prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Arbetsfördelning mellan berördahögskoleenheler är givetvis av särskild vikt när del gäller så resurskrävandeämnesområden som dem som räknas in i informalionsleknologiområdet. UHÄ harvidare i uppdrag atl utarbeta planeringsunderlag för ett antaldisciplinorienterade fakulteter, s. k. fakullctsprogram. 1anslulning lill proposiiion om forskning har regeringen i s. k.särskilda anvisningar för anslagsframslällningarna för forskning och forskamlbildningför budgelåren 1985/86 och 1986/87 framhållil att angelägna behov inomhögskolans forskning och forskamlbildning skall lillgodoses främst genomomfördelningar inom ramen för befintliga resurser. Sådana omfördelningar skallframför allt göras för all siödja de områden och ålgärder som prioriterasenligt nämnda riksdagsbeslut. Gmndenför dessa omprioriteringar är inle enbart besparingsskäl ulan även omsorg omkvalilelen i forskningen. Elt land av storiek kan, som jag nyssframhållit och vilkel även ett antal remissinstanser påpekar, inle gå fram påbredden när del gäller salsningar inom nya områden. Vägval är ständiglnödvändiga. Profilering mellan forskningsområden och högskoleenheler synes migvara en naturiig väg all gå vad gäller informalionsleknologiområdet . Vidfördelningen av medel inom delprogram 2. 1984/85:218 40 nationellamikroeleklronikprogrammel har regeringen redan beslulal om en sådan profileringpå underlag från berörda myndigheler. () har tUlsammans med STU låtit göra en utvärdering av denforskning som pågår inom della program, dvs. anlalframsiående utiändska forskare från olika universitet och forskningscentra harengagerats för alt göra en ulvärdering av den forskning inom halvledarområdelsom pågår inom landet. Gruppensuppgift har varit att bedöma den vetenskapliga kvaliteten hos den forskninginom halvledarfysik som bedriviis de senasle åren och atl ge synpunkier på defaciliteier och resurser som slår till buds. Gmppen har även avgivtf uttalandenom de svenska forskarnas framtida planer saml förslag lill förändringar. Huvudrekommendalionenfrån gruppen är all den satsning, som påbörjats genom del nationellamikroeleklronikprogrammel, blir ell långsiktigt ålagande och inle enbart etltillfälligt inflöde av medel. Gruppenundersiryker all del är väsentligt när del gäller ell högleknolo-giområde somhalvledarforskning, vilket kräver slora resurser i fråga om lokaler ochulrusining, alt satsningarna koncenlreras till ell fåtal högskoleorter. Fortsattasalsningar inom halvledarforskning bör göras vid de tre universitet som redantilldelals medel inom mikroeleklronikprogrammel, nämligen universiteten i samt . Vad gäller den forskning inomhalvledarfysik som pågår i och vid KTH bör denna fortsätta på en nivåsom motsvarar dagens i fråga om resurser, anser gmppen. Gruppenfinner vidare alt del samarbele som pågår mellan NFR och STU bör förstärkas.Jag delar uppfattningen atl det är väsenlligl alt de satsningar som görs viafakultelsanslag förstärks av följdsatsningar från forskningsråd ochsektorsorgan. Endast genom en koncentration av resurserna kan nå enledande ställning inom såväl grundforskning som tUlämpad forskning inominformalionsleknologiområdet. med uppgifl alt samordna de salsningar som görs, harföreslagits av såväl utvärderingsgruppen som ett flertal remissinstanser. Delankommer på berörda myndigheler all besluta i denna fråga. I åretsbudgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10 s. 367) har vissa medel beräknatsför insatser inom informationsteknologiområdel (3,45 milj. Statsrådet kommer all i annat sammanhang föreslå all dessa medel fördelas av NFR. Svårighelenatl rekrylera och behålla lärare och forskare inom högskolan har lagits upp avetl slort anlal remissinslanser. Efterfråganpå välutbUdad arbelskrafl är f. n. särskilt slor inom dala- ocheleklronikområdel. Jag vill här erinra om de förändringar som kommer alt bUföljden av den nya arbets- och tjänsteorganisationen för lärare i högskolan(prop. 1984/85:57, UbU 9, rskr 115), vilken beslutats av riksda- 1984/85:218 41 gen, och om del avtal om löne- och anställningsvillkor somträffals i anslutning härtill. Jag får också anmäla atl chefen förutbildningsdepartementet tillkallal en särskild arbelsgrupp meduppgifl atl skyndsami överväga och lägga fram förslag till åtgärder avseendelärar- och forskarrekryteringen vid de lekniska högskolorna (molsvarande). Jag övergår nu lill alt behandla del tredje blocket iinformalionsleknolo-giprogrammel. Syflel med delprogrammet om informationsteknologinsanvändning är, enligt de direktiv som låg lill grund för programunderiagel, allfrämja utveckling och användning av informalionsteknologiska system som tillgodoserhögt ställda användarkrav. Till gmnd för programförslaget ligger bl. a. en rapportfrån FRN, Forskning om datateknikens användning (rapport 1982:16). Denna lågäven lill grund för regeringens förslag om forskning för all öka kunskapen omsambandet mellan individen, samhället och datatekniken (prop. 1983/ 84:107 bU.5 s. 13-17, UbU 28, rskr 401). Vidare har dataeffektutredningen belyst datoriseringenseffekler på sysselsättning, arbelsmiljö, medbestämmande, utbildning ochforskning (SOU 1984:20 Daiorer och arbetslivets förändring). Enligt den genomgång av nuvarande forskningsverksamhel somUHÄ redovisar i programunderiagel sker forskning inom detta programblockhuvudsakligen inom samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet. Forskning inom delta block finansieras även avforskningsråden och ell antal sektorsorgan som arbelarskyddsfonden, STU,försvarets forskningsanslaU och arbelslivscentrum. Exempel på projekt som slöds resp. iniiierats på detlasätt är: forskning rörande ergonomiska problemställningar, kogniliva aspekterpå människa-dalorinteraklion, effekler av den nya lekniken påarbelsorganisalion och ledningsfrågor, effekter på sociala relalioner,arbetstillfredsställelse, stress och hälsa samt forskning kringmänniskokroppens funktioner i förhållande lill datateknik. ()menar all programunderiagel genomsyras av en alllför teknik-centrerad gmndsyn.Humanistisk och samhällsvetenskaplig grundforskning bör i högre ulslräckningän vad som tänkts inlegreras i den lekniska planeringen redan vid starten. HSFRunderstryker vidare behovel av resursförslärkningar för de ämnen inom humaniorasom bidrar till den informalionsteknologiska utvecklingen. InslUulel förmikrovågsteknik anser all behovel av tvärvetenskapliga forskningsinsatser föralt ulforma nya mänskligl anpassade 1984/85:218 42 meloderför användning av informationsteknologin inte är tillräckligt framhävt ellerkonkretiserat i programunderlaget. påpekar allprogramunderiagel påtalar vikten av tvärvetenskaplig forskning men att detinte ger några konkreta förslag på hur en "sådan human-velenskapliginsals" skall kunna förverkligas. framhåller alltvärvetenskapliga organisationer måsle planeras. ställsvidare frågan om vad informationsteknologin skall användas till. UniversitetetframhåUer all tekniker och ekonomer inle ensamma kan ge svaret på denna fråga,Humanvelarnas medverkan är avgörande för alt informationsteknologin skallulvecklas i en för människan posiliv riktning. Föregen del villjag anföra följande. Jagfinner programunderlagets sammanslällning av den forskningsverksamhel sompågår värdefull. Den visar bl, a, all forskningsprojeki av tvärvetenskapligkaraktär inletts vid etl anlal universitet och högskolor. Samarbete förekommerinte enbart mellan ämnesområden utan även över fakullelsgränser, inom leknisk,matematisk-nalurvelenskaplig, samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet. Regeringenhar tilldelal i 0,5 milj, kr, för ett sådant projekl.Inom temainstitution skall en kunskaps- och problemöversiklrörande datoriseringens och informationsteknologins samhällskonsekvenserutarbetas. Iårets budgelproposition föreslås all anvisas medel (.) förforskning om datateknikens användning (prop. 1984/85: 100 bil. 10 s. 380).Forskningsområdet har den överblick som erfordras för atl kunna samordnaprojekt inom områdel och därmed bidra lill alt forskning av tvärvetenskapligkaraklär stimuleras/initieras. Närdet gäller informationsteknologiområdet är det av största vikt atl kunskaphärom sprids lill en bredare allmänhet. FRN har här elt ansvar. FRN arbetar somframgår av programunderlaget lillsammans med forskare i högskolan för attinformera om informationsteknologin i ett samhälleligt-Ivärvelenskapliglsammanhang och söker också anlägga ett internationellt perspektiv påverksamheten. FRN har vidare ålagt sig uppgtften alt få till slånd debatt ominformationsteknologins fömtsättningar och följder för del svenska samhällel.Nämnden har lillsammans med STU genomfört ett jämförelsevisslort informationsprojekt om datoriseringenoch dess konsekvenser. Denna salsning kompletterades med fem utgåvor i den s.k. på temat . FRNhar även ansvaret för s. k. nyttjarinformalion, dvs. information om forskningtill sådana gmpper som skall använda sig av forskningens resultat. Detla serjag som en väsenllig uppgtft när det gäller ett område i så snabb utvecklingsom informalionsleknologiområdet. 1984/85:218 43 7 Den sektorinriktade tillämpade forskningen och tekniska utvecklingen 7.1Försvarsmaktens behov av forskning och teknisk utveckling 1det följande avser jag all beröra vissa frågor om forskning och lekniskutveckling saml problem och behov inom försvarsmaklen. Jag har beträffandedella avsnitt samråll med chefen för försvarsdepartementet. Densvenska alliansfria utrikespolitiken måsle stödjas av ett allsidigllolalförsvar. Den förutsätter all har egna möjligheter och resurser allsuccessivi utveckla och anpassa försvarei till ändrade tekniska och poliliskavillkor i omvärlden. Deplanerings- och beslutsproblem som aklualiserals i detta sammanhang berör enlångsiktig och i många fall kostsam och leknikinlensiv upphandling. För allnågol erinra om omfattningen av denna upphandling villjag peka på () upphandlar för ca ,varav en mycket stor andel ny leknik. Det förhållandel all upphandlingen ärlångsiklig gör del sålunda möjligt atl överblicka en materielanskaffning somomfallar flera tiotal miljarder kronor och som dessutom starki påverkarulvecklingen av svensk högteknologisk induslri. Underen tioårsperiod uppgår försvarets överblickbara och teknikintensivamalerielanskaffningen till . Av denna summaär uppskallningsvis att hänföra lillinformalionsleknologiområdet. Hitlills har del varit naluriigt alt belraktainformationsteknologi som en inlegrerad del i ell syslem eller en komponent.Del finns dock flera skäl som lalar för atl analysen bör inriklasmera på tekniken som sådan och på hur den lillämpas inom försvarets område. Ensådan mera leknikorienlerad analys skulle öka förståelsen för försvarels behovav leknisk kompetens i aUmänhet och skuUe fördjupa insikten om del beroende avomvärlden som upphandlingen medför. Överbefälhavarenkommer all uiarbeta långsiktiga planer för den informalionsteknologiskaforskningen och ulvecklingen inom försvarei. Av slor belydelse för försvaret äräven hur försvarets forsknings-, utvecklings- och anskaffningsprojekl påverkarden svenska indusirins aUmänna kompelens och konkurrenskrafi. Överbefälhavarenhar redovisal följande: "Debidrag försvarei i övrigl kan ge lill den lekniska utvecklingen är att gestatsmakterna en realistisk beskrivning av främsl den mUitära lekniska"hotbilden", framföra önskemål angående den allmänna ulvecklingen avlandels lekniska bas saml ge konstruktiva förslag till insatser inom områdendär försvaret har möjlighel all medverka i någon form. Försvarei kommer ocksåall pröva förutsättningarna för att i samverkan med andra seklorer öka slödeltill forskning och utveckling, som höjer baslekniknivån inom kriiiska områden.Delta innebär alt ökad vikl läggs 1984/85:218 44 vidutvecklingen av mer generelll användbar basteknik, som kan ulnylljas ikommande materielanskaffning." Överbefälhavarenhar preciserat de teknikområden som från försvarets synpunki särskilt böruppmärksammas i det fortsalla arbetet inom informationsteknologiområdet. - Informalionssyslem, specielllkunskapsbaserad, inkluderande männi-ska-/datorkommunikalion - Datasäkerhet/sårbarhet - Datorstödd konstruktion ochproduklion Tilldenna lista villjag foga Skydds- och säkerhetsföreskrifter för arbele medinformalionsleknologisk ulrustning (l.ex. Jagvill understryka atl de ovan angivna områdena har belydelse för försvaret, menall insatserna på dessa områden i huvudsak görs inom induslrin. Jag delaröverbefälhavarens uppfattning atl del bör finnas fömtsättningar för alllillsammans med andra slalliga beställare, särskilt inom kommunikationsdepartementetsoch industridepartementets verksamhels-områden, undersöka möjligheterna tillgemensamma åtgärder inom informationsteknologiområdel i syfte atl åstadkommagemensam teknikupphandling eller gemensamma forsknings- och utbildningssatsningar,som är av belydelse vid upphandling. Inomdet mililära försvarei kommer flera stora informationsteknologi-system atlupphandlas , t.ex. slridsledningssyslem för armén, marinenoch flygvapnet. Med lanke på den stora omfallning som programvaran kommer allfå i sådana syslem, är del angelägel all försvarei där kan utnyttja effektivaprogrammeringsspråk och programul-vecklingshjälpmedel på hög nivå. Försvarelsmålsättning är atl del nya programmeringsspråket så långt möjligt skall utnylljasi dessa syslem och för andra realtidstillämpningar i oUka vapensystem. Isamband härmed uppkommer behov av utbildningsinsatser såväl inom högskolan somindustrin när del gäller modema programulvecklingsmetoder med del nya språkelADA. 1 försvarets regi pågår ocksä en utveckling i en industrigmpp av ellgemensaml kvalificerat programulvecklingssyslem för AD A-tillämpningar. Inomdetta område bedöms också goda möjligheter lill samverkan med den civilaseklorn finnas. Jagfinner del angeläget atl myndigheter och industri samarbetar för allkonkretisera olika delprogram inom informationsteknologiområdel. Dessa börgmndas på bedömningar av den internationella, tekniskt-induslriellautvecklingens inverkan på framför allt konkurrensförhållanden inför Skr.1984/85:218 45 1990-laletmen även på de önskemål som statsmakterna har om nationellt oberoende. Del ärockså väsentligt atl del fömtom tydligt formulerade målsätlningar för eltnationellt informationsleknologiprogram - även finns klart identifieradebeställare (l.ex. induslrin, televerkel, försvaret) för huvuddelen avinformationsleknologisalsningarna. De olika användama avinformalionsleknologiprodukterna måste få etl siarkt inflylande pä programformuleringarnaför all kunna medverka på ell rikligt sätt vid genomförandel. Jagvill framhålla att försvaret endast bör engagera sig i sådanl samarbele som ärrelevant för försvarets verksamhet. Detla samarbete lorde ändå komma all bliomfallande då många olika parter torde ha likartade intressen när det gällerdelsystem, komponenter etc. Jaghar erfarii all chefen för försvarsdepartementet har för avsikl alt föreslåregeringen alt uppdra ål och berörda myndigheler inom lolalförsvarel allredovisa konkreta och detaljerade projektförslag inom de ovan angivnainformationsleknologiområdena. Detla arbele bör i huvudsak bygga på denredovisning som överbefälhavaren har lämnal lill regeringen i oklober 1984. Försvareibör inle annal än undantagsvis direkt stödja utbildning och grundforskning viduniversitet och högskolor. Samverkan med universitet och högskolor bör främslske med induslrin som samarbetspartner, men inom ramen för samverkansprojeklmed beställare från den offentliga sekiom. En sådan samverkan i konkreiaprojekt/program kan effekliviseras genom särskilda induslripoliliska ochulbildningspoliliska salsningar. Del är väsentligt att de lägger grunden föravancerad, riklad grundforskning eller lillämpad forskning vid universitet ochhögskolor, där induslrin bl.a. via forsknings- och utbildningsanslag från deslalliga beställarna samfinansierar kollektiva forskningsinsatser meduniversiteis- och högskolesektorn. Jag anser att den avanceradeindustriforskningen bör närmas högskoleforskningen inom de program som formasav gemensamma sats ningar från olika beställare inom den offenlliga seklorn.Den industriella forskningen och utvecklingsverksamheten inominformalionsleknologiområdet är i många fall ledande och ligger samtidigtgmndforskningen mycket nära. Därmed ges också förutsättningar för enstimulerande samverkan mellan induslrin och högskolan. Undervissa omständigheter kan försvaret vara med och skapa lillämpade forsknings-och utvecklingsprogram eller uppdrag med l.ex. inriktning påkompelensuppbyggnad inom industrin, universitet och högskola. 7.2Behoven inom telekommunikationssektorn av forskning och teknisk utveckling Beiräffandedet som anförs i del följande beiräffande medverkan i denfortsatla planeringen av informalionsleknologiprogrammet harjag samrått medchefen för . 1984/85:218 46 1propositionen om vissa telefrågor (prop. 1984/85:158) anförde chefen förkommunikationsdepartementet: "Delövergripande ansvarei för telekommunikationerna innefattar också allteleverket skall initiera, finansiera och självl driva forsknings- ochutvecklingsarbete inom telekommunikationsområdet. Denna uppgifl bör verket,enligt min mening, ha även framgent i en miljö som alltmer präglas av attverkets tjänster lillhandahålls i konkurrens. Jag anser att med sinai överlägsna prakliska erfarenheter inom telekommunikationsområdetnaluriigen bör ha ell sådanl sektoransvar för forskningen som riksdagenbeslutat om (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397). Enligt riksdagsbeslutetskall sektororganen ha en mycket central roll inom silt forskningsområde.Verket bör ba ett ansvar för och medverka tiU att del inom landet bedrivs ensådan forskning och utveckling all kan behålla sin framlrädandeställning inom telekommunikationsområdet. Del gäller både i fråga om vårt egeltelekommunikationssystem och i fråga om svensk teleinduslri som hitlills varilså framgångsrik på internationella marknader mycket lack vare del godasamarbetet med . Delta innebär enligt min mening all även forskningoch utveckling som ligger utanför televerkels affärsverksamhet skall omfattasav verkels ansvar inom telekommunikationssektorn. Forskningen och utvecklingenbör kunna äga mm både inom och - på uppdrag av verkel - inomuniversitet och högskolor. I första hand bör tillämpad forskning bedrivas inomverkels ram och gmndforskning vid universitet och högskolor. I anslutning tilldetta forsknings- och utvecklingsarbete bör exempelvis de handikappadesiniressen beaklas saml beredskapshänsyn las i den mån totalförsvarets intressenberörs. Såsom seklorsansvarig myndighel bör televerkel ge vid spridning åtresultaten av forsknings- och ulvecklingsan-slrängningama." Televerketframhåller i sill remissvar nödvändighelen av att rejäla salsningar görs påetl anlal områden, eflersom de är nyckelområden med myckel stora och viktigakonsekvenser inom hela IT-området. har också sökt ange vilkastorleksordningar på satsningarna som man anser behövs, tolall ca 680 milj. kr. - Ergonomi (inkl. mjukvamergonomi)för människa-maskin-kommunikation - Specificering avbeskrivningsspråk, t.ex. s.k. SDL, och dess knytning med ADA-språkel ochutveckling av hjälpmedel för SDL-ADA-kombi-nation - Bestämning av optioner ochimplemenlering av de sju s.k. OSI-ni-våerna för datakommunikation och utveckUngav en lämplig version för interna lokala nät - Konsimktion av s.k. Al-verktygnödvändiga för utveckling av kunskapsbaser och expertsystem 1984/85:218 47 - Komplemenl tillmikroeleklronikprogrammets VLSI-konstmktionspro-jekt - Bevakning och studier av s. k.systemarkitektur - Etablering av ett s. k.protokollvalideringscentmm (Efta-certifieringsin-stitul) - Stöd lill industrier som ulförtillämpningsprojekt Televerkelanser sig kunna ta en del av ansvaret och bidra med personresurser samlekonomiska medel för all ovanslående områden skall bli ordentligt bearbelade. Televerkelhar i sill remissvar vidare framhållil all det ser i del framlida perspektiveten ny nätgeneralion uppbyggd med s.k. sekvensiella interfacemaskiner,dalaflÖdesstyrda daiorer som väljer kodningsmeloder med avseende på bUd, tal,lexl eller data. Distribuerad inteUigens och kun-skapsbaserade expertsystemvänlas få stora konsekvenser för nätets drifl och underhåU. Mol denna bakgrundser ell flertal delområden som varande myckel angelägna för enforlsall FoU. Dessa delområden är: - digital bildkodning ochbildöverföring - optisk kommunikation och optiskbistabilitet Förmin egen del villjag framhålla följande. Medhänsyn till den dynamiska ulvecklingen på teleområdet, finner jag attkunskapsuppbyggnaden också om möjliga användningar av den nya tekniken börintensifieras. 1984/85:158 om vissa telefrågor aviseras studier ochförsök med detla syfte. Televerkelkan, på samma säll som jag lidigare beskrivit beiräffande försvarsmakten, genomsina slora behov av ny avancerad leknik inom informationsteknologiområdel,uigöra en värdefull kravslällare vid genomförandet av del handlingsprogram jaglidigare berört. 7.3Den civila statsförvaltningens behov av forskning och teknisk utveckling Jaghar beiräffande det som sägs i det följande om den civila statsförvaltningensamråll med chefen för . Dennya lekniken kommer i hög grad alt påverka de anslällda i statsförvaltningen.Invesleringar i datautmstning ökar snabbt. Detta gäller för såväl persondatorersom stordatorer och lerminaler. 1984/85:218 48 Densnabba ulvecklingen inom mikrodalorområdel har lell lill ökade möjligheter allanvända småskalig och decenlraliserad datateknik inom statsförvaltningen. Delfinns elt betydande intresse från myndighelernas sida alt utnyttja den nyatekniken i sin verksamhel. Kosinaderna för i försia hand anskaffning avmaskinutrustning är förhållandevis låga och del finns stora förvänlningar påalt lekniken ger möjligheter till en effekliv utveckling av syslem som uppfylleranvändarnas krav och önskemål. Ellförsia sleg i all prova den nya tekniken har för många myndigheler varit altanskaffa persondatorer eller skrivautomater för användning i lokala avgränsadetillämpningar. Tillgänglig leknik medger emellerlid nu även uppbyggnad av merkomplexa syslem avsedda för flera tillämpningar och som baseras påmikrodatorteknik. Elt omfattande arbele för alt uireda förutsättningar för samtförbällra och prova möjligheterna lill della pågår inom statsförvaltningen. Delär särskilt två projekl som kan komma all få en slor belydelse. För den civilaförvallningen bedriver statskontoret etl arbele med s. k. basdatorer som äravsedda för generella småskaliga tillämpningar. Inom försvarels områdegenomförs f. n, projektet 90 som innebär en övergång från encentraliserad system- och dalakraflstruklur lill en decentraliserad. Dessa bådaarbelen har stora likheter med varandra och baseras på delvis gemensammautgångspunkter. Eftersom arbelel med basdatorerna kan sägas uigöra någol av enmilstolpe på vägen mot en spridning av dagens centrala syslem villjag här litemer i delalj redogöra för della. Statskontorethar i början av är 1985, efter näslan ell års arbele med kravspecifikation ochulvärdering, ingått avropsavtal med fyra leverantörer om s,k, basdatorer.Dessa datorer är avsedda all uigöra en generell resurs lämplig för småskaligdistribuerad dalabehandling inom statsförvaltningen, Syslemen förutsätts kunnaanvändas för generellt konlorsslöd, drift av genereUa administrativatillämpningar inom främst ekonomi- och personaladminislration, utveckling avegna tillämpningar samt terminal-anslutning till andra datorsystem. Enviklig bakgrund för arbelel med basdatorer är det faklum alt den lekniskaulvecklingen medfört atl del finns en mångfald maskin- och programvaror medvars hjälp man kan införa datorstöd för olika avgränsade funklioner inom ellkonlor såsom texthantering, kalkylering, ekonomiadminislralion m,m. Införandetav datorstöd för enskilda funktioner kan dock medföra atl dessa datoriserasutan alt bli sinsemellan samordnade, kan medföra slora problem ochkosinader genom all man i efierhand tvingas lägga ned ell stort arbete med altfå de enskilda rulinerna all samverka på ell effektivt sätt.