prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — Däremot anser Tjut att det ligger ett stort värde i atldel finns tillgång till medel all användas selektivt och flexibelt när behovuppstår att agera för att olika aktiviteter snabbt skall komma igång. Tjutföreslår därför atl skall ställas till regeringens dispositionpå anslag inom . Exempel på sådanaaktiviteter kan vara förstudier, utbildning, seminarier, resor m m. 6 Tilläggsdirektiv till valutakommittén och kreditmarknadskommittén Bankernas möjligheter att i större utsträckning bidra tillatt öka finansiella tjänsteintäkter väger inte särskilt tungt idirektiven till valutakommittén och kreditmarknadskommittén. Tjut anser därföralt dessa kommittéer bör ges filläggsdirekfiv så att detla inlresse tillgodosesnär beslut skall fallas om framtida valutapolitik och bankernas m flframtida reglering. bör, enligt Tjut, t ex se övermöjligheterna atl låta svenska banker i större utsträckning engagera sig iaffärer som inte är relaterade till handel med omvärlden, dvs även iaffärer som inle har 'svensk anknylning". 1984/85:140 52 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1984:33) Handla med tjänster Efterremiss har yttranden över betänkandet (SOU 1984:33) Handla med Ijänsteravgivits av styrelsen för internationell ulveckling (SIDA), ,kommerskollegium, exportkreditnämnden (EKN), liksskatte-verket (RSV),(), valutakommiltén (E 1977:03), kommittén meduppdrag alt göra översyn av kreditmarknadens struktur (Fi 1983:06), Sverigesriksbank, , ambassaden i , , , , , och , exportråd. Svensk-internationellapressbyrån, , postverket, , ,luftfartsverket, bankinspeklionen. Internationella handelskammarens svenskanationalkommitté, (), i ,(), statens induslriverk (SIND), datainspektionen.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), riksrevisionsverkel (RRV), , allmänna exportförening, induslriförbund.Svenska försäkringsbolags riksförbund. , , (), CentralorganisationenSACO/SR, i (LO), ,. Svenska handelskammarförbundel,Tjänslefrämjandel, . , handelssekreteraren i Jeddah, ASEA Robolics, Securilas, ,Skandinaviska enskilda banken, Indevo. Consullus, och InlernalionalAB (SINTAB). Ambassadeni har samrått med handelssekreteraren i och ambassaden i Wienmed handelssekreteraren i . Ambassaden i bifogar en skrivelsefrän the (). översänder en skrivelse från och meddelar attden slår bakom de synpunkter som har lämnals av Riksradion. Riksgäldskontoretoch avstår frän att yttra sig. induslriförbundoch har lämnat ett gemensaml yttrande. och ansluler sig lilldetta yttrande. har tagit del av yttrandet frän Skandinaviskaenskilda banken och instämmer däri. och Scaan Consultantshar lämnat synpunkter. 1984/85:140 53 Fleraremissinstanser understryker inledningsvis betänkandets betydelse för enfördjupad diskussion om den framtida tjänsteexporten. Flerlalel menar också attvillkoren för tjänsteexport måste likslällas med dem för varuexport. Ett anialinstanser har lämnat sill stöd för utredningens förslag i slort men har i dedirekta kommentarerna begränsal sig lill ell fålal av förslagen. Del allmännatillstyrkandet stöds i mänga fall av alt man har funnit att den principiellasyn som ulredningen har redovisal som grund för åtgärder på ijänsiehandelsområdetär riktig och bör vara vägledande för det fortsatta arbelel. Sverigesexporiiåd ser det som en viklig uppgift all arbela med främjande av tjänsteexportinom näringsliv, stal och kommun. Att se tjänsteexporten som en inlegrerad deli den toiala exporten är ett synsäU som länge har tillämpat.Exportfrämjande åtgärder lar därför sikte på alt jämställa och fokuseratjänstehandelns villkor i relalion till varuhandeln. Mot bakgrund härav kommerrådet i sin planering all ta sikle pä all öka tillgängligheten i det svenskatjänsteutbudet. anför vidare atl resurserna koncentreras lill allfokusera tjänsteexportens möjligheter i kombination med den varuexport somredan är i gång. Televerkelanför atl den breda ansals utredningen har valt innefattande praktiskt taget allltjänsteexport är välgrundad. Skälet är del slarka ömsesidiga samband som råderpä flera plan mellan privai och statlig verksamhet. anser attutredningen har gett en god bild av den svenska tjänsteexportens omfattning ochbetydelsen av dess fortsatta utvecklande. Vad gäller de internationellahindren tar sig dessa uttryck i protektionistiska åtgärder i många länder.Verket betonar viklen av all sjöfartsfrägorna får en central behandling iregeringskansliet. NOdelar i slort utredningens syn på tjänstehandelsfrågorna och framhåller altutredningen bör kunna utgöra eU posilivt tillskoU i arbetet för en friaretjänstehandel. NO anför vidare atl del från konkurrenssynpunkt är väsenlligtatt ett evenluellt exportstöd i olika former är generellt och inte ensidigtgynnar vissa branscher eller företag. Vidare anser NO all ell ökat engagemangfrån svenska bankers sida i internationella sammanhang kan öka bankernas know-howoch också komma den svenska marknaden till godo. Möjligheterna till ett ökatinternationellt engagemang är dock begränsade om inte samtidigttillåter en friarg etablering av ulländska banker i . Denna reciprocitetsprinciptorde gälla även andra områden där har vidtagit åtgärder som kan verkahandelshindrande. NO ansluter sig också helt lill ulredningens synsätt att denoffentliga egenregiverksamheten pä olika förvaltningsområden bör kunna minska. SINDanser i likhet med utredningen atl det är en kombination av varor och Ijänstersom har framliden för sig. Vidare anför SIND alt det är olämpligl atl peka utenskilda branscher, vars tjänsteexport bör främjas. Den lyp av produklionSverige bör inrikla sig på finns i alla branscher. I 5 1984/85. Prop.1984/85:140 54 den mån tjänsteexport skall stödjas bör della motiverasmed att det förekommer avvikelser mellan företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska koslnader och intäkter, som leder lill att tjänsteexportenblir för lilen samhällsekonomiskt sett. Ambassaden i anser att utredningen har åstadkommit enmycket värdefull kartläggning av tjänstehandelns omfallning och struktur samtbelyst de villkor som gäller för densamma. Vidare har ulredningen pekal på attexporten av ijänsler från har en outnyttjad potential som bör kunnaexploateras. Ambassaden delar den grundläggande syn som kommer till uttryck i belänkandel,nämligen alt handeln med Ijänster måste betraktas som intimt förknippad med ochi många fall helt inlegrerad med den traditionella varuhandeln. Om möjligt bördärför likvärdiga villkor gälla för båda formerna av handel. Ambassadenunderstryker också vikten av att fortsäller alt aklivi verka för en inlernationellliberalisering av handeln med tjänsler. Enligt RRV:s uppfattning bör slrävan vara all gränsenmellan tjänste-och varuexport borttages och atl regler och stödformer utformasgenerellt, bl.a. beroende på de slora svårighelerna alt definiera och avgränsavad som är tjänslehandel. delar ulredningens bedömning althandeln med ijänster kan och bör bli en växande del av en svenskautrikeshandeln. Det är därför värdefullt atl åtgärder vidtas för atl ta tillvara möjligheterna lill en ökad tjänsteexport. Förbundel har inga invändningar molförslagen vilka också kan bli lillämpliga för offentlig tjänsteexport. En betydandedel av den svenska tjänsteproduktionen sker i offentlig regi. Myckel av delkunnande som skapas där kan ge framgångar på exportmarknaden. Därför betonasvikten av att ansträngningarna au främja svensk tjänsteexport lar sikle på bådeoffentligt och privai producerade tjänsler. Internationella handelskammarens svenska nalionalkommitiévälkomnar varje försök att komma till rätta med de problem som har sin grund iolika slag av hinder för etl frilt handelsutbyte på serviceområdet. Kommillénsätter stort värde på de positiva effekter ulredningens arbete redan har haftvad avser säväl projekl på det praktiska planet som den ökade kunskap ochmedvetenhet om handeln med ijänsler som uppmärksamheten kring utredningsarbetethar bidragit lill. IVA menar all ulredningen genomfört en intressant analysav tjänslehandelns sammansättning och kan i slora delar ansluta sig till denanda som genomsyrar utredningen. Tjänster måste enligt IVA som regel knytastill visst kunnande, komplettera varor eller vara delar av etl system. Utvecklingspotentialeninom privat tjänsteverksamhet har därvid större intresse än offentligtjänsteverksamhet. IndusiriförbundeitSAF anser att det bör finnasförutsättningar att få lill stånd en ökad tillväxttakt i den svenskatjänsteexporten. Tjänsteexporten måste ses som en integrerad del i Sverigesexport och de exportfrämjande 1984/85:140 55 åtgärdersom vidias bör syfta lill att jämställa tjänstehandelns villkor med de somgäller för varuhandeln. Organisationerna framhåller atl utredningen på eltförtjänstfullt sätl har karllagt bl.a. den svenska resursbasen, villkor och deregelsystem som är styrande för den svenska handeln med tjänster.Organisationerna anför alt de exportfrämjande åtgärder som vidias bör vara avgenerell natur och därmed vara konkurrensneulrala såväl vad gäller förhållandelmellan varu- och tjänsteexport som förhållandet mellan olika branscher. Vidareframhålls att verksamheten skall styras av näringslivets efterfrågan och vilja tillfinansiering. Organisalionerna framhåller också all en viktig förutsättning fören ökad tjänsteexport är att svenska förelag får möjlighel att visa uppreferensobjekt på hemmamarknaden. En viklig princip anges vara att denoffentliga tjänstesektorn inte medges nägra fördelar framför den privata. Delskall generelll sett vara de privata tjänsleproducerande företagen som utgörspjutspetsen i exportsatsningarna. pekar pä det förhållandet att det nu för förstagången i etl sammanhang gjorts en bred studie och analys av förutsättningarnaför svensk tjänsteexport. ställer sig bakom ulredningenssyn att jämställa tjänstehandelns status och villkor med varuhandelns. Vidareanses det riktigt att exportfrämjandet inriktar sig pä generella stöd även omdel är angeläget att ocksä vissa branscher kan åtnjuta speciella stödformer. TCOmenar att utredningen blivit ett värdefullt bidrag till en fördjupad förståelseför tjänsteexportens betydelse och omfattning. En given utgångspunkt i detframtida arbetet bör vara att tjänsteexporten jämställs med varuhandelns statusoch villkor. Svenskahandelskammarförbundel refererar till delar utredningens uppfattning att det är företagen som primärt skallsvara för exporten. Den offentliga sektorn bör på olika sätt vara företagenbehjälpliga vid export. Olika samverkansprojekt mellan näringslivet och denoffentliga sektorn kan ha stora möjligheter att lyckas på exportsidan. Förbundelframhåller vidare behovet av referensobjekt på hemmamarknaden, vilket i sin turförutsätter att den offentliga egen-regi-verksamheten begränsas lill förmån förserviceföretagen. Förbundet anser också all det är en angelägen uppgift atlunder söka begränsa handelshinder, liksom att verka för enliberalisering av handeln internationellt. Tjänslefrämjandelframhåller också vikten av att hemmamarknaden är öppen och medger alt företagenkan utveckla sin professionella kompetens och sin finansiella styrka. Skandinaviskaenskilda banken delar bedömningen att inslagel av tjänsler i den svenskaexporten både kan och bör öka. Vidare ska tjänstehandeln inte betraktas som ensärskild gren av exporten utan integrerad i denna. Prop.1984/85:140 56 Tjänstehandelsberedning m. m. Ett antal remissinstanser såsom kommerskollegium,ambassaden i , , , . TCO, Sve riges redarejörening. Svenska handelskam- marjörbundet, Tjänslefrämjandel saml förelagen Consullus och är positiva till att en tjänslehandelsberedning lillsälts inom regeringskans liet. Ambassaden i anser sig inle kunna bedöma behovet aven beredning men vill underslryka viklen av en fasl integrering av tjänstehandelsfrågori övrig handelspolitisk och exportfrämjande verksamhel inom UD:shandelsavdelning. /SAF anför atl en dylik beredning kan haen positiv roll all spela för atl ta tillvara tjänsteexportens inlressen visaviolika myndigheler. finner det rimligt och riktigt allen sådan beredning ger erforderlig plals och tyngd åt sjöfartsinlressen.Sjöfarten måste integreras som en aktiv del i handelspolitiken. LO vill inte förorda en särskild beredning vid sidan omexisterande exporlfrämjandeberedning ulan lämnar denna fråga öppen. Securiiasavstyrker delta förslag och förordar alt exportråd i stället gesökade resurser. Endast ell fåtal instanser har behandlat frågan omen särskild sakkun nig i tjänstehandelsfrågor. TCO är iveksam härtill och anser att tjänstehan delsfrågorna bör integreras i den ordinarie depariementsoiganisaiionen. slöder förslagel om en särskild sakkunnig. LO molsäller sig inle personalförstärkningar för typiska tjäns tehandelsfrågor. tar upp frågan om kollegietshandelspolitiska årsrapport. Den försia årsrapporten kommer i slutet av är 1984. Kollegiet inslämmer i behovel av en förbältrad tjänsiehandelssiaiistik och avser pröva i vad mån utvecklingen av ijänstehandeln kan belysas på ett mer utförligt sätt i kommande årsrapporter. Utredningens förslag om etl generellt slalligl stödtill tjänslehandelsföretag i form av en särskild fond för marknadsföring ochavsättning av tjänster i ullandet har fått elt blandat mottagande. exportråd har inget att erinra mot synsättet attsamma stimulans bör ges för varor som för tjänster vid avsättning i utlandet.Industriförbundet/SAF tillstyrker förslagel eftersom det är atl föredra altföretagen får använda egna vinstmedel för sina exportsatsningar framför stöd iform av olika statliga bidrag. Skandinaviska enskilda banken och Svenska konsultföreningenser positivt på förslagel liksom . Densenare framhåller att fonden skulle innebära en välbehövlig stimulans förförelag inom byggnads- och anläggningsinduslrin Prop.1984/85:140 57 att satsa på utlandsmarknaden. KF finner förslaget välvärt alt pröva. Consullus anser att företag bör ges möjlighet att avsättavinstmedel för exportsatsningar på tjänsler. LO instämmer i förslaget med vissainskränkningar avseende bl.a. vilka kostnadstypcr som skall omfattas. Securiiasliksom SINTAB tillstyrker förslaget. i framhåller viklen av att ettså brett begrepp som möjligl används såsom kvalifikation för atl få ta fonden ianspråk. SIND anför alt förslagel innebär att marknadsföring av ijänsterutomlands förknippas med särskilda förmåner jämfört med varor. Företag harolika möjligheter lill vinstdisposilioner varför del kan vara tveksamt omavsättningar till en eventuell exportfond kommer atl göras i någon ulslräckning,i synnerhet som speciella villkor är förenade med utnyttjandet. Av allt altdöma kommer förelagen all i försia hand göra avsättning tillresultatutjämningsfond. Vidare pekar SIND på svårigheten atl i enskilda fallavgränsa elt förelag som skall få möjlighel alt utnyttja fonden. SIND finnerdet inle samhällsekonomiskt motiverat all marknadsföring av tjänsler utomlandserhåller särskilda förmåner, varför förslagel avstyrks. SIND är emellertid iprincip positiv till alt även tjänsleproducerande förelag får möjlighet allutnyttja investeringsfonder för atl läcka koslnader för marknadsföring i ullandet. anför att såviit kollegiet kan bedöma ärdet föreslagna fondarrangemangel ej oförenligt med nu gällande internationellaåtaganden i den mån det kan begränsas till verksamhet som är alt hänföra tillren tjänsteexport. Kollegiet vill ändå avråda från förslaget. Skälen härtillanges vara risken för all slarlar en internationell utveckling med ökadsubventionering av exporten. Vidare bör gränsdragningsproblemel mellan varoroch tjänsler beaklas. Förslaget bör enligt kollegiel modifieras endera genom atlbestämmelserna utformas med sikte på allmän resuliatuijämning eller med siktepå alt vissa utvecklingsinsatser skall främjas. RSV kan inte tillstyrka förslaget. Etl slöd genom skattekrediltill tjänsleexportörer bör i stället utformas inom ramen för de generellaregler som finns för investeringsstimulans, dvs. RSVanser att man genom en ändring av invesleringsfondreglerna bör skapa möjligheierför tjänsteexportörer att använda dessa fonder pä samma villkor som vamexportörer. RRV är tveksam till förslaget alt ett specifikt stödinrättas inriktat på tjänsteexport. TCO är inte beredd all tillstyrka förslagel.Ambitionen bör vara att så långt möjligt jämställa tjänslehandel medvaruhandel. En vidgning av användningen av investeringsfonerna ligger näratill hands. Ambassaden i anför all förslaget tycks gynna störreföretag. Del är enligt ambassaden angeläget atl siudera vad som borde göras försmå tjänsteföretag med inriktning på export. Prop.1984/85:140 58 Även förslaget avseende den nuvarande s.k. ett-ärsregelnhar fått ett blandat mottagande. Några av de instanser som har yttrat sig, bl.a.RSV, rik.sförsäkringsverket och /SAF, hänvisar till de synpunktersom lämnats med anledning av betänkandet (Ds Fi 1984:6) Beskattning av lön vidutlandstjänstgöring. Dessa är negativa till att förslag genomförs i den formden utredningen har angett. LO har tidigare tillstyrkl nämnda förslag. , /SR,, Skandinaviska enskild banken, KF, SINTAB och Securiias anslutersig lill förslaget att sänka lidsgränsen för skattebefrielse i till sexmånader. och luftfartsverket stödjer förslagel. Landstingsförbundetanser att förslagel är riktigt för att svenska företag inte skall komma i ensämre situalion än sina utländska konkurrenter. /SAF anser det moliveral att införa någonform av skallelindring för dem som arbetar utomlands under kortare lid. En tänkbarlösning vore att ett avdrag om skulle kunna medges från den inkomsl som är hänföriigtill utlandstjänslgöringen om denna varar . Nuvarande reglerom beskattning av ullandstraktamenten är otillfredsställande enligtorganisationerna. För att underlätta korttidsuppdrag är det angeläget atl deförslag rörande utlandsförrättning genomförs vilka framförts av Traktamentsbeskattningssakkunniga. Ambassaden i pekar på att en kortare kvalificeringstidär nödvändig för att befordra den internationella röriigheten, främsl inomkonsultbranschen. Det är kanske t.o.m. nödvändigl att överväga kortare lid änsex mänader. Ambassaden i pekar på att den danska modellen bordekunna anpassas lill svenska förhållanden. TCO menar att med en ändring av ett-ärsregeln förbättrasvillkoren för dem som arbetar utomlands. TCO delaruppfattningen att villkoren för de som utlandsstationeras 26 mänader börförbättras men är tveksam till att införa ännu ett avdrag i skattesystemet. Detbör i stället prövas om beskaltningsreglerna för utlandstraktamenten kan ändrassä att dessa bättre anpassas lill de faktiska levnadssomkostnaderna vid meddellångauppdrag. pekar på att skattelagstiftningens regelverkskapar speciella problem för ett tjänsteföretag av typ. Varje steg moten slörre flexibilitet i dessa regler hälsas med tillfredsställelse. Sjöfarl.sverkel framhåller att frågan om sjömansskatten ärav vital betydelse för den svenska sjöfartsnäringen. Kan en tillfredsställandelösning inle vinnas finns en risk för att den svenska handelsflottan snabbikommer all minska. SIDA pekar pä det förhållandet alt statsanställdabibehåller full statlig och beskattning under hela utlandstjänslgöringen.Skattelagstiftningen bör vara likformig för all kategorier utlandsanställda.SIDA tillstyrker utredningens förslag om en genomgång av de principer som 1984/85:140 59 reglerar ullandstjänstgöring i svensk lagstiftning. Rik.sförsökringsverkeihar inget atl invända mol atl reglerna för utlandsarbete ses över. Verketerinrar om olika åtgärder som har vidlagils under senare år.Bankföreningen inslämmer i behovel av en total översyn på detla område.Delsamma gör Skandinaviska enskilda banken. Indiisiriförbimdei/SAF anser -att reglerom tillhörighet lillsvensk försäkringskassa och skyldighet att betala arbetsgivaravgifterutomlands bör ses över. En omprövning av utsändningsreglerna isocialförsäkringskonventionerna bör ske. Vidare anser organisationerna att entotal översyn bör göras av de regler som gäller för arbete utomlands. TCOtillstyrker också förslaget om en total översyn. Denna bör göras i nära konlaklmed SAF/ LO/för utlandstjänstgöring. anför atl effektiva åtgärder isyfte atl främja en svensk tjänsteexport kräver en ny syn på de utlandsarbetandesallmänna situation. En allmän översyn av gällande socialkonvenlioners effeklerför svensk utlandspersonal är påkallad. Föreningen tillstyrker således förslagelom en tolal översyn av gällande regler för utlandsarbete. Förslaget om försöksverksamhel med projeklförmedlingförlagd till tillstyrkes av Indusiriförbimdel/SAF, . Skandinaviska enskilda banken, kommerskolle- giuin, luflfarlsverkel, cxporlråd. ambassaden i och pore, LO och Securiias. Datainspektionen framhåller atl detla förslag tordeinnefatta inrätiandel av ett fillståndsplikligl personregister enligtdalalagen. Ambassaden i anför att fler orter än börövervägas innan slutligt beslut fatlasom lokaliseringav verksamhelen.Ambassaden i anser atl lokal serviceorganisation för denna verksamhetbör innefatta representation för berörd ambassad. Ambassad kan också vare ellalternativ som sådan serviceorganisation. Skandinaviska enskilda banken anför alt systemel medfördel kan drivas i anslutning lill bankverksamhet. Banken är inle främmandeför att eventuellt med lämplig partner medverka i utvecklingen av ett dyliklsystem. Sverigesexportråd framhåller att fördjupade diskussiner om denna verksamhet börintegreras med de prioriteringar av branscher och länder som rådet har gjortoch ämnar satsa på vad avserprojektbevakning. SINTAB rekommenderar att projektförmedlingen aktiveras ochorganiseras branschvis fristående från men som elt komplement till verksamhetenvid exportråd, handelskontor och ambassader. Ulredningenhar initierat tjänstehandelsseminarier på ett par mar- och föreslår alt denna verksamhet bör fortsätta. / SAF har inget att invända mot detta. En fortsatt utvärdering bör ske. Prop.1984/85:140 60 Vidare bör företagens intressen styra valet avseminariernas lokalisering. Ambassaden i anför all även börkunna vara en intressant marknad för tjänsteproducenter och atl seminarier kanhållas där. Ambassaden i ullalar sig posilivi om denna seminarieformliksom kommerskollegiuni och . Detsamma gör Consullus, Indevo,Securiias, SINTAB och LO. IndustriförbundetlSAF och m.fl.uttalar att allmänt slöd för förslagen om massmediastödd information, dvs. bl.a. ökade me del lill utlandsprogrammel vid . anser del Iveksamlom den föreslagna formen kan förenas med verksamheten inom företagel. Besläll-ningsverksamhethar inle accepterats. Ullandsprogrammets filmgrupp måsle ha räll atlsjälv bedöma vilka program de skall göra, när de skall göras liksom hur deskall produceras. Uppgiflen all producera den typ av informationsfilm somföreslås måste därför utformas så atl förelagels integritet inte skadas ochplaceringen av produktionen inte försvåras. Filmverksamhelen har varitbegränsad till den relativt blygsamma budgelens möjligheter. Ur dessa aspeklerskulle ell tillskoll vara välkommet. Riksradio anser emellertid attdenna form av beställningsproduktion inte är förenlig med de rikllinjer somgäller för programverksamheten vid företagel och kan därför inte förorda denföreslagna verksamheten. Svensk-internationella pressbyrån konstaterar attbyrån i sin löpande verksamhet gör exportinriktade svenska företag betydande Ijänster. Byrån anser del viktigt atl hälla isär nyhetsförmedling under redaktionellt ansvar och uppdragsverksamhel mol ersättning. 1 del senare fallel har byrån pekat på möjlighelen atl bilda ell separal konsullbolag i nära samarbeie med del svenska exportfrämjandel. Byrån hälsar därför med tillfredsstäl lelse förslaget atl studerar verksamheten vid byrån. anser att den föreslagnaverksamheten med stipen dier till näringslivel för att främja handeln med tjänster på ett naturligtsätt kan inordnas i institutels verksamhel. Omfallningen av verksamheten liksom resursbehovet blir beroende av vilka koslnader stipendierna skall täcka. Vidare måste en rad frägor lösas säsom stipendielidens längd m. m. Försökperioden bör kunna begränsas till . , /SAF, kommerskollegitim m.fl.uttalar etl allmänl stöd för detta förslag.