prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag avser atl senare återkomma lili regeringen med förslagtill bidragsbestämmelser, men vill redan i detta sammanhang nämna att beslutom bidrag för ulbildning och konsulthjälp inle bör kunna överklagas. 4.3.6 Myndighetsuppgifter m.m. inom bokhandelsstödet Mitt förslag: ()bör svara för fördelning m. m. av merparten av del statliga slödel tillbokhandeln. Denna rätt för BFI innebär myndighetsutövning och kräver som sådanstöd i lag. BFI bör även följa utvecklingen i bokhandelsbranschen liksomeffekterna av de slalliga stödinsatserna. bör ävenfortsättningsvis svara för fördelningen av distributionsstödet. förslag: Överensstämmer med mitt förslagvad gäller BFI:s uppgift att handlägga det statliga slödet. Remissinstanserna: Förslaget berörs endasl av etl fålalinstanser, som betonar fördelen av en samordnad handläggning. önskar ell slörre inflytande för bokhandeln idet avseendet. Prop.1984/85:141 73 Skälen för mitt förslag: Jag har i det föregående lagtfram förslag till etl omfattande stödprogram för utvecklingen i bokhandeln,nämligen - etl förstärktdislribulionsstöd till fackbokhandeln, - etl nyttsortimentsstöd till servicebokhandlar, - etl något utvidgat kredilstöd lill bokhandeln, - elt nytt stödför spridning av bokinformaiion saml - elt förnyatstöd till ulbildning och konsulthjälp inom bokhandeln. Utgångspunkten för allaföreslagna stödformer bör enligt min mening vara alt möla bokmarknadens kulturpolitiska ochkonsumenlpoliliska brisler med särskilt anpassade slalliga insatser.Bokbranschen bör självfallet även i fortsättningen ha det huvudsakliga ansvarelför en kommersiell spridning och marknadsföring av litteratur. Dessa principiella utgångspunkter för bokhandelsstödel börenligt min mening också vara styrande för handläggningen på myndighetsnivå.Stöd-handläggning omfattar etl flertal moment såsom precisering av slödvillkor,allmänna upplysningar om stödet, bidragsfördelning, redovisning och kontroll,uppföljning och konsekvensanalys. Samlliga dessa moment fordrar en nära kontaktmed de enskilda företag och de grupper av bokhandlar som berörs av stödverksamhetensaml därutöver en ingående kännedom om bokbranschen som helhet. BFI har handhaft försöksverksamhelen medkredilstöd lill bokhandeln och svarade lidigare budgetår även för slödet lillutbildningsinsatser. Jag anser att institutet är ett lämpligt organ också föruppgiflen att handha ell permanentat kredilstöd samt de nya nu föreslagnastödformerna för bokhandeln, nämligen sortimentsslödel, slödel lili spridningav bokinformation och stödel till utbildning och konsulttjänster. Det är enligtmin mening en fördel om handläggningen av det slatliga stödet till bokhandelnså långt möjligt kan samlas till ett och samma organ. BFI ägs helt av (), menhar i sin styrelse representanler för Bok-, (Bopako). Enligt nu gällande avtal mellan slalen och BFI skall SBF och Bopakoha lika inflytande i beslut om det statliga stödel lill bokhandeln. Enligtbolagsordningen utses ordföranden i styrelsen av regeringen, liksom en revisoroch en suppleant för revisorn. Det stadgas vidare atl bolagsordningen inte fårändras ulan regeringens tillstånd. Nämnda bestämmelser tillkom med anledning avbolagels ansvar för försöksverksamhelen med del slalliga kredilstödel. Bolagetsåtaganden i övrigl i samband med della stöd har närmare preciserats i elt avtalmellan slalen och BFI. BFI:s ställning och ledningsorganisation medför altbolaget är väl förankrat i branschen som det genom ordförande ochrevisorer medger inflytande och insyn för slalen. ulgör enligt min meningtillräckliga garantier för atl de statliga stödinsatserna för bokhandeln genomförsi enlighet med de här förordade intentionerna. Jag har vid min presentation av förslagen till de olikastödformerna 1984/85:141 74 närmarebehandlat behovel av ytterligare preciseringar av slödreglerna och avvägningarvid bidragsfördelningen. Del är enligt min mening ocksä viktigt att BFI nogaföljer effekterna av varje stödinsats. Därutöverbör BFI få etl ansvar alt följa utvecklingen inom den kommersiellabokdistributionen som helhet och särskilt med avseende på utvecklingen inombokhandeln. Därvid bör särskilt uppmärksammas de kullurpoliiiska ochkonsumentpoliliska effekter som olika förändringar på bokmarknaden får. BFIbör redovisa såväl sina erfarenheter av de slalliga stödinsatserna som merövergripande bedömningar i samband med den årliga anslagsframställningen. Idet sammanhanget bör BFI också kunna aktualisera eventuella förslag tilljusteringar i de nu föreslagna stödformerna. Jag anser all BFI också bör fåmöjlighel atl inom en angiven ram omfördela anvisade medel mellan olikaändamål. Jag återkommer härtill under Anslagsberäkningar för budgetårel1985/86. FrånBFP.s ansvar för elt samordnat bokhandelsslöd bör endasl hanteringen avdislributionsstödet till fackbokhandeln undantas. Denna bidragsfördelning bör,av prakliska skäl, även i fortsättningen göras av kulturrådet.Distributionsstödet ansluter nämligen i sin konstruktion nära till del slatligaulgivningsstödel. Bidragsmoltagare är närmast bokförlagen som får ersättningför en del av den rabatt de lidigare lämnal fackbokhandeln. Distributionsstödetkräver kontroller om sökande förlag är anslulna till fackbokhandelsavtalei ochom sökl ersällning avser en boktitel som erhållit ulgivningsstöd och ingått iabonnemanget. Kulturrådetsaktuella kännedom om beviljat utgivningsstöd och redan etablerade rutiner förbidragsulbetalning till förlagen talar således för all rådel ävenfortsättningsvis svarar för handläggningen av distributionsstö-det. Minaförslag om BFI:s ansvar för ell samordnat bokhandelsstöd innebär i flera fallsådana förvaltningsuppgifter som innebär myndighetsutövning och som enligtregeringsformen skall meddelas i lag. BFI:s nuvarande uppgifter inomförsöksverksamhelen med statligt kredilstöd har stöd i lagen (1977:485) omtillfälligt överiämnande av förvaltningsuppgift inom utbildningsdepartementetsverksamhelsområde. Med hänsyn lill mitt förslag om ett mer varaktigtbokhandelsstöd har därför inom upprättals etl förslagtill ändring i lagen (1976: 1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom ulbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde. Förslaget bör fogas lillprotokollet. Med hänsyn till frågans enkla beskaffenhet anserjag atl lagrådelinte behöver höras i ärendel. BFl:såiaganden i samband med bokhandelsstödet bör enligt min mening närmarepreciseras i ett avtal mellan slalen och bolagel. Del ankommer på regeringenatt iräffa elt sådant avtal. BFl:skoslnader för administration av del statliga kredilstödel har delvisfinansierats av medel som har anvisais under anslagel Lån för inveslering- 1984/85:141 75 ari bokhandel, delvis av medel från BFI. Som jag lidigare har nämnt är det enligtmin mening rimligt atl staten med hänsyn lill de föreslagna nya uppgiflernaanvisar särskilda medel för BFI:s handläggningskostnader. Jag återkommer tilldenna fråga under avsnitt 6 Anslagsberäkningar för /86. 4.4Gemensamma frågor för folkbiblioteksverksamheten Samarbetetöver biblioteksgränserna är en viklig förutsättning för atl alla människorskall ha tillgång till del samlade biblioteksväsendets resurser. För attåstadkomma detla krävs en samordning av slalliga och kommunala insalser. Jagämnar i del följande uppehålla mig vid några frågor som jag anser vara avgemensamt intresse för slal och kommun i arbetet med att bredda och förbällrabiblioteksservicen. Etl effeklivi samarbete förutsäller en gemensam syn påfolkbibliotekels uppgifier och arbetssätt. Jag inleder därför med synpunklerpå folkbiblioleksverksamhe-lens mål. Slatligabidrag och andra stimulansinsatser kan enligt min uppfattning stärkafolkbibliotekens samverkan med myndigheter, förvaltningar, organisationer ochföreningsliv i övrigt. Jag kommer i del följande att beröra några sammanhangdär detla synes särskilt angeläget. Användningenav ny informationsteknologi i bibliolekssammanhang är en annan fråga avbetydelse för både slatliga och kommunala organ. Insaiserna på detta område börlämpligen samordnas. Vidarefinns det flera gemensamma beröringspunkter för statliga och kommunalabibliotek när del gäller registrering och katalogisering av medier. Jag kommerdärför att ta upp frågan om som är de kommunala bibliotekenscentrala organ i dessa avseenden. Slatenhar bl.a. genom och landsarkiven etl ansvar för alt bevara ochtillhandahålla arkivalier som är av intresse bl. a. för släkt- ochhembygdsforskning. Genom att tillhandahålla mikrofilmade arkivalier harfolkbiblioteken i betydande grad avlastat arkivväsendet och möjliggjort enbreddning av amatörforskningen. Den starka efterfrågan på bibliotekens tjänslerhar dock skapal vissa problem. Dessa bör emellertid kunna lösas genom deåtgärder jag förordar i det följande. 4.4.1Mål för folkbibliotekens verksamhet Folkbiblioleksverksamhétenär en verksamhet. Hur folkbibliotekels resurser skall utnyttjas är enfråga som de ansvariga förelroende-valda i varje kommun har atl la slällningtill. Alla kommunala bibliotek ställs dock inför likartade problem.Erfarenhelerna är i hög grad gemensamma och de kullurpoliiiska ambitionernaför folkbiblioteken följer knappasl kommungränserna. kanför övrigt fungera effektivt ulan elt nära samarbete inom helabiblioteksväsendel i landel, över kom- 1984/85:141 76 Det dagliga folkbiblioteksarbelet bedrivs i etlsamspel olika kommuner emellan och mellan statliga och kommunala organ. Föralt samarbetet skall kunna bedrivas effektivt behövs det en gemensam syn påfolkbibliotekels uppgifier och arbetssätt. Dekommunala biblioteken är samhällels största satsning för att främja litteraturoch läsning, de har en avgörande betydelse för den enskildes möjlighel lill kulturellupplevelse och lillgång lill allsidig informalion. I dagens mediesamhällepockar nya medier på uppmärksamhel. Den nya tekniken har slor genomslagskrafl.I det läget behövs det ell målmedvetet arbele för all intressera människor förböcker och läsning. Delta arbele får större slagkraft om det inriktas molgemensamma mål. Månganya krav och förväntningar ställs på folkbiblioteket. Ulöver rollen i detlokala kullurlivet och folkbildningen har en uppgift förinformationsförsörjning, utbildning och forskning. Prioriteringar måste görasbåde i det dagliga arbetet och när långsikliga planer görs upp. Dessaunderlättas om del finns en väl förankrad målsättning att utgå från. Folkbiblioteksulredningenhar lagl fram omfallande och detaljerade förslag om hur folkbibliotekensarbele bör bedrivas i framliden. Flertalel av dessa förslag kräver inte någraställningstaganden från regeringens och sida. De är avsedda allligga lill grund för bibliotekspoliliska beslut i kommunerna eller tjäna somriktmärken för den praktiska verksamheten på tjänstemannanivå. Syftet är attskapa en samstämmighet som främjar ett fruktbart samarbete och en gemensamutveckling av folkbiblioteksresurserna i landel. Folkbibliotekensverksamhet utformas lill sist av de förtroendevalda i varje enskild kommun. Delär i kommunen som den konkrela bibliotekspolitiken förverkligas, anpassad tilllokala behov och ambitioner. Gemensamma målsättningar behöver inle tas lillintäkl för en schematisk likriktning. Folkbiblioteksulredningenhar sökl åsladkomma en helhetssyn på folkbibliotekens verksamhet. Ulredningensuppfattningar har sammanfattats i följande allmänna mål. Folkbiblioteketär vår viktigaste lokala kullurinslilution och del skall spela en aktiv rollsom initiativtagare och samarbelspart i del lokala kulturlivet. Det skall haett allsidigt mediebeständ, stå öppel för alla och erbjuda sina Ijänster utankosinad för den enskilde. Folkbiblioteketskall slimulera människor all söka kunskap och kulturupplevelser och arbelamålmedvetet för att nå ut med verksamheten till alll fler. Det skall bidra ökad medvetenhet och till etl engagemang i den demokratiska processen.Folkbiblioteket skall visa respekt för den enskildes önskemål och behov menalltid främja god kvalitet vid val av medier och aktiviteter. Kringdessa förslag lill mål för folkbibliotekens verksamhet finns det en breduppslutning i remissopinionen. Folkbiblioteksutredningenhar konkretiserat dessa allmänt angivna mäl i 1984/85:141 77 fyrahandlingslinjer avsedda att ge vägledning för del aktuella folkbiblioteksarbelet. - Folkbibliolekel skall föra enkamp för boken och läsandet. - Folkbiblioteket skall arbetaför en fri och jämlik lillgång lill informalion. - Folkbiblioteket skall bygga utden uppsökande verksamheten och knyta till sig förmedlare. - Folkbiblioteket skall särskiltuppmärksamma barns behov av böcker och läsning. Deav utredningen föreslagna handlingslinjerna har föranlett många kommentarerfrån remissinsiansernas sida. Få har hafl invändningar mol de strävanden somhandlingslinjerna är uttryck för. Kommentarerna innehåller i slället tilläggoch modifieringar. Bl.a. påpekas atl invandrarnas behov är alltför liteluppmärksammade och all insaiserna för ungdomsgrupperna har förbisetls. Frånnågra håll framhåller man all ulredningens starka betoning av de värden somförknippas med böcker innebär en undervärdering av de andra medier somfolkbiblioteken arbetar med och som snabbt ökar i betydelse. Invändningarav della slag är mer en fråga om nyanseringar än om krilik. lalar om vikten av en uppsökande verksamhet som nårnya grupper innefattas nalurliglvis invandrargrupperna och ungdomar som sällansöker upp . När ulredningen myckel slarkl framhåller värdel avbibliotekens informalionsverksamhel sker delta med insikl om vad nya medierkan komma atl belyda inom detta verksamhetsfält. Enligtmin mening kan de av folkbiblioteksulredningen föreslagna målen ochhandlingslinjerna slimulera diskussionen om priorilering och ulveckling ikommunerna. De kan självfallel inte bli styrande för den kommunalaverksamhelen. De bör dock las som utgångspunkt då de enskilda kommunernasjälvständigt gör sina prioriteringar och de bör även ligga till grund fördestatliga insaiserna på folkbiblioteksområdet. Folkbibliotekensframgångsrika arbete när del gäller all utöka och bredda verksamhelen till nyagrupper av nylljare kan enligt min mening bl.a. ses som etl resultat av ökadsamverkan med annan verksamhel saml med organisalioner ochföreningsliv. Folkbiblioteksulredningenhar i delstudier och i sill slutbetänkande ägnal slor uppmärksamhel ålsamverkansfrågorna. Jagdelar i slora drag de slutsatser utredningen drar. För alt uppnå de mål som ärvägledande för folkbiblioteken - med betoning på fortsatta ansträngningar altbredda verksamhelen lill nya grupper - bör en ökad samverkan ingå som eltnalurligl led i folkbibliotekens arbele. Samverkan innebär dels allverksamhelen breddas lill all omfatta nya grupper, dels atl 1984/85:141 78 tillgängligaresurser utnyttjas på bättre sätl. Jag anser att det i första hand är enkommunal uppgift att göra de nödvändiga avvägningarna när det gäller olikasamverkansformer. Jag vill dock nämna några sammanhang där en statlig insats,inom bl.a. ramen för ell ökal bidrag till länsbiblioteken, kan medverka fortsatt utveckling i önskad riktning. Inomfolkbibliotekens barn verksamhet finns etl väl fungerande samarbete medkommunala förskolor och fritidshem i en majoritet av landels kommuner. På mångahåll har en naturiig rollfördelning utvecklats mellan folkbibliotekets ochbarnomsorgens personal för alt ulnytlja resurser i det pedagogiskaarbetet. Däremot är biblioteksverksamheten inte lika etablerad ikommunernas/ritidxverfcsam/iet/ör barn och ungdomar, inte hellerfolkbibliotekets samarbete med lokala ungdomsorganisationer. Slatliga bidraglill regional biblioteksverksamhet och till verksamhetsutveckling bör kunnamedverka lill en ulveckling inom delta område. Äveninom skolan kan etl ökande samarbeie med del lokala noleras.Folkbibliotekets möjligheter alt erbjuda litteratur och andra medier samlhjälp all ulnyttja dessa kunskapskällor uppmärksammas i alll fler skolor. I linjemed intentionerna i Läroplanen för (Lgr 80) bör skolan varautrustad med ett eget, tillräckligt brett urval av litteratur. kanskolan i ökad utsträckning behöva samarbeta med folkbiblioteket. Enligtmin mening finns det skäl alt med bl.a. hjälp av statliga stödinsatserstimulera en fortsatt positiv utveckling. Jag har därför lämnat förslag lillutgivning av en särskild klassikerserie för skolans behov (avsnitt 4.2.3). Jagvill i detta sammanhang erinra om det förslag lill bidrag till utvecklingsarbelemed kultur i skolan som regeringen i årets budgetproposition har förelagtriksdagen (prop. 1984/85:100 bil. 10, s. 158). Stödel avser bl.a. sådanaprojekl som har formen av samarbeie mellan skolor och myndigheter,kulturinstitutioner eller organisationer. Enligtstatistiska centralbyråns redovisning har folkbiblioteken under senare årväsenlligt byggt ul sin verksamhel inom olika vårdinstduiioner. Längst harutvecklingen hunnit när del gäller uppbyggnaden av sjukhusbibliotek. Inom omsorgsinstitutionernatycks dock utvecklingen gå något långsammare. Även boken kommerverksamhelen,dvs. folkbibliotekens hemservice till äldre, sjuka och handikappade, tycksvolymmässigt utvecklas i en förhållandevis långsam lakt. En förklaring härtillär atl verksamhelen är resurskrävande. framtid då vården i alll högre grad kommer atl ske integrerat i denordinarie bostadsmiljön bör folkbiblioteken utveckla samarbetsmetoder ochverksamhetsformer som möjliggör service även till de grupper som inle kanulnytlja bibliotekslokalerna. Det finns därför skäl att slaten slimulerar enbiblioteksulveckling med sådan inriktning och jag kommer därför alt föreslå atldel stafliga ekonomiska biblioleksstödet bl.a. inriktas på delta område(avsnitt 4.5.2 och 4.5.8). 1984/85:141 79 Arbetsplatsbibliolekär ett annat exempel på samverkan mellan folkbibliotek, fackligaorganisationer och företag. De visar hur folkbiblioteken kan nå nya grupper avnylljare genom elt organiserat samarbeie med övriga bildningsslrävanden. Jagavser därför all föreslå att ett särskilt slalligl slöd inrättas för atlslimulera igångsättning av ytterligare arbetsplatsbibliolek (avsnitt 4.5.5). Studieorganisationernakan spela en akliv roll i uppbyggnad och skötsel av framgångsrika arbetsplatsbibliolek.Även i förbundens studiecirkelverksamhel och allmänkulturellaprogramverksamhet förefaller en akliv samverkan nalurlig. haräven ell närmande skelt. Folkbildningsorganisationerna tar i ökad gradinilialiv för att siärka kontakterna med biblioteken, vilka i sin lur harböljat vidta åtgärder för atl studieförbundens biblioteksbehov bättre skallkunna tillgodoses. Folkbiblioteksutredningenssärskilda sludier av förutsättningarna för en ökad samverkan mellanfolkbildningens organisalioner och de kommunala biblioteken visar altsludieförbunden har myckel all vinna på ell nära samarbeie, inte minslekonomiskt. De visar även atl en av flera åtgärder för atl bana vägen för ettökat samarbeie är all stimulera kontakterna på länsnivå. Jagdelar denna uppfattning, som även ullrycks av remissinslanserna, och kommerdärför all föreslå alt ell förslärki statligt bidrag lill länsbiblioteken bl.a. inriktas på ökade insalser i detla avseende. Folkbiblioteksulredningenanser atl folkbiblioteken vid sidan av en kul-turuppgifl har en lika väsenlliginformaiionsuppgift. Dess innebörd är all folkbiblioteken har att som neutralsamhällelig institution förmedla upplysningar och tankar inom alla områdenlill alla människor och ge lillgång lill alla typer av informationskällor. Jagdelar della synsätt. Då ny leknik las i anspråk för informationsförsörjningenoch fakta och forskningsrön i ökad utsträckning lagras och förmedlas ielektronisk form är del en väsenllig folkbiblioteksuppgifl atl också gelåntagarna service med hjälp av den leknik som står till buds och som ärändamålsenlig. Ny teknik bör enligt min mening ses som ell komplemenl ifolkbibliotekens arbele med tryckta medier i syfte alt så effektivt som möjliglerbjuda ell brett och allsidigt faktamaterial. F.n. görs slora ansträngningar inom skolan, studieorganisationerna och iarbetslivet all brett föra ut kunskaper om och erfarenheter avinforma-tionsteknologisk lillämpning. Elt vikligt syfte i dessa sammanhang äralt ge bällre förulsällningar för opinionsbildning kring frågor som rörteknikens användning och konsekvenser. Enligt min mening kan även folkbibliotekengöra en väsentlig insats i detla sammanhang genom atl erbjuda lillfällen alllära känna den nya lekniken. Folkbiblioteket når grupper som inle i andrasammanhang kommer i koniakt med ny teknik. Prop.1984/85:141 80 konstaterar atl folkbibliotekeni allmänhet visar öppenhet och intresse för informationsteknologinsmöjligheter. Flera bibliotek har genom lerminalanskaffning tillgång tillsvenska och utländska databaser. Pågående försöksverksamhet börjar ge enerfarenhelsgrund atl bygga vidare pä. Ulredningen anser att del inomsamhällsinformationen bör finnas särskild anledning atl överväga de möjligheterlill effeklivisering som informationsteknologin kan erbjuda. Liknandesynpunkler har framförts av den av regeringen tillsallainformationsdelegationen i belänkandel (SOU 1984:68) Samordnad samhällsinformation. har uppmärksammat några områdendär den anser att en statlig medverkan är motiverad. Utredningen föreslår attförsök och metodutveckling koncenlreras lill ell slörre bibliotek genomslatligl initiativ. Vidare föreslås att slaten medverkar till en kontinuerligrecensionsverksamhet av de databaser som är äv primärt intresse förfolkbiblioteken. Jag delar i stort utredningens uppfatlning och återkommersenare till della i samband med mina förslag lill statligt delfinansieradverksamhetsutveckling inom folkbibliotekssektorn (avsnitt 4.5.8). har även lagil upp frågan om denenskildes framlida möjligheter alt utan kostnad få information om myndighetersoch organisationers verksamhel och beslut. Även i etl samhälle som i slor utsträckning larinformationsteknologin i sin Ijänsl måsle del finnas förutsällningar förindividen att ta lill vara sin rätt lill informalion och insyn i offenlligverksamhel. Därför har regeringen genom tilläggsdirektiv (Dir 1984:48)uppdragit åt dala- och offentlighetskommittén (Ju 1984:06) att pröva omutvecklingen motiverar särskilda ålgärder från statens sida för alt garanteramedborgarnas lillgång lill information. Kommittén skall även överväga omregler för myndigheternas avgiftssällning av informationstjänster behöverutformas så atl den enskilde medborgarens informalionssökning inle försvårasjämfört med vad som gäller för resursstarka institutioner och företag. Vidare finner jag det angelägel atl de myndigheter och organsom på olika sätt medverkar till informationsförsörjningen inom biblioteksväsendetägnar särskild uppmärksamhel åt dessa frågor. Därvid bör även beaktas deställningstaganden gör med anledning av den proposition omdalapolitik, som regeringen har för avsikt all lägga fram . ären av de frågor som motiverar en närmare samverkan mellan instilulioner som harcentralt ansvar på biblioteksområdet vilket jag skall återkomma lill(avsnitt 4.6.2). allmänna biblioieksförening (SAB) startadeBibliotekstjänst (Btj) i syfte att erbjuda folk- och skolbibliotekhjälp genom central katalogisering, urval, inbindning och utrustning av böcker,framslällning 1984/85:141 81 avbibliotekslekniska hjälpmedel etc. Är 1960 ombildades företaget till aktiebolagsom till 5/6 ägs av och till 1/6 av . Staten ärrepresenterad i förelagets slyrelse. 1 lakt med alt förelaget har expanderathar tryckeriverksamhet och produktion av inredning, biblioteksutrustning m. m.överförts till två helägda dollerbolag. , som totalt har ca 340anställda, omsälter f. n. ca 300 milj. kr., varav 230 milj. kr. Btjär huvudsakligen skapat för alt underlälta en ralionell verksamhel vidkommunernas folk- och skolbibliotek. Alla folkbibliotek utnyttjar företagelstjänster för urval, inköp, katalogisering och utrustning av böcker och andramedier. av folkbibliotekens samlade inköp sker genom Btj. Bijhar utvecklat etl datorbaserat utlånings- och medieregistreringssy-slem (BUMS)som är i bruk i varierande omfattning i ell sextiotal kommuner.