prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:140 Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade uidrag av regeringsprolokollför de ålgärder och del ändamål som framgår av föredragandens hemställan. 1propositionen redovisas en rad åtgärder för atl främja tjänsteexporten. En tjänstehandelsdelegationmed representanler för myndigheler och näringslivet m. fl. avses tillsättas avregeringen. Delegationen skall tjäna som etl forum för informalionsutbyte ochdiskussion i syfte atl främja och utveckla ijänslehandeln. exportrådföreslås få en större roll vad avser exportfrågor på tjänsteområdet. Detsärskilda konsultstödet, riktal mol och administrerat av ,utvidgas till all omfatta samtliga länder. Vidare avses en del av medlen för slödtill svensk projekt-export administreras i för svensk projektexport i särskild sammansättning. Försök inleds ävenmed en datoriserad förmedling av informalion kring internationella projekt.Reglerna för exporlkreditgarantigivning ses över så att tjänsleexportområ-detges en klarare markering. De ändamål för vilka allmänna och särskilda investeringsfondernu får las i anspråk utsträcks till atl avse även kostnader för atl främjatjänsteexport. 1 anslulning härtill läggs förslag till ändringar ilagstiftningen om investeringsfonder. 1 1984/85. Prop.1984/85:140 2 Lag om ändring i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond Härigenom föreskrivs atl 5 § lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond skall hu nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§' Allmän investeringsfond får tas i anspråk förföljandeändamål, nämligen för a) kostnader lör reparalions- och andra underhållsarbelenpå en här i riket belägen byggnad, som inte utgör omsätiningslillsgång i rörelse eller är avsedd all användas som boslad, och för avskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av en sådan byggnad, b) avskrivning av invenlarier b) avskrivning av invenlarier som, om de inte utgör iransporime- som,om de inle utgör iransportme del i inlernationell trafik, är av- deli inlernationell trafik, är av sedda att användas / här i riket be- seddaatl användas här i riket, saml driven verksamhel. saml ombygg- ombyggnad avfartyg eller luftfar- nad av fartyg eller luftfartyg och tygoch kostnader för reparation av kostnader för reparalion av fartyg fartyg eller luftfartyg, c) kostnader för främjande av skogsbruk eller för reparalions-och andra underhållsarbeten pä en här i riket belägen markanläggning, som inte ulgör omsättningstillgång i rörelse, och för avskrivning av den del av en sådan markanläggnings anskaffningsvärde som får dras av genom årliga värde minskningsavdrag, d) koslnader för undersökningsarbete, förberedandearbete eller tillred- ningsarbele i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i rikel, e) koslnader för lekniskl och naturvetenskapligtforsknings- och ulveck lingsarbete saml kostnader för utbildning av arbetstagare hos förelaget, f) koslnader för atl främja avsätt- f) kostnader för alt främja avsätt ningen utomlands av varor som till- ningen utomlands av tjänster från verkas här i riket. svenska företag och varorsom lill verkas här i rikel. Belopp, som har avsatts lill allmän investeringsfond, fårtas i anspråk endast för arbete som utförs, invenlarier som levereras och iövrigt koslnader som hänför sig lill lid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av allmän investeringsfond för ändamål somanges i första stycket e) får göras endast av företag som bedriver industrielltillverkning. Ianspråktagande av allmän inves- Ianspråktagande av allmän inves teringsfond får inte avse begagnade teringsfondfår inte avse begagnade inventarier. I fråga om inventarier inventarier.1 fråga om invenlarier som företaget har anskaffat från nä- somföretagel har anskaffat från nä ringsidkare med vilken företagel är ringsidkaremed vilken företagel är ' Senaste lydelse 1983:668. Prop.1984/85:140 3 förbundeli väsenllig ekonomisk förbundet i väsenllig ekonomisk intressegemenskap får fonden las i intressegemenskap fär fonden tas i anspråk endasl om inventarierna anspråk endasl om inventarierna har tillverkats under beskattnings- har tillverkats under beskattnings året, året. Om det finns särskilda skål, jårregeringen medge undanlag från del i Jörsia slycket b) angivna kravel pä allinventarierna skall vara avsedda att användas här i riket. Omallmän investeringsfond enligt beslut enligt 4 § får las i anspråk för arbetesom avses i försia stycket a) eller c), får företaget, såvida arbetet hänförsig till flera beskattningsår och avdrag på grund av arbetet inte redan har skell,under del sisla året la investeringsfonden i anspråk för avskrivning av lillgångarnaeller för täckande av kostnaderna med högst ett belopp som svarar mol uppkomnakostnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagts gäller också i fräga om ny-eller ombyggnad av farlyg eller luftfartyg eller i fråga om byggnadsinventarieroch markinvenlarier enligt kommunalskattelagen (1928: 370). Medbyggnader, inventarier och markanläggningar förstås vid lillämpning av försiastycket tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt de beslämmelsersom gäller för byggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier respeklive markanläggningar. Som invenlarier anses inle lillgångarsom avses i punkl 6 av anvisningarna lill 29 § kommunalskalielagen. Dennalag Iräder i krafl den . Prop.1984/85:140 4 Lag om ändring i lagen (1982:1185) om inbetalning påsärskilt investeringskonto Härigenom föreskrivs all 7 § lagen (1982: 1185) ominbetalning på särskilt investeringskonlo skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7S' Särskild investeringsfond får tas i anspråk förföljande ändamål, nämligen för a) koslnader för reparalions- och andra underhållsarbelenpå hår i riket belägen byggnad, som inte ulgör lagertillgäng eller är avsedd att användas som boslad, och för avskrivning av ny-, lill- eller ombyggnad av sådan byggnad, b) avskrivning av inventarier b) avskrivning av invenlarier som, om de inte ulgör iransporime- som,om de inle ulgör transportme del i internationell trafik, är av- deli inlernationell trafik, är av sedda all användas / här i riket be- seddaatl användas här i riket, saml driven verksamhet, saml ombygg- ombyggnad avfartyg eller luftfar- nad av fartyg eller luftfartyg och tygoch kostnader för reparation av kostnader för reparation av fartyg farlyg eller luftfartyg, c) kostnader för främjande av skogsbruk eller underhällav markanlägg ning här i riket och för avskrivning av sädan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, d) koslnader för undersökningsarbele, förberedande arbeleeller tillred ningsarbete i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i riket, e) koslnader för tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och utveck lingsarbele saml koslnader för utbildning av arbetstagare hos företaget, O kostnader för atl främja avsätt- O kostnader för atl främja avsätt- ningen utomlands av varor som lill- ningen utomlandsav tjänsler från verkas här i rikel. svenska JÖreiag och varor som till- verkas här i riket. Belopp, som har avsatts till särskild investeringsfond, färlas i anspråk endast för arbete som utförs, invenlarier som levereras och i övriglkoslnader som hänför sig till tid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av särskild investeringsfond för ändamålsom anges i första slycket e) får göras endast av förelag som bedriverindustriell Ullverkning. Ianspråktagande av särskild in- Ianspråktagande av särskild in vesteringsfond får inte avse begag- vesteringsfondfår inte avse begag nade inventarier. 1 fräga om inven- nadeinventarier. I fråga om inven tarier som företaget har anskaffat tariersom företaget har anskaffat från näringsidkare med vilken före- frännäringsidkare med vilken före taget är förbundet i väsentlig eko- tagelär förbundet i väsenllig eko- ' Senaste lydelse 1983:671. 1984/85:140 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse nomisk intressegemenskap får fon- nomiskintressegemenskap får fon den tas i anspråk endast om inven- den tas i anspråk endasl om inven tarierna har tillverkals under be- tarierna har tillverkats under be skattningsåret, skattningsåret. Om det finns sär skilda skäl, får regeringen medge iindanliig från del ijiirsla slyckel b) angivna kravet på all inventarierna skall vara avsedda all användas här i rikel. Om särskild investeringsfond enligt beslut enligt 6 S fårtas i anspråk för arbele som avses i första stycket a) eller c), får förelaget,såvida arbetet hänför sig lill flera beskattningsår och avdrag på grund av arbelelinle redan har skett, ta fonden i anspråk för avskrivningav tillgångarna eller för läckande av kostnaderna med högst etl belopp somsvarar mot uppkomna koslnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagls gällerockså i fräga om ny- eller ombyggnad av fartyg eller luftfartyg och i fråga ombyggnadsinventarier och markinventarier. Med byggnader, inventarier och markanläggningar förståsvid tillämpning av denna lag lillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlasenligt de bestämmelser som gäller för byggnader, maskiner och andra förstadigvarande bruk avsedda invenlarier respeklive markanläggningar. Molsvarandegäller i fråga om byggnadsinventarier och markinventarier. Som invenlarieranses dock inte tillgångar som avses i punkl 6 av anvisningarna till 29 §kommunalskattelagen (1928:370). Denna lag träder i kraft . Prop.1984/85:140 6 Lag om ändring i lagen (1979:610) om allmäninvesteringsreserv Härigenom föreskrivs alt 8 § lagen (1979:610) om allmäninvesteringsreserv skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 §' Allmän investeringsreserv får tas i anspråk förföljande ändamål, nämligen för a) kostnader för reparations- och andraunderhållsarbeten på en här i riket belägen byggnad, som inte utgör omsättningstillgång i rörelse eller är avsedd alt användas som boslad, och för avskrivning av ny-, till- eller ombyggnad av en sådan byggnad, b) avskrivning av inventarier b) avskrivning av invenlarier som, om de inte ulgör Iransporime- som,om de inte ulgör transportme del i internationell trafik, är av- deli internationell trafik, är av sedda alt användas / här i rikel be- seddaatl användas här i rikel, saml driven verksamhet, samt ombygg- ombyggnad avfartyg eller luflfar- nad av fartyg eller luftfartyg och tygoch kostnader för reparalion av koslnader för reparation av fartyg fartyg eller luftfartyg, c) kostnader för främjande av skogsbruk eller förreparations- och andra underhållsarbeten på en här i riket belägen markanläggning, som inte ulgör omsättningstillgång i rörelse, och för avskrivning av den del av en sådan markanläggnings anskaffningsvärde som får dras av genom ärliga värde minskningsavdrag. d) kostnader för undersökningsarbete, förberedande arbeleeller tillred- ningsarbete i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighet här i rikel, e) kostnader för tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och utveck lingsarbete saml kostnader för utbildning av arbetstagare hos den skalt skyldige, f) kostnader för atl främja avsättningen utomlands avvaror som här i riket lillverkas. Belopp, som har avsatts lill allmän investeringsreserv,får tas i anspråk endast för arbele som utförs, invenlarier som levereras och iövrigt kostnader som hänför sig till tid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av allmän invesleringsreserv för ändamålsom anges i första slycket e) fär göras endast av skattskyldig som bedriverindustriell fillverkning. Ianspråktagande enligt första styckel dl-O får görasendast efter särskilt medgivande av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,statens induslriverk. Ianspråktagande av allmän investeringsreserv får inte avsebegagnade inventarier och föremål avsedda för utsmyckning av kontorslokaler. 1fråga om inventarier som den skattskyldige har förvärvat från näringsidkaremed vilken han är förbunden i väsenllig ekonomisk intressegemenskap fär allmän invesleringsreservtas i anspråk endast om inventarierna har tillverkats under beskattningsåret. ' Senaste lydelse 1983:669. 1984/85:140 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 fråga om anskaffning av personbil som avses i vägtrafikkungörelsen(1972:603) får allmän investeringsreserv tas i anspråk endasl om bilen äravsedd för yrkesmässig trafik eller ulhyrningsrörelse. 1 fräga om anskaffning av bål som avses i 2 § sjölagen(1891:35 s.l) får allmän invesleringsreserv tas i anspråk endast om bålen äravsedd för yrkesmässigt bedrivet fiske. Med byggnader, invenlarier och markanläggningar förståsvid tillämpning av försia slycket tillgångar som vid inkomsttaxeringenbehandlas enligt de bestämmelser som gäller för byggnader, maskiner och andraför stadigvarande bruk avsedda inventarier respektive markanläggningar. Som inventarier anses inle tillgångar som avses i punkt 6av anvisningarna till 29 § kommunalskalielagen (1928: 370). Denna lag träder i kraft . Prop.1984/85:140 8 Lag om ändring i lagen (1980:456) om insättning påtillfälligt vinstkonto Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1980:456) ominsättning på tillfälligt vinstkonto skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§' Vinslfond får tas i anspråk för följande ändamål,nämligen för a) koslnader för reparations- och andraunderhållsarbeten på här i riket belägen byggnad, som inle ulgör lagertillgäng eller är avsedd att användas som bostad, och för avskrivning av ny-, lill- eller ombyggnad av sådan byggnad, b) avskrivning av invenlarier b) avskrivning av invenlarier som, om de inle ulgör Iransporime- som,om de inle utgör transportme del i internationell trafik, är av- deli internationell trafik, är av sedda att användas / här i riket be- seddaalt användas här i rikel, samt driven verksamhet, saml ombygg- ombyggnad avfartyg eller luftfar- nad av fartyg eller luftfartyg och tygoch kostnader för reparation av kostnader för reparalion av fartyg fartyg eller luftfartyg, c) koslnader för främjande av skogsbruk eller underhållav markanlägg ning här i riket och för avskrivning av sådan del av anskaffningsvärdet av markanläggning som får dras av genom årliga värdeminskningsavdrag, d) kostnader för undersökningsarbete, förberedande arbeleeller tillred- ningsarbele i gruva, stenbrott eller annan liknande fyndighel här i rikel, e) koslnader för lekniskl och naturvetenskapligtforsknings- och utveck lingsarbele samt koslnader för ulbildning av arbelslagare hos företagel, f) koslnader för atl främja avsättningen utomlands avvaror som lillver kas häri riket. Belopp, som har avsatts till vinstfond, får tas i anspråkendast för arbete som utförs, invenlarier som levereras och i övrigl kostnadersom hänför sig till tid efter bokslutsdagen. Ianspråktagande av vinslfond för ändamål som anges iförsta slyckel e) får göras endast av företag som bedriver industrielltillverkning. Ianspråktagande av vinstfond fär inle avse begagnade invenlarier.1 fräga om inventarier som företaget har anskaffat frän näringsidkare medvilken företagel är förbundel i väsentlig ekonomisk intressegemenskap fårfonden las i anspråk endasl om inventarierna har tillverkats under beskattningsåret. Om vinstfond enligt beslut enligt 6 § får las i anspråkför arbete som avses i första styckel a) eller c), får förelaget, såvida arbelelhänför sig lill flera beskaltningsår och avdrag på grund av arbetet inte redanhar skett, under det sisla året ta fonden i anspråk för avskrivning av lillgångarnaeller för läckande av kostnaderna med högsl ell belopp som svarar mot uppkomnakoslnader under de ifrågavarande åren. Vad nu sagls gäller också i fråga om ny-eller ombyggnad av farlyg eller luftfartyg eller i fråga om ' Senaste lydelse 1983:670. tillgångar som avses ipunkt 3 tredje stycket och punkt 4 tredje slyckel av anvisningarna lill 22 §samt i punkt 7 andra och tredje styckena och punkt 16 Iredje och fjärdestyckena av anvisningarna lill 29 § kommunalskattelagen (1928:370). Med byggnader, invenlarieroch markanläggningar förslås vid fillämpning av första stycket lillgångar somvid inkomstlaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller förbyggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda invenlarier respeklivemarkanläggningar. Som invenlarier anses dock inte tillgångar som avses i punkt5 av anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen. Med byggnader, invenlarieroch markanläggningar förstås vid lillämpning av försia stycket tillgångar somvid inkomstlaxeringen behandlas enligt de bestämmelser som gäller förbyggnader, maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda inventarier respeklivemarkanläggningar. Som inventarier anses dock inte lillgångar som avses i punkt6 av anvisningarna till 29 § kommunalskalielagen. Dennalag träder i kraft den . Prop.1984/85:140 10 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvisl, , , , . , , ,, , R. , , , , Föredragande: statsrådet omtjänsteexportfrågor Mol bakgmnd av den växande betydelsen av deninternationella tjänstehandeln har en särskild utredare' haft i uppdrag attstudera möjligheterna att stimulera och utveckla den svenska tjänsteexporteninom den privata sektorn. Utredaren har presenterat sina förslag i belänkandel (SOU1984:33) Handla med Ijänster. En sammanfattning av belänkandet bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga 1. Belänkandel har remissbehandlats. En sammanslällningöver remissinstanserna och en sammanfattning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet i della ärende som bilaga 2. Olika former av främjande av export av tjänster harförekommit lidigare. Den exportfrämjande verksamhet som redan nu bedrivs avSveriges exportråd har visserligen haft sin tyngdpunkt på varuområdet men sävältjänster som olika kombinalioner mellan varor och ijänsler har även tidigarefåll slöd. De medel som slår lill förfogande har därvid använtsför såväl varu- som tjänsteexport. Ett ökat inslag av stöd till tjänsteexportär naturligt i framliden med hänsyn till denna exports växande betydelse. Därutöver har särskilda insalser inletts för att främjatjänsteexporten från speciella sektorer. Åtgärder har här vidlagils för atl ökaexporten av tjänster frän statliga myndigheter och bolag bl. a. i syfte attkomplettera det privata kunnandet (prop. 1980/81:171, NU 58, rskr 426). Vidarehar åtgärder inletts för alt främja en ökad exporl av ijänsler från denkommunala 1984/85:140 11 ochlandstingskommunala sekiorn i samverkan med näringslivet (prop 1983/84: 168, NU40, rskr 382). Enligt vad jag har erfarit avser chefen för civildepartementetatt föreslå regeringen alt lägga fram förslag senare i vär om ytterligareinsatser för atl främja sädan exporl. Bevakningenav olika internationella organ som finansierar utvecklingsprojekt har undersenare tid förstärkts (prop 1980/81:141, NU 58, rskr 426). Sådana projekt har imänga fall ett stort tjänsteinnehåll som väl passar svenskl kunnande. /78 utgår statligt slöd lill förinveslerings- och förprojekteringssludierför särskilda exportfrämjande projekl avseende konsultföretag vilka arbetar medförstudier eller anbud som omfattar vissa utvecklingsprojekt i (prop1976/77:83, NU 47, rskr 332). Slöd lämnas även till förprojekterings-, seminarie-och utbildningsverksamhet samt till anbudskostnader för atl främja den svenskaexporten av systemleveranser till slora industri- och anläggningsprojekt (prop1978/79: 123 bil. 2, NU 59, rskr 415 och prop 1983/84: 100 bil. 5, NU 40, rskr382). Dessa slöd ulgör en påtaglig stimulans till exporten av tjänster. Turismenär en sektor med ökande betydelse inom den internationella ijänslehandeln.Turismens betydelse för betalningsbalansen och sysselsättningen är stor. Slatenhar förslärki insaiserna för alt främja turismen. Bl.a.har delexportfrämjande inslaget i turistråds verksamhet fåll en ökad beiydelse(prop 1983/84: 145, KrU 22, rskr 353). Dennu presenterade belyser förutsättningarna för en ökadtjänsteexport från privata företag men syftar också lill att la etl mer samlatgrepp pä tjänsteexportområdel. 1belänkandet presenteras uppgifter om den svenska tjänstesektorn, svensktjänstehandel saml internationell tjänslehandel. Vidare diskuteras förutsättningaroch möjligheter för en ökad svensk tjänsteexport bl. a. mot bakgrund av olikaangivna hinder för tjänslehandel. 1 belänkandet ges också förslag som är inrikladepå generella stöd och som skall vara tillgängliga för alla intresseradeföretag. Riksdagenhar uttalat att den betraktar Ijänstesektorn som etl myckel intressantutvecklingsområde för svensk utrikeshandel (NU 1984/85:2, rskr 85). Jagavser att i avsnitt 2 behandla olika bakgrundsfaktorer i samband med tjänsteexportoch i avsnitt 3 la upp vissa förslag som syftar till att främja en ökadtjänsteexport. De frågor som jag tar upp i avsnitt 3 har till övervägande delbehandlats av tjänsteexportutredningen. 1984/85:140 12 2.1 Den långsiktiga samhällsomvandlingen De långsiktiga förändringarna i produktion och efterfråganhar historiskt sett följl etl ganska likarlat mönster i olika länder. Till enbörjan domineras den ekonomiska verksamhelen av jordbruksnäringar. Deltautvecklingsstadium avlöses sä småningom av en industriell period dåsysselsättningen inom jordbruket sjunker och ersätts med en industriellexpansion. Denna industriella utvecklingsfas - som för Sverigesvidkommande nådde sitt maximum under 1960-lalel - avlöses sedan av en alllstarkare tillväxt inom tjänstesektorerna. Detla har ibland kallals denpostindustriella utvecklingsfasen. En stor del av de högsl utveckladeindustriländerna i väst anses sedan elt antal är ha inlett denna tredjeutvecklingsfas. Denna allmänna utvecklingsbild kan behöva nyanseras iväsentliga avseenden. Under senare årtionden har vi exempelvis sett uppkomstenav nya industriländer som aldrig - bl. a. av territoriella skäl - har utvecklatsitt jordbruk utan mer eller mindre direkl gått in i en industriell utvecklingsepok.Exempel på detla är och . Även en del av de högst utvecklade industriländernabefinner sig jusl nu i en period när induslrin pä nytt växer. Bakgrunden till detlaär stora balansrubbningar orsakade av bl. a. de kraftigt höjda oljepriserna.För att betala en snabbt växande oljenota har flera viktiga industriländer fålllägga en ökad vikt vid den industriella produktionen för att därigenom skapaprodukter som kan exporteras som motvikt till de stigande oljekostnaderna. Sammantaget gäller emellertid att en allt slörre del avefterfrågan riktar sig mot tjänsteområdet och en alll slörre del avsysselsättningen återfinns i produktionen av privata och offenlliga tjänsler.För svenskl vidkommande har en slor del av tillväxten inom tjänstesektorernaunder efterkrigstiden skett i offentlig regi. Men den grundläggande bilden ärändå densamma även i länder som där en del av motsvarande verksamhel sker iprivai regi. 1 såväl som ligger andelen sysselsatta inom tjänsteproduktioneni vid mening vid ca två tredjedelar av totala anlalel sysselsatta.Varuproduktionen, inkl.jordbruk, exlraktiv verksamhet och byggande, svarar förden återstående tredjedelen. Trots all det i många fall finns en enkel och klaråtskillnad mellan varu-och tjänsteproduktion är del tydligt atl varu- och Ijänsleproduklionenofta slår i ett ömsesidigt beroende lill varandra. Detla gäller exempelvismellan utbildnings- och forskningsinsatserna i ell land och den industriellautvecklingen. Utan bredd och djup i ulbildningen har induslrin små möjligheterall ulvecklas. ordentliga satsningar på såväl grundforskning som tillämpadforskning kommer ett lands industri alt ha svårl alt hävda sig i deninternationella konkurrensen. Likaså kan man peka pä den allmänna betydelse förproduktionsvillkoren som samhällets insalser för hälsovård 1984/85:140 13 och sjukvård elc. Den offentliga tjänsteproduktionentillhandahåller således en rad av de bastjänster som är en förutsätining förnäringslivets egen verksamhel. Men i ett högt ulvecklat industriland blir samverkanmellan varu- och tjänsteproduktionen betydligt mera direkt än så. På flera förSverige viktiga industriella avsnitt sker f n.en direkt integration mellan varu-och tjänsteproduktionen.