prop · G803165 · 1984-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen har föreslagil all besvär över andra beslulän tjänslelillsättningar även i fortsättningen skall anföras hos regeringen,om inte annal följer av särskilda föreskrifter. För att inte någon tvekan skallråda om besvärsordningen bör det enligt arbetsgruppen tas in en uttryckligbestämmelse i lagen om kyrkomötet om att regeringen är besvärsinstans. Förslageli denna del har mött viss kritik vid remissbehandUngen. Av vad jag lidigare har anfört framgår atl det i praktikenrör sig om endasl elt relativt litet antal grupper av ärenden, varicentralstyrelsen fattar beslut, som över huvud taget kan överklagas. Mot dennabakgrund har jag förståelse för atl arbetsgruppen inle har föreslagil någonändrad besvärsordning. kan jag emellertid inte finna annat än att enordning med regeringen som besvärsinstans över centralstyrelsens beslut ärmindre väl förenlig med principerna bakom reformen om en ändrad stalsrältsligställning för centralstyrelsen. Det kan nämligen uppfattas som principiellttveksamt att ha kvar en besvärsräll till regeringen över styrelsens beslut trolsatt den får en stalsrältslig ställning som innebär elt frigörande frånregeringen. Jag är därför inle beredd att följa arbelsgruppens förslag på dennapunkl. Enligt min mening bör i stället den föreslagna besvärsnämnden få tilluppgift att överpröva även andra beslut än sådana som gäller Ijänsletillsältningar, Jag föreslår alltså all det i lagen om kyrkomötet tas inen föreskrift om atl besvär över centralstyrelsens beslut får anföras hos kyrkomötelsbesvärsnämnd, bör naturligtvis inte gälla om annal följer av särskildaföreskrifter. Jag vill framhålla att föreskriften endast reglerar hos vilkenmyndighet besvär skall anföras. Beslut som inle går att överklaga kan givelvisinte heller i fortsättningen överklagas. Jag återkommer lill dessa frågor ispecialmotiveringen (avsnitt 4,2), bör som arbetsgruppen har föreslagit bli enmyndighel under kyrkomötet. Härigenom kan, på samma sätt som i fråga om 1984/85:165 15 centralstyrelsens ändrade ställning, önskemålen om en ökadsjälvsländighet för kyrkantillgodoses. Nämnden bör utses av kyrkomötet för varje valperiod ochbestå av en ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, och avfyra andra ledamöter, valda inom kyrkomölel. Nämndens beslut bör inte fåöverklagas. Jag föreslår att de grundläggande föreskrifterna om nämnden i frågaom sammansättning, beslutförhet m,m, tas in i lagen om kyrkomötet. Jagåterkommer till den närmare utformningen av föreskrifterna i specialmotiveringen(avsnitt 4), 2.5 Vidaredelegation av kyrkomötets normgivning Mitt förslag: En möjlighel öppnas för kyrkomölet attdelegera normgivning till domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter i fråga om böcker, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. Arbetsgruppen: Överensstämmer med mitt förslag(promemorian s, 52-53), Remissinstanserna: Förslagel godtas i allmänhet avremissinstanserna. Några framför dock detaljsynpunkler på utformningen avlagförslaget (se bilaga 3 avsnitt 4,3), Skälen för mitt förslag: Enligt punkt 9 femte stycketövergångsbestämmelserna till RF kan , om den bemyndigar kyrkomöletatt meddela föreskrifier i elt visst ämne, medge att kyrkomötet överlåter åtorgan, som det tillsätter, att meddela bestämmelser i ämnet. Kyrkomötet kanalltså under vissa förutsättningar vidaredelegera sin normgivningskompeienstill centralstyrelsen. har i 7 § andra stycket lagen om öppnat en sådan möjlighet för kyrkomötet i fråga om kollekter, I kyrkligkungörelse (SKFS 1983:2) om kollekter har kyrkomölet utnyttjat den sålundagivna möjligheten. Före ikraftträdandet av reform kunde domkapitlenoch kyrkoråden fatta beslut av författningskaraktär eller författningsliknandebeslut i vissa ämnen, t. ex, i fråga om kollekter och ordningen för vissagudstjänster. De nya normgivningsreglerna innebär att föreskrifier i de ämnensom ligger inom kyrkomötets normgivningsområde kan beslutas aveller delegeras vidare till domkapitlen eller kyrkoråden, Detla innebär i sinfur att beslut om föreskrifier i de akluella ämnena endast kan fattas avkyrkomötet och i vissa fall av centralstyrelsen, även om föreskrifterna endaslrör ett visst stift eller en viss församling. Sålunda har t. ex, under höslen1983 centralstyrelsen utfärdat 13 olika kyrkliga kungörelser (SKFS 1983:11-23)med föreskrifter om riks- och stiftskollekler för , nämligen en förvarje stift. Prop.1984/85:165 16 Syftet med reform var att föra över vissa interntkyrkliga ämnen från regeringens till kyrkomötets normgivningsområde. Däremotfanns det inte någon uttalad avsikt att ändra pä handläggningsordningen i frågaom föreskrifter som tidigare kunde beslutas av domkapitel och kyrkoråd. Kyrkomötetår har i en skrivelse till regeringen (EU1983:17. kskr 45) fäst uppmärksamheten på problemet såvitt avser beslut omordningen för vissa huvudgudstjänster. Under hand har också framförts önskemålom att de konstitutionella hindren för kyrkomötet att vidaredelegera normgivningi fråga om kollekter till domkapitlen och kyrkoråden undanröjs. De ämnen i vilka det kan finnas behov av att vidaredelegeranormgivning till domkapitlen, de kyrkliga kommunerna eller de kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheterna är böcker, sakrament,gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. Det kan gälla frågor om attvid gudstjänster eller andra förrättningar inom ett stift eller inom enförsamling använda vissa kyrkliga böcker, ta upp kollekter för vissa ändamåleller bestämma dagar d.i kollekter skall tas upp för särskilda ändamål. I den tidigare nämnda grundlagspropositionen harregeringen föreslagit att övergångsbestämmelserna till RF skalländras på så sätt att kan medge att kyrkomötet vidaredelegerar normgivningi de förut angivna ämnena till stiftsmyndigheter, kyrkliga kommuner ochkyrkokommunala myndigheter. Jag föreslår nu att ett sådanl medgivande förkyrkomötet ges i 7 § lagen om . Den föreslagna grundlagsändringen innebär att en vidaredelegationav kyrkomötets normgivning kan ske till bl, a. stiftsmyndigheter. Denna allmänthållna beskrivning av myndigheterna på stiftsplanet ansluter till de begreppsom används i grundlagstexten. Det torde emellertid knappast vara aktuellt förandra stiftsmyndigheter än domkapitlen att meddela föreskrifter i de delegeringsbaraämnena. Såvitt gäller stiftsmyndigheterna bör medgivandet därför begränsastill att avse domkapitlen. Jag föreslår alltså att del i 7 § lagen om tas in en föreskrift om att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse fåröverlåta åt domkapitel, kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter att meddela föreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1982:942) om , 2. lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet. Förslagen bör fogas till prolokollet i detta ärende sombilaga 4. 1984/85:165 17 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan Enligt punkt 9 fjärde stycket övergångsbestämmelserna tillRF i dess nuvarande lydelse får kyrkomölet med slöd av föreskrifter i lagen omsvenska kyrkan meddela föreskrifter i vissa särskilt angivna ämnen, 1 förevarandeparagraf finns det bemyndigande som den nyssnämnda grundlagsbestämmelsen gerstöd åt. Ett ämne gäller kyrkomötets befogenhet atl meddela föreskrifier omverksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas av kyrkomötet. Härmedavses i praktiken föreskrifter om centralstyrelsens verksamhel.Centralstyrelsen föreslås nu bli en myndighel under kyrkomötet. Terminologin iförevarande paragraf har därför anpassats till alt del i fortsättningen skallfinnas myndigheler under kyrkomölet. Vad gäller den närmare innebörden i övrigtav bestämmelsen finns en beskrivning härav i proposilionen (prop, 1984/85:36 s,14) om centralstyrelses rättsliga ställning m, m. De ändringar av övergångsbestämmelserna till RF som harföreslagits i prop, 1984/85:36 innebär bl, a, atl kretsen av de organ tillvilka kyrkomölel efler medgivande av skaU kunna vidaredelegera normgivningi vissa ämnen ulvidgas (punkt 10 andra stycket övergångsbestämmelserna tillRF), Sålunda skall kyrkomötet efter medgivande av kunna överlåta intebara åt myndigheter under kyrkomötet utan också åt stiftsmyndigheter, kyrkligakommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddela föreskrifterom böcker, sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar samt kollekter, I 7 § andra stycket ges medgivandel för kyrkomölet alltill de nämnda organen delegera vidare normgivning i de angivna ämnena.Det får ankomma på kyrkomölet att i samband med elt beslul om delegering taställning till frågan om överklagbarheten av sådana normbeslut som meddelasmed stöd av delegationen, 1 fråga om stiftsmyndigheter begränsas 1 medgivandeltill atl avse domkapitel, eflersom det knappast kan vara akluelll för andrastiftsmyndigheter att meddela föreskrifter i de akluella ämnena. Medkyrkokommunala förvaltningsmyndigheter avses främst kyrkoråden, I prop, 1984/85:36 har föreslagils en föreskrifl iövergångsbestämmelserna till RF om att det vid sidan av de nu enligt 11 kap, 6§ första stycket RF erkända typerna av statliga förvaltningsmyndigheter finns statiigaförvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. En förutsättning för alt en statlig 2 1984/85. Prop.1984/85:165 18 förvaltningsmyndighet skall få en sådan ställning är attdel i lag anges alt myndigheten är en myndighet under kyrkomötet, I elt nyttförsta stycke till förevarande paragraf föreskrivs att svenska kyrkanscentralstyrelse är en myndighet under kyrkomötet. Ändringen i andra stycket ärav redaklionell nalur, Lagändringen föreslås träda i krafl ,Lagen om skall stiftas, ändras eller upphävas på samma sätl somriksdagsordningens huvudbestämmelser, dvs, antingen genom två beslul avriksdagen med ett mellanliggande riksdagsval eller också genom endast elt beslulfatlat med kvalificerad majoritet (tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälflenav alla ledamöierna). Vidare krävs att yttrande av kyrkomötet har inhämtats. De föreslagna lagändringarna bygger på de förslag tilländringar i övergångsbestämmelserna till regeringsformen som har lagts fram i prop,1984/85:36, har som vilande anlagit grundlagsändringarna (KU1984/85:16, rskr 54), Dessa avses träda i kraft , Ändringarnai lagen om bör träda i kraft . För atl deltaskall vara möjligt krävs all elt yttrande av kyrkomötet inhämtas vid desssammanträde och att elt förslag i ämnel därefler föreläggsriksdagen i sådan tid att , om den så önskar, somvilande kan anta förslaget till ändringar i lagen om , 1 sådantfall kan fatta del andra beslutet efter det attriksdagen slutligt har antagit grundlagsändringen. Hinder kan inte ansesföreligga mot att redan då - med verkan efter del att grundlagsändringenhar trätt i kraft - beslular om de aktuella ändringarna i lagen om , 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:943) omkyrkomötet 1 detta lagförslag tas upp de ändringar i lagen omkyrkomötet som föranleds av förslagen om tillsättning av Ijänsler vid centralstyrelsen,om överklagande av centralstyrelsens beslut saml om inrättande av en nymyndighet under kyrkomölel, nämligen kyrkomötets besvärsnämnd, Förslagel till lagändringar innebär att reglerna om valinom kyrkomölet ändras så atl 38 och 39 §§ också kommer att omfatta kyrkomötetsbesvärsnämnd, Lagens avsnitt om kompletterasmed nya bestämmelser. Sålunda kompletteras 43 § med ett nytt andra siycke, ivilket ges omröstningsregler för centralstyrelsen, 1 två nya paragraferregleras frågorna om tillsättning av tjänsler vid centralstyrelsen (44 §) ochom besvär över beslut av styrelsen (45 §), I lagen införs vidare ett nyttavsnitt om kyrkomötets besvärsnämnd med fyra nya paragrafer, 46-49 §§, somreglerar nämndens ställning, valperiod, sammansällning m,m. 1984/85:165 19 Paragrafen innehåller en bestämmelse om att kyrkomötetskall för varje valperiod inom sig utse en valberedning. Vidare regleras vilkaval som valberedningen skall bereda. Som framgår av den allmänna motiveringen(avsnitt 2,4) bör del inrätlas en ny myndighet, kyrkomötels besvärsnämnd, somskall pröva besvär över beslut av centralstyrelsen. Enligt förslaget skallbesvärsnämnden utses av kyrkomölel. Ändringen i förevarande paragraf innebäralt valberedningen, i likhet med vad som gäller för val av svenska kyrkanscentralstyrelse och kyrkomötets uLskott, skall bereda val av kyrkomötetsbesvärsnämnd. Paragrafens första och tredje stycken är oförändrade.Däremot har en ändring gjorts i paragrafens andra stycke, som innehållerbestämmelser om proportionella val. Ändringen innebär atl val av kyrkomötetsbesvärsnämnd skall vara proportionellt under samma förutsättningar som gällerför val av , utskott och valberedning. Detligger i sakens natur alt det sagda inte gäller valet av ordförande ochersättare för ordföranden i besvärsnämnden. Dessa skall nämligen väljassärskilt. Paragrafen innehåller f.n. en bestämmelse om närcentralstyrelsen är beslutför. Däremot saknas omröstningsregler. I ett nyltandra siycke har paragrafen kompletterats med sådana regler. Föreskrifteninnebär atl slyrelsen beslutar genom enkel majoritet. Vid lika röstetal harordföranden utslagsröst. 1 vissa personalärenden skall dock omröstningsreglernai 29 kap. tillämpas. Av reglerna i 15 kap. 7 § lagen(1976:600) om offentlig anställning () och 26 § anställningsförordningen(1965:601) följer att dessa särskilda omröstningsregler gäller vid beslul omanställnings upphörande, disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängningeller läkarundersökning. Paragrafen, som är ny, innehåller en regel om att tjänstervid skall lillsättas av styrelsen. I fråga omde närmare övervägandena bakom bestämmelsen hänvisas till den allmännamotiveringen (avsnitt 2.3). 1984/85:165 20 Paragrafen är ny och reglerar besvär över beslut avcentralstyrelsen. 1 paragrafen föreskrivs atl besvär över centralstyrelsensbeslut skall prövas i särskild ordning. Besvär över beslulen skall nämligenanföras hos en särskild nämnd, kyrkomötets besvärsnämnd. Härigenom reglerasendast hos vilken myndighet besvär skall anföras. Del bör i sammanhanget nolerasalt många av centralstyrelsens beslut har den karaklären att de enligt allmännaförvaltningsrätlsliga principer över huvud taget inte kan överklagas. Detgäller t, ex, i fråga om beslut att avge remissyttranden och beslut om att göraframställningar till kyrkomötet, 1 sådana fall blir alltså förevarande paragrafinte tillämplig. Av paragrafens andra mening framgår att bestämmelsen inleskall tillämpas om annat följer av särskilda föreskrifter. Ingen ändring görssåledes i gällande föreskrifter om atl talan mot beslut i vissa fall skallföras i annan ordning än genom besvär, Förslagel avser alltså inte sådana beslulsom kan komma under domstols prövning enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbelstvister(LRA), Om talan i saken skall handläggas enligt LRA får en arbetstagare inteheller anföra besvär över en offentlig arbetsgivares beslut rörande hansarbets- eller anställningsvillkor. Det framgår av lagen (1965:276) ominskränkning i rälien all föra lalan mot offentlig arbetsgivares beslut. Härigörs ingen ändring. Det följer vidare av paragrafens andra mening attbestämmelsen inle skall tillämpas om det finns ett besvärsförbud. Ett sådantförbud finns exempelvis i kyrklig kungörelse (SKFS 1983:2) om kollekter. Somexempel på en särreglering av besvärsordningen kan nämnas reglerna om besvär isekretesslagen (1980:100), Dessa regler gäller med lillämpning av paragrafensandra mening också för beslut i frågor om allmänna handlingars offentlighet somcentralstyrelsen meddelar. Särskilda förskrifter om besvär finns också i lagen(1971:309) om behörighet för allmän förvaltningsdomstol att pröva vissa mål.Även dessa föreskrifier skall alltså gälla i fortsättningen. Besvär i ärenden om tjänstledigheter och besvär i ärendensom enligt kollektivavtal skall avgöras av arbetsgivaren prövas enligtförordningen (1983:341) om överklagande av beslut i ärenden om tjänstledigheterm. m. av (). Förordningen tar dock endast sikte påen prövning av besvär i sisla instans. beslul skall inle kunnaöverklagas (49 §). Del innebär atl centralstyrelsens beslut om tjänstledigheterm. m. endasl kommer alt kunna överprövas av besvärsnämnden. Paragrafen är ny och innehåller beslämmelser om inrältandetav en kyrkomötets besvärsnämnd. I paragrafen föreskrivs att kyrkomötets besvärsnämndskall vara en myndighet under kyrkomötet. får härigenom sammastatsrättsliga ställning som centralstyrelsen. bör väljas på samma sätt och för samma tidsom . 1 paragrafens andra stycke föreskrivsdärför att kyrkomötets besvärsnämnd skall väljas av kyrkomötet för varjevalperiod. Paragrafen är ny och innehåller grundläggande regler ombesvärsnämndens sammansättning, I första stycket finns en föreskrift om alt besvärsnämndenbeslår av en ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare, ochfyra inom kyrkomötet valda ledamöier. Ordföranden skall väljas särskilt. Förordföranden uppställs alltså inte något krav på att vara ledamot avkyrkomötet. Bestämmelsen ulgör nalurliglvis inte något hinder mot attordföranden ändå väljs bland ledamöterna, under förutsättning att han eller honhar den föreskrivna domarkompetensen. Av andra stycket framgår atl det skall finnas ersättareför ordföranden och ledamöterna. Vad som i första stycket föreskrivs omordföranden gäller också dennes ersättare. Även ersättaren skall alltså varaeller ha varit ordinarie domare. Vidare skall ersättaren, liksom ordföranden,väljas särskilt. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om närbesvärsnämnden är beslutför, I paragrafen föreskrivs att nämnden är beslutförnär ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande, 1 likhet med vadsom gäller för centralstyrelsen föreskrivs alt nämnden beslutar genom enkelmajoritet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Paragrafen är ny. Enligt paragrafen får besvärsnämndensbeslut inte överklagas. Liksom ändringarna i lagen om byggerändringarna i lagen om kyrkomölel på de förslag till grundlagsändringar som harlagls fram i prop, 1984/85:36, Även ändringarna i lagen om kyrkomölet bördärför träda i kraft som grundlagsändringarna, dvs, den 1 januari1986, För atl detta skall vara möjligt måste kyrkomötets yttrande överlagändringarna inhämtas vid dess sammanträde , kan sedanbesluta i frågan sedan den under höslen 1985 slutligt har anlagilgrundlagsändringar- Prop.1984/85:165 22 Hinder kan inte anses föreligga mot alt riksdagenredan då - med verkan efler del all grundlagsändringen har trätt i kraft -beslutar om de aktuella ändringarna i lagen om kyrkomötet, Jag hemställer att kyrkomötets yttrande inhämtas överförslagen till l,lag om ändring i lagen (1982:942) om , 2, lag omändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, Regeringen beslular i enlighel med föredragandenshemställan. Prop.1984/85:165 23 1985ÅRS KYRKOMÖTE KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1985:33 Kyrkolagsutskottetsbetänkande 22 om vissa klargöranden och kompletteringar till kyrkomötesreformenm.m. (RegSkr 1985:1 Jämte motioner) Medöverlämnande av nämnda belänkande får jag anmäla alt kyrkomötet den 15 mars1985 beslulat dels föreslå att de framlagda lagförslagen skall träda i kraftden , dels i övrigl bifalla utskottets hemställan, Prop.1984/85:165 24 omvissa klargöranden och kompletteringar till kyrkomötesreformen m.m. (RegSkr1985:1 jämte motioner) Regeringensskrivelse till kyrkomötet m. m. Iregeringens skrivelse till kyrkomötet 1985:1 har regeringen ()hemställt om kyrkomötets yttrande över förslag till 1. lagom ändring i lagen (1982:942) om , 2, lagom ändring i lagen (1982:943) om kyrkomölet. Rörandeskrivelsens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad som anförs i del följandeunder , 7, Isamband med skrivelsen behandlar utskottet följande motioner: 1, Motion 1985:32 av om sommyndighet under kyrkomölel, 2, Motion 1985:72 av om vissavalbarhetskrav för ledamöter och suppleanter i centralstyrelsen, 3, Motion 1985:88 av m.fl. om kyrkomötetsläronämnd som , 4, Motion 1985:96 av om ändring av 36 §lagen om kyrkomötet. Motionsyrkandenaredovisas på s, 6, Läronämndenhar avgett yttrande över regeringens skrivelse och över molionerna 72, 88 och96, Nämndens yttranden fogas till belänkandet som bilaga 1-4. Dei skrivelsen upptagna, för yttrande överlämnade lagförslagen har följandelydelse. Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 7 och 8 §§ lagen (1982:942) om skall ha nedanangivna lydelse. Kyrkomölelfår genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: 1, svenska kyrkanslära, 2, svenska kyrkansböcker, 3, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4, kollekter, 5, cenlralverksamhet för evange-Usation, mission och övrigt utlandsarbete saml diakoni, 6, kyrkomötelsarbetssätt saml verksamhelen hos organ som enligt lag fär lillsättas av kyrkomötet, Kyrkomölet får genom kyrklig kungörelse överiåla åtsvenska kyrkans centralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskrifterom kollekter. lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, kollekter, central verksamhet för evangelisation, mission och övriglutlandsarbete samt diakoni, kyrkomötels arbetssätt samt verksamheten hosmyndigheter under kyrkomölet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åtsvenska kyrkans centralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskrifierom kollekter. Kyrkomölel får också genom kyrklig kungörelse överlåta åt domkapitel,kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter att meddelaföreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar saml kollekter. Det ankommer på attverkställa kyrkomötels beslut. Styrelsen bereder även ärenden som skallavgöras är en myndighet under kyrkomölet. Detankommer på centralstyrelsen att verkställa kyrkomötels beslut. Styrelsenbereder även ärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i den 'Senaste lydelse 1983:339. 1984/85:165 26 av kyrkomötet, i den mån uppgiften mån uppgiften inte ankommer på inleankommer på eller har överläm- eller haröverlämnats åt annat organ nåls åt annat organ som tillsätts av som tillsätts av kyrkomötet, kyrkomötet. Denna lag träder i kraft , Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet dels att 38, 39 och 43 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas sex nya paragrafer, 44-49 §§,av nedan angivna dels att närmasl före 46 § skall införas en ny rubrik avnedan angivna Nuvarande lydelse Förestagen lydelse Kyrkomötet skall för varje valpe- Kyrkomölet skall för varje valpe- riod inom sig utse en valberedning, riod inom sig ulse envalberedning. Valberedningen bereder val av sven- Valberedningen bereder val av sven ska kyrkans centralstyrelse och kyr- ska kyrkans centralstyrelse, kyrko- komölels utskott, mötets besvärsnämnd och kyrkomö- Val inom kyrkomötet skall, om omröstning begärs, ske medslutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika lill storlek, material och färg. Deskall vara enkla och omärkla samt, om valel ej sker proportionellt, upptaganamn på så många personer som valel avser. Vid lika röstetal sker avgörandelgenom lottning. Val av centralsly- Val av centralsty- relse, utskott och valberedning skall relse, kyrkomötetsbesvärsnämnd, vara proportionellt, om det begärs utskott och valberedning skall vara av minst så många ledamöier som proportionellt, om del begärs av moisvarar den kvot som erhålls om minsl så många ledamöier som mol- anlalet närvarande ledamöier delas svarar den kvot som erhålls om anla- med det anlal personer som valel let närvarande ledamöter delas med avser, ökal med 1, Om kvoten är ett det antal personer som valet avser, brutet lal, skall den avrundas lill ökat med 1, Om kvoten är ell brulel närmast högre hela lal. Vid sådant tal, skall den avrundas till närmast proportioneUt val skall bestämmel- högre hela tal.