföll med en minskning avlagerstockarna på . Avvecklingen dämpadessedan markant och ser ut att ha stannat vid ca 2miljarder kr. Det är inom industrin somde starkaste lagerneddragningarna skett 1984. Totalt sett var fallet där (inkl.varven) enligt preliminära beräkningar ca . varav merparten varen minskning av färdigvarulagren, mest uttalad under första halvåret.Reduceringarna har i stigande utsträckning kommit aft koncentreras till metall-och verkstadsindustrin medan lagren i t.ex. skogsindustrierna böljade stigaredan under första halvåret. Diagram 7:4 Totalaindustrins lagervolymförändring 19721985' kr., priser.Säsongrensade halvårsdala 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 ' Exkl. varvenslagervolymförändringar. 1984/85:100 110 väntas för industrin som helhet en vissuppdragning av färdigvarulagren ske med tyngdpunkten på andra halvåret.Insatsvarulagren synes ha dragits upp - enuppdragning som kan väntas fortgå . För varor i arbete kom en ökningav lagerstockarna till stånd redan under förslå halvåret och denna fortsatteunder iredje kvartalet. En viss uttömning av dessa lager, liksom ocksä enextra reduktion av färdigvarulagren, beräknas dock ha skett mot slutet av 1984.Orsaken härtill är atl förelagen antagils hålla uppe sina leveranser trots delovanligt långa produktionsuppehåll som kom atl bli följden av att december 1984innehåller betydligt färre arbetsdagar än normalt. Lagren av varor i arbeteberäknas återigen stiga under loppet av 1985. Induslrilagren, inklusiveen förväntad relativt betydande uppbyggnad av varvens lager av varor i arbete,skulle härigenom komma all stiga med . Handelslagren minskademyckel kraftigt eller preliminärt med . Nästanhälften av fallet i lagerstockarna kom att ske inom detaljhandeln medtyngdpunkten förlagd . Bakom minskningen inom partihandelnligger betydande neddragningar av lagren av råolja och petroleumprodukter som sketthuvudsakligen som en följd av en revidering av programmet för beredskapslagrenav dessa produkter. Partihandelslagren i övrigl steg emellertid, åtminstoneunder . vänlas lagren inom detaljhandeln öka någotsamtidigt som partihandelns lager förutses minska ytterligare som en beräknadföljd av fortsatta minskningar för petroleumprodukter. El-, gas- ochvattenverkens lager berörs också av det ändrade oljelagringsprogrammet.Väsentliga minskningar har skett 1984 och väntas 1985. Sammanlaget för allanäringsgrenar beräknas därmed lagren stiga med . 1985 efter allha minskat med . Lageromslaget 1983- 1984gav därmed preliminärt etl positivt bidrag lill den inhemska efterfrågansutveckling med och väntas 1984-1985 ge etl bidrag om . Tabell 7:8 Lagervolymförandringar totalt ochefter näringsgrenar 1981-1985 El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. trans- Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget Ul 8 lönsamhet, kostnader ochpriser' I avsnitt 8.1 redovisaskalkyler och prognoser över driftsöverskoltens utveckling inom slörre delen avnäringslivet." De sektorer inom nänngsli-vet för vilka prognoser utförsframgår av tabell 8.1. Lönsamhelen inom näringslivel mäts i detla avsnitt somdriftsöverskoltets andel av förädlingsvärdet. Dessulom redovisas de prognoseröver produktionskostnader, produktpriser m. m. som ligger till grund fördriftsöverskoltsberäkningarna. Källa för det historiska materialet i dettaavsnitt är nationalräkenskaperna. Tillverkningsindustrins vinstutvecklingtotalt sett analyseras mer utföriigt i avsnitt 8.2. Där har kalkylernautvidgats till att omfatta ävenfinansiella intäkter och kostnader.