prop · G80325 · 1984-12-31 00:00:00 — För egen del kan jag konstatera att sammanföringen av LINoch SAS' inrikes i en gemensam terminal på har inneburit en mycketkraftig trafiktillväxt. Det gäller den tunga jettrafik som bedrivs av SAS ochLIN och som har ökat det första verksamhetsåret på med . Detgäller också den regelbundna trafiken med mindre flygplan -regional- eller somdet också brukar kallas sekundärflyget. Befintliga re-gionalflygförbindelserhar fått en mycket snabb passagerartillväxt som nya förbindelser harupprättats. Sammantaget har detta inneburit att utrymmena för både flygplan ochpassagerare i regionaUlyget blivit klart otillräckliga. 1984/85:25 24 Enligtmin mening är det naturligt att anpassningsåtgärder måste vidtas i den nyaterminalen när verksamheten pågått någon tid. Den kraftiga trafikökningen harförstärkt behovet av åtgärder. Det är också angeläget att den tillväxt somregionalflyget uppvisat kan omhändertas på ett tillfredsställande sätt och altdess fortsatta utveckling tryggas. Jag förordar därför att de avluftfartsverket föreslagna åtgärderna vidtas. Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår attgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för organisation av luftfartsverket,att bemyndiga regeringen att besluta om framtida ändringar i luftfartsverketsorganisation, att godkänna att luftfartsverket inom ordinarie investeringsramför /85 får använda . för nyteckning av aktier i , att bemyndiga regeringen att medge luftfartsverket att teckna borgen förlån till intill ett belopp om högst , att tillFlygplatser m.m. pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85anvisa ett reservationsanslag pä . P d D 3 -Ö L. X "1 »K 1-. d 0 0) g 0 Q) c CT U 4) k< -< 3 C W) ** t) n £ Q M J o förslag till ny organisation 1 Transport o planeringsavd 14 Fl 5 Fl Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 [I] C 4. Inköp av livsmedel m.m.för beredskapslagring. Under denna rubrik har pä statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisats ett reservationsanslag av . Ammoniakär en nödvändig råvara vid tillverkning av de kvävegödselmedel som behövs ijordbruket. Ammoniak används också vid tillverkning av bl.a. sprängämnen. Eninhemsk produktion av ammoniak är därför viktig frän beredskapssynpunkt. Inomlandet tillverkas ammoniak endast vid en fabrik i , som ägs av för den ammoniak som tillverkas i är vanligtvishögre än priset pä importerad ammoniak. Genom en investering på 28 milj. kr. (iprisläget ) i en energibesparande maskinutrustning skulle produktionskostnadernakunna minskas betydligt. En viss merkostnad skulle emellertid trotsinvesteringen föreligga vid inhemsk produktion jämfört med import. Medhänsyn till att fortsatt inhemsk ammoniaktillverkning är viktig för vårförsörjningsberedskap har statens jordbruksnämnd (JN) och överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) träffat avtal med . I avtalet förbinder sig SupraAB att t. o. m. utgången av upprätthälla en ärlig tillverkningskapacitetav ammoniak vid företagets anläggning i . ÖEFhar i avtalet åtagit sig att för finansiering av den nämnda investeringen i ammoniakfabrikenlämna ett ränte- och amorteringsfritt beredskapslån till ett belopp sommotsvarar av investeringen, dock högst 24 milj. kr. Beredskapslänetavskrivs vid avtalsperiodens slut sedan visat att företaget fullgjortsina åtaganden. 1984/85:25 28 Av avtalet framgår vidare att om relationerna mellanproduktionskostnaden för ammoniak i sedan avsedd investering genomförtsoch den jämförbara kostnaden för inköp av ammoniak till varaktigt förändrasi väsentlig omfattning i förhållande till läget , skallavtalsparterna i positiv anda ta upp förhandlingar om sädana jämkningar avavtalet som kan anses vara skäliga. Med hänsyn till beräknade krisbehov av ammoniak inom resp.myndighets ansvarsområden har JN och ÖEF föreslagit följande fördelning avkostnaderna för beredskapslånet. JN finansierar av beredskapslånet, dockhögst 19,2 milj. kr., och ÖEF finansierar av lånet, dock högst 4,8 milj.kr. Avtalet har tecknats inom den bemyndiganderam som ÖEFförfogar över för fleråriga beredskapslån. ÖEF:s andel av länet finansieras avtillgängliga medel under fjärde huvudtitelns anslag Beredskapslagring ochindustriella åtgärder. JN har hemställt om medgivande att fä disponera medel urförevarande anslag för att finansiera sin del av lånet. Jag vill understryka att det för vår försörjningsberedskappä främst livsmedelsområdet är angeläget att tillverkningen av ammoniak inomlandet kan upprätthällas. Det avtal som myndigheterna har träffat innebär att SupraAB åtar sig att upprätthälla tillverkningen av ammoniak i underåterstoden av . Mot denna bakgrund biträder jag jordbruksnämndensbegäran att få disponera medel ur förevarande anslag för finansieringen avberedskapslånet till . Jag bedömer att anvisade medel inkl. reservationär tillräckliga för att täcka medelsbehovet. Jag hemställer att regeringen föreslår att bemyndiga regeringen att medge statens jordbruksnämndatt fä disponera medel från reservationsanslaget Inköp av livsmedel m.m. förberedskapslagring för ett beredskapslän till . Prop.1984/85:25 29 Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten /85 Invandring m. m. [I) Dl. Under denna rubrik har på statsbudgeten /85 anvisats ett förslagsanslag av . Regeringen har i prop. 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitikenlämnat förslag som innebär vissa ökade uppgifter för statens invandrarverk(), vilka kräver resursförstärkning. I propositionen beräknades preliminärtatt borde tillföras medel för tre tjänster. Vidare anmäldes att avsiktenvar att återkomma i denna fråga i samband med tilläggsbudget för budgetåret1984/85. Jag föreslär nu att fr. o. m. den förstärks med tretjänster för handläggning av tillständsärenden och för verkets nya uppgifter i frägaom genomförande och uppföljning av invandrings- och flyktingpolitiken.Medelsbehovet under /85 beräknas till . Den överförs det statliga ansvaret föröverföring och mottagande av flyktingar frän () tillSIV. Enligt beslut med anledning av prop. 1983/84: 124 om mottagandetav flyktingar och asylsökande förstärks centralt med 13 tjänster till följdav de nya arbetsuppgifterna. En av verkets nya uppgifter blir att svara för attde utlänningar som söker asyl i samband med inresan i och saknar bostadtas emot pä utredningsförläggning. skall driva sädana förläggningar och svaraför att den asylsökande, efter polisens utredning i tillståndsärendet, anvisasbostad i en kommun med vilken har träffat överenskommelse om mottagande.Enligt riksdagsbeslutet skall en fast utredningsförläggning inrättas i den1 . Dimensioneringen av denna förläggning och behovet avytterligare utrednings- och mottagningsresurser i anslutning till olikainreseorter borde enligt uttalanden i propositionen utredas närmare. Prop.1984/85:25 30 Regeringen uppdrog genom beslut åt SIVatt - med utgångspunkt i de uttalanden som gjordes i prop. 1983/84: 124 -utreda vissa frågor om utredningsförläggningar för asylsökande. har den 6september 1984 i en rapport redovisat uppdraget och lämnat förslag tilldimensionering av förläggningsverksamheten. Vad gäller centralt yrkarverket pä förstärkning med en handläggartjänst med hänsyn till att ledningen avutredningsförläggningarna medför betydande merarbete utöver vad som tidigarehar beräknats. Vidare föreslär verket förstärkning med en assistenttjänst föratt centralt handha ett datasystem som bl.a. skall underlätta utplacering frånförläggningarna. Datasystemet skall också vara ett hjälpmedel vid beräkning avekonomisk ersättning till kommuner som tar emot flyktingar. Verket har tidigare i en särskild skrivelse anhållit om . i extra medel för att utveckla det nämnda dalasystemet. Denlönsamhetskalkyl som verket har upprättat visar att systemet är lönsamt andra åretefter driftstart. Jag delar SIV:s uppfattning att verkets centrala uppgifterför ledning och drift av utredningsförläggningarna kommer att innebära ett merarbetejämfört med vad som tidigare beräknats i prop. 1983/84: 124. Jag anser ocksä ilikhet med att ett datorbaserat system för administration av flyktingverksamhetentotalt sett bör begränsa verkets kostnader för verksamheten. Jag föreslär motdenna bakgrund att tillförs medel för de begärda personalförstärkningarnafr. o. m. den och att verket beviljas en engångsanvisning pä I080000 kr. för utvecklingen av datasystemet. För personaltillskottet beräknarjag . för innevarande budgetår. Om behovet av förläggningsplatser päsikt skulle minska bör behovet av personalresurser vid för ledning avverksamheten vid utredningsförläggningarna prövas pä nytt. har antalet utlänningar som haransökt om asyl i ökat. ansökte 2 787personer om asyl, vilket motsvarar ca 465 . , augusti ochseptember var antalet asylsökande 856, I 324 resp. 2 321. Ökningen har bl.a.medfört läng väntetid frän det att ansökan om uppehållstillstånd görs tillspolisens utredning kan påbörjas. För att minska dessa väntetider har en visstillfällig omfördelning gjorts av polisresurser till de polisdistrikt som harde största balanserna. I takt med att polisens utredningar blir klara ökar ocksäantalet asylärenden hos . Även antalet besvärsärenden hos regeringen kankomma att öka. En stor ökning av antalet ärenden hos och regeringen skulleleda till betydligt längre genomsnittliga handläggningstider om inte särskildaåtgärder vidtas. Långa handläggningstider medför bl.a. betydandesamhällskostnader för uppehälle och bostad ät de asylsökande. måste därför vid behov kunna sälta in tillfälligaresursförstärkningar för handläggningen av tillständsärenden. har den 10oktober 1984 hemställt om en förstärkning av resurserna Prop.1984/85:25 31 för handläggning av tillståndsärenden under budgetåret1984/85 med 1 milj. kr. En sädan tillfällig förstärkning bör tilldelas verketunder innevarande budgetår i syfte att förhindra en ökning avhandläggningstiderna. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag allregeringen föreslår att till på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /85 anvisa ett förslagsanslag av . [2] D 5. Överföring och mottagning av flyktingar m.m.Under denna rubrik har pä statsbudgeten för budgetaret 1984/85 anvisats ettförslagsanslag av . Över anslaget anvisas medel för den del avmottagandet av flyktingar och asylsökande som fr. o. m. den I januari 1985genomförs direkt av . Det gäller i första hand verksamheten vidmottagningsförläggningar för flyktingar och utredningsförläggningar förasylsökande. Som jag har anfört har utrett vissa frågor omutredningsförläggningar för asylsökande och lämnat förslag om bl. a. behovetav inkvarteringsplatser pä sådana förläggningar. Verket bedömer bl.a. mot bakgrundav antalet asylsökande 1984 att det bör finnas entotal inkvarteringskapacitet pä uppåt 500 platser. Verket föreslår att den avriksdagen beslutade permanenta utredningsförläggningen i får en kapacitetför att ta emot 200 asylsökande och att en föriäggning inrättas iMärsta för att kunna ta emot ca 100 asylsökande . För att fäytterligare platser anser det naturligt att ta i anspråk den ledigakapacitet som efter hand kommer att finnas på de mottagningsförläggningar förflyktingar som övertar frän AMS. Verket förordar attförläggningen i används för att ta emot asylsökande som kommer viaTrelleborg och . Förläggningen i beräknas dock ha kvar mänga organiserat överförda flyktingar, som inrest underår 1984. och kan därför inte utnyttjas som utredningsförläggning.Därför räknar verket med att en tillfällig utredningsförläggning behövs undervåren 1985 för att ta emot asylsökande, som inreser över och . SIV:s förslag innebär en betydligt större dimensionering avantalet platser på utredningsförläggningar än vad som legat till grund förresursberäkningen för /85 i prop. 1983/84: 124 om mottagandetav flyktingar och asylsökande. Med hänsyn till det ökade antalet asylsökandeunder är 1984 jämfört med tidigare är och rådande osäkerhet om den framtidautvecklingen är det inte lämpligt att f.n. ta nägon definitiv ställning tillhur många inkvarteringsplatser för asylsökande som erfordras under de närmasteåren. Det viktiga är att det finns en beredskap och en flexibilitet sä attantalet platser snabbt kan anpassas till förändringar i antalet asylsökande.Regeringen har fattat ett beslut angående förläggningsverksamheten sominnebär att stor flexibilitet skapas. I beslutet föreskrivs att fr. o. m.den skall driva en permanent 1984/85: 25 32 utredningsförläggningför asylsökande i med möjlighet att inkvartera 200 personer samt enutredningsförläggning i med 100 platser. Vid behov får verket i samrådmed därutöver anordna och driva tillfälligautredningsförläggningar och tillfälligt utöka kapaciteten vid förläggningarna iFlen eller . Verket får vid behov ocksä svara för annan tillfälliginkvartering i anslutning till inreseorter. För innevarande budgetårkommer det sannolikt att bli aktuellt att ta i anspråk fler än de 300 platsersom inrättas i och . Det innebär att de resurser som beräknats förförläggningsverksamhet i prop. 1983/84: 124 inte kommer att vara tillräckliga.Verksamheten vid utredningsförläggningar för asylsökande beräknas medföra ettökat resursbehov på ca 8 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Överföring och mottagning av flyktingar m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /85 anvisa ett förslagsanslag av . Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 B. Bostadsförsörjning m. m. Län till bostadsbyggande. Från anslaget betalas utbl. a. s. k. särskilda iokallän. Särskilda lokallån lämnas enligt 3 § förordningen (1982:1272) om statligt länestöd m. m. till särskilda åtgärder i bostadsområden medouthyrda lägenheter (ändrad 1983: 1024). Lånen lämnas för sädana ombyggnader iområden med ett stort antal lägenheter som inte har kunnat hyras ut ellerupplåtas med bostadsrätt, som innebär att bostadsutrymmen byggs om till lokalerför kontorsändamål eller liknande. För lånen gäller i övrigt samma regler somför bostadslän till lokaler. har fastställt (prop. 1983/84:26, bil. BoU 7, rskr60) en ram för beslut om sådana län på sammanlagt 60milj. Regeringen har bemyndigande att vidga ramen om det behövsav sysselsättningsskäl. Fram t. o. m. har bostadsstyrelsenbeviljat särskilda lokallån i 25 ärenden till ett sammanlagt belopp av 26,1milj. Styrelsen föreslår i anslagsframställningen för /86att ramen får användas för beslut om län även under är 1985. Efterfrågan pä län har varit sädan att det finns anledningatt anta att beslutsramen inte kommer att vara helt utnyttjad vid utgången avdetta är. Med hänsyn härtill förordar jag att den tid under vilken ramen fårutnyttjas föriängs med . Lokallän bör således kunna beviljas ävenunder inom den beslutade ramen om 60 milj. kr. Regeringenbör utverka bemyndigande att vidga ramen av sysselsättningsskäläven . 1984/85:25 34 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medge att ramen på 60000000 kr.för särskilda lokallån får användas för beslut om län även , 2. bemyndiga regeringen att vidgaramen om det behövs av sysselsättningsskäl. 1984/85:25 35 R. såvitt avser p. 1-2, 5; statsrådet såvitt avser p.3-4. Anmälan till tilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 A.Industridepartementet m. m. [1]A 4. Under denna rubrik har i statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisats ett reservationsanslag av . Vid ingången av budgetåretfanns en reservation av . för industriell utveckling (UNIDO) anordnar ettkonsultationsmöte i . Mötet kommer att behandla frågor kringenergiutrustningar och energiteknologi. Värdlandets kostnader har beräknats tUlI . Vidarehar den inbjudit Economic Commission for Europé (ECE) att -- hålla ett seminarium om högspänd likström. Av kostnaderna fördetta seminarium bör industridepartementet svara för . Storlekenav anslaget Extra utgifter för innevarande budgetår har inte kunnat beräknasmed hänsyn till nyssnämnda kostnader. Medhänvisning till det anförda och efter samråd med statsrådet hemställer jagatt regeringen föreslär atttill Extra utgifter pä tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetaret 1984/85anvisa ett reservationsanslag av I . [2]B 15. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. Frän detta anslagbekostas bl. a. bidrag till regionala utvecklingsfonder för att till viss deltäcka förluster i anledning av sådana lånegarantier som fonderna har beslutatom t. o. m. 1983 (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379). Prop.1984/85: 25 36 Statsmakterna beslutade om riktlinjer förutvecklingsfondernas garantigivning (prop. 1979/80: 101 bil. 8, NU 32, rskr172). Beslutet innebar bl.a. att staten skulle ersätta fonderna för hälften avderas förluster pä garantiverksamheten. Vidare beslutades att den långivandebanken skulle betala en garantiavgift till utvecklingsfonden samt att dennaavgift och räntan för lånet i fråga skulle anpassas till vad som gäller för lånenligt förordningen (1978:507) om industrigarantilän. Företagen betalar såledesdels en ränta som tillfaller banken, dels den nämnda avgiften som banken sedanvidarebefordrar till garantigivaren. kan utvecklingsfonderna teckna garanti inteendast för län utan även för bankgaranti, såvida de allmänna förutsättningarnaför finansiering av fonderna är uppfyllda (prop. 1980/81: 130, NU 64, rskr425). F.n. uppgår garantiavgiften till av utestående belopp(SFS 1984: 5.56). Enligt beslut av statsmakterna svararutvecklingsfonderna själva för hela förlustrisken vad gäller garantibeslutfattade fr. o. m. är 1984 (prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). Enligt min mening bör fondernas ökade risker i samband medgarantiverksamheten följas av en möjlighet att i större utsträckning ta betaltför dessa risker. Jag förordar därför att varje utvecklingsfond ifortsättningen ges större frihet att själv bestämma storleken pägarantiavgiften och därvid ta hänsyn till risknivån i finansieringsverksamhetenoch andra omständigheter. Avgiftens storlek bör således inte längre knytastill vad som gäller för verksamheten med industrigarantilän. Jag är medveten omatt en ökad frihet för fonderna i detta avseende i vissa län kan komma attmedföra att den räntekostnad (inkl. garantiavgiften) som företagen får betalablir högre än f. n. Det ankommer på regeringen att bedöma om och hur avgiftensstorlek kan behöva begränsas. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna de av mig förordade riktlinjerna beträffandeavgifter i samband med garantigivning hos de regionala utvecklingsfonderna. [3] E 14. Avveckling av forskningsreaktorer, m.m. Underdenna rubrik har i statsbudgeten för innevarande budgetår anvisats ettreservationsanslag av 9,9 milj. kr. Anslaget är avsett för avveckling avforskningsreaktorer och äldre laboratorier samt för förvaring av avfall från Ågestareak-torn. har hemställt om medel förhemtransport från Windscale/av avfall frän Ågestareaktorn.Bolaget har i förhandlingar med , , som driver Sella- 1984/85:25 37 fieldanläggningarna, kommit överens om hemtagning av Ågestabränsleteventuellt redan innevarande budgetär. Avsikten är att dessa bränslepatronersedan överförs till Centrala lagret för använt kärnbränsle (CLAB) när dettafärdigställts. Den totala kostnaden är beroende av hur man slutligt väljer atttransportera avfallet. har bedömt att den övregränsen för kostnaden ligger pä ca 2,8 milj. kr. Vidare har bolaget hemställt om 1,57 milj. kr. förförvaring, tillsyn och fysiskt skydd av fissila restprodukter från 1960-laletsverksamhet inom dåvarande AB Atomenergi med s. k. blandoxidbränsle. I budgetpropositionen 1984 uttalade jag mig för att detavfall från Ågestareaktorn som förvaras i Windscale bör hemföras tillSverige (prop. 1983/84: 100 bil. 14 s. 143). Detta avfall bör sedan läggas in iCentrala lagret för använt kärnbränsle (CLAB) när detta står klart under nästaår. bör redan under innevarande budgetår slutföra förhandlingarnamed , . Bolaget bör därför nu erhålla de medel somkrävs för att ersätta BNFL sedan förhandlingarna slutförts. Bolaget har också begärt medel för att täcka kostnadernaför förvaring, tillsyn och fysiskt skydd av fissila restprodukter somhärstammar frän bolagets forskningsverksamhet gäUande blandoxidbränsle från1960-talet. Olika alternativ för ett mer långsiktigt omhändertagande av dessautreds av bolaget. Jag anser att bolaget speciellt bör undersöka möjligheternatill slutförvaring. Intill dess underlag för slutligt ställningstagande ifrågan föreligger bör bolaget erhålla de medel som behövs för att förinnevarande budgetär kunna täcka kostnaderna för förvaring, tillsyn, fysisktskydd etc. I likhet med bolaget beräknar jag de sammanlagdakostnaderna till . Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till Avveckling av forskningsreaktorer m.m. påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /85 anvisa ettreservationsanslag av . [4] Fullföljande av 1983 och investeringsprograminom energiområdet beslöt (prop. 1982/83:50 bU. 6, NU18, rskr 111) om ett investeringsprogram inom energiområdet för . Bl.a.anvisades medel härför från det på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1982/83 under jjorfonc/e huvudtiteln (industridepartementet) uppförda anslagetE 15. Stöd för åtgärder i samband med upphandling inom energiområdet. beslöt (prop. 1983/84:62, NU 9, rskr124) om ett fortsatt konjunkturanpassat investeringsprogram för inomenergiområdet. Medelsbehovet för programmet beräknades uppgå till sammanlagt450 milj. kr., varav 350 milj. kr. anvisades från det på tilläggsbudget 1 Prop.1984/85:25 38 till statsbudgeten för /84 under tolftehuvudtiteln (industridepartementet) upptagna anslaget E 15. För stöd till åtgärder av tillförselkaraktär inombostadsbeståndet skulle vissa medel få disponeras under det pä statsbudgetenför /84 under eljtc huvudtiteln () uppfördaanslaget B 17. Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Vidaremedgavs att medel frän det på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten /83 under fjortonde huvudtiteln (industridepartementet) uppfördareservationsanslaget E 15. Stöd för åtgärder i samband med upphandling inomenergiområdet skulle få användas även . Avsikten med 1983 och investeringsprogram var attpä ett snabbt och effektivt sätt öka investeringarna inom energiområdet. Stödenvar säväl energipolitiskt som konjunktur- och sysselsättningsmässigt motiverade.Det är viktigt att i delta sammanhang påpeka att stödmöjligheterna inominvesteringsprogrammen inte avsäg att innehålla permanenta subventioner. Jaghar tvärtom framhållit att ett investeringsprogram är enkortsiktig åtgärd för att bl.a. öka investeringarna i vissa strategiskt viktigaenergiprojekt av industripolitiskt intresse, som angelägnasysselsättningstillfällen skapas. De pågående aktiviteterna inom energiområdethar härvid varit värdefulla. Det är viktigt att i det här sammanhanget peka påbetydelsen av aktörernas uthållighet och att den här marknaden fungerar på sinaegna meriter. De tillfälliga stöd som har lämnats och1984 har lett till betydande investeringar med god sysselsättningseffekt, inteminst i glesbygdsområdena. Bl.a. har antalet beslutade lorveldadeförbränningsanläggningar i det närmaste tiodubblats och uppgår nu till omkring60 st. I övervägs f. n. energipolitiskaställningstaganden som i ett längre tidsperspektiv skall bygga på bl.a. vunnaerfarenheter av tidigare insatser. väntas även remissvaren pä ettflertal utredningsrapporter som t.ex. rapporten års energikommitté.Jag har vidare för avsikt att ha överläggningar bl.a. med Kommunförbundetom kommunernas roll i genomförandet av energipolitiken. Stöd enligt 1983 och investeringsprogram lämnasintill utgången av innevarande är. Det är av stor betydelse att de långsiktigt syftandeprojekten och åtgärderna i 1983 och investeringsprogram kanfullbordas. Av de medel ställt till förfogande för dessa ändamålkvarstår vissa medel. Jag anser det angeläget att programmet kan fullföljasenligt uppgjorda planer och att inom ramen för de anvisade medlen beslut kantas även . Till frågan om åtgärder därefter inom energiområdetavser jag att återkomma . Jag hemställer att regeringen föreslär