prop · G80339 · 1984-12-31 00:00:00 — Med barn som är adopterade av en ensamslående bör i frågaom det nu föreslagna bidraget likställas barn som förts lill från sinahemländer i syfte att bli adopterade av ensamstående. Den tilltänkta adopfivföräldernmåste få medgivande av socialnämnden att ta emot barnet redan innan det lämnarsitt hemland (25 § andra stycket socialtjänstlagen, 1980:620). innebäratt det redan från början står klart att barnet normalt sett kommer alt inom enbegränsad tid adopteras av den som tagit emot det för vård och fostran ihemmet. Jag anser det rimligt att bidraget utgår även under denna fid.Motsvarande regler finns redan när det gäller rätlen till allmänt barnbidrag,vårdbidrag och särskild föräldrapenning. f likhet med vad jag föreslagit om föriängtbidragsförskott bordet särskilda 3 1984/85. Prop.1984/85:39 22 bidraget kunna utgå även efter det barnet fyUt ombarnet fortsätter sin skolgång på gmndskole- och gymnasienivå. När barnet fyllt18 år bör för bidraget gälla i huvudsak samma förutsättningar som för förlängtbidragsförskott. Det innebär ett krav på sammanboende med adoptivförälderneller i undantagsfall med någon som i egenskap av särskilt förordnad förmyndarehade vårdnaden om barnet när det fyllde . Bidraget bör utbetalas filladoptivföräldern eller den tidigare förmyndaren även när bamet blivit myndigt. Stödet bör alltså utgå med samma belopp sombidragsförskott, dvs. oftast av gällande basbelopp enligt lagen omallmän försäkring. Detta motsvarar f.n. . I fall däradoptivföräldern avlider och barnpension därför ulgår enligt 8 kap. 5 § lagenom allmän försäkring bör det särskilda bidraget utgöra det lägre belopp, 31 %av basbeloppet, som i motsvarande situation är nivån för bidragsförskott enligt4 § andra stycket lagen om bidragsförskott. Garantinivån för barnpension frånfolkpensioneringen bör då bestämmas till av basbeloppet, vilketföranleder en ändring i 8 kap. 6 § första stycket 2 lagen om allmän försäkring. I den situationen att adoptivföräldern har skilts frånvårdnaden och denna har anförtrotts åt en särskild förordnad förmyndare börbidraget betalas ut till förmyndaren. Bidragsförskott eller förlängtbidragsförskott kan då utgå i förhållande fill adoptivföräldern.Nivåerna för vart och ett av bidragen bör i sådana fall vara avbasbeloppet, vilket föranleder en ändring i 4 § lagen om bidragsförskott. Jag föreslår att de nya reglerna tas in i en ny lag omsärskilt bidrag till vissa adopfivbarn. I fråga om den närmare utformningen avlagen, som i möjligaste män bör överensstämma med reglema för bidragsförskottoch förlängt bidragsförskott, får jag hänvisa tUl specialmotiveringen. Kostnaderna för det särskilda bidraget tUl vissaadoptivbarn har beräknats fill ca 3 milj. kr. Vid det föreslagna ikraftträdandet innebär detett medelsbehov för innevarande budgetår av ca 1,5 mUj.kr. 4 Övergång till månadsutbetalning av barnbidrag Barnbidragen betalas f.n. ut kvartalsvis. Frågan om hurofta barnbidragen skall betalas ut har diskuterats vid ett flertal fillfäUen.Skäl har därvid framförts för en övergång fill utbetalning. Det har bl.a.framhåUits att många barnfamiljer har behov av barnbidraget för attklara familjens betalningar. Mot detta har hävdats att det är angeläget att den summasom betalas ut är så stor så att bidraget kan användas för större utgifter förbarnet, exempelvis klädinköp. Som jag anförde till kompletteringspropositionen har jagförståelse för bägge dessa ståndpunkter. I den nya situation som uppstår vid enså kraffig 1984/85:39 23 höjning av barnbidraget som har beslutats blir detemellertid enligt min mening naturligt att övergå till utbetalning.Del belopp som utgår efter höjningen blir . redan vid etl barnoch . vid tre barn. För en fembarnsfamilj blir månadsbeloppet 3 000 kr.Dessa exempel visar att barnbidraget nu blir ett våsenligl tillskott för alttäcka familjernas löpande kostnader för barnen. Genom att gå över från kvartalsvisa utbetalningar avbarnbidraget till månadsutbetalningar ökar antalet utbelalningstillfällen ochdärmed även administrationskostnaderna. Övergången leder fill en vissräntevinst för staten. Sammantaget beräknas staten göra en besparing på ca 50milj. Jag föreslår att barnbidraget från den 1 januari 1985betalas . Mitt förslag om månadsulbetalning föranleder ändring i 11§ lagen (1947:529) om aUmänt barnbidrag, där det f.n. föreskrivs attbarnbidragen utbetalas kvartalsvis. Enligt nuvarande regler utgår barnbidraget från och medkvartalet efter det, vamnder bamet fötts eller annars rätten fill bidragetuppkommit. Det utgår fill och med det kvartal, vamnder barnet fyller (2 § lagen om allmänna barnbidrag). Avlider ett barn för vilket utgårbarnbidrag eller inträffar annars något som gör att bidrag inte längre skallutgå, dras bidraget in från och med kvartalet efter det då dödsfalletinträffade eller förändringen ägde mm (3 §). 16 § föreskrivs f. n. med visst undantag att allmäntbarnbidrag inte ulgår för ett kvartal vid vars ingång kostnaderna för barnetsvård på anstalt eller för kost och bostad åt barnet helt betalas av statsmedel.Vidare finns i 7 § föreskrifter om rätt för bl.a. kommunen att i vissa falluppbära barnbidraget som ersättning för vårdkostnader för barnet. Även dennamöjlighet att uppbära etl barnbidrag som belöper på ett kvartal beror på förhåUandenavid ingången av det kvartal som bidraget avser. 12 b § andra stycket anges för vilken tid ett studerande barnsom fyllt skall berättiga till flerbarnsfillägg. Denna regel anknyterockså fill kvartal. Enligt min mening bör reglerna om när barnbidrag skaUbörja utgå resp. upphöra kvarstå oförändrade. Den föreslagna ordningen medmånadsutbetalning bör alltså inte föranleda någon ändring i de här angivnaanknytningarna fill vissl kvartal. Regeln om månadsutbetalning innebär inte att aUautbetalningar nödvändigtvis måste göras . Exempelvis kan retroaktivautbetalningar eUer utbetalningar efter det att ett barn avlidit omfatta mer änett månadsbelopp. 1984/85:39 24 5 Barnbidrag vid längre utlandsvistelse 5.1 Bakgrund Enligl 1 § lagen om allmänna barnbidrag utgår barnbidragför barn som är bosatta i riket. Vid tolkningen av begreppet "bosatt iriket" har rättspraxis anknutit lill del skatterättsligabosättningsbegreppet. I normalfallet innebär detta att när en utlandsvistelseöverstiger utgår inga barnbidrag. Utbetalningen av löpande bidragstoppas emellertid redan när det står klart att barnet har lämnat landel förlängre fid än . Återvänder den bidragsberätligade inom tre årerhålls barnbidrag retroaktivt. Denna praxis, som utförligare beskrivits isocialutskottets belänkande 1983/84:17 om utbetalning av barnbidrag m.m.,omfattar inte barn lill anställda i statens tjänst på utländsk ort. För sådanabarn betalas barnbidrag ut som om de vore bosatta inom landel. I 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring föreskrivs att enförsäkrad som lämnar skall anses vara bosalt här i riket omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Här gäUer alltså en ettårsregel.Denna regel tillämpas även vid bedömningen av bosättningsbegreppet enligt lagenom bidragsförskott. Även inom skattelagsfiftningen finns en ettårsregel vidsidan av den treårsregel som enligt vad redan sagts kommit att styra tolkningenav bosältningsbegreppet i rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse. Ettårsregein(54 § första stycket h kommunalskattelagen, 1928:370) innebär att den som ärbosatt här i riket, men som under vistelse utomlands erhåller lön på grund avanställning där, är fri från skatt i för inkomst av anställningen,under förutsättning att anställningen och vistelsen i utlandet varat minst ettår eller kan antagas komma att vara . Regeln gäller inteanställning hos svenska staten, svensk kommun eller ombord på svenskt fartygeller svenskt, danskt eller norskt luftfartyg. I en nyligen remissbehandladdepartementspromemoria (Ds Fi 1984:6) föreslås att nuvarande ettårsregel skallersättas av en delvis annorlunda utformad sexmånadersregel. Skattskyldigheten vid utlandsvistelse kan därutöver varainskränkt genom bestämmelser i dubbelbeskattningsavtal. I en inom upprättaddepartementspromemoria (Ds S 1981:14) Socialförsäkring för vissa utlandsanställdam.m. förordades att det bosättningsbegrepp som gäller enligt 1 kap. 3 §lagen om allmän försäkring som huvudregel skulle gälla även för bl.a. detallmänna barnbidraget. En sammanstäUning avremissyttrandena finns inlagen i bilaga 2 till propositionen (1981/82:199) omvissa frågor inom den allmänna försäkringen, m.m. Några remissinstanserkommenterade förslaget om ändring av bosättningsbegreppet i lagen om allmännabarnbidrag. Försäkringsöverdomstolen ansåg att sakliga skäl talar föratt man övergår till att tillämpa det socialförsåkringsrättsligabosättningsbegreppet vid 1984/85:39 25 tillämpningen av lagstiftningen om barnbidrag. Domstolenanförde att införandet av en sådan ordning måste ske genom lagsfiftning. tillstyrkte en sådan ordning. () accepterade intepromemorians beskrivning att det allmänna barnbidraget numera får anses hänförligttill socialförsäkringsförmånerna. Eftersom barnbidrag utgår ur skattemedel, börenligt SAF rätten till bidrag vara kopplad till det skatterättsligabosättningsbegreppet. anförde SAF som sin åsikt att barnbidrag intealls skall utgå till utsända på längtidsuppdrag (), eftersom utsändaoftast är befriade från skatt i enligl den s.k. ettårsregein i 54 § hkommunalskattelagen. I SAF:s synpunkter instämde , ,och . ansåg att barnbidrag vidutlandsvistelse bör utgå . Departementspromemorian föranledde bl.a. en precisering avbosättningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring (prop.1981/82:199, SfU 16, rskr 435, SFS 1982:529). Någon ändring av bosättningsbegreppeti lagen om allmänna barnbidrag togs emellertid inte upp till övervägande i detlagstiftningsärendet. behandlade under vårriksdagen motioner somrörde reglerna för utbetalning av barnbidrag vid längre tids vistelseutomlands, varvid utskottet anförde bl.a. att dessa regler i vissa fall kanleda till otillfredsställande resultat och förordade en översyn av reglerna (SoU1983/ 84:17). gav som sin mening regeringen till känna vadutskottet anfört i denna fråga (rskr 211). Till kompletteringspropositionen anförde jag att bosättningsbegreppeti lagen om allmänna barnbidrag fr.o.m. genom lagändringborde ges den innebörd som gäller enligt lagen om allmän försäkring.Propositionen innehöll dock inte något lagförslag utan avsikten var attregeringen efter ytterligare beredningsarbete skulle återkomma till riksdageni frågan . Vid riksdagsbehandlingen av propositionen väcktes idenna del motioner, vari bl.a. togs upp frågan om rätten tiU barnbidrag förmissionärer, biståndsarbetare m.fl. Den meningen framfördes att den aviseradeändringen skulle drabba personer som arbetar med frivilUga bistånds- ochmissionsinsatser i och att den för många familjer skulle omöjliggörafortsatt sådant ideellt arbete. Enligt borde regeringen vid sinafortsatta överväganden pröva och ta hänsyn till vad som framförts i motionema (SoU1983/84:35, rskr 396). Enligt min mening är det eftersträvansvärt att nå framtill ett så enhetligt bosättningsbegrepp som möjligt inom det sociala förmånssystemet.Ett 1984/85:39 26 enhetligt begrepp underlättar tillämpningen ochadministrationen, liksom även den enskildes möjlighel att finna sig tillrätta isystemet. Oavsett om de allmänna barnbidragen från andra synpunkter är atthänföra till socialförsäkringen bör det därför övervägas att låtabosättningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring bli gällandeäven för lagstiftningen om barnbidragen. Den nuvarande tillämpningen av det skatterättsligabosättningsbegreppet i fråga om rätten till barnbidrag vid utlandsvistelse hari grunden en historisk förklaring. De allmänna barnbidragen infördes i ställelför en avdragsrätt vid beskattningen och är skattefinansierade. Tillämpningenkan sägas bygga på synsättet att den som funnits skattskyldig på grund avbosättning här i riket inte skall behöva gå miste om allmänt barnbidrag vidvistelse utomlands. Anknytningen mellan skattskyldighet och rält lillbarnbidrag är emellertid ofullständig. Den nuvarande ettårsregein medförskattefrihet för lön om vistelsen utomlands varar minst etl år. Regeln gälleremellertid även om den skattskyldiges familj stannar kvar i . Vidare äratt märka att den primära beskattningsrätten enUgt dubbelbeskattningsavtaloftast övergår tiU vistelselandet redan vid kortare vistelse än . TiUbilden hör också att bosättningsfrågan i skatteärenden resp. barnbidragsärendenavgörs genom skilda beslut utan inbördes hänsyn och bl.a. därför kan leda tiUmotstridiga resultat. (SoU 1983/84:17) har pekal på att dennuvarande ordningen i fråga om barnbidrag vid utlandsvistelse kan leda tUlotillfredsställande resultat i vissa fall. Enligt utskottet framstår det somorättvist mot andra barnfamiljer och dessutom som en misshushållning medallmänna medel om sociala förmåner visar sig utgå dubbelt och kanske medansenliga belopp från såväl som annat land. Anknytningen tiU detskatterättsliga bosättningsbegreppet skapar enUgt utskottet tillämpningssvårighetersom knappast kan lösas helt annat än genom lagändring. Jag instämmer i det som utskottet anfört. Förslaget i den remissbehand-ladedepartementspromemorian att i lagen om allmänna barnbidrag införabosättningsbegreppet enligt 1 kap. 3 § lagen om allmän försäkring, dvs. en ettårsregel,bör nu genomföras. Den nya begränsningen i rätten till barnbidrag vidutlandsvistelse bör träda i kraft men gäUa endast dem somlämnar riket efter ikraftträdandet. har - som jag redan angivit - uttalat attregeringen i denna fråga bör pröva och ta hänsyn till det som framförts imotioner om missionärernas och biståndsarbetarnas förhållanden. För egen delanser jag att det finns skäl som talar för att låta även dessa gmpper av ickestatligt anställda omfattas av den nya ordningen för barnbidrag vidutlandsvistelse. Avsikten är att nå fram fill ett enhetligt bosättningsbegreppi det sociala förmånssystemet. Vidare är barnbidragen en generell förmån varsnärmare avgränsning inte bör påverkas av att en verksamhet kan anses angelägen.Bidrag till biståndsarbete utgår i annan ordning. 1984/85:39 27 Åandra sidan har jag förståelse för att den förändring som den nya ordningenmedför kan drabba just dessa ideellt arbetande grupper eller deras organisationerhårt. Därtill kommer all arbetet ofta torde ulföras i länder där de inte kommeri åtnjutande av någon motsvarande social förmån. Att missionärerna och ävenpräster anses ha en bibehållen anknytning fill under arbetet utomlandsföljer av 28 § folkbokföringsförordningen (1967:198), där det framgår en rättför dem att kvarstå som kyrkobokförda i . För deras del föreslår jagdärför att en treårsregel alltjämt skall gäUa. Ifråga om icke statligt anställda biståndsarbetare och deras organisationer ärsituationen något annorlunda. Regeln i 28 § folkbokföringsförordningen omfattarinte dessa. Enligt vad jag erfarit betalar SIDA ett s.k. volontårbi-drag förbiståndsarbetare anställda av ideella organisationer. För att ingen enskildskall behöva drabbas ekonomiskt till följd av det nya bosättningsbegreppet bördet schablonbidrag som utgår beräknas med hänsyn till minskade barnbidragsförmåner.Jag har erfarit att så kommer att ske. För denna grupp är jag inte beredd attföreslå något undanlag från det nya bosältningsbegreppet. Detförslag jag nu lagt fram föranleder ändring i 1 § lagen om allmänna barnbidrag.Denna paragraf har till följd av beslutet om barnbidragshöjningen den 1januari 1985 ändrats genom lag (1984:553) om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag. Den nu föreslagna ändringen bör därför göras genom ändringav lagen 1984:553. Detfinns f.n. ca 6 000 barn för vilka innehåller barnbidrag medhänsyn lill att de vistas i ufiandet mer än . Av dessa barnuppskattas ca 800 vara barn till missionärer. På grundval härav och medbeaktande av missionärens vislelsetid utomlands beräknar jag att medelsbehovetvid den nu föreslagna ordningen minskar med ca 25 milj. kr. närändringen fåll fuUt genomslag. 6Bidragsförskottet, det förlängda bidragsförskottet och stödet åt vissaadoptivbarn under längre utlandsvistelse Medföljandebam tUl anställda i statens tjänst som sänds utrikes för arbete förarbetsgivarens räkning har redan enligt nuvarande tillämpning bibehållen rätttill allmänt barnbidrag . Denna rätt föreslär jag nuuttryckligen införd i lagen om allmänna barnbidrag. I ett annat lagsfiftningsärendekommer jag att föreslå ett förbättrat socialförsäkringsskydd för statensutsända tjänstemän. Förslaget innebär att socialförsäkringsförmånerna fördenna kategori och deras familjemedlemmar bibehålls . Debestämmelser som jag nu föreslår i fråga om bidragsförskott, förlängtbidragsförskott och särskilt bidrag lill vissa adopfivbarn bör i konsekvenshärmed innefatta uttryckliga regler om en bibehållen rätt lill dessa förmånerför medföljande barn fill statens utsända Prop.1984/85:39 28 tjänstemän.Lagstiftningen har i allmänhet tillämpats så alt dessa kategorierutsända har fått behålla sitt bidragsförskott under ufiandsvistel-den. Någranämnvärda koslnadskonsekvenser uppstår därför inte. Närdet gäller rätten tUl bidragsförskott för andra kategorier vid utlandsvistelsetillämpas samma bosättningsbegrepp som det inom den aUmänna försäkringen (jfr försäkringsöverdomstolensdom , dnr 798/81:5), dvs. en ettårsregel motsvarande den somjag har föreslagit för rätten till allmänna barnbidrag. Denna tillämpning börgivetvis omfatta även de nya förmånerna, som anknyter till reglerna ombidragsförskott. Att ettårsregein skall tillämpas även i fråga ombidragsförskott, förlängt bidragsförskott och särskilt bidrag till vissaadoptivbarn bör komma till uttryck i lagarna om dessa förmåner. Ienlighet med vad jag nu har anfört har det inom upprättatsförslag till 1. lag om förlängt bidragsförskottför studerande, 2. lag om särskilt bidrag tillvissa adoptivbam, 3. lag om ändring i lagen(1962:381) om aUmän försäkring, 4. lag om ändring i lagen(1964:143) om bidragsförskott, 5. lag om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, 6. lag om ändring i lagen(1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. 8.1Förslaget till lag om förlängt bidragsförskott för studerande Paragrafenanger lagens tillämpningsområde och motsvarar 1 § första stycket lagen(1964:143) om bidragsförskott. Med en förälder som barnet bor varaktigt tiUsammansmed likställs enligt 3 § första stycket den som - utan att vara barnetsförälder - hade vårdnaden om barnet när det fyllde , om barnet borvaraktigt hos denne tidigare vårdnadshavare. Ifråga om andra stycket hänvisas till avsnitt 6. Fömtsättningarnaför förlängt bidragsförskott motsvarar i stort dem som gäller för barnets rätttill underhållsbidrag enligt när det fyllt . I principmåste ett underhållsbidrag ha fastställts genom dom eller avtal för attförlängt bidragsförskott skall lämnas. I likhet med vad som gäller förbidragsförskott har dock principen undantag. 1984/85:39 29 hända att den som är bidragsskyldig enligl föräldrabalkensaknar förmåga alt utge underhållsbidrag. Att sådant bidrag då inle harfastställts inverkar inte på möjligheterna att få bidragsförskott. Ävenförlängt bidragsförskott utges i detta fall i förhållande till den förälder somi princip är bidragsskyldig enligt . Detsamma gäller när barneteller den tidigare vårdnadshavaren gjort vad som skäligen kan begäras för attfå underhållsbidrag fastställt i dom eller avtal. I fråga om kravet påmedverkan från barnet och vårdnadshavaren att få underhållsbidrag fastställthänvisas tiU det som anförts härom i den allmänna motiveringen avsnitt 2.3 samttill specialmotiveringen till 4 §. Också i fråga om vilka studier som berättigar tillförlängt bidragsförskott hänvisas fill avsnitt 2.3 i den allmänna motiveringen.Där framgår även att en förutsättning för underhållsbidrag ålderoch därmed även för förlängt bidragsförskott är att barnet går i skolan när detfyller eller åtempptar skolgången innan det fyller . Den övre åldersgränsen för förlängt bidragsförskott har knufitsan till reglema för studiebidraget inom studiehjälpen och angivits så att detkan utgå till utgången av juni månad det år barnet fyller . Förlängtbidragsförskott utbetalas under sommarlov och andra lov omstudierna skall fortsätta efter lovet. I första stycket anges för vilka barn förlängtbidragsförskott kan utgå. Huvudkategorien utgörs av de barn som bor ihop medendast den ene föräldern. Förskottet utges då i förhållande fill den andreföräldern. För bam som när det fyllde hade en eller elt parsärskilt förordnade förmyndare och som bor kvar hos denne eller dessa kan ocksålämnas förlängt bidragsförskott. Det kan utgå i förhållande till en eller bådaföräldrarna, dvs. med 41 resp. av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring (jfr 5 §). Bedömningen av bosättningsfrågan bör göras på samma sättsom vid handläggningen av ärenden enligl lagen om bidragsförskott.Försäkringskassan bör alltså kunna utgå från att barnet är varaktigt bosattdär det är kyrkobokfört. kan dock omständigheterna kring barnetsbosättning behöva utredas närmare. Att ett bam för sin skolgång borinackorderat på skolorten bör dock inte diskvalificera från rätlen fillförlängt bidragsförskott. Om barnet alltjämt är kyrkobokfört hos den tidigare vårdnadshavarenbör det således kunna anses som bosatt hos denne. Kravet på samboende med en förälder eller någon som varsärskilt utsedd att utöva vårdnaden när bamet fyllde innebår att förlängtbidragsförskott inte kan betalas ut till en kommun som ersättning förvårdkostnader. 4 1984/85. Prop.1984/85:39 30 Paragrafenmotsvarar huvudsakligen 2 § lagen om bidragsförskott. Enligt förevarandeparagraf a kan förlängt bidragsförskott inte ulgå om faderskapet till barnetinte är fastställt och bidragsförskott inle har utgått för den månad då barnetfyllde . Enligt punkten b åläggs del myndiga barnet skyldigheten attmedverka till att underhållsbidrag blir fastställt. Eftersom barnet blivitmyndigt har den fidigare vårdnadshavaren inte kvar sin möjlighet attsjälvständigt som vårdnadshavare se tiU att barnet tiUförsäkras underhållsbidrag.Det nu sagda hindrar inte alt vårdnadshavaren innan barnet fyller börsöka få underhållsbidrag för fiden därefter fastställt för det fall barnetfortsätter sin skolgång. Har vårdnadshavaren uppenbarligen utan gilfigt skälunderlåtit detta kan förlängt bidragsförskott inte utan vidare utgå. I densituationen finns det ingen anledning att betala ul förlängt bidragsförskottförrän underhållsbidragsfrågan blivit utredd. Här hänvisas vidare till det somanförts i den allmänna motiveringen avsnitt 2.3 om kravet på medverkan för attfå underhållsbidrag fastställt och till specialmotiveringen tUl 2 §. 4 § esaknar uttrycklig motsvarighet i lagen om bidragsförskott. Bidragsförskottföre kan emellertid inte heUer lämnas för barn som ingåttäktenskap. Detta beror på att vårdnaden upphör enligt 6 kap. 2 § ,när ett barn ingår äktenskap. Avparagrafen framgår att storleken av det förlängda bidragsförskottet bestäms påsamma sätt som bidragsförskott . Enfömtsättning för förlängt bidragsförskott är att det görs en ansökan hos försäkringskassan.En ansökan är nödvändig för att kassan skall få tillgång till alla uppgifter avbetydelse, bl.a. om skolgången och boendeförhållandena. Enligl8 § är det inte barnet utan den förälder eller tidigare vårdnadshavare sombarnet bor ihop med som äger rätten att uppbära det förlängda bidragsförskottet,dvs. i allmänhet den person som innan barnet fyllde erhöllbidragsförskott. Det är emeUertid barnet som äger rätten fill underhållsbidrag.Av 12 § som hänvisar till bl.a. 15 § lagen om bidragsförskott framgår attförsäkringskassan inträder i rätten till underhåUsbidrag som svarar mot utgivetförlängt bidragsförskott. I förevarande paragraf har därför föreskrivits attansökan görs gemensamt av barnet och föräldern. Båda måste aUtså vara ense omatt föriängt bidragsförskott skall utgå. Är de oense utgår inte förskott. Prop.1984/85:39 31 Ansökan bör normalt göras redan innan barnet uppnåttmyndighetsåldern.