prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — '' Inkl, köp och försäljning av fastigheter och mark. Inkomstsidan präglas av att den dominerande faktorn,driflsöverskottel, stagnerar efter 1985. Delta framkommer som etl resultat avde beräkningar av produktionsvolym, pris- och löneutveckling m.m. som redovisasi kapitel 5 och 10. I referensalternafivet ger den svagare produktions- ochlönsamhetsutvecklingen ell betydligt sämre finansieUl sparande. Delta framkommertrots alt utgifterna för investeringar ligger på en betydligt lägre nivå islulel av perioden. De viktigaste bestämningsfaktorerna bakom utvecklingen avden finansiella sektorns sparande är den nominella räntenivån och premieneiloti de kollektiva avtalsenliga försäkringarna. Räntans betydelse för de finansiella företagens sparandekan illustreras av atl deras finansiella nettoförmögenhet vid slulel av 1984beräknas ha uppgått fill ca . Den nominella avkastningen pådelta netlokapital utgörs till allra största delen av ränior. Såvälförsäkringsbolagen som bankerna får ett förbättrat räntenetto under perioden.En bidragande orsak fill detta är alt deras fastförräntade obligationsinnehavvänlas 1984/85:150 Bilaga 1.2 Diagram10.3 Försäkringssparande 19701988. 'Livbolag exkl. SPP, AMF. SPP, AMF. ' geen successivi ökande realavkastning . Det finansiella sparandetsom andel av BNP förblir oförändrat i båda alternativen. Dekollektiva avtalsenliga försäkringarna som tillfört försäkringsbolagenbelydande fondkapital antas utvecklas långsammare under denärmaste åren. Till detla bidrar bl. a. den sänkning av ITP-avgiften som hargenomförts . Försäkringsbolagensplaceringskapacitel besläms inte bara av det finansiella sparandel utan ocksåav hushållens frivilliga försäkringssparande. Lägger man därtill detfinansiella sparandet i socialförsäkringssektorn erhålls etl mått på den lotalaförsäkringssektorns placeringskapacitet. Som framgår av diagram 10.3 utvecklasdet totala "försäkringssparandel" i liv-, pensions- ochkapitalförsäkring i båda alternativen relativt svagt. Sparandet isocialförsäkringssektorn minskar i relativ betydelse, medan övrigtförsäkringssparande antas ulvecklas ungefär i takt med BNP. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 Tabell10.6 Finansiella företags inkomster och utgifter Miljarder kr, löpandi -2,5 -0,4 -3,2 -0,6 -0,1 -4,0 -0,8 -7,0 -1,4 Deflateradmed implicitprisindex för privat konsumtion. Sverigesnettoskuld mot utlandet uppgick fill ,värderad efler aktuella valutakurser. Det innebär att utlandsskulden på tre årökat med . Del som orsakat den kraftiga ökningen är inle främslbylesbalansulvecklingen. Bytesbalansen har tvärtom under de två senasle årenvarit nära jämvikt. I stället är utvecklingen huvudsakligen etl resultat av dedramatiska valutakursförändringar som inträffat, dvs. devalvering ochdollaruppgång (diagram 10.4). Skillnaden mellan den övre och undre kurvan idiagrammet motsvarar den del av ullandsskulden som uppkommit genomvalutakursförändringar. Förden svenska ekonomin innebär den förhållandevis stora utlandsskulden en hämskoi två avseenden: För del första kommer bytesbalansen framöveratt belastas av ett belydande utgiftsräntenetto, vilket i sin tur innebär atlhandeln med utlandet måsle ge ett rejält överskott för att ge den önskvärdajämvikten i de löpande betalningarna. För det andra kommer kapiialbalansen atlutsättas för en viss påfrestning , eflersom den privataullandsskulden förfaller med årliga belopp på mellan 15 och 20 miljarder kr.Även om detta till en del motverkas av ett beräknal överskott i bytesbalansen,så framstår del som nödvändigt att den privata sektom lar tipp nya lån för attförhindra atl ett valutautflöde uppkommer. 5 1984185.1 samt. 1984/85:150 Bilaga 1.2 Diagram 10.4 nettoskuld mot utlandet (exkl.aktier) 1977-1988. Miljarder kr, löpande priser 260.0- Ackumulerat bytesbalanssaido samt nettoimport av aktier 1977 1078 1079 1980 1081 1082 1983 1984 1986 1086 1987 1988 Källa: SCB. ' Nettoimport av aktier (direktinvesteringar ochportföljinvesteringar) medför i likhet med import av varor och tjänster enförsämring av nettoställning mot utlandet enligt gängse definition. beräknas utlandsskulden upphöra att stiga i balansalternativet.Under 1988 sker t.o.m. en påtaglig minskning av utlandsskulden. Ireferensalternativet fortsätter utlandsskulden däremol att växa, om än ilångsammare takt . finansiella sparbalanserna, se tabell 6.2, framkommer de olika sektorernasnettoanspråk på kreditmarknaden (negativt finansiellt sparande) respnetloplaceringskapacitet (positivt finansiellt sparande). I kreditmarknadsanalysengörs en mer detaljerad kalkyl över sektoremas totala placeringskapacitet (bmtto)och upplåningsbehov. Dessutom delas de finansiella företagen upp idelsektorerna , övriga banker, försäkringsinstitul,mellanhandsinstitut, finansbolag och inveslmentföretag, inkl aktie- ochobligationsfonder. 1984/85:150 Bilaga 1.2 59 Den totala kreditmarknadsvolymen har vuxit kraftigt sedan1970-talet. Först var det hushållens småhusfinansiering som bidrog lill attstora lånestockar med långa amorteringstider byggdes upp, därefter denomfattande statsupplåningen, den ökade utlandsupplåningen ochinternationaliseringen av kreditmarknaden. Det har resuheral i att den samladefordringsstocken i förhållande till BNP ökat från ca 3,5 fill ca 4,5 på mindreän fio år. I treårskalkylema används liksom i LU 84 ett analysschemadär sektorernas finansiella fillgångar och skulder skrivs fram med någonrelevant tillväxtvariabel som BNP, disponibel inkomst etc. Penningmängden antasvara bestämd av allmänhetens penningefterfrågan. Flertalet mindre poster skrivsfram med resp sektors totala tillgångs- eller skuldulveckling i kombinafionmed portföljansalser grundade på historiska trender och andelar. har det statliga budgelunderskottel slåll ifokus när det gäller utvecklingen på kreditmarknaden. Även i dessa kalkylertilldrar sig finansieringen av budgetunderskottet ett särskilt intresse.Kalkylerna visar att den statliga upplåningen, trots ett kraftigt sjunkandebiidgelunderskoil i nominella tal, inte minskar nämnvärt, mätt som andel av detotala kredit-Strömmarna. Det gäller särskilt i balansalternalivet. Orsakenlill detta är att de totala portföljerna av finansiella tillgångar också växermyckel långsamt fill följd av den låga inflationen. Någon statlig nettoupplåning i utlandet beräknas ej ske.För 1988 visar kalkylerna ett betydande bylesbalansöverskolt ibalansalternativel och Tabell 11.1 Finansieringen av statens budgetunderskott1984 och 1988 Nettoförvärv i miljarder kr resp procentuell andelstatspapper av resp sektors totala finansiella tillgångar. S: a inhemska '' Inkl. kursförluster på förfallande och inlösta lån * Utestående skuld, miljarder kr. Inkl. kursförluster påförfallande Beloppen inkluderar fondavsättningar i . 1984/85:150 Bilaga 1.2 statenkan då sannolikt komma att nettoamortera en del av den stadiga utlandsskulden. Bankerna,som efter likviditetskvoternas avskaffande minskat sitt statspappersinnehav,antas i båda alternativen något minska andelen statspapper i sina portföljer.En sådan utveckling ligger i linje med kraven på en dämpad likviditetstillväxti ekonomin. Kapitalmarknadsinstitutensplaceringsplikt har förändrats från att avse nettoplaceringar till attavse bruttoplaceringar. Det har här antagits alt detta inte skall leda tillnågra större förskjutningar i institutens placeringar. AP-fonden ochförsäkringsbolagen antas i baiansaltemativet i stort sett komma att placera enoförändrad andel i statspapper Därmed skulle i balansalternafivet ca 18miljarder kr av budgetunderskottet åriigen kunna finansieras ikapitalmarknadsinsfituten (se tabell 11.1). I referensalternalivel minskarbehovet av upplåning på den inhemska marknaden något, dels beroende på ettnågot lägre budgetunderskott , dels som en följd av att någonnettoamortering av utlandsskulden ej antas ske. Upplåningen frånkapitalmarknadsinstituten beräknas därför i referensallemalivet begränsas till11 miljarder kr . Diagram 11.1 Statsskulden som procenhiell andel av BNP1970-1988. 7071 72 78 74 TtS 76 77 78 70 80 81 »2 83 84 86 86 87 88 1984/85:150 Bilaga 1.2 Undersenare år har hushållens toiala nettoupplåning dämpats och 1984 var denutestående låneslocken oförändrad, mätt som andel av BNP, jämfört med åretinnan. Detta beror sannolikt på att hushållen nu börjat känna av ökadekreditkostnader, dels fill följd av höga räntor, dels som ett resullat avsänkta marginalskatter och begränsningen av underskottsavdragens skattemässigavärde. Med den låga prisslegringslakt som fömtses i balansalternativet är dettroligt, att de höga realräntorna kommer att ha en fortsalt dämpande effekt påhushållens kredilefterfrågan. Hushållens totala skuldsättning har därförantagits ligga kvar på ungefar oförändrad nivå i förhållande tilldisponibelinkomsterna och därefter sjunka något. Genom allhushållens finansiella sparande bedöms sliga avsevärt, växer de totalafinansiella lillgångarna i förhållande till disponibelinkomsterna ändå relafivtkraftigt (diagram 11.2). De statliga upplå-ningsinslmmenten (allemanssparande,premie- och sparobligationer) fortsätter att ulgöra attraktivaplaceringsalternativ för hushållen. Statsupplåningens andel av hushållenstotala finansiella lillgångar bedöms stiga från Diagram 11.2 Hushållens flnansiella tillgångar ochskulder. Ställningsvärden i procent av disponibel inkomst 70717273 74 7670777870 80 8182 83 8466868788 ' Exkl. aktier. ' 1980 Index = 100. 1984/85:150 Bilaga 1.2 62 1984 lill 1988 i balansallernativet resp. 1988 i referensallernativet.Hushållen svarar i båda alternativen för av budgetfinansieringen igenomsnitt . Detstatliga upplåningsbehovel i förelagssektorn framkommer i kalkylernaresidualt. I balansalternafivet minskar upplåningen i företagssektornsuccessivi och sker ingen nettoupplåning hos förelagen.Andelen statspapper i företagens portföljer är ungefär oförändrad 1988 jämförimed 1984. I referensalternalivel sker en betydande nettoförsäljning avstatspapper från företagen , medan elt marginelltnettoupplåningsbehov uppkommer 1988. Andelen statspapper i företagensportföljer minskar i detla alternativ. Denkraftiga nedgången i företagens finansiella sparande, som främsl är en följd avökade investeringar, medför att företagen kommer att ställa allt större anspråkpå det lillgängliga kredilutrymmel. Eflersom budget-finansieringen främstkommer atl ske hos allmänheten och i kapitalmark-nadsinslituten och hushållensupplåning antas stagnera, kommer bankernas roll som kreditförmedlare tillnäringslivel all accentueras. 1kalkylerna förutsätts att de internationella räntorna gradvis sjunker och altde svenska räntorna följer med nedåt. I balansalternativel antas de svenskaräntorna falla i så snabb lakt, alt det nuvarande ränlegapel mot de internationellaräntorna elimineras 1988. I referensalternativet sker nedgången i lakl med deninternationella, dvs i slort sett med bibehållande av nuvarande räntedifferensgenlemol utlandet. Detsnabbare räntefallet i balansalternativel förklaras främsl av alt tilltrontill den svenska ekonomins stabilitet och tillväxtförmåga är mycket större än ireferensallernativet. 1 balansalternativel kan dessutom inflationsförväntningarnaförutses minska betydligt som bytesbalansen förbättras mot slutet avperioden. 12 Konsekvenserna av ett "låt-gå"-alternativ "Lål-gå"-allernativetskiljer sig från referensallernativet framför alll genom alt finanspolitikentrots den alltför snabba pris- och lönestegrings-takten inte stramas ät. Dethar bedömls medföra att priserna i induslrin stiger med inemot 2 procentenhetersnabbare och att lönerna stiger 1 å snabbare äni referensaltemafivet. Ränlan antas till följd av de växande obalanserna i densvenska ekonomin ligga kvar på nuvarande nivå . Det innebären differens jämfört med referensalternativet på 2 å 3 procenlenheler. Huvuddrageni "låt-gå"-alternafivel redovisas i tabell 12.1. Som framgår avtabellen finns det vissa likheter mellan "låt-gå"-altemativet ochreferensalternativet. Framför allt gäller det produktionen och sysselsättningen,som minskar i båda alternativen. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 63 Tabell12.1 Huvuddragen i "låt-gå "-alternativet Årligprocentuell förändring (om inte annat anges) ,' ..- '' Låt-gå"-altemali vet - 1,6 - 0,9 - 2,3 - 5,2 - 0,7 - 1,2 Arbetslöshet (tusental) (miljarder kr) (miljarder kr) -31 -37 genomgåendeännu svagare i "låt-gå"- än i referensalternativet. Ävenarbetslösheten stiger, särskilt mot slutet av perioden, något mer i detförslnämnda alternativet. Ävenom likheterna mellan alternativen är relativt stora vad beträffar den totalautvecklingen av produkfion och sysselsättning, finns belydande skillnader närdet gäller efterfrågans sammansättning och den finansiella utvecklingen. I"lål-gå"-alternativet hålls efterfrågan uppe av en relativt snabbprivat konsumlionsökning, medan nettoexporten minskar på grund av en kraftigförsämring av näringslivets konkurrenskraft. Utvecklingen skiljer sig därmedfrån referensalternalivel, där den strama finanspolifiken pressade ner denprivata konsumfionsefterfrågan som konkurrenskraftsförsämringenbegränsades. Därigenom möjliggjordes en viss ökning av nettoexporten motslutet av perioden. Tillskillnad från referensallemalivet präglas "lål-gå"-allernalivel avväxande finansiella obalanser. Budgetunderskottet stiger på grund av det högaränteläget och den svaga inkomstutvecklingen till ca . Någonökning av de offentliga utgifterna i syfte att öka den inhemska efterfrågan ochdärmed hålla uppe produktion och sysselsättning har ej förutsatts, utanfinanspolitiken har som tidigare nämnts fömtsätts vara passiv. Endastutgiftsökningar som automatiskt framkommer på grund av gällande regler, närefterfrågan viker och arbetslösheten stiger, har lagls in i kalkylen. Deväxande finansiella obalanserna kommer också fill uttryck i en kraftigförsämring av bytesbalansen. Underskottet växer till ca 1988,trots att den inhemska efterfrågan utvecklas myckel svagt. Vid en mer expansivfinanspolitik skulle bytesbalansunderskottet självfallet bli väsentligt störreän enligt nu föreliggande kalkyler. 1984/85:150 Bilaga 1.2 64 Pris-och löneutvecklingen dämpas gradvis i takt med attarbetslösheten stiger och vinstmarginalema i näringslivet pressas samman. Trotsdet ligger såväl pris- som löneökningama även kvar på en alltför högnivå. Konsumentpriserna beräknas öka med 5,och fimlö-nerna med 7,. Denkonfinuerliga försämringen av konkurrenskraften, de växande finansiellaobalanserna och avsaknaden av finanspolitiska motåtgärder i syfte all vridautvecklingen rätl, skulle i detta altemafiv ställa krav på en mycket strampenningpolitik i syfte att försvara växelkursen. Även vid en myckel hårdpenningpolitisk åtstramning är det dock stor risk atl en devalvering skulleframtvingas. Sammanfattningsvisinnebär "låt-gå"-alternalivet en i nästan alla avseenden negativulveckling av den svenska ekonomin. Användamodeller och ekonometriska samband Föreliggandetrearskalkyler baseras på den makroekonomiska modell, , som utvecklats inomfinansdepartementet. Modellen finns dokumenterad i sin helhel i bilaga 17, SOU1984:7, till långtidsutredningen varför endasl en kortfattad beskrivningges i detla avsnitt tillsammans med de förändringar som gjorts av vissaekvationer. Tillgmnd för beräkningarna ligger bedömningar av ett antal ekonomiska variabler avvilka de viktigaste avser den internationella utvecklingen, den offentligaseklorns reala tillväxt och sysselsättning samt regler för skatter,transfereringar och subventioner. Imodellen är näringslivel uppdelat i fem sektorer: jord- och skogsbmk, industri,el-, gas-, värme- och vattenverk, byggnadsverksamhet samt privata tjänster.Modellen utgår från en inpul-outpul-beskrivning av produk-lionssambanden inäringslivel och innehåller finansiella beräkningsblock för hushållen, staten,kommunerna och socialförsäkringen, finansiella företag, icke finansiellaföretag samt utlandssektorn. Privai konsumtion beror vidare på hushållensinkomstbildning. Även import, export och produktivitet bestäms endogenl. Fleraav modellens delar innehåller dynamiska samband, dvs. resultat för etl årberor av föregående års lösningar. Priseroch volymer bestäms , vilket gör det möjligt all direkt kopplaexempelvis produktivitets-, löne- och vinstutveckling till inhemsk inflationoch beräkna effeklen på import och export. Den simultana bestämningen av volymoch priser gör del också möjligl att sammanlänka de reala och finansiellakalkylerna. Timlönen kan antingen ansättas exogent eller beräknas endogenl. 1984/85:150 Bilaga1.2 65 Ihushållsblocket bestäms bl. a. hushållens inkomster. Dessa beror framföralltpå fimlöner, sysselsättning och transfereringar. Vid givna skatteregler ochexogent antagen sparkvot besläms sedan hushållens totala konsumtionsutgifter.Då priset på privai konsumtion beräknas av prismodellen blir ocksåkonsumtionsvolymen bestämd. Definansiella kalkylerna för den offenlliga sektom samverkar fömtom via hushållenoch den privata konsumtionen med den övriga modellen framför allt genom alt prisemapåverkas av indirekla skatter och subventioner. Beräkningssättet ikalkylerna varierar i de båda alternativen. I balansallernativet, som harkaraktär av en kravanalys, sätts timlöner och konsumentprisets årligaökningstakt exogent för , varefter näringslivets prisökningaranpassas genom atl vinstmarginalerna varieras. Ireferensalternativet prognostiseras timlönen och produktionspriset i induslrinmed hjälp av estimerade ekvationer. Vidare görs en bedömning av utvecklingen avvinstandelarna i det övriga näringslivet varvid prisökningar på privatkonsumlion, export, investeringar etc. bestäms. Ibalansalternativet är utvecklingen bestämd enligt den revideradenationalbudgelen. I referensalternalivel däremot bestäms limlöneulveckling ochindustrins produktionspris enligt de estimerande sambanden. Skillnaden i pris-och lönebildningen mellan de båda alternativen får marginellt påverkaden övriga ekonomiska utvecklingen. Idella avsnitt redovisas de ekvationer som modifierats sedan långtidsutredningen1984. De samband som estimerats om berör utrikeshandeln, sysselsättningen samtpris- och löneutvecklingen i industrin. Nyaekvafioner har estimerats för priskonkurrerande varor och import av varor exkl.råolja och petroleumprodukter. Följande samband används i kalkylema. XV = e-<'°**'''PYK0ST(-2)"" x RPXV-'"' x RPXV(-l)-"'* x RPXV(-2)~''"'X WXV MV = e»""''' X RPMV*'-''X RPMV(-l)''" x RPMV(-2)''-" x PYKOST-""X KU°" X HMV'-" HMV = 0,12 X PC-(-0,6X INV2-(-0,15 x OLF-H0,04 x Y,-1-0,16 X Y2+0,02X Y3-(-0,08 x Y4-t-0,03 x Y, 1984/85:150 Bilaga 1.2 PYKOST, PYKOST(-l),PYKOST(-2) RPXV(-l), RPXV(-2) MVRPMV, RPMV(-I), RPMV(-2) =export av priskonkurrerande varor =produktionsvärdedividerat med differensen mellan produktionsvärde och bmltoöverskotl för år T,T-1 resp. T-2 svensktexportpris dividerat med väridsmarknadspriset för priskonkurrerande varor förår T, T-I resp. T-2 export som förklaras av väridsmarknadens efterfrågan importav varor exkl. råolja och petroleumprodukter inhemska produkters hemmamarknadspris dividerat med importpris för vamimport exkl.råolja och petroleumprodukter för år T, T-I resp. T-2 indusirins kapaciletsulnylljandeimport av MV som förklaras av inhemsk efterirågan privat konsumtion investeringsvarorsom produceras av sektor i =offentlig löpande förbmkning bmttoproduktion isektor i Pris-och löneekvation för industrin Förindustrin har aggregerade funktioner för den åriiga löne- och prisutvecklingenesfimerats på tidseriedala . Timförtjänslen förindustriarbetare har antagits bero på industrins producentpris, löne- ochinkomstskatter samt kapacitetsutnyttjande uttryckt som brist på yrkesarbetare.Industrins producentpris har antagils bero på lönekostnader, produkfion ochpris på importerade varor. Timförtjänslen och producentpriset har tillåtitspåverka varandra under och ekvationerna har skattats simultant medden s.k. "Full Informafion Maximum Likelihood "-metoden med antagandeom autokortelerade feltermer av första ordningen. För en härledning avlöneekvationen se B. W =0,059 + 0,02 X PPI + 0,56 x PPI (-1) - 0,11 x YARB (-1) - 0,15 x (l-t-S)- 0,28 X (1-TAX) - 0,025 x Dl PPI = 0,012 -f 0,18 X WX (H-S) -t- 0,46 x Y (-1) 4- 0,54 x PM 'B : Payroll Taxes and Wage Inflation: The Swedish Experiences, WorkingPaper No 68, , 1982. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 67 Ominget annat anges betecknar variablerna den logaritmiska differensen . En fördröjd effekt av en förklaringsvariabel med betecknas med(-1). W =timförtjänst för manliga industriarbetare PPI =producentprisindex för industrin YARB= brisl på arbetare uttryckt i andel ja-svar av tillfrågade företag. (Variabelnhar normerats genom att subtrahera medelvärdet och dividera medstandardavvikelsen. Den ingår i ekvationerna med sitt årliga nivåvärde.) TAX = skattekvotenför medellönen hos en manlig industriarbetare Prisökningeni industrin besläms främst av importprisets ulveckling och föregående årsproduklionsförändring. En ökning av lönekostnaden höjerpriset med ca 0,. En prisökning pressar upp det följande åretslöneökning vilket i sin tur höjer priserna. Fr.o.m.1977 sänks löneökningslakten med ca 2,, vilkel anges av koefficientenframför dummyvariabeln. Denna "exlra" sänkning av lönerna lorde beropå det kraftigl försämrade vinstlägel i induslrin. Priset i industrin ingår somförklaringsvariabel i löneekvafionen och antas appro-ximera vinstutveckhngenmen är troligen etl dåligt substitut för perioden . IAMMA-modellen besläms sysselsättningen mätt i arbetade timmar för de tvådominerande sektorema i näringslivel, industrin (sektor 2) och privata tjänsler(seklor 5), genom samband som baseras på empiriskt skattade ekvationer.Sysselsättningen antas bero på förändringen i produktionen föregående år samten trendfaklor. För prognosperioden har följande ekvation använts förindustrisektorn och för tjänstesektorn: H= H(-1)-H0,37x( ' VAFK( 2)_q Qg_j) (industri) VAFK(-2) H= H(-l) + 0,39x (~'~'~-0,0)xH(-1) (priv. VAFK(-2) 1984/85:150 Bilaga 1.2 Enfördröjd effekt av en förklaringsvariabel med etl eller två iir anges med (-1)resp. (2). H =Sysselsättning i miljoner arbetade limmar VAFK = Produktion mätt som förädlingsvärde till faktorpris Sambandenvisar alt det krävs en produktionsökning med minst 4,i industrisektorn föratt sysselsättningen skall öka. I tjänstesektorn har molsvarande tal satts till0%. Vidare visar sambanden att en marginell produktionsökning på medför enökad sysselsättning för industrisektorn och 0,39 för tjänstesektorn. Sysselsättningenselasticitet med avseende på föregående års produktion har estimerats enligt denmetod som presenterades i modcllbilagan till LU 84. Den produktionsnivå somkrävs för oförändrad sysselsättning har anpassats så att utvecklingen under desenaste åren beskrivs så väl som möjligt. Prop.1984/85:150. Förord .............................................................. ... 1 1. Inledning........................................................ 2 Den ekonomiska utvecklingen1983-1985 ............. 3 Analysens uppläggning...................................... 8 Intemalionell bakgmnd ..................................... 11 Priser och löner .............................................. 14 Två utvecklingsvägar för densvenska ekonomin .. 21 6.1 Balansalternativet ........................................... 21 6.2 Referensalternativet ........................................ 28 6.3 Slutsatser .................................................... .. 31 Utrikeshandel och bytesbalans........................... 34 Näringslivets utveckling ................................. .. 40 9.1 Industri ....................................................... .. 40 9.2 Byggnadsverksamhet ....... .............. ,.......... .. 43 9.3 Övriga näringsgrenar ...................................... 44 Finansiellutveckling......................................... .. 45 10.1.................................................................. Stat 45 10.2 Socialförsäkring............................................... .. 48 10.3 Kommuner ..................................................... .. 49