prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Beräkningen omfattar investeringskostnader, årliga driftkostnaderunder älta är samt projektkostnader för del fortsatta utvecklings- ochgenomförandearbetet. Av arbetarskyddsstyrelsens redovisning framgår attmerkostnaderna för /balanseras genom en rationaliseringsvinstmotsvarande ca 35 årsarbetskrafter. Kalkylen fömtsätter emellertid att vinstenbudgetmässigt realiseras vid driftstart. 1984/85:100 Bilaga 12 129 kan konstateras att rationaliseringsvinsternainte uppstår förrän det totala /SARA-systemet är i operativ drift, vilkelenligt styrelsens beräkningar kan ske tidigast . Det slutliga genomförandetskall enligtregeringens beslut föregås av bl. a. en ulvärdering i form av provdrifl vid ett pilotdistrikt inomyrkesinspektionen. Vissa kostnader förISA/inträffar före den egentliga driftstarten. Främsl gäller detta denårliga avgiften till statskontoret för investeringen. Dennautgift uppkommer i takt med upphandlingen. /86har styrelsen att erlägga avgift fill statskontoret. Jag föreslår därför attarbelarskyddsstyrelsen tilldelas 2milj. kr.för detta ändamål. Vid min medelsberäkning har jag dämtöver tagit hänsyn till styrelsens behov av medel för vissa ytterligare kostnader till följd av /. Jag har beräknat dettamedelsbehov till 310000kr. Dessa medelär bl.a. avsedda för atl täckakostnaderna för en engångsinvestéring i terminalbord, vissa driftkostnader ochavgifter för dalakommunikation. Det är enligt minmening angelägel alt de rationaliseringsvinster som /SARA-systemetväntas medföra också kan uppnås. Jag avser därför föreslå regeringen att gestyrelsen i uppdrag att senast i samband med anslagsframställningen för budgetåret1987/88 inkomma med en plan som visar hur de beräknade rationaliseringsvinsterna skallkunna tillgodogöras budgetmässigti samband med att systemet tas i bmk. Det är angelägetatt den regionala tillsynsverksamheten upprätthåller en hög ambitionsnivåoch att yrkesinspektionen lever upp till de ökade krav som ställs på desstjänster. har styrelsen erhållit viss kompensation iförhällande fill huvudförslaget vid beräkning av anslaget tillyrkesinspektionen. Med hänsyn därtill har personalramen för yrkesinspektionenkunnat hällas relativt oförändrad. Jag anser att yrkesinspektionen även /86 bör tillföras vissa medel utöver huvudförslaget för i första hand deninspekterande personalen. Jag har beräknat dennakompensation till 2milj. Dessa medel har kunnat frigöras genom omprioriteringarinom arbetslivsområdet. Arbetarskyddsstyrelsenhar begärt vissa budgetmedel dels för ett projekt avseende kartläggning och analysav olycksfallsrisker, dels för service och underhåll av vetenskaplig apparatur.Dessa insatser finanseras innevarande budgetår med medel som regeringen ställt till styrelsensdisposition ur arbetarskyddsfonden. De begärda budgetmedlen skall ersätta nuvarande finansiering.Enligt min mening bör nämnda insatser även i fortsättningen kunnafinansieras inom ramen för befintliga medel. Bidraget ur arbetarskyddsfonden bör därvidses som en del av arbetarskyddsverkets totala finansiering. Det innebär att dettabidrag även om del i första hand skall användas för forsknings- och utredningsverksamhet - inlei övrigt skiljer sig frånordinarie budgetmedel. Arbetarskyddsstyrelsenhar redovisat förslag fill lokalbesparingar som 9 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 12 130 kommer att föranleda hyresreduceringar på drygl I milj.kr. Besparingarna har godkänts av byggnadsstyrelsen.Arbetarskyddsstyrelsen börfå tillgodoräkna sig denna besparing. Jag har tagit hänsyn till detta vid minmedelsberäkning. Beräkningen av dettotala medelsbehovet under detta anslag framgår av programsammanställningen. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna den av mig förordadeanslagskonstruktionen för och finansieringen av arbetarskydds verket, 2. till Arbetsmiljö Tillsyn och forskning för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Arbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskapligapparatur 1984/85 Anslag 2 000 000 1985/86 Förslag 3 000 000 Från anslaget bestridsarbetarskyddsstyrelsens utgifter för anskaffning av vetenskaplig apparatur, vilkas anskaffningsvärde överstiger 80000kr. Annan utrustning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Mot bakgmnd av deomfattande behoven av nyanskaffningar samt ersättning av försliten vetenskaplig utmstning räknarstyrelsen med att 1984/anvisade medelkommer att förbrukas i sin helhet innevarande budgetär. Styrelsenberäknar medelsbehovet för /86 till 3 milj. kr. Arbetarskyddsstyrelsenhar tilldelats särskilda medel för anskaffning avmodem vetenskaplig apparatur. Detta har varit en fömtsättning för mångaforskningsinsatser och för att hälla forskningen på en hög vetenskaplignivå. Det är därför enligt min mening angeläget alt investeringsnivån för vetenskapligapparatur även fortsättningsvis kan upprätthållas.Detta innebär att medel för såväl nyanskaffningar som ersättningsinvesteringarbör tillgodoses. Anslaget bör, enligt min mening, finansieras med medelur fonden för arbetsmiljöförbättringar. Fonden, som förvaltas av kammarkollegium,inrättades för att täcka statens ekonomiska åtaganden för garantilän förarbelsmiljöförbättringar, s. k. AG-lån. Destatliga utgifterna bestod urspmngligen av räntekostnader för varje lån, administrationskostnadersamt garan-fiinfrianden i de fall ettföretag inte klarade sina amorteringar. AG-lånen kunde tecknas fram tilldecember . 1984/85:100 Bilaga 12 131 avsåg lån pä högst löptid, vilketinnebär alt staten fortfarande har garantiåtaganden för de län som tecknades är1978 och som ännu inte har slutamorterats. uppgick deutestående garantierna till sammanlagt 36,7 milj. kr. varfondens tillgångar drygt 131 milj. kr. Inga kostnader för räntor ochadministration återstår att betala. har tidigare bemyndigatregeringen att ur fonden få disponera högst 15 milj. kr. för utveckling avADB-verksamheten vid arbetarskyddsstyrelsen. utanordnats till styrelsen. 1984/85:89 om företagshälsovård ocharbetsanpassning föreslås att regeringen inhämtar bemyndigande attur fonden för arbetsmiljöförbättringar få disponera högst . förinformationsinsatser i samband med genomförandet av förslagen i propositionen. Det står nu klart attfonden, även om alla innestående garantiåtaganden skulle behöva infrias, kommeratt ha betydande tillgångar kvar när dess garantiåtaganden och övriga uppgifterhar fullgjorts. I samband med att fonden i propositionen (1975:66, SoU 16, rskr191) om stimulansåtgärder för arbetsmiljöförbättringar föreslogs inrättasanförde föredraganden att eventuellt kvarstående medel skulle användas för andrainsatser inom arbetsmiljöområdet. Att tillgodose arbetarskyddsstyrelsens behovav investeringar i mer kostnadskrävande vetenskaplig apparatur är enligt minmening en sådan insats, för vilken fondens medel kan utnyttjas. Eftersom det ärangelägel alt arbetarskyddsstyrelsen tilldelas medel för investeringar ivetenskaplig apparatur över statsbudgeten, bl.a. med hänsyn till vikten avriksdagens insyn i verksamheten, anser jag att medlen från fonden bör överförastill statsbudgetens inkomsttitel och sedan anvisas styrelsen över detta anslag.Fonden för arbetsmiljöförbättringar har byggts upp genom att en förhöjdarbelarskyddsavgifi pä 0,togs ut för . Det tordedärför enligt min mening vara mest naturiigl att medlen förs till statsbudgetensinkomsttitel Lagstadgade socialavgifter: Inkomster av arbetargivaravgifter tillarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet. Jag föreslår att 3milj. , , förs över från fonden till statsbudgetensinkomsttitel. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta om dessa ärligaöverföringar. Genom detta förfaringssätt skapas ett motsvarande utrymme förett budgetanslag . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännade av mig föreslagna åriiga överföringarna om . från fondenför arbetsmiljöförbättringar till statens inkomstbudget, 2. tillArbetarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskaplig apparatur för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 12 132 472 075 000(1) 479 340 000(1) (1) Häri ingår medel för förvaltningskostnadersom fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1. Från anslaget finansierasanordnande och drift av () samt metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. Yrkesinriktad 1983/84 rehabilitering Utgift 1984/85 Anvisat ing 1985/86 Yrkesinriktad rehabilitering 464 278 Förvaltningskostnader(1) 7 797 -1- 18 231 000 -t- 436 000 - 18 667 000 -)- 37 789 000 4- 28 059 000 (1) Förvaltningskostnaderna behandlasfr.o.m. /86 under anslaget B 1. AMS mål är att skapa enbasorganisation med elt i varje arbetsförmedlingsdistrikt. AMS föreslårdärför en fortsatt etappvis utbyggnad av med sammanlagt sexnya arbetslag, ett i vardera av , , ochVästerbottens län samt två i . Kostnaden beräknas till 3,9milj. kr.Dessutom hemställer AMS om att de tillfälliga förstärkningar som tillförtsNorrbottens län i form av extra arbetslag till och blir permanenta.Kostnaden beräknas till 1,3milj. : s metodik medomfattande företagskontakter har gett resultat i form av prövningsplatser ochlediga jobb. Metodiken medför mycket resor. Kostnadsökningen för resorberäknas till 700000kr. lokalbestånd behöver genom ny- eller ombyggnadanpassas till beslutad organisation och metodik. Under /86beräknas tio institut fiytta in i nya lokaler. Kostnaderna för utmstning avdessa beräknas uppgå till lOmilj. Som en följd av att nuär i det närmaste fullt utbyggd är möjligheten att anställa vikarier mycketbegränsad, som behovet är oförändrat. AMS begär därför medel för attanställa vikarier på tjänster som ur skyddsaspekt måste hållas bemannade.Kostnaden beräknas till 9milj. Enligt AMS beräkningarbehöver åriigen av institutens maskinutmstning förnyas. Kostnadenuppgår till 5 milj. kr. Kostnaderna förutbildningsbidrag vid nuvarande bidragsnivå för 21000 inskrivna med ettgenomsnittligt utbildningsbidrag på . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 133 en genomsnittlig inskrivningstid beräknaslill 182 milj. kr. AMS hemställer atl utbildningsbidraget för inskrivna vidAmi, som har en dagpenning på . höjs till 200kr., vilket medför en kostnadsökning med2,5 milj. kr. AMS föreslår hellutbildningsbidrag för vissa f.d. deltidsarbetande vid arbetsmarknadsutbildning. Merkostnaderna vidmotsvarande tillämpning vid är försumbara. AMS utredning omAmi med särskilda resurser (Ami-S) beräknas enligt AMS lämna etlorganisationsförslag . kommer dennya organisationen att behöva tillföras ytterligare medel för att snabbi finna formerför att hjälpa de sökande med de största behoven. Under /86 behövs dessutomslora utbildningsinsatser för personalen. : s arbetslag bedriver alll merverksamhetutanför instituten i form av särskilda insatser riktade mol olika målgrupper, t.ex.ungdomar, invandrare, anställda vid nedläggningshotade förelag m. fl. Detta har slagit väl ut. AMS avserdärför alt under budgetårel 1985/86på försök i lio län bedriva en verksamhet med flexibla arbetsformer, där även den gemensamma personalen läggeren större tonvikt på insatserna före inskrivning vid . För att få etl snabbtgenomslag i förändringsarbelet krävs medel till personalutbildning, dvs. förarbetsmetodikseminarier, organisationskonsulter m. m. För att åstadkommabättre samverkan mellan arbetsförmedlingen och kommer planeringsgrupper församplanering och uppföljning att bildas. Också arbetsformerna kommer att ses över. Vidarekommer man att pröva en mer flexibel organisation genom att ett arbetslag vid Amiarbetar moten sektion eller ett kontor inom arbetsförmedlingen eller genom att variera personalsammansättningen i etlarbetslag. För attintentionerna i AMS serviceprogram skall kunna förverkligas behöver, enligtAMS, personalen få ett verksamt slöd bl. a. i utbildning av olika slag. Personalutbildningenbör därför ges tillräckligt ekonomiskt utrymme för att möjliggöra en snabb spridning av ny metodikinom organisationen,framhåller styrelsen. Totala kostnadenför personalutbildning och metodutveckling inom beräknas till 11 milj. kr.Totalt begär AMS 498milj. för anslaget enligt huvudförslaget eller 532,5 milj. kr.enligt alternativ II. Jag har tidigarebehandlat vissa förslag från omsorgskommittén. Denna har också tagit uppvissa frågor rörande arbetsmarknadsinstitutens verksamhet. Delvisgäller förslagen områden, där myndigheten själv beslutar, t.ex. inskrivningstidervid och ökad samverkan mellan och omsorgerna. Jag har noteratbeträffande det sistnämnda förslaget att det harfått ett posifivt gensvar frän AMS. I sitt remissyttrande över kommit- 1984/85:100 Bilaga 12 134 tensförslag uttalar styrelsen att sådan samverkan bör ingå i länsarbetsnämndemasverksamhetsplanering. Omsorgskommitténhar vidare föreslagit att arbetskonsulenter vid med särskildaresurser för vissa handikappgmpper (Ami-S)skall ha specialläramlbildning. Hithörande frågor har behandlats i sambandmed att Ijänstema inrättades. Eftersom Ami-verksamhelen inle är utbildning, finns enligt min mening inte skälatt läramtbildning skall vara behörighetskravför tjänster inom verksamheten. I likhet med kommittén anser jag att det är angeläget att det finnskunskap om flerhandikappades situation och fömtsättningar och om hur dessasökande bäst kan stödjas. Detta böremellertid inte föranleda att organisationen utökas med ytterligare tjänstermed sådan inriktning. I detta sammanhang kan jag dock meddela atl AMS f. n.utreder olika möjligheter att omfördela och decentralisera resurser, som nufinns vid Ami-S. Avsikten är att fler orter skall få tillgång till sakkunskap om specifikahandikapp. harbeslutat (prop. 1979/80: 100, bil. 15, AU 21, rskr 197) om grunder för ersättning fill ledsagare till handikappad i samband medinställelse vid eller utredning omfömtsättningarna för yrkesinriktadrehabilitering. Jag har erfarit att det i vissa fall finns behov av attlämna sådan resekostnads- och traktamentsersättning saml ersättning för föriorad arbetsinkomst under något längre tid.Detta gäller i de fall en ledsagare till en handikappad person deltar iträningen av den handikappade isyfte att kunna fortsätta träningen efter det att den handikappade har skrivits ut från . Jag förordar därför attersättning av angivet slag skall kunnalämnas till ledsagaren i sådana fall. Jag övergår nu tillmin medelsberäkning för den yrkesinriktade rehabiliteringen under /86. I syfte attbegränsa underskottet i statens budget har alla myndigheter ålagts att som etthuvudförslag redovisa ett alternativ som innebär en tvåproceniigminskning av medel för verksamheten, efter uppräkning med hänsyn till pris- ochlöneutveckling. Minskningen motiveras av de rationaliserings- ocheffektiveringsvinster som bör gå att hemföra även i offentlig verksamhet.Tillämpad på verksamheten med yrkesinriktad rehabilitering skulle dettainnebära en minskning av medlen för /86 med . För budgetåret1985/86 bör dock verksamheten tillföras medel motsvarande den tväprocentigaminskningen. Denna ålerföring av medel har möjliggjorts genom omprioriteringar.Effektivitetsförbättringar vid bör kunnainnebära att fler arbetshandikappade ges möjlighet att få yrkesinriktad rehabilitering och vägledning underbudgetåret. Som jag har anfört vidmin behandling av anslaget B 1. förvaltningskostnaderbör dock ingå i underlaget för den långsiktiganeddragningen av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader, som jaghar förordal. 1984/85:100 Bilaga 12 135 Jag förordar vidare attanslaget för /86 tillförs . för utgifter somsammanhänger med atl ett antal institut flyttar till nya lokaler. AMS förslag omytteriigare resurstillskott för utbyggnad av Ami- organisationen är jag medhänsyn till det statsfinansiella läget inte beredd att biträda. AMS har ocksäbegärt särskilda medel till kostnader för vikarier, utbyte av maskinutmstningoch resor. Dessa utgifter får dock som bestridas inom ramen för demedel som anvisas till löne- och driftkostnader. Jag har beräknarlönekostnaderna för till 322028000kr. (-1- 19304000kr. ),inberäknat L-ATF-medel med . För lokaler och värme beräknas 110639000kr. (-1- 7049000kr.). Medel till administrations- och driftskostnader inkl.städning beräknas till 57623000kr. (-I-3645000kr.). Till metodutveckhng beräknarjag . (-I-322000 kr.) och lill personalutbildning 5276000kr.(-1-630000kr. Jag har vid minmedelsberäkning tagit hänsyn till att den del av de gemensammaförvaltningskostnaderna för arbetsmarknadsverket som innevarande budgetårbelastar anslaget, fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Sammantaget beräknar jagför /86 till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering 507399000kr. (-F 28059000kr. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. godkänna de riktlinjerför ersättning till ledsagare till handikap pad som jag har förordat, 2. till YrkesinriktadrehabUitering för /86 anvisa ett reservationsanslag av . Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning 1983/84 Utgift 2 261 809 000 (1) 1984/85 Anslag 2 337 188 000 (1) 1985/86 Förslag 2 691 714 000 (1) Häri ingår medel för förvaltningskostnadersom fr.o.m. /86 beräknas under anslaget B 1. Anslaget Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning omfattar Arbetshjälpmedel åthandikappade, Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. 1984/85:100 Bilaga 12 136 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Beräknad ändring handikappade Näringshjälp (1) Anställning med lönebidrag Förvaltningskostnader(2) 2 144 902 27 846 2 190 408 27 780 + 31 500 000 -t- 21 760 000 4- 452 692 000 -(- 360 546 000 -1- 459 000 - 27 780 000 000(3) -F 484 651 000 -1- 354 526 000 (1) Kostnader förNäringshjälp bestrids av medel som anvisas under Arbetshjälpmedel åthandikappade. (2) Förvaltningskostnadernabehandlas fr.o.m. /86 under anslaget B 1. (3) Anslaget harkrediterats med . som avser reglering av tidigare åtaganden. Arbetshjälpmedel åthandikappade omfattar bidrag till arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen, speciella arbetstekniska hjälpmedel samt bidrag och lån tillmotorfordon. Bidrag till arbetsbiträde skall göra det möjligt förhandikappade att med hjälp av biträde kunna utföra i stort sett normalaarbetsinsatser. Till arbetsgivare som anställer handikappade utgår bidrag försärskilda anordningar på arbetsplatsen som möjliggör och underlättar arbetetför den handikappade personen. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även förpersoner som blivit handikappade sedan de anställts. Bidrag utgår även tillhandikappade företagare eller fria yrkesutövare samt i samband med praktiskyrkesorientering för handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas till handikappadför inköp av speciella och nödvändiga arbetstekniska hjälpmedel somarbetsgivaren normalt inte tillhandahåller. För att möjliggöra för handikappade attfå sin utkomst av arbete eller förvärva utbildning med yrkesinriktning lämnasbidrag fill anskaffning avmotorfordon. Näringshjälp i formav bidrag eller lån skall ge handikappad, medelålders, äldre ellerlångfidsarbetslös arbetssökande, för vilken det inte finns nägon annanlämpligare åtgärd, som arbetsförmedlingen kan vidta, möjlighet att starta ellförelag, eller beträffande handikappad, att på vissa viUkor fortsätta sädan verksamhet. Somförutsättning gäller att personen i fråga intekan erhålla lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden men kan driva egen verksamhet och därigenom helt ellerdelvis få sin utkomst. Anställning medlönebidrag är en stödform, som syftar till att stimulera arbetsgivare attbereda anställning åt arbetshandikappad för vilken andra åtgärder inte lämpligen kan vidtas föratt underlätta en arbetsplacering. 1984/85:100 Bilaga 12 137 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning För budgetåret1983/84 anvisades till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1990milj.kr. Dämtöver har styrelsen disponerat vissa reservationsmedel och haft regeringensmedgivande lill visst överskridande av anvisade medel.Utgifterna uppgick enligt AMS till 2 261,8 milj. kr. Arbetshjälpmedel åthandikappade och Näringshjälp. För /84 anvisades 101 milj. kr. tillArbetshjälpmedel åt handikappade. Utgifterna uppgick till89 milj. kr. Under /86 väntas antalet bidrag till arbetshjälpmedel ät handikappade ökamed . Ökningen beräknas kosta11 milj. kr. Ökningen inkluderar kostnader för ökal antal beslut omnäringshjälp. Den övre gränsen förbidrag till arbetsbiträde bör enligt AMS höjas till 30000kr, vilket skulleinnebära en utgiftshöjning med 2milj. Förslaget motiveras med att stödetbör anpassas efter lönekostnadsulvecklingen om inle det arbetsmarknadspolifiska värdet av stödformen skallförsämras. AMS föreslår vidare en försöksverksamhet där några företag med fleragravt handikappade anställda ges bidragtill hela kostnaden för assistent/arbetsbiträde. Försöket skulle enligtAMS kunna klarlägga om hindren för attanställa gravt arbetshandikappade i högre grad finns i kringfunktioner än i denfaktiska arbetsuppgiften. Kostnaden för försöksverksamheten beräknastill 1,5 milj. kr. Ny teknik med bl.a.mikrodatorer som arbetstekniska hjälpmedel ger möjlighet också för personer med svårare handikapp att klara av ettarbete. Kostnaden för sådanahjälpmedel kan uppgä till 100000 - 125000kr. Den ram om . somAMS har för beslut om bidrag överstigande 50000kr.begränsar antalet beslut till fem till tio . AMS bedömer all det ärligabehovet motsvarar ca 50 beslut och föreslår en omprövning av begränsningen. Kostnadsutvecklingenför särskilda anordningar på arbetsplatsen, särskilt på byggnadssidan, medför behov av att höjabidragsnivån från 50000kr. till 70000kr.Kostnaden för en sådan höjning beräknas till 4milj. Villkoren för bidragtill motorfordon åt handikappade behöver förbättras. På gmnd av de ökadebilpriserna har AMS i allt större omfattning accepterat inköp av begagnadebilar, trots att köpet innebär ett risktagande för den handikappade. En dyrbarinstallation av anordningar på en begagnad bil kan också visa sig vara en dålig affär, om bileninte håller beräknad tid.AMS föreslår att bidraget fill köp av bil höjs från 30000kr. och all inkomstgränsen för bidrag höjslill 70000kr. Koslnaden beräknas fill 13 milj. kr. Anställning med lönebidrag. För Anställning medlönebidrag för budget- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 138 året1983/84 anvisades I862,9milj. Därutöver har AMS disponerat 58 milj. kr. av reservationsmedel och erhållitregeringens medgivande atl överskrida anslagsposten med 242 milj. kr.Utgifterna uppgick till 2144,9milj. kr.Under /86räknar AMS med i genomsnitt ca 41 000 personeranställda med lönebidrag. Enligt AMS bör detnyligen införda introduktionsstödet och det reformerade lönebidraget kunna leda till attfler handikappade kan beredas arbete på den öppna marknaden. Framför allt gerintroduklionsstödet ökade möjligheter tillarbete för de gravt handikappade. Det finns dock, enligt AMS, skäl att öka den antalsmässiga kvotenför anställningar med lönebidrag vid stadiga myndigheter m.fl. En ökning med I000 platser fill 7200 ökar anslagsbehovet med 1 lOmilj. Vidare föreslår styrelsen att enlönebidragsanställd som gått över i reguljäranställning skall kunna återgå tilllönebidragsanställning om arbetsförmågan försämras. En sådanregeländring beräknas innebära en kostnad av 3 milj. kr. Den särskildautbildningen av arbetsledare vid arbetsplatser med personer anställda med lönebidrag föreslås fåfortsätta. Medelsbehovet beräknas till 500000kr. Anslagsbehovet1985/86 uppgår till 2821,8milj. kr., varav 2643,1 milj. kr. för Anställning med lönebidrag. Arbetshjälpmedelåt handikappade och Näringshjälp AMS har bl.a.föreslagit höjda bidrag till arbetsbiträde och särskilda anordningar påarbetsplatsen samt ökade möjligheter att i särskilda fall bevilja bidrag tillspeciella arbetstekniska hjälpmedel med belopp som översfiger dennormalt gällande högstgränsen . Bl.a. mot bakgmndav att bidraget till arbetsbiträde höjdes så sent som är jaginte beredd att biträda det förstnämnda förslaget.