prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — medlillämpning av 65 § i laxeringslagen tillses atl ulredning görs och tilllällenbereds fastighetsägaren atl yttra sig när del behövs för beslutet. bör LSM använda de mest prakliska sätten atl kommunicera medfastighetsägarna och menar då telefonsamtal, Telefonsamtal är i många fall detmesl praktiska och ger kanske också ofta det bästa utbytet under fömlsätlningatl samtalet föregås av en skriftlig förfrågan från LSM, Etl samlal initieratfrån LSM skulle erfarenhetsmässigt bli omständigt exempelvis med uppringningsförsökvid elt flertal olika tillfällen innan kontakt nås. Ofta, kanske i de flestafall, bör i stället LSM:s beslut kunna formuleras på sådant säll atl beslutetgäller om inle ägaren har någol att erinra mot det. Del bör dä naturligtvisframgå av underrättelsen om man frångått deklaralionen. Jämför därvidkommitténs förslag om atl den förfrågan som sänds till fastigheisägaren omifrågasatt ändring i faslighelslaxeringsregislret anses accepterad om svar inleinkommer från ägaren (sid 137 beläkandet), Även om del naturiigtvis är bra atl arbelel medavslämningen börjar tidigi, så kan man fråga sig om deklaralionen måste sändasut och lämnas in så långt i förväg? Och är inle den tid man geruppgiftslämnaren väl korl? (18 kap 5 och 9§§). "Samspelet" mellangrundbeslul och avslämningsdek-larationen bör beaktas. har förståelse för förslagel att låta enklare ochmindre komplicerade ärenden avgöras av tjänstemän hos de lokalaskattemyndigheterna och atl låta nämndens prövning inskränkas lill fall där enomprövning har begärts av ägaren eller där det annars flnns särskilda skäl fören granskning av nämnden. Det kan emellertid ifrågasättas om inle den nuvarandeordningen är atl föredra. Just i fråga om fastighelstaxering har nämligen densakkunskap och den lokalkännedom som ledamöterna i nämnden besitter visat sigvara särskilt värdefull för atl få en rättvis och likformig laxering. 1984/85:222 !58 hai' ingen erini'an mo! de föreslagna lidsfrislernaför de lok.iia skaitemyndighcierna ocli nämnderna. Försiagei torde niiniligeninnebära eiv lugnare arbeisrytm. belänkandet föreslås al! LSM sänder ul grundbeslul omåi'eis laxering senasl , LSM kan ompröva besiui under helaompiövuingspc-rioden den 15 maj-den !5 september efter yrkande avfastighetsägaren eller på egel inilialiv. Sedan grundbeslul omprövats en gäng av LSM, kan delöverklagas hos FTN, LSM kan ocksä efler omprövning lämna över kompliceradeärenden lil! FTN för överprövning. Sista dag all begära omprövning avgrundbeslul hos LSM är . Omprövat beslul delges. Tidsfristen all begära nyomprövning eller överprövning av PFN är , FTN:s verksamhetsperiod - ärdelvis parallell med LSM:s omprövningsperiod, FTN överprövar LSM:s beslul ochkan ompröva sitt eget beslut en gång. Besluten skall vara utformade som hitlills och innehållade bestämda värdena och gmndfaktorerna. Motiveringen skall förbättras. Flera remissinstanser är kriiiska till förslagel om FTN:sfunkiion som besvärsinstans och att LSM två gånger skall kunna ompröva sittgrundbeslul. i lån anför: ifrågasätter om del berättigade i atttillskapa en fastighets-taxeringsnämnd som ny besvärsinstans dil enfastighetsägare har alt skriftligen och formellt inge besvär. Ändringar efterlikartade linjer har diskuterats inom skalieförenklingskommittén i fräga ominkomsttaxeringen. Del synes långt ifrån klarl humvida man inomskalieförenklingskommittén kommer att föreslå en taxeringsnämnd som en ny,fjärde besvärsinstans. Ändringen beträffande fastighetstaxeringsärenden bördärför anstå till dess frågan lösls för inkomsttaxeringen. Inkomsi- ochfastighetstaxeringsärenden bör i detta avseende behandlas lika. i län anför; Länstyrelsen anser att kommitténs förslag i sak innebärtillskapande av en ny besvärsinstans. Kommittén har ju pä flera ställen ibetänkandet hänvisat tiil skatleförenklingskommitléns arbete. Målsättningentorde ha varit att uppnå likformighet så långt möjligt med inkomsttaxeringen.På sid 172 anges att skatteförenklingskommitlén planerar, enligt vad somerfarits, atl föreslå all taxeringsarbetel helt och hållet uförs av LSM medefter delegation - tjänstemän som beslutsfattare i försia omgången och omprövningav en skattenämnd, som finns i skattemyndigheten. Skalieförenklingskommitténföreslår att en sådan ordning genomförs vid taxering. Prop.1984/85:222 1.59 iiinsäiyrclseri moisiitler sig komm.iilcns förslag om enfrislående nämnd som yUeriigare en insians i fiirvaliningsibrfarandei.Ompi-övning av LSMs grundbeslul bör, då LSM inte heit lellei delvis) kanbilriida ft-amställt yrkande, ske i myndigheten med enlaxeritigsnämnd. Del med niimndens medverkan fattade beslutet äi' såledesfortfaiande eli myndig-heisbeslul, So.m följd häiav kan befaitnningsiiavare hosLSM vara föredragande i nämnden, uian all avge särskili yllrande. Liinsslyrelsen är även tveksam lili den ti;isplan soiuko.mmilién angivit. Fastighelslängderna skall finnas framlagda den 2 januaripåföljande år, Dalaenhelerna vid liinssiyrelserna har november l.o. m, januari sioi' arbetsböida. ifrågasätter däiibr om imelidpunklen för fasligheislaxeringens avslutning bör ändras lill den 30seplember. Länsrätten i anför; Länsrätten delar komitléns uppfallning all del ärangclägel all beslut om fastighetstaxering underkastas prövning av nämnd.Allmänheten ges härigenom insyn och inflytande i laxeringsarbelel, Samiidigilillvaratas de breda kunskaper nämndledamölema - särskili ilandsbygdsdislriklen -besitter. Enligt kommitténs förslag skall nämnden förasin som en särskild instans i förvalningsförandet. Skälet härtill synes vara ensirävan att rätta uppkomna felaktigheter sä att säga vid källan och atlmolverka att andra ärenden förs till domslol än sädana där tvist föreligger mellanen fastighetsägare och det allmänna. Länsrätten delar i och för sig dessagmndvärde-ringar men sätter starki ifråga lämplighelen i all föra inyllerligare en instans. Inom ett system liknande det som tillämpas vidinkomsttaxering, där den fakiiska granskningen ul förs av en tjänsteman, mendär besluten formelll fattas av en nämnd - antingen av ordföranden ensam elleri plenum - synes de eftersträvade effekterna väl kunna uppnås. Kommiitén föreslår den ändringen i nuvarande ordning attbesvärsskrivelser skall ges in till lokala skattemyndigheten. Förslagel gällerbåde de skrivelser som avser ett överklagande av lokala skattemyndighetensbeslut och de som innefattar besvär över fastighetstaxeringsnämndens beslul.Kommillén knyter därvid an till det förslag som har lagt fram isin rapport hantering av taxeringsbesvär m m. Länsrätten har iyttrande över rapporten sagt att övervägande principiella skäl talar mot ensådan ordning. Rätten har särskilt vänt sig mot atl domstolen beskärsmöjligheten atl pröva vidden av yrkandena i vissa besvärsskrivelser som ställslill den. förslag gmndar sig bl.a. på denuppfatlningen atl lokala skatlemyndighelen skulle kunna fånga upp och rätla ettantal ärenden som annars skulle gå till länsrätten för avgörande. På så visskulle rätlelseärendena öka vid lokala skattemyndigheten medan besvären hoslänsrätten skulle minska i motsvarande mån. Enligt kommitténs förslag tilländrad lydelse av 19 kap 21 § fastighetstaxeringslagen, skatt lokala skattemyndigheteninte få bestuta om ändring av uppenbara fel om besvär har anförts i länsrätten,ulom i det fallet atl rättelsen avser en oriktig anteckning om ägaren. Deneffekt som vill uppnå uteblir sålunda när det gäller besvärenöver fastighetstaxering. Till bilden hör atl en ordning med ingivande av besvärtitt lokala skattemyndigheten knappast skulle medföra nägon personalbesparingvid länsrätterna eftersom en registrering ändock måste ske. Däremoi skullepersonalen behöva ökas vid de lokala skaitemyndighema för de nytillkomnaregistreringsuppgifterna. Prop.1984/85; 222 160 Länsräiien i Siockholms län anför; Koinmiticns skäl för att bibehålla nämnden har sin grund iaU dess ledamöier deltagit i förberedelsearbetet för taxeringen och hars'ärskilda kunskaper, soin bör las lillvai":!. Vidare beaktasfastighetsägarens önkske-mål om alt kunna fä sin laxering prövad av en niimndm.ed förtroendevalda. Lokala skatleniyndighelen har enligt förslagel möjligheiatt ompröva grundbeslutet, men ej längre äii lili den 15 seplember. En sädanomprövning bör ha gjorts, innan fasiighelsågaren kan överklaga laxeringen lillnämnden. Denna är verksam frän den ISjuni lii! den 15 novemer. Genom attverksamhelen hos myndighel och nämnd pä della säll avgränsats i liden finnerlänsrätten ett rimligt uirymme ha gells för all i dessa inslanser nå ettmateriellt riktigt beslul ulan den tidsutdräkt som kan föranledas av besvärtill domslol. Möjligen kan ifrågasättas om. inle lokala skaliemyndighelens om.prövningbör begränsas tii! en omgång, varefler nämnden behandlar vidare omprövning.Skulle den upprepade omprövningen avse en felaktighet kan denna alliild rättasav lokala skatlemyndighelen med slöd av 19 kap 21 § faslighelstaxeringslagenenligt förslagel. Omprövningsförfarandel i faslighelstäxeringsnämnden syftartill alt åstadkomma en korreki taxering redan i första insians ulan all behövatillgripa ett långsammare och mera kostsamt domsiolsförfarande. Sä långt är delinte svårt all ansluta sig lill tankegångama. Förslaget har emellertid också en baksida. Kommitténsförslag innebär att man som besvärsinslanser efler varandra anvisar två organmed mycket närliggande sammansättning och uppbyggnad (ijänslemannaordförandeoch lekmän). För de mäl som ändå går vidare lill länsrätten kan det synas somen onödig omgång och onödig kostnad att de försi måsle omprövas avfastighetslaxeringsnämnden. Kanske kunde olägenheterna minskas om omprövning ifastighetstaxeringnämnden inte gjordes obligalorisk och om antalet lekmän blevfärre än i länsrätten. Man kan också, inte minst från kostnadssynpunkt och förbedömningen av hur många mål som kommer all gå vidare till länsrätterna, frägasig hur effektiv en omprövnng i fastighetslaxeringsnämnd kan bli om den skallvara avklarad . För de fastighetsägare slutligen, som bedömer chansema attfä gehör för sina ståndpunkter i lokala skattemyndigheten eller ifastighetstaxerings-nämnden som obetydliga eller obefintliga, måste det framståsom någol liknande en fullträff av krångel och byråkrati, nästan påminnande omlegal utröltningstakiik alt bli tvingade att gå åtskilliga varv i den förstainstansen innan han eller hon kan få upp sin sak i länsrätten. prövning initieras enligt kommitténslagförslag bl, a. genom fastighetsägarens överklagande. Länsrätten finner dennu gällande ordningen nämligen att överklagande och besvär utgör begrepp somhänför sig till oms/o/.yprövning vara naturlig även i det av kommitténföreslagna systemet. En femte instans måste till varje pris undvikas. Nämndensarbete med taxeringen bör anses molsvara en integrerad del av första instansensomprövningsförfarande, SKF överväger för inkomsttaxeringens del att föreslåatt en skattenämnd införs som etl beslutsorgan inom de lokalaskattemyndighelerna. Att fastighelstaxeringsnämndens prövning föranleds av entalan, begränsad i liden i förhållande till delgivningen av lokalaskattemyndighetens beslut, bör ej heller innebära något hinder för ett sådantsynsätt. Kommitténs förslag inneäbr att extra ordinära besvär ej skatl kunnaanföras hos fastighetsiaxeringsnämden, ett förhållande som ocksä lalar för ail denna ej bör uppfattassåsora, en besvärsinslans. Kammarrätten i anför; Dei förfiuaude som kommittén föiesliir medför piövniug ifem inslanser. lokal skanemyndighel, fasiighelslaxeringsiiänind. kinsräu.Icarn.marriitt och regeringsriiilen. .All göra fasiigheisiaxeringsnämnden til!en besvärsinstans och skap. 'i fyra sådana i.nslanser bör inte komnia ifrågaunder niigra omsiändigheter. Om taxeringen skal! överklagas från lokalaskatlemyndighelen lili iäsiigiieislaxeringsnämden, behövs särskild:-*processuella regler för fastighetslaxeringsnämndens verksamhet, Bl. måsiedel flnnas bestämmelser som anger i vilken omiäitning nämnden fär överprövalaxe-riugsbesluiel. flnnas någon moipart liil denenskilde, kommer del all vara exira svårt all beslämma den beloppsram inomvilken prövningen fär ske och vilka möjligheier del flnns lill kvittning.Kammarrätien ser del föreliggande förslagel som en synnerligen olycklig hybridmellan en äldre ordning med övciprövning av taxeringsbeslut i"nämndakliga" former och den numera i slon sell etableiade ordningen,som innebär överprövning i renl domsiolsmässiga former. Kammarrälten flnner emellertid att del finns storafördelar med etl förfarande som börjar hos lokala skatlemyndighelen. Övergängenlill prövning hos faslighetaxeringsnämnden mäste dock ordnas på ell annal sällän kommittén föreslagit. Etl sätt är atl läla tjästemän hos lokalaskatlemyndighelen falla beslul för fastighetslaxeringsnämndens räkning saml habeslämmelser som anger all besluten i vissa fall i stället skall fattas undermedverkan av förtroendevalda ledamöier. Del blir då en fråga omsammansällningen av den myndighel som fattar beslul. En och samma myndigheluppträder i olika skepnader på samma sätl som när länsrätten en gång avgör eltmål med ensamdomare och en annan gäng beslutar med ordförande och nämnd.Gränsen mellan ensamavgörande och avgörande med nämnd skulle exempelvis kunnadras så att nämnden skulle medverka, om den enskilde begär omprövning och denenskildes uppfattning om taxeringen inle bilräds av den som äger prövataxeringen ensam, saml om tjänstemannen eljest finner atl nämnden bör medverkai taxeringsbeslutet. En annan lösning, som kan godlas övergångsvis, är althålla lokala skattemyndigheten och fastighetslaxeringsnämnden åtskilda på sammasätt som men ålägga lokala skattemyndigheten att hänskjuta taxeringen tillfastighetslaxeringsnämnden i de fall som skisserats ovan. Med båda de nu angivna förfarandena når man den effeklenall fastighetstaxeringsnämnden skatl pröva hela laxeringen oberoende av det"besvärsyrkande" som kan ha framställts. Detta förfärande lederockså fram till endasl elt sluihgt beslut. Kommittén föreslår den inskräkningen i den normalabesvärsräiien alt besvär till länsrätt skall få anföras endast om. erinringargjorts mol lokala skattemyndighetens taxeringsbeslut. Detta skulle innebära ellhinder mol att få många förvallningsbeslul prövade av domstol genom ordinärarättsmedel. En sådan inskränkning är främmande för den nuvarande rättsordningenoch fordrar mycket noggranna överväganden innan den införs. De möjhgheter somskall finnas att anföra besvär i särskild ordning är inte så stora attbeståmmelsema om e o besvärsrätt tillgodoser rimliga krav på rätl tilldomstolsprövning inom ett område som är så vikflgt för den enskild 11 1984/85. 1984/85:222 162 soni fasiigheisiaxeringen, Ka.m.marräilen avslyrker däribrf n, varje inskränkning i riiiten al! föra mot ell luxeringsbeslui sommeddeliils av loka! skatieinyndighei eller laxermgsnämnd. KommiUéns förslag rörande formerna för nämndens medverkanär ohlan. Såsom DV uppfattat förslagel synes del inie överensstämma medprocessuelia grundprinciper, Kommiuén förordar, au FTN skal! flnnas sombcsväisinsians mellan LSM och länsräu. Nar LS,M liar omprövat ell grundbeslulskall fastighetsägaren eniigl 20 kap 11 S förslaget kunna anföra besvär lil!FTN, .Men FTN skall s:-imtidigl eniigl 19 kap 12 § förslagel vara en instanslil! vilken LSM kan överlämna ell ärende av lidsbrisi eller pga ärendets svärighelsgrad:AU överlämna ell redan omprövat beslul förefaller inle rimligt. Saken är juavgjord och avgörande: dessulom ompiövai och rättsmedlet bör vara besvär. 19kap 12 § i förslagel rimmar för övrigl illa med vad som sägs i beiänkandei (sid146), att den enskilde skulle kunna påkalla nämndens medverkan genom atl begäraomprövning av LSM:s beslul, Eniigl lagförslagel kan han ästadkomma prövning aven nämnd först sedan LSM eventuellt tvä gånger har omprövat siu grundbeslul. Formerna för nämndens medverkan bör eniigl DV iställelövervägas från följande ulgångspunkler; Nämnden bör veika inom första instansoch anlilas i svårbedömda ärenden. Nämnden bör således normall besluta endasl iärenden som inte är massärenden medan sådana ärenden avgörs av Ijänslemän. Ömprövningsinsliluletskall finnas men det finns knappasl skäl till mer än en omprövning i förstainstans. Omprövningen ulförs av nämnd såvida inle tjänstemannen avser allbifalla yrkandel hell. En sådan ordning som DV här skissat förutsätter en närmareintegration mellan nämnderna och LSM. En behörighetsregel skulle kunna ange atlnämndens medverkan begränsas till de taxeringar, som tjänstemannen anserkomplicerade jämför 19 kap 12 § i förslagel. Nämndens medverkan kannaturligtvis också föreskrivas beträffande taxering av annan enhet änsmåhusenhet samt i övrigt i svårbedömda ärenden. Det behövs etl anlal ständigl arbetande nämnder iorganisationen vare sig fastighetslaxeringsnämnd utgör särskild insians ellerdeltar i vissa beslul hos LSM. Eniigl DVs mening ulnylljas emellertid nämndenbälire om den anlilas i svåra ärenden än om den anlilas som en besvärsinslansgenerellt. På grund av det anförda bör kommitténs förslag om en särskildFTN-inslans inte leda till lagstiftning. Bör inte möjligheter atl överklaga lokalaskattemyndigheters beslut till fastighetstaxeringsnämnden tidsbegränsas? Utansådan begränsning kan nämnden hamna i den sitsen att man inte hinner prövabesvären under sin verksamhetperiod som ju slutat 15.11. öch vad händeromfastighetstaxeringsnämnden får in besvären efter 15-11 - besvärsliden är efter det att fastighetsägaren fick det av lokala skattemyndighetens(LSM:s) beslut - resp. inle hunnit pröva den före del datumet; (jfr regeln i 23kap 1§). Kommittén säger visserhgen i moiiven (avsnitt 9.7.3.5) att besvärenfår lämnas över till länsrätten men författningsreglerad är situationen inte,såvitt jag har kunnat finna. Prop.1984/85:222 163 i öslergöllands län anför: i de fali LS.M omprövar et; besiui delar länssiyrelseukommitténs upplänning all en individuelll tii!fvcdssl'ii!iande mtyaveringskai! För ompiövandé gruudbeslu! bor i iiini-idsalc rriaskiiiell!franvriigna hesluisskäl kiiniiii användas iiiolsviirande dem soii'- auviuidesvid .MT 81 och som visal sig ändaiiiäisenliga. Eftersom omprovande beslul lasfi'a,m maskinellt saknas eniigi iänssiyi"c>ssns meni-sg skäl all intei'edovisa alla grundliom.-ponci'iiei'na i beslulel. omprövning av overkiagal beslul, somiorvaliningsrätls-uiredniiigen lämnal i förslag lill uy förvaltningslag oclisom innebär alt en onödig bcsvärsomgäng undvikes genom omprövning hosbeslulsmyndighe-len, bör enligi länssiyrelsens uppfatiiiing med förde! kunnainföras i fastighelsiaxeringssysiemet med den uppläggning länssiyrelsenföreskdgit med myndigheisanknulen nämnd. Målsättningen bör vara räll laxering ifiirsta insuins. Den väsentiigaste organisaloriska förändringen i övriglberor lokala skaliemyndighelens och fasiighelsiaxeringsnämndens medverkan.Förslagel innebär all lokala skailemyndighelen överiar huvudparten av taxeringsarbetelsom försia instans för taxeringen i stallet för faslighelstäxeringsnämndeneniigl nuvarande sysiem. uppgifl vid en rullandefaslighetstaxering blir - förulom medverkan vid förberedelsearbetet - altbehandla ärenden där lokala skallemyndigheten och fastighetsägarna inle bliröverens samt andra svårbedömda frägor. Förslagel följer i slora delar de rikflinjersom dragils upp i syfle all förenkla löniagarbeskatiningen och får ses molbakgrund av de likheler som föreligger mellan fastighelstaxering ochnyssnämnda beskallningsomräde. Fasiigheisiaxeringen kännetecknas av ell slortantal okomplicerade ärenden men innehåller också många svårare frågor. Motdenna bakgrund anser all de föreslagna organisatoriskaförändringarna är väl motiverade. Kontoret tillslyrker att fastigheisiaxeringsnämnderna färkaraklär av försia besvärsinslans. i slällei för som handlägga varje ärende.Erfarenheterna från de senasle faslighetstaxeringarna har varil atlledamöierna har myckel små möjligheter all sälta sig in i varje ärende. Sedanvärdefaklorer och värdetabeller bestämls har laxeringarna i huvudsak varit enadministrativ uppgift för ordföranden. är tveksam till den tidsplan som kommillénskisseral, Faslighetslängder skall finnas offentligt framlagda den 2 januaripåföljande år. Förtryckt deklarationsblankett för inkomsttaxeringen med uppgiflom bl, a, taxeringsvärde för fastighet skall enligt skalteförenklingskommitténsförslag skickas ut till de skallskyldiga omkring den lOjanuari, Länsstyrelsernasdataenheter har den november l.o.m, januari en slor arbetsbörda.Det är därför inte möjligt atl få fram fastighetslängder i god »9S4/S5:222 161 lid ibre ärsskifiei för au lokal skaiiemyndigiiel i siulur sl'vall hinna fä ul dessii lil! Samma synpunkier gällerbeträtTande uppgifier om äsaiLu taxeringsvärden pä förtrycktadeklaraiioiisblankeiier, som skali skicii::s ut frän d,5laenheterna, omkringdei'! lOjanuan, Del rör sig om cirka 6 miljoner deklarationsblanketter vanivuppgift om laxeringsvilrdeR skali antecknas pä cirka 2 miljoner. LänsstyrelseniiVägar.ätier om inte tidpunkten för fastighetslaxeringsnämndens avslutningbör ändras lill . Säviu länsstyi-eisan kunnal bedöma finns detinga prakliska hinder härför. ;ulle i sin tur innebära allfasiighelsiaxeringsnämndens arbetsperiod bestäms til! - !5 sepiemlieroch lokal skallemyndighets omprövningsperiod till - . Övrigatidpunkter bör då på motsvarande sätl flyllas bakåt . 1(>.1 Terminalätkomsi iill uppgifterna ifastighctstaxcringsregistret Kommillén anför all eti sätl atl eliminera olägenhelernamed stora och koslsamma register m. m. och en omfallande manuellhantering kan vara att förse LSM med bildskärmslerminaler med vars hjälp mankan nä informalion i de länsvisa fasligheislaxeringsregislren. Med modernaterminaler och ny leknik för kommunikation skulle det ocksä vara möjligt att nåRSVis centraldator och den egna länsdaiorn. Remissinstanserna är posiliva till alt fasligheislaxeringsregislrenskall kunna nås med bildskärmslerminaler. De påpekar dock viklen av att LSMtilldelas lillräckligl anlal terminaler så atl brislande lerminalålkomsl inleblir en "flaskhals". Vad gäller arbetsuppgifterna vid de mest arbetsbelastademyndigheterna - de lokala skattemyndigheterna - görs en schematisk uppskattningav resursåtgången som delvis är beroende av möjligheterna att utnyttjaADB-teknink. En noggrannare analys och uppföljning av resursbehovet måste härgöras, inte minst mol bakgmnd av de negativa erfarenheter som flnns inommyndighetsområdet av tidigare bedömningar av ralionaliseringsmöj-Hghelerna vidutnyttjandet av datateknik, I det rullande systemel kommer en slor del av de lokalaskatlemyndighetemas arbetsuppgifier att utföras via terminal. Myndigheternaanvses få terminalåtkomst till fastighetstaxeringsregistret och det nuvarandefastig-hetstaxeringsaviregistret är tänkt att utgå. Det föreslagnaförändringarna kommer otvivelaktigt att medföra betydande rationaliseringar ifasiighetstaxeringsarbetet. Terminalåtkomsten tillfastighetstaxeringsregistret kommer ocksä att bli värdefull för den årligataxeringen och för myndighernas serviceverksamhet. Kommittén bedömerterminalbehovet för det nya systemet till 150. Detta skulle innebära att deflesta myndigheterna endast skulle tillföras en terminal förfastighetstaxeringsarbetet. Föreningen vill starkt ifrågasätta om della kommmeratt räcka. Många myndigheter har allt för få terminaler för attverksamheten skall kunna bedrivas 1984/85:222 16-- p;°i eti effeklivl säii. Eftersom ordculligalerminalresurser är eu av grund-'föruisiiitningaiiia för aU eu rullandefaslighelstaxeringen skall kunna genomföras vill Ibreningen understryka viktenav au tiitdelniiigen av lerminaler lill de loiiala skatieinyiKligheierna blirgenerös. .V.4C0/.S'/v' anför; En förulsiuining för ali LSiVI ska kunna bemästraarbetsuppgifterna på ell lillfiedssläliande siill i eu rullandefaslighetstaxering är alt myndigheiema fär lerminalålko.msi iiilfastighelslaxeringsregislrel. Del nuva.-ande faslighelsavircgistrei kan somkommitlcn konstaterar ime användas i del föresk-igna sysiemel.