prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Nämnden förfarlygskredilgaranlier,/ör5/ag,va«.v/ag tillvarvsindustrin,/«r. ?/ag.van.v/ag Föriusttäckning till följd av statliga garantiertill svensk varvsindustri och beställare av fartyg,förslagsanslag Ränta och amortering på skuldebrev lill , Ränla och amortering på statens skuld till Ränta på statens skuld till , Prop.1984/85; 100 46 H Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedelm. 1 Driftav beredskapslager,/ör. ?/ag5a/!j/ag »637381000 2 Beredskapslagringoch industriella åtgärder, reservationsanslag »7455000 3 Särskildakostnader för lagring av råolja och flygdrivmedel, förslagsanslag »1 000 A m. m. 1 Civildepartementet,/('irv/ag.va;i.?/ag m., reservaiionsanslag 3 Extrautgifter, reservaiionsanslag 4 Regeringskanslietsförvaltningskontor, förslagsan.slag B Statlig rationalisering och revision, statistik, m. m. 1 Statskontoret,förslagsanslag 2 Anskaffningav ADB-utrustning. 3 ,/()rv/ag.v(Hi.v/ag 5 Datamaskincentralenför administrativ databehandling. 6 Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet./ör.v/ag.v-anslag 7 Statistik, register och prognoser, förslagsanslag 8 Uppdragsverksamhet,förslagsanslag 9 Folk- ochbostadsräkningar../(»rv/ag.va/;.v/ag 1 Byggnadsarbetenför statlig förvaltning,reservationsanslag 2 Inredningav byggnader för statlig förvaltning,reservationsanslag 2 3 4 5 6 7 8 12 1314 15 16 Statlig personalpolitik m. m. ,/ör5/ag,va«. Externa arbelstagarkonsulter, förslagsanslag Statens löne- och pensionsverk,/dr. ?/agsan.v/ag ?an,v/ag Avlöningar lill personal påindragningsslat,/<'>r.v/ag. , /ör5/agia«.v/ag Lönekostnader vid viss omskolning ochomplacering,./ör.v/ag.va/ii/ag Vissa trygghetsåtgärder för lärare,reservationsanslag Bidrag till myndighetsuppgifterUppdragsverksamhet,/or.s/ag5an. Bidrag till särskildapersonalutbildningsåtgärder m. m., förslagsanslag ,/or5/agia.v/agKostnader för vissa nämnder m. m., förslagsanslag Bidrag till stiftelsenSlatshälsan,/orv/ag.va«/ag Viss förslagsverksamhet m. m., förslagsanslagTäckning av merkostnader för löner och pensioner m. m.. förslagsanslag Vissa skadeersättningar m. m., förslagsanslagStatlig kreditgaranti för bostadsanskaffningslån,/ör5/agia«.v/ag Länsstyrelserna m. m., förslagsanstag 1 Domkapitlenoch stiftsnämndema m. m., förslagsanslag 2 Vissaersättningar till kyrkofonden 3 Bidragtill vissa övriga kyrkliga ändamål,/örj/ag.va/i.v/ag 5 Byggnadsbidragpå del kyrkliga området, reservationsanslag 1 Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet, förslagsanslag 1984/85:100 49 1 Ersättningar till ledamöterm.m., 2 Riksdagsutskottens studieresor utomSverige, 3 Bidragtill studieresor, re5*'rvafio«ja«j/ag 280000 4 Bidragtill viss verksamhet,/öri/ag5a«5/ag 762000 5 Bidragfill partigrupper,/örj/ag5ani/ag 12176000 6 Förvaltningskostnader,/ör.Wag5a«i/ag 143407000 7 Utgivandeav otryckta ståndsprotokoll, 1 Förvaltningskostnader,förslagsanslag 2 Vissakostnader vid emission av statslån m. m., förslagsanstag 3 Administrationskostnaderför lönsparandet, förslagsanslag 4 Administrationskostnaderi samband med premiering av frivilligt sparande av överskjutande preliminärskatt, förslagsanslag 5 Riksdagensombudsmän, justitieombudsmännen, förslagsanslag 6 Riksdagensrevisorer och deras kansli, förslagsanslag Nordiska rådels svenska delegationoch dess kansli: 7 Förvaltningskostnader,förslagsanslag 8 Andeli gemensamma kostnader för , förslagsanslag Prop.1984/85:100 50 Räntorpå statsskulden, m.m. 1 Räntor på statsskulden, m. m., förslagsanslag 71200000000 Prop, 1984/85:100 5j I Oförutsedda utgifter,./or.r/ogjam/ag 1000000 Räntor på slalsskulden. m. m. beräkning av räntor på statsskulden, m. m., /86 Ränta pä uppköpta obligationer Ränta på rörliga krediter Ränta på checkräkningsmedel i Ränla pä övriga utlånade medel B Uppgäld, kursvinster m.m. 1 Preskriberadeobligationer och kuponger m. m. 2 OfTicielladragningslistor för premielänen Underskott att föras av på statsbudgeten A Räntor på statsskulden a Räntor på upplåning inom landet 1 Räntapå räntelöpande obligationslån,/örv/agiia 2 Räntapä riksobligationer,/ö;'5/agi\'/5 3 Vinsterpå premieobligalionslån,/ö;j/agiv/. 4 Räntapå statsskuldförbindelser,/ör/agiv/i 5 Räntapä sparobligationer, /or.s/agsv'/i 6 Räntapå av staten övertagna lån, förslagsvis 1 Ränta på lån hosstaisinsliiuiioner och fonder m. m., förslagsvis 8 Räntapå allemanssparandel,7(>7/agir/i 9 Räntapå köpeskillingen för fastigheten nr I i kv. 10 Räntapå konung hemgiftskapital 11 Ränla pä kortfristigupplåning hos banker m.fl., jörslagsvis 12 Ränta påskatlkammarväxlar. /o;-,s7a,gs\'/5 13 Ränta på statsskuldväxlar,./<«i7agi\'/5 100000000 1700000000 8500000000 44719638000 /; Ränla på upplåning i utlandet, förslagsvis c Ränta på beräknad ny upplåning inom landel, jörslagsvis d Ränla på beräknad ny upplåning utomlandet, förslagsvis 10100 000 000' 6214965000 3400000000 B Kapitalrabatter,kursförluster m. m. 1 Kapildlrabatter,förslagsvis 2 Kursförluster,./ri/i/ag.vr/.v 3 Valutaförluster,förslagsvis 150000000 1000 5 800000000 5950001000 3 Kostnadför börsnotering av obligationslån. /(i/j/a.g.Mv.f 4 Officielladragningslistor för premielånen, /(irv/ag.vr/i 5 Särskildadragningslistor för premielänens 100-brev. 6 Övrigadiverse utgifter. /();i7a,i,'ir/. Valutaonivandlinghar sken lill kurser I9S4-11-12. 'Moisvarar milj.. DEM 313 milj.. CHF 127 milj.. NLG 101 milj.. JPY I73.';. 'i milj.. GBP 30milj FRF88 milj.. BEC 32 milj..SDR 44 milj. 1984/85:100 54 Närvarande; statsministern , ordförande,och statsråden I. , , , , , ,, , , , , , R. , ,, , Föredragande: statsråden I. , ,, , , , , , ,, , , R. , , , , Proposition med förslag till statsbudget /86 Statsråden föredrarinriktningen av den ekonomiska politiken under nästa budgelår samt de frägor omstatens inkomster och utgifter m. m. som skall ingå i regeringens förslag till statsbudget för /86.Anförandena och i förekommande fall översikter över förslagen redovisas iunderprolokollen för resp. departement. Med beaktande av de föredragna förslagen har ettförslag till statsbudget för näsia budgetår med därlill hörande specifikationerav inkomster och utgifter upprättats. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt beräkna inkomster ochbeslula om utgifter för staten i enlighet med det upprättade förslaget tillstatsbudget för /86. Regeringen ansluter sigtill föredragandenas överväganden och beslutar alt genom proposition föreläggariksdagen vad föredragandena har anfört för de ålgärder och de ändamål somföredragandena har hemstälU om. Regeringen beslutar attde anföranden som redovisas i underprotokollen jämle översikter över förslagenskall bifogas propositionen som bilagorna 1-19. Bilaga 1 till budgetpropositionen 1985 Prop. Närvarande: stalsminislern , ordförande,och statsråden I. , , , , , ,, , , , , , R. , ,, , Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser finansplanen 1 Den ekonomiska politikens resultat19821984 1982 befann sig den svenskaekonomin i den djupaste krisen . Industriproduktionen varinte högre än den varit lidigare. Industriinvesteringarna hade fallitmed . Industrins byggnadsinvesteringar hade under sammaperiod minskat med . Bytesbalansunderskottet uppgick till nära 23miljarder kr. Budgetunderskottet hade vuxit med i genomsnitt 13 miljarder kr.om året . Sysselsättningen, somunder hela 1970-talel hade ökat med närmare 40 000 personer , minskadebåde 1981 och 1982. Arbetslösheten sleg under dessa båda år med sammanlagl över50 000 personer. Inflationen var under i stort sett hela perioden 1976-1982högre i än i vår omvärld. Reallönerna föll med . hadeförutsättningarna för en sanering av den svenska ekonomin försämrats genom denkraftigt försvagade kapitalbildningen. Den snabbi stigande utlandsupplåningenhade använts främst till löpande konsumtion, särskilt i den offenlligasektorn, och inte till investeringar, som genom förstärkt produktionskapacitetskulle ha underlättat uppgiften att återbetala skulden. Landets samladenettosparkvot hade fallit från . 1 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 2 1.1 Den tredje vägen Den socialdemokraliskaregering som tillträdde insiig det nödvändiga i atl snabbt ochbestämt lägga om den ekonomiska politiken för att bryta denna nedgång. Den högapriori.et som tillmäts målet fullsysselsättning gjorde del omöjligt atl försöka återställa ulrikesbalansenenbart med hjälp av inhemsk åtstramning. De starki försämrade statsfinansernagjorde det nödvändigt att föra en stram finanspolitik. Regeringen valde i detlaläge att tillbakavisa de förenklade ytterlighetslösningar som ställts emot varandra i den allmännadebatten. Såväl en ensidig arbeislöshetsskapande ätstramningspolitik som eninfiationsdri-vande expansionism avvisades. 1 stiilletvaldes en tredje väg. Genom en radikal konkurrenskraftsförstärkning vredsefterfrågan om - såväl pä hemmamarknaden som utomlands - frän utländska tillsvenska produkter. Härigenom blev det möjligt att på en och sanmia gängförstärka den externa balansen och öka den totala eftertVägan. Genom den starkastimulans som därmed kom den privata sektorn till godo. skapades ocksä utrymmeför att strama upp budgetpolitiken utan att den totala arbetslösheten ökade. Omläggningen av denekonomiska politiken inleddes med en 16-procentigdevalvering av den svenska kronan. Devalveringen följdes upp med ettinvesteringsprogram inom kommunikations-, energi-och byggsektorerna.Fördelningspolitiken inriktades på att fördela krisens och krispolitikensbördor pä ett rättvist sätt. Detta var en nodviindig förutsättning bl. a. föratt öka förståelsen för den lönsamhetsförbättring som krävdes för atl få igångden ertorderliga investeringsutvecklingen. Industripolitiken lades om ioffensiv riktning, syftande till att avveckla subventioner till förluslföretagoch krisbranscher och i stället stimulera mer utvecklingsdugliga delar avnäringslivet. Alltsedan hösten 1982 har vidare mycket omfattande insatsergjorts inom sysselsättningspolitiken. Detla har varil nödvändigt, eftersomomläggningen av den ekonomiska polifiken ger full effekt först på något längresikt. I krispolitikens andrasteg har inflationsbekämpningen stått i centrum. Politiken har inriktats på altradikalt och bestående nedbringa pris- och koslnadsslegringen. Endasl härigenomkan devalveringens konkurrens-kraftsförsiärkande effekter bevaras och befästas.1 detta syfte förs en stram budgetpolitik. De offentliga utgifterna växer nubetydligt långsammare än . Utvecklingen mot ständigtstigande budgetunderskott har brutits och underskottet har bringats nedväsentligt. Samiidigi förs en slram penningpolitik, som inneburit attlikviditetstillväx-ten påtagligt har nedbringats. Detta har lett till attbudgetunderskottets inflationsdrivande effekter har minskats. Vidare har en radåtgärder satts in på ekonomins utbudssida för all dämpa kostnadsutvecklingenoch minska de åtstramande effekter som 1984/85:100 Bilagal 3 inflationsbekämpningen oundvikligen innebär.Investeringspolitiken har inriktats på atl åstadkomma en bättre infrastruktur,eliminera flaskhalsar i ekonomin och öka del producerande kapilalelseffektivitet. Betydande strukturförändringar har skett, delvis medslalsmaklernas slöd, vilka bidrar lill atl stärka näringslivetskonkurrenskraft. Forskning och leknisk utveckling har understölls med statligainsatser. sänks marginalskatlesalserna kraftigt för främstde heltidsarbelande. 1985 beräknas av inkomsttagarna ha högst 50%marginalskall. En påbörjad omläggning av förelagsbeskallningen syftar till attgöra kapitalel mera rörligt genom att bolagsskatten sänkts somskattebasen vidgas. Marknaderna för riskvilligtkapital har vitaliserats påtagligt liksom penning- och kapitalmarknaderna. Päarbetsmarknaden har arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsutbildningenförbättrats och rörligheten stimulerats genom höjda flyitningsbidrag. Sammantaget syftar dennaekonomisk-politiska strategi till atl genom en kombination av utbuds- ochefterfrågepäverkande åtgärder öka den lolala efterfrågan och sänka infialionen,samiidigi som resurser förs över från konsumtion lill investeringar ochnelloexport. Därigenom skall den grundläggande uppgiften att samiidigi skapafull sysselsättning och stabila priser vid återvunnen extern balans uppnås. Som framgår av diagram 1blev den sammanlagda effekten på konkurrenskraften av devalveringarna 1981 och1982 myckel kraftig. Diagram 1 Marknadsandelar och relativpriserför svensk export av bearbetade varor till 14 viktigare konkurrentländer19751984 Index I97.S = 100 ,'\ RELATIVPRIS T------- 1 I------- 1------ 1------ 1------ 1------ T 76 78 80 82 84 1984/85:100 Bilaga I 4 företagens relativa priser sänktes med närmare15% . Detta gjorde det i sin tur möjligl att återvinnade marknadsandelar som förlorats sedan mitten av 1970-lalet. steg desvenska lönekostnaderna 3 1/2 ä mer än i OECD-området somhelhet. Eftersom vår produktivitetsökning var avsevärt större än i omväriden,blev försämringen av det relativa kostnadsläget mindre, 1 ä I 1/. Samtidigtstärktes den svenska kronan något. Relativpriserna ökade med drygt 3%.Marknadsandelarna kunde dock hållas ungefär oförändrade. Den starka förbättringenav konkurrenskraften har medfört ett kraftigt nivålyft för exporten. Den totalaexport volymen har ökat med 18,, medan imporiökningen stannat vidknappt . Ungefär hälften av exportökningen 1982-1984 beror på vunnamarknadsandelar, medan återstoden beror på konjunkturuppgången utomlands. Dethar alltså gåtl betydligt bättre för de svenska företagen de senaste två årenän för förelag i andra länder. Den starkaexportlillväxten har lett till att underskottet i vär bytesbalans harminskat radikalt, se diagram 2. Handeln med varor och ijänster, som 1982 visadeelt underskott på , gav 1983 ett överskott pä ,vilket 1984 beräknas ha vuxit till . Trots att underskottet iiransfereringsbalansen (inkl. räntebetalningarna) vuxit, har denna kraftigaomsvängning av handelsbalansen medfört atl bytesbalansens underskott minskatfrån . 1983, för alt under 1984beräknas vändas till ett överskott påI miljard kr. Det innebär att utlandsskulden nu har upphört atl växa. Sverigeär åter ett land som kan försörja sig självt och dessutom med egna inkomsterkan betala räntorna på den utlandsskuld som uppkommit . Diagram 2 Bytesbalans 1970-1984 "T---- 1---- 1--- 1--- 1---- 1--- 1---- 1--- 1--- 1---- 1---- T 70 72 74 76 78 80 82 84 1984/85:100 Bilaga 1 Den snabbaexporttillväxten har dragit med sig en tillväxt av industriproduktionen.Sedan bottenläget har industriproduktionen stigit medhela , vilket kan jämföras med attindustriproduktionen i Västeuropaunder endast ökat . Därmed har vi , vilket framgår avdiagram 3. passerat den tidigare produktionstoppen från 1974.Tjänsteproduktionen har vuxit avsevärt långsammare iin varuproduktionen.Det sammanhiinger bl. a. med att den till övervägande del är inriktad mol hemmamarknaden,vilken med nödvändighet har måst hållas tillbaka i ett läge, dåresurserna framför allt behöver gå till ökad nettoexport och ökade investeringar. Trots detta och trots den stramafinanspolitiken har den sammanlagda produktionsvolymen. BNP, stigit med2,1983 och 2,1984. Produktionstillväxtenhar efterhand medfört ett förbättrat arbetsmarknadsläge. fortsatte denöppna arbetslösheten att växa om än långsammare än - trots mycketomfattande arbetsmarknadspolitiska insatser. Det låga kapacitetsutnyttjandet iutgångsläget gjorde altindustriföretagen, trots en snabb produktionsökning, ännu ej hade behov av att öka sin arbetsstyrka. Samtidigtvärden ofTentliga tjäns-leexpansionen tämligen måttlig. skapadeemellertid industrins förbättradekonkurrensläge ett behov av att anställa fler personer. Antalet industrianstiillda ökade med drygt 10 000 personeroch den privata tjänstesektorn växte snabbt. Trots att den offentligaverksamheten ökade lång- Diagram 3 Industriproduktionen i ochOECD-Europa (970-1984 Index 1970 = 100 140- 90111 n 11111111111111 n 1111II11II n I iip 11|ii n 1111111| 111111 70 72 74 76 78 80 82 84 Kcilla: Finiinsdeparlementel. Prop.1984/85:100 Bilagal Diagram 4 Arbetslöshet 1970-1984 T---- 1--- 1--- 1--- 1--- i---- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- 1--- T 70 71 72 73 74 7S 76 77 78 79 BO 81 «2 as Källa: Slalistiskacentralbyrån. sammare än kunde därmed, vilkel framgårav diagram 4, den öppnaarbetslösheten nedbringas. I har den redan i utgångsläget mycket höga arbetslöshetenökat med ytteriigare 3 miljoner personer . Medan den totalasysselsättningen i vårt land föll både 1981 och 1982, har den under 1983och 1984 ökat med närmare 40 000 personer. Därmed harsysselsättningsgraden för ökat till82%, vilkel är den högstasysselsättningsgrad som registrerats i . Den är ocksåhögre än i något annat industriland. Under perioden 1977-1982var lönsamheten på materiellt kapital före skatt i industrin lägre änlönsamheten på finansiella placeringar, se diagram 5. Tillsammans med det lågakapacitetsulnyltjandet och de osäkra framtidsutsikterna var dettahuvudförklaringen till de fallande investeringarna. Den låga lönsamhetenmedförde också att soliditeten, och därmed företagens riskbenägenhel ochförmåga all klara påfrestningar, minskade. Det var därför nödvändigt dels althöja den allmänna vinstnivån, dels att öka lönsamheten på materiellt kapital i förhållande lilllönsamhelen på finansiellaplaceringar. DeUa är ett uttryck för strävan atl produktiva investeringar somskapar sysselsättning och välstånd bör ha en högre avkastning änpenningplaceringar. Genomdevalveringarna 1981 och 1982 har, som framgår av diagram 5, lönsamheten på materiellt kapital itillverkningsindustrin stigit, så atl den nu liggeröver lönsamheten på finansiella Prop.1984/85:100 Bilagal 7 Diagram 5 Avkastning påmateriellt kapital i tillverkningsindustrin och riinta på industriobligationer1970-1984 70 72 74 76 78 80 82 84 Källor: Finansdepartementetoch koniiinklurinslilulel. Tillverkningsindustrinsdriftsöverskott (exkl. subventioner) har nästan tredubblats, från ca 12miljarder kr. 1982 till drygt .34 miljarder kr. Soliditeten harförbättrats efter många års nedgång - från 1984. Som en följd av den ökadelönsamheten och det förbättrade kapacitetsutnyttjande harinvesleringsutvecklingen äntligen vänt uppåt. Diagram 6 visar attindustriinvesteringarnas fall vändes i en uppgång 1983. Diagram 6 Industriinvesteringar 19701984 Miljarder kr.. I9S(I års priser 70 72 74 76 78 80 82 84 Kiillor:Konjiinkturinslitulel och slaiisliska centralbyrån. 1984/85:100 Bilaga I 8 beräknas de ha ökat . Den totalainvesteringsvolymen väntas 1984 ha ökat med 3,. Den offentUga sektorns finanser Mellan 1976 och 1982ökade del statliga budgetunderskottet med i genomsnitt . 1982 var underskottet ca . Statsskuldräntornas årligaökning nådde ca . /83 har underskottetminskats med ca . ; innevarande budgetår beräknas del bli 69,7miljarder kr. Detla resultat har uppnåtts dels genom en påtaglig dämpning avutgiftsökningen, dels genom en betydande ökning av statsinkomsterna. Detsenare är främsl en följd av alt den snabbare tillväxten gjort allskalleunderiagei vuxit starkt; skattekvoten har, trots vissa skattehöjningar, istort sett hållils oförändrad. Mätt som andel av BNP har underskottet, somframgår av diagram 7, minskat från drygl 1982 till drygl 1984, dvs. medca 4 procenlenheler eller med nästan 1/3. Den ekonomiskautvecklingen i kommunerna har ävenledes varit gynnsam. Den kommunalakonsumtionen har ökat, om än i betydligt långsammare takt än under tidigareår. Tack vare en starkare inkomstutveckling har denna expansion kunnal förenasmed mycket måttliga höjningar av utdebiteringen. Kommunernas finansiellaslällning har förbättrats markant. Diagram 7 Det statligabudgetunderskottet 1970-1984 TIIIIIIIIIIIr 70 72 74 76 78 80 82 84 Prop.1984/85:100 Bilagal Diagram 8 Denkonsoliderade ofTentliga sektorns finansiella sparande 19701984 Diagram 8 visar, atl också den konsolideradeoffenlliga sektorns finansiella sparande förbättrats kraftigt mellan 1982 och1984. Medan del försämrades med ca 11 procenlenheler av BNP mellan 1976 och1982, har det kunnal förstärkas med 3 procenlenheler.Därmed ligger underskottet i den offentliga sektorns sparande i vårt land nupå ca 3 1/av BNP. vilkel moisvarar genomsnittet för , efter atti dels varit avsevärt större, dels försämrats påtagligtsnabbare. De totala offentligautgifterna, som växte med i genomsnitt , växte1983 och minskode 1984 med 0,, mätt i reala termer. Detta innebäratt den offentliga utgiftsandelen av BNP, som sleg fråndrygt till , har minskal med 2 1/2procentenheter. Statsbudgetens finanspolitiska effekt - dvs. den påverkan pålolalefterfrågan som härrör från budgetpolitiken - var från andra hälften av1970-lalel starkt expansiv. Detta gällde inte minst under uppgångsfasen 1979. 1nuvarande uppgångsfas är den däremot restriktiv. Finanspolitiken har såledesefler regeringsskiftet återfått sin traditionella uppgift att dämpakonjunktursvängningarna istället för atl förslärka dem. Drivkrafterna bakom denekonomiska uppgången 1982- 1984 skiljer sig radikalt från dem som låg bakomuppgången 1978-1980. Då leddes den ekonomiska tillväxten av offentlig expansionoch konsumlionsökning. däremot leds den av nelloexport och investeringar,vilket är just den Prop.1984/85:100 Bilagal Diagram 9 Netlosparkvoten 1970-1984 (Bytesbalanssaido plusnelloinvesteringar. som andel av BNP i procent) -IIIIIIIIIIIIr 70 71 72 73 74 76 78 77 78 78 80 81 82 83 84 inriktning som krävs för att det skall varamöjligt att häva de grundläggande obalanserna i ekonomin. Trots omläggningenav finanspolitiken i stramare riktning, har den totala produktionstillväxtenvarit ungefär lika stor under den senaste uppgången som den var under denförra. Detta innebär alt denhittillsvarande utvecklingen efter regeringsskiftet överensstämt medhuvuduppgiften för den ekonomisk-politiska strategin, nämligen att vi skallbåde arbeta och spara oss ur den ekonomiska krisen. Den förstärktakonkurrenskraften har medfört en betydande produktionsökning, som enstörre andel av produktionen använts till investeringar och förbättradexternbalans, dvs. I diagram 9 visas hur nettosparandel under detvå därigenom ökat väsentligt. Inflationen låg underandra och i början av 1980-ta-let på i genomsnitt ca 10%per år. Som högst - - uppgick den lill intemindre än 15,. var inflationen i högre än iOECD-området. efter alt under de närmasl föregående åren ha varit lägre iSverige än i OECD-området. För atl de positivaeffekterna av konkurrenskraftsförstärkningen skall bli bestående, måste pris-och kostnadsstegringen bringas ned till den nivå som råder i våra viktigastekonkurrentländer. Regeringen angav i detla syfte som mål att prisstegringenunder loppet av 1984 skulle nedbringas till nivån . Den beräknas nu ha blivit ca 7 1/. Detta är visserligen ennedgång års nivå. då inflationen under loppet av året blev . Ickedesto mindre måste det konstateras, att inflationsbekämpningen ickenått de uppsatta målen. Orsaken är främst atl löneök- Prop.1984/85:100 Bilagal Diagram 10 Konsumentprisernasutveckling 19731984 Källor: och . ningar blev större än vad som var förenligl medmålet för inflationsbekämpningen. Andra faktorer som bidragit lill dennautveckling är den diskontohöjning som framtvingades av uppgångeni del internationella ränteläget, samt de höjningar av vissa indirekta skattersom vidtogs i slulet av 1984 som ell led i strävandena all fortsätta atlnedbringa underskotten i statsbudgeten och i bytesbalansen. Vidare hardollarkursens stegring medfört att importprisstegringarna blivit högre än väntat. Som framgår av diagram 10ligger vår prisslegringslakt fortfarande över OECD-genomsniltel, även omskillnaden har minskat . 1 flera betydelsefulla konkurrentländer somFörenta staterna, , och ärinflalionslaklen nere i . Även i våra nordiska grannländer harinflationen dämpats till . Kraven på en ytterligare dämpad pris-ochkostnadsutveckling i gäller därför med oförminskad styrka. Jagåterkommer till vad som krävs för all få ned inflationen ytterligare. 2 Den ekonomisk-politiska strategin Regeringens ekonomiskapolitik har som mål alt återställa den svenska ekonomins styrka och dessförmåga att skapa full sysselsättning.