prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — För tydlighetens skull vill LRF att del klartskall framgå att det kommunala företrädet icke skall gälla när annan part änmarkkommunen har täkttillstånd. 2.15Inventeringar 42 § naturvårdslagen (NVL) SNVoch några länsstyrelser har erinrat om att enligt 42 § NVL får isamband med beslut om bl. a. tillstånd till läkt föreskriva att företaget skallbekosta särskild undersökning eller på annat sätt gottgöra intrånget inaturvårdsinlresset. En motsvarande bestämmelse saknas i förslaget tilltorvlag. 42 § NVL har lillämpals i samband med torvtäkt.Lagförslagel bör enligt SNV kompletteras med en bestämmelse som motsvarar 42 §NVL. har framfört synpunkter av liknande innebörd. 1984/85:120 175 Etlantal remissinstanser har haft synpunkler på själva lagtextens utformning. Länsstyrelseni anser atl i lagförslagel bör las in en rätt förkoncessionshavaren att utan markägarens medgivande riva bäverdammar- ochhyddor. Fiskeristyrelsenfömtsätter att återställningsarbeten med hänsyn till fiskets intressen skallkunna ske med stöd av 10 § I st. samt att - utan att det sägs i lagiextenkoncession skall kunna göras beroende av del fiske som kan kommma att beröras. SGUdiskuterar att tillsynen över lorvverksamhden ur teknisk-ekonomisk synvinkelutförs enligt gällande ordning av bergmästaren. SGU förordar med hänsyn tillatt länsstyrelserna tvingas bygga upp teknisk-ekonomisk kompetens, attnuvarande ordning som torde vara enkel, enhetlig och billig, bibehålls. Tillsynfrån naturvårdssynpunkt bör även fortsättningsvis handhas av länsstyrelse. tar upp frågan om beskattning av intrångsersättning tillmarkägaren. föreslår att markägarna borde få välja mellan reavinstbeskattningeller insättning på ett "torvmarkskonto" med liknande ekonomiskavillkor som gäller för skogsskadekontot. LMVanser atl den nya lagen om torvfyndigheter bör tas upp bland de författningar ifråga om vilka mätningskungörelsen (1974:339) är tillämplig i likhel med vadsom är fallet med bl. a. minerallagen och naturvårdslagen. 12 1984/85. 1984/85:120 176 Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad (Ds I1984:26) Promemoria(Ds I 1984:26) Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad ochremissyttranden däröver 1 Departementspromemorian ................................. 177 1.1................................................................. Bakgrund 177 1.1.1 Vattenkraftsfrågornas tidigarebehandling . 1.1.2 Regeringens och riksdagensställningstagande till vattenkraftsberedningens betänkande ........................................................... 181 1.2 Förslagtill komplettering av planen för vatlenkraftsutbyggnad 182 1.2.1 Utgångspunkter .................................... 182 1.2.2 Projekl som bör kunna kompletteraplanen . 1.2.3 Kommenlarer till enskildaprojekt .............. 185 1.2.4 Fortsalt vattenkraftsutbyggnadi 191 1.2.5 Regionala och lokalasysselsättningseffekter 194 2 Remissyttranden ............................................. 195 2.1 Remissförfarandet ....................................... 195 2.2 Planens omfattning ..................................... 195 2.3 Projektvis redovisning ................................. 197 2.3.1 Berörda kommuners,länsstyrelsers och fallrättsägares ställningstagande till de föreslagnaprojekten ............................................. 197 2.3.2 Föreslagna nybyggnader samtom-och tillbyggnader ... 198 2.4 Projektutanför förslagel 204 1984/85:120 177 Riksdagenbeslutade ijuni 1984 om en plan för valtenkraftsutbyggnad till /år (prop.1983/84:160, BoU 30, rskr 388). I beslutet angavs, i enlighet med regeringensförslag, atl en plan för atl uppnå denna nivå bör omfatta /år. Iriksdagsbeslutet redovisades projekt motsvarande ca . Det uppdrogsdärför ål regeringen all återkomma till avseende den del av planen,som kan erfordras för att ge planen den av förordade omfattningen. Denna promemoria harutarbetats av en arbetsgmpp med representanter för finans-, jordbruks-,bostads- och industridepartementet. I promemorian redovisas projekt, som kankomplettera planen för valtenkraftsutbyggnad och som innebär så lilen inverkanpå miljön som möjligt. Mot denna bakgrund redovisas ulbyggnadsprojektmotsvarande ca /år. För alt vattenkraftsprojekten skall kunna genomföraskrävs att de prövas enligt vattenlagen. I en särskild bilaga redovisas samtligaprojekt som har övervägts i arbetet med promemorian. I bilagan redovisas deprojektmodifieringar, som i vissa fall skett i jämförelse med del ursprungligaförslaget. Promemorian avses bliföremål för en bred remissbehandling. I de fall remissinstanserna avvisarprojekt som redovisas i promemorian, är det angeläget att alternativautbyggnadsmöjligheter föreslås. De synpunkter som framförs i remissbehandlingenkommer att vara av stor betydelse när regeringen skall ta ställning till hurplanen för utbyggnad av vattenkraften skall fullföljas. Regeringen avser attredovisa sitt ställningstagande till . /./. / Vattenkraftsfrågornas tidigare behandling Riksdagenhar i samband med olika energipoliliska beslut tagit ställning för en vissutbyggnad av vattenkraften. energipolitiska beslut (prop.1975:30, CU 28, NU 30, rskr 202 och 203) fömlsatte en utbyggnad till /årår 1985. Riksdagenlade fast vissa riktlinjer för hushållningen med landets mark- ochvattenresurser (prop. 1972: 111, CU 35, rskr 348). Detta beslut innebar bl. a.att outbyggda huvudälvar och vissa källflöden i norra skulle bevarasopåverkade. I samband med beslutet år1972 tillkallades en sakkunnig (C 1972:02) för alt närmare studeravattenkraftsutbyggnader i norra och södra (den s.k.Sehlstedtska utredningen). Den sakkunnige lämnade betänkandet (SOU1974:22) Vattenkraft och miljö. Föratt komplettera detta material med liknande uppgifter rörande de Prop.1984/85:120 178 norra delarna av landet Ullkallades en sakkunnig(B 1974:01) med uppdrag att utreda frågor om vattenkraftsutbyggnader i norraNortland. En lägesrapport (Ds B 1974:4) Vattenkraft och miljö 2 lämnades ioktober 1974. Utredningen slutredovisades senare i betänkandet (SOU 1976:28)Vattenkraft och miljö 3 (den s. k. Ekströmska ulredningen). Mol bakgmnd av vatlenkraftsutredningarna lade år1977 fasl rikllinjer för vatlenkraftsutbyggnad i norna och Nortland(prop. 1977/78:57, CU 9, rskr 100). RikUinjerna omfattar ett stort antal älvaroch älvsträckor. Av den ekonomiskt utbyggnadsvärda vattenkraften på ungefär 25TWh/år är ca /år undantagna från utbyggnad. Sammanfattningsvis innebärriktlinjerna att följande älvar och älvsträckor omfattas av riktlinjer i denfysiska riksplaneringen: Sträckanmellan Kärrbackstrand och Edebäck Västerdalälvenuppströms Hummelforsen resp. nedströms , uppströms Trängslet samtsträckan mellan och Ljusnan Sträckanmellan och (HäUedalsljusnan) och sträckan mellan och (Mellanljusnan) ,Ammerån ovan Överammer, Storån-Damman samt Hårkan uppströms Hotagen. , Storån uppströms Klumpvattnel, Långse- leån-Rörströmsälven, Saxån, Ransarån uppströms Ran-sarensamt Vojmån uppströms Tämaånoch Giijesån, Juktån uppströms Fjosokken samt Tämaforsen mellan och Gäutan Källflödena uppströms Sädvajaure resp. Rebnisjaure uppströms Skalka och Tjaktjajaure samt RikUinjerna innebär att regeringen, om ettvattenTcraftsprojekt berör någon av de uppräknade älvarna eller älvsträckorna,alltid skall pröva företagets tillåtlighet enligt vattenlagen (1983:291; VL),för att därigenom garantera att de av fastlagda riktlinjernabeaktas. (Vissa projekt prövas dock enligt gamla VL (1918:523).) I vissa fall berörs vattenkraftsprojekt också avrikUinjerna i den fysiska riksplaneringen (FRP) för s. k. obmtna fjällområden,som är relativt orörda och som även framgent bör undantas från tyngreexploateringsföretag. Som rikUinje anges att anläggande av bl. a. vägar,vattenkraftstationer och gruvor samt ett intensivt skogsbmk inte bör komma ifråga inom de 1984/85:120 179 Riktlinjerna fömtsätts bli beaktade i samband med prövning enligt denlagsliflning, som reglerar denna lyp av verksamhet (miljöskyddslagen, VL,väglagen etc). Denmetodik som har tillämpats i vattenkraftsuiredningarna är i stora dragföljande. På gmndval av ett omfattande material från företrädare förulbyggnadsintressena resp. bevarandeintressena har utredningarna genomrangordning sökt ange vilka älvsträckor som vid yllerligare valtenkraftsutbyggnadi första hand bör komma i fråga och vilka älvsträckor som är mest angelägna attbevara. Älvsträckormed myckel höga bevarandevärden. Den redovisade kraftnyttan har inte kunnatmotivera en placering i lägre klass. Älvsträckoreller områden med redovisade bevarandevärden, i etl betydande antal fall äveni form av samverkande riksintressen, berörs av projekten. I många fall finnsockså en konflikt mellan ulbyggnadsönskemå-len och olika lokall förankradeinlressen. Inom denna klass återfinns många av de stora och mycketkontroversiella projekten. Klassen måste betecknas som i hög grad bevarandevärdmen om man trots detta finner en utbyggnad upp till denna nivå nödvändig börsådana projekt inom klassen som förts till en undergrupp 3a i första handväljas. Del främsta kriteriet vid delningen av klass 3 i undergmpperna 3a och3b har varit den betydande kraftnytta som kan redovisas beträffande de projektsom förts till 3a. Älvsträckormed påtagliga bevarandevärden berörs. I några fall finns höga be varandevärden, men i dessa fall har en betydande kraftnytta kunnat motivera placeringi denna klass. Huvudsakligenälvsträckor med måttliga bevarandevärden. I några fall har också en betydandekraftnytta kunnat motivera en flyttning från klass 2 i bevaranderangordningentill denna klass. Om-och tillbyggnadsprojekt som inte närmare undersökts eller värderats, vare sigfrån utbyggnads- eller bevarandesynpunkl. Ytterligareprojekt har tillkommit sedan utredningarna gjordes, som flera av detidigare redovisade projekten av olika skäl har modifierats. Genomvattenkraftberedningens arbete och i det arbete, som har bedrivits med atlkomplettera planen, har ytterligare underlagsmaterial inhämtats frånkraftbolagen. Se vidare avsnitt 2.2 Förnärvarande övervägs inom regeringskansliel ett förslag om bl.a. lagreglering avriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen på grundval av promemorian (Ds Bo1984:3) Förslag till lag om hushållning av naturresurser m. m. (Naturresurslagen,NRL). NRL föreslås träda i kraft med plan- ochbygglagen och skall bl.a. ersätta de geografiska riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen dit vattenkraflsrikt-linjema hör. 1984/85:120 180 (CU 1981/82:3) anförde, när vattenkraftsfrågorna behandlades i våren1982, att uppgifter om att det är möjligt atl nå nära beräknad utbyggnad år1990 (dvs. /år) inte kan undanröja farhågorna för atl utbyggnaden inlekommer att ske i önskad takt. De långa projekterings- och planeringsperiodemamedför att beslut måste fattas för att vattenkraften skallkunna lämna sitt avsedda bidrag till den framUda energiförsörjningen. Utskottetkonstaterade att kompletterande förslag om vattenkraftsutbyggnaden bör läggasfram för att konkreta åtgärder skall kunna vidtas under 1980-talet.Utskottet ansåg därför att en utredning borde tillkallas för att lägga framett sådant förslag. Utredningsresultatet borde enligt utskottet kunna läggastill gmnd för en plan för vattenkraftsulbyggnaden och innefatta ställningstagandenäven till frågan om i vilken mån gällande riktlinjer i den fysiskariksplaneringen bör omprövas, bl. a. mot bakgmnd av att beslut om riktlinjemafattades innan fattade nu gällande beslut om energipolitikensinriktning. beslutade att som sin mening ge regeringen till känna vadcivilutskottet anfört (rskr 1981/82:338). Hösten1982 tillkallades vattenkraftberedningen (VKB ) med uppdrag att föreslå en planför vattenkraftens utbyggnad. Enligt dhektiven (Dir. 1982:90) skulleberedningen studera olika möjligheter att uppnå utbyggnadsmålet 66 TWhvattenkraft och belysa vattenkraftens möjliga roll i den svenskaenergiförsörjningen. VKB lämnade betänkandet (SOU 1983:49)Vattenkraft. Betänkandet har varit föremål för en omfattande remissbehandhng. Beredningenföreslog att ytterligare vattenkraft borde byggas ut. Förslagetmotiverades med att det tidigare nämnda energipolitiska beslutfömlsatte en utbyggnad med /år, av vilka dittills /år hade byggtsut eller lovgivits. Medhänsyn till att vissa projekt kunde bortfalla vid prövningen enligt VL m. m.bedömde beredningen att utbyggnadspotentialen i en plan borde vara något störreän det tillskott som kunde beräknas bli genomfört. Beredningens förslag tillplan omfattade därför ca /år. Vissakompletterande frågor rörande vattenkraftsutbyggnaden har på regeringensuppdrag redovisats av statens energiverk i rapporten (1984:1)Vattenkraftsutbyggnad under 1980-taIet. I uppdrag ingår vidareatt överväga frågan om små vattenkraftverk (kraftverk under 1,5 MW). En rapporthar överlämnats lill regeringen. Dessa kraftverk behandlas inte ipromemorian. 1984/85:120 181 1.1.2 Regeringens och ställningslagande tillvaltenkraftsberedningens betänkande Regeringen tog ställning till VKB:s betänkandei proposhion 1983/84: 160 om fortsatt vattenkraftsutbyggnad. I propositionenföreslogs att en plan för vattenkraftsutbyggnaden bör läggas fast av riksdagen.Föredragande statsrådet framhöll att planen är ett led i en strategi för atltillgodose det av fastställda målet för vattenkraftproduktionen underde närmaste tio åren, för att skapa sysselsättning samt för att bevarakompelensen hos kraftföretagen och i den tillverkande industrin. Planen bör sessom en bedömning av hur en sådan utbyggnad bör kunna genomföras. Vad riksdagenbör ta ställning till som en plan för utbyggnaden är således en bedömning avhur olika utbyggnadsprojekt skall ses från övergripande utgångspunkter. Innanprojekten kan komma till stånd måste de dock bedömas vara ekonomisktgenomförbara av fallrättsägama och prövas enligt vattenlagen. När det gäller planens storlek framhöll föredragandestatsrådet att det inte är möjligt att med någon större säkerhet uttala sig omden exakta storleken på dd tillskott som krävs för att den av riksdagenbeslutade nivån på /år skall uppnås. En slutsats är dock att en plan börinnehålla utbyggnadsprojekt av en sådan omfattning att det kan vara möjligtatt uppnå ett större tillskott än 2500 GWh/år om det skulle visa signödvändigt. Vidare krävs en marginal med hänsyn till de förändringar iförhållande till planen som blir resultatet av.bl. a. företagens ställningstagandentill enskilda projekt och prövningen av projekten enligt VL. Mot bakgmnd av den stora osäkerheten borde enligtpropositionen den plan som bör fastställas för vattenkraftens utbyggnad underden närmaste Uoårsperioden omfatta projekt om ca /år. Planen innebär enligt propositionen inget hinder mot attäven projekt utanför planen Ullkommer och utgör inte heller något föregripandeav prövningen enligt VL. Planen skall dock ses som en markering av denbetydelse, som regering och riksdag fäster vid att den fortsatta vattenkraftsutbyggnadenkan genomföras i enlighet med de riktlinjer, som i olika sammanhanghar uttalat sig för. Planen borde enligt propositionen utformas med störstamöjliga hänsyn tagen till miljön och till möjlighelerna att uppnå en bredpolitisk förankring. Viktiga utgångspunkter är de bedömningar som har gjorts iden fysiska riksplaneringen. Dessa skäl talar enligt föredragande statsrådetför atl ett begränsat tillskott från vattenkraften bör uppnås i försia handbland projekt, som kan genomföras utan hinder av tidigare riksdagsbeslut. del av projekten är om- och tillbyggnader av befintliga kraftverk. Kompletteringenav planen bör göras utifrån de bedömningar av projekten, som gjordes i detidigare vattenkraftsutredningama. Givetvis är det, enligt föredragandestatsrådet, viktigt att även beakta de omarbetade och förbättradeutbyggnadsprojekt som i vissa fall utarbetats . 1984/85:120 182 Vidriksdagsbehandlingen av propositionen slogs fast, att en plan med den förordadeomfattningen bör utformas så atl största möjliga hänsyn tas miljöaspekternaoch till de lokala sysselsättningseffekterna. a. är det viktigt attutbyggnaderna planeras så att förhållandevis varaktig sysselsättning skapas.Riksdagen beslöt att planen för vattenkraftsutbyggnad bör omfatta /år(BoU 1983/84: 30, rskr 388). I förhållande till propositionens förslag gjordesdock vissa ändringar vad gäller de ingående projekten. Riksdagenbeslöt att Nedre Långan och Haverö inte skall tas med i planen. I stället förNedre Långan fördes projekten i Hårkan tillplanen. Riksdagenbeslöt att Ammeråns överledning skall tas med i planen hksom om- ochtillbyggnader i fem kraftstationer nedströms överledningen. framhöllatt överledningen är nödvändig för att om- och tillbyggnaderna skall komma tillstånd, men ansåg atl vissa särskilda fömtsättningar som bl.a. kommunen önskadefå utredda bör beaktas. 1 samband med redovisningen till under år1985 bör del enligt riksdagsbeslutet vara möjligt för att få enredovisning av hur nämnda frågor behandlas i förening med regeringens syn påfrågan. Denna fråga behandlas inte i denna promemoria. Regeringenföreslog i propositionen atl Hylströmmen med reglering skulle förastill planen. förordade emellertid att frågan om Hylströmmen m.m.ytterligare skulle övervägas, bl.a. mot bakgmnd av en samlad syn påinriktningen och omfattningen av vattenkraftsutbyggnaden i ochatt regeringen proposition för skulle redovisa sin syn motbakgmnd av de av förordade ytterligare övervägandena. Frågan om fortsattvattenkraftsutbyggnad i behandlas i avsnitt 2.4. Regeringensförslag till plan omfattade projekt motsvarande ca 2900 GWh/år. För att uppnånivån /år krävdes således ett tillskott om ca 900 GWh/år. Till följd avde ändringar i planen som gjorde uppgår det erforderliga tillskottettill ca 1000 GWh/år. 1.2 Förslag till komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad Avsiktenmed denna departementspromemoria är att presentera etl antal projekl, som kankomplettera planen för vattenkraftsutbyggnad och som innebär så liten inverkansom möjligt på miljön. Redovisningen omfattar därför projekl som motsvararendast ca 700 GWh/år. För att nå upp till den av fastställda planenom /år krävs ett visst ytterligare tillskott. De synpunkter somframkommer vid remissbehandlingen - på de projekt som här föreslås ingå iplanen och pä eventuella övriga projekl som 1984/85:120 183 harprövals (se bilaga 1) - kommer all tillmätas slor betydelse vid den slutligautformningen av planen. Debedömningar av fömtsättningarna för genomförande av projeklen som redovisas idel följande kan endast bli av relativt övergripande karaktär. Genom bl.a. delplanerade remissförfarandet kan mer säkra bedömningar göras av projektensgenomförbarhet, som underlag för regeringens förslag och beslut. Enslutlig prövning av olika projekt sker i samband med prövningen enligt VL. Utöverde riktlinjer för arbetet med att kompleltera planen för valtenkraftsutbyggnadsom lagl fast bör gälla yllerligare elt antal ulgångspunkler förarbetet. Projekli någon av de fyra huvudälvarna bör inle aklualiseras. energikommittéhar i betänkandet (SOU 1984:61) I slället för kärnkrafi övervägt frågan om denlångsikliga ulbyggnaden av vattenkraften utöver /år. Betänkandetremissbehandlas f. n. Förde projekt som skall ingå i planen gäller atl de skall kunna komma lill ståndutan statligt stöd. Ilinje med uttalande att planen bör utformas så att största möjligahänsyn tas miljöaspekterna bör från bevarandesynpunkt särskilt värdefullaprojekl undvikas. Planens omfattning enligt beslut kan dock göra detnödvändigt att aktualisera projekl i älvar och älvsträckor, som omfattas avriktlinjema i FRP. Om riktlinjerna ändras för någon älv eller älvsträckainnebär det emellertid inle aulomatiskl atl kraftverket kommer till stånd.Projekten skall prövas pä sedvanligt sätt enligt VL, befinnas Ullåtliga saml avfallrättsägaren bedömas intressanta att genomföra. Engenomgång av de projekt som omfattas av FRP-riktlinjer visar, atl del kanfinnas vattenkraftsföretag som i vattenkraftutredningarna bedömts ha lägrebevarandevärden än vissa projekt som inte omfattas av sådana rikUinjer. Riktlinjernager därför i vissa fall inte tillräcklig vägledning vid urvalet av projekt, somkan vara tänkbara att föra till planen. Ytterligare kunskaper om olikaälvsträckor och projekt kan också påverka gmnderna för beslutet om undantag.Samtidigt kan självfallet älvar och älvsträckor som inte omfattas av riktlinjervisa sig ha sådana bevarandevärden, att de bör omfattas av FRP-riktlinjer. Detkan slutligen påpekas att ett relaUvt stort antal projekt som är aktuellainte hade utformats för vatlenkraftsutredningarnas arbete. 1.2.2Projekt som bör kunna kompleltera planen Enutgångspunkt vid utarbetandet av promemorian har varil de Sehlstedtska ochEkströmska utredningarna (SOU 1974:22 och 1976:28) och VKB:s betänkande (SOU1983:49). Avkraftbolagen har inför utarbetandet av denna promemoria begärts en 1984/85:120 184 särskildredovisning av aktuella projekt. Redovisningar har inkommit från statensvattenfallsverk. , Kraftaktiebolag, , , AkUebolaget , , , , , , , , ochVärmlandsenergi AB. 1 bilaga 1 redovisas samtliga projekt som övervägts iarbetet med atl kompleltera planen. Sammanlagthar drygt 200, delvis nya eller omarbetade, projekt redovisats. I många fallrör det sig om modifieringar av tidigare aktualiserade vattenkraftsföretag, somomfattas av FRP-riktlinjer. Flera av projekten har inte övervägts i VKB:sarbete. Utgångspunktenhar varit alt ur detta och lidigare redovisal underlag presentera ett antalprojekl, som med hänsyn till uttalande och de kriterier i övrigt somangivits i avsnitt 2 har förutsättningar att ingå i plan. Därförhar för det första undantagits alla projekt i Torne-, Kalix-, med biflöden samt projekt som placerats i klass 4 (högstabevarandeklass) i de båda vattenkraftsuiredningarna. Som exempel kan nämnasPeraure och Karatj i , Tärna och Fjällnäs i och iDalälven. Vattenkraftsföretag i flertalet av de nordliga skogsäl-vama somÅbyälven, Sävarån, och har inte kommit i fråga med hänsyntill deras dåliga ekonomi och/eller starka bevarandevärden. Förslagettill vilka projekt som bör kunna ingå i planen omfattar en energiproduktion omsammanlagt 640 GWh/år. Till detta har förts ändradevattenhushållningsbestämmelser, främst i form av slopade eller reducerademinimitappningar om ca 60 GWh/år. Totalt omfattar således förslaget ca 700GWh/år. Projekten redovisas mer i detalj i avsnitt 2.3. Enmålsättning vid urvalet av mer kontroversiella utbyggnadsprojekt har varit attundvika de som har de högsta bevarandevärdena och att så långt möjligt väljasådana, där påverkan på miljön och konflikterna gentemot motstående intressenblir så begränsade som möjligt. Treprojekt som berör av undantagna älvar och älvsträckor redovisas. GWh/år FRP ProjektetHocksjö har modifierats väsentligt i jämförelse med det ursprungligautbyggnadsförslaget. Belne är undantaget genom atl det ligger inom obmtetfjällområde. Ett genomförande av - som berör ett område somredan är starkt påverkat av vattenkraftsutbyggnad - kan t.o.m. innebära vissa fördelar frånnalurvårdssynpunki. Sammanlagt uppgår projekten, som omfattas avFRP-riktlinjer, till 212 GWh/år. Förslag lill projekt som bör kunna komplettera planen förvallenkraftsulbyggnad Kr/kWh, år klass (SOU) Hylströmmen m. regi FJv., reglför. G3 m. m. "Inkl. produktion i Edänge 1.2.3 Kommentarer till enskilda projekl 1 det följande redovisas älv för älv de projekl som börkunna ingå i planen. Av tabellerna framgår bedömt energitillskott i GWh/år,kostnaden för projektet i kr/kWh, år, bedömd sysselsättning i form avårsverken, klassificeringen i vattenkraftsutredningarna och ägaren tillfallrälten. Ett "u" vid kolumnen FRP innebär att älvsträckan därprojektet återfinns omfatlas av riktlinjer i den fysiska riksplaneringen.Redovisas "-" innebär del att projektet inte omfattades avSehlstedtska och Ekströmska utredningarnas arbete eller var kända då utredningarnagjordes. VKB hade i sitt förslag med , menmot bakgmnd av bl.a. kommuns negativa inställning och den högakoslnaden kom projektet inle med i riksdagsbeslutet.