prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — a. innehålla riktlinjer för överplaneringens storlek samt för beräkningenav prisreserver och eventuell ramhöjning så att principen om planering underförutsättning av en bevarad köpkraft tillgodoses. Dessutom bör detföreskrivas att överbefälhavaren i ett alternativ genomför sin planering i enäven efter /87 oförändrad nominell ram inkl. erforderiigareserver. Jag förutsätter därmed att överbefälhavarens nästa programplan utgörett tillräckligt underlag för de prioriteringar som behöver göras i genomförandetav verksamheten under /86 saml så att nya beställningsbemyndigandenkan begäras av på tilläggsbudget för de objekt som då är aktuella ochi den omfattning som då synes lämplig. Därigenom bör också en rimlighandlingsfrihet kunna upprätthållas års försvarsbeslut. Enligt den preliminäraredovisningen i överbefälhavarens programplan för perioden /86-1989/90 hardet uppsatta besparingsmålet för /84 uppnåtts både i ekonomiska termer och vad gällerpersonalreduceringar. Denna uppfattning delas av försvaretsrationaliseringsinstitut. Dessa preliminäraredovisningar grundar sig på bedömningar som är relaterade till målen iöverbefälhavarens programplan för perioden /85-1989/90. Den bedömning som jaggjorde av det ekonomiska utfallet för /83 (prop. 1983/84: 112)gmndade sig på myndigheternas årsredovisningar . Motsvarandeunderlag för /84 föreligger ännu inte men min preliminärabedömning är ändå att de besparingar som gjorts under /84 ärförenliga med de mål som angetts. Vad gäller planeringenför det fortsatta besparingsarbetet bedömerjag att de ekonomiska besparingsmålen för den första femårsperioden /87 kan uppnås genom definierade rationaliseringsprojekt inomsamtliga huvudprogram. Fömlom de ekonomiskabesparingsmålen för de olika huvudprogrammen angav statsmakterna i 1982 årsförsvarsbeslut även personalminskningsmål för huvudprogrammen Operativ ledningm. m. och Gemensamma myndigheter m. m. Ställning till försvarsgrenarnaspersonalvolymer tas av regeringen i regleringsbrev. Personalförändringarnamellan huvudprogram 1 -4 och de gemensamma myndighelerna och mellan dessamyndigheter inbördes följs upp av överbefälhavaren. En sammanställning grundadpå överbefälhavarens redovisning i del föregående (s. 33) samt vad jag haranfört i anslutning till vissa anslag får därmed följande lydelse vad gällerpersonalmål för /87. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 45 (personår) /87 ' Avser anslaget F5.Gemensam försvarsforskning (inkl. personal vid fortifikations-förvaltningensforskningsenhet). När det gällerinriktningen av det högsta antal personår för dessa myndigheter budgetåret1991/92 finner jag inte nu någon anledning att frångå den inriktning som ladesfast budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. Ställning tillförändringar av denna inriktning bör tas i samband med försvarsbeslutdå resultaten från ett flertal utredningar föranledda av bl. a. betänkande föreligger. För huvudprogrammet Operativledning m. m. återstår att identifiera för att nå /92 om . När det gäller denekonomiska planeringssäkerheten efter /87 syns den numera ihuvudsak vara godtagbar för de olika huvudprogrammen. Jag anser dock attuppföljning och realiserbarhetsprövning av de enskilda projekten måstefortsätta. måste analyser göras för att identifiera nyabesparingsprojekt syftande till att säkerställa att de planeradebesparingsmålen nås. För att fördjupakunskaperna om analysmetoder m. m. har regeringen i uppdrag att särskilt granska konsekvenser m.m.av etl antal avgränsade besparingsprojekt bl.a. nedläggningen av Smålandsartilleriregemente (A 6). Resultatet av denna granskning skall redovisas senastden . Överbefälhavarensinriktning av fredsorganisationens utveckling utgår årsförsvarsbeslut och från statsmakternas beslut därefter, bl. a. (prop. 1983/84:100 bil. 6 och 1983/84: 112, FöU 15 och 20, rskr 219 och 348). Idet föregående (s. 36) har jag redovisat överbefälhavarens planeringbeträffande fredsorganisationens utveckling. Planeringen kan enligt min meninggodtas. Jag vill här dels ge minsyn på frågan om eventuella beslut om ytterligarefredsorganisatoriska förändringar, dels redovisa vissa regeringsbeslut m. m.som berör fredsorganisationens utveckling. Jag aviserade i prop. 1983/84:112 (s. 20) förslagfill om 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 46 ytteriigare fredsorganisatoriska förändringar.Därefter har överbefälhavaren redovisat sin perspektivplan del I och 1983 årsvärnpliktsutbild-ningskommilté redovisat betänkandet (SOU 1984:71) Värnplikteni framfiden. På grundval av bl.a. dessa dokument har regeringen ochoktober 1984 beslutat om anvisningar för fas B av perspektivplaneringen för detmilitära försvarets utveckling efter /87. Överbefälhavaren har isin perspektivplan del I inte redovisat någon långsiktig plan förfredsorganisationen som kan ligga till gmnd för beslut om ytterligareförändringar. har i sill betänkande bl.a lämnatförslag om sådana förändringar i värnpliktsutbildningen som om de genomförstorde få långtgående konsekvenser för fredsorganisationen. Regeringen haruppdragit ål överbefälhavaren alt pröva värnpliktsutbildningskommitténs förslagoch att i sin perspektivplan del 2 redovisa en långsikfigplan för fredsorganisationens ulveckling. Av dessa skäl är jag inte nu bereddatt förorda ytteriigare fredsorganisatoriska förändringar. Jag anförde i prop.1983/84: 112 (s. 20) att arméns utbildningskapacitet undemtnyttjas. Strävan börvara atl utnyttja kapaciteten helt, dels av värnpliktssociala skäl, dels avarbetsmarknadsskäl. Överbefälhavaren har på regeringens uppdrag redovisatfömtsättningar för och konsekvenser av att under programplaneperioden1985/86-1989/90 öka grundutbildnings-konfingenten. Redovisningen innebär att enökning om ca 3400 värnpliktiga kan ske inom armén, varav 900 under budgetåret1985/86, om medel ställs till förfogande. Jag förordar att en sådan ökninggörs, och beräknar i det följande (s. 82) medel härför under anslaget B I. Arméförband: Ledning ochförbandsverksamhet. Jag går så över lill attredovisa vissa regeringsbeslut m. m. som berör fredsorganisationens utveckling. (FöU 1983/84:20, rskr 348) har som sin mening gett regeringen till känna att regeringensnarast bör fatta beslut om all arméflygskolan skall flytta fill Malmen.Regeringen har beslutat att arméflygskolan skall upphöra den 30juni 1985, att en andra arméflygbataljon skall organiseras och lokaliseras tillMalmslätt den samt att fortifikationsförvaltningen skallhos låta pröva den förändrade verksamheten iMalmslätt. Indragningen av Livgardets dragoner(Kl/Fo44) Enligt 1982 årsförsvarsbeslut skulle Livgardets dragoner (Kl/Fo44) dras in , varvidförsvarsområdesansvaret och utbildningsuppgifterna m.m. övertas och inordnassom en del i myndigheten /Fo44. Denna organisationsförändring har - påförslag av chefen för armén och efter beslut av regeringen -genomförts . Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 47 (mot.1983/84:2207, 2750, 2753, 2756, FöU 20, rskr 348) har som sin mening gettregeringen till känna att planeringen av antalet värnpliktiga vidVästkustens militärkommando med kuslarlillerire-gemente (MKV/KA4)borde inriktas mot att de vämplikfiga som skall ingå i krigsförband på ,gmndutbildas där. En förutsättning var att maninte måste göra några investeringar i av detta skäl och attberedskapen vid övriga kustartilleriförband inte blir lidande. Jag kan konstateraatt uttalande har beaktats i planeringen. I 1983 årsbudgetproposition (prop. 1982/83: 100 bil. 6) tog min företrädare upp frågan om att sammanföraförsvarsstaben och försvarsgrenssta-bematill en gemensam myndighet. Han uttalade därvid förståelse för att förslag om ny organisation borde anstå till desspågående omorganisation av de centrala staberna har utvärderats. Jag vill ocksåerinra om att beslut om försvarsmaktens centrala ledning m.m.(prop. 1977/78:63, FöU 9, rskr 174) bl.a. innebar att överbefälhavarens programsamordnanderoll skulle stärkas. 1983/84:112(s. 21) anmälde jag att regeringen uppdragit åtöverbefälhavaren att redovisa sådana förändringar i organisation ocharbetsformer inom och mellan de centrala staberna som bör vidtas för att stärka överbefälhavarensprogramsamordnande roll. Överbefälhavaren hari redovisat sitt uppdrag och föreslagit, utöver åtgärder som detankommer på överbefälhavaren atl själv besluta om, bl.a. att ett nytt anslag för forskning och utvecklinginrättas inom huvudprogrammet Operativ ledning m. m., ändrade former för programplaneringenoch anslagsframställningar, samt att befogenheter inom byggnads- och anläggningsområdet delegeras. Motbakgrund av detta hemställer jag i det följande (s. 139) alt regeringenföreslår att ett nytl förslagsanslagför forskning och utveckling inom huvudprogrammet Ope-rafiv ledning m. m. fr.o. m. /86 förs upp på statsbudgeten. Regeringen har dessutom uppdragitåt överbefälhavaren att lämnanärmare underlag till precisering av de åtgärder som kräver regeringensställningstagande. Dessa åtgärdersyftar sålunda till att stärka överbefälhavarens programsamordnande roll.En samlad utvärdering av de åtgärder som vidtas beträffande de centralastaberna kommer att redovisas för regeringen . 1981/82:102 om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsattautveckling (bil. 2 s. 94) anförde dåvarande statsrådet beträffandeöverbefälhavarens fredsorganisationsplan att det var nödvän- 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 48 digt all minska rekryteringen av yrkesbefäl bl.a. för att anpassa befälstill-gångama till framtida behov och att en fördjupadundersökning snabbt borde göras av krigs- och fredsorganisationens behov avyrkesbefäl inom de tre försvarsgrenarna. Regeringen tillkallade i september1982 en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av kraven påutbildning och kvalitet hos militära chefer m. m. Översynen som urspmngligenfrämst inriktades mot de befattningsskikt som är styrande för rekrytering ochutbildning har genom tilläggsdirektiv (Dir. 1983:71) vidgatstill atl omfatta beräkningar av minimibehovet av yrkesofficerare på alla nivåeri krigsorganisationen. Utredningen som har antagit namnet befälsbehovsutredningen beräknas komma attavge ett betänkande under febmari 1985. I avvaktan påutredningens förslag är jag inte beredd att ta ställning till den planerade utvecklingenpå lång sikt av antalet yrkesofficerare. Jag vill i dettasammanhang också något beröra de problem som sammanhänger med de civilaflygbolagens rekrytering av flygförare från försvaret och som berörbemanningen av såväl stridsflygplan som helikoptrar. beslutade inovember 1980 (prop. 1980/81:6, , rskr 36) om riktlinjer för utbildningenav piloter för den civila luftfartens behov. Avsikten med utbildningen är attflygvapnet skall få behålla sina flygförare som behovet av svenskacivila piloter tillgodoses, främsl för flygbolaget (). Regeringen har sedermerabeslutat att en trafikflygarhögskola (TFHS) skall inrättas vid krigsflygskolani . Skolan påbörjade sin verksamhet . De förstaeleverna (ca 15) kommer att utexamineras från skolan under senare delen av1985. Kostnaderna för utbildning av dessa elever, för /85beräknade till 18,4 milj.kr., bestrids helt i vad avser verksamheten vid TFHSav medel inom försvarets ram. har decivila flygbolagen visat väsentligt ökade behov att rekrytera flygförare fråndet svenska försvaret . Avgångar av flygförare enligt deanmälda behoven leder till oacceptabla konsekvenser för försvaret. Såvälincidentberedskapen som förmågan till insatser vid övertaskande angreppriskerar att i väsentlig grad nedgå. Vidare försämras utbildningsbetingelsernavid flygförbanden. Även flygsäkerheten kan komma att påverkas negativt. Enöversyn pågår nu av de problem som uppstår vid stora avgångar av flygförarefrån försvaret. Hur problemen skall lösas på såväl kort som lång sikt övervägsf. Jag har tagit initiativ lill överläggningar med berörda parter i dennafråga. I detta sammanhang villjag också anmäla att överbefälhavaren har tillsatt en utredningavseende tjänstgöringsförhållanden och lönebestämmelser för flygtjänstgörandepersonal inom försvarsmakten. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 49 har fattatbeslut om särskilda löneåtgärderför vissa flygförare. Under hand har också meddelats att och överbefälhavaren i1984 års L-ATF-förhandlingar ytteriigare har behandlat flygförarnaslöneförhållanden. En åtgärd för attminska övergångarna är enligt min mening att bättre anpassa elevantaletvid TFHS till de verkliga behoven. Det är härvid angeläget att i god fid få besked omde civila flygbolagens behov. Utbildningen vid TFHSbör mot bakgmnd av det anförda utökas. Jag har därför under anslaget Dl.Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet beräknat medel för en utökning av antalet elever vid TFHS för attmöta de civila flygbolagens ökaderekryteringsbehov. Jag avser att i samarbetemed berörda parter fortlöpande pröva ytterligare lösningar för att kommatill rätta med problemen. Jag tar här upp frågor som rör anställd personal, Vid min anmälan avregeringens proposition 1983/84:112 om det militära försvaretsfortsatta utveckling, m.m. utvecklade jag mina synpunkter på personalpolitikeninför . Jag anförde bl.a. att genom en medveten och målinriktad satsning på personalåtgärder skapas en utvecklingspotential och en beredskap för att mötade krav som kommer att ställas påförsvaret och dess personal . Jag anmälde också att det nu är angeläget attpersonalpolitiken inriktas mot att underlätta den nödvändigapersonalminskningen. Enligt min meningskulle en övergripande personalpolitik utgöra ett värdefullt instmmentför ett fortsatt praktiskt arbete med utveckling av de personellaresurserna. Jag anmälde i detta sammanhang att jag inom ramen för detpersonalpolitiska arbete som pågår i samhället i övrigt skulle låta utarbeta enövergripande personalpolitik inom främst områdena personalutveckling,personalrörlighet, arbetsmiljö samt samverkansformer. har jagdärför tagit initiativ till en långsiktig, samordnad och principiell behandlingav personalfrågorna inom hela försvarsdepartementets verksamhetsområde. I del fortsattaarbetet med dessa frågor kommer närmare kontakter att tas med berördapersonalorganisationer och myndigheter,bl. a. i form av en brett upplagd konferens. Arbetet inomutredningen om personal- och ekonomiadministrationen inom försvaret väntas avslutas under år1985. De frivilligaförsvarsorganisationerna bidrar till försvarets trovärdighet och till dessfredsbevarande förmåga. Verksamheten stärker vårt totalförsvar och ger uttryckför folkets försvarsvilja. Intresset för den frivilliga försvarsverksamhetenfortsätter att stiga och flera organisationer noterar ökat medlemsantal.Det är enligt min uppfattning viktigt att verksamheten 4 1984185. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 50 understöds och uppmuntras främst avseende deorganisationer som rekryterar och utbildar personal för placering itotalförsvarets krigsorganisation. Härvidlag fyller den utredning som behandlarfrivilligförsvarets förmåner m. m. en viktig funktion. Kommitténs arbeteberäknas vara slutfört . Jag vill i detta sammanhang ävenanmäla att Flygfältsingenjörs-föreningama genom beslut av regeringen har upptagitssom frivillig försvarsorganisation. Regeringen har i mars1982 beslutat att försvarets rationaliseringsinstituts rapport 90 medförslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa databehandlingskall utgöra gmnden när del gäller utveckling av nya informationssystem ochmodernisering av äldre system. Förslaget innebär en standardisering ochdecentralisering av datorsystemen. Denna datakraftsstmktur benämns Stmktur 90.En första upphandling av datomtmstning för Stmktur 90 har genomförts underhösten 1984. Regeringen har i mars1982 också gett överbefälhavaren i uppdrag att redovisa möjligheterna attupprätta en förmedlingsfunktion för terminaler, smådatorer, skrivautomaterm.m., att lämna förslag fill standardisering, handlingsregler för metodstöd,upphandlingsbestämmelser och utbildning inom ADB-området samt att redovisaplanerade åtgärder inom området teknikupphandling. Överbefälhavaren har motbakgmnd av regeringens beslut om Stmktur 90 gett ut anvisningar för dentekniska inriktningen av ADB-verksamheten och i programplanen angett att dennya informationssystem- och dator-driftstmkturen skall vara väl etablerad år1987. 1 samband medavrapporteringen av några av uppdragen till regeringen har överbefälhavarenaviserat förändringar beträffande roller och ansvarsfördelningen inom dencentrala ADB-verksamheten. Av överbefälhavaren har fåttett samlat ansvar för samordning gentemot statskontoret för upphandling avADB-utmstning inom försvarsmakten. Försvarets rationaliseringsinstitutssamordningsroll gentemot statskontoret i anskaffningsfrågor upphörde därmed. Regeringen gav i mars1984 överbefälhavaren i uppdrag att komma med förslag till hurADB-verksamhetens ledning och stöd skall organiseras inom det militäraförsvaret. Härvid skall bl. a. redovisas förslag till hur det nuvarande storakonsultberoendet inom ADB-området vad gäller ledning och utveckling avviktigare projekt skall kunna minskas. Uppdraget skall redovisas den 1 april1985. Jag räknar med att förslag skall kunna föreläggas i anslutningtill budgetproposition. Överbefälhavaren fickockså i uppdrag att redovisa en samlad plan för utveckling ochrevidering av administrativa datasystem. Av planen skall det bl. a. framgå huräldre system bör behandlas i samband med övergång till Struktur 90 och hur deolika systemen inom disponibla Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 51 resurser bör användas. Överbefälhavaren beräknasredovisa en sådan plan imars 1985. Regeringen har ijuli 1984 gett statskontoret ett uppdrag om planer för administrativ utvecklingoch ADB-användning. Bl.a. omfattar uppdraget att utarbeta ett förslag tillny handläggnings- och beslutsordning för statliga ADB-invesleringar. Avrapportering skall ske den31 . Jag hemställer atl regeringen bereder riksdagentillfälle att ta del av vadjag har anfört i fråga om krigsorganisationens utveckling m.m.,besparingsprogrammet, fredsorganisationens utveckling, personalfrågor,frivilliga försvarsorganisationer och utvecklingav informationssystem. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 52 Ubåtsskyddet utvecklasoch förstärks f. n. med den inriktning som godkände (prop. 1983/84:25 bil. 2, FöU 9, rskr 118). 1983/84:112 omdet militära försvarets fortsatta utveckling, m. m. anmälde jag min avsikt attföreslå regeringen att ge överbefälhavaren anvisningar om alt utarbeta ensamlad plan för den fortsatta uppbyggnaden av ubåtsskyddel. lämnaderegeringen uppdrag och anvisningar för denna planering av ubåtsskyddetsfortsatta uppbyggnad och inriktning. Överbefälhavaren redovisade detta uppdragden . 5.4.2 Överbefälhavarens plan för ubåtsskyddetsinriktning Överbefälhavarenkonstaterar i sin plan för ubåtsskyddels inriktning att ubåtshotet i fredriktar sig mol vår territoriella integritet och trovärdigheten i vårsäkerhetspolitik och kan också påverka förutsättningarna för vårtinvasionsförsvar. För försvarsmaktensmöjligheter att stödja svensk säkerhetspolitik är förmågan att upprätthålla etttrovärdigt invasionsförsvar av gmndläggande betydelse. För detta krävs attförsvarsmakten fortlöpande anpassas till utvecklingen i omvärlden. Ubålshotet ivid mening ställer därvidlag nya krav på försvarsmaktens förmåga. Situationen i vårtnärområde präglas enligt överbefälhavaren bl. a. av den pågåendeundervattensverksamheten innanför vår territorialgräns. Verksamhetensomfattning och de risker främmande makt uppenbarligen är beredd att ta kan lydapå att motiven inte endast är av begränsad art. Om verksamheten ingår ikrigsförberedelser är den en del i en väsentligt störte verksamhet.Ubåtsskyddsåtgärder i fred kan då bidra till att försvåra en invasion men måstevärderas inom ramen för vårt samlade invasionsförsvar. Indikationer på främmandeundervattensverksamhet visar tydliga tecken på att stora ubåtar haruppträtt inom svenskt terrilorialhav och att främst miniubåtar tränger långt inpå sjöterritoriet. Indikationer har erhållits som visar påundervattensverksamhet i anslulning till och i våra hamnar, basområdensamt i övrigt inom kust- och skärgårdsområden. Undervattensverksamheten haräven indikerats inom andra områden. Oavsett syftena med dennaverksamhet på vårt territorium har inträffade incidenter på ett tydligt sättvisat att vi har otillräckliga resurser att hävda vår territoriellaintegritet. Det är av gmndläggande säkerhetspolitisk 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 53 betydelse att vi så snabbt som möjligt skaparett sådant ubåtsskydd att vår avhållande förmåga mot främmandeundervattensverksamhet står i rimlig proportion till hur vi löser andrauppgifter för försvarsmakten. Enligt överbefälhavarenär det inte möjligt att klarlägga vilka ubåtsskyddsresurser som på siktkommer att erfordras för att uppnå en tillräckligt avhållande förmåga. Ytterstavgörs detta av den eller de makter som kränker vårt territorium. Det kommeratt erfordras ytterligare studier för att närmare klarlägga vilken långsiktigambitionsnivå som bör gälla för ubåtsskyddet. Sådana studier måste genomförasinom ramen för perspek-tivplanearbetet. De långsiktigaavvägningsproblemen får dock inte hindra oss atl i närtid vidta åtgärder som såsnabbt och effektivt som möjligt leder till påtaglig effekthöjning i vårtubåtsskydd. Överbefälhavaren konstaterar att de åtgärder som hittillsvidtagits är rikfiga men otillräckliga. Vår långa kusttillsammans med ett svårbemästrat hot innebär att behovet avubåtsskyddsresurser är stort i fred, under beredskapstillstånd och i krig.Begränsade ekonomiska resurser innebär atl endast del av behoven kantillgodoses. Detta medför även att en prioritering av ubåtsskyddsresur-sernatill tid och plats blir nödvändig. Möjligheterna attupptäcka kränkande ubåtar är störst när de uppehåller sig på eller passerarlertitorialhavet. Vi måste dock enligt överbefälhavaren räkna med att ubåtaräven fortsättningsvis oupptäckta kan tränga in på inre vatten och indikerasförst där. Behov föreligger därför att kunna lokalisera, identifiera och avvisaubåtar över hela sjöterritoriet. Ubåtsskyddet måste ha ensådan flexibilitet att en avskräckande effekt kan skapas varhelst kränkningarindikeras. Vissa områden är av sådan betydelse att ständig övervakning med högupptäcktssannolikhet krävs redan i fred. Överbefälhavarenprioriterar mot denna bakgmnd ubåtsskyddssystem som kan övervaka territorialhavetoch särskilt viktiga områden samt som kan lokalisera och göra vapeninsats överhela sjöterritoriet. Systemet måste byggas upp genom en kombination av rörligaoch lokalt bundna system. Överbefälhavaren harinriktat planeringen så att helikoptrar, flygplan och ubåtar förses med nyaspaningssystem. Den planerade anskaffningen av ytterligare fyra kustkorvettertidigareläggs. De förses med system som gör dem lämpade att verka i allaomgivande farvatten. Palrullbåtar och vedettbåtar förses med hydrofonsystem ochkustartilleriförbandens bevaknings- och mineringssystem byggs ut medubåtsskyddskapacitet. Utvecklingen av nya upptäcktsmetoder och vapen forceras. Samordningen mellan olikavapensystem i det direkta ubåtsskyddel måste även förbättras enligt överbefälhavaren. Överbefälhavarensplanering för förstärkning av ubåtsskyddet utgår från förslag som chefen förmarinen redovisat. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 54 inom marinen har enligt överbefälhavaren inte entillräcklig nivå för ubåtsskyddet kunnat nås. Överbefälhavaren har därförkompletterat chefens för marinen åtgärder så att huvuddelen av den befinlligaoch planerade organisationen av röriiga enheter kan ges en likartadkvalitetsnivå och att vissa ytteriigare satsningar görs inom de lokalt bundnasystemen. Med hänsyn till angelägenhetsgraden i dessa åtgärder haröverbefälhavaren omfördelat resurser från främst armén och flygvapnet. Överbefälhavaren anseratt snabba och kraftfulla åtgärder inom ubåtsskyddet är så viktiga att detblir nödvändigt atl acceptera ambitionssänkningar inom andra funktioner.