prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Först konstaleras all avvecklingen fömtsätter en höggrad av kontinuitet och konsekvens i statsmakternas beslut under en mycket långUd. Utvecklingenav kärnkraften internationellt kommer att påverka synen på kärnkraften även iSverige. Skulle en stor kärnkraftsolycka inträffa någonstans i världen kan detleda till all kärnkraften i och i andra länder snabbt avvecklastidigare än . Eneventuell upptäckt av etl grundläggande fel i konstruktionen av kärnkraftverksom kraftigt ökar risken för t.ex. haverier, kan leda lill att kärnkraftengenerellt eller någon viss lyp av kärnkraftverk måste las ur drift. Åandra sidan är dd möjligt att det under de närmaste decennierna, när man fåttallt längre erfarenhel av ett större antal kärnkraftverk, visar sig attkärnkraften fungerar alll bättre och atl risken för olyckor är mindre än manräknat med tidigare. En sådan utveckling kommer sannolikl också alt påverkasynen på kärnkraften i och ställa det svenska avvecklings-beslutetunder debatt. Kunskapernaoch bedömningarna om effekterna av olika slag av miljö-och hälsopåverkan kommeratt öka väsentligt fram till kärnkraftsavvecklingen. Bara underkommitténs sista arbetsår har insikten både hos experter och hos allmänheten omeffekterna av mark- och luftföroreningar ökal och avsevärt förändrat synen påförbränning av olja, kol och andra fasta bränslen. Värderingen från miljö- ochhälsosynpunkt av olika energikällor - kol, olja, naturgas, vattenkraft,vindkraft, solenergi i olika former och kärnkraft kommer sannolikt att ändrasunder de närmaste decennierna och kan leda till att beslutet att avvecklakärnkraften ifrågasätts. Utvecklingenav priserna på olja, kol och naturgas ute i världen kan också få konsekvenserför diskussionen om kärnkraftens framtid och beslutet att avveckla den. Ompriserna på dessa energislag skulle minska kommer de ekonomiska konsekvensernaav kärnkraftsavvecklingen att bli Prop.1984/85:120 18 mindre och avvecklingen lättare att genomföra. Skulle deli slället ske kraftiga prishöjningar på olja och kol kan avvecklingen komma altifrågasällas av ekonomiska skäl. kan vidareinnebära svåra avvägnings- och beslutssituationer. Om man inför avvecklingenbyggt fastbränsleeldade kondensverk kommer man under etl antal år att ha valetatt köra antingen kärnkraftverk eller kondenskraftverk. Med dagens prisrelationerskulle allernativet att köra kolkraftverk i stället kämkraftverk varamer än dyrare . Det innebär att det kommer att kunnabli en stor ekonomisk press på att förskjuta urdriftlagningen så nära 2010 sommöjligt. Man får sannolikt räkna med att vi under hela Uden framtill atl det sista kärnkraftverket är definitivt avställt och blivitfunktionsodugligt kommer att ha en diskussion och ett ifrågasättande från mångamänniskor av det riktiga i att fullfölja avvecklingsbeslutet. Intensiteten idiskussionema och i opinionsyttringarna kommer alt variera. Det är inteuteslutet att de under vissa perioder kommer alt vara mycket starka. Sammanfattningsvis föreslår kommittén följande åtgärderfrån statsmakterna (S) och från kraftföretagen (K): 1985 1990 2000 2010 Utredning om konsekvenserna av en ny kraftigoljeprisökning och om vilka statliga åtgärder som skulle krävas i en sådansituation. Syfte: Att höja beredskapen inför en eventuell framlidaoljepris-cliock. Ställningstagande från statens sida till formerna,omfattningen och varaktigheten av ett mera bestående stöd till inhemskabränslen. Syfte: Att främja utvecklingen av inhemska bränslen och skapa störreklarhet i de långsiktiga fömtsättningama för utvinning och användning avinhemska bränslen. Ökat stöd till forskning om utsläpp från förbränning.Syfte; Att minska utsläppen ytterligare. Översyn av formerna för den statliga regleringen omutsläpp av luftföroreningar vid förbränning. Syfte: Att utforma regleringen så att den får bästa möjligaeffekt och främjar en från miljösynpunkl gynnsam utveckling av energiförsörjningen. Utredning om statliga ålgärder för att effektiviseraelanvändningen. Syfte: Atl klargöra vilka motiv och möjligheter det finns förstatlig stimulans för atl åsladkomma en effektivare användning av elektricitet. Prop.1984/85:120 19 1985 1990 2000 2010 Fortlöpande bevakning av elmarknadens utveckling. Syfte:Alt analysera vilka långsiktiga konsekvenser för elförbrukningen som denpågående utvecklingen innebär och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas föratl fä en balanserad ulveckling av elförbrukningen med hänsyn lill altproduktionskostnaderna blir högre. Besked från statsmakterna lill kraftföretagen omvilken kraftutbyggnad som är tillåten vid kämkraftsavvecklingen. Syfte: Attange förutsättningarna för kraftföretagens planering införkärnkraftsavvecklingen. Utredning om i vilken takt och vilken ordning kärnkraftverkenskall tas ur drifi med hänsyn till säkerhetsmässiga och ekonomiska förhållanden. Syfte: Att ge underlag för beslut om när de enskildakämkraftblocken skall tas ur drift och att kartlägga samtliga problem som måstelösas i samband därmed. (S-(-K) Utredning om lämplig lokalisering av nya kondenskraftverkmed hänsyn till miljö, ekonomi och sysselsättning. Syfte: Att förbereda för de statliga besluten omlokaliseringstillständ när nya kraftverk skall byggas som ersättning förkämkraftverken. Utredning om tekniska möjligheter och kostnader atl minskautsläppen från kolkondenskraftverk. Syfte: Alt ge underlag för statliga miljökrav rörandekolkondenskraftverk. Förprojektering av nya kraftverk. Syfte: Att öka beredskapen atl vid behov bygga ulelproduktionen och förkorta tillstånds- och planeringsprocessen. Utbyggnad av ny kraftproduktion. Urdrifttagning av kämkraftverken. Yttranden har avgivits av följande: försvaretsforskningsanstalt, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, ,meteorologiska och hydrologiska insiuut, ,universitets- och högskoleämbetet, , forskningsrådsnämnden,lanlbruksstyrelsen, , , koncessionsnämndenför miljöskydd, statens strålskyddsinstitul, , arbetarskyddsstyrelsen,, statens råd för byggnadsforskning, sta- 1984/85:120 20 tensplanverk, statens industriverk, geologiska undersökning, statensenergiverk, energiforskningshämnden, slatens vatlenfallsverk, slatenskärnkraftinspektion, styrelsen för teknisk utveckling, domänverket,riksrevisionsverkel, länsstyrelserna i län. , Göteborgsoch län samt , , , , ,, , , , samt kommuner.Centralorganisationen /SR, Folkkampanjen mot kärnkraft. , Jernkonloret, Kraftsam,i (LO), , , , , Riksförbundetenergileverantörerna (REL), , , , ,Svenska Kommunförbundel, , , Svenska Pdroleuminstitutel, . , ,, , ,, . Älvräddarnas samorganisation, tekn. dr. . har deltagit i arbetet med att ta fram yttrande och anför inget därutöver. Även hardeltagit i utformandet av Svenska Kraftverksföreningens yttrande och hardärutöver endast synpunkter på naturgasens användning. Folkkampanjen molkärnkraft och Miljöförbundei har lämnat gemensamt yttrande. Följanderemissinstanser har avstått från atl avge yttranden: överbefälhavaren,, transportrådel, statens pris- och kartellnämnd,, naturvetenskapliga forskningsrådet, statens jordbmksnämnd,, använl kärnbränsle, statistiskacentralbyrån, länsstyrelsena i , , , ,, och Västerbollens län, , , Norrköpingsoch kommuner. , , EnergySystems, . , Insliluiet förvatten och luftvårdsforskning, K-Konsult, , , . Svenska teknologföreningen.Svensk kärnbränslehantering AB, Sveriges Energiföreningars ,och . Ettstort antal remissinstanser ställer sig positiva till EK 81:s betänkande Prop.1984/85:120 21 och anser att detta utgör en värdefull sammanfattning av energiområdetoch ett kvalificerat underlag för fortsatt utredningsverksamhet. menar atl betänkandet i tvåbetydelsefulla avseenden skiljer sig från många tidigare energiutredningar.Dels arbetar kommittén inte inom en detaljerad prognos, dels gmndas betänkandetpå uppfattningen att staten inte kan detaljplanera energisektorn. Verket anserdetta positivt och menar att målen för den svenska energipolitiken inte kräverslatliga ställningstaganden i en mängd detaljfrågor, inte heller är de problemsom kräver slatliga insatser beroende av den detaljerade utvecklingen avenergianvändningen. Flera remissinstanser, däribland ,, , och anser också att det är braatt inga regelrätta prognoser upprättats. Enligt statens industriverk är det angeläget för helasamhället att tillgången på energi långsikiigi säkerställs somkoslnaden blir så låg som möjligt. Det är också angeläget att industrinsverksamhets- och planeringsförutsättningar framstår så klart som möjligt. Föratt dessa mål skall kunna uppnås krävs en långsiktigt konsekvent politik somverkar för flexibilitet och som undviker införandet av onödiga läsningar, menarverket, som också anser alt kommitléns inriktning av ålgärdsförslagen på iförsia hand fortsatta utredningsinslanser och beredskap är väl motiverad. Vikten av atl valfrihet hålls öppen och att inga onödigaförtida låsningar skapas poängteras också av bl.a. universitets- ochhögskoleämbelel, slatens valtenfaUsverk, , Jernkonloret ochSvenska . Bland andra statens industriverk, ,, och Ingenjörsvelenskapsakademinmenar att förutsättningarna kan ändras så att även elt förnyat ställningstagandetill avvecklingsbeslutd kan bli aktuellt. Den kraftigaste kritiken har framförts av försvaretsforskningsanstalt, som anser att betänkandet genom frånvaron av analys,alternativa handlingsvägar och ulvecklad strategi, utgör elt otillräckligtbeslutsunderlag för statsmakternas åtgärder för att underlätta kärnkraftensavveckling och en minskning av oljeberoendei. Den föreslagna åtgärdsplanen ärför begränsad bl.a. genom att den ej baseras på en utvecklad strategi. Viktigaområden atl analysera i kommande utredningar, är ökad effektivitet ochflexibilitet i elanvändningen samt elförsörjningens sårbarhet. Forskningsanstalten, som medverkat i försvarets utvecklingav en syn på planering under osäkerhet, anför alt för att kunna utarbeta enstrategi för att uppnå vissa mål så måste man utgå från skisser av vad man villuppnå och resonera baklänges för att klarlägga vad som vid olika tidpunkterbehöver göras för alt "bädda" för senare beslut. Därigenom kan manformulera vilka ålgärder som med hänsyn till målen och osäkerhe- 1984/85:120 22 ternabehöver vidtagas i olika skeden, speciellt i närtid. Efter en lid kan strateginbehöva revideras eftersom ny kunskap tillkommer. Det intressanta är därför allanalysera vad som skall göras , inte att nu bestämma innehålleti de beslut som skall fattas . För atl möjliggöra elt utarbetande aven strategi måsle planeringssituaUonen och viktiga faktorer analyseras. Ikommande ulredningar inom detta område är det viktigt att dessa analyser görs.Genom att EK 81 ;s åtgärdsplan inte baseras på en strategi så är förslagen inletillräckligt motiverade och vikliga åtgärder saknas. menar att avsaknaden av en plan eller strategi förden framUda energiförsörjningen är en brist i betänkandet. Förbundet menar attutan en sådan plan skapas en villrådighet som varken gagnar samhälle,näringsliv eller enskilda. Förbundet anser också alt kommittén negligerat ochförringat den betydelse som de inhemska bränslena skulle kunna få, samtmissbedömt kolprisutvecklingen och kolets framUda roll. att betydelsen av det ökade elberoendet förbisetts saml att man intenog tagit hänsyn till de möjligheter som effekUvare energianvändning ochytterligare sparande erbjuder. Motbakgmnd av utredningens direktiv och av beslutade energipolitiskamål, ifrågasätter kommitténs ställningstaganden att kärnkrafttill väsentlig del skall ersättas med annan kraftproduktion, snarare än genomeffeklivisering och hushållning med el, samt att ingen energipolitisk styrningvia elskatter erfordras. Enligt verket innebär dessa ställningstaganden en riskför atl elanvändningen inför kärnkraftsavvecklingen tekniskt ochinstitutionellt låses på en förhållandevis hög nivå. Verket anser altutredningen borde ha analyserat såväl möjligheterna till som konsekvenserna avett uppnående av olika elförbmkningsnivåer. Ett antal sådana redovisningar hadepå ett helt annal sätt kunnat användas som underlag för statsmakternasfortsatta agerande inför den beslutande kämkraftsavvecklingen. Enligtstatens naturvårdsverk ger oss den tid som ligger framför oss innan kärnkraftenskall vara avvecklad möjligheter att styra utvecklingen i stället för att vistyrs av utvecklingen som oftast är fallet. Verket framhåller att ju längretid vi har på oss, desto större förändringar i förhållande till nuvarandesituation är möjhga att åstadkomma. Enligt verkets mening för EK 81 motsattresonemang, nämligen att tiden fram till kärnkraftsavvecklingen är för långför att man skall kunna göra prognoser över framtiden. Då ett så genomgripandebeslut som att avveckla kärnkraften fattats kan man inle nöja sig med att barafölja utvecklingen utan man måste gå in med styrmedel från samhällets sida. Naturvårdsverketanser vidare att beslutet att avveckla kärnkraften fömtsätter en målmedveteninsats från statens sida för atl inte leda allvarliga miljökonsekvenser.Ersättningen av kärnkraften bör i första hand ske genom sparande och genomanvändning av förnyelsebara energi- Prop.1984/85:120 23 Planeringen bör ske så att miljöeffekterna av denframlida energianvändningen blir så små som möjligt. Med den handlingslinje kommittén valt finns del enligtnaturvårdsverket uppenbara risker för att elförbrukningen låses på en för högnivå. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar konstaterar atl EK 81anser all fortsatt minskning av oljeanvändningen och kärnkraftsavvecklingen ihuvudsak skall ske på markandsmässiga villkor. Enligt överstyrelsen är detmöjligl att faktorer som miljöförstörning och försörjningsberedskap intetillräckligt beaktas om man väsentligen förlitar sig till marknadskrafterna.Överstyrelsen påpekar vidare att medan tillförselsidan representeras av starkaoch väl organiserade intressen i form av bl.a. olika slags energibolag ärhushållningssidan svagt organiserad. Om inga slatliga ingrepp kommer tillstånd kan det därför förväntas att utbyggnaden på tillförselsidan kommer attligga före hushållningsåtgärderna även . Resultatet blir då atlUllförselsidan blir överdimensionerad med för många kraftanläggningar, förstora värmeverk m.m. Folkkampanjen mot kärnkraft och anser atlutredningen genomfört en del intressanta undersökningar och problemanalyser mentrots det, ger en vilseledande bild av dagens energiläge och framlägger enåtgärdsplan som snarare skulle försvåra kärnkraftsavvecklingen än underlättaden. De båda föreningarna anser också att den stora framtida osäkerhetenligger i kärnkaftsanläggningarnas livslängd som enligt deras uppfatlning intemed säkerhet är längre än . Vidare anser föreningen atl aktörerna påden svenska elmarknaden och den förda energipolitiken borde haanalyserats i betänkandet och påtalar också att elmarkanden i hög utsträckningstyrs av medlemmarna i Kraftsam som med alla medel arbetar för ökadelanvändning och elproduktion varvid handlingsutrymmet för riksdag, regeringoch energiopinionsbildare smalnar inför kärnkraftsavvecklingen lill dess detenda alternativet blir en stor satsning på kolkondenskraft. harfunnit kommitténs beskrivning av möjligheterna framtida elprodukiionofullständig då man avstått från att analyserade nya energislagens polential.Även energiforskningsnämnden framhåller att det är en brist i betänkandet attden tekniska utvecklingen på energiområdd och energiforskningen inte behandlatsmer omfattande. Universitets- och högskoleämbetet finner dd inleosannolikt alt genomgripande teknikförändrande rön som lolall förändrarhelhetsperspektivet kan komma fram under den aktuella lidsramen. För atl uppnåsådana epokgörande resultat fordras dock en målmedveten satsning på grundläggandeforskning inom hela det energilekniska fältet. Centralorganisationen SACOISR, Svenska Bioenergiföreningenoch anser att kommittén inle tillfredsställandeutfört sitt uppdrag i och med att ingen avvecklingsplan presenterats. 1984/85:120 24 tensgeologiska undersökning finner del oUllfredsiällande atl kommittén i så storutsträckning vall all föreslå lillsällandel av nya ulredningar. Varbergskommun anser atl kommittén utrycker sig alltför vagt och passivt när del gälleratt precisera vilka strategiska beslut som måste fattas och menar alt ju längresådana beslut dröjer desto mer ökar svårighelerna liksom svårigheterna att fåfram alternativ ökar ju längre liden går. Utredningenhar avstått från att göra en regelrätt prognos över den framlidaenergianvändningen och har i stället fastlagt intervall inom vilkaenergianvändningen i olika sektorer kommer atl ligga. Eltstort antal remissinstanser delar EK:8l:s uppfattning atl det är orealistisktatl göra prognoser på så lång sikl som del här blir frågan om. Många instansenhar emellertid kommenterat de intervallgränser som kommillén kommit fram till. Stockholmskommun finner att den nedre gränsen i intervallet för elanvändningen, är fögarealistisk då elanvändningen exklusive de avkopplingsbara elleveranserna redanidag är högre. gör samma bedömning och hänvisar alt utredningen bedömlatt elvärme och värmepumpar i stor utsträckning kommer att fortsätta attanvändas. Kraftsamanser att kommittén lydligare än vad som skett borde ha angett atlsannolikheten är olika för att hamna i olika delar av intervalld och framhålleratt ett troligt minimivärde för elanvändningen ligger kring 115å inkl.förluster. ifrågasätter om det är realistiskt och motiverat att räknamed etl undre värde för elanvändningen pä endast vilket är tio procentlägre än verkliga värde. Föreningen menar atl en så låg nivå skulleendast kunna nås i samband med en djup och mycket långvarig lågkonjunktur.Föreningen vill i sammanhanget framhålla angelägenheten av att elproduktions-och överföringssystemet även i framliden innehåller Ullräckliga marginaler föralt klara även oförutsedda eflerfrå-geökningar och påpekar att kostnaderna fördessa marginaler är små jämfört med de samhällsekonomiska förluster som kanuppstå om efterfrågan ej tillgodoses. noterar atl kommitténs betänkande inte innehåller faktaeller resonemang som övertygar om att en påtaglig framUda minskning avelförbmkningen skulle vara sannolik. En miniminivå för elförbrukningen på långsikt är enligt föreningens mening ca , dvs ca inkl. förlusler.Detta innebär atl praktiskt taget hela kärnkraft- 1984/85:120 25 produktionenmåsle ersättas med annan elproduktion vid kärnkraftens avveckling. Skellefteåkommun finner att en elanvändning på endasl är osannolik mol bakgrundav kommitléns bedömningar beträffande elvärmens roll i framliden ochindustrins produktutveckling. ,finner att intervallen givits alltför stora spännvidder och hänvisar deanalysmetoder akademin tillämpat i sin studie . 1denna studie har spännvidden kunnat reduceras till förelanvändningen, varvid del lägre värdet hänför sig till låg BNP-utveckling ochkärnkraftsavveckling och det högre värdet till hög BNP-utveckling och fortsattanvändningn av kärnkrafi. Försvarelsforskningsanstalt anser att grunderna för valet av gränser för en framtidaelanvändning inle har diskulerats av ulredningen. Innan förutsättningarnapreciserats är det angivna intervalld oinlressanl som uigångspunkl för enenergipolitisk strategi. Länsstyrelseni hyser förståelse för svårigheten att bedöma det framUdaelbehovet men anser ändock atl den sannolika elkonsumtionen borde ha kunnatpreciserats något bättre än med mellan max- och minimivärdena. konstaterar att varje prognos som kraft-etablissemanget gjortvarit grovt felaktig och finner del inte iroligt att den nya prognosen ärtillförlitligare än de lidigare. Organisationen hänvisar till underrapportenPerspektiv på energi (Ds I 1983:18) och de siffror som angivits i denna, samttill beräkningar ulförda av BFR som säger atl uppvärmningsbehoven i bostäderoch lokaler kan halveras . Sammanfattningsvis bedömerorganisationen att en elanvändning om ca är fullt möjlig. och hänvisar tillundertapporten Perspektiv på energi (Ds 1 1983: 18) enligt vilken det ärmöjligt att genom hushållnings- och effektiviseringsålgärder sänka energibehovettill ca och ifrågasätter varför dessa möjligheter inteanalyserats vidare av EK 81. EnligtEK 81 :s bedömningar kommer energianvändningen inom industrin att uppgå fillca . som i sitt remissvar preliminärtredovisar de prognoser som verket arbetat fram 1995,anger för . Belräffande elanvändningen inom industrin anger EK81 inlervallet för medan prognos anger 53 TWhför . Verket anser det därför mindre troligt atl elförbrukningen kringår 2010 skulle ligga vid den undre gränsen för EK 81 :s intervall och såledesunderskrida den sannolika förbrukningen . 1984/85:120 26 kommenterar de siffror som angivits ilUI:s underrapport Den ettunga industrins ulveckling (Ds I 1983:13) och somligger till gmnd för EK 81:s bedömningar. Rapporten har angivil intervallen13,7-17,som trolig elanvändning inom pappers- och massainduslrin.Föreningen som räknar med fortsatt tillväxt för branschen på grund av ökadeavverkningsmöjligheier och produktutveckling anser att etl troligare intervallär ca 17,. Oljeförbrukningen har reducerats drastiskt inom branschensedan 1973 trols ökad produktion. Motsvarande reduktion anser föreningen intemöjlig vad avser elanvändningen utan påpekar att totalt sett energieffektivaprocesser i allmänhet leder till högre elförbmkning. Jernkonloretkommenterar också IUl:s underrapport där hög- och lågalternativ angivits ävenför järnindustrins energianvändning. Det lägre alternativet innebär enligtJernkonloret att de svenska handelsstålverken avvecklas när nu gjordainvesteringar tjänat ut strax efler . Jernkonloret hänvisar tillatl stål visserligen kan produceras lill lägre pris än i i vissa andraländer, men att dessa ligger på fraktavstånd som ger högre kostnader vid exportbåde till och . Av denna anledning och på grund av Sverigeseffektivitelsmässiga förspräng, finner Jernkonloret ingen anledning att fömtsenågon minskning av den svenska handels-eller specialstålindustrin. Jernkonloretpåpekar vidare att möjligheterna att byta energibärare är mycket begränsadeinom järn- och stålindustrin och kan i allmänhet bara ske i samband med ny-eller reinvesteringar varför branschen är beroende av en långsiktig väl avvägdenergipolitik. anser atl EK: 81 :s lägre intervallgräns för industrin, 40TWh, är hell orealistisk då en fömtsättning i så fall måste vara att delar avindustrigrenarna massa och papper, järn och stål samt kemi skulle slås utvilket föreningen inte funnit atl några skäl till har angetts belänkandet. EnligtSveriges Industriförbunds bedömning kommer industrins specifika elförbrukningatl öka till . Förbundet anser att endast under myckel extremaförutsättningar kommer förbmkningen därefter alt sjunka och varnar för atträkna med atl indusirins elförbmkning skulle ligga under per år.Förbundet framhåller att industrin ser elprognoser som en ram inom vilkenindustrins användning måste hållas. Uppfattas eltillgången som knapp hämmardetta utvecklingen av ny teknik och projekl av elintensiv karaktär. Förbundetpoängterar alt ny teknik nästan undantagslöst kräver el för att fungera. räknar dock med att den specifika elenergianvändningen inomindustrin på sikl minskar, men hänvisar också till en prognos från Kraftsam somvisar på en något höjd specifik elförbrukning fram . Byggnadsstyrelsenfinner intervallet för industrins elanvändning väl Ull- Prop.1984/85:120 27 lagd och inle molsvarande de lendenser som kunnat utläsasav de senaste årens ulveckling. Byggnadsslyrelsen hänvisar också till all EK 81:s delrapporter och BFR:s utredningar pekar pä ett i stort sett oförändratenergibehov för industrin fram mol . Det av kommittén angivna intervallet 2010 är . Därav utgör el. Statens energiverks prognos förutser en ökning avtransportsektorns totala energianvändning från till år1995. Verket konstaterar atl EK 81 :s bedömningar därför ligger i linje med denegna prognosen. kommun konstaterar alt fordonen visserligen kommeratt bli mer bränslesnåla men atl trafikarbetet kommer att öka varvidenergiförbrukningen kommer att öka något eller möjligen ligga kvar på ungefärsamma nivå som .