prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — i Göteborgsoch län menar att del framtida linje-nätssystem som skisseras i rapporteni stort tillgodoser de konkreta önskemål som framförts från olika intressenterinom länet. Förslagel får dock inle ses för statiskt. bör ytterligaresekundärlinjer kunna bli aktuella för trafik på ett uppmstal Malögafäll. iSkaraborgs län anser att nuvarande förbindelser för stora delar av Skaraborgsoch är dåliga. undersöker därför möjligheterna attfå till stånd en flyglinje Jönköping-Lidköping-Oslo. ser posifivtpå en linje , men gör bedömningen att åtminstone under ettuppbyggnadsskede bör trafikeringen samordnas med annan linje för att uppnåmaximalt positiva effekter. Enligt iÖrebro län är en avgörande förulsällning för ulveckling attflygtrafiken mellan och får fortsätta atl utvecklas bl.a.genom insättande av Fairchild 340 . Det ärangeläget med en flygtrafik på främst men också . Ensekundärlinje mellan /och /medmellanlandning i är mycket välkommen. är överens med SLUT83 om att också i framliden bör utnyttjas för stockholmsdestineradtrafik från länets väslra delar (). Enligt iVästmanlands län har sekundärlinjeutredningen i sin bedömning av detframtida sekundärlinjenätet inte på ett godtagbart sätl behandlat Västmanlandsoch plats i del framtida flygnä-tel. /Hässlö måsle enligtlänsstyrelsens uppfattning ha etl flertal linjer i sekundärnätet med hänsyn till det näringsliv och den befolkning somfinns i Hässlös naturliga upptagningsområde. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 194 föreslåratt relationen tas med i det framtida sekundärlinjenätet,men att olika lösningar prövas hur trafiken ska genomföras. anservidare att linjen ska finnas kvar isekundärlinjesystemel. iKopparbergs län anser all del förslag lill etl framlida sekundäriinjenät sompresenteras i stort tillgodoser länels samlade krav vad gäller linjenätet. Denföreslagna nya linjen kommer enligt att geförbättrade förbindelser på norra . menar attDala Airport skall få samma status som en fullvärdig interregional flygplats. iVästernorrlands län ser del som myckel positivt alt de riktlinjer och förslagsom SLUT 83 lägger fram vad gäller linjesträckningar stämmer i stort settöverens med de yrkanden som har gjort. Med tanke på bl.a.regionsjukvårdens behov bör en temporär kompletteringstrafik Östersund-Sundsvall-Skellefteåomedelbart komma igång. förordaratt trafik upprättas på linjerna och SundsvallSveg.Länsstyrelsen förutsätter att och inlemmas i den s. k.norrlandslrafiken. Enligt bör Kramforsflygplats ingå i del interregionala flygplatssystemet och omfattas av det s. k.resullatuljämningssystemet. i Jämtlandslän konstaterar att utredningens konkreta förslag till det framtidasekundärlinjenätet överensstämmer till stor del med den uppläggning som de fyranordligaste länen lidigare redovisat. Länsstyrelsensförhoppning är att regeringen i samband med den fortsatta beredningen avfrågan om det inrikes sekundärflyget även beaktar möjligheter och önskvärdheteratl vidareutveckla det internordiska sekundärflyget. iVästerbottens län understryker betydelsen av en samordning tidtabellsmässigtoch helst också operativt av sekundärflygel inom och mellan de nordiskaländerna. Del skandinaviska luftfartssamarbetet i form av SAS borde enligtlänsstyrelsens mening underlätta snarare än begränsa utvecklandet avförbindelser mellan norra och norra . sedanlänge uttalade önskan att länets inland åter borde anknytas till inrikesflygetbör nu omgående förverkligas. anser attÖrnsköldsvik och bör knytas lill det interna Norrlandsflyget. iNorrbottens län ser med tillfredsställelse på en intern Norrlandslinje,. anservidare atl en lokalisering av sekundärtrafiken till är att föredra ursamordningssynpunkl. Boknings- och tidtabellsamarbetet bör därigenom kunnaunderlättas. Enligt bör Gällivareregionen ha en daglig direkttur till och frånStockholm. Förbundet anser vidare atl måste dessutom få enförbindelse med del s. k. norrlandsflyget. 1984/85:100 Bilaga 8 195 bör enligtförbundet få en trafik till samordnad med . Dessulom börEskilstuna knytas lill linjen . LinjenBromma-Väslervik-Hultsfred-Bromma bör enligt förbundet utsträckas till attinnefatta även . Enligt förbundet till det statliga flygplatssystemet omprövas så attde flygplalser som får trafik med SF-340 ingår i della primärnät. att del finns starka skäl för atl även andra flygplatser meddirektlrafik till /ingår i primärnätet. Enligt Örnsköldsvikskommun bör som mellanlandnings-plats prövas ingående inom ramenför sekundärlinjenäiel i . Priser och samarbete mellan bolagen I Kalmarlän understryker slarkt angelägenheten av att luftfartsverket sätter i kraftdet nya prissystem med tvådelade tariffer som övervägs och som kommer atltillåta atl man genom avtal uppnår en avgiftsnivå som tar hänsyn tillbärkraften pä en regionalpolitiskl betydelsefull sekundärlinje. Det primäramålet att , och får behålla sin trafik kanuppnäs genom en generös laxesätlning vad gäller flygplats-, passagerar- ochundervägsavgifter. Enligt iGöteborgs och län bör del finnas förutsättningar att få till stånd ettökat samarbete mellan flygföretagen inte minst primär- ochsekundärflygföretagen. Särskilt angelägel ter sig etl gemensamt tidtabells-och bokningssyslem. Enligt iSkaraborgs län bör generella rabaiter på flygplats-avgifterna inte kommaifråga. Däremot bör dessa avgifter kunna utnyttjas flexibelt för att underiättaetableringen av ny trafik. Enligt länsstyrelsensbedömning bör möjligheterna till olika former av samarbete tas tillvara för atthålla nere kostnaderna och säkerställa trafik även på trafiksvagare linjer. i Örebrolän anser det mycket angelägel att översynen av taxorna för primär- ochsekundärflygel i utjämnande syfte påskyndas och avslutas senast . iVästmanlands län delar inte utredningens uppfattning atl man måste accepteradyrare biljettpriser på sekundäriinjerna. Frågan om samarbete mellanflygföretagen är oerhört angelägen varför biträder de framlagdaförslagen. iKopparbergs län kan inte dela utredningens uppfattning att sekundärflyget, föratt kunna utvecklas, måste kunna ta ut högre priser än vad primärflyget gör.Länsstyrelsen menar att de inkomster som inrikesflyget totalt genererar börkomma alla flyglinjer på primär- och sekun-därlinjenäten tillgodo. I linje meddelta bör också samma prispolilik gälla över hela landet. För atl få till stånden sådan förändring ser det som nödvändigl att en huvudmanansvarar för hela inrikestrafiken. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 196 iVästernorrlands län förordar i princip ell enhetligt biljettprissystem förallt inrikesflyg i landel. enhetligt prissyslem bör lättare kunnagenomföras om får koncession på samtliga väsentliga primär- ochsekundärlinjer. Enligt iJämtlands län går det knappast all skilja frågan om inrikesflygets prisstmkturfrån frågan om dess förelagsstruktur, driftansvar m. m. Etl system med fleraoberoende företag inom sekundärflyget måsle kombineras med ett system medövergångsrabatier vid kombinerade resor. iVästerbottens län tillstyrker ett system med flera oberoende förelag inomsekundärflyget, alla med principiell rätt att sälta sina biljettpriser. Etlsådant prissystem måste kombineras med ett system för övergångsrabatier vidkombinerade resor. Deltagande i ett system med övergångsrabatier kan enligtlänsstyrelsen inte överiämnas till förhandlingar mellan flygföretagen i varjesärskilt fall utan måsle vara elt koncessionsvillkor. Det är vidare angelägetatt privatresor stimuleras genom särskilda rabatter på vissa turer.Länsstyrelsen föreslår därför att slaten lämnar stöd till persontransporter. iNorrbottens län anser att taxesystemel för sekundärlra-fiken bör vara inlemmati det inrikesflyg som bedrivs av SAS/. Det bör vara möjligl atl köpagenomgående biljetter och prisnivån bör ansluta sig till den som etablerats avSAS/. SvenskaHandelskammarförbundel anser all nuvarande luftfartstaxor måste anpassas tillsekundärlinjeflygets förutsättningar. Ett system med tvådelad tariff ellerandra debiteringssystem som sänker sekundärlinjeföre-tagens kostnader syneslämpligt. Svenska kommunförbundetanser alt de inkomster som genereras inom flygel i landel totalt borde kommaallt flyg tillgodo både inom primär- och sekundärnälet. Vidare bör sammaprispolilik gälla för samlliga inrikeslinjer. Därför finns det ytterligareanledning till en kraftigt utvidgad samordning av inrikesflyget i . ABA instämmer iuppfattningen all eventuella rabatter skall regleras i avtal mellan bolagen.Frågan om sektorsprissältning eller tillämpning av anslutningsrabatter börbedömas med hänsyn till marknadens karaktär -t.ex. gränsöverskridande trafik -och linjens ekonomi, oberoende av vilket bolag som driver linjen. ABA delar utredningensuppfattning att det pågående försöket med tvådelad tariff kan vara elt lämpligtsätt atl ta ul sekundärtrafikens andel av flygplaiskostnaderna med beaktande avdess bärkraft under pågående Irafikuppbyggnad. 1984/85:100 Bilaga 8 197 15 A.Kommunikationsdepartementet m. tn. 16 2Kommilléer m. m. 16 3 Exlra ulgifler 17 B. Vägväsende 39 2 Drift av ställiga vägar 42 3 Byggande av statligavägar 44 4Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 45 5Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator 47 6 Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. 48 7Bidrag till byggande av enskilda vägar 49 8 Tjänster tillutomstående 50 9Vägverket: Försvarsuppgifter 52 54 56 58 3 Bil-och körkortsregisier m. m. 4 Bidrag till nationalföreningen 63 2 Ersättningtill för vissa Ijänster 63 3 Försvarsinvesleringarvid 65 I Farledsverksamhetexkl. isbrytning 69 2 Isbrytning 70 4Sjöfartsmateriel m. m. 75 7Handelsflottans kultur- och fritidsråd 76 8 Ersättning till visskanaltrafik m. m. 77 9 Läntill den mindre skeppsfarten 78 10 Stöd till svenskarederier 80 1 Flygplatser m. m. 85 2 Beredskap för civil luftfart 85 3Ersättning till för särskilda rabatter vid 87 G, Postväsende 97 I Ersättning till postverket för befordran av tjänsteförsändelser 98 2Ersättning till postverket för tidningsdistribulion 1984/85:100 Bilaga 8 198 101 H. Telekommunikationer 122 I Försvarsinvesteringar vid 11330000 126 I.Transportstöd m. m. 126 I Transportrådel 15442000 128 2Transportstöd för m.m. 202000000 129 3Transportstöd för 44500000 132 5Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik 297 723 000 134 6 Koslnader för visstvärderingsförfarande 1000 135 I Statens väg-och trafikinstilut 137 2 Bidrag till statens väg-ochtrafikinstilut 31776000 137 3 Statens väg-och trafikinstitut:Utrustning 500000 137 4 Transpoilforskningsberedningen 25849000 Bidrag lill meteorologiska ochhydrologiska institut 96128000 meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning 6900000 : Bidrag lill statens geotekniska institut 8566 000 Viss internationell verksamhet 3630000 Utredning om internationella transporter157 B. Ny organisation för 168 C. Bemanning av isbrytare ochsjömälningsfartyg Vissa frågorrörande regelbunden luftfart med mindre flygplan - sekundärtrafik 188 Bilaga 8.1Sammanställning av remissyttrandena över luftfartsverkets rapport"" (SLUT 83) Bilaga 9 till budgetpropositionen 1985 Prop. Finansdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om ekonomisk politik och skattepolitiksamt frågor som rör stålens budgei och resursfördelningen inom den offentliga sektorn. Vidareomfattar verksamheten frågor om skatteutjämningsbidrag m.fl. generella statliga bidragtill den kommunala sektorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementetsverksamhetsområde hör också tullfrågor utom tulltaxan och befrielse fråntull, pris-, konkurrens- och konsumentfrågor. Vidare bereder departementet frågorsom rör stafiigt byggande, bank- och försäkringsrörelserna, värdepappershandeln, myntväsendet, statligalotterier och spel, m.m. De förslag tillutgifter inom verksamhetsområde som läggs framför /86 omfattar 15215 milj. kr. Detta innebär en ökningmed 239 milj. kr. i förhållande till molsvarande budgeterade utgifter under innevarande budgetår. Förnästa budgetår utgör skatteutjämningsbidrag fill kommunerna m.fl. liksomtidigare den största utgiftsposten.I avvaktan på en särskild proposition om kommunalekonomiska frågor har anslaget tillskatteutjämningsbidrag till kommunerna förts upp med oförändrat belopp. Den ekonomiska politiken och budgetpolitiken De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken redovisas ifinansplanen tillsammans med förslaget fill statsbudget. I underbilagor till finansplanen redovisasen preliminär nationalbudget (PNB) samtriksrevisionsverkets inkomstberäkning och beräkning av budgetutfallet. Nafionalbudgetarna utarbetasgemensamt av och . Inomfinansdepartementet utarbetas riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Medutgångspunkt i budgetförslaget och PNB beskrivs och analyseras denekonomiska utvecklingen . Vidare utarbetasbudgetpolitiska rikthnjer på kortare och . Regeringskanslietsarbete med budgetförslaget leds och samordnas av finansde-1 1984185. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 2 Utöver beräkningar över statsutgifternasulveckling görs i budgetförslageten reviderad beräkning av statsinkomsierna på grundval av riksrevisionsverketsinkomstberäkning. Inomfinansdepartementet görs även kalkyler och analyser av den ekonomiska utvecklingenpå . a. för utarbetandet av destatliga långtidsutredningarna. I dessa karlläggs såväl den möjliga framtidatillgången på resurser som vilka anspråk som kan komma atl ställas från olika användningsområdenbelräffande utnylljandet av dessa resurser. Vidare analyseras hur degrundläggande ekonomiskpolitiska målen skall uppnås . Densenaste långlids-utredningen publicerades (SOU 1984:4) och hardärefter remissbehandlats. Statsmakterna har efter remissbehandlingen tagiislällning till riktlinjerna för den ekonomiska politiken på medellång sikl Iprop. 1984/85:40, FiU 6, rskr 58). svarar för de åriigenutarbetade långtidsbudgetarna för statensutgifter och inkomster för de kommande fem budgelåren. Långtidsbudgetenpresenteras i samband med komplelleringsproposi-tionen . Långtidsbudgetkalkylerna beskriver vilken budgeiuiveck-ling som blir följden om inga nya utgiftsålagandengörs och inga nya beslut fattas omändrade skatte- och utgiflsregler. De ulgör däremot inte någon prognos överinnehållet i kommande staisbudgetförslag, ulan är rena kon-sekvensframskrivningarav gällande åtaganden. Ifinansdepartementets uppgifter ingår atl följa utvecklingen på kreditmarknaden och attsvara för kontakterna mellan regeringen och i frågor somrör kredil- och valutapolitiken. har höjt del svenskadiskontot till som en anpassning lill den internafionella ränteutvecklingen. De kortamarknadsbestämda räniorna har hållils uppepå en relativt hög nivå. Detla har varil nödvändigl för all motverka privat kapitalutflöde och möjliggöra en fortsattbetydande statlig upplåning hos företagen. Bankemaskreditgivning begränsas av rekommendation om att öka utlåningentill allmänheten med högst mätt . Detta motsvarar enutlåningsökning med . Kreditgivningen har hållit sig inomdenna ram. Lagen (1974:922) om kreditpolitiska medelgäller till utgången av . För att trygga statens långfristigaupplåningsbehov gäller fr.o.m. den I januari1985 vissa ändrade regler såvitt avser den allmänna placeringsplikten. väntas lägga fram sitt betänkande ibörjan av . Behovet av ökadsamordning mellan de myndigheler som handhar statsskuldspolitiken resp.penningpolitiken utreds f. n. av slalsskuldspoli- Prop.1984/85:100 Bilaga 9 3 Även ändamålsenligheten i de lagar somstyr verksamhelskall utredas av kommittén. Etl väl fungerande skattesystem är avstor betydelse för samhället. I syfte attförbättra skatteförvaltningens organisation har en särskild utredare (1984:03) fått i uppdrag att utreda fråganom hur en efi'ektiv styrning ochsamordning av skatteförvaltningen skall åstadkommas. En viktig utgångspunkt för utredningsarbetet är att det ivarje län skall bildas en från friståendelänsskattemyndighet och att lednings- och styrfunktionerskall förstärkas. Parallellt medarbetet med att forma skatteförvaltningen till en sammanhållen ochslagkraftig organisation en koncern måste beskattningsreglerna förenklas. Ett arbete i dennariktning pågår också. Redan fr. o. m. 1985års taxering slopas den särskilda självdeklarationen för fysiska personer som i vissa fall skall lämnas i annan kommunän hemortskommunen. Fr. o. m. 1986års taxering slopas vidare atl den kommunala taxeringen för juridiska personer. Regeringen avser vidare attunder lämna förslag om förenklat deklarationsförfarande förlöntagare. Sammantaget leder dessa förslag till inte oväsentligarationaliseringsvinster. svarar för den centralaledningen av beskattnings-, uppbörds-,indrivnings- och folkbokföringsväsendet. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet är att verka för eneffektiv, rättvis och likformigbeskattning. Denna uppgift fullgör verket genom råd, anvisningar och föreskrifter, utbildning och genom information tUlmyndigheter och allmänhet, genom kontrollverksamhet samt genom en kontinuerliguppföljning och anpassning avorganisation och arbetsformer inom skatteväsendet till utvecklingens krav.Riksskatteverket har således det avgörande ansvaret för samordning, ledning och uppföljning inom skatteadministrationen.För att intensifiera arbetet på detta område föreslås att verket får en vissförstärkning. Skatteförvaltningenhar i likhet med andra myndigheter utsatts för en striktbudgetprövning med ökade krav på prioriteringar och höjd effektivitet. Mot bakgrundav den utbredda skatteflykten har dock skatteförvaltningen tillförts betydanderesurser för bl. a. granskning av komplicerade deklarationer och för en meraaktiv arbetsgivarkontroll. Avsikten med anslagspolitikenär således att förskjuta tyngdpunkten i skattekontrollen mot de mer komplicerade kontrollobjekten och motsådana områden där skatteundandragandet kan antas vara betydande. Riksskatteverkethar i sin anslagsframställning begärt resurser för en utökad satsning på den offensivakontrollverksamheten i enlighet med förslagfrån kommissionen mot ekonomisk brottslighet. ges genom en omprioritering av resurserna utrymmeför en sådan satsning. 1984/85:100 Bilaga 9 4 Kronofogdemyndigheternasarbetsbörda är särskili i storstadslänen stor. Trots ell flertal ålgärder avförenklande arl - l.ex. införandet av del s.k. REX-syslemel ochpåminnelseförfarandel - fortsätter de resllbrda beloppen all öka. För allyllerligare effeklivisera kronofogdemyndigheternas verksamhel läggerregeringen fram en proposition med förslag om utvidgning av delallmännas möjligheter atl la i anspråk återbetalningar av skaller m. m. förbetalning av fordringar som del allmänna har på återbetalningsberältigade. Även under budgetårel1985/86 får riksskalteverkel i uppdrag all omfördela medel inomexekutionsväsendet. Målsättningen är att kronofogdemyndigheter med relativtsell små resurser i förhållande lill arbetsvolymen skall få förstärkningar. Pris, konkurrens- ochkonsumentpolitik Statens pris- ochkartellnämnd (SPK) bedriver bl.a. genom sin utredningsverksamhet enfortlöpande övervakning av pris- och konkurrensför-hållandena i näringslivetoch i offenllig verksamhel. Verksamhelen syftar till att främja en effektivkonkurrens. Särskilt granskas monopolmarknader. För atl göra en moderniseringoch en allmän översyn av prisregleringslagstiftningen tillkallades i december1983 en särskild utredare. Resultatet av utredningsarbetet skall redovisassenast . () har lagl slor vikt vid granskning av och ingripanden moibl.a. förelagsförvärv, samhällsåt-gärder och elableringshinder som fårkonkurrensbegränsande effekter. Denna inrikining av arbetet väntas bestå underår 1985. över av en kommitté (Fi 1983:03). Översynen skall vara slutförd den 30april 1985. Bakgrunden lill översynen är den ändrade ekonomiska situation sområder för konsumenterna. I avvaktan på resultatet av kommitténs arbete ärf. n.inga väsentliga förändringar i inriktningen av konsumentpolitiken aktuella.Konsumentverket kommer under budgetåret att prioritera frågor som rörhushållens ekonomi och säkerhet. Förutom det övergripandearbele som pågår har regeringen vidlagil åtgärder för förstärkning avkonsumentskyddet inom speciella områden. Viktiga reformer, vilka hör tilljustitiedepartementets ansvarsområde, gäller fastighetsmäklarnas verksamhet,konsumentskydd i övrigt på faslighetsområdet, konsumenttjänster ochkonsumenternas köp av varor (jfr bil. Vidare har inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde ålgärder vidtagits för ulvidgal konsumenlskydd vid nybyggnadav gruppbyggda småhus (jfr bil. (E1980:04), som bl.a. haft atl klariägga kontokortshandelns verkningar ochbetydelse för den enskilde konsumenten, har avlämnat sittslutbetänkande (Ds Fi 1984: 10) Kontokort. 1984/85:100 Bilaga 9 5 Belänkandel har remissbehandlals och bereds nuinom med sikle på all en proposifion i ämnet skall kunnaavlämnas . Akliebolagel Tipstjänsl och Aklie-bolagel Trav och Galopp (ATG)ökade sin omsälining under del senaste verksamhelsårel. Penninglolierielsinläkler av lollförsäljningen beräknas ha uppgåll lill ca I 380milj. (1210.6)'. Härav beräknas ca564 milj. kr. (507,6) lillfalla slalsverkel. Utöver de av bolaget åriigenanordnade lolleri-erna har bolaget anordnat ell lotleri lillförmån för del fredsarbete, som bedrivs av folkrörelser och andra ideellaorganisationer, och vars syfte är upplysning, fostran, ulbildning ochulvecklingsarbete rörande freds- och nedruslningssträvandena. Fredslollerielgav en behållning av 20 milj. kr. beräknar bolaget en sammanlagdomsättning av ca I 400 milj. kr. Omsättningen hosTipstjänsl beräknas ha uppgått till ca 3290 milj. kr. (2 875.9).Till slalsverkel beräknas 1471.2 milj. kr. (I 312,5) ha inlevererats. Utöver deav bolaget anordnade olika formerna av tippning och lotto har bolaget sedanseptember 1984 anordnat uiloltning på de löpnummer som finns tryckta på tips-och lollokupongerna (joker). Beträffande slryklips och mållips har fr.o.m. vinnarnasandel av omsättningen höjls från 50 lill60 %. beräknar bolaget en sammanlagdomsälining av ca 3900 milj. kr., därav från del nya jokerspelel ca 500 milj.kr. Omsättningen påtolalisalorspelet hos ATG beräknas ha uppgåll lill ca 3 200 milj.kr. (2964,6), varav ca 320 milj. kr. (296.5) beräknas tillfalla stålen. I api;il 1984 iräffades etl avtal mellan statenå ena sidan och () och () å den andra sidan i fråga om riktlinjerför hästlävlingar med tolalisalorverk.samhel, m.m. Avtalet avser tiden denIjuli 1984 - (jfr prop. 1983/84: 180). vänlaslotalisalorskallen inbringa ca 350 milj. kr. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är all förse de civila statliga myndighelerna med ändamålsenligalokaler. Verkel arbetar fortlöpande med ålgärder för all öka effektiviielen ilokalulnyitjandel och atl förbättra lokalekonomin. Som elt led i delta arbeleser över vissa ' Beloppen inom parentes avser resultat under år1983. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 6 standard- och normfrågor, omfattande bl.a.areastandard för enskilda tjänsterum, möjligheter till större samutnyttjande av lokaler, utarbetande av effekfivare planlösningar samt översyn av debestämmelser som reglerar byggandet av lokaler. Verket arbetar vidare medåtgärder i syfte att öka myndigheternas kostnadsmedvetande i lokalfrågoroch att skapa incitament för att få till stånd ett rationellare utnyttjande avmyndigheternas lokaler. Regeringen har fillkallat en särskild utredaremed uppgift att se över statsförvaltningens lokalförsörjning i dess helhet.Utredaren skall lämnaförslag om principer och former för byggnads- och anläggningsverksamheten samtfastighetsförvaltningen inom statsförvaltningen. har filluppgift att debilera, uppbära och redovisa tull samt vissa andra skatteroch avgifter. Bekämpning av narkotikasmuggling och åtgärder mot denekonomiska brottsligheten är verksamheter som också ingår i uppgifter. Tullverketbör även i fortsättningen ägna dessa största uppmärksamhet. Kontrollen avimporten av tekovaror, tillsynen av att olika miljöbestämmelser efterlevs samtoljebekämpning är andra prioriterade områden för .