prop · G803181 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag anser detta vara ett angelägel iniiiativ som bör kunnaleda till att annonseringen får ändrad karaktär. Jag vill också erinra om alldel är pålagliga problem förenade med elt annonsförbud beträffande en vara somproduceras och distribueras fritt. Eflersom man alltså bör kunna nå längre med1978 års lag och dä nu tar upp arbele med en skärpning avriktlinjerna, finner jag inte anledning atl i detta läge gä in närmare påfrågan om förbud mol lobaksannonser. Jag förordar alltså att tobaksreklamen så långt sommöjligt begränsas med stöd av nuvarande lagstiftning. Jag erinrar om att denna,av hänsyn till hälsoriskerna, ställer krav på stark begränsning och slarkåterhållsamhet vid marknadsföringen. 1984/85:181 67 Min bedömning: Det får anses åvila atlkontinuerligt följa förändringar i rökvanor samt till dessa relateradeeventuelll registrerbara hälsoeffekter. Detta är ett naturligt led i denforllöpande epidemiologiska bevakning av olika riskfaktorers effekler påbefolkningens hälsa som har etl övergripande ansvar för.Arbetet bör bedrivas i samarbete med bl.a. slatens miljömedicinskalaboralorium. Cancerkomitténs förslag: Överensstämmer med min bedömning. Remissinstanserna: De remissinslanser som yttrat sig idenna fråga lillslyrker kommitténs förslag. framhåller slarklbehovet av kontinuerliga studier av rökvanor och attityder till lobaksbruket.Situationen kännetecknas nu av provisorier och brist på samordning.Skolöverstyrelsen påpekar alt de s.k. ANT-undersökningarna som genomförs av SÖbör ses som en viktig resurs i det fortsatta uppföljningsarbetet. Skälen för min bedömning: Möjligheterna att bedöma sävälhälsoeffekter som andra resultat av vidtagna åtgärder är, som jag tidigareframhållit, ännu sä länge relativt begränsade. Den allmänna rökvaneuivecklingenlorde endast undantagsvis kunna relateras lill specifika, lidigare insattaåtgärder mot tobaksbruket. Allmänna trender som framkommer för rökvanor ochhälsoeffekter bör dock utgöra viss vägledning för ulformning av olikasamhällsåtgärder. För atl få elt underlag för en fortsall systematisksatsning mol lobakskonsumtionen erfordras särskilda uppföljningsåtgärderinriktade på all bedöma effeklen på rökvanor, attityder m.m. av hela ellerdelar av etl åtgärdsprogram. Olika socio-ekonomiska grupper och speciellariskgrupper bör därvid bl.a. följas. Jag anser det naturligt att en uppföljning av rökvanornaoch därlill relaterade hälsorisker sker inom ramen för en löpandeepidemiologisk bevakning med dokumenlalion och analys av dala som bedöms varaav intresse vad gäller olika hälsorisker relaterade lill lobaksbruk. Detövergripande ansvarel för bevakningen av olika riskfaktorers, bl.a.tobaksbrukels, effekler på befolkningens hälsa åvilar . Statens miljömedicinska laboratorium år en viklig resursför och styrelsens möjligheter att genomföra den föreslagnauppföljningen. Laboratoriet har på uppdrag av HS 90 redovisat ell förslag lillriktlinjer för en successiv utveckling av epidemiologiska bevakningssyslem iSverige. De rökvaneundersökningar som genomförs avNTS bör ingå som en betydelsefull del i en löpande dokumentation av rökvanoroch hälsoeffekter. bör i samråd med NTS och statens miljömedicinskalaboratorium undersöka möjlighelerna att anpassa dessa rökvaneun- 1984/85:181 68 dersökningar lill ett epidemiologiskt bevakningssystem.Åven ANT-undersökningar bör ses som en viktig resurs i delfortsatta uppföljningsarbetet. 3.9 Alkohol- och narkotikafrågor m.m. 3.9.1 Alkolhol- och narkotikamissbruk Bruk och missbruk av alkohol och andra droger medförmycket slora hälsorisker. Alkoholproblemet utgör, som redovisas i (SOU 1981:1) Hälsorisker samt i HS ,ett av värt lands största medicinska och sociala problem. Missbruket avnarkolika, som lill sin omfallning är betydligt mindre än alkoholmissbruket,för också med sig slora problem såväl för samhällel som för missbrukarna självaoch deras anhöriga. Narkotikamissbrukels omfattning och hälsomässiga effeklerredovisas i HS 90-rapporlen Narkolika och ohälsa. Här kan också nämnassniffningsproblem. För alt begränsa alkoholens skadeverkningar har riksdagengenom alkoholpolitiska beslut lagt fast grunderna för den svenskaalkoholpolitiken. Målel är att minska den totala alkoholkonsumtionen ochdärigenom minimera alkoholens skadliga verkningar. Förulom allmänl förebyggandeålgärder beslår samhällets insatser för atl åstadkomma detla av en aklivprispolitik, etl omfattande opinionsbildande arbete och av en rad bestämmelsersom reglerar alkoholkonsumtionen. Omfatlande vård- och behandlingsinsatser hörockså till de åtgärder som behövs för all bl.a. minimera skadeverkningarna. Målet för narkotikapoliliken är ett narkolikafritlsam.hälle. All ickemedicinsk användning av narkotika betraktas som missbruk.Samhällets insatser mol narkotikamissbruket spänner över mångaverksamhetsområden och riktar sig mot alla nivåer av den illegala narkotikahanteringen.Genom beslut med anledning av propositionen (prop. 1984/85:19, SoU8, rskr 104) om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik kommerinsatserna mot narkotikan ytterligare att förstärkas. 3.9.2 Hälsorisker vid bruk och missbruk av droger Alkoholens skadeverkningar på olika organ imänniskokroppen är väl dokumenterade. Ju oftare man dricker och ju högrealkoholintaget är desto större blir riskerna för skador på lever,bukspottkörtel, mag-tarmkanal osv. har bl.a. pekal på ökaderisker för vissa cancerformer i samband med alkoholkonsumtion. Vid sidan häravfinns en uppenbart ökad risk för skador som uppstår indirekl lill följd avalkoholkonsumtion, t.ex. olyckor samt infektioner och sjukdomar som mera ärresultatet av ett levnadssätt än alkoholen i sig. Narkotikabrukets medicinska och sociala skadeverkningar ärlill sin Prop.1984/85:181 69 karakiär väl kända. Däremol är kunskaperna om omfattningenav dessa skador mycket ofullsländiga. De hälsorisker som uppstår av akuta effekler av narkolikaär relaterade till medel, dos, förväntningar och den miljö i vilken missbruketsker. Vid upprepad tillförsel ökar riskerna såväl förorganskador som för försämrade psykiska funktioner och psykiska sjukdomar. Risken för uppkomst av olika kroppsliga skador hängerframför allt samman med intagningssättet. Infektioner, ibland av allvarlig art,förekommer hos majoriteten av de intravenösa missbrukarna. muskelskador och skador på nervsystemet. Vid cannabismissbruk har framförallt risken för lungskador framhållits. Cannabisrökning leder sannolikt ocksåtill en ökad risk för lungcancer. De narkotiska medlen har alla del gemensaml all depåverkar del cenirala nervsystemet och därigenom människans psyke. Del ärhärigenom de av missbrukaren eftersträvade effekterna uppkommer. Det är ocksähärigenom som olika psykiska komplikationer uppkommer. När del gäller riskenför sådana komplikationer spelar emellertid individens egenskaper, kunskapen ommedlet, förväntningarna och den miljö i vilken medlet tas en slor roll. De psykiska komplikationer som kan uppkomma innefattarbl.a. olika slag av psykoser, ångestreaktioner och personlighetsförändringar.Vid kroniskt cannabismissbruk förekommer enligt kliniska erfarenheter symtomsom karaktäriseras av bl.a. sänkt ambitionsnivå, likgiltighet ochkoncentrationssvårigheter. Även missbruk av sömnmedel och lugnande medel kan innebärabetydande hälsorisker. Höga doser ger påtagliga förgiftningssymiom, som kanvara livshotande. Överdosering leder till ett beroende somkaraktäriseras av symtom som liknar men som ofta är mer intensiva än de somförekommer vid akut alkoholpåverkan. Beroendet utmärks av ell slarkl behov avatl fortsätta att inta medlet och ett tillstånd som innebär svåraabstinenssymtom om tillförseln avbryis, med kramper, förvirring och hög feber. 3.9.3 Åtgärder mol missbruk Alkoholskadorna är ett stort hälsoproblem i många länder.WHO har i sin Europastrategi, som jag allmänt har berört i det föregående,angett att konsumtionen av bl.a. alkohol bör reduceras med minst 25 procentfram till är 2000. För vårt vidkommande skulle det innebära en sänkning frånnuvarande genomsnittliga ca ren alkohol per invånare lill ca4 liter. Jag anser att detta är en angelägen målsättning. Om vi lyckas sänkaalkoholkonsumtionen till denna nivå skulle det innebära stora välfärds- ochhälsomässiga vinster samfidigt som hälso- och sjukvården kunde minska devårdinsatser man nu mäste göra för dem som drabbas av alkoholrelateradesjukdomar. 1984/85:181 70 Efter har det sketl en belydande ökningi alkoholkonsumtionen. Denna trend bröts omkring och under del senasledecenniet har alkoholkonsumtionen minskat. Åven en nedgång i alkoholskadornahar noterats. Detla lyder, enligt min mening, på atl den alkoholpolitik somförls har varit riktig. Målsätiningen skall vara all ävenfortsättningsvis minska den lolala alkoholkonsumtionen och alkoholskadorna.Åven i fortsältningen bör prispolitiken och de regler som finns för attbegränsa tillgängligheten lill alkoholdrycker användas som akliva instrument ien restriktiv alkoholpolitik. Försl om det visar sig atl dessa instrument inleräcker för att uppfylla målsättningen bör mera ingripande åtgärder övervägas. har vid etl flerlal tillfällen uttalat all derestriktioner som finns på alkoholområdei måsle begränsas till sådana somallmänhelen uppfallar som meningsfulla. Från fiera häll barman påpekat all delfinns behov av vissa förenklingar i regelsystemet. I syfte atl åsladkomma vissasådana förenklingar har jag efter regeringens bemyndigande tillkallat ensärskild utredare. I direktiven (Dir 1984:30) för del översynsarbete som skallgenomföras har jag betonat alt grunderna för alkoholpolitiken måsle ligga fastenligt beslut. Inom narkotikaområdet har en lång rad åtgärder vidtagitsunder /84 och under innevarande budgetår efler förslagfrån och en särskild arbetsgrupp inom socialdepartementet.På förslag av regeringen har anvisat sammanlagl 30 milj. kr. för attunder dessa båda budgelår möjliggöra en inlensifierad kamp motnarkotikamissbruket. Genom beslut med anledning av den tidigarenämnda narkolikapropositionen kommer insaiserna alt förstärkas ytterligarefr.o.m. Förstärkningarna i kampen mol narkotikamissbruket harskell bl.a. inom polisen, kriminalvården, åklagarväsendet, skolan, försvaretoch narkomanvården. Vidare kommer insatser i det internationellaarbetet mot narkotikan att intensifieras. För alt förbättra samordningen avnarkotikabekämpningen har regeringen inrättat etl nytt samordningsorgan inomregeringskansliet. I sammanhanget bör också nämnas problem vid konsumtion avsömn- och rogivande läkemedel. En alltför okritisk inställning lill sådanapreparat kan innebära att kampen mot det illegala drogmissbruket försvåras. Detär därför av stor vikl att komma till rätta med överkonsumtion och missbruk avpsykofarmaka. I försia hand bör en närmare karlläggning göras av omfaltningenav problemen i detla avseende. Jag förutsätter att läkemedelskommittén (Dir1983:59) kommer atl ta upp dessa frågeställningar. Opinionsbildningen mol alla former av droganvändning ärgivetvis av stor betydelse för atl komma till rätta med alkohol- ochnarkotikaproblemen. Inle minst har informationen om drogernas hälsorisker encentral plals i detla sammanhang. Dessa frågor har ingående behandlals i narkotikapropositio- 1984/85:181 71 Fr.o.m. nästa budgelår kommer vissa förändringar altgenomföras beträffande den slatliga droginformalionen, vilket bl.a. medför attstatens insatser kan effektiviseras. Folkrörelsernas och organisationslivets engagemang idrogfrågorna är enligt min mening en förutsäuning för all del skall bh möjliglaU komma lill rätta med drogproblemen. Såväl i del opinionsbildande arbelel ochgenom andra insalser av förebyggande karaktär som i fråga om stödjande insalseri samband med rehabilitering av missbrukare och i det direkla behandlingsarbetetspelar olika föreningar en ovärderlig roll. Organisaiionslivei behöver ettslarkt stöd från samhällets sida för att kunna bedriva sin verksamhet. Detslatliga stödet har stor betydelse i detta avseende. För alt skapa ett nära samarbete mellan regeringen ochorganisationslivet kommer ett alkohol- och narkoiikapolitiskt råd alt inrällas.I rådel skall ingå representanter för folkrörelser och organisationer som i sinverksamhet arbeiar med drogfrägor. Rådet skall vara elt forum för ömsesidiginformation om pågående och planerad verksamhel saml för diskussion om behovelav åtgärder. Ansvaret för vården av alkohol- och narkotikamissbrukareåvilar landstingen och kommunerna. har dessa också övertagitansvarel för de f.d. nykterhetsvårdsanstalterna. Särskilda statsbidrag ulgårför institutionsvården. Statsbidrag utgår vidare för familjevård och öppen vårdav missbrukare samt till vissa organisationer för stöd och hjälp åtmissbrukare. Regeringen har förelagt ett förslag (prop. (1984/85:151) om nytt statsbidragssystem till missbrukarvården m.m. Rehabiliterande åtgärder för att missbrukarna skall kunnafå den utbildning, arbelsiräning m.m. som krävs är av stor betydelse. Frågorrörande samverkan mellan missbrukarvården och bl.a. arbetsförmedlingen harbehandlats i prop. 1984/85:19 om en samordnad och intensifieradnarkotikapolitik. Vidare har beslutat (prop. 1984/85:45, AU 7, rskr100) om statsbidrag till offenlligl skyddat arbete i syfte all rehabilitera ochbereda varaktigt arbele åt arbelslösa med socialmedicinskt handikapp. Stöd till försöksverksamhet och metodutveckling är avcentral betydelse för missbrukarvården. Under innevarande budgetår utgår bidraglill utvecklingsinsalser inom området socialt behandlingsarbete med tonvikt påmissbrukarvården. Stöd har bl.a. lämnals för att utveckla vården av kvinnligamissbrukare. En särskild arbeisgrupp inom har vidareinitierat och genomfört elt tiotal försöksprojekt med samverkan inommissbrukarvården. För all fördjupa de fackliga organisaiionernas medverkan is.k. utslussningsarbete vid vårdinstitutioner har regeringen beviljat medel förett flerårigt försöksprojekt. I anslutning till de intensifierade insatserna pånarkoiikaområdel har statliga bidrag utgått lill en lång rad projekt i flerakommuner för att utveckla narkomanvården. Alkohol- och narkotikaforskningen spänner över mänga olikaforsknings- 1984/85:181 72 Det är enligt min mening angeläget attdrogforskningen även i fortsättningen kan bedrivas med bredd och ochmångsidighet. Jag vill särskilt peka på några områden som inför kommande beslutom drogpolitiken kommer atl ha särskilt slor betydelse. Del finns ell behov av forskning om sambanden mellanalkoholpoliliska åtgärder och effekterna pä konsumtionen och om andra samband,t,ex. hur löne- och prisutvecklingen påverkar alkoholkonsumtionen. På liknandesäll behöver forskningen utvecklas om narkolikakontrollens olika effekler. En viktig aspekt av effektforskningen gäller givetvisolika skadeverkningar till följd av alkoholkonsumtionen och drogmissbruket. Påinitiativ av för alkohol- och drogforskning pågår etlsamnordiskt projekt med syfte alt studera sambandel mellan totalkonsumiionen avalkohol och olika skador. Ett annal angelägel forskningsområde omfattar orsakernalill missbruk. Ökade kunskaper om vägarna in i missbruket utgör etl viktigtunderlag för beslut om ålgärder i riskgrupper och riskmiljöer. kanresultat av sådan forskning leda fram till ökade kunskaper om behovet avrehabiliteringsinsatser. Forskning om behandlingens effekter är också av centralbetydelse. Denna forskning har kunnat fördjupas inom narkomanvårdsområdelgenom medel från delegationen för social forskning till ett omfattande projektom behandlingen vid behandlingshemmen. Det är enligt min mening angeläget attbehandlingsforskningen kan fortsätta med den bredd som den nu har fått. Forskningsinsatser krävs vidare för atl följaalkoholkonsumtionens och drogmissbrukets förändringar. Genom beslutmed anledning av den tidigare nämnda narkotikapropositionen kommer sådanainsatser alt kunna samordnas genom ochnarkotikaupplysning (CAN). Studier av drogmissbrukets förändringar måste avflera skäl omfatta hela drogområdel, dvs. alkohol, narkolika,sniffningspreparat och sömn- och rogivande läkemedel. Det är angeläget att CAN,som har det centrala ansvaret atl följa utvecklingen, och andra myndighelerkan verka för att våra kunskaper om drogproblemens förändringar kan fördjupas. 4 Vårdens tillgänglighet och kvalitet 4.1 Inledning Gmndläggande krav på en god hälso- och sjukvård är -enligt HSL - bl.a. att den skall vara lätt tillgänglig och av god kvalitet,såväl när det gäller det mänskliga och psykologiska omhändertagandet som imaterielll och tekniskt hänseende. Jag har i avsnittet 2 ulvecklat min gmndsyn på vårdenstillgänglighet och kvalitet. Vården måste ges på så lika villkor som möjligt.Geografiska, 1984/85:181 73 demografiska, sociala, språkliga, religiösa, ekonomiska,etniska och kulturella förhållanden får inle onödigtvis inverka på denenskildes möjligheter alt erhålla vård. Avgifterna för vården tär inte sattassä all de hindrar den enskilde alt erhålla behövlig värd. För att successiviförverkliga dessa mål år det nödvändigt alt alla med ansvar för hälso- ochsjukvårdens utveckling fortsätter arbetet alt utjämna villkoren så atl alla kanfå del av vården på lika villkor. Jag lar i del följande upp elt antal frågor om vårdenstillgänglighet och kvaliiei för några befolkningsgrupper som år särskiltberoende av insalser från hälso- och sjukvården. Del gäller äldre och särskilideras slällning i långtidssjukvården. Det gäller vidare handikappade och depsykiskl sjuka och deras särskilda behov i vården. Jag tar också uppinvandrarnas och barnens situation och behov i vårdsammanhang. Vidare berör jagsamverkansfrågorna i vården. En god samverkan kring patientvården är avslörsla betydelse för vårdens kvalitet och tillgänglighet. 4.2 De äldre inom hälso- och sjukvården uch vissa frågorom patientens ställning i långtidssjukvården Den övervägande delen av alla sjukdomar inträffar bland deäldre. Del gäller l.ex. cancer, hjärt- och kärlsjukdomar, sjukdomar irörelseorganen, nedsättning av syn och hörsel saml s.k. demenstillstånd medstarkt försämrat minne och tendens lill förvirring. Del gäller ävenolycksfallsskador. Åldern är också den faktor som är starkast relaterad tilleflerfrågan och utnyttjande av sjukvård. föll ca 70 procenl avvårddagarna inom den slulna vården på den åldersgrupp som fylll . Särskiltinom långtidssjukvården är åldern avgörande för vårdutnylljandel. Ungefär 60procent av vårddagarna inom långtidssjukvärden gäller personer som fylll 80 åroch en tredjedel personer som fylll 85 är. Åven i den öppna vården är del deäldre som svarar för en myckel slor del av besöken vid vårdcentraler m.m. Samlidigt kan konstateras atl många äldre bibehålleren god hälsa långt upp i åldrarna. De mer omfattande vårdbehoven uppslårvanligen försl . Karakteristiskt är även att variationerna ihälsotillstånd och funktionsförmåga blir slörre ju högre upp i åldrarna mankommer. Förändringar i anlalet äldre i befolkningen har således enavgörande inverkan på behovel av hälso- och sjukvårdsservice. Fram till år 2000beräknas antalet personer som är och däröver öka med närmare 30 procenteller med ca 85 000 personer. Vi har alltså att se fram emot en fortsatt ökningav behovet av sjukvårdsservice för äldre under de närmaste decennierna. Utöver en medicinskt inriktad behandling ochrehabilitering har de äldre inom vården även behov av allmänna socialainsatser. Ett omfattande utvecklingsarbete inom detla område pågår i mångalandsting. Hemsjukvård och dagvård byggs ut. Samverkan med den primärkommunalaäldreomsor- 1984/85:181 74 gen förbättras och vidare sker en förnyelse ochförbättringar av boendemiljöer i första hand vid de lokala sjukhemmen. Spribedriver ocksä etl omfattande utvecklingsarbete bl.a. i , ochOlofström inom detta område. Jag vill mot denna bakgrund kortfattat något redovisa detarbete som bedrivs i regeringskansliel inom detta område. Inom äldreberedningen (S 1981:01) pågår f.n. arbetet medetl idéprogram om livet som äldre. Utifrån socialljänslens allmänna mål ochdelmålen för äldreomsorgen kommer där all behandlas frågor om priorilering ochsamordning av samhällets insatser för de äldre. Utöver den offenlliga omsorgenkommer ocksä den informella omsorgen eller "vardagsomsorgen" altbelysas. 1 idéprogrammel har hillills utgivits rapporterna Vi vet själva bäsl(Ds C 1983:3) (i samarbete med demokraliberedningen) och (SOU 1985:3) Leva somäldre. Avsiklen med dessa rapporter är alt slimulera och vitalisera en allsidigdiskussion kring äldre människors situalion saml att fäsla uppmärksamheten påatl de - när de blir i behov av service och vård -forlfarande skall tillerkännasrätten lill integritet och självbestämmande. avserberedningen alt publicera ell omfatlande faktamaterial om äldres villkor isamhället samt ett huvudbetänkande i vilkel kommer att visas på framlidautvecklingsvägar för äldreomsorgen. Äldres ochhandikappades behov av god vård och omsorg har vidare uppmärksammats i ett ulredningsarbele som bedrivits gemensamt mellan bl.a. och . I belänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor redovisas dels vissa gemensamma målsättningar för social- och bostadspolitiken vad avser äldres, handikappades och långvarigt sjukas krav på en god boendemiljö, dels lämnas förslag till olika bostadspolitiska ålgärder för alt förbättra boendemiljön och serviceutbudet för dessa grupper. Betänkandet har remissbehandlals. Regeringens förslag har redovisats i propositionen (1984/85:142) om förbättrade boendeförhål landen för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Som övergripande mål för utvidgade bostadspolitiskainsatser gentemot äldre och handikappade slås i propositionen fast alt allamänniskor har rält till en boslad där friheten och integriteten är skyddad. bostadsförsörjningslagen (1947:523) kompletteras med en bestämmelse somslär fasl kommunernas ansvar för alt alla i kommunen får en egen boslad av godkvalitet. Jag vill här avisera atl det tvärdeparlementala arbele somlegat till grund för belänkandet Bo på egna villkor kommer all fortsätta.Utredningsarbetet skall bedrivas under ledning av en tvärdepartementalarbetsgrupp och syftar till atl förbättra möjligheterna för äldre ochhandikappade atl vid behov få en god vård och omsorg ulan onödigainskränkningar av den enskildes möjligheter att bo och leva pä egna villkor.Särskilt skall uppmärksammas boendeförhållanden och livsvillkor för dem somunder vislas inom den slulna långtidssjukvården samt möjligheteroch begränsningar vad 1984/85:181 75 avser utbyggnad av hemsjukvård och samverkan mellanlandsting och primärkommuner. I sammanhanget vill jag vidare nämna attLandstingsförbundet och Svenska kommunförbundel beslutat om etl gemensamtsamarbelsprojekt för all siudera konsekvenserna av strukturförändringen mol etlminskal instilulionsboende vad gäller äldre långtidssjuka, missbrukare,psykiskl sjuka och psykiskl utvecklingsstörda. Förbunden skall bl.a. siuderaden fakiiska resursulvecklingen och dess konsekvenser för olika intressenter.Med utgångspunkt från detla skall alternativa utvecklingslinjer analyseras ochde ekonomiska konsekvenserna för huvudmännen belysas. De äldre och handikappades behov kommer alt få ell slortutrymme i kommunförbundens arbele. Liksom varit fallel i del hittillsvarandeutredningsarbetet förutsätter jag all också det fortsatta tvärdeparlementalaarbetet med dessa frågor kommer att bedrivas i nära samarbete med bl.a. Svenskakommunförbundel och Landsfingsförbundel. Vård och slöd i öppna och lokala vårdformer Utvecklingen går således mot alt en alll större del avvården skall förmedlas i patienlens egel hem, i olika former av slödboslädereller vid lokala sjukhem. En vård med denna inrikining som beaktar patienlensegna behov och önskemål ger förutsättningar för avsevärt förbättradelivsvillkor för stora grupper av långiidssjuka. Jag vill emellerlid peka pä all del i vissa fall kanfinnas risker för alt patienten kan komma alt uppleva en social isolering vidsjukvård i hemmet. Hemvårdspersonal kan knappasl lillgodose hemmavårdadepatienters samlade behov av social och kulturell stimulans.