prop · G803181 · 1984-12-31 00:00:00 — Därigenom kan framtida retrospektiva undersökningargenomföras under bättre förutsättningar än vad som ofta är fallet . Statskontoret kan inte bedöma alla enskildheter ikommitténs förslag och rekommendationer. Ytterligare utredningar i ett vidaresammanhang behövs, varvid även de förslag som lagts fram av HS 90-ulredningenbör prövas. Cancerkommitiéns förslag om informationssystem utgör, enligtstatskontorets mening, ell bra underlag för en sådan samlad prövning. Riksrevisionsverkel (RRV) delar kommitténs uppfatlning allinformationssystem behövs för atl bygga upp kunskap om sjukdomars förekomst,orsaker och effekter men anser alt kommillén borde ha övervägt möjligheten attbygga upp information på endast vissa urval av populationen. RRV anser vidare att kommittén alltför summarisktbehandlat sekreless-och integriletsaspekter. I betänkandet har inte hellerdiskuterats frågan om datakvalitet i samband med förslagen om en ulökadsamköming mellan olika register. Någon tillgänglighetsdiskussion har inteförts. Analys av dessa frågeslällningar är, enligt RRV, nödvändiga innaninformationssystemen byggs ut ytterligare. Statistiska cenlralbyrån (SCB) avstyrker cancerkommitléensförslagom att den medicinska dödsorsaksregislreringen bör överföras lillsocialstyrelsen. SCB:s statistiska kompetens, långa erfarenhel av arbete meddödsorsaksregistrel och interna lillgång till för cancerepidemiologinvärdefulla befolkningsregister är starka skäl som lalar för alldödsorsaksslalistiken i sin helhel bör vara kvar vid SCB. SCB framhåller all man har uppdrag all upprällaen central dalabas () och har i förarbetet pä denna databas planerat altlill databasen föra uppgifier från patientregister, dödsorsaker, arbetsskador,demografiska uppgifter, socialförsäkringsstatistik m.m. Avsiklen är atl lillSSDB foga cancerregistrets uppgifter. Databasen blir självfallet optimalt användbarförsl när omfattande material finns inlagda och skulle då fylla många av deönskemål som redovisas av cancerkommittén. SCB har emellertid inle tilldelats några medel föruppbyggnad av denna databas. Chefen för framhåller ibudgelproposilionen all det hillills redovisade malerialel inte utgörtillräckligt beslutsunderlag för medelstilldelning och avser därför atl ge SCBi uppdrag all inkomma med erforderliga kompletteringar. Enligt SCBisuppfatlning undersiryker cancerkommilléns synpunkter det stora behovel av endatabas för socialsektorn som innehåller relevant informalion förepidemiologisk forskning. SCB har leknik och kompetens all upprälla dennadatabas och har rutin atl hanlera 1984/85:181 152 SCB har också slor vana att ge omfattandeservice ål forskare som vill utnyttja registerdata och få tillgång tillprimärmaterial genom t.ex, kopior på dödsbevis. Inom SCB finns också somlidigare nämnls en rad andra register av betydelse för cancerepidemiologiska studier. tillstyrker att ansvarel för denmedicinska delen i dödsorsaksregislreringen överförs till ,eflersom della ökar förutsättningarna för förbättringar av underlaget fördödsorsaksregistrering och samordning med befintliga cancerregisler. Förslageltillstyrks också uttryckligen av läns landsling. Flerlalel av de landsling som yttrai sig lillslyrkercancerkommitiéns rekommendationer om fortsatt uppbyggnad av de regionalacancerregistren. Man framhåller atl dessa är en av grundstenarna i etlinformationssystem om cancer och utgör därför en viktig del av del lokalaepidemiologiska arbelet. framhåller attsjukvårdshuvudmännen har ell särskilt ansvar för en fortlöpande epidemiologiskbevakning av sjukdomsmönslret och dess förändring över liden och att man årberedd all prioritera epidemiologisk verksamhet inom . läns landsting påpekar att man vid fastställandeav ambitionsnivån i uppbyggnaden bör beakta sådana faklorer som personligintegritel, kostnader saml möjligheten au ajourhålla registren. läns landsting anför all hälso- och sjukvården ären av de centrala registrens viktigaste uppgifislämnare och avnämare. För altkunna fullgöra sitt lagstadgade ansvar för befolkningens hälsa, är detangeläget all tillgängligheten till gemensamma centrala basdata på alll sätlunderlättas. Avgörande för tillgängligheten synes vara att ansvarsfrågorna närdet gäller och socialslyrelsens hantering av decentrala registren klarläggs och att dessa myndigheter tilldelas erforderiigaresurser. läns landsting framhåller atl ett epidemiologisktbevakningssyslem bör drivas inom i enlighet med landstingelsformella ansvar för befolkningens hälsoförhållanden enligt den nya hälso- ochsjukvårdslagen. Samarbete mellan de olika landstingensmiljömedicinska-samhällsmedicin-ska enheter bör ske inom ramen för denregionala samverkan. Dessutom bör de miljömedicinska-samhällsmedicinska enheternakunna få stöd när det gäller epidemiologiska bevakningssystem av statensmiljömedicinska laboratorium. På länsnivå samarbetar när detgäller epidemiologiska bevakningssystem med kommunala organ, företagshälsovård,yrkesinspektion, länsstyrelse för att skapa ett så komplett bevakningssystemnär del gäller miljöfaktorer som möjligl. : Viktiga förutsättningar för atthuvudmännen skall kunna påta sig sin del av genomförandet av epidemiologiskbevakning är alt säväl kvaliteten som tillgängligheten och aktualiteten hos des.k. centrala registren förbällras. När det gäller dödsorsaksregistrel deltarLandstingsförbundet i den inledda översynen av denna registrering.Frågan om alt Prop.1984/85:181 153 -enligt kommitténs förslag - överföra ansvaret för den medicinska delen idödsorsaksregisleringen från SCB till bör kunna prövas i dettasammanhang. 1984/85:181 154 Sammanfattning av rapporten (Ds S 1984:16) Förtroendenämnderinom hälso- och sjukvården, m.m. Arbetsgruppens sammanfattning av rapporten En särskild arbetsgrupp inom harutvärderat försöksverksamheten med förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvärden. Verksamheten regleras i lagen (1980:12) om förtroendenämnderinom hälso- och sjukvården. Lagen irädde i kraft och gällertill utgången av . Enligt lagen skall landstingskommun och kommun, sominte ingår i en landstingskommun, för hälso- och sjukvården ha en eller fleraförtroendenämnder. Nämnderna skall ha lill uppgift alt främja kontakten mellanpatienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen samt att förmedla den hjälp somförhållandena påkallar till patienterna. förutsatte i sin behandling av frågan omförtroendenämnder (SoU 1979/80:16) all verksamheten skulle uivärderas innanslutlig slällning logs till hur verksamhelen borde utformas på . Arbelsgruppen har gjort en enkätundersökning för all få enuppfattning om innehåll och omfallning av förtroendenämndernas verksamhet. Synpunkterpå verksamhelen har inhämtats från förvaltningsutskotten (motsv. ), vilka i sintur inhämlal yttranden från förtroendenämnderna och hälso- ochsjukvårdsnämnderna. Arbetsgruppen har sammanträffat med handläggarna hosförtroendenämnderna samt med företrädare för hälso- och sjukvärdensansvarsnämnd (), , Spri och personal- ochpatieniorganisationer. Arbelsgruppen lägger fram följande förslag: - Verksamhelenmed förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården bör beslå även sedan försöksperioden upphört.-Sjukvårdshuvudmännen bör i fortsättningen vara skyldiga att inrätta en eller flera särskilda nämnder för verksamheten.-Nämndernas verksamhel bör i fortsättningen omfatta både den allmänna hälso- och sjukvården och folktandvården.-Förtroendenämnderna bör även i fortsättningen regleras i en särskild -föreslås fåmöjligheter atl lill sjukvårdshuvudmännen överlämna ärenden som rör klagomålöver bemötande av personal inom hälso- och sjukvården eller bristande koniaktoch informalion i värden. 1984/85:181 155 - all arbetsfördelningen mellan förtroendenämnderna ochderas handläggare bör syfta lill atl åstadkomma en snabb och obyräkraliskhandläggning av paiientärendena, -allåterföringen av erfarenheler från nämnderna bör göras effektivare. -atlfortbildning bör anordnas för nämnderna och deras handläggare, -att nämnderna i ökad omfattning bör della i utbildning avhälso- och sjukvårdspersonalen, -att återkommande information om nämnderna bör lämnas tillpersonal, palienter och allmänhelen, -att lämpliga former för fortlöpande konlakler medföreträdare för lokala personal- och palientorganisationer bör övervägas. Arbetsgruppen lägger fram förslag lill lag omförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården och folktandvården samt föreslåren ändring i lagen (1980:11) om lillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. Lag om förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården ochfolktandvården Härigenom föreskrivs följande. 1 § För den hälso- och sjukvård och folktandvårdsom en landslingskommun eller en kommun som inte ingår i en landstingskommun ombesörjer enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) eller folktandvårdslagen (1973:457) skall det finnas en eller flera förtroendenämnder med uppgifl att främja kontakterna mellan patienterna och hälso- och sjukvårdspersonalen saml alt åt patienterna förmedla den hjälp som förhållandena påkallar. När flera förtroendenämnder finns, skall varje nämndfullgöra de uppgifter som sägs i första styckel för en viss del avlandstingskommunen eller kommunen eller för en viss vårdinrättning. 2 § I fråga om förtroendenämnderna gällerbeslämmelserna i 3 kap. 2-12 §§ kommunallagen (1977:179) i tillämpliga delar. Denna lagträder i kraft . änförtroendenämnd får till utgången av vara förtroendenämnd. 1984/85:181 156 Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och Härigenom föreskrivs all 38 § lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 38 § Disciplinärende beträffande arbelstagare fåröverlämnas av lill arbeisgivaren för den åtgärd som kan ankommapå honom, om del är uppenbarl all ärendets behandling i nämnden inle ärpåkallad från allmän synpunkt eller för att tillvarata patientens rält. Innehåller en anmälan till klagomål över brisler i konlaklen mellan en patient och hälso- och sjukvårdspersonalen i en landstingskommun eller över någol annal liknande förhållande, får nämnden överlämna anmälan i den delen tilllandstingskommunen för åigärd. Vad som sägs om landstingskommun gäller ocksåkommun som inte ingår i en landstingskommun. i ett däranhängigt ärende att förutsättningarna enligt 13 § andra slycket för anmälantill åtal föreligger, skall nämnden fullgöra anmälningsskyldigheten. Denna lag träder i krafl . Förbundsjurist , , anser attdet inte längre behövs någon särlag som styr huvudmännens verksamhet pä områdeti fråga. Del finns ingen ivekan om hälso- och sjukvårdshuvudmännens villighetatl fortsätta och vidareutveckla verksamheten utan påtryckningar genom särskildlagstiftning. Hultstrand, , departementsråd, sammankallande ,, departementssekreterare , , byråchef , ,förbundsjurist I gruppens arbete har också deltagit patientombudsmannenRut Ceder-gårdh. Prop.1984/85:181 157 Sammanställning av remissyttrandena över rapporten (Ds S1984:16) Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården 1 Värdel av förtroendenämndernas verksamhet. Allmännasyn punkter på fortsatt verksamhel med förtroendenämnder. om nämnderna bör vara obligaloriska ..................... .... 158 2 Utvidgning avnämndernas kompelensområde. Behov av ytterligare lagreglering 173 3 Avlastning avHSAN ............................................... 176 4 Övriga frågor ......................................................... 182 4.1 Lagtexten ....................................................... 182 4.2 Koslnader ..................................................... 183 4.3 Sekretess ..................................................... 183 4.4 - patieniombudsman, ålerföring av erfarenheter 184 4.5 Informalion -utbildningsfrågor, kontakt med personal och patieniorganisationer m.m......................... 186 1984/85:181 158 Sammanställning av remissyttrandena över rapporten (Ds S1984:16) Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården Följande remissinstanser har avgivit yttranden: Kammarrällen i Slockholm, - som bifogatyitrande av psykiatriska nämnden -, hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (),, riksrevisionsverkel (RRV), slal- och kommunberedningen,demokraliberedningen, ombudsmän (). , samtligahälso- och sjukvårdshuvudmän. Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri), i (LO) - sombifogat ytlrande av () -, Tjänstemannenscenlralorganisalion (TCO), Cenlralorganisalionen /SR, Handikappförbundensceniralkommillé (HCK), (), (), () samlPafieniernas riksförbund (PRF). Härulöver har skrivelser inkommil från och vid . 1 Värdet av förtroendenämndernas verksamhet. Allmänna synpunkterpå fortsatt verksamhet med förtroendenämnder. Frågan om nämnderna bör varaobligatoriska Grundinslällningen till förtroendenämndernas verksamhel ärpositiv. Sä goll som samlliga remissinslanser anser atl förtroendenämndernafylll ell viktigt behov. HCK har i första hand förespråkat mer frislåendepatieniombudsman och har ålskilliga synpunkter på hur nämnderna skulle kunnaförbättras. PRF påtalar att kvalitén på nämnderna varitmycket ojämn. Molsvarande intryck framförs av . Flerlalel hälso- ochsjukvårdshuvudmän är posiiiva lill verksamheten och till en forlsättning avnämndverksamheten. Undantag är läns landstingskommun som förespråkaratt uppgiflerna läggs in i hälso- och sjukvårdsorganisationen. När del gäller frågan om ell fortsall obligatoriuiri förhuvudmännen alt inrätta förtroendenämnder och förslagel att uppgiflerna ifortsättningen endast skall kunna läggas på särskilda nämnder är flertaletremissinslanser positiva och understryker viklen av all viss likformighetkommer au gälla i landet och att nämnderna hälls skilda från hälso- och sjukvården.Negaliva till förslaget är slal- och kommunberedningen, demokratiberedningen.Landstingsförbundet och ett femtontal landsling. Kammarrätten i anför: Försöksperioden medförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården har visat att verksamheten, somvaril relativt 1984/85:181 159 omfattande, haren viktig funktion atl fylla. De flesta somarbetsgruppen har hört har också varit posiiiva till verksamheten.Kanimarrätten lillslyrker arbetsgruppens förslag att förtroendenämnderna skallforlsälla sin verksamhel även efler . - Kammarrätten vill dockifrågasälla om den föreslagna ordningen är den bästa för en permanent lösning.Det kunde enligt kammarrättens mening finnas anledning all ulreda cllalternativ som innebär en ökad kompelens för nämnderna. Kammarrättenlillslyrker förslagel alt nämnderna bör vara obligatoriska. Av de skäl som har redovisals i rapporten bör åven enligtkammarrättens mening förtroendenämndernas verksamhet regleras i en särskildlag. Yllerligare elt skäl härför är att nämndernas verksamhetsområde framledeskan komma atl uividgas. Kammarrätten föreslår dock atl hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) och folklandvårdslagen (1973:457) kompletleras med enhånvisning till den nya lagen. anser i likhet med arbelsgruppen all delandslingskommunala förlroendenämnderna har en viktig uppgifl atl fylla för atlunderlätta konlakierna mellan palienter och personal och för alt hjälpa ochstödja patienter i olika vårdsituationer. Verksamhelen bör därför fortsätta eflerden nuvarande försöksperiodens ulgång . Nämnden tillstyrkerockså att förtroendenämnderna permanenlas och regleras i en sårskild lag.Förtroendenämnderna bör alltså bli obligatoriska. vill starktunderslryka arbetsgruppens uttalande atl del är angelägel allförlroendenämnderna hålls åtskilda från de verkställande organen inom hälso-och sjukvärden. är vikligt av både principiella och psykologiska skäl.Förtroendenämndernas oväld och objektivitet bör inie kunna sättas i fråga pågrund av atl dessa nämnder samlidigt är l.ex. sjukvårdsstyrelser ellerdirektioner som har atl beslula i frågor som rör organisalion. ekonomi ochpersonal och därigenom har etl övergripande funktionellt ansvar förverksamhelen. vill i detta sammanhang erinra om atl desynpunkter som här framförts också låg lill grund för beslut år 1979om att ersälla den dåvarande medicinalväsendels ansvarsnämnd, som var knulentill , med en frisiäende hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Socialsiyrelsen instämmer i arbetsgruppens bedömning allförtroendenämnderna fyller en viklig funklion inom hälso- och sjukvården föratt främja konlaklen mellan patienten och personalen samt all svara förinformation och hjälpförmedling i palientärenden och all nämnderna därmed visatsig ulgöra elt viktigt komplemenl lill och . Del behövs ellorgan i erforderlig närhel till hälso- och sjukvården, som på elt smidigi ochobyråkratiski sätt kan rälla till sådana missförslånd och missförhållanden irelationerna mellan patienterna och personalen, som inle är av den karaktären,atl de skall underställas prövning. Socialsiyrelsen lillslyrker sålundaförslagel all förtroendenämnderna skall beslå efler försöksperioden. 1984/85:181 160 ifrågasätter inle sjukvårdshuvudmännensvilja atl även i fortsäuningen tillhandagå palienter och personal med densärskilda förlro-endenämndsverksamheten. Emellerlid är del viktigt med hänsynlill tilliten till nämnderna, atl deras självständighet i förhållande lillvårdverksamheten och lill hälso- och sjukvårdens beslutande organ markeras.Detla sker enligt socialslyrelsens mening bäst genom en särskild lag i ämnelsåsom arbetsgruppen föreslagit. Del bör lilläggas, alt enligt rapporten har enmajoritet av sjukvårdshuvudmännen ullalal sig för en fortsatt lagreglering avverksamheten på samma sätl som . RRV delar arbeisgruppens uppfattning attförlroendenämnderna fyller en viktig funklion inom hälso- och sjukvården såväldå del gäller att svara för information och au förmedla hjälp i palientärenden,som atl främja konlaklen mellan patienter och personal. 1 en så omfattandeverksamhet som hälso- och sjukvården, är missförslånd och felbehandling svåra allutesluta. RRV menar också all en systematiskt samlad information omproblem i vården kan ge förutsättningar för förbättringar och rationaliseringarom den återförs till ansvariga politiker och till anslällda inom den medicinskaverksamhelen. En förlroendenämnd inom landslingen ger ocksåförutsällningar för atl problem som måste föras till (SoS) resp. hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd () primärt kan behandlas påen mer adekvat nivå, dvs. Pä den lokala nivån finns denproblem-och miljökännedom som är förutsättningen för konkrela åtgärder. RRVanser alt dessa aspekter är av stor principiell vikt. Till delta kommer denavlastning av de två cenirala organen, som förtroendenämnderna pä sikt och meden mera akliv informalion bör kunna innebära. En särskild frågor bör finnas bl.a. av deskäl som Ulredningen anför. RRV vill också framhålla, att patienterna troligenupplever en fristående nämnd som mera neutral atl vända sig lill då de villframföra klagomål än hälso- och sjukvårdsnämnden eller annal verkställandeorgan inom . RRV delar uppfattningen hos majoriteten i arbetsgruppenall inrättande av förlroendenämnd och verksamhel i nämnden bör regleras i lag.Huvudmannen ges stor frihei atl inom lagen anpassa verksamheten efler lokalaförhållanden och önskemål. Enligt utredningen har inte heller den lag som styrtförsöksverksamheten inneburit några nackdelar för huvudmännen såviit framkommilgenom enkäterna. Vikliga moliv för lagstiftning bedömer RRV vara delsverksamhetens genomslagskraft inom hälso- och sjukvården lokalt, dels dengaranli för avlastning för SOS och som bör åstadkommas. Det krävs enreglering av vilken typ av ärenden som måste behandlas av cenlral myndighel ochvilka ärenden som måste behandlas lokalt. Ärenden som inle är av principielleller disciplinkaraktär bör i största möjliga ulslräckning behandlas på lokalnivå. RRV anser därför alt förslaget till ändring av 38 S lillsynslagen bordefå en vidare formulering än den 1984/85:181 161 Den enskildes rättssäkerhet garanleras enligtRRVs mening genom möjligheten alt anföra förvallningsbesvär hos kammarrätten. I enlighet med den allmänna slrävan alt samla beslämmelserlill ett begränsat antal lagar borde del övervägas om lagen omförtroendenämnder kan införas som ett tillägg till hälso- och sjukvårdslagen(HSL). Enligt psykiatriska nämndens uppfattning finns det eltstort och angeläget behov av en myndighel som nära hälso- och sjukvården kanhjälpa patienten med olika önskemål eller kan förklara för patienten anledningtill de förhållanden som han är missnöjd med. Mycket ofta är grunden tillpatientens klagomål att han inle rätt förställ den information som lämnatseller att han inle alls fått några upplysningar. I sammanhanget fårunderslrykas atl patienterna när de kommer med olika klagomål som regel inle ärintresserade av några disicplinära påföljder för personalen inom hälso- ochsjukvården. Vad de önskar är en ändring. Del organ som lokall skall svara förden angivna uppgiflen skall därför inte ses som ett kontrollorgan som övervakarhur personalen sköter sina åligganden utan som ett serviceorgan tillpatienternas hjälp. Förtroendenämnderna får anses väl ägnade att svara fördessa uppgifter. Genom sin nära ankytning till hälso- och sjukvärden bör de hagoda möjligheter att verka för förändringar, t.ex. belräffande olämpliga indelningarav upptagningsområden för sjukvårdshuvudmannens sjukhus, eller att påvisa behovav resursförstärkningar eller omfördelningar av resurser inom delar av hälso-och sjukvården. Framförallt bör de dock genom att finnas på platsen ha vidabättre möjligheter än en statlig tillsynsmyndighet atl snabbi kunna gepatienterna de besked de önskar. På den myndighet som skall svara för dessa uppgifier fårställas olika krav. Myndigheten skall vara formellt fristående från organ somdirekt ansvarar för hälso- och sjukvården. Självfallel utgör del ingel hinderför att myndigheten finns hos och hör under sjukvårdshuvudmannen. Däremot kan detinte vara lämpligt att t.ex. direktionen för ett sjukhus svarar för uppgiften.För de personer som fattar beslut bör gälla jävsreglerna i förvaltningslagen(1971:290). Myndigheten skall vara skyldig atl ta upp ärenden som faller inomkompetensområdet och som antingen inges av patienterna eller överlämnas frånandra myndigheler. Även anhöriga lill en patient bör ha möjlighel att vända sigtill myndighelen (jfr. vilka som kan vara parter enligt 18 § LSPV). Vad nuanförls kan innebära att den föreslagna förfatlningslexten förförtroendenämnderna kan behöva kompletteras. tillstyrker sammanfattningsvis attförsöksverksamheten med förtroendenämnder permanentas. Härvid börbestämmelserna kompletteras med de regler som kan bli följden av vad ovananförls om nämndernas verksamhet och uppgifter. JO anser att verksamheten med förtroendenämnder bör bestå.Förslaget härom lillslyrkes. Åven övriga förslag i rapporten synes varavälmotiverade. 11 1984/85. 1984/85:181 162 De grundas på undersökningsresultat och på synpunkter, sominhämtats frän berörda nämnder hos landstingen och centrala myndigheler ochorganisationer. Underlagsmaterialet stämmer väl överens med JO:s erfarenhelerav den här typen av klagomål. Riksförsäkringsverkei anser all från socialförsäkringenssynpunkt kan verksamheten med förtroendenämnder vara av betydelse. Sålunda kannämnderna i vissa fall hjälpa patienter alt kommunicera med försäkringskassori ersätlningsfrågor. Vidare bör nämnderna i enskilda fall kunna medverka lillkassornas konlakler med patienter inom den allmänna hälso-och sjukvården.Riksförsäkringsverket tillstyrker all verksamhelen får fortsätta efter juni1985. Spri anför följande: Resultatet av utvärderingen visargenomgående all försöksverksamheten med förtroendenämnder varil värdefull ochall del föreligger behov av att även i fortsättningen bedriva en verksamhet medförtroendenämnder. Spris erfarenheler från kampanjen för bältre service ihälso- och sjukvärden är även den atl det föreligger ell stort behov av ettrådgivande och stödjande organ för patienterna i deras konlakler med hälso-ochsjukvården.