prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 10.4 Hushåll ........................................................ .. 52 10.5 ..................................... .. 54 10.7 Utland .......................................................... 57 Konsekvenserna av ettlåt-gå-alternativ ............. 62 Appendix:Använda modeller och ekonometriska samband 64 Långtidsbudget för perioden /86-1989/90 LÅNGTIDSBUDGET FÖR PERIODEN 1985/86-1989/90 Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga de statsfinansiella konsekvenserna sikl avredan fattade beslut och gjorda åiaganden. I långtidsbudgetperioden görs ingaförsök att förutse vilka beslut avseende budgetens inkomsler och ulgifter somstatsmakterna kan komma att fatta . Låriglidsbudgeten år såledesvarken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för den mestsannolika utvecklingen. Avsiklen med långtidsbudgeten år huvudsakligen attredovisa vilken budgelutveckling som under vissa anlaganden om den allmännaekonomiska utvecklingen blir följden om inte några nya utgiftsåtaganden görsoch om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Långtidsbudgetenbelyser i första hand statsbudgetens inkomster och utgifter. Beräkningarna avstatsinkomsterna baseras i alll väsentligt på oförändrade skatteregler ochavgiftssatser i den mån förändringar inle beslutals eller aviserats. Påutgiftssidan omfattar långtidsbudgetens kalkyler de resurser som krävs för atlverksamheten skall kunna bedrivas i enlighel med de beslut som statsmakternaredan faltal och de åiaganden som gjorts för framtiden. Beräkningsresultatenpåverkas starki av de antaganden om pris- och löneutveckling samt ekonomisktillväxt som beräkningarna baseras på. 1 årets långtidsbudget redovisasbudgelutveckiingen utifrån två olika antagandestrukturer. På så sätlåskådliggörs hur olika antaganden långsikiigi påverkar statsbudgetens inkomsleroch utgifter. I del ena alternativet (lågalternativet) baseras beräkningarna påen årlig lönestegring om . Inflationen antaskomma att uppgå lill . Räntenivån sjunker i della fall successiviunder långtidsbudgelperioden för att under slulåret uppgå till 7 %.BNP-tillväxten i reala termer antas bli . Idet andra alternativet (högalternalivet) antas löneökningen uppgå till ca 8%per år och inflationen till i genomsnitt . Räntenivån antas underdessa befingelser uppgå lill under slulåret, medan BNP till följd avförsvagad extem efterfrågan och därmed följande slagnation av produktionenantas ligga kvar på oförändrad real nivå. Utöverden traditionella beskrivningen av statsbudgetens inkomster och ulgifter görs iårels långtidsbudget en särskild beskrivning av statens verksamhet ialternativa ekonomiska termer. Därvid beskrivs statsbudgetens utgifter utifrånvilka faklorer som styr utgiftsutvecklingen (automatik). På i stort samma sättsom föregående år redovisas också budgelens 1 1984/85. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 2 utgifteroch inkomster i verksamhetslermer. Syftet med denna uppdelning är atlillustrera hur det statliga budgetsaldot byggs upp från skilda aktiviteter somt.ex. rörelsedrivande verksamhel och långivning. Vidare redovisas enbalansräkning för den statliga verksamheten som bl.a. belyser förändringar iden statliga nettoförmögenheten. Statsinkomsternasulveckling vid givna skalle- och avgiftssatser är i hög grad beroende avlönesummans utveckling och för de indirekla skattemas del avprisförändringarna. Den statliga inkomstskatten, Hksom olika socialavgifterpåverkas direkt av bmlloinkomslens ulveckling. Andra skatter som l.ex.mervärdeskatten, påverkas indirekt via den privata konsumtionen. Ävenräntenivån påverkar statens inkomster till följd av den statliga utlåningenöver statsbudgeten. Underperioden /80-1983/84 ökade statsinkomstema åriigen med 13,, medanstatsutgifterna ökade med drygt 13,i löpande priser under sammaperiod. beräknas inkomstema i löpande priser ökamed i lågallernativel och med 6,i högalternafivet. Denkraftiga inkomstutveckhngen /80-1983/84 förklaras fill slordel av den höga pris- och löneutvecklingen under dessa år. Även den successivthöjda räntenivån har medfört ökade inkomsler främst från bostads- ochenergisparlån. har vidare ert flertal punktskatter höjls. Kalkylernabaseras - i enlighet med långtidsbudgeltekniken - på atl skattesatser m.m.förblir oförändrade. Vidare antas att inflationen och lönesummeulvecklingen blirlägre än . Delta är den huvudsakliga förklaringentill alt inkomsternas utvecklingstakt skiljer sig så markanl mellan denhistoriska perioden och långtidsbudgetperioden. förändring 1985/86-1989/90 (miljarder kronor) 17/7/ou -1-6,6 -1-11,4 -1-5,6 -1-1,0 -4,7 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 3 Iberäkningarna har endast beaklats föreslagna och beslulade förändringar iskalteullagel. Detta innebär t.ex. att punktskatternas andel avförsäljningspriset sjunker . Om punktskatterna i högalternafiveti stället skulle höjas i takt med inflationen skulle inkomsterna budgetåret1989/90 bli ca högre än vad som redovisats i kalkylema. Atlskattesatserna antas vara oförändrade bidrar till attskatteinkomsternas andel av BNP sjunker någol under långtidsbudgelperioden.För /86 beräknas statsinkomsternas andel av BNP utgöra . Islulåret av långtidsbudgelperioden beräknas denna andel ha sjunkit till 28,ilågalternativet och fill 29,i högalternativet. statsskuldräntor minskade i oförändrad pris- och lönenivå med ca 0,perår /80-1983/84. Långlidsbudgetkalkylen resulterar i enminskning åriigen i fasla priser. I löpande priser beräknas denåriiga ökningstakten för utgifterna exkl. slatsskuldräntor till 2,ilågalternativet och till 6,i det högre alternativet. Utvecklingstakten förstatsskuldräntor i lågalternativet uppgår till 2,under perioden.Denna ökningstakt uppslår trots atl räntenivån i detta alternativ successivtantas sjunka . De ökade koslnaderna för slatsskuldräntorförklaras av att budgetunderskottet medför att slalsskulden ökar med i genomsnitt58 miljarder kronor per budgetår i detta alternativ. 1 högalternalivet ökarutgifterna för statsskuldräntor med 10,. Skillnaden i utvecklingstaktgentemot lågalternativet beror på atl både räntenivå och budgetunderskott ärhögre i högalternalivet än i lågalternativet. Statsutgifternas utveckling fördelade på realekonomiska kategorier förändring 1985/86-1989/90 1979/80-1983/84 -1-10,7 -1-0,1 -0,3 -0,5 -f0,3 -0,1 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 4 Förde statliga konsumtions- och investeringsutgiflerna har kalkylerna i löpandepriser baserats på de antagna löne- och prisutvecklingama. Mellan de bäggeallernaliven uppgår skillnaden i utgifter under slulåret till ca 12 miljarderkronor. För transfereringsanslagen har inte lönesummans utveckling samma betydelsesom för konsumtionsulgiftema. Kalkylerna i löpande priser baseras därför iförsia hand på de två infiationsantagan-dena. I det högre alternativetfömtsälts vidare en låg ekonomisk aktivitet med hög arbetslöshet och hot omföretagsnedläggelser som följd. De kostnader av arbetsmarknads- ochinduslripolitisk art som däirvid kan antas komma att belasla statsbudgeten harschablonmässigt räknats fram och lagts in i kalkylerna. Sammanlagt uppgårskillnaderna i transfereringsutgifter inkl. finansiella transaktioner mellande bägge alternativen till mer än /90. Denstora differensen i anlagen räntesats och följdema av atl budgetunderskottetsstoriek är betydligt större i högalternativet jämfört med lågalternativet,medför all skillnaden i ränteutgifter för statsskulden mellan alternativenuppgår lill under slulåret. Enviklig orsak lill de minskande budgetunderskotten är attstatsutgifternas tidigare snabba fillväxt vänts till en minskning i realatermer. /761980/81 ökade utgiftema i reala lermer församtliga ändamål. Under budgetåren 1981/82 och 1982/83 vände emellertid dentidigare reala ökningen lill en real minskning för betydande delar avstatsutgifterna med undantag för induslri- och arbetsmarknadsinsatser som ökadekraftigt. Fr.o.m. /84 karaktäriseras däremol praktiskt tagelsamtliga ändamål av minskade utgifter i reala termer. Beräkningarnai långtidsbudgeten bygger på att inga nya ekonomiska åtaganden görs. För att fåen uppfattning om betydelsen av delta antagande har effeklerna påstatsbudgeten av en snabbare real utgiftsökning beräknals. Följderna av attutgifterna exkl. statsskuldränlor ökar i takt med BNP-tillväxten ilågalternativet innebär en sammanlagd saidoförsämring i detta alternativ, näreffekterna på statsinkomstema och slatsskuldräntorna medräknats, på ca 35miljarder kronor slutåret i långtidsbudgetperioden. Om utgifterna exkl.statsskuldräntor ökar i enlighet med ulgiftstillväxten under perioden1975/76-1980/81 försämras på motsvarande sätt budgetsaldot i lågalternativetmed ca under slutåret. Resultatet av dessa beräkningar bördock tolkas med slor försiktighet, bl.a. eftersom en snabb real utgiftstillväxtknappast är förenlig med lågalternativets antaganden om den samhällsekonomiskautvecklingen. Förbudgetårel 1985/86 beräknas underskottet enligt det reviderade budgetförslagetkomma att uppgå till . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 5 räntorberäknas uppkomma etl posifivt budgetsaido på . Överlångtidsbudgetperioden försämras underskottet i lågalternativet från 60,8miljarder kronor budgetårel 1985/86 fill budgetåret1986/87, varefter saldot förbättras successivt så att det /90beräknas uppgå tili . I högaltemativel beräknasbudgetunderskottet uppgå till /87. Slulåret1989/90 beräknas budgetunderskottet i högaltemativel uppgå lill 88 miljarderkronor, dvs. sämre än lågalternativet. Uttryckt som andelav BNP upgår budgetunderskottet till 7,/86. Andelen sjunker ilågalternativet till 4,budgetårel 1989/90. I högaltemativel uppgårbudgetunderskottet lill 7,av BNP del sisla årel i perioden. Utvecklingen avstatens budgetsaido framgår av diagram 1. Budgetsaldots utveckling /80-1989/90 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/8888/89 89/90 Utfall Nuv. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 6 1.1 Inriktning och syfte Långtidsbudgetens främsta syfte är att utgöra ett underlagför överväganden om budgetpolitikens inriktning. För detta krävs enkartläggning på av de statsfinansiella konsekvenserna av redanfattade beslut och gjorda åtaganden. I årets långtidsbudget sträcker sigberäkningarna fram t.o.m. /90. Långtidsbudgetens beräkningar över statsutgifternasutveckling är en kalkyl över de finansiella resurser som krävs för atl avstatsmakterna fattade beslut och gjorda åtaganden skall kunna infrias.Statsinkomsterna beräknas med utgångspunkt i oförändrade skatte- ochavgiftssatser eller i tillämpliga fall redan föreslagna eller beslutadeförändringar. Inga försök görs aU förutse vilka nya beslut som kan komma allfattas . Del bör därför betonas atl långtidsbudgeten varken är enplan för den framlida utvecklingen eller en prognos för den mest sannolikautvecklingen. Avsikten med långtidsbudgetkalkylen är endast atl under vissaantaganden om den allmänna ekonomiska utvecklingen redovisa vilkenbudgelutveckling som blir följden om inga nya utgiftsålaganden görs och ingabeslut fattas om ändrade skalle- och avgiftsregler. Beräkningarna ulgår från schablonmässigt valdaförutsättningar. I årets långfidsbudget har vahs alt utföra beräkningarnautifrån två olika anlagandestrukturer. Detta tillvägagångssätt motiveras avden stora betydelse som antagandena har för beräkningsresultaten. Olikaförutsägelser om utvecklingen av t.ex. priser, löner och räntenivå får storaåterverkningar på beräkningama av inkomst- och utgiftsutvecklingen åren framöver. Långtidsbudgeten är således i allt väsentligt enkonsekvensberäkning. De slutsatser som dras av dessa konsekvensbeskrivningar ärpartiella och utvecklas inte till en samhällsekonomisk analys. Detla innebäratl den statsfinansiella utveckling som erhålles som ett resultat avberäkningarna är inkonsistent med de antaganden som beräkningarnabaseras på. Långtidsbudgeten baseras på material som tagits fram inomregeringskansliet. De slutliga beräkningarna och utarbetandet av självalångtidsbudgeten har skett inom finansdepartementels budgetavdelning. Kapitletom den samhällsekonomiska bakgrunden har utformats av departementetsekonomienheter. Långtidsbudgeten är uppställd på det sätt som redovisasnedan. 1 kapilel 2 redovisas den samhällsekonomiska bakgrundenmed utgångspunkt i de s.k. trearskalkyler som gjorts inom finansdepartemenlel.En jämförelse mellan treårskalkylerna och långtidsbudgeten redovisas också idetta kapitel. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 7 Antagandenoch beräkningsmetodik för långtidsbudgetkalkylema återfinns i kapilel 3. Ikapitel 4 behandlas dels statsinkomsternas framtida utveckling utifrån de tvåantagandestmkturerna, dels deras utveckling . Enredovisning görs också av statsinkomsternas bmtto-omslulning. Kapitel5 innehåller en sammanfattning av den detaljerade redovisning avstatsutgifterna uppdelade på ändamål som återfinns i appendix. Beräkningamagörs i den pris- och lönenivå som tillämpades i budgetpropositionen /86. Vidare redovisas utgiftsutvecklingen i fasta priser för denhistoriska perioden. Detta innebär all volymutvecklingen för olika områden kanuUäsas. Dessulom redovisas en beräkning av utgifterna i löpande priser enligt detvå antagandeslrukturerna. I ett separat avsnitt redovisas en realekonomiskfördelning av statsbudgetens utgifter. Där kommenteras särskiltstatsskuldräntornas utveckling. I detta kapitel redovisas vidare saidopåverkanav en utgiftsutveckling dels i takt med BNP-tillväxten, dels i takt medutgiftsutvecklingen /76 1984/85. 1kapitel 6 förs utgifter och inkomster samman i en redogörelse för ulveckfingenav statsbudgetens saldo . Vidare redovisaskortfattat de huvudsakliga skillnaderna mellan beräkningsresultaten i de tvåantagandestmkturerna. Vidare jämförs resultaten i årets långtidsbudget med delsförra årets långtidsbudget, dels de s.k. trearskalkyler över den ekonomiskautvecklingen som ingår som bilaga 1.2 till årets kompletteringsproposiiion. Ikapitel 7 behandlas några alternativa sätt all beskriva statsbudgeten. Även iårets långtidsbudget görs en redovisning av de automatiskt verkande regler somstyr utvecklingen på statsbudgetens utgiftssida. Vidare beskrivsstatsbudgetens inkomsler och utgifter med avseende på verksamhetensinriktning. Dessutom redovisas en kortfattad balansräkning för den statligaverksamhelen. Föratt göra redovisningen av långfidsbudgetens beräkningar så överskådlig som möjligthar i allmänhel belopp avrundats till miljarder kronor med en decimal. Iändamålsavsnitlen i appendix redovisas dock beloppen i . 2 Samhällsekonomisk bakgrund m.m. Utvecklingenav de olika inkomst- och utgiftsposterna på statsbudgeten styrs i hög grad avsamhällsekonomiska faklorer som priser, löner, räntor, 'Beskrivningen i detta kapitel är i allt väsentligt en sammanfattning av vad somsägs i bilaga 1.2 till reviderade finansplan. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 8 1 detta kapitel ges en sammanfattande bild av nuvarande bedömningar avden svenska ekonomins utveckling . Syftet är attbelysa den ekonomiska bakgmnd mot vilken budgetutveckhngen och den framtidabudgetpolitiken bör ses samt att redovisa bakgmnden lill de antaganden somanvänts i långlidsbudgetkalkylerna. Allbedöma den samhällsekonomiska utvecklingen under en så somlångtidsbudgeten omfaltar är naturligtvis förenat med stor osäkerhel. Inteminsl gäller detta en öppen ekonomi som med dess stora beroende avvärldskonjunkluren. De tvära i världsekonomin under 1970-talel visadeatt även kortsiktiga prognoser snabbt kan kullkastas. Men också den inhemska ekonominsfunktionssätt vid ändrade betingelser kan vara svår alt förulse. a.dessa skäl utgår beräkningarna i långtidsbudgeten från olikaanlagandestrukturer. Regeringenssyn på den ekonomiska politikens inriktning på medellång sikt redovisades i prop.1984/85:40. Ställningstagandena, lill vilka anslöt sig,överensstämde i allt väsentligt med de Långtidsutredning (SOU1984:4) angivna målen om full sysselsättning, stabilt penningvärde, högekonomisk tillväxt, balans i utrikesbelalningarna, jämn fördelning avlevnadsstandarden och regional balans. Etl viktigt element i dessaställningstaganden är alt ökningstakten för löner och priser måsle dämpas föratt de angivna målen skall kunna nås. Långtidsutredningenhade som utgångspunkt det ekonomiska lägel med dess ännu omfattandebalansbrisler. Utvecklingen blev sedan i många hänseenden bällreän vad utredningen hade räknat med. Bruttonationalprodukten ochindustriinvesleringarna utvecklades myckel gynnsamt somarbetslösheten minskade. Den förbättrade konjunkturbilden förklaras delvis avuppsvinget i den internationella ekonomin. Prognoserna i den revideradenationalbudgelen för lyder på en relativt gynnsam utveckling av vårekonomi också under innevarande år. Deninternationella inflafionen var låg och någon risk för en förnyaduppgång lycks inle föreligga . Ettnegativt inslag i den svenska ekonomins utveckling var att limlönekoslnadenökade med för industriarbetare och alt konsumentpriserna steg med . De svenska relativpriserna sleg. Trols detta förbättrades bytesbalansenkraftigt och visade för försia gången elt mindreöverskott. För att förbättringen skall bli bestående krävs att våra priser ochlöner i fortsättningen ökar klart långsammare än omvärldens. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 2.3Resultatet av de s.k. treårskalkylerna Molbakgmnd av den ekonomiska ulveckling som tecknats uiifrån långtidsutredningensperspekfiv har inom gjorts s.k. trearskalkyler. Dessakalkyler återfinns i bilaga 1.2 till den reviderade finansplanen - "Svenskekonomi 1985-1988". Treårskalkylerna utgår från alternativa konjunkturförlopp.Det s.k, balansalternativet utgår från en att viss avmattning ivärldskonjunkturen inträffar , bl.a. fill följd av en fömtsattförsvagning i den amerikanska ekonomin. Avmatlningen når sin lägsta nivå år1987 varefter en ny uppgångsfas skulle inledas. Inflationen inom OECD-områdetväntas bli ca 4,, vilkel är en något lägre ökningstakt än vad somfömtsaltes i långtidsutredningen. Denförhållandevis låga intemationella inflationen och det förhållandet altSveriges relativpriser försämrades ställer ökade krav pååterhållsamhet med pris- och lönestegringar. I baiansaltemativet har därförfömtsätts atl fimlönerna ökar fram lill 1988 och atlkonsumentpriserna ökar och med 2,. Realiserandetav dessa pris- och löneökningstakter skulle innebära atl relativpriserna förpriskonkurrerande exportvaror sänks fortlöpande, vilket resulterar imarknadsandelsvinsler med över treårsperioden. Härigenom ökar nelloexportenoch bytesbalansen förstärks även under . Dengoda konkurrenskraft som uppnås genom den dämpade pris- ochkostnadsutvecklingen möjliggör en uppgång i den privata konsumtionen om ca 1 ä1,med bibehållen extern balans. Därmed kan också sysselsättningsmålethävdas. Landets totalprodukfion har i delta altemativ beräknats öka med 1,9%år 1986, med 1,och med 1,. Förden offentliga sekiorn innebär balansalternativet en mycket blygsam tillväxt.Den stadiga konsumtionsvolymen har fömtsätts minska och denkommunala öka . Delta innebär att utrymmet för kostnadskrävandereformer är mycket begränsat. Denfinansiella utvecklingen skulle då kännetecknas av låg tillväxttakt istatsutgifierna, stigande företagsinvesteringar och en på sikl sjunkande ränta. Ettannat utvecklingsförlopp som utgår från väsentligt högre pris- ochlöneökningstakter benämns "referensallernativet". Detta alternativbygger dock på samma antaganden om den intemationella ekonomin, dvs. ensuccessiv konjunkturavmallning t.o.m. och förhållandevis låg inflation. Idetta alternativ har förutsatts atl finanspolitiken stramas åt i syfte altdämpa pris- och lönestegringstakten och undvika en försämring av bytesbalansenoch statsbudgeten. Genom att man fömtsatt budgetförstärkningar uppstår eninkonsistens i förhållande till långtidsbudgeltekniken. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 10 börbeaklas när statsfinansernas ulveckling enligt långtidsbudgetens alternativmed högre pris- och lönestegringar slälls mot den här beskrivnasamhällsekonomiska bakgrunden. Idetta alternativ beräknas konsumentpriserna öka med , år1987 och ca 4,. Timlönerna förutses öka , men från ochmed pressas lönernas ökningstakt nedåt på grund av den låga aktiviteteni ekonomin. Denna ulveckling innefallar en stegring i de svenskarelativpriserna med åtföljande förluster av marknadsandelar. 1 sin tur lederdelta till en negativ produktionsutveckling inom samfiiga näringslivsseklorer,fallande bruttovinstandelar och en kraftig nedgång i invesleringsaklivitelen. Denbegränsade reallöneökningen medger endasl en mycket svag utveckling av denprivata konsumtionen. Den statliga konsumtionen har liksom i balansalternalivetfömtsätts minska i volym, medan den kommunala konsumtionenberäknals öka med 0,. Sammantagetinnebär en ulveckling med ovan angivna pris- och löne-stegringstakler altbrutlonalionalprodukten kommer all minska . Arbetslösheten beräknasöka kraftigt lill storleksordningen 23000) personer . Äveni etl Iredje alternativ - del s.k. låt-gå-alternativet - utgår beräkningarnafrån antagandet om en successiv konjunkturavmallning och låg infiation. I detlaalternativ tillåts dock ekonomin ulvecklas fritt ulan finanspolitiska ingrepp.Kalkylerna visar att utvecklingen då skulle kunna framtvinga enväxelkursanpassning. Även budgelutveckiingen blir mycket ogynnsam. 2.4Jämförelse mellan treårskalkylerna och långtidsbudgeten Treårskalkylernasberäkning av statsbudgetens utveckling siräcker sig t.o.m. . Beräkningenskiljer sig emellertid i vissa avseenden från långtidsbudgeten. Skillnadernakommenteras i det följande. Treårskalkylernasyftar lill att beskriva olika konjunkturföriopp medan långtidsbudgeten endastredovisar effeklerna på budgeten av olika antaganden om framför allt priseroch löner. Långtidsbudgetenslågalternaliv utgår från i stort sett samma antagandebild som treårskalkylerna.Trots detta finns betydande skillnader mellan budgetutvecklingen itreårskalkylerna och långtidsbudgeten. Någon möjlighet atl direkt jämförakalkylema föreligger inte. Orsakerna fill detta är framför allt olikaberäkningsmetodik och tidsmässiga skillnader. Ielt försök att så långt möjligl ändå belysa skillnaderna mellan treårskalkylernaoch långtidsbudgeten kan man se på skillnaderna mellan balansalternativet ochlågaltemativet. Om man väljer att studera treårskalkylernas slutar, dvs. 1988 medett medelvärde av långtidsbudgetens budgetår 1987/88 och 1988/89, framkommer ensaldoskillnad på inemot . 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 11 Avskillnaden beror ca på schablonmässigt inlagda saidoförbättrandeåtgärder i treårskalkylerna (inkl. ränleeffekter). Reslen av skillnaden berorbl.a. på olika beräkningsmetoder för framför allt de indirekla skatterna som itreårskalkylema räknats upp med hänsyn lill inflationen. Skillnader mellan detvå beräkningarna föreligger även för etl antal andra poster. Dessa tar dock ihuvudsak ut varandra. Mellantreårskalkylernas referensalternativ och långtidsbudgetens högalternafiv finnsockså betydande skillnader. Referensallernativet syftar som tidigare nämntstill att beskriva ell vissl konjunkturföriopp, där man fömtsätter åtstramningarsom pressar ner inflationstakten. Högalternativet syftar endastlill att visa konsekvenserna för statsbudgeten av en hög inflation. Dessaskillnader gör att jämförelser över huvud taget inte är meningsfulla. 3 Antaganden och beräkningsmetod Föratt genomföra beräkningar av utgifts- och inkomstutvecklingen krävs antagandenom den framtida utvecklingen av olika centrala variabler. Därvid krävs t.ex.antaganden om befolkningsutvecklingen, antalet elever i skolan, antaletinskrivna barn i barnomsorgen elc. Förulom dessa antaganden om framtidavolymutveckling, krävs även antaganden för pris-, löne- och ränteutvecklingenfram t.o.m. . Motbakgmnd av den stora betydelse som anlagandestmkturen har förberäkningsresultaten redovisas som nämnls två olika beräkningar i löpandepriser baserade på schablonmässiga antagandeslmkturer. Den ena belyserstatsbudgetens utveckling om löne- och prisstegringarna hålls på en låg nivåoch tillväxten i ekonomin är relativt god.