prop · G80364 · 1984-12-31 00:00:00 — 1983/84:28 om beskattningen av energi förordades atten skatt skulle införas på naturgas med . per 1000 m' och aviserades ettförslag om en skatt på all gasol. Enligl nu gällandebestämmelser beskattas endast den gas som används för motordrift. Gasen,betecknad gasol, definieras i lagen (1961:372) om bensinskatt som en vara somhelt eller till huvudsaklig del består av pelroleumgaser eller andra gasformigakolväten och som har kondenserats fill vätska. I tulltaxan finns den beskattadegasen under tulltaxenummer 27.11 eller 38.19 och består i huvudsak av propåneller bulan. Beskattning av den för motordrift avsedda gasolen infördes 1964för att också de som använde gasol i slällel för bensin eller motorbrännoljaskulle bära sin del av vägkostnadsansvaret. Skatt på gasol utgår både enligtlagen om bensinskatt och lagen (1957:262) om aUmän energiskatt med sammanlagt92 öre per liter. Gasoloch andra gasformiga kolväten som används för annat ändamål än moiordrift är såledesf.n. i realiteten undantagna från både energi- och bensinskatt. För den gasolsom säljs i s.k. butiksförpackningar utgår dock skatt enligl lagen (1968:430)om mervärdeskatt. Det finns enligt minmening och som också framgått av tidigare riksdagsbehandling starka skäl somtalar för att i princip all energiförbmkning bör beskattas om inte särskildaskäl talar för att viss energi eller energianvändning bör undantas. inhemska fasta bränslen, som, i enlighel med vad som har beslutatstidigare, även fortsättningsvis bör vara fria från energiskatt. Några sådanasärskilda skäl föreligger inte för gasol. I och med att gasolen, som är enpetroleumprodukt, fått en allt större användning inom t.ex. industrin ochdärmed konkurrerar med olja och även kol och el är det naturligt altenergibeskattningen bör utvidgas tiU att också omfalta gasol. Med hänsyn till vad som nuhar framhållits bör den genereUa energibeskattningen utvidgas till att omfattaockså skatt på naturgas och gasol. Med gasol bör även fortsättningsvis avses devaror som är beskattade och som återfinns i tulltaxan under nr 27.11eller 38.19, i praktiken propån eller bulan eller en blandning av dessa. Den gasolsom skaU beskattas sammanfattas utanför under begreppet LPG (LiquefiedPetroleum Gases). Utanför det skattepliktiga området faller all inhemsktproducerad metan, 1984/85:64 16 intebara från t.ex. torvmossar, reningsverk och avfallsanläggningar utan ocksä denmetan som på syntetisk väg framstäUs t. ex. i den petrokemiska indusirin. Den gasolsom säljs i s.k. butiksförpackningar bör också fortsättningsvis varaundantagen från energiskatt men belastas med mervärdeskatt. Stadsgasframställningenbelastas f.n. med skatt endast i den mån lättbensin använts förframställningen och då efter skattesatsen per liter bensin. F.n.framställs stadsgas på fem platser. I flera fall är nedläggning redanbeslutad. I de andra fallen övervägs nedläggning. Med hänsyn härtill harregeringen i en lagrådsremiss med förslag till lag omberedskapslagring av olja och kol - som innebär en ökad beredskapslagring -förordat oförändrade regler för beredskapslagring gällande stadsgasverk. Ifråga om energiskalten bör också, under de närmasle åren, oförändrat gälla attstadsgasen är skattefri och att den lätlbensin som används blir beskattad med1,per liter. För den gasol som används för stadsgasframställning börskatten per energienhet vara lika stor som för lätlbensin. Detta motsvarar enskatt på gasol med 24kr. Somframhållits i den tidigare nämnda propositionen bör skatten på naturgas utgåmed . per 1 000 m. Skatten på gasol som används för stadsgasframställningbör som framgått vara . per ton och skallen på den gasol som användsför motordrift oförändrat vara per liter. Skatten på övrig gasol börrelateras till skatten på naturgas, dvs. per energienhel motsvara tre Qärdedelarav skatten på olja. Med hänsyn till energiinnehållet skulle skatten dåbestämmas till ca . Inledningsvis bör dock skatten inte utgåmed mer än . per ton för att successivt höjas till i nivå med skatten pånaturgas. Jag avser att återkomma med förslag till ny höjning avskatten på denna gasol. Lagteknisktbör all beskattning av gasol och naturgas regleras i lagen om allmänenergiskatt. bör all beskattning av bensin och motoralkoholer skeenligt lagen om bensinskatt. utgår för bensin både bensinskatt ochenergiskatt. Bensinskatten för bensin bör därför höjas med samma belopp som densamtidigt slopade energiskatten på bensin. I och med att gaserna skallbeskattas enligt energiskattelagen kommer automatiskt alla förfarandereglersom nu gäller kolbränslen och eldningsoljor alt bli tillämpliga även på gas.Detta gäller också de avdragsregler som återfinns i energiskattelagen. För attunderiätta tillämpningen bör vidare föreskrivas, i Ukhet med vad som gällerför elkraft, att den för vars räkning skattepliktig naturgas införs skall ansessom producent av gasen och att transport- och omformningsförluster inte skallbeskattas. Delär naturligt att skatten på motorgasol är relaterad till skatten på bensin ochdärmed väsentligt högre än som föreslås gälla annan gasol. Detta innebär, fömtomatt olika skattesatser måste införas, också att det i energiskattelagen börföreskrivas en skattskyldighet för den som inköpt 1984/85:64 17 gasolför annat ändamål än moiordrift men som använder gasolen för moiordrift. Dettainnebär givetvis en praktisk komplikation. Med hänsyn till det ringa anlalel gasoldrivnafordon torde dessa svårigheter med en olika beskattning av samma vara dock intebli aUtför omfattande. Skulle problemen bli stora får emeUertid övervägas attdessa fordon beläggs med kilometerskatt. F.n. slutförs ett utredningsarbete om kilometerskattesysle-metinom vägtrafikskatleutredningen (B 1977:05). I samband med behandlingen av deförslag som utredningen lägger fram får de gasoldrivna fordonens framtida beskallningockså övervägas. Fömtomi bensin- och energiskattelagen bör ändringar göras i lagen (1974:992) omnedsättning av allmän energiskatt och i lagen (1973:1216) om särskild avgiftför oljeprodukter och kol. I sistnämnda lag bör uttryckligen anges att avgiftpå bensin endast ulgår då bensinen är avsedd för motor-drift. I annat fallskulle stadsgasproduktionen belastas med avgift. Denu förordade ändringama bör träda i kraft . Detla kanlämpligen ske . Mittförslag: Skatten på kolbränslen skall fr.o.m. ulgå med 140kr. Skälenför mitt förslag: I prop. 1983/84:28 om beskattningen av energi angavs som enriktlinje att skatten på kolbränslen skulle höjas i etapper tiUs skatten perenergienhet var ca hälften av skatten på olja. Energiinnehållet i ett ton kolär ca två tredjedelar av energiinnehållet i en m' olja. En energineulralbeskattning skulle motsvara en skatt på kol på ca . per ton eftersomskatten på olja f.n. är . per m'. I enlighet med det angivna uttalandetbör skatten på kolbränslen höjas . per ton den 1 januari1985. Mittförslag: Avdrag skall medges för allt kol som behövs för den metallurgiskaprocessen även om en del av kolet omvandlas till gas och värme som kan tUlvaratasför l.ex. Skälenför mitt förslag: I prop. 1983/84:28 föreslogs att kol som används i metallurgiskaprocesser skulle undantas från beskattningen genom en utökad avdragsrätt. Somskäl för förslaget åberopades att skatten vid denna användning av kol saknadestyreffekt eftersom kolet inte kunde ersättas med andra råvaror. Prop.1984/85:64 18 skrivelse till regeringen har framhållit att den medändringen åsyftade verkan inte har uppnåtts. Trots ändringen beräknas skattenför , enligl skrivelsen, stiga med 20 milj. kr. för och 27 milj.kr. Detta under förutsätining att företaget inte skulle få någonnedsättning av energiskatten . Skälet till denna kostnadsändringanges vara att () ansett att begreppet metallurgiskaprocesser avser den del av verksamheten inom jäm- och stålindustrin som börjarmed sinlertillverkning och slutar med göt, ämnen eller gjutgods. Enligl RSV:s föreskrifler(RSFS 1984:24) gäller vidare att den gas som uppkommer som en biprodukt, ochsom inte nyttiggörs i den metallurgiska processen, blir belastad med skattgenom att avdrag inte erhålls för det kol som åtgår för gasproduktionen. Föratt denna biprodukt inte skall bli beskattad bör avdragsbestämmelsen ienergiskattelagen ändras så att avdrag medges för aUt kolbränsle som erfordrasför den metaUurgiska processen oavsett om det som en biprodukt uppstår gas ochvärme som kan användas på annat sätt än i den metallurgiska processen.Avdraget får dock inte omfatta större kvantitet än den för den metallurgiskaprocessen maximalt erforderliga mängden kol. För överskjutande mängd kol böravdrag inte medges. 2.3 Nedsättningav viss energiskatt Ilagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt finns bestämmelser omåterbetalning av energiskatt på elektrisk kraft som förbrukats i s.k.avkopplingsbara elpannor. Syftet med återbetalningen har varil att åsladkommaen samhällsekonomiskt och energipolitiskt riklig användning av vatten- ochkärnkraften. Som fömtsättning för återbetalningen gäller bl.a. att denelektriska pannan skall producera hetvatten eUer ånga. lorkningsändamål introducerats elektriska pannor för produktion avvarmluft. Med den nuvarande lydelsen av lagen kommer sådana pannor att fådrivas med beskattad elkraft även om övriga i lagen angivna villkor äruppfyllda. Energiåtgången för sådan framställning är lägre än för framställningav ånga eUer hetvatten. Även en sådan användning bör få ske skattefritt om deandra fömtsättningarna är uppfyllda. Bestämmelsen i 4 8 lagen om nedsättning avallmän energiskatt bör ändras i enlighet härmed. 2.4 Skattpå bensin och olja till utländska beskickningar m.m. Mittförslag: Den nu tUlämpade ordningen för skattefrihet för diplomaters m.fl.inköp av bensin och eldningsolja ersätts med ett system med återbetalning iefterhand av den skatt och avgift som ingått i priset på bensin och andrabränslen. Inga kvantitetsbegränsningar föreslås införda . 1984/85:64 19 Sammanfattningav skälen för mitt förslag: Det nuvarande förfarandet för att diplomaters inköpav bensin och eldningsolja skaU bli skattefria bygger på gammal hävd.Förfarandet är inte lagreglerat och synes enligt en av RSV gjord kontroll iviss mån ha missbrukats. Ettnytt förfaltningsregleral system bör därför införas. Erfarenheterna från detsystem som gäUer för återbetalning av mervärdeskatt till diplomater är goda.Detta system bör därför också införas för alt åstadkomma skaltefrihet fördiplomaternas inköp av bensin och andra bränslen. Det uppmärksammade missbmketsynes inte vara av en sådan omfattning att några bestämda kvantitelsbegränsningarnu är nödvändiga. Skälenför mitt förslag: har diplomatiska företrädare ochlönade konsuler jämte vissa av deras familjemedlemmar kunnat köpa bensin ocheldningsolja inom landet utan skatt och avgift. Skatte- och avgiftsfriheten haruppnåtts genom att den utländska beskickningen hos ()anhållit om s.k. tullfrihet för viss mängd bensin och eldningsolja. UD harbedömt rimligheten av begärd kvantitet och därefter återlämnat ett exemplar avansökningen med uppgift om godkänd kvantitet till beskickningen. Ansökningenhar därefter av beskickningen överlämnats till ett oljebolag. Betalningen förinköpt bensin m.m. har skett med hjälp av kreditkort som utfärdats avoljebolagen. Oljebolagen, som är registrerade som skattskyldiga, har i sinadeklarationer gjort avdrag för de inköpta bränslekvanliteterna. På detta sätthar all skatte- och avgiftsbelastning eliminerats. Iskrivelse till regeringen har RSV anfört krilik mot det nuvarande systemet.Kritiken går framför alll ut på att nuvarande förfarande saknar slöd i lag ochatt skattefriheten sträcker sig längre än vad som följer av Wienkonventionerna.Vid kontroller som gjorts hos oljebolagen har vissa differenser i beviljade ochavdragna kvantiteter uppmärksammals. Dessulom ifrågasätts om. inte också ettvisst annat missbmk förekommit. RSVhar föreslagil vissa lagstiftningsåtgärder och förordat ett system medåterbetalning i efterhand av den skatt som utgått på inköpen. En motsvarandeordning gäller f.n. i fråga om mervärdeskatten. RSV anser att denna bör kunnatjäna som förebild. Föregen del får jag anföra följande. Del nuvarande systemet kan missbmkas. Dettorde också vara så alt ett vissl missbmk har skett. Wienkonventionerna somreglerar beskicknings- och konsulatspersonalens rättsförhållanden ställer ingakrav på skaltefrihet på delta område. Det kan därför ifrågasättas om man intehelt borde slopa denna skattefrihet. Mot ett sådani synsätt talar emellertidatt faktiskt medgett diplomatiska företrädareskatte- och avgiftsfrihel för bensin och eldningsolja och att andra stater istor utsträckning medger motsvarande frihet. En slopad skatiefrihet för bensin skuUeockså innebära att kilometerskatt borde tas ut på diplomaternas brännoljedrivnafordon. 1984/85:64 20 syntill det särskilda avstämpUngs- och uppbördsförfarande som krävs i kilometerskattesyslemel,och som fömtsätter en aktiv medverkan från de skattskyldigas sida, kan dennaskatteform möjligen ge speciella svårigheter för diplomatisk personal. Mol bakgmndav vad jag anfört anser jag att skatte- och avgiftsfriheten inte bör slopas.Den bör få en författningsmässig reglering. För att motverka missbruk bör etlsystem liknande det som gäller för återbetalning av mervärdeskatt införas ocksåför återbetalning av skatt och avgift på bensin och eldningsolja. Genom dealltmer höjda priserna och skatterna på bensin och eldningsolja utsättsemellertid det nuvarande systemet för alll kraftigare påfrestningar och en revideringav systemet är därför nödvändig även av detta skäl. Erfarenheterna av mervärdeskatlesystemetsom varit i kraft är goda. I likhet med vad som gäller förmervärdeskatten bör den krets som skall omfaltas av återbetalningen vara delsutländsk beskickning och lönat konsulat, dels diplomatiska förelrädare vidbeskickningen och lönad konsul vid det utländska konsulatet i Sverige.Möjlighet bör i likhet med vad som gäller för mervärdeskatten också finnas förde internationella organisationer som avses i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i vissa faU att få åtnjuta denna förmån. Enrambestämmelse med nu angiven innebörd bör införas i lagen om bensinskatt ochlagen om allmän energiskatt. Med stöd av en sådan bestämmelse bör regeringenpå samma sätt som gäller för återbetalning av mervärdeskatt kunna fastställavissa administrativa fömtsättningar för återbetalningen. Detta gälleransökningstider, vilka handlingar som skall bifogas etc. I detta sammanhang bördock inte föreskrivas någon maximal volymgräns för återbetalningen. I Ukhet medvad som gäller i flertalet länder leder själva förfarandet tiU en viss restriktivitet.I den mån del skulle visa sig att systemet missbmkas bör övervägas att införa maximi-kvantiteterper person och år för vilka återbetalning medges. Delföreslagna systemet bör i övrigt hanteras på samma sätt som gäller förmervärdeskatten och skötas av RSV. UD bör för varje ansökan intyga att den somansöker om återbetalning tiUhör den återbetalningsbe-rättigade kretsen avdiplomatiska företrädare. Det nya systemet med återbetalning bör, för attbereda RSV erforderlig förberedelsetid, inte träda i kraft förrän den 1 juli1985. 2.5Skatt på viss elektrisk kraft Genomlagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft infördes den 1 januari 1983en särskild skatt på elektrisk kraft som produceras i vissa vattenkraftverk(vattenkraftsskatt). Skatt utgår endast om den installerade generaloreffektenär . Skatten är per kWh om kraftverket har tagitsi drift och per kWh om kraftverket har tagits i drift mellanåren 1973 och 1977. För vattenkraft som produceras 1984/85:64 21 inyare anläggningar utgår ingen valtenkraftsskatt. Skyldighet att erlägga skattinträder när kraften framställs. I deklarationen får avdrag göras för varjekraftverk och år med minskat av skillnaden meUanskattepliktig kvantitet och . För skatten gäller iövrigt de vanliga förfaranderegler som gäller för flertalet andra punktskatter.I skrivelse till regeringen har RSV föreslagit vissa ändringar av skatten. Mittförslag: Vattenkraftsskatt skall fortsättningsvis utgå för nettoproduktionen(levererad kraft) och inte för bruttoproduktionen (framställd kraft). Detnuvarande preUminära avdraget för vissa mindre produktionsanläggningar ersättsmed ett i förväg fastställt avdrag, som inte i efterhand behöver korrigeras. Skälenför mitt förslag: För flertalet punktskatter gäUer att skattskyldighet inträdervid leveransen av en vara. Detta innebär också, eftersom redovisningsskyldighetenär knuten lUl affärsbokföringen, en identitet mellan debiterat belopp och debelopp som skall inlevereras till staten. För vatien-kraftskatten bestämdesdock vid införandet att skattskyldigheten skulle inträda redan då kraftenframställdes. Detta innebär att det är hela produktionen som beskattas, dvs.även kraftverkens egen förbmkning beskattas. RSV har i skrivelsen framhållitatt de skattskyldigas redovisning och skattekontrollen skulle underlättasväsentligt om debiteringsmätningen (levererad kraft) lades till gmnd förbeskattningen. Dessutom skulle på det sättet uppnås en väsentligt förbättraduppmätning av kraften. Även om ändringen innebär ett vissl skattebortfall, somav RSV uppskattas till mindre än 10 milj. kr., bör reglerna ändras så attnettoproduktionen beskattas. Uppmätningen bör ske i ulmalningspunkten förvarje enskilt kraftverk. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget om en vattenkraftsskatt tillkom fömtom reglersom undantog de mindre kraftverken även ett bottenavdrag. I deklaration fåravdrag göras för varje kraftverk och år med minskatmed av skillnaden mellan den skattepliktiga kraften och . Regeln innebär, eftersom en deklaration skaU lämnas för varjekalendermånad, att det månadsvisa avdraget får baseras på preliminära värdenoch slutligt regleras efter kalenderårets utgång. RSV har framhållit attberäkningsmetoden är onödigt komplicerad. Årsavstämningen bör kunna undvaras. F.n.beräknas del månadsvisa avdraget med utgångspunkt i medelårsproduktionen ikraftverket. Med medelårsproduktion avses den vid kraftverket i medeltal produceradekraften . Genom alt relatera avdraget lill detre senaste årens produktion bör avdraget inför varje nytt år kunna bestämmastill det beräknade värdet. RSV har framhåUit att det synes helt onödigt att iefterhand justera detta värde. 1984/85:64 22 uppfattningoch förordar att förslaget genomförs. Avdraget bör fördelas på årets tolvmånader men inte överstiga den för månaden skattepliktiga kraften. Dennu föreslagna ändringen innebär också alt deklarationerna för de allra minstaföretagen blir enklare. Den i förarbetena till lagen angivna riktpunkten förårsredovisning, - företag vars skattepliktiga produktion understiger 10miljoner kUowaltimmar - har inte särskilt reglerats i lagstiftningen. Församtliga punktskatter gäller från enligt förordningen(1984:247) om punktskatter och prisregleringsavgifter att årsredovisning fårmedges om skatten för år understiger . Förväntas skatten uppgå tillmer än . får RSV medge halvårsredovisning.De angivna riktlinjerna var urspmngligen motiverade av avdragsbestämmelserna.Med hänsyn till den nu föreslagna förenklingen och då det är rimligt att detför vattenkraflsskatlen gäller samma regler som för övriga punktskatter börsärregler om redovisningstider som baseras på produktionsmängder inle införasi lagen. Denu föreslagna ändringarna beräknas sammanlaget för innevarande budgetårinnebära en inkomstförstärkning på statsbudgeten om ca 50 milj. kr. Effekten /86 beräknar jag kommer att uppgå till ca 170 milj. kr. Medhänsyn liU den enkla beskaffenheten av de lagstiftningsåtgärder som jagföreslår anser jag att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrandefrån lagrådet bör därför inte inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1961:372) om bensinskatt, 2. lag om ändring i lagen(1957:262) om aUmän energiskatt, 3. lag om ändring i lagen(1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, 4. lagom ändring i lagen (1974:992) om nedsättning av aUmän energiskatt, 5. lagom ändring i lagen (1982:1201) om skatt på viss elektrisk kraft. Prop.1984/85:64 23 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.