prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — a. utarbeta resultatuppföljningssystem och en gemensam personalpolitik för hela skatte- och indrivningsväsendet. För övrigtinnebär förslaget en satsning på den offensiva kontrollverksamheteni enlighet med förslag från kommis sionen mot ekonomisk brottslighet. Riksskatteverkethar i såväl huvudförslaget som i utbyggnadsalternativet räknat med attresurserna för bl. a. arbetet med samordnad och månatlig uppbörd av källskattoch arbetsgivaravgift, som filiförts verket genom särskiltregeringsbeslut under /85, kommer att tillföras verket även under /86. Riksskatteverkethar föreslagit att det s.k. som arbetat med införandet avADB-system vid kronofogdemyndigheterna upplöses och i stället inordnas i verkets ordinarie verksamhet för att skötadriften av systemet. 1984/85:100 Bilaga 9 20 Föredragandens över\'äganden För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt i verkelsettåriga huvudförslag. har under ell flertal år tilldelatsmedel efler en princip som innebär en reducering av anslaget efter pris-och löneomräkning. Jag delar i viss mån verkets uppfattning all en reduceringmed kan komma au leda till au även högl prioriterade områden berörs. Jaganser därior all den av verkel föreslagna ulgiflsminskningen vad gällerresurser för revisioner inle bör genomföras. Del är angeläget altarbetet med atl forma skatteförvaltningen till en sammanhållen enhetfortsätter. En särskild utredare (1984:03) har fåll i uppdrag all senast denI presentera eu förslag till hur en effektiv styrning och samordningav skatteförvaltningen skall åstadkommas. Arbetet med alt effektivisera ochförbättra skaiieförvallningen får emellertid inte avstanna i avvaktan på auutredningsresultatet kan genomföras. har det avgörandeansvarel för samordning, ledning och uppföljning inom skalteadminislrationen.Riksskatteverkel har fr.o.m. /85 fått ansvar förmedelstilldelningen för vissa engångsulgifler avseende de lokala skattemyndigheternaoch kronofogdemyndigheterna. Detta innebär en delegering av ansvar frånregeringskansliet lill riksskalle-verket men också att riksskatteverketssamordningsansvar för skatteadministrationen förstärks. Verket bör /86 få en viss förstärkning för att intensifiera arbetet pådetla område. Jag har beräknat medel molsvarande sex årsarbetskrafter för deltaändamål. Viss del av dessa resurser avser en tillfällig förstärkning för allbygga upp ledningsfunktionen inom skatteförvaltningen. har isin anslagsframställning för /86 redovisat en gemensamlångiidsbedömning för hela skaiieförvallningen inkl. exekutionsväsendet.Redovisningen ökar förutsättningarna för statsmakterna att få en god överblicköver hela verksamhetsområdet. I direktiven till den ovan nämnda särskildautredaren anfördes att effektiviserande ålgärder av mindre ingripande art börkunna vidtas i avvaktan på resullalel av utredningsarbetet. Jag anser attutarbetandet av en gemensam långtidsbedömning är ett exempel på sådanaåtgärder som bör kunna vidtas inom ramen för nuvarande myndighetsstruktur. Kommissionen motekonomisk brottslighet har föreslagit yllerligare insatser för att komma tillrätta med den ekonomiska brottsligheten. Som jag tidigare anfört börutgiftsminskningar undvikas på del offensiva kontrollområdet. Jag anser ocksåatt ansträngningarna atl komma lillrälia med den ekonomiska brottsligheten börintensifieras ytterligare. Jag föreslår därför att genomomprioritering av resurserna tillförs förstärkningar för detta ändamål. I bl.a. syfte attförstärka samordnande roll har /85 fått i uppdrag att fördela vissa 1984/85:100 Bilaga 9 Finansdé|iai-tementet 21 medel inom exekutionsväsendet. Beloppetmoisvarar en del av den utgiftsminskning på 29f som lillämpals förkronofogdemyndigheterna och som alltså återförts för atl förstärka de mestresursanslrängda kronofogdemyndigheterna. Metoden har visal sig fungera välvarför jag föreslår all riksskatteverkel tilldelassärskilda medel även del kommande hudgeiårel. Målsätiningen är atlkronofogdemyndigheter med relafivt sell lite resurser i förhållande tillarbetsvolym skall få förstärkningar. Jag har vid beräkningen av medel förkronofogdemyndigheterna, vilkel jag återkommer lill, reserverat dessamedel under anslagsposten Diverse ändamål. Åven för de lokalaskattemyndigheternas del bör vissa medel som beräknas under anslaget siällas lillriksskalleverkcls förfogande. Samlligakronofogdemyndigheter har anslutils lill ADB-systemet för exekutionsväsendet() vad gäller de allmänna målen. Som riksskalle-verkel föreslagit bör det s.k. därför upphöra och i stället, för den löpande drifien avsystemet, inordnas i verkets linjeorganisation. Koslnaderna för REX-projektethar finansierats viaanslaget för kronofogdemyndigheterna. 8.1 milj.kr.. börfr.o.m. /86 överföras lill myndighetsanslag.Under /86 bör verkel för vissa ålgärder av lillfällig arl härutöver tillföras 7.50000kr. Med hänvisning lill vadjag anfört och i övrigl lill sammanställningen beräknar jag anslaget lill283046000 kr. Jag hemsläller atl regeringen föreslår all lill Riksskatteverketför /86 anvisa ell förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 735 322669 1984/85 Anslag 750535000 1985/86 Förslag 838 492000 De lokala skaltemyndighelernaverkställer mantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd, lar befattning medlaxeringsarbele saml debitering och uppbörd av skall m.m.. beslämmerpensionsgrundande inkomst samt utövar konlroll över all viss uppgifiskyldighelinom den allmänna fullgörs. Varje län är indelat ifögderier. Inom varje fögderi finns en lokal skattemyndighet. ärchefsmyndighet för de lokala skaltemyndighelerna i länet. I hela landel finns120 lokala skattemyndigheter. Varje sådan myndighet förestås av en fögderichef.Antalet tjänster vid de 120 lokala skaltemyndigheterna i landel uppgår lill ca4400. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 22 Varje länsstyrelselämnar anslagsframställning för de lokala skattemyndigheterna i länet.Länsstyrelsemas anslagsframställningar för /86 innehållersom huvudförslag en anslagsnivå som utgör pris- och löneomräknat anslag /85 minskat . Medelsbehovet enligt detta alternativ ökar med . Åtskilligalänsstyrelser har yrkat att huvudförslaget, dvs. innevarande budgetårs anslag pris- och löneomräknatminskat , inte skall fillämpas vidresurstilldelningen för /86. Länsstyrelserna anser att en minskning av resurserna för lokalaskattemyndigheterna enligt huvudförslaget inte kan mötas med omprioriteringaroch rationalisering av verksamheteni någon nämnvärd grad. En reducering kommer därför att leda till att kraven på service och rättssäkerhet allvariigt eftersatts.Länsstyrelserna understryker att lokala skattemyndigheternas arbetsbörda fortsatt att öka till följd av bl.a. ny och ändrad lagstiftning.För att klara besparingar är lokala skattemyndigheterna beroende avförenklande författningsändringar. Länsstyrelsernayrkar sammanlagt eU femtiotal nya tjänster för de lokala skattemyndigheterna. Depersonalförstärkningar som begärs avser delstjänster för fortsatt utbyggnad av granskningsorganisalionen för taxering i första instans, dels förstärkning på grundav ökade ärende- och arbetsvolymer. Ett flertal länsstyrelser redovisardessulom ett behov av nya tjänster till de lokala skattemyndigheterna men avstår medhänsyn till det statsfinansiellaläget från att framföra yrkanden. Länsstyrelsemas yrkanden om personalförstärkningar m. m. innebär attmedelsbehovet ökar med . haryttrat sig över anslagsframställningarna för de lokala skattemyndigheterna. Riksskatteverketuttalar sig mot en schablonmässig nedskärning av resurstilldelningen med 2.% för budgetåret1985/86. Rikskatteverketframhåller att de lokala skattemyndighetemas verksamhet i mycket höggrad styrs av regelsystemens utformning. Kombinationen av en ökadärendevolym och ny och ändrad lagstiftning har inneburit en kraftigt ökadarbetsbelastning för myndigheterna. Verket betonar också atl belastningen påtilldelade resurser utvecklats olika över landet. Riksskatteverketutgår vid sina resursbedömningar ifrån att förenklingar t.ex. förenkladlöntagarbeskattning kommer till stånd. Även om reformerna inte ger effekt förrän efter budgetåret1985/86 anser verket att nya resurser inte bör tillskjutas . Riksskatteverketframhåller att kvalificerade befattningshavare inom skatteförvaltningen ärattraktiva inom många områden inom näringslivet. Detta har resulterat i enmycket stor personalomsättning. 1984/85:100 Bilaga 9 23 uppskattar rekryteringsbehovet inom den lokalaoch regionala förvaltningen lill mer än 200 handläggare . börutbildningen av skallehandläggare enligi verkels uppfattning överflyttas lilldel allmänna utbildningsväsendet. För all komma lillrälia med det akuta rekryteringsbehovetvid de lokala skallemyndigheterna och länsstyrelsernas skatteavdelningarföreslår all 10 milj.kr. tillförs för detla ändamål. Medlenbör disponeras av verket för fördelning dit behoven är störst. Elt antal länsslyrelserhar i sina anslagsframställningar för de lokala skaltemyndighelerna yrkat allanslagen inle skall minskas enligt det s. k. huvudförslaget.Riksskatteverkel delar denna uppfattning. Under /85 har delokala skallemyndigheterna undantagits från den generella utgiftsminskningen.Bland orsakerna lill all avsteg gjorts från den i övrigl strikta tillämpningenav huvudförslagel kan nämnas den ökade mängden självdeklarationer. Dessutom harförfattningsbestämmelserna som styr de lokala skallemyndigheternas verksamheländrals ofta. Situationen har inle förändrats nämnvärt . Jag gör därför sammabedömning inför det kommande budgetåret och föreslår således att lokalaskattemyndigheterna tilldelas medel utan utgiftsminskning på . Ett intensivt arbete medalt förenkla regelsystemen pågår inom olika utredningar och iregeringskansliet. års taxering slopas den för fysiskapersoner särskilda självdeklarationen som i vissa fall skall lämnas i annankommun än hemortskommunen. Den slopade utbo-taxeringen innebär klara fördelarför såväl skattskyldiga som taxeringsmyndigheter. Reformen innebär attarbetsbelastningen minskar vid de flesta lokala skattemyndigheter. VidStockholms fögderi ökar dock arbetsbelastningen någol eflersom de fysiskapersoner som f. n. har all avge särskild .självdeklaration och som saknarhemortskommun i riket skall laxeras i del för rikel gemensamma distriktet. Förbudgetårel 1985/86 beräknar jag della resursbehov till 500000 kr.Förstärkningen bör - med hänsyn till all övriga myndighelers arbetsbördaminskar - finansieras genom en omfördelning inom anslaget. Jag avser all under våren1985 föreslå regeringen att för presentera ell förslag om förenkladlöntagarbeskattning. Förslaget väntas leda till betydanderationaliseringseffekter. Förenklingarna av de materiella reglerna och avdeklaralionsredovisningen bör leda till all ett myckel slort antal av devanligaste orsakerna till alt fel görs i deklarationerna försvinner. Del liggernära lill hands alt resursbesparingarna i första hand utnyttjas för attförverkliga beslut i samband med RS-reformen, nämligen all avvecklafrilidsgranskningen av självdeklarationer. Del förenkladedeklarationsförfarandel bör hämiöver kunna leda till en styrning av resursernamol de svårkontrollerade deklarationerna. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 24 delförenklade deklarationsförfarandet skall tillämpas första gången vid taxering. Förslaget får således ingenomedelbar effekt men det långsiktigaperspeklivel påverkar ändå min bedömning av resursbehovet för budgetårel1985/86. Vidare har beslut fattats om slopande av den kommunala taxeringen av juridiska personer. Ävendetta förslag leder till påtagliga administrativa fördelar framför allt vidlänsstyrelsemas skatteavdelningar. Resursbesparingen består bl.a. i attgranskningen av ca 20000 särskilda självdeklarationer bortfaller. I propositionen(1984/85:32) angående åtgärder mot ekonomisk brottslighet har regeringenredovisat det principförslag som kommissionen mot ekonomiskbrottslighet lämnat angående företagens uppgiftslämnande. Kommissionen föreslåratt företagen skall lämna en skattemässig resultatredovisning enligt ett standardiseraträkenskapsschema. Ett genomförande av förslagen bör leda till att en stor del av denmtinmässiga deklarationsgranskningen kan maskinellt och alt deklarationerav speciellt intresse kan sorteras ul för mer ingående granskning. Innan förslagetkan genomföraskrävs dock kompletterande utredningsarbete. Den 1 januari 1985träder ett nytt system för månatlig och samordnad uppbörd avkällskatt och arbetsgivaravgift i kraft (prop. 1983/84:167, SfU 28. rskr 369).Samordningen förväntas ge rationaliseringseffekter och ökar förulsällningarnaför en effektiv arbetsgivarkontroll. För denna nya omfattande arbetsuppgift som tillförts lokalaskattemyndigheterna har knappt 250 tjänsterinrättats vid myndigheterna. Jag har vid medelsanvisningen beräknatsammanlagl 35 milj.kr. för dessa tjänster. Den I januari 1985införs en statlig faslighetsskatt som omfattar hyreshus, kontorshus, småhus samtbostadsbyggnader på lantbmk. För de lokalaskattemyndigheternas del innebär lagstiftningen ett visst merarbete dels avseende deklarationsgranskningen, delsavseende preliminärskatte-hanteringen.För merarbetet vad gäller deklarationsgranskningen har jag beräknatresursbehovet till 3,2 milj.kr.Fastighetsskatten bör beaktas vid bestämmandel av särskild beräkningsgrund förpreliminär skatt för . Dessulom bör debiteringen av preliminärB-skatt beträffande vissaskattskyldiga med betydande fastighetsinnehav ändras. Arbetet är i viss mån av engångskaraktär. Jag harberäknat resurserna för detla merarbetetill 4 milj.kr. under budgetåret1985/86. Sammanlagt har således 7,2milj.kr. beräknats för arbetet med den statliga fastighetsskatten. Medlen bör ställas till förfogande för fördelning mellan länen eflerbehov. Inom skalteförvaltningen harrekryteringen utgjort ett problem.Riksskatteverket har på regeringens uppdrag utrett behovet av särskildarekryteringstjänster inom den regionala och lokala skatteförvaltningen. Verket föreslår i sin rapport, som nyligenhar redovisats till regeringen, att det försöksvis införs ett nyttrekryteringssystem som bygger på attden grundläggande skatteulbildningen i huvudsak överförs till det allmänna utbildningsväsendet. Iavvaktan på att ett sådant system kan ge- 1984/85:100 Bilaga 9 Finansdéiiärtementet 25 nomföras föreslår verket att 10 milj.kr. tillförsskatteförvaltningen under /86 för att täcka det uppdämdarekryteringsbehovet av handläggare. Verkets rapport bereds f.n. inomregeringskansliet. Jag är medveten omatt rekryteringssiluationen behöver förbättras. Erforderligtmedelsutrymme för rekrytering har inom varje län skapats genom uppkommandevakanser och ledigheter. Möjligheterna att för någon längre tidöverblicka det ekonomiska läget och utrymmet för nyrekrytering är därför begränsat. Framför allt istorstadslänen, där avgångarna tilldet privata näringslivet är störst, är situationen problematisk. Med hänsyntill mitt förslag att undanta de lokala skattemyndigheterna från tillämpningen av huvudförslaget och då riksskatteverketsrapport ännu inte är slutbehandladanser jag mig inte kunna biträda förslag om ett resurstillskott för detta ändamål. Situationenmåste enligt min uppfattning lösasinom ramen för tilldelade resurser. Jag föreslår därför att en viss del, totalt5 milj.kr., av den för de lokala skattemyndigheterna beräknade lönesummanställs till förfogande. Avsikten är att verket skallfördela resurser till de län som på gmnd av stora avgångar har svårigheter att tillgodose sitt rekryteringsbehovav handläggare. Länsstyrelsemasskatteavdelningar har liknande problem. Chefen för föreslår därför att ett belopp om 5milj.kr. inom ramen för tilldelade medelställs till regeringens disposition för fördelning till de länsstyrelser som har problem med att finansiera sittrekryteringsbehov vid skatteavdel-ningama . Lokalaskattemyndigheterna disponerar 15 milj.kr för arbetet med den reformeradeinkomstbeskattningen. Den sista etappen av den reformerade inkomstbeskattningenskall genomföras under /86 varför dessa medel bör stå tillmyndigheternas förfogande även under detta budgetår. För tiden därefter får enbedömning av arbetssituationen göras i sambandmed kommande budgetbehandling. Ett antalmyndigheter har fått medel för anskaffning av nya telefonväxlar.Anskaffningarna ger utrymme för rationaliseringar och driftkostnads-minskningar.Investeringama skall därför finansieras genom en minskning av anslaget underen tioårig avskrivningsperiod. Av sammanställningen övermedelstilldelningen för resp. län framgår i vilka fall en sådan reduktion skett. Under anslagspostenDiverse ändamål, vilken disponeras av , har jag beräknat medelför täckande av vissa engångsutgifter samt en reserv för ofömtsedda medelsbehov.Vidare har jag beräknat medel för rekryteringstjänsteroch för arbetet med fastighetskatten. Minaställningstaganden till länsstyrelsernas förslag, vilka redovisas närmare i det följande, innebär med bortseende fråndet under anslaget beräknadeuppbördsmedlen en medelsanvisning om . Ökningen i förhållande till innevarande budgetår uppgår fill . Desärskilda uppbördsmedlen beräknar jag till . vilket är enökning med . i förhållande till innevarande budgelår. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 Sammanställning Förvalt- Därav: Därav Lokal- Diverse ningskost- lönekost- engångs- kostnader ändamål 1984/85 669157 000 (623 753000) 1985/86: (-1-2678000) -f-l I 730000 --1-10776000 --6500000 Länsstyrelserna -1-46388000 (-1-38347000) Föredraganden -t-74819000 (4-69 520000) Lppbördsmedel Ersättning från allmänna pensionsfonden 1984/85 52 679000 1985/86: (-H 3 429 000) (-1-500000) (-1-14637000) ( 15 269000) 1985/86: -(- 2611000 (4- 2312000) (-f-142000) -1- 452 000 -H 3063 000 (-1- 1523 000) -1- 2 138000 ( 16 798000) Beräknad ändring 1985/86: (-H 496000) -(- 188000 -t- 803 000 (-1- 1908000) -(- 2146000 Beräknad ändring 1985/86: (-H 1674000) -1- 2 882000 (-f 2 716000) -1- 3 142 000 ( 23 232000) Beräknad ändring 1985/86: (-(- 1240000) '-t- 1739000 (-(- 2.557000) -(- 196000 ( 13 511000) Beräknad ändring 1985/86; (-1- 721000) -(- 96000 (-t- 1717000) 1984/85:100 Bilaga 9 + 1038000 4- 2 286000 4- 325 000 4- 714000 4- 1889000 4- 2691000 4- 1866000 4- 1942000 4- 2606000 4- 6084000 4- 1674000 4- 3425 000 4- 1003 000 4- 2 389000 4- 1324000 4- 2471000 Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86; Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86; Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: 18479000 ( 17236000) 4- 914000) 4- 2167000) 4- 256000) (4- 35000) 4- 679000) 4- 482000) 4- 1295000) + 619000 4- 1423 000 4- 1008000) (4-771000) 4- 2541000) 4- 1937000) 4- 6272000) 4- 2250000 4- 6640000 4- 1767000) (4- 20000) 4- 1839000) 4- 2160000) 4- 5 624000) 4- 1420000) 4- 3 176000) 4- 602000) (4-313000) 4- 2 250000) 4- I 153000) 4- 2 306000) 4- 442000 4- 1480000 4-89000 4- 2 375 000 4- 31000 4- 356000 4- 15000 4- 729000 4- 253000 4- 872000 4- 267000 4- 1690000 4- 234000 4- 2123000 4- 196000 4-2887000 4-1054000 4- 3 304000 4-1386000 4-8026000 4-1009000 4- 2875000 4- 990000 4- 2932000 4- 40000 4- 2646000 - 73000 4- 6011000 4-1286000 4- 2960000 4- 936000 4- 4361000 4- 440000 4- 1443000 4- 453000 4- 2 842000 4- 378000 4- 1702000 4- 398 000 4- 2 869000 Prop.1984/85:100 Bilaga 9 18 361000 ( 17299000) ändamål disposition 10105000 5645000 4-10645000 - 4 145000 Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86: Beräknad ändring 1985/86; Beräknad ändring 1985/86; Beräknad ändring 1985/86: Diverse ändamål m. m. Beräknad ändring 1985/86 4- 1023000 4- 1990000 4- 1288000 4- 1723000 4- 1940000 4- 3018000 4- 887000 4- 2383000 4- 902000 4- 2277 000 4- 875000 4- 1334000 4- 1478000 4- 2250000 4- 359000 4- 2435000 4- 917000) 4- 1883000) 4- 1059000) (4-132000) 4- 1618000) 4- I 109000) (4-640000) 4- 2860000) 4- 832000) 4- 2256000) 4- 631000) (4-125000) 4- 2069000) 4- 792000) 4- 1252000) 4- 1266000) 4- 2126000) 4- 170000) 4- 2249000) 4-31000 4- 1054000 4- 35000 4- 2025000 4- 59000 4- 1347 000 4- 79000 4- 1802 000 4- 257000 4- 2 197000 4-243000 4- 3 261000 4-1044000 4- 1931000 4-1015000 4- 3398000 4- 132000 4- 1034000 4- 222000 4-2499000 4-83000 4- 958000 4- 83000 4- 1417000 4- 83000 4- 1561000 4- 103000 4- 2 353000 4- 932000 4- 1291000 4- 459000 4-2894000 I5'750000 4- 6.SOO000 Prop.1984/85:100 Bilaga 9 källskatt och arbetsgivaravgift . ter och en expeditions-tjänsttill fögderi, elt biträde till Tierpsfögderi samt fyra handläggartjänster för offensiv granskning, två handläggartjänsterför granskning och fem biträdesljänsler lill fögderi. Anskaffning av inventarier m.m. . För ökade omkostnader för l.ex. För arbetet med samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift . L För tillfällig personal förstärkning yrkas . 1984/85:100 Bilaga 9 och medel för två årsarbetskrafter till gransknings-enheten. För kostnader i sam- lill nya lokaler av mält behov av nya med hänsyn lill anskaffandet av ny telefonväxel lill fögderi. Till fögderiyrkas två handläggare och två biträden samt . gemensamtför fögderierna för tillfällig personal. I.Samordnad uppbörd4-2081 000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 kostnader vid Ale-Vältle fögderi yrkas . Utöver de tjänster som anges i särskilda regeringsbeslut fär för detta ändamål ytterligare en tjänst i BglC/ Fe 2-Fe 6 finnas inrättad vid lokala skaltemyndigheten i fögderi. med hänsyn lill anskaffandet av ny telefonväxel i fögderi. från Försvarets civilförvaltning överflyttad till fögderi, . 1984/85:100 Bilaga 9 yrkas tre resp. en handläggare yrkas för säkerhelsfräm-jande åtgärder, bildande av fack-bibliotek m. fl. Under anslags-poslen Diverse ändamål har . av-salts för säkerhetsfrämjande ålgärder vid fögde- För kostnader i sam- lill nya lokaler av fögderi begärs . under anslagsposten Diverse ändamål. För diverse inventarier yrkas etl engångsbelopp om . och för ökade omkostnader för inrikes resor m.m. begärs . rier yrkas ell en- och för ökade lokalvårdskostnader begärs . kalvårdskostnader i fögderi. ten yrkas två handläggartjänster. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 tjänst och lill fögderi en konlorislljänsl. Vidare yrkas medel för fyra landskanslisler lill fögderierna gemensamt. Samordnad uppbörd 4-1 183 000 kr. Med hänvisning tillsammanställningarna hemställer jag att regeringen föreslår att till Lokala skattemyndigheterna /86 anvisa elt förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Kronofogdemyndigheternasverksamhet avser dels det allmännas fordringar för skatter, böter, allmännaavgifter m.m., dels ärenden som an-hängiggörs av enskilda rättsägare. Den förraärendegruppen dominerar. Kronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhet reglerasbl.a. i utsökningsbalken i vilken det finns bestämmelser om exekufiv försäljning avfast egendom.Dessutom är kronofogdemyndighet skyldig att handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) om statliglönegaranti vid konkurs. Fr.o.m. den Ijanuari 1980 är vissa kronofogdemyndigheter fillsynsmyndigheter enligt 42 § konkurslagen (1921:225) och har idenna egenskap tillsyn över förvaltningen i konkurser. För den exekutivaverksamheten är landet indelat i kronofogdedistrikt. I varje distrikt finns enkronofogdemyndighet med en kronodirektör eller kronofogde som chef. Inom länet åliggerdet särskilt att ta befattning med bl. a. beskattningsväsendet,uppbördsväsendet och exekutionsväsendet. är centralmyndighetför administration av exekutionsväsendet. I landet finns 81kronofogdedistrikt med sammanlagt ca 2800 tjänster. 3 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 9 34 Länsstyrelsernasanslagsframställningar för kronofogdemyndigheterna för /86innehåller som huvudförslag en anslagsnivå som utgör pris- och löneomräknatanslag för /85 minskal . Medelsbehovet enligt dettaalternativ ökar med . Åtskilliga länsslyrelserhar yrkat att huvudförslagel, dvs. en minskning , inte skall tillämpasvid resurstilldelningen för /86. Några län har redovisat entillämpning av huvudförslagel som innebär att medelstilldelningen reduceras med5 % .