prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — (3 200000) (+ 100000) (+ 104000) Ersättning för uppdrag m. m. 1984/85:100 Bilaga 8 139 Förtransportforskningsberedningen förordar jag atl dess anslag pris-och löneomräknas i enlighel med de regler somtillämpas för forskningsråden.Hämiöver föreslår jag att beredningens anslag förstärks med . för attanvändas bl. a. för stöd till ytterligare långsiktig kunskapsuppbyggandeforskning. Beträffande anslagskonslruklionen anser jag att beredningenliksom andra organ av forskningsrådskaraktär skall tilldelas medel för kostnader för såväl förvaltningen somforskningsverksamheten m.m. underett gemensaml anslag. Jag har däremot inget alt erinra mol beredningenshemställan angående medelsdispositioner för budgetåren 1986/87 och1987/88. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Transportforskningsberedningen för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag på , att medge att regeringen bemyndigarIransportforskningsberedning-en attbesluta om statligt stöd till forskning och utveckling under budgetåren 1986/87och 1987/88 inom en ram av . 1984/85:100 Bilaga 8 140 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () är centralförvaltningsmyndighet för meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska ärenden. SMHIutför undersökningar och utredningar på uppdrag av myndigheter och enskilda. Inslitulelbedriver också tillämpad forskning och ulveckling. leds av en styrelse.I styrelsen ingår generaldirektören och fem ledamöter som utses av regeringen. Inom institutetfinns fyra avdelningar, nämligen den meteorologiska avdelningen, denhydrologiska och oceanografiska avdelningen, den tekniska avdelningen och denadministrativa avdelningen. SMHLs verksamhetfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels medersättning för uppdrag. Bidraget avser att täcka insfitutets myndighetsuppgifter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. På regeringensuppdrag har bl. a. genomfört försök med samproduktion av civil ochmilitär vädertjänst för luftfarten i samt vid regionvädercentralenSyd. Denna försöksverksamhet har för SMHLs del medfört merkostnader på 1 349000 kr.Regeringen har därför beslutat att anslaget för /84 får belastas med dessamerkostnader. I följandesammanställning redovisas utfallet för verksamheten för /84samt den prognosticerade verksamhelen /86. Utfall 1983/84 Prognos 1985/86 1984/85:100 Bilaga 8 141 har begärt attgränsdragningen mellan anslagsfinansierad verksamhet och uppdragsverksamhet ändras.Prissättningen i uppdragsverksamheten bör utformas så att verksamheten iprincip bär sina självkostnader. () har yttrat sig över frågan om gränsdragning mellananslagsfinansierad och uppdragsfinansierad verksamhet. Jag vill erinra omatt behandlade frågan om prissättning enligt två principielltolika synsätt. Det ena innebär att avgifterna sätts så alt de täcker särkostnaderna föruppdragsverksamheten och det andra att fullkostnadstäckning tillämpas, dvs. att uppdragsverksamheten belastas med sinasärkostnader saml skälig andel av samkostnaderna. Frågan behandlades i prop. 1980/81:149 om SMHLsverksamhet och organisation. Därvidförordades inte principen om full kostnadstäckning för uppdragsverksamheteneftersom ett sådant synsätt lätt kunde leda fill kraftiga prishöjningar och därmed minskad efterfrågan påSMHLs tjänster. I enlighet meddessa riktlinjer för prissättningen sätter sina avgifter så att dedirekta särkostnaderna samt skälig andel av kostnaderna för den centralaadministrationen läcks. Däremot täcker inte avgifterna någon andel av vissaandra samkostnader, t.ex. kostnader för observationsnätet,telekommunikationer, datalagring och databearbetning (det s.k. basunderlaget). Vid tiden för införandet av SMHLsnya organisation gick verksamhetenmed föriust. Utvecklingen visar emellertid att nu uppnått ekonomisk balans i uppdragsverksamheten.Full kostnadstäckning bör därföreftersträvas i prissättningen. Ändringen bör genomföras i den takt som uppdragsverksamheten expanderar och kanbelastas med de tillkommandekostnaderna. Taxorna bör liksom fastställas av efter samråd med RRV. Jag vill också kort nämna någol omutvecklingen av vädertjänsten. Våren 1984beviljade 15,7 milj. kr. för all bygga en pilotanläggning för ett framlidavädertjänstsystem. Upphandlingen bedrivs som ett teknikupphandlingsprojekt isamarbete med svensk industri. Riksdagenbör nu informeras om planeringsarbetet för projektet samt SMHLs samverkanmed den militära vädertjänsten. Syftet medpilotanläggningen är att ge beslutsunderlag för hur en framtida lönsam operativregionaliserad vädertjänst skall utformas. En försöksanläggning håller påatt byggas upp vid i . Försöksområdet utgörs avÖstergötlands län samt delar av och län. byggs anläggningen upp, metodiken utvecklas och vissa försök avsesgenomföras. Följande tvåårsperiod innebär att integrerade tester och operativförsöksproduktion genomförs. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 142 har uppdragit åt att senast den I september1988 redovisa erfarenhe-tema av verksamheten med pilotanläggningen. har efter samråd medchefen för flygvapnet (CFV) och statskontoret till regeringen redovisat hursamverkan mellan den civila och den militära vädertjänsten i projektet avses gåtill. Enligt redovisningen kommer CFV att följa upp och stödja iprojektarbetet. Detta gäller främst inom områden som rör kortsiktiga prognoserför sikt och molnhöjd. CFV har vidare sagt sig vara beredd att bistå medåtgärder för att utöka observationsunderlaget. Militär personal kan också kommaatt delta i försöken. CFV kommer att följa utvecklingen av de tekniska systemenoch produkterna inom pilotprojektet. Uppföljning och studier av vissa produkterkan underlättas genom att de förs över till det militära VÄDER-80-systemet. Föratt bl.a. underiätta den militära väderledningens interna planering på områdetkommer CFV att inrätta en särskild samverkansfunktion. Jag kan i sammanhangeterinra om att statskontoret till regeringen skallavrapportera sitt uppdrag om'fömtsättningarna för och konsekvenserna av en ökadproduktionssamverkan mellan den civila och den militära vädertjänsten. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna de av mig förordade riktlinjernaför SMHLs prissättning, att till meteorologiska och hydrologiskainstitut för /86 anvisa ett förslagsanslag på I . Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut 1983/84 Utgift 92750000 1984/85 Anslag 92253000 1985/86 Förslag 96128000 Från anslaget betalas kostnadema för SMHLsmyndighetsuppgifter. har begärt medelenligt huvudförslaget. Myndigheterna har av regeringen rekommenderats attredovisa ett huvudförslag som omfattar än . harföljt denna rekommendafion och fördelat sitt huvudförslag över en treårsperiodmed besparing. Därvid har utgångspunkten varit ett pris- och löneomräknatanslag /85. 1984/85:100 Bilaga 8 143 harför treårsperioden beräknat de totala besparingama till ca 4,9 milj. kr. 1985/86 tkr. 1986/87 tkr. 1987/88 tkr. För att innehålla1985/besparingar planerar bl. a. att göra vissa reduceringar istationsnäten, att minska utnyttjandet av telefaxtjänst samt att föriängautnyttjandet av telekommunikationssystemet ATESTO. Jag anser att SMHIbör ges förulsättningar atl planera sina besparingsåtgärder på ochgodtar därför institutets förslag att fördela huvudförslaget över entreårsperiod med en total reduktion på . Verksamhetsplaneringen bördärigenom kunna underlättas. Av SMHLs anslagsframställning framgår institutetsplanerade besparingar. Förslagen medför givetvis vissa konsekvenser för verksamheten. Jag anserändå att SMHLs besparingsplan /86 bör kunna godtas, vilket innebär att SMHI gesetlpris- och löneomräknat anslag minskat med I . enligt följande plan. Plan 1984/85 ändring 1985/86 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (3 882) (3 496) Häri ingår bidrag m. m. till vissa internationellaorganisationer. En fömtsättning för att flera av de planeradebesparingarna under treårsperiodenskall kunna realiseras är att ges möjlighet att investera i tekniskutmstning. Jag återkommer fill detta under anslaget K3. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillSveriges meteorologiska och hydrologiska /86 anvisa ett reservationsanslag på . 1984/85:100 Bilaga 8 144 meteorologiska och hydrologiskainstitut: Utrustning 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag * Varav 10570000 kr.anvisat på TB III för att bygga en pilotanläggning för den framlidavädertjänsten samt I . för sysselsältningsfrämjande åtgärder (beslut ). Anslaget belastas medutgifter för SMHLs investeringar vars värde per objekt i princip är minsl 5 000kr. och vars livslängd är . har för nästabudgetår begärt . för investeringar som avser den anslagsfinansieradeverksamheten. Flertalet av de investeringar som avser att göra är enligtinstitutet en fömtsättning för att klara besparingskravet. I institutetsinvesteringsplan finns bl.a. automatisering av aerologstationer, uppförande aven automatstation vid Gran, införande av hybridteknik, dvs. en bemannadobservationsstation som är automatiserad vissa tider, samt utbyggnad av denautomatiserade kartritningstjänsten APLOT. Ersättningsinvesteringarna beräknastill ca två milj. kr. För att kunna göra erforderliga investeringar iuppdragsverksamheten har dessutom hemställt om . Innevarande års anslaguppgår till , varav2500000 kr. avser en engångsanvisning. Anslaget bör prisomräknasmed . Dessutom bör få medel till sådana investeringar som ledertill att besparingsplanen kan genomföras. För att inte försvåraSMHLs möjlighet att åta sig uppdrag bör institutet också anvisas särskildamedel för investeringar i uppdragsverksamheten. För budgetårel 1985/86 har jagräknat med I ; för detta ändamål. Räntor och avskrivningar för dessainvesteringar skall i sin helhet belasta uppdragen och återföras fillstatsbudgetens inkomstsida. Av de totala anvisade medlen för /86har jag räknat med att . används för investeringar som avseruppdragsverksamheten. Totalt uppgår anslaget därmed till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Utrustning för /86anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1984/85:100 Bilaga 8 145 meteorologiska och hydrologiskainstitut: Nordiskt samarbetsprojekt 1985/86 Anslag 763000* harrekommenderat Nordiska ministertådet att ta inifia-tiv till att upprätta ettgemensamt räknecenter för väderprognoser i . De nordiska meteorologiskainstituten har i en gemensam ansökan till begärt ochfått medel till att påbörja arbetet med en nordisk operationell prognosmodellmed hög upplösning för kortsikfiga prognoser (HIRLAM). beräknastotalt kosta ca 12 milj. kr. Härav avses ungefarhälften finansieras av de nordiska meteorologiska instituten och resterandemedel har sökts hos Nordiska ministertådet. anser att enutveckling av en nordisk HIRLAM ger stora möjligheter att förbättraprognoskvaliteten för ettdygnsprognoser samt att rationaliseraprognosverksamheten enligt planerna för pilotanläggningen för den framtidavädertjänsten. De nordiska meteorologiska instituten anser att projektethuvudsakligen bör förläggas till eftersom de datorresurser som ärnödvändiga finns där. (samarbetsministrarna) beslöt att skullegenomföras. anvisades vissa medel till projektet överNordiska ministerrådets allmänna budget för , m. m. Den nordiskaämbetsmannakommittén för transportfrågor (NÄT) har beviljat . av sinprojeklbudget för . 1 NÄT:s budgetprogram för åren fram t. o. m. 1987har vidare ett årligt belopp om ca . beräknats för projektet. Utöverdessa medel skall de nordiska länderna tillskjuta egna andelar. För Sverigesdel har jag beräknat andelen för hela projekttiden till totalt . Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet som är nordisksamarbelsminister. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Nordiskt samarbelsprojekt för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag på . 10 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 8 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag () är central förvaltningsmyndighet för geotekniskaärenden. SGI bedriver geoteknisk forskning och utvecklar och utprovar geotekniskutmstning samt nya metoder för gmndläggning, jordförstärkning, m. m.SGI skall också inventera och värdera efterfrågan på geoteknisk forskningsamt systemafiskt samla, bearbeta och offentliggöra resultaten av verksamheten.Vidare skall institutet verka för spridande av geoteknisk kunskap samt främjaundervisningen inom sakområdet. SGI utför undersökningar och utredningar på uppdrag avmyndigheter, kommuner ochenskilda. SGI leds av enstyrelse. I styrelsen ingår överdirektören och fem ledamöter som utses av regeringen. Inom institutetfinns sju enheter, nämligen enheten för anläggningsverksamhet, enheten förbyggnadsverksamhet, enheten för fysisk planering, enheten för mät-och undersökningsverksamhet, enheten för laboratorieverksamhet, enhetenför informations- och marknadsverksamhel samt enheten för administrativverksamhet. Verksamheten är inriktad på de fyra programmen forskning,information, konsultation och skredfarliga områden. SGLs verksamhelfinansieras dels med bidrag direkt över statsbudgeten, dels med ersättningför uppdrag. Bidraget avser att täcka institutets myn-dighetsuppgd"ter.Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. I följandesammanställning redovisas utfallet för verksamheten för /84 samtden prognosficerade verksamheten /86. Utfall 1983/84 Prognos 1985/86 SGI har inom sina program prioriterat forskningen. Institutets uppdragsverksamhethar legat på en erforderlig nivå. Inriktningen av uppdragenhar dock delvis ändrats till följd av att Prop.1984/85:100 Bilaga 8 147 byggnadsverksamheten i landet kraftigt har minskal.Samtidigt har byggandet ändrat stmktur och de enskilda objekten har blivitmindre men mer specialiserade. Delta har lett lill att SGI numera arbetar med fler uppdragsgivare . Dessutom harutlandsverksamheten ökat kraftigt. Denna ulveckling ställer förändrade krav pågeoteknisk forsknings-, informations- och konsullalionsverksamhe.l. SGIkonstaterar atl f.n. är geotekniska frågor angående bl. a. sättningar,grundläggningsteknik, stabilitetsutredningar, byggande på radonmark ochmiljöfarligt avfall aktuella. SGI påpekaratt institutels hela verksamhet har breddats för att institutet bättre skall kunna svara mot de krav som ställs på ettgeotekniskt forskningsinstitut och för att skapa en ekonomisk bas förden fortsatta verksamheten. Tack vare SGLsstora kompelens angående grundläggningsteknik underlättas ocksåexporten av svensk byggnadsteknik. Institutet hartidigare pekat på att uppdragsverksamheten delvis ändrat inriktning och attutlandsverksamheten ökat. Denna ändrade och breddade verksamhet harmedfört att SGI har god kunskap om de marknader där geotekniska problemfinns. Institutet har därför en stor kommersiell potential genom sitt tekniska kunnande,sin marknadskännedom och sina marknadskontakter. För en ökad kommersiell verksamhetinnebär den nuvarande organisationsformen vissa begränsningar. SGI har därför i en särskild skrivelse begärt atl få bildaett av staten helägt "dotterbolag". Somskäl för att få bilda ett aktiebolag tar SGI upp följande problem inom nuvarandeverksamhetsform. Uppdragsverksamhetenskall som tidigare nämnts ge full kostnadstäckning. Kravet på kostnadstäckninggäller i princip . Detta kan t.ex.leda lill att dyrbara marknadsinvesteringar i utlandet påverkar den inhemskaprissättningen negativt. Följden blir då atl satsningar som bedömsvara lönsamma inte förverkligas. Gmndläggningsarbeteninom byggnadsverksamheten är p. g. a. stora osäkerheter utsatta för felbedömningaroch förseningar. Detta innebär risk förextra kostnader i form av skadestånd, försäkringar eller förluster. Särskilt när det gäller uppdrag utomlands innebäravsaknaden av ett bolag begränsningar för SGLs verksamhet. SGLs utveckling avutmstning blir allmänt känd genom att resultaten publiceras iforskningsrapporter och liknande. Härigenom kan andra kommersiella intressenta över marknadsföring och fillverkning. Speciella avtal har i vissa falltecknats mellan SGI och privata företag. Detta förfarande har dock visat sigha vissa brister från effektivitetssynpunkt. Sålunda har SGI t. ex. ingetintresse av atl sluta avtal med privata företag som kan leda till att vissa delarav geoteknikmarknaden utestängs från information om vilka produkter som tas fram vidinstitutet. SGI framhåller attbildandet av ett aktiebolag vid institutet i form av ett helägt"dotterbolag" delvis undanröjer de ovan nämnda problemen. Verksamhetenavses börja i mindre omfattning utan annan fast anställd personal 1984/85:100 Bilaga 8 148 än verkställande direktören. Bolagskapitalet kanhärigenom sällas så lågl som , varav . SGLs primära uppgift äratl bedriva forskning inom geoteknikområdet. Forskningsverksamheten består lill ungefär lika delar av egen forskningsom finansieras av statliga bidragsmedel och uppdragsforskning. Syftet med denav staten finansierade forskningen är bl.a. att upprätthålla kunskapsnivån ochanpassa kunskapsprofilen så att institutet kan upprätthålla en tillräckliguppdragsverksamhet. Institutets verksamhetskall gå ihop ekonomiskt. Likheter finns härvid med de affärsdrivande verken. 1det budgetmässiga läge som f. n. råder och med den återhållsamhet som måsleprägla all statlig verksamhet har SGI som kompensation ökat sin uppdragsvolymbåde på den inhemska och den internationella marknaden. Uppdragsverksamhetensvarar nu för av SGLs totala verksamhet. Att ytterligare ökauppdragsverksamheten bedöms varken som möjligt eller önskvärt. Det är i ettsådant läge naturligt att SGI söker andra vägar för att öka institutetsmöjligheter på geoteknikmarknaden för att bättre förränta det kapital somlagts ned i geoteknisk forskning och utveckling. Vissa av deforskningsprodukter som institutet lar fram i den ordinarie forskningsverksamhetenoch som utgör en förutsättning för institutets uppdragsforskning är enligt SGIav sådant allmänl intresse att de kan bli föremål för en mer kommersiellinriktning. I vissa fall är produkterna färdigutvecklade. I andra fall krävs envidareutveckling innan tillverkning och försäljning i större skala kan komma ifråga. Jag delar såledesinstitutets uppfattning att den möjlighet till finansiell förstärkning som enbolagsbildning ger bör tas tillvara. Genom en sådan komplettering av SGLsverksamhet kan nedlagda kostnader i forskning och utveckling på SGI i högregrad fås tillbaka, personalens kompetens och kapacitet bättre utnyttjas ikommersiellt syfte samt institutets möjligheter att ta ekonomiska riskerunderlättas. En bolagsbildning bidrar också till att därvid skapa klaraansvarsförhållanden. Bolaget skall tillsammansmed SGI utveckla geoteknisk utrustning som marknadsanpassas och marknadsförsgenom egen försäljning eller licens-givning. Bolaget kan också marknadsförainformationstjänster som är kommersiellt intressanta men inte så värdefullainom SGLs normala verksamhet. Den kommersiella delen avverksamhelen måste självfallet avgränsas från forskningsverksamheten enligtinstitutets instruktion. Detta gäller i fråga om redovisning av såväl medel sompersonal. Alla kostnader och intäkter som hänför sig till bolagets verksamhetskall alltså redovisas i bolaget. Det är därvid angeläget med en klaravgränsning mellan institutet och bolaget. 1984/85:100 Bilaga 8 149 Bolaget skalleftersträva att hålla en hög kvalitet på sina tjänster och produkter och dessmarknadsföringsinsatser bör samordnas med SGI. Prisema på bolagets tjänster och produkter skall sältas påaffärsmässiga grunder. Bolaget skall givetvis samarbeta med SGI menmöjlighet bör också finnas för bolaget attvid behov vända sig till annansamarbetspartner. Mol bakgmnd av vad jag ovan anförttillstyrker jag att det bildas ett särskiltaktiebolag, helägt av staten och av karaktären dotterföretag till statens geotekniska institut. Jag anser mig ocksåkunna godta institutets bedömning avbolagets kapitalbehov. Elt belopp på . bör därför tillförasbolaget som aktiekapital. Ett belopp på . bör initialt föras fill bolaget som rörelsekapital.Finansiering bör ske genom att ta i anspråkbalanserade vinstmedel i institutets rörelse. Något tillskott från statsbudgeten krävs alltså inte. Jag kan erinra omatt motsvarande lösning tillämpadesbeträffande bolagsbildningen vid statens väg- och trafikinstitut (jfrprop. 1982/83:175, , rskr 363). Bolagets säte skall vara i . 1avvaktan på den översyn som pågår inomverksledningskommittén (C 1983:04) angående frågan om ledningen av de statliga förvaltningsmyndigheternabör bolagets ledning och anknytningtill SGI inte låsas fast slufiigt. Tills vidare bör det ankomma på SGIatt besluta om formerna för detta. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslagpå I , att godkänna att ett aktiebolag bildas i enlighet med vad jagförordat. Bidrag till statens geotekniska institut 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget betalas kostnaderna för SGLsmyndighetsuppgifter. SGI begär i sinanslagsframställning etl pris- och löneomräknat anslag utan nedskärningenligt det s. k. huvudförslaget. Institutet framhåller att huvudförslaget förSGLs del innebär att vissa verksamheter måste skäras bort och att det därmeduppstår svårigheter att hålla uppdragsverksamheten på en erforderlig nivå. Förfinansiering av institutets skredrådgivningsverksamhet hemställer SGI att . anvisas direkl tillinstitutet i stället för som viatrettonde huvudtiteln (). Prop.1984/85:100 Bilaga 8 150 Sedan slutet av1960-talet har SGI till uppgift att övervaka stabilitetsförhållandena längsGöta älv. 1 slutet av 1977 inträffade det s. k. Tuveskredet. Som en följd häravuppdrog regeringen åt SGI att kartlägga områden där risk för skred föreligger.SGI har sedermera kartlagt områden inom samt Älvsborgslän. Denna kartläggning har resulterat i behov av information och rådgivningnär det gäller plan- och byggnadslovsärenden i kommuner i dessa län. Sådanrådgivningsverksamhet sker i allt väsentligt som en del av institutetsuppdragsverksamhet. Under budgetåret1983/84 beslöt regeringen efter särskilda framställningar att 400000 kr.skulle utbetalas till berörda länsstyrelser för finansiering av geotekniskgranskning i samband med fastställelseprövning i planärenden och rådgivning ibyggnadslovsärenden till vissa kommuner med skredriskområden. För innevarande budgetår harregeringen beslutat att . skall ställas till förfogande förmotsvarande ändamål. För /86 har under trettonde huvudtitelnsanslag E 1. Länsstyrelser m. m. beräknats vissa medel för geotekniskrådgivningsverksamhet. Jag går över till beräkning avanslaget för nästa budgetår. SGI har storkompetens inom byggnadsgeoteknikområdet. För att möta nedgången inom framförallt byggnadsverksamheten har SGI tvingats att delvis ändra inriktningen på sinverksamhet. Från att tidigare i huvudsak ha ägnat sig åt nybyggnadsgeoteknikhar SGI breddat sin verksamhet till att omfatta områden som redogörs för under anslaget K5. för att få fram ny kunskap på olika områden är nödvändig för att SGI skall kunna leva upp till sininstruktion. Det är vidare angeläget attså långt möjligt undvika att institutets anslagsfinansierade verksamhetbegränsas eflersom det skulle kunna innebära svårigheter atl få uppdragsverksamhetenatt gå ihop. Mot denna bakgmndbör enligt min mening SGI för /86 undantas från tillämpningen avhuvudförslaget och jag förordar att institutet tilldelas medel enligt nedanstående plan. Plan 1984/85 Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidragtill statens geotekniska institut för /86 anvisa ett reservationsanslag på 8566000kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 151 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslaget belastasmed kostnader för utmstning vars värde per objekt överstiger 20000kr. och vars livslängd överstiger . Denanslagsfinansierade verksamheten och uppdragsverksamheten är intimtsammanfogade. Detta leder till atl all utrustning används inom hela institutetsverksamhet. SGLs delvis ändrade verksamhetsinriktning ställer krav på mer tekniskt avanceradutrustning.