prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — En förbättradsamordning mellan ekonomisk politik, valutapolitik och handelspolitik behövs,såväl inom nationerna som internationellt. Likaså skärps kraven på fortsallutveckling mol frihandel med varor och tjänster mellan länderna. handelsbalansförbättrades med nästan . mellan åren 1982 och 1983.Förbättringen har fortsatt och utvecklingen pekar nu på att densvenska handelsbalansen gått frän ett underskott pä nära . tillett överskott på drygl . Denna utveckling innebär atl Sverigelyckats återta marknadsandelar. Detla har skett framför alll menberäkningar tyder på att fortsatta andelsvinster kunnat nås även . Det är väsentligt attbefästa den svenska exportens position på våra stora traditionella marknader.För att långsiktigt kunna generera de överskoll i handelsbalansen som Sverigebehöver framöver blir det angeläget att även la andelar på nya snabbt växandemarknader, bl.a. i stilla havsområdet. Utrikeshandeln har varitoch förblir ett cenlrall inslag i regeringens krispolitik. En förbättradutrikesbalans ulgör en viktig grund för en rad viktiga mål på den ekonomiskapolitikens område inte minst för sysselsättningen. Del gäller nu atlfortsätta denna framgångsrika politik, även i perspektiv av altvärldskonjunkturen åter kan mattas av. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 122 frihandel bör kunna befrämja fortsatta svenskaframgångar på exportmarknaderna. På samma gång bör en starkare utländskkonkurrens på den svenska marknaden kunna leda till en ökad svenskkonkurrenskraft, som svenska konsumenter ges ökade och merförmånliga valmöjligheter. Dominerande inslag i detnordiska samarbetet är f. n. åtgärder på det ekonomiska områdel ochsysselsättningsfrågor. Regeringen verkar för att tillsammans med övriganordiska länder öka ambitionen härvidlag. I enlighet med en rekommendationfrän förbereds nu gemensamma åtgärder under ledning av denordiska ländernas finans- och arbetsmarknadsministrar. Avsikten är atl eltminislerrådsförslag om nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning skall behandlas vid session . Att utveckla somhemmamarknad är elt av huvudmålen för det nordiska regeringssamarbetei. Det ärelt fortlöpande arbete som bl.a. syftar lill all ge de nordiska förelagenbättre tillgäng lill den nordiska marknaden och alt därmed skapaförutsättningar för en förbättrad konkurrensförmåga på världsmarknaden. Detlagäller inle minst de små och medelstora företagen. Nordiska ministerrådetkommer i sitt arbete med "som hemmamarknad" att lägga särskildvikt vid att avveckla tekniska och administrativa handelshinder. Det arbete somredan har satts igång nationellt förs nu vidare på nordiskt plan. Vid denordiska ulrikes-handelsministrarnas möte framlades en rapporlom det pågående arbetet. Detta har hittillskoncentrerats lill s.k. tekniska handelshinder och tullbehandlingsfrågor. Bådadessa områden år under behandling i den Europeiska frihandelssammanslutningen(EFTA). Ett närmare nordiskt samarbete kan ge värdefulla bidrag till likartadesträvanden i andra internationella sammanhang. De nordiska handelsministrarnabetonade i etl gemensamt uttalande frän sitt möte vikten av atl arbetet med attta bort handelshinder i ges en konkret inrikining och bedrivs snabbi. Etl nytt och omfattandesamarbetsområde mellan de nordiska länderna är dalateknologin. Denna påverkarutvecklingen inom praktiskt taget alla samhällssektorer. I vissa fall är denordiska länderna alltför små för att var för sig kunna satsa pä utveckling avsädan ny avancerad teknik som kräver omfattande investeringar och högteknologisk kompelens. Även om förutsättningarna i vissa avseenden skiljer sigål finns del ändå betydande fördelar med en samverkan. Det samarbete som skerinom ramen för den dataieknologiska handlingsplanen är därför mycketbetydelsefullt. Vid Nordiska rådelssession i diskuterades en rapport (NU 1983:9)"Arbeidsformerne på nordisk samarbeid" ularbelad av en Prop.1984/85:100 Bilaga 5 123 Rådet antog enrekommendation som uppmanar alt lägga fram de förslaginom ministerrådets verksamhetsområde som kommitténs rapport ger anledningtill. En sårskild organisationskommitté utreder närmare olika organisatonskafrågor som uppkommer vid den sammanläggning av de två ministerrådssekretariatensom föreslås i utredningsrapporten (NU 1984:7) "En budget - etl sekretariat? ".Ministerrådet har framlagt ell förslag härom till session år1985. En förändring i de organisatoriska formerna för del nordiska samarbetetkräver vissa justeringar i de nordiska samarbetsavtalen som senare kommer attföreläggas . Även i iövrigt har de icke-tariffära handelshindren alltmer uppmärksammats. Enundersökning har visat atl i handeln mellan de enskilda länder som ulgör deeuropeiska gemenskaperna (EG) kvarstår hinder av olika slag som innebär enfördyring av varorna med i genomsnitt . Det är mot denna bakgrund som maninom EG nu gör stora ansträngningar för all stärka "den internamarknaden". För EFTA-länderna, somavsätter ungefär hälften av sin export inom EG, år det givetvis av slorbetydelse att det fortsatta arbetet på att stärka frihandeln inom EG inte skerpå bekostnad av utomstående utan att i stället de lösningar som förhandlas framhålls öppna för deltagande ocksä för EFTA-länderna. Detta skulle konsoliderahela den västeuropeiska frihandelsordningen. Vid det första gemensammamötet mellan EG och EFTA-länderna, som hölls i undersvenskt-franskt ordförandeskap, visade EG en klar beredvillighet atl samarbetamed EFTA-länderna för atl ytterligare underlätta handeln inom den stora tullfriamarknaden i med dess över 300 miljoner konsumenter. Framsteghärvidlag ansågs vara av väsentlig betydelse för att återge den europeiskaindustrin en nödvändig dynamik. Vid mötet mellanEFTA-ländernas regeringschefer i bekräftades den storabetydelse som EFTA-länderna fäster vid avskaffandet av kvarståendehandelshinder inom EFTA och mellan EFTA och EG. antog EFTA:shandelsministrar ett arbetsprogram där tillskapandet av en "genuineuropeisk hemmamarknad" slod i centrum. Som särskilt angelägna områden förkontakter med EG nämndes urspmngs-regler, tekniska handelshinder,gränsformalileter och det s. k. enhetsdoku-mentel, dvs. det inom EG framtagnaförslagel till dokument att användas inom EG vid såväl export och import somtransitering. Vid elt gemensamt mötemellan EFTA-länderna och i början pä hösten överenskoms ocksåatt till att börja med koncentrera uppföljningen av Luxemburg-mötet till dessa frågor. Arbetet härmed är nu ifull gång pä expertnivå. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 124 1 samband med EFTA:sminislermöle i ägde diskussioner rum mellanEFTA-ministrarna och ordförande och den för ulrikesfrågor ansvarige kommissionsledamotenHaferkamp. Härvid mottogs rapporter om experternas arbete och riktlinjerlämnades för genomförandet av Luxemburgdeklarationens målsättningar också pä andra områden. I det internaEFTA-samarbetet kommer ökad uppmärksamhet att ägnas åt medlemsländernastillämpning av statsstöd. En nyinrättad kommitté för tekniska handelshinder ger bättreförutsättningar att hantera sådana hinder. Det är också viktigt att se till att övergångsarrangemangen för handeln når och ansluter sig till EG får en sådan utformning atl uppnådd frihandel bibehålls ochdiskriminerande effekter undgås. EFTA-länderna kommer all intensifiera sittsamråd i bredare ekonomiska och handelspolitiska frågor som behandlas i bl.a. och utveckling () ochallmänna tull- och handelsavtalet (). Den ekonomiskauppgången i de industrialiserade länderna har tyvärr ännu inte lett tillatt det protektionistiska trycket minskat. Tvärtom, i flera viktigahandelsnationer hotar ytterligare begränsningar av handeln somhandelskonflikterna mellan enskilda länder skärps. Den internationella skuldkrisen, som i särskilt hög graddrabbat , har lett till ökade problem i handelsrelationerna mellanu-länder och i-länder. Allt oftare haringrepp i handeln skett genom s. k. gråzonsåtgärder vid sidan avinternationellt överenskomna regler, vilket påtagligt bidragit till att undergräva frihandelssystemets trovärdighet. Detta är en allvarlig utvecklingför elt frihandelsberoende land som . Den verkardärför aktivt för att genom olika åtgärder, bl. a. inom ramen för internationellaorganisationer som , och organ för handel ochutveckling () motverka prolektionismen samt lägga grunden för ytterligarefrigörelse av handeln. Inom ramen förUNCTAD har bl.a. genom aktiv svensk medverkan antagitsett arbetsprogram angående protektionism och strukturanpassning. I togs beslut att bl. a.tidigarelägga lullavirapp-ningen frän Tokyo-rundan med etl år. För att ytterligareunderstryka betydelsen av förtroendeskapande ålgärder på dethandelspolitiska området har beslutat gå längre än OECD-beslutet ochtidigarelägga även den sista återstående tullavlrapp-ningen frånTokyo-rundan, varigenom samtliga återstående steg har genomförts per den 1januari 1985. har ocksä aktivt verkat för alt ytteriigare framsteg bör göras i delarbetsprogram som beslutades vid är 1982 och som utvärderades vid ett möte med ConlraclingParties (högsta beslutande organ) . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 125 har särskilt prioriteratskyddsklausulfrågan. där vi bl.a. önskat få till stånd procedurer för bättreinsyn i och disciplin över de ovan omtalade gråzonsåtgärderna. Framstegen medarbetsprogrammet har dock varitblygsamma. har tillsammans med ell mindre antal andra länder deltagit iolika informella handelsministermöten, vilka bl.a. syftat till atl på politisknivå lösa de motsättningar som uppstått i . Dessa olikaansträngningar bör syfta lill alt lägga grunden för en ny multilateralförhandlingsrunda, som bör inledas möjligl. 1 en sådan runda börskyddsklausulfrågan ges prioritet om den ej lösts . Andra viktigafrågor är tjänslehandelns inlemmande i regelsystemet samt ökatmarknadstillträde för . För många , som är svårt skuldsatta,är ökat marknadstillträde en nödvändighet för all de skall klaraåterbetalningarna av sina skulder. En annan viktig förhandlingsfråga blirsannolikt handeln med jordbruksprodukter. Oklarheten i GATT-reglerna på dellaområde har bidragit till allvarliga motsättningar mellan framför allt EG ochUSA. Dessa kan sannolikl inle biläggasutan atl vikliga tolkningsfrågor blir föremål för förhandlingar. I den svenska regeringensprogram i nio punkter för att följa upp sjätte konferensför handel och ulveckling (VI) i utgjorde råvarorna en väsentlig del. Förhandlingarna om ettnytl sockeravlal, atl ersätta avtal som löpt ut i och med , harmisslyckats pä grund av oenighet mellan de största producenterna. Etl s.k.administrativt avtal, dvs. ulan pris- eller andra marknadsstabiliserandeålgärder, kommer att ersätta del gällande avtalet. Även om det bland deviktigaste producenterna återfinns ett antal i-länder, däribland EG, riskerar iden rådande internationella ekonomiska situationen elt mycket stort antalu-länder, för vilka socker är den dominerande exportvaran, att drabbas hårt avfrånvaron av prisstabiliserande åtgärder. Frän u-landspolitiska synpunkter ärdet därför angeläget atl verka för alt förhandlingar om ett nytt sockeravlalinleds så snarl som förutsättningar härför föreligger. åtog sig underförhandlingarna atl sträva efler alt skapa utrymme för en import avsocker svarande mot 10- av konsumtionsbehovet. Då den nuvarandeproduktionen av socker ger underlag för frän regionalpoliliska synpunklervärdefulla arbetstillfällen måsle hånsyn härtill tas när det gäller den takt ivilken delta importutrymme kan stå till förfogande. Åtagandet kvarstår somriktlinje för vårt arbete inom och . Pågående förhandlingar omett nytt kakaoavtal och förestående förhandlingar om ell nytt naturgummiavtalinger oro eftersom viktiga producenter och konsumenter kan komma atl ställa sigutanför. För , såsomjärnmalm, och metaller fortsätter atl förespråka bildandet avråvaruorganisationer med primär uppgift all främja informations- ochåsiktsutbyte mellan producenter och konsumenter. När rävaruavtal inle kanuppnås visar sig sådana lösningar vara goda bidrag till stabilaremarknadsutveckling. 1984/85:100 Bilaga 5 126 Den s. k. Gemensamma Fonden - som skallfinansiera buffertlagring och utveckling inom råvaruavtalen - når av alltatt döma det ena villkoret för sitt ikraftträdande: 90 länders ratificering.Däremot är det osäkert om det andravillkoret, att anslutna länders bidrag skall motsvara 2/3 av fondenskapital, kommer all uppfyllas. Även uppföljningenav övriga delar av niopunktsprogrammet, som också omfattar andra åtgärder än de renthandelspolitiska, har gått trögt. Regeringen kommer atl fortsätta sina ansträngningar attfå gehör för de framlagdaförslagen. Elt styrelsemöte påministernivå övervägs inom . väl förberett sådant skulleenligt svensk uppfattning kunna bidra lillalt effektivisera arbete ochsamtidigt ge impulser fill framstegi sakfrågor av central betydelse i arbete. Svensk export harunder utvecklats utomordentligt gynnsamt. Motbakgrund av de långsiktiga behov av överskott i handelsbalansen som svenskekonomi har finns det skäl att från statens sida fortsatta atl befrämja exporten. Elt led atl verka för att minska hindrenför en fri handel i och i . Del är även väsenlligt alt ökaansträngningarna på där tillväxten :?enomsnitt-ligl är mycket stark och därbehoven i hög grad passar den svenska industrins produktionsprofil. Genom de statligainsatserna skapas bättre förutsättningar för företagen atl öka sina egna exportsatsningar.Mol denna bakgrund föreslås ökade resurser till den exportfrämjande verksamhel som bedrivs genomSveriges exportråd. har enbetydande potential i sina små och medelstora förelag. Den betydande satsningenpå exportfrämjande slöd till sådana företag kommer att fortsätta. Inte minslför dessa förelag är arbetet på att undanröja handelshindren i Nordenav stor betydelse. Vad gällermarknadsinriktningen av det exportfrämjande arbetet ges fortsatt storuppmärksamhet ät OECD-området, där våra största handelspartner finns. Densärskilda prioriteringen av ASEAN-området fortsätter och utvidgas till attomfatta också hela stilla havsområdet. Mer långsiktigaansträngningar kommer alt göras för all främja handelsutbytet med vissau-länder med en relativt sett god betalningsförmåga. En begränsadförsöksverksamhet i delta syfte har inletts. Med all sannolikhetkommer branschvisa insatser atl få ökad betydelse . Energisektorn och byggsektornär två sådana sektorer. Mot denna bakgrundhar inom exportråd bildats en styrgrupp. Svensk bygg- och energiexpori (SWEBEX), med syfte atlöka svensk export inom bygg- och energiområdena. 1984/85:100 Bilaga 5 127 Tjänstesektorn harinternationaliserats och kommer alt få än slörre betydelse i framliden.Tjänsteexportutredningen har i sitt belänkande (SOU 1984: 33) Handla medtjänster lämnal en rad förslag i syfte att ytterligare stimulera och utveckladen svenska tjänsteexporten. En proposition planeras . Det nordiska samarbetetpå exportfrämjandeområdet kommer alt utvidgas ytterligare i framliden. Finansiering av exportenblir ett alll mer betydelsefulltkonkurtensmedel speciellt på u-landsmarknaderna och i statshandelsländerna. Denförsämrade betalningssitualionen i en lång rad länder har snabbt förändratförutsättningarna på exportfinansieringsområdel. Riskvilligheten omprövas ochnya former för risktagande utvecklas. Den stalsstödda kreditkonkurtensen harbegränsats genom gradvisa skärpningar av de internationellt överenskomnareglerna på området (Consensus). Nya former utvecklas dock, framför alll genomutnyttjande av biständsmedel. Från svensk sida läggsstor vikt vid de ansträngningar som görs i olika fora atl stävja deninternationella kreditkonkurrensen. Mest angeläget nu är atl nå ökad öppenhet iinformationen om olika länders villkor saml en skärpt disciplin när det gällerkrediter uppmjukade med bistånd. Kapitalvaror och projekt utgör en stor del avden svenska exporten. Del är viktigt all svenska exportförelag kan erbjudasstöd som i huvudsak är jämförbart med vad de utländska konkurrenterna erhåller.Exportkredit-nämndens (EKN) garantigivning är av stor betydelse härvidlag.Genom successiva förändringar av riktlinjerna för nämndens verksamhel, har EKNgivits möjlighet alt bl.a. ta risker på länder med akuta belalningsproblemunder förutsätining atl trovärdiga åtgärder vidtas för alt komma till rätta medproblemen och utsikterna ler sig gynnsamma i elt längre perspektiv. Med hänsynlill den förändrade risksiiuationen är det dock angeläget att ökadeansträngningar görs i syfte alt dela riskerna mellan exportörer, banker,privata försäkringsinstitut och EKN. Formerna för detta bör utvecklasytterligare. Viktigt är också all riskdelning med utländska partereftersträvas. Under /84har deltagit i sju multilaterala överenskommelser omskuldkonsolideringar och tre bilaterala avtal. Under innevarande år beräknasskuldkonsolideringarna ligga på en fortsatt hög nivå även om deninternationella konjunkturuppgången och det sjunkande internationellaränteläget medfört alt antalet länder som tvingats begära konsolidering tillsvidare ej ökat. Ökade insatser förutses ägnas ål återvinning av fordringar somej berörs av de mululaterala och bilaterala skuldkonsolideringarna. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 128 Bilateralakontakter mellan och andra länder i handelspolitiska och kommersiellafrägor ökar stadigt. Ministerbesök och dele:gationsresor med officiellmedverkan m. m. har alll oftare kommil alt anv.ändas i handelsfrämjande syfte.Med bl.a. slalshandelsländer i och vissa u-länderhar ingått särskilda handels- eller samarbetsavtal. Antalet u-lånder medvilka ingått samarbetsavtal eller handelsavtal har fortsall atl stiga.Under det gångna året har samarbet;iavtal slutits med och och elthandelsavtal har ingåtts med Albanien.Flertalet av dessa avtal förutser periodiska möten. har sådana hållits med , , ochMexico. Vidare har ett möte inom ramen för det tekniska samarbetethållits med . Även utbyggnaden avhandelsfrämjandet utomlands fortsåder. Yllerligare resurser på della område hartillförts ambassaden i , och i har en utökad marknadsbevakninginletts. Vidare har handelsfrämjandet på de expansiva marknaderna i Ost- ochSydostasien utökats, bl. a. genom personalförstärkning vid ambassaden i . Som eltled i utvecklingen av delsnabbi växande ekonomiska samarbetet med denna region har förhandlingar omolika typer av samarbetsformer inletts med och . Handeln medstatshandelsländerna i har påverkals av den ansträngda ekonomiska situationen i dessaländer. Den svenska exporten till har återhämtat sig. Vår stora import särskilt av oljeprodukter frän ochTyska Demokratiska Republiken har fortsatt. Det stora svenskaunderskottet i h.andeln med dessa länderkvarstår. I de officiella kontakterna t.ex. i samband med de regelbundnakommissionsmölena understryks från svensk sida särskilt behovet att ökaden svenska exporten till . FN:s ekonomiska kommission för (ECE) ECE, som omfattarsåväl Väst- som , behandlar frågor om handel, ekonomiska prognoser,statistik, energi, olika industribranscher, miljövård, byggnadsfrågor och transportfrågor. Under årelhar företagils en utvärdering avverksamhetens prioriteringar, vilka antogs . På grundval av denna har exekulivsekreleraren laglfram förslag lill ändringar av arbetsformerna och i arbetsprogrammet. Dessaförslag kommer alt behandlas vid kommissionens nästa årssession. Förbud mot investeringar i och m. m. Den 1 juli 1979trädde lagen (1979:487) om förbud mot investeringar i och i kraft. Syftet medlagen var alt öka det politiska Prop.1984/85:100 Bilaga 5 129 trycket på den sydafrikanska regimen och därigenombidra till en genomgripande samhällsförändring i , att inspireraandra stater lill efterföljd samt att öka trycket på attvidta ytterligare åtgärder. som haft i uppdrag all göra engenomgång av lagens tillämpning och en kartläggning av möjligheterna förSverige att vidta åtgärder även på andra områden, lämnade i juni 1984betänkandet (SOU 1984:52) Svensk Sydafrikapolitik. Regeringen har därefter iprop. 1984/85:56 lagt fram förslag lilldels skärpningar av invesleringsför-budslagen, dels ytterligare åtgärderavsedda alt skärpa den svenska Syd-afrikapoliliken i övrigt. all del gällande invesleringsförbudet kompletteras med elt förbud motfinansiell leasing och mol lån och krediter lill den sydafrikanska slalen ochdess myndigheter. Vidare föreslås en uppgifisskyldighei belräffandeupplåtelser och överlåtelser av patent och till-verkningsrätler. Även gällande förbud molexporl av krigsmateriel m.m. lill föreslås bli utvidgat till attockså omfatta viss materiel och utrustning som inköps av militär eller polisiärmyndighel eller för sådan myndighels räkning, nämligen datautrustning ochdärlill hörande programvara samt terränggående fordon och drivmedel. Tullfrågor m. m. deltar i delinternationella tullsamarbetet, främsl inom ramen för (Cusloms Co-operation Council-CCC) i . Rådet antog enkonvention om en ny, gemensam varunomenklatur (). Detla syslemavses träda i kraft den . Del myckel omfattande arbetet med atlöverföra denna nomenklatur till svensk lagstiftning och utarbetandet av andrabestämmelser i samband härmed pågår. Det handelspolitiskaregelsystemet bygger på att konkurtensen inle snedvrids genom dumping ellerstatlig exportsubventionering. Reglerna ger således vissa möjligheteratt skydda sig mol sådan dumpad eller subventionerad import som skadar deninhemska industrin. Inom utrikesdepartementethar utarbetats ett förslag lill svensk procedur för dumping- ochsubventionsundersökningar. Förslaget innebår att det utredningsarbete somaktualiseras i denna typ av undersökningar bör ges ökat utrymme ikommerskollegiels verksamhel. Förslaget innebär också all klarhet skapas när delgäller ansvarsfördelningen mellan regering och myndigheler vid handläggning avdetla slag av ärenden. 9 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 130 anslöt sig iaugusti 1982 till del föriängdamullifiberavtalet, det s.k. MFAIII med en reservation, nämligen alttillfredsställande bilaterala avtal skulle kunna uppnås. Med hånvisning härtillförutskickades i prop. 1982/83:130 om åtgärder för tekoindustrin atl enutvärdering av skyddssystemet på lekoområdet skulle ske så snart då pågåendeoch föreslående förhandlingar hade slutförts. har slutit 17 nya bilaterala begränsningsavialpå lekoområdet. Avtalen har i tillämpliga fall ingåtts inom ramen för MFA.Flertalet avtal är långsiktiga med en löplid och försedda med uppsägningsklausul. Sedan kommerskollegium ijuni 1984 fåll i uppdrag atl redovisa effekterna från skyddssynpunkt liksom dehandelspolitiska konsekvenserna av nuvarande skyddssystem inom MFA:s ramjämföri med ell globalkonlin-gentsystem, har kollegiel i elt yttrande anförtatt ett globalkontingenlsy-stem endast kunde motiveras om det ger tekoindustrinbättre skydd än nuvarande syslem med bilaterala avtal inom MFA:s ram. Med hänsyntill att så inte syntes bli fallet fann kommerskollegium ingen anledning attändra sin tidigare framförda uppfattning atl ett globalsystem inte bordeinföras. Regeringen avser molbakgrund härav inte ompröva anslutningen lill MFA III utan lillämpa nuvarandebilaterala skyddssystem på tekoområdet. Krigsmaterielinspektionenskontroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade vid årsskiftet1983/84120 enskilda tillverkare. Tillverkningsvärdet för är 1983 var4218milj.kr. (1982 - 4 582 milj.kr. har ca 1750ansökningar om utförsel behandlats. (I genomsnitt utgjordekrigsmaterielexporten 1,av den lolala exporten.) Värdel 1984beviljade utförseltillstånd, som i en del fall också avser export , uppgår till ca 2240 milj. kr. Den faktiska exportenuppgick för det senast redovisade året (1983) till 1563 milj. kr., vilketinnebär en minskning med 25 milj. kr. Räknal ifasta priser har krigsmaterielexporten minskat . Denutgjorde år 19830,av den totala exporten, vilket är betydligt mindre ängenomsnittet . har etttekniskt vetenskapligt råd inrättats för atl bistå krigsmalerielinspektören vidbedömningen av frågor om avgränsning mellan civil och militär materiel. har i december1984 godkänt inrättandet av en parlamentariskt sammansatt rådgivande nämnd förfrågor som rör export av krigsmateriel (prop. 1984/85:82, UU5,rskr61). 1984/85:100 Bilaga 5