prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — a. brand eller stoi'a avveri:niiigar.Det ioi'de diirför i förslå hand vai-fi. en irisugheisiigai-imresse attdeklarera sädana förändringar. .Niigon generell :'appo. ''ieringsskyldighei ibrskogsvärdskonsuienterna !0i"dc därtör inie behövas. Väideuppbygguadengenom skogsiillväxlen octi andra iörändringar bör kunna fångas upp lillräckligtväl vid yvstämning-arni; van åttonde år. 3kogsvårdsoi'gan!saiionen är emellertid beredd aiimedverka i uppgifls-insamiingeu på anniU säu. De uppgifier om skogslillsiändelsom kan erhållas genom ÖSl-systemet är ett underiag för l-axeringen. Dessauppgifter är dock begriinsai användbara i vissa avseenden. Således äruppskattningarna av virkeförrådels storiek pä enskilda fastigheter nägol föröversiktlig för all tillgodose fasligheistaxeringeus behov. Förutom ÖSl-maierial flnns det skogsbruksplaner atttillgå. Kommillén konstaierar atl del föreligger möjlighet förfaslighelstaxeringen alt genom deklaralioner och skogsbruksplaner fä uppgifierom skogen. Del gäller de planer, som är upprättade av skogsvårdsorganisalionen.Del är beskrivningen av skogstillståndet pä fastigheten som iir av inlresse urfaslighetstaxeringssynpunkt, Uppgifler om föreslagen avverkning och andraålgärder saknar inlresse i dessa sammanhang. Kommittén har föreslagit att det ifaslighelstaxeringslagen förs in en rege! skyldighet för fastighetsägareatl, i samband med upprättande av skogsbmksplan på annat sätt än genomskogsvårdssiyrelsens försorg, lämna uppgift till skogsvårdsslyrelsen omplanens innehall i den utsträckning som krävs för faslighelstaxeringen. tillstyrker atl en sådan uppgiftsskyldigheiinföres men med följande reservationer. De uppgifter som skall lämnas fårinskränka sig till total skogsmarksareal, virkesförråd av barrresp. lövträd perhektar, medelbonitet och underlag för beräkning av grovskogsprocent, således deuppgifter som förrutom kostnadsklass erfordras för taxeringen. Vidare anserskogsstyrelsen atl fasligheter som schablontaxeras kan undantas frånuppgiftsskyldigheten. Rapporteringen från till lokalaskallemyndigheten bör kunna genomföras gemensamt för alla skogsvårdssiyrelsergenom ADB-syslemel för ÖSI och skogsbruksplaner, anser . En årligrapportering bör dock inte införas förrän efter nästa avslämning dåADB-systemet täcker hela privatskogsarealen. ställer sig posiflv till att man i störreulslräckning än vid tidigare fastighetstaxeringar utnyttjar ADB, Det äremellertid av största vikt all de lösningar som väljs är flexibla och robustadels för atl kunna möla nya behov dels för alt vara överskådliga även för andraän dem som utnyttjar dem i sitt dagliga arbete, Fastighelsiaxeringssysiemetmåsle vara förståeligt för dem som berörs av det, Vad gäller uppgifter om skog har delegationen inget atlerinra mol all fastighetsägaren skall vara skyldig att lämna uppgifl tillskogsvärdsstyrelse om innehållet i gällande skogsbruksplan. Däremot motsättersig delegationen bestämt de synpunkter som framfört (sid, 75)ang, utvidgning av det s, k, till atl omfatta uppgifter av skogs- Prop.i9S4./85:222 109 De kosinader som eu såd;in utvidgningskulle medlöra är inte försvarbara ur faslighelslaxeriiigssyiipunki. 4.9 UppgifltT frän brandfiirsäkringsanstalterna 'vOinmitlén föreslär all regleriageii ombiandförsäkringsansiullemas uppgiftsskyldighei eniigl faslighelstaxeringslagenutgär. Jörsokringsbo!ngs riksjörbund anför; Riksförbundel nolerar med tillftedsställelsc allbesiämmelsen i faslighelstaxeringslagen om brandförsiikringsanstallernasskyldighet alt lämna uppgifl om brandförsäkringsvärde föreslås utgå. 1 beiänkandei föresläs att omtaxeringen i slora drag skallmolsvara den nylaxering som skall ske vid den särskilda faslighelstaxeringenom en faslighels beskaffenhel eller användning ändrats pä vissi säll. Flertalelremissinstanser är positiva till all omtaxering skall kunna ske för atträtla lill feltaxeringar och då sädana förhållanden inträffat som kraftiglpåverkar faslighetens värden. Kammarrätten i anför: Frågan hur arbetet med fastighetstaxeringen skallunderlättas hänger i alll väsentligt samman med möjligheterna atl spridalaxeringsarbelel . Kommittén föreslår att uppgifter omförändringar pä fasligheler som kommer in till skattemyndighelerna genom eltmera effektivi uppgiftslämnande skall behandlas konlinuerbgt och fågenomslagskrafl redan i samband med årliga omtaxeringar. Den enda beloppsgränssom slälls upp är utformad som en avrundningsregel. Alla basvärden ochtaxeringsvärden skall således avrundas till jämna 10 OOO-lal kronor. Kammarrätten har inte nägot i princip att erinra motförslagel men finner all vissa olösta frågor finns beiräffande taxering avskogsmark och takter. Kommittén anför att del vore mesl korrekt i en rullandefaslighetstaxering att ä jourföra även uppgifler ifastighelslaxeringsregislrel om skogen. Detta anses emellertid inte varamöjligt och denna bedömning är säkert helt korrekt. Man utgär nu frän atttillväxt och avverkning uppväger varandra. Kommittén har inte någol annatsynsält. Enligt kommillén skall ändringar i taxeringen av skog komma attpåkallas endast om något extraordinärt inträffat. Förslaget synes dock intehindra att en skogsägare med framgång kan yrka att skogen skall taxeras om säsnart uttaget överstiger tillväxten och det allmänna lorde kunna la upp fråganom omtaxering så snart tillväxten överstiger ullagel. Del enda hindret är enlågt satt avrundningsregel. Till skillnad från de flesta andra fastigheterförändras ju skogsfastighelerna ständigt. Kammarrätten ifrågasätter därför omdet inte bör införas någon form av beloppsspärr för skogslaxeringens del. 1984/85:222 110 Vidare anför kammarräucn ali liknande frägor uppkonimerför läkierna. Genom ärligt uttag ändras cn sädan la;veringsenhcisbeskalTeiihei, vilkel skulle betyda att fastigheten skall bli föremål för omiaxeringvarje äi'. -Oei fi"amgi-ir inte av motiven lill lagförslagel om detla äravsikten elkt om dci skall finnas uugo! som hindrar eii siidan omiaxering. Fi'ägor som hiinför sig til! omiaxering av skog och läkierbrir belysas ytierligare under det fortsatla ktgsiiftningsarbetel. .Kom.miuén har föreslagit all omiaxering skall kunna ske ihcli annan omfai.ining än i dagens läge. Del är i och för sig posilivi alll.ex. feliaxe-ringar därmed kommer att kunna i-älUis på etl bäilrc säll och alimindre ändringar på fastigheten kan komma att påverka taxeringsvärdet. Vi trordock all del finns risk för att kommiitén underskatlal ökningen i arbelsbelaslningenför LSM genom de! föreslagna omtaxeringsfö.riärandei, i vart fall om man utgårfrån "brådtidsbelaslningen". - Vi anser ail resursbeho-vei noga böranalyseras sä all t. ex. handläggarresurser för itrbetsgivarkon-iroll ellerandra prioriterade områden inom LSMs verksamhetsområde inle behöver tas ianspråk under toppbelastningsår. Eniigl förslaget skall i princip omtaxering kunna skevarje år. Förslagel har bl.a. den fördelen att det blir lättare att rättafeltaxeringar. Likväl anser LRF att vissa spärrar bör flnnas i fråga ommöjligheterna till omtaxering. De skäl som gjort atl särskilda villkoruppställts för omtaxering har fortfarande giltighet. En fri omprövning avfastighetstaxeringen skulle kunna medföra en osäkerhel om vad som gäller bl. a.i fråga om en fastighets beskattningsnatur. Sålunda skulle t.ex. enfastighetsägare som planerar att utföra byggnadsarbeten på ett hus som ärtaxerat som jordbruksfastighet kunna hamna i en helt ny ekonomisk situationgenom att husel omtaxeras till annan fastighet ulan att någon förändring sketli faslighetens användning. Med hänsyn härtill anser LRF alt ändring avbeskattningsnatur endast skall få ske om en mera påtaglig förändring sketl i enfastighets användning. Omtaxering skall kunna ske åriigen vilket eniiglriksförbundels mening är värdefulll. Förhällanden som kraftigl påverkarfasligheiers värden bör leda lill omtaxering. Riksförbundel anser detutomordentligl viktigt att sådana sänkande effekter på fastighetsvärdena somden nya plan- och bygglagens expropriationsersättningsregler kan komma att gefår ett snabbt genomslag i taxeringsvärdena. Berörda myndigheter bör därföromedelbart underrätta lokal skallemyndighet om beslul om inlösen. Del är ocksäviktigt all kreditgivama lill berörda fastigheter får underrättelse.Riksförbundet har i särskild skrivelse till uttalat sinoro över inlösenreglernas effekt på kredilmarknaden och därmed på möjligheternaför näringslivets kapitalförsörjning. Ett annat förhållande som kan diskuteras är i vilkenutsträckning hyres-ändringar skall ge anledning lill omtaxering. Vid sådanakommersiella fastigheter som tillämpar s.k. omsättningshyra kan variationernaöver tiden bli avsevärda beroende pä maiknadsmässig inverkan påomsäilniiig-e!i. Kommillén föreslår all omtaxering skali gb.as . Färemissinstanser berör frägfui. Sliogssr\'relscn anför: Om.taxering av eu fasiighei är en angelägenhel dels församhällel dels ibr fasiighelsågaren. Fastigheisägarens inlresse ligger somregel främst i all hälla nere iaxei"ingsvärdel. eftersom del är basen förbeskattning och avgifier av skilda slag, Samhällels inlresse ligger i alllaxeringsvärdei sä väl som möjligl återspeglar fastighetens värde enligt deregler som satts upp. Samhället borde kunna acceptera en ganska läng tid mellanomlaxering-arna om prisnivån för skogsfastigheler är slabil eller uppvisarendasl smä förändringar. De slörre förändringar som kan tänkas inlräffa underliden mellan två avstämningar är i försia hand slora avverkningar, som kan ledaUll sänkl taxeringsvärde. En riilt för fastighetsägaren all begiira omtaxeringskyddar då denne, Skogsslyrelsens inställning lill kommitténs förslag om allomiaxering skall kunna ske är atl det inie är nödvändigl, ursamhällels synpunkt, med omtaxering , Samhällel borde kunna nöja sigmed atl påkalla omtaxering av skogsmark endasl vid avslämningstillflillena. 5.2 Omtaxering vid värdeförändring 1 betänkandet föreslås all omtaxering skall ske om en taxeringsenhetsbeskaffenhet eller användning ändrats. Inga beloppsspärrar eller andra villkorskall gälla för taxeringen. Eflersom taxeringsvärdet skall avrundas lill fulla10 OOO-tal kronor kommer emellertid laxeringsvärdei inte all ändras omförändringen av fastigheten inte medför en taxeringsvärdeändring av 10000 kr.Flertalel remissinstanser anser den föreslagna gränsen för låg, Nägraförordar all värdeförändringen skall uppgå till minsl avtaxeringsenhetens värde innan omtaxeringen. anser att en obegränsad möjlighet tillomtaxering motverkar de förenklingsslrävanden som eljest ses som angelägnainom laxeringsarbelel. föreslår därför att man inför enomlaxeringsspärr som går längre än den som ligger i föreslagnaavmndningsregler. För vissa av nuvarande omtaxeringsgrunder gäller spärrarsom innebär ' att taxeringsvärdeförändringen skall vara avtidigare värde och Även om utredningens förslag strävarefter atl även 1984/85:222 112 smä för.Tiidringar skall slä igenom vid värderingen,boi'de en viss begriinsning av bagatellartade ärciideii kunna uppnäs genom alli viss män behälla spän'eglerna. L.insstyrelsen (breslär diiiför all nuvarandespärregler vid omiaxering behålls men beg.-iinsas till ilaxeringsvärdeföriindring, dock liigsl . Länssiyrelsen i Göleborgs och län anför; ändrade uppgifier av niigoii betydelse föris ini fastigheisrcgisl-lel skali laxeringen påverkcis för fastigheten ifråga.Friigan äi dä hur stor föi'ändringen bör vara för att omiaxering skall ske.Kommillén Ibresläi' alt del iuie skall finnas nägra bcloppsspärrar i denrullande faslighelstaxeringen. En minimispärr bör doek flnnas. .Mindreändringar av taxeringsvärdet kan vara besvärande för fastighetsägaren. Spärrenföresläs uiformad som en avrundningsregel som är samordnad med deavrundningsregler som föreslås gälla vid omräkning och avstämning. Enligilänssiyrelsens mening är ell avmndningsbelopp pä 10000 nägol fär lågt särskilinär del gäller fasligheler vars taxeringsvärden ligger över genomsnittet. i län anför; Myckel små förändringar av en faslighel kan föranleda omiaxering.Länsstyrelsen ifrågasätter del lämpliga i detla, eflersom allt för smä värdeändringarblir besvärande för såväl fastighetsägare som myndigheter. Enligtlänsstyrelsens mening bör beloppsgränsen komplelleras med en procentregel, dvsatl värdeförändringen dessutom skall uppgå lill viss procenl avtaxeringsenhetens värde innan omtaxering skall ske. Värdeförändringen böruppgå till minsl 10 procenl. Kommittén förordar nya avrundningsregler varvid allabasvärden och taxeringsvärden avrundas lill fulla . De förordadeavmndningsreg-lema förefaller i och för sig enkla och relativt prakliska atllillämpa. De kommer dock alt medföra vissa olyckliga konsekvenser. Förexempelvis små och lågl värderade lantbruksenheter där samtliga delvärden understiger10000 kr, kan del mesl värdefulla ägoslaget bli avrundat lill O kr, medanmindre värdefulla ägoslag behåller sina värden, Etl sådanl resultat kan blisvårt för att förklara för fastighetsägaren. ifrågasätter omnågra nya avrundningsregler över huvud tagel behöver införas. Såviit är känthar de nuvarande reglerna ej vållat problem i någol sammanhang. RRV anser att en spärregel behövs för atl inle obetydligaförändringar i fastigheters beskaffenhet skall leda lill omtaxeringar och tillbetydelselösa förändringar av taxeringsvärdena. Vid utformning av spärregelnmäste hänsyn även tas lill den noggrannhel vid fastighetsvärderingen som ärmöjlig att upåpnå. Förändringar som ligger inom felmarginalen bör inte ledatill omtaxering. Mol denna bakgrund anser RRV atl den av kommiitén föreslagnaspärren vid sannolikl är för låg. RRV föreslår atl denna frågaövervägs ytteriigare i samband med en kommande översyn av värderingsreglerna. Prop.T?84/g5:222 113 SACCiSR och Föreningen unibr: Den lbi'eslaciia g:'ä:ise:i fö!e. 'aller alltför !åc. Deiuviiiiduincai' moi en proceiiigi-iiiis scm anförs torde ocksii borllälla medden föreslagno nvrund-niiigsregcin. Belopjjsgräusen bör koiripieiter;i-s med enHi''-i'egeiii pii säu som beskrivs i bilaga 10 lili betänkandet. Läiisrätien i Öslergöllands lån aufbr: För iiii;-\-ara!ide giiiier spärrar för nylaxering vidsärskild fastighelslaxe-rin.i:. Sy:Uu härmed har varil att hålla nere anialeinytaxeringai' för atl hii! 'ä::enom begränsa arijcrsbeiasiningen förlaxeringsmy.ndiglielcrna och sauilirillskoslnaderna. Kommittén föieslåremellertid att omiaxering skall iiga rum utan annan spärr än den som ligger ien avrundningsregel. Läns-iäiten finner de skäl som kommiitén anfört. ""ör silt förskig i denna del i och för sig beaklansvärda. Riskenförefaller emellertid atl vara sior för att anlalel oinlaxeringar skulle öka ijämförelse med anlalel nylaxeringar enligi gällande ordning och komma atl uppgålill ell betydande antal per är. Med anlalel omtaxeringar skulle också anlalelbesvär flll förvallningsdom-stolarna öka. Länsrätten anser därför att del börövervägas om inle en längre gående avrundningsspäm eller motsvarande börflnnas. /.ÄF anför; Vad gäller värdeförändringar genom omtaxering har LRF isitl remissvar över gällande regler om ny taxering framhällii atl slörremöjligheter bör finnas atl nedsätta skogsbruksvärdel under löpandelaxeringsperiod. Som situationen nu är måsle minsl en femledel av taxeringsvärdetpå hela taxeringsenheten ha minskat för att ny taxering skall kunna ske. Dettagör all l,ex. omfattande slormskador eller skador pga inseklsangrepp ellerförsurning inte kan medföra någon minskning av skogsbruksvärdet och därmed inteheller någon nedsätlning av skogsvårdsavgiften, LRF anser del mycket angelägelatt reglerna ändras så att varje värdeförändring av någon betydenhet skall gerätl till omtaxering. Enligt LRFs uppfattning bör därför möjligheterna lillomtaxering vidgas i förhållande till vad som gäller. Vissa spärrar bör dockfinnas kvar. När del gäller de föreslagna reglerna för att omtaxeringskall ske finner skogsslyrelsen kommitténs förslag otydliga. Kommiitén föreslåratl mini-mispärren bör utformas som en avrundningsregel och samordnas med deavrundningsregler som skulle gälla vid omräkning och avstämning. Enligt dessaskulle basvärde och taxeringsvärde avrundas till fulla . Det framgåremellertid inte om gmnden för omtaxering eniigl kommittén bör vara att värdetförändras eller om det räcker med atl man efter avmndning hamnari en annan tiotusenkronorsklass. När det gäller skogsiaxeringen anser kommittén atl dennuvarande ordningen, som bygger på atl avverkning och tillväxt väger uppvarandra , bör gälla även i fortsättningen. Grunden för ettsådant synsätt är atl de allmänna taxeringarna sker med så långt tidsmellanrumatl tillväxt och ullag verkligen tar ut varandra. Tillgången på tillräckligtgoda gmnd-data gör det normall inte meningsfulll atl göra omtaxeringar oftareän i samband med avstämning, 8 1984/85. Prop.1984/85:222 1!4 Romuiiiién anför vidare "l-brändiing avskogsiaxeringen ioi'de däriiir lik.soni hillills uoimali komma aii påkallas avfasligheisiigaren om någol cxiiaordinäri inttiiffai med lians sl;og l exskogsbrand, sloiii kalavverk-ningiir elier dylikl." Skogsslyrelsen ulgår ifrän ail skogsägare iniv skallsiirbebandias när det giille!' rälien till omiaxering. Det innebär au l.ex.avverkningar, som minskar skogsbruksvärdet med mev iin lOöfti) kr skulle kommaatl beiraklas som ext!'aoi'dini>!'a. En sluuiwerkningav mindie iin en halvihektaikan komma au uppfylla ki-avel på viirdeiindring om fasiigheien ärmåliiigi slor. Fasiigheislaxeringskommiilén anger dock all eu annatbelopp än i O kunde ha valts. Skogsslyrelsen anser för sin del aUbeloppet boide sättas väsentiig: högre för all undvika att var eller varannanslulavverkning leder lill krav på omiaxering. Därior ligger del niirmare lillhands all som gräns sälla en förändring om minst tio procenl, vilkel ärkommilléns alterniitiva förslag. Procentregeln bör dock kompletteras med eltminsta belopp. En konsekvens av avmndningen av basvärde ochtaxeringsvärde är all summan av delvärdena skiljer sig frän del avrundadelaxeringsvärdei, Kom.mitlén föreslåi" atl man skall åstadkomma likheimellan delbeloppen och totalbeloppet genom atl minska del slörsia delbeloppeisä ati summa delbelopp och totalbelopp blir lika. flnner att den föreslagna modellen ärmindre lämplig, Elt skäl är alt del blir svårt för fastighetsägaren allkonlrollera om laxeringen är riktig när basvärdet avviker frän vad som framgårav värdelabellerna, när man går in i dem med de aktuella värdena på devärdebärande faktorerna. På mänga mindre jordbmksfastigheler kommer man attreducera skogs-bmksvärdel, eftersom del är del slörsta delvärdel. Urskogsbrukets synpunkt är del av större värde all kunna göra korrektasammanslällningar över delvärdena för skog än atl de olika delvärdena summerartill det avmndade totalvärdet. Skogsslyrelsen ser ingen betydande nackdel i atlman redovisar de enskilda delvärdena som de är och ett avrundal totalvärde, omman bara redovisar att totalvärdet är avrundal. Del är elt enkell ochlältfatfligt redovisningssätt. I betänkandet har en ny avrundningsregel föreslagits.Motivet är i huvudsak att förhindra smärre ändringar av basoch taxeringsvärdenvid omtaxering. Enligt RSVs uppfattning kompUcerar denna regel taxeringsarbetel.Den medför extra arbetsmoment och ytterligare regler som blir svåra att lära utoch få förståelse för. Avmndningen kan ge effekter som framstår som orimliga.Det bör därför utredas ytterligare om avmndning över huvud tagel behövs. Spärrmol smärre ändringar kan troligen införas på annat sätt. Om avmndning befinnsnödvändig bör den vara så enkel som möjligl för taxeringsarbetel. Den närmareutformningen kan göras under förberedelsearbelet inför den försiaomräkningsomgången. Länsrätten i anför: I fråga om avrundningsregler och belopp för minimiändringför omtaxering är elt absolut tal bäde rättvisare och enklare att hantera änen procentuell andel av enhetens värde. Beloppet får därvid ansesrimligt I9.ii4/S5:222 H5 a''ägt. Det bör giveivis gälla lika som.minimibelopp lör viir-deäiidring i alia tre momenleu - omtaxering, omi'äkningoch asläir.ning -i eu rullande faslighetstaxering. LänssTvrdsen i iVlalmöhus län anför; silrsiiiida fastighelstaxeriiigen är nu fören;id meden mängd skilda föruisäliniiigar ocli belonpsspärrai'. Tiilämpningen av dessakan i mänga fall -rörorsaka beskallningsmyndighelerna äiskiliig! bes\'ar,Taxeringsvär-denij är sä beloppsmässig! högii all slora föränuringarmäste ha skell pä faiighelen för all 20 %-förändringen av laxeringsvärdei skallvara uppfyllt. Kravet på årliga, korrekta taxeringsvärden i förening medomräk-ningsförfarandet motiverar att inga beloppsspänai eller andra villkorskiill gälla för omtaxeringen. Kommittén föreslår dock all en viss minimispäiTför omiaxering bör gälla främsl för atl bespara fastighetsägaren obetydligaändringiir av värdel som av honom kan uppfattas som pelighet, Kommiuén föreslåren lägsla gräns tor omiaxering med . Länsstyreisen finnerminimispärren och beloppets storiek befogad och rimlig . För fasligheler medlaxe.ringsvärden respeklive tar FTFsbeslämmelser i I kap 20 § om avrundningsreglerna av laxeringsvärdei lil! jämna10000-lals kronor respeklive lill jämna över minimiregelnsfunktion. För fasligheler med taxeringsvärden understigande 5 miljoner kronorner till i vart fall synes minimispärten för minsta förändringvid omiaxering med IO väl låg. I denna värdenivå bör minimispärrenuppgå lill högre belopp än föreslagna . Kommiitén föreslår att etl av skälen lill omiaxering kanvara ändrad beskaffenhet. Detta kan ske utan beloppsspärrar. Samlidigt påpekasemellertid alt taxeringsvärdet inte skall ändras om förändringen motsvarar entaxeringsvärdesändring understigande . Detla fär deflnitivi inteinnebära, atl ändringar i beskaffenhel eller användning som motsvarar entaxeringsvärdesändring understigande inte registreras. , atl sädana ändringar inte benämns omtaxering, ulan i ställeträknas till ajourhållning av regislrel och kontinueriigt regislreras av LSM, 1detta sammanhang är del även beiydelsefulll, alt s,k, icke värdegmndandeuppgifter ges samma "sialus" som övriga uppgifler. Stor vikl måstedärvid läggas på atl moiivera ell sådanl synsäll hos bäde uppgiflslämnare ochgranskande personal. 5.3 Omtaxering vid feltaxering Kommiitén föreslår att även feltaxering lidigare år ärskäl för all om-laxera fastigheten det år omtaxering begärs, dock ej medretroaktiv verkan. Fä remissinstanser berör frågan. Del framlagda förslaget att av fastighetsägaren förmentfeltaxering även grundar rätt lill omtaxering dock utan retroaktiv verkanflnner länsstyrel- I'Vop. }9S4./85:222 116 sen vii; moiiveral, r'en föresliigna bestiiinmeiscn är;;ärsk;ii befogad i bvcrläisksefalien där df:n nye iigaren kan påpeka felaktigviirdering, i mänga fall grundad pa orikliga uppgi.fter. medveici elleromfdveiei, a\' fön't: iasiig! '!Cisäpai'en, lUiilelsc av sädana feiakiiglieterkan nu endiisi ske genoiVi besviir i särskild ordning över det ia. :eringsåi' däden iélakiiga väideringeu gjordes. Den förutvarande fasligheisii! ;ai'en blir idessa fall pi.ri i besvärsproeessen ui.in au han kan ha nägot intresse diirav. Länssryrdsen i län anför; "örsiag skall omiaxering ske bi,a. om taxeringsenhet tidigare laxeringsår åsatts cn felaktig taxering.Värdeuppgifter ingär :äälv-faliei liärvid, 1 della hänseende kommer att flnnasen spärr innebärande att värdeändringen måste uppgä til! minst 10000 kr.Taxeringen toi-de dock omfatta mer än själva värdena. För au tveksamlieien inleskall uppkomma om när omiaxering skall ske på grund av tidigare felaktigtaxering bör närmare anges vad som inbegrips i begreppet laxering. I motsats lill lidigare regler har föicslagits attlidigare feltaxering av en faslighel skall uigöra grund för omtaxering. Del böri detta sammanhang skrivas in all fråga skall vara om uppenbar feltaxering föratt undvika bagatellartade rättelser.