prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslag kommer all lämnas lill regeringen. Handelsbalansen har undersenare lid utvecklats i positiv riktning. Framgångarna pä exportmarknaderna haremellertid ännu inte fört tillbaka lill etl tillstånd av långsiktig,strukturell balans i utrikesaffärema. Mol den bakgrunden är del angelägel attäven fortsättningsvis stödja näringslivets exportansträngningar. Helt naturligtligger huvudansvaret pä företagen för all exporten utvecklastillfredsställande. Den av regeringen förda allmänna ekonomiska politiken harbl. a. till syfte att skapia gynnsamma förulsällningar för förelagen i derasexportansträngningar. De mer direkta statliga insatserna för atl främja ochstimulera svensk export är dock av väsentlig betydelse. exportråd har isin verksamhetsplan angett vissa prioriterade marknader liksom produktområden.Jag delar i huvudsak bedömning på dessa punkter. villjag understryka ntidvändighe-ten av etl genomtänkt samspel mellan olikaaktiviteter inom hela det område som påverkar våra exportansträngningar. Jagvill ocksä peka på betydelsen av långsikliga insatser på olika områden utan attnödvändig flexibilitet försväras. Insatserna bör vidare koncentreras tillbetalningsstarka marknader. Jag finner mol dennabakgmnd exportrådels prognos för anslagsbehoven för de två åren efteranslagsåret vara en intressant grund för diskussion om exportfrämjande insatserpå sikt. Detla gäller såväl marknadsinriktningen som utlandsorganisationensomfattning och geografiska inrikining liksom produktområdesinriklningen avverksamhelen. Den rullande verksamhetsplan med etl treårsperspektiv somexportrådet i dcig tillämpar torde enligt min mening i ån störte gradmöjliggöra en långsiktig medverkan från näringslivets sida vad gäller densamlade verksamheten. Satsningar på nya marknader eller produktområden bördärmed kunna planeras bällre utifrån näringslivels önskemål. Långsiktigheten isatsningarna bör enligt min mening särskilt eftersträvas. Förslag frän exportrådetssida vad avser ev. förändringar i utlandsorganisalionen kommer all prövas isedvanlig ordning. Jag räknat med atl del kan bli förändringar ihandelssekreterarorganisalionen under anslagsårel med anledning av de förslagexportrådet lämnar. Jag noterar också att rådet och handelssekreterarna underinnevarande budgelår har inlett etl datoriseringsprogram till hjälp i detexportfrämjande arbetet. Jag beräknar pris- ochlöneomräkning minskal med huvudalternativets till . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 145 EKN:s skrivelse om verksamheten m. m. EKN konstaterar atl detotala garantiåtagandena vid slulet av /84 uppgick lill ca67 100 milj. kr. Garantigivningen minskade med jämfört medföregående år både vad avser nya förbindelser och utfästelser. Denna utvecklinghar främsl orsakats av det allvarliga skuldlåget i många och vissaöststater. Importefterfrågan har minskat i dessa länder, särskilt påkapitalvaror. EKN har till följd av ländernas försämrade belalningslägetvingats inta en ganska restriktiv inställning till ny garantigivning. Detförbättrade konjunkturläget i vissa industriländer med en ökad svensk exporttill sådana marknader som följd har inle medfört någon motsvarande efterfråganpå EKN-garanlier. EKN:s garantigivningbedrivs inom två i princip skilda system - n-gar-anlisystemel ochs/u-garantisystemet - för vilka gäller separata riktlinjer och ramar förrisktagande. S/u-systemel är avsett för risker som det är samhällsekonomiskteller utvecklingsmässigl motiverat att täcka, men som bedöms för stora atlläcka inom n-syslemel. Den försämradekredilvårdigheten i många länder har bidragit till en förskjutning avgarantigivning frän n- tills/u-systemet. Huvudorsaken till denna förskjutning är dock all kravet päaffärsmässighet inom n-syslemet har skärpts. Garantiåtagandena inom n-systemeluppgick vid verksamhetsårets slut lill ca 36400 milj. kr., vilket innebar enminskning med ca 8800 milj.kr. jämfört med föregående är. Inom s/u-sysiemetuppgick åtagandena till ca 30000 milj. kr., vilket innebaren ökning med ca 8500 milj. kr. jämföri medföregående är. Utfallet av EKN:sverksamhet blev något bättre än vad som förutsågs i föregående års skrivelse.Enligt normalprognosen /84 beräknades verksamheten ge ett underskott påca 500 milj.kr. 1983/underskott visade sig bli ca 300 milj. kr. Premieroch återvinningar uppgick till ca 600 milj. kr. Skadeersättningar harutbetalats med knappi 900 milj. kr. Vid utgången /84 hade EKN utestående fordringar fill ett belopp av ca2900 milj. kr., vilkel var ca 600 milj. kr. mer än vid verksamhetsårets böljan.Samtidigt uppgick EKN:s ackumulerade underskott till ca 900 milj. kr. EKNanser att de utestående fordringarna även vid en försiktig värdering torderepresentera ett betydande realvärde. Det påpekas att dessa inte behöverrepresentera högre värde ån en tredjedel av sitt nominella belopp för attbalans skall föreligga. EKN redovisar olikaprognoser för utfallet under det innevarande verksamhetsåret och de tvänärmast följande åren. Enligt normalprognosen, i vilken hänsyn tagits lillskaderegleringar för garantiåtaganden, tillkomna genom särskildaregeringsbeslut, förutses underskott med ca 100 milj.kr. /85, 500milj.kr. /86 och 400 milj.kr. Det noteras här all tidigareomfattande skaderegleringar pä och nu minskar betydligt, resp.har helt upphört. I stället kan ökade 10 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 144 Utredningen (H 1982:07)om ålgärder för atl främja export av ijänster har lämnat sitt betänkande i maj1984. Betänkandet (SOU 1984: 33) Handla med tjänster har remissbehandlats ochbereds f. n. inom . En proposition avses föreläggas riksdageni . Genom en omläggning avskatteuppbörden den förorsakas exportråd en merkostnadsom uppskattas lill 3,5 milj.kr. för /85. En kompensation härförhar beräknats under denna anslagspost. Jag beräknar ett totaltmedelsbehov om 11,4 milj. kr. för atl möjliggöra genomförandet av deutredningsförslag m.m. som beskrivits. Till detta kan läggas atl medel urden ointecknade reservationen under anslaget också kan användas för konkretainsatser, exempelvis för tjänsteexport. För /86beräknar jag etl ökat medelsbehcv av totalt . Därtill kommer 5milj.kr. atl tillföras verksamhelen genom omprioriteringar inomindustridepartementets verksamhetsområde. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. lillExportfrämjande verksamhel för /86 anvisa ett reservaiionsanslagav , 2. godkänna att den rörligakredit, som ställts lill förfogande för handelssekrelerarnas verksamhet ochutnyttjas av exportråd, höjs med . 3. bemyndiga regeringen altmedge alt utfästelser om stöd till svensk projektexpori får lämnas till eltbelopp av högst . , täckande av vissaförluster 1982/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag ()har till uppgift alt erbjuda svenska exportörer skydd mol förluster iexporlaffärer mot erläggande av premie. EKN har i skrivelse,dalerad , inkommit med en redogörelse för nämndensverksamhel under /84, bedömning av det aktuella risklägetsamt en prognos över verksamhetens framtida utfall. I skrivelsen föreslås attgarantiåtaganden enligt särskilda regeringsbeslut redovisas utanför normal- ochs/u-garantisy:;temen, all garantigivning pä särskilda villkor vid exporl av betydelseför ekonomiska ulveckling (u-garantier) avskaffas saml att denrörliga krediten i höjs. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 145 EKN:s skrivelse om verksamheten m. m. EKN konstaterar aU detotala garantiåtagandena vid slutet av /84 uppgick till ca67 100 milj. kr. Garantigivningen under årel minskade med jämfört medföregående år både vad avser nya förbindelser och utfästelser. Denna utvecklinghar främst orsakats av del allvariiga skuldlägel i många u-lånder och vissaöststater. Importeflerfrågan har minskat i dessa länder, särskilt påkapitalvaror. EKN har till följd av ländernas försämrade betalningslägetvingats inta en ganska restriktiv inställning till ny garantigivning. Detförbättrade konjunkturiägel i vissa industriländer med en ökad svensk exporttill sådana marknader som följd har inte medfört någon motsvarande efterfråganpå EKN-garanlier. EKN:s garantigivningbedrivs inom två i princip skilda system - n-gar-anlisystemet ochs/u-garanlisystemet - för vilka gäller separata rikllinjer och ramar förrisktagande. S/u-syslemei är avsett för risker som det är samhällsekonomiskteller utvecklingsmässigl motiverat att täcka, men som bedöms för stora atttäcka inom n-systemei. Den försämradekredilvårdigheten i mänga länder har bidragit till en förskjutning avgaranfigivning från n- fill s/u-syslemet. Huvudorsaken till denna förskjutningär dock aU kravet på affärsmässighet inom n-systemel har skärpts.Garantiåtagandena inom n-systemet uppgick vid verksamhetsårets slut lill ca36400 milj. kr., vilket innebar en minskning med ca 8800 milj. kr. jämfört medföregående år. Inom s/u-syslemet uppgick åtagandena till ca 30000milj.kr., vilket innebaren ökning med ca 8500 milj. kr. jämföri med föregåendeär. Utfallet av EKNisverksamhel blev något bättre än vad som förutsågs i föregående års skrivelse.Enligt normalprognosen /84 beräknades verksamhelen ge eU underskott påca.500 milj.kr. 1983/underskott visade sig bli ca 300 milj. kr. Premieroch återvinningar uppgick till ca 600 milj. kr. Skadeersättningar harutbetalats med knappt 900 milj. kr. Vid utgången /84 hade EKN utestående fordringar till ett belopp av ca2900 milj. kr., vilket var ca 600 milj. kr. mer ån vid verksamhetsårets början.Samtidigt uppgick EKN:s ackumulerade underskott till ca 900 milj. kr. EKNanser att de utestående fordringarna åven vid en försiktig värdering torderepresentera ett betydande realvärde. Del påpekas att dessa inte behöverrepresentera högre värde än en tredjedel av sitt nominella belopp för atlbalans skall föreligga. EKN redovisar olikaprognoser för utfallet under det innevarande verksamhetsåret och de tvänärmasl följande åren. Enligt normalprognosen, i vilken hänsyn lagits lillskaderegleringar för garantiåtaganden, fillkomna genom särskildaregeringsbeslut, förutses underskott med ca 100 milj.kr. /85, 500milj.kr. /86 och 400 milj.kr. Del noteras här alt tidigareomfattande skaderegleringar pä och nu minskar betydligt, resp.har helt upphört. I stället kan ökade 10 RiLsdagen 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 146 återvinningar från dessa länder påräknas.Betydande skaderegleringar kan dock vänlas pä . Den garantigivning sommotiveras av u-skäl har fått allt mindre omfattning. De senareårens underskott i EKN:s verksamhet har lett lill att utrymmet för särskildabisländsskål i garantigivningen minskat betydligt. På grundval härav och medhänsyn till del utvidgade systemet för u-krediter anser EKN all exportensbetydelse för u-ländemas ekonomiska utveckling inte längre bör kunna utgöraensamt skäl för extra risktagande inom s/u-syslemet och föreslår attu-garantigivningen avskaffas. När det gäller ramar förverksamheten anför EKN atl har medgivit alt statens betalningsansvarför exportkreditgarantier får uppgå till etl belopp av 70000 milj.kr., varav 17000 milj.kr. reiierverasför s/u-garantier. Därutöver har bemyndigat regeringen alt överföraytterligare 5000 milj. kr. för sådan garantigivning. EKN har av regeringen bemyndigats lämna garantier till elt belopp av49000 milj.kr, varav 20000 milj.kr. reserverats för s/u-garantier. Vid avräkning mot ramarnatas garantiutfästelse upp och förhandsbesked . Vid slutet /84 uppgick de utestående garantiåtagandena lill 25400milj. på n-sidan all jämföra med ramen på 29000 milj. kr. På s/u-sidan hade15 800 milj. kr. av de 20000 milj.kr. EKN påpekar att det inyss nämnda garantiåtaganden ingår åtaganden som tillkommit efter särskiltregeringsbeslut med 2900 milj.kr. under n-systemet och 1 500 milj. kr. unders/u-systemei. Vidare nämns alt ell par mycket slora affärer har aktualiseratsför vilka regeringsbeslut kan bli aktuella. Förekomsten av sådana affärer gördet enligt EKN angelägel alt utrymme finns tillgängligt för regeringens egnabeslut i garanliärenden. EKN anser inte atl det år lämpligt att registrera deminom vare sig n- eller s/u-systemet och föreslår därför att garantier sombeslutas av regeringen, och som inte faller under biståndsgarantisystemet,redovisas separat utanför n- och s/u-syslemet. Om regeringsårendenfortsättningsvis redovisas separat, anser EKN att något behov av ramhöjningarinte föreligger. Beträffande den röriigakredil som ställts till EKN:s förfogande i skriver EKN attknappt 1 100 milj.kr. av beviljade 2700 milj. kr. lagils i anspråk vid slutetav /84. Om skadereglering för åtaganden som tillkommitefter särskilt regeringsbeslut skall ske genom ianspråktagande av den rörligakrediten, torde behov föreligga atl höja krediten med 600 milj. kr. till 3 300 milj. kr. Om krediten ej utnyttjasför sådan skadereglering anser EKN att redan medgivna 2700 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 147 Efler remiss haryttranden över EKN:s skrivelse avgivits av fullmäktige i Riksbank ochav fullmäktige i . Vidare har yttrande avgivits av beredningenför internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, BITS. När del gällerregeringsgarantier delar riksbanksfullmäktige EKN:s uppfattning atl slalen börta det finansiella ansvaret för risker som är förknippade med garantigivningsom genom särskilda regeringsbeslut ålagts EKN. Fullmäktige anser dock atldetla borde medföra att för sådana garantier, ev. med avdrag föradministrationskostnader, inlevereras till statsverket eflersom del är fräga omen verksamhel som finansiellt faller utanför EKN:s rörelse. Riksbanksfullmäktigeanser inte att någon höjning av den rörliga krediten bör vara aktuell eftersomregeringen bör ta betalningsansvaret i händelse av skadefall avseenderegeringsgarantier. Om det av prakliska skäl är lämpligast alt EKN förskotterarskadeutbetalningar på sådana har dock fullmäktige intet att erinra mot denbegärda höjningen. Riksbanksfullmäktige harinte heller något att erinra mot att systemet med u-garantier avskaffas. Riksgäldsfullmåktigegodtar höjningen av den rörliga krediten med 600 milj.kr. till 3 300 milj.kr.Fullmäktige har ingen erinran mol förslagen atl avskaffa u-garantisystemel ochatt redovisa garantiåtaganden enligt särskilda regeringsbeslut inom den avriksdagen godkända ramen för de totala garanliåtagendena men utanför n- ochs/u-systemen. BITS finner atl ettavskaffande av u-garantigivningen kan leda lill olyckliga konsekvenser. BITSpekar på att EKN:s nuvarande garantigivning inom säväl n-systemel soms/u-systemet huvudsakligen är inriktad pä . Det förhållande att ärendenbedöms utifrån ett brett utvecklings-politiskt och -ekonomiskt perspektiv innebärenligt beredningens mening att behandlingen av ärendet tillförs en viktignyans. Projekt som leder lill negativa effekter i kan undvikas medanpositiva konsekvenser av projekt vägs in bland argumenten för en föreslagens/u-garanti. Sammanfattningsvis finnerBITS att tillräckliga skäl inte föreligger för ett avskaffande avu-garantigivningen. EKN:s garantigivning ärav stor betydelse för den svenska exporten, framför allt störte projekt ochsystemleveranser vilka ulgör en viktig del av vår export. En EKN-garanti ärofta en avgörande förutsätining för alt sädan export skall komma till stånd,speciellt till u-lands- och öststatsmarknader. Det är mot den bakgrundenväsentligt att EKN även fortsättningsvis fär möjlighet alt ge garantier ibetydande omfattning avseende Prop.1984/85:100 Bilaga 5 148 EKN:s verksamhet innebär dock en svåravvägning mellan uppgiflen att ge ett rimligt stöd till exporten, i huvudsak jämförligt med del som det slora flertalet utländska konkurrentererhåller, och uppgiflen att begränsa statens förlustrisk. Riskerna igarantigivningen har ökat väsentligt under senare är. Många länder slårinför mer eller mindre akuta belalningsproblem. Antalet länder somtvingats konsolidera sina skulder har ökat betydligt. Den belastning somdessa konsolideringar medfört och kommer all medföra har lett tillstor försiktighet hos den industrialiserade världens långivare. Risk finns för att alltför stor äterhällsamhel medkrediter och garantier fördjupar belalningsproblemen och leder till enminskning av den internationella handeln.Jag anser att i samverkan med andra länder bör ta sin del av ansvaret för att i första hand försöka näbättre samordning vid hantering av komplicerade skuldkriser och realistiskakonsolideringar samt för atl undvika negativa återverkningar på deninternationella handeln. Chefen för föreslår alt ettsärskilt biständspolitiskt instrumentinrättas med syfte att stödja fattigare länder som har akuta betalningsbalanssvårigheterpå grund av en svår skuldbörda. Genom riskdelningmed exportföretag och banker kan EKN medverka till fortsatt garantigivning på vissamarknader som är av stor betydelse för de svenska exportföretagen. Chefen för har i ensårskild rapport redovisat olika sätt att sprida och dela riskerna i garantigivningen.Det är enligtmin mening viktigt atl fortsatta ansträngningar görs i syfte att finna lämpliga former förriskdelning. Jag anser också atl EKN bör sträva efler etl närmaresamarbete med andra institut, särskilt med instituten i de andra nordiska länderna, isyfte atl dela risker och att samordna villkoren för garantigivningen såatt bättre förutsättningar skapas på detta område för samnordisk export. Ökade återvinningarav utestående fordringar har bidragit till att förbättra nämndens resultat. Jag anser det viktigt att fortsatta ansträngningargörs på detta område. När det gällerriktlinjer för garanfigivningen, har EKN föreslagit att möjligheten tillgarantigivning av u-skäl skall avskaffas. Jag är inte beredd all ta ställning tilldetta nu utan anser att frågan bör övervägas ytterligare. EKN har i sinskrivelse tagit upp frågan om redovisning av garantiärenden i vilkaregeringen fattat beslut. Jag vill här erinra om all EKN enligt sin instruktion (SFS1983:536) får hänskjuta ärenden till regeringens prövning om dessa är avstörte vikt. Hänskjutandel äger mm efter sedvanlig beredning hos EKN.Regeringen har i ett fåtal fall fattat beslut om g.iranti. Som EKN påpekar i sinskrivelse skulle dock det för EKN fillgängliga utrymmet förgarantigivning kunna bli helt ianspråktaget om affärer lillmyckel betydande belopp skulle bli aktuella. Jag delar EKN:suppfattning att de garantier som beslutals a\' regeringen bör redovisas separat i EKN:sräkenskaper. Jag anser också att EKN bör Prop.1984/85:100 Bilaga 5 149 redovisa hur stor del av garantiåtagandena inomn- resp. s/u-syslemet som ulgörs av sädana garantier som beslutats avregeringen. Däremot anser jag inte atl det generellt bör fastställas attregeringsgarantierna skall falla utanför n- respeklive s/u-ramarna. Liksomlidigare bör gälla atl regeringen, om speciella skäl föreligger, bör hamöjlighet atl besluta om atl högsta engagemang för ett visst land fär överstiga10 ä av EKN:s totala engagemang. I syfte att beredautrymme för eventuellt uppkommande större affärer anser jag alt s/u-ramen börhöjas med 10000 milj. kr. Garantier beslutade avregeringen utfärdas på sedvanligt sålt av EKN. Garantilagaren inbetalar premietill nämnden. Då garantiförbindelsen löpt ut, bör premien, efter avdrag förskäliga administrationskostnader, inbetalas lill statskassan. För det fallskadeersättning blir aktuell, bör i första hand premiebeloppet utnyttjas förersättning. I den män detta ej är tillräckligt bör nämnden inkomma med begäranom ersättning från regeringen av vilken framgår hur stora belopp som kan bliaktuella atl reglera över förbindelsens löplid. Om inle regeringen beslutarannat, får EKN ulnyttja den rörliga krediten hos för delikviditetsbehov som kan uppkomma till följd av skadefall påregeringsgaranlier. När krediten ianspråktas för regeringsgarantier, äger dockEKN fä sina kostnader täckta, dvs. administrationskostnader, räntekostnader ocheventuella kursförluster. Om skadereglering för åtaganden som tillkommitgenom särskilt regeringsbeslut skall ske genom ianspråktagande av den rörligakrediten, anser EKN all den rörliga krediten bör höjas med 600 milj. kr. till 3300 milj. kr. Jag instämmer i detla. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl 1. medge all statenåtar sig betalningsansvar i form av stalsgaranti för exportkrediter till eUbelopp av högst , varav . reserveras förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse, samt bemyndiga regeringen attöverföra ytterligare . för sådan garantigivning om sä anseserforderligt, 2. godkänna atl den rörligakredil i som slällls lill EKN:s förfogande för all vid behovanvändas för utbetalning av ersättningar för förluster i garantiverksamhetenhöjs med . 3. till ,läckande av vissa förluster för /86 anvisa ett förslagsanslagav . för vissa förluster som kan uppstå vid garantigivning enligt deriktlinjer jag förordat. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 150 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Krigsmaterielinspektionenutövar kontroll över tillverkningen av krigsmateriel och handlägger ärendenrörande tillstånd till export och import av sådan materiel. Kostnaderna för kontrollmyndighetens organisation ochverksamhel skall bestridas genom avgifter från tillverkare av krigsmalerielsaml genom expeditionsavgifter för tillstånd att utföra krigsmaleriel frånriket. (däravlönekostnader) Lokalkostnader (815 000) (4-142 000) Jag hemsläller att regeringen föreslår all lillKrigsmaterielinspektionen för /86 anvisa elt förslagsanslag av1000 kr. 1983/84 Utgift 37199230 1984/85 Anslag 13 500000 1985/86 Förslag 21500000 Under våren 1983slutfördes förhandlingarna om den sjätte allmänna kapitalpäfyllnaden iInteramerikanska (). Som en följd härav kommer det intertegionalakapitalet att tillföras . Del svenska åtagandet i den sjättekapitalpäfyllnaden innebär all skall inbetala motsvarande i svenska kronor saml därutöver utställa garantier för . Fonden för särskild verksamhet, som ställer ut län på mjuka villkor,får genom påfyllnaden 700 milj. dollar i nytillskott. skall inbetala30,1 milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 151 sårskild verksamhel, vilket innebår att vårandel av den sjätte påfyllnaden av fonden för särskild verksamhet blir något lägre än vär andel av den femtepåfyllnaden. Utbetalningarna lill densjätte kapitalpäfyllnaden beräknas belasta statsbudgeten fram till är 1993. Efler avslutad sjättekapitalpåfyllnad kommer totala finansiella engagemang i IDB att varaså fördelat atl lill del interregionala kapitalet har 4,5 milj. dollar betalatsin samt därutöver ett garanlikapilal om 52,1 milj. dollar ställts tillförfogande. Till fonden för särskild verksamhet kommer 27,8 milj. dollar atl habelalals in. röstandel ibanken grundar sig pä bidraget till kapitalet och är f.n. 0,. Beräknade utbetalningar under /86 För /86beräknas utbetalningarna till banken bli 21,5 milj. kr. Dessa hänför sig lillbåde den femte och den sjätte kapitalpäfyllnaden. avserinbetalningar till kapitalet varav390000 kr. avser den sjätte kapitalpäfyllnaden och 18,8 milj.kr. avserinbetalningar lill fonden för särskild verksamhet. Härav ulgör bidraget lillden sjätte påfyllnaden 1,9 milj. kr. Samlliga bidrag till IDB t. o. m. den femte kapitalpäfyllnaden är garanterademol förändringar av dollarkurs i förhållande lill den svenska kronan, och iseptember 1983 utbetalades med anledning härav 22 milj. kr. Banken beviljar lån tillprojekt i de latinamerikanska medlemsländerna dels på kommersiella villkor frånkapitalet, dels på sårskilt förmånliga villkor från fonden för särskildverksamhel. Vid slulet av är 1983hade IDB, räknat från verksamhetsslarien , beviljat lån om totalt 25035milj. dollar varav 8800 milj. dollar pä mjuka villkor från fonden för särskildverksamhel. beviljades lån om totalt 3045 milj. dollar varav 412milj. dollar från fonden för särskild verksamhel. Beträffande lånensfördelning på sektorer kan noleras atl andelen för den sociala sekiorn underhela 1970-lalet låg på . För är 1983 utgjorde andelen 16%.Jordbruksektorns andel har traditionellt varierat men sjönkår 1983 lill . Energisektorn hade ungefär samma andel somjordbruket, knappi . men dess andel har under 1980-talel ökat. Efler enloppnotering på ' låg den på . Industrisektorns andelvarierar starki övertiden. Den sleg något för all sedan sjunkaunder .