prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — En sådan integration kan ulgå från investeringar ianläggningar o.d.som kompletteras med tjänsler av olika slag. Integrationenkan också utgå från tjänster vilka kompletteras med varor av olika slag. Detlaleder till utveckling av hela system för exportmarknaderna. Förelagen ulvecklasdärmed till kvalificerade distributörer av hela system baserade på en mängdunderleverantörer eller affärspartners. Denna förskjutning mot en allt högregrad av systemleveranser leder lill en förändring av induslrisamhällel ochockså lill nya lyper av sysselsättning. Utvecklingen kommer troligen alt ske ialll snabbare lakt. Exempel på integration mellan ijänsler och varor är utvecklingenpå datorområdet där själva datorn endast utgör en del i den större produki sominte bara innehåller programmeringen av datorn utan även ulgörs av kunskapernaom hur den organisatoriskt skall kunna inpassas i verksamhelen och ges enoptimal användning. Ett annal exempel är roboitillverkningen där den induslriellaroboten endasl ulgör instrument för förverkligandet av en i mänga fallomfattande omorganisation av tillverkningsprocessen. Yllerligare exempel kan vara truckförelaget som erbjudertjänster i form av handböcker, kurser och datorsimuleringar som komplemenl tillden traditionella truckleveransen. Vidare kräver en maskinleverans ofta belydandekompletteringstjänsier av typ underhåll och service. Serviceföretag somspecialiserar sig på drift av t. ex. hotell kan medverka även vid byggandet. Försäljningen av en dator eller en robot innefattarsåledes inle längre bara en vara utan kring denna produkt grupperas en slörreeller mindre krets av tjänster, ulan vilka varan knappast kan användas. På molsvarandesätl kan kring en tjänst grupperas olika typer av varor. Den långsikliga utvecklingen från etl industri- till etltjänstesamhälle kan således inte uppfattas som en process där ettutvecklingsstadium avlöser ell annal ulan snarare som en fördjupning av denindustriella utvecklingen där den slrikta åtskillnaden mellan varor ochtjänster blir allt svårare atl upprätthålla. De ömsesidiga beroendena mellanvarorna och tjänsterna växer i betydelse. Beskrivningen av den nuvarande utvecklingsfasensom elt postindustrielll samhälle är därför knappast relevant. Snarare tordeförändringarna leda till ett "tjänsteindustriellt" samhälle där varoroch ijänsler alltmer sammanförs i produktion av inlegrerade syslem. Deltagäller givelvis också inriktningen av den svenska exporten. 1 denna allmänna utvecklingsbild ingår självfallet ävenframväxten av mer renodlade Ijänsleformer. Detla gäller särskilt för viktigadelar av den offenlliga tjänsteproduktionens område där tjänsterna producerasoch efterfrågas med en relativt svag knytning lill den industriellaproduktionen. 2.2 De allmänna egenskaperna hos tjänsteprodukterna Tjänsler definieras ofta genom atl man anger egenskaperoch karaktärsdrag. Dessa kan enligt ijänsteexportutredningen åskådliggöras påföljande sätl genom en jämförelse med förhållanden för varor. demonstreras, utan säljs (t.ex. broschyrer och konsumtion (där emellan hänger ihop och är ofta sam- ligger t. ex. lagring och tidig (t. ex. tandvård). Kunden deltar ibland i processen (t. ex. utbild- Äganderätt övergår vid inköp Kan lagras hos säljare och köpare Ingen äganderätt övergår normalt (undantag t. ex. när tjänstenär inkapslad i en vara eller vid överlåtelse eller upplåtelse av rättighetergenom licenser) Kan normalt ej säljas vidare (samma undantag som ovan)Kan ej lagras För att ge en ytterligare dimension lilltjänstesektorernas karaktärsdrag och en illustration lill hur dessa kan varieramellan olika lyper av tjänsler presenteras nedan en ram inom vilken de flesla tjänslerkan rymmas. - Kontakt med etl system - Personalinlensiv (vård. Konsumentljänsl (tvätt) - Industritjänst (tekno- En enhel (enskild restau- Tjänstesektorn rymmer således ett mycket stort spektrum avolika ekonomiska aktiviteter. finns det en rad olika egenskaper somskiljer tjänster frän varor. 1984/85:140 15 2.3 Den svenska tjänstesektorn Tjänstesektorn utgör en slor och växande del av densvenska produktionen och sysselsättningen. Tjänstesektorn har visal en stadigtillväxt under hela efterkrigsliden både i antal sysselsatta och i andel avproduktionen. Framväxten kan sägas vara en funktion av den induslriellatillväxten dels genom de tjänster som utvecklas direkt kopplat till den induslriellaproduktionen, dels genom alt samhällets och individens ökade inkomsler skaparen efterfrågan på mer specialiserade ijänster. Tjänsteproduktionen växersnabbare än bruttonationalprodukten. Ökningen har visserligen till slörsladelen skett inom den offenlliga sekiorn men del finns en rad meraspecialiserade, privata tjänstesektorer som har ökal kraftigt, t. ex. datortjänster. Varuproduktionen i mätt i löpande priser harsjunkit från av bruttonationalprodukten är . Samtidigthar tjänsteandelen ökal från till . De offentliga tjänsterna har undersamma period ökat från till . Produktivitetsutvecklingen, mätt som förädlingsvärde perarbetad timme, har också visat en positiv utveckling inom den svenska ijänstesektorn.Den genomsniltliga ökningen uppgår till 2,för privata ijänsler . Molsvarande lal för industrin ligger pä 1,5%.Transportsektorn har haft en särskilt hög produktivitetsökning. Detla kan bl.a. förklaras med den allt slörre användningen av modern teknologi. Denkommersiella tillämpningen av de teknologiska innovationerna, framför allt inomelektroniken, kommer att få betydelse för de flesla branscher. Men det ärmycket som tyder på att dessa innovationer kommer att fä särskilt slorbetydelse för produklivitelen inom tjänstesektorn. Om vi i snabbt ochpå bred front tar tillvara alla de möjligheter som den tekniska utvecklingenskapar kommer vi också atl skapa goda förulsällningar för en internationellkonkurrenskraft på tjänsteområdet med stora möjligheter för en framtidatjänsteexport. En mycket snabb leknisk utveckling sker på områdettillämpad teknologi, framför allt för datorer och teleteknik. Denna utvecklinginnebär helt nya förulsällningar för industriell automation och förtjänsteproducenternas arbetsmetoder och organisation. Nyckelord i deuasammanhang är kapacitet, snabbhet och miniatyrisering. Den offenlliga sektorn ulgör allmänt sett ett stöd och entillgång för landets samlade exportansträngningar. Inom denna sektor har sedanläng lid skapats en infrastruktur som även ulgör en viklig grund för exportarbetet.Vidare medverkar sekiorn lill en ulveckling av varor och ijänsler genomupphandling. Offentliga organ kan också fungera som "dörröppnare" påvissa marknader. Myndigheterna har dessutom referensobjekt för ulländskaköpare. Samspelet mellan den offenlliga sekiorn och näringslivet har såledesstor betydelse för svensk export. Prop.1984/85:140 16 Investeringsnivån för induslrin i Sverige sjönk under 1970-laletbåde absolut sett och mätt i förhållande lill bruttonationalprodukten. De koslnadersom tjänsteföretag har för atl utveckla sin kompelens och framlidakonkurrensförmåga betraktas emellerlid inte som investering i den offentliga siatistiken.En allt slörre del av bruttonationalprodukten och antalet förelag är althänföra lill tjänstesektorn. Dessa företags invesleringar avser med allsannolikhet i högre grad kunskap, system, program och "investeringar"i humankapital. Sådana investeringar redovisas i statistiken som löpandeförbrukning, vilkel kan vara en av flera förklaringar lill den statistisktsett låga investeringsnivån . Tjänstesektorn sysselsatte 2,7 milj. personer , dvs.ca 64% av antalet sysselsatta. Av dessa arbetade ungefär hälften inom denoffentliga sekiorn. Den långsiktiga trenden i den framtida sysselsättningentorde vara atl alll färre människor kommer att syssla med direkl industriellvaruproduktion. Allt fler kommer i stället all arbela med tjänsteproduktioninom industrin och privata serviceföretag samt inom den offentliga sekiorn. 2.4 Den internationella tjänstehandeln Den internationella Ijänslehandeln uppkommer genom atltjänster/kunskap och resurser på olika sätl ställs lill utländska marknadersförfogande. Betalningsströmmarna över gränserna uppkommer genom inkomsler förutförda prestationer, räntor på utlånat kapilal, inkomsler av licenser, royaltiesm. Den fysiska överföringen kan ske genom individer, elektroniskakommunikationer, licenser m. m. En slark koppling finns - som nämnls tidigare - mellan varu-och tjänstehandel. De flesla produkter och produktionsprocesser innehållerelement av både varor och tjänster. Varuproduktion kräver således i ökadutsträckning industriell service. Tjänsteulförandet i sin tur kräver varuproduktioni form av t.ex. transportmedel, datorer saml anläggningsproduktion i form av farlyg,kraftverk, kabelnät för telekommunikationer och eldistribution. Detta ledertill alt internationell handel med varor och tjänster ofta är integrerad, vilkelmedför svårigheier atl dra en entydig skiljelinje mellan varuhandel och tjänslehandel.I konventionell statistik är del också svårl alt entydigt ange ombetalningsströmmar över gränserna härrör från varu- eller tjänslehandel. Tjänsler kan således ingå i varor, l.ex. Tjänslerkan komplettera den internationella varuhandeln och produceras dels för att geservice till exporterande företag, dels för alt betjäna dotterbolag i utlandet.Genom systemexport sammansätts olika komponenter lill en enhel, t. ex. etlkraftverk. Tjänster kan också vara substitut för internationell handel medvaror eller anläggningar, t. ex. leasing eller försäljning av paient. En genomgång av de strategier som skapar framgångsrikatjänsteexport-företag pekar pä den avgörande betydelse som elt företags ledningoch Prop.1984/85:140 17 Begrepp som kunskap, tillgänglighet,uthållighet och betalningsförmåga utgör villkor för en framgångsriktjänstehandel. Det kan också konslaleras alt framgångsrika exportaffärer ärberoende av ett förtroende mellan köpare och säljare. Detta har särskilt slorbetydelse vid tjänslehandel beroende på dess speciella, ofta personliga,karaktär. 1 flertalet i-länder uppgår tjänsternas andel av brulionafionalproduklenoch av sysselsättningen till . Exporten av ijänsler ligger kring 20-35%av den lolala exporten i resp. land. Exempel på sådana länder är ,, , , , och . Denna andel harunder 1970-talel hållit sig ganska slabil. 1 nominella tal har Ijänslehandelnökat . Det finns dock betydande brister i delstatistiska underlaget. Tillgängliga uppgifter visar att den internationellatjänstehandeln är uppgick till ca . Den utgördärmed ca en Ijärdedel av den totala handeln med varor och tjänster. Den internationella tjänstehandeln domineras kraftigt avi-länderna. Tjänsteexporten är också begränsad till relativt få länder. avall tjänsteexport kommer från 35 länder. Den störste exportören är meddrygt av världshandeln med tjänster. Därefter kommer ,och , i samtliga fall med vardera.Sverige uppges ha 1,av väridshandeln, vilket är en lägre andel än vadSverige har av varuhandeln. 1 internationell slalistik (redovisas av internationellavalutafonden, IMF) registreras tjänslehandel under fyra rubriker, nämligentransporter, resevaluta, avkastning pä kapilal och övriga ijänster.Fördelningen mellan dessa kategorier var för kapitalinkomster , transportinkomster23%, reseinkomsler och övriga inkomsler . Transporternas ochresevalutans andelar är sjunkande. Den del av ijänstehandeln som ökar äravkastning på kapital. Störste exportör och importör av transporltjänster ärJapan följt av . har också de största inkomsterna från resor, medanVästtyskland har de största utgifterna. är störsl exportör och importöravseende avkastning på kapilal. 2.5 Svensk tjänstehandel med utlandet Den svenska exporten har traditionellt varit beroende avråvaror och kapital. Stora investeringar har gjorls för all höja kunskapsnivångenom saisningarna på universitet och högskolor och på företagens forsknings-ochutvecklingsavdelningar. har således byggtupp ett stort kunskapskapital och har av tradition en hög utvecklingsnivåliksom en väl ulbyggd utbildningsstruktur. Dessa faktorer har medverkat till atlhöja den svenska konkurrenskraften. 1 delta perspekliv är del naturligt atlSveriges export blir alllmer kunskapsinlensiv. Detla 2 1984/85. 1984/85:140 18 gäller exporten från såväl den traditionella induslrin somfrån tjänstesektorn. Svensk export av tjänster uppgick lill ca 60miljarder kr., jämfört med ca . Näringslivet svaradeför ca . Tjänsteexportenutgör drygl uv den totala exporten. Fördelningen på olika lyper av ijänsterframgår av följande uppställning. Näringslivets, statens, kommunernas och hushållens export uchimport av tjänster fördelad på transaktionsslag, miljarderkr., avrundade belopp 1981 1982 1981 1982 Finansiella Ijänster 15.8 19.9 21,4 26,9 Räntor 7,1 7,7 13,9 17,0 Försäkringar + godsförsäkringar 5,7 8,5 5,6 7,9 Utdelning, royalties, licenser, patent, bidrag, gåvor 3,0 3,7 1,9 2,0 Reala tjänster 25,9 30,1 19,1 22,8 Varutransporter 15,3 15,7 8,1 8,9 Entreprenader, tekniska konsulttjänster 5.2 7,1 3,0 3.2 Persontransporter, researrangemang 2,0 2,6 3,7 4,2 Provisioner, adminislralion. övriga centrala tjänster, annonsering, reklam, PR, övriga Staten (inkl. ) och -> -> Summa näringslivet, staten, kommunerna och hushållen Som framgår av uppställningen uigjorde varutransporter denstörsta enskilda poslen på exporlsidan, följd av försäkringar och entreprenadersaml hushållens tjänsteexport i form av resevaluta och privata transfereringar. Exporten och importen av finansiella tjänsler härrör tillöver frän banker, försäkringsinstitul och den varuproducerande industrin.Handeln med reala tjänster domineras av samfärdseln. Större delen av den varuproducerande industrinstjänsteexport utgörs enligt statistiken av räntor, utdelningar och tekniskakonsulttjänster. Av importen beslår dock av reala tjänster, framför alllprovisioner, konsulttjänster och reklam. Detta visar att de tjänster som irelativt stor utsträckning är kopplade till varuexporten inte särfaktureras somtjänster, utan ofta ingår som en del av varuvärdet. De varuproducerandeföretagen svarar således för en viss del tjänsteexport. 1984/85:140 19 enbartfrån tjänstesektorn utan till en relativt betydande del även frän induslrin.Den konventionella statistiken visar inte hela den industriella tjänsteleveranseneflersom den sällan specificerar tjänstehandel. Omman vid en jämförelse mellan export och import av ijänster bortser från räntorpä utländska lån, vilket ger en rimligare bild av faktiska förhållanden,erhålls följande uppgifter. Den svenska tjänsteexporten uppgår då lillca . jämföri med ca . Ävenimportsiffrorna får korrigeras på samma sätt och uppgår då till 44 miljarderkr. Därmed erhålls ett posilivt saldoi tjänstehandelsutbytet. De tjänsleproducerandenäringarna är i allmänhet betydligt mindre exportinriktade än industrin. Endaslsamfärdseln har en exportandel av produktionsvärdet som är jämförbar med den varuproducerandeinduslrin. Sjöfartenär den bransch som har i särklass störst tjänsteexport i förhållande tillomsättningen, . Intäkterna frän utlandet uppgick lill ca 13miljarder kr. Motsvarande siffror för lufttransporter uppgår lill och 2miljarder kr. För landtransporlerande företag är exporten i förhållande tillomsättningen mycket låg, . Byggnadsindustrinsutlandsverksamhet leder ofla lill ett utnyttjande av svenska underleverantörer.Den svenska export som följer på ett byggprojekt blir därmed många gångerbetydande. Uppskattningsvis en tredjedel av den svenska byggexporten består av ijänsler. Turismenär en speciell del av tjänsteexporten. Genom turismen finns myckel att vinna iform av direkla sysselsättningseffekter, utnyttjande och förädling av densvenska infrastrukturen saml säkerhel i betalningarna. export avturism i vid bemärkelse uppgick till drygl . Bankeroch försäkringsbolag hade tjänsteintäkter från utlandet i form av ränioroch försäkringar på sammanlagt ca . Viden branschvis genomgång av det svenska näringslivet står del klarl att iprincip ingen form av tjänsteexport, som uppnått någon volym av betydelse,enbart bygger på en ren konsultativ verksamhel. Kunnandet utsträcks i hög grad lillförmågan att utnyttja varor, t. ex. lekniska hjälpmedel elleranläggningskapital. TjänsteprodukUon och tjänstehandel kräver också ofta lillgänglill varor. Likaså kräver varuproduktion tjänsler av olika slag. Avgörande förvolymen av tjänsteexporten är i vilken utsträckning säljaren särskilt tarbetalt för själva tjänsten. Slutsatsen är således alt förmågan lillkombinationer mellan varor och tjänster är en förutsättning för att bäde varu-och tjänsteexporten skall kunna utvecklas. 2.6Den svenska tjänsteexporten och biståndsarbetet Detsvenska biståndet används dels till bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA,BITS (beredningen för internationellt tekniskt och ekono- Prop.1984/85:140 20 miskt samarbete) m.fl. svenska biståndsorgan, dels lillmultilateralt ul-vecklingssamurbete via olika FN-organ och internationellafinansieringsprogram. Biståndets koppling lill ijänslehandeln sker främstgenom svensk och internationell upphandling av konsuller och andratjänsteföretag. Biståndsverksamheten har därmed en väsenllig roll såvälbilateralt som multilateralt för delar av den svenska ijänslesekiorn och ijänstehandeln. ligger väl framme när del gäller tjänslenäringar.Sverige år bland de fem mest tjänsteintensiva länderna i världen. Exportandelenav tjänsteproduktionen ligger relativt högl men det finns i landel en uppdämdkunskaps- och resursbas för ökad tjänsteexport. Trols svagheter i den inlernaiionella slalisliken är delmyckel som tyder på att världsmarknaden för tjänster växer relativt snabbt.Delta innebär stora möjligheter till internationalisering för mänga svenskaföretag. Det gäller bäde rena tjänsleproducerande företag som är framgångsrikai och som fär internationella tillväxtmöjligheter, och företag som främslsäljer varor men successivt ökar sitt tjänsleinnehåll och lägger allt störrevikt vid s. k. mjukvaror som affärsidé. Det är i detta sammanhang viktigt attunderstryka det samspel som finns mellan varu- och tjänslehandel och som harberörts lidigare. Detta kan ske anlingen inom ramen för etl förelag eller genomsamarbeie mellan tvä eller flera företag. Den kunskap som finns inom offentligaorgan är också betydelsefull för en framgångsrik exporl. samspel mellanprivata företag och den offenlliga sektorn i syfte att främja exporten ärsåledes av intresse. En integration mellan varor och ijänster i form avsystemlösningar kommer alt få än större betydelse inte minslberoende pä önskemål om sådana syslem. Det kan konstaleras atl grunden för den svenskatjänsteexporten är kompelensen hos enskilda individer. De ulgör nyckelpersoneri ett tjänsteförelag och kan liknas vid produkter i elt varuproducerandeföretag. Tjänsteexport kan utvecklas i alla delar av näringslivet. Förulsällningenär en specialistkompetens, etl organisatoriskt kunnande om hur man hanterar denegna personalen samt ett relativt tidsmässigt försprång jämfört med presumtivakonkurrenter. Tjänsler som huvudsakligen baseras på debitering av tid kan dockpä grund av sin natur i regel inte förvänlas få någon större volym. I ställetkan detta ske genom olika former av kombinalioner mellan varor och tjänster.Den framtida svenska tjänsteexporten kan grupperas under följande rubriker: - Ijänster somkomplement till varor, - ijänsterbaserade på anläggningskapital (t.ex, transporter), - tjänslerbaserade på organisalion (t.ex. städning), - tjänsteandel ianläggningsexport (systemexpori) saml - finansiellatjänster (t. ex. bankverksamhet). Prop.1984/85:140 21 möjligheter atl öka exporten både av varor och avIjänsler ligger främst i en kombination, där styrkan härrör från hög lekniskkompelens, medveten föriidling av både tjänste- och varuproduktion, process-ochlogislikkunnande samt tillförlitliphel i gjorda åtaganden. Tjänster har en uniklogislisk roll i dagens näringsliv och samhälle genom de finansiella tjänsternaförsäkringstjänster, transporltjänster. möjligheter som tjänslenation kan skisseras påföljande säll: - Tjånsleförädlingpå basis av gjorda investeringar i anläggningskapital. Lönsamhelen kanförbättras genom atl affärstransaktionen inkluderar såväl förädlingsvärdet fråntillverkningen som föriidlingsvärdet från tjänsten med föga extrakapitalinvestering. - Tjänsteexportbaserad på kombinations- och systemutvecklingen mellan varor och tjänsler. - Teknologiseringoch automatisering av tjänstesektorer som leder till decentraliserad produklion,ökad produktivitet och mer osynliga förädlingskedjor (i form avinformationsflöden mellan förelag). - Nyaprofessionella tjänstekategorier utvecklas på arbetsmarknaden vilka gervälfärdseffekter. - Nya typer avföretagsformer för kommersialisering av mjukvaror som byggs upp i syslemetmellan företag resp. mellan företag och offentliga tjänsteorganisationer. - Spridning av svenskamjukvaror genom ökad inlernationell etablering av svenska tjänsteföretag. - Ökad volym kanerhållas genom all koppla samman insalser för turism med presentation avsvenska tjänsler. Delsamma kan ske med utbildningsinsatser av olika slag iSverige. Exempel på automatisering och teknologisering av tjänsterär bl.a. datoriserad penningförmedling genom bankomatsystem, del framväxande s.k. papperslösa konlorel med elektroniska postsystem, laseravläsnings-eliketteroch elektroniska ulbildningshjälpmedel. En av konsekvenserna av automatiseringenär behovet av ökad kompelens. Den enskilde väktaren blir en kvalificerad systembevakare.Sekreteraren blir kommunika-tionsspecialisl. Aulomaliseringen och leknologiseringenav tjänstesektorn förväntas inte leda lill förlust av arbetstillfällen utansnarare till en utveckling av sysselsättningen. Spjutspetsar för svensk tjänsteexport kan hämtas från enrad sektorer. Sådana kan I. ex.ulgöras av - sociala tjänsler,t.ex. Den största insatsen för all öka tjänsteexportgörs naluriigtvis av företagen själva. Den svenska slalen påverkar dockexporten genom att Prop.1984/85:140 22 ange vissa villkor för företagsamheten. Därtill kan statenhjälpa företagen genom att bidra till marknadsföring, krediler ochkreditgarantier inom ramen för den traditionella exporlfrämjande verksamhelen.Vidare omfattar den offenlliga sektorn, som nämnts tidigare, Ijänster som kankomplettera näringslivet. Den offentligt finansierade infrastrukturen harockså slor betydelse. Det gäller säväl den Iradilionella fysiska infraslruklurensom den "informalionsinfrastmktur" som samhället har skapal förinformations- och kunskapsförmedling. 2.8 Det internationella arbetet med tjänstchandclsfrågor Tjänsler är ett samlande begrepp på en rad mycket olikaaktiviteter alltifrån traditionell sjöfart lill nya högteknologiskakommunikationssystem. Transporter och försäkringar är exempel på tjänsteaklivitetersom har varit och är nödvändiga för en ulveckling av varuhandeln. Handeln medsådana Ijänster har därför varil föremål för internationelladiskussioner och regleringar genom olika avtal. har man dockbörjat tala om ett mer övergripande regelsyslem för handeln med Ijänster. Skälettill della är i första hand atl Ijänsleaktiviieter lar en alll större andel avproduktion och sysselsättning främst i i-länderna, men även i en rad . Handeln med tjänster försvåras dock på olika sätt. Exempelhärpå är förbud mot utländsk etablering (vilkel ofta är enda möjligheten alltillhandahålla en tjänst i etl annat land), svårigheter atl få arbetslillståndsaml olika regler för inhemska och ulländska företag belräffande t.ex. skatter,subvenlioner och kredilgivning. Ylleriigare hinder för fiänslehandeln är valularestriktioner,som försvårar fria kapitalrörelser, samt diskriminerande regler för statligupphandling. Vissa hinder är mer relevanta för en del sektorer än för andra, t.ex. är eiablerings- och valularestriktioner kanske särskilt besvärande förbankverksamhet. Vidare skiljer sig hindrens karaktär och betydelse mellanolika sektorer.