prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Förutom räntenivå och budgetunderskott har valutakursförändringarökat utgifterna för slatsskuldräntor, dels genom påverkan på de utländskaräntebetalningarna, dels - och framför alll - genom valutaförluster vidinlösen av lån. Valutaförlusterna /85 beräknas uppgå till 14,3miljarder kronor. I1983 års långtidsbudget gavs en utförlig redovisning bl. a. av hur slatsskuldräntornaberäknas och av statsskuldens utveckhng. Studierav statsutgiflernas ulveckling kan ha olika syften. Om inriktningen är attanalysera för vilka ekonomisk-politiska ändamål som utgifter anslås påstatsbudgeten torde den utförliga redovisning som återfinns i appendix kunnatjäna som underlag. I beskrivningen av utgiftsutvecklingen för de skildaändamålen läggs tonvikten vid de faktorer, t. ex. i form av volymförändringaroch regelsyslem, som styr utgiftsutvecklingen. 1 det följande (avsnitt 5.1)sammanfattas de beräkningsresultat som där framkommer. Om syftet i stället äratt analysera statsuigiftemas inverkan på samhällsekonomin ufifrån ettnationalekonomiskt betraktelsesätt bör statsbudgetens utgifter delas upp ikategorier som möjliggör en analys av sambanden mellan staten och övrigasamhällssektorer. Vid en analys av detta slag brukar statsutgiftema delas upp irealekonomiska grupper. En sådan redovisning återfinns i avsnitt 5.2. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 5.1Sammanfattning av statsutgifternas utveckling Beräkningamaav statsutgifterna utgår från de anslagsbelopp för /86 somredovisas i budgetpropositionen eller, om förändringar därefter inträffal pågmnd av särpropositioner m.m., från det reviderade budgetförslaget. Denutveckling av statsbudgetens utgifter som redovisas i appendix sammanfattas itabell 8. Enligt de redovisade beräkningarna skulle slalsulgifterna ioförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldränlor) minska med i genomsnitt0,. Den fakfiska utvecklingen av utgifterna exkl.statsskuldränlor /80-1983/84 innebar engenomsnittlig minskning med 0,i fasta priser. Förde flesta anslag är utvecklingen av priser och/eller löner styrande för deframtida utgifterna. I labell 9 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priserenligt lågallernativel och i labell 10 redovisas utgiftsutvecklingen i löpandepriser enligt högalternativet. Omräkningen till löpande priser baseras på denutgiftsutveckling i oförändrad prisoch lönenivå (fasla priser) Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- ochlönenivå (exkl. statsskuldräntor) -0,1 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 -0,5 Hälso-, sjuk- och -0,4 -0,2 -1,4 Utbildning och forskning + 1,2 -0,7 -0,3 -0,3 -0,4 -1,2 -1,1 -0,4 -0,3 -1,7 -0,5 -0,9 -0,6 -13,2 -0,2 -0,4 -0,3 -0,2 -4,6 -0,9 -0,3 -0,3 -18,8 -8,3 -0,2 pris- och lönenivå exkl. -0,3 -2,8 -1,9 -2,1 -0,1 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i löpande pris- och lönenivå lågalternativet samarbete och övrig inter- Hälso-, sjuk- och socialvård Allmänna bidrag till den -0,5 -0,5 -0,9 -0,6 -0,4 -0,3 -0,2 -0,1 -2,4 -0,1 -0,2 -14,6 -4,5 -0,1 Delsumma utgifter i löpande Totala statsutgifter i löpande somredovisas i tabell 8. Till grund för omräkningen ligger de anlaganden sompresenterats i kapitel 3.2. För vatje anslag på statsbudgeten beräknasutgiftema utifrån gällande regler vad gäller de ulgiftsslyrande faktorerna.Sålunda räknas l.ex. folkpensionsanslaget upp med basbeloppet medanberäkningarna av förvaltningsanslagen baseras på den antagna löneutvecklingenför den del av anslagen som ulgörs av löner och för andra delar påprisantagandet. Utgifterna för förvaltningen har vidare beräknats underantagandet att det s. k. huvudförslaget genomförs. Efteromräkning blir den genomsnittliga åriiga ökningen av statsutgifterna i löpandepriser enligt lågalternativet (exkl. statsskuldränlor) 2,underlångtidsbudgetperioden. Dengenomsnittliga årliga ökningen av slalsulgifterna i löpande priser (exkl.slatsskuldräntor) enligt högalternalivet blir 6,. Idet högre alternativet antas en låg ekonomisk aktivitet med hög arbetslöshetoch hot om företagsnedläggelser som följd. De kostnader av arbetsmarknads- ochindustripolifisk art som därvid kan komma att belasta 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i löpande pris- och lönenivå högalternativet samarbete och övrig inter- m. m. Hälso-, sjuk- och socialvård Allmänna bidrag till den -14,6 Delsumma utgifter i löpande Totala statsutgifter i löpande Statsbudgetenhar schablonmässigt räknats fram och lagts in i kalkylerna. Dessa merkostnaderantas successivt stiga för alt de två sisla åren i perioden uppgå till ca 10miljarder kronor. Utgiftemaför statsskuldränlor beräknas under slutåret uppgå till 80 resp. 110 miljarderkronor för låg- resp. högalternalivet. För en närmare beskrivning avstatsskuldräntomas utveckling hänvisas fill avsnitt 5.2. Budgelåret1989/90 beräknas, enligt vad som framgår av tabellema 9 och 10, utgifterna ilöpande priser vara högre i högaltemativel än ilågalternativet. Utgifternas ökningstakt åren framöver är således i myckel höggrad beroende av vilka antaganden som görs om pris- och löneutvecklingen. 5.2Statsutgifterna uppdelade på realekonomiska kategorier Dennagenomgång i realekonomiska termer bygger i huvudsak på del inomnationalräkenskaperna tillämpade internafionella SNA-systemet (Sy- 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 26 stemof National Accounts) som innebär atl statsutgifterna delas upp i konsumlion,investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Viden analys av utvecklingen i reala lermer måste de finansiella transaktionernasärskiljas från utgifterna i övrigt. Realekonomiskt betraklas de finansiellatransaktionerna som en del av kreditmarknaden. Det är vidare viktigt att skiljamellan å ena sidan sådana utgifter där slalen slutligt förbrukarproduktionsresurser och å andra sidan sådana utgifter som utgörs avöverföringar (transfereringar) lill andra sektorer i ekonomin. De senarepåverkar den reala samhällsekonomiska utvecklingen indirekt, bl.a. genom sinaeffekter på de disponibla inkomsterna i andra delar av ekonomin. Destadiga konsumtions- och investeringsutgiflerna visar statens direkta(slutliga) förbmkning av reala resurser. Som konsumtionsutgifter betraktas ulgifterför stadiga myndigheters produkfion av tjänster inom t. ex. försvaret,undervisningssektorn och rättsväsendet. Konsumtionsutgifterna består tillnärmare av lönekostnader, inkl. sociala avgifier. Återstoden är omkostnaderi den löpande verksamhelen, exempelvis inköp av konsumtionsvaror, hyror,reparafioner och underhåll. Försvarets investeringar, som inle antas ha någoncivil användning, betraktas i enlighel med SNA-systemet som konsumtion. Delinvesteringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte från det som gällerför den privata sektorn. Som slatliga invesleringar betraklas utgifter förbyggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål. Precis somför övriga utgifter på statsbudgeten belastar investeringar statsbudgeten vidtidpunkten för utbetalningen. Investeringsutgiflerna periodiseras såledesinte. Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning avSNA-systemet räknas i långtidsbudgeten även affärsverkens invesleringar iden mån de finansieras över statsbudgeten som statliga investeringar. Delbör understrykas att gränsen mellan konsumtion och investeringar i vissa fallkan vara flytande. Del kan sålunda hävdas att delar av utgifterna för t.ex.utbildning och forskning, vilka klassificeras som konsumtion, utgör produkfivainvesleringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Transfereringarnaindelas i undergmpper med utgångspunkt i vilken sektor av ekonomin som ärmottagare av inkomstöverföringen. I långtidsbudgeten delas transfereringama uppi överföringar lill hushåll, kommuner och företag. I SNA-systemet räknas ocksåränleutgifter för statsskulden som transfereringar. I långtidsbudgetenredovisas dock dessa för sig. Tillgrtippen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckningm. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Somframgår av tabell 11 utgörs närmare hälften av statens konsumtionsutgifter avkostnader för löner. ökar de statligakonsumtionsutgifterna i fasta priser med i genomsnitt . Miljarderkronor, oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1985/86-1989/90 Procentuell andel av totala statsutgifter +0,8 -0,6 Anm.Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta gör att de realekonomiskafördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Påstatsbudgeten återfinns utgifter för investeringsändamål inom såväl slafiig somkommunal och privat sektorn. Investeringsulgifter i och privat sektorredovisas som transfereringar för invesleringsändamål fill dessa sektorer förinvesleringsändamål. I långtidsbudgeten redovisas endast de medel som påbudgeten anslås för investeringar inom statliga myndigheler och stadigaaffärsverk som direkta slatliga invesleringar. Staten påverkar emellertid enstörre andel av den lotala investeringsvolymen än vad dessa belopp angereftersom betydande delar av affärsverkens (inkl. dotterbolagens) totalainvesleringar inle finansieras över statsbudgeten. Vidare klassificeras somnämnts utgifter på budgeten för invesleringar i andra sektorer somtransfereringsutgifter. Dedirekta statliga investeringarna på budgeten uppgår /86 fill ca10,. beräknas dessa öka med0,räknat i fasta priser. Investeringarnas utveckling underlångtidsbudgelperioden beror på all beräkningarna i första hand tar hänsynfill beslulade investeringar. Utgifterna för invesleringar inom affärsverkenökar således med 1,i fasla priser medan övriga investeringar minskarnågot. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1985/86-1989/90 Procenluell andel av totala statsutgifter Statliga affärsverk Övriga investeringar +6,7 -3,5 + 1,8 -1,0 Anm. Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta göratt de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltgenomförbara. För atl de totala statsutgifterna inte skall underskattasunder långtidsbudgelperioden till följd av ovan nämnda beräkningsteknik harskillnaden mellan utgifterna för en låg "normal" nivå påinvesteringarna och i tabellen inlagda belopp beaktats under postentillkommande utgiftsbehov, netto. Miljarder kronor, oförändrad pris- och lönenivå -0,3 -0,5 -17,7 -2,5 ' Inkl. räntebidrag för bostäder. Anm. Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta göratt de realekonomiska fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är heltgenomförbara. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 29 Transfereringarnaberäknas för /86 svara för av de toialastatsulgiftema. Utvecklingen av transfereringarna redovisas i tabell 13. Om manser till utvecklingen , finner man att transfereringarnatill hushåll ökat med 5,medan transfereringarna fill företag minskat med17,i fasta priser. Totalt sett har transfereringarna minskat med 0,ifasta priser mellan budgetåren 1979/80-1983/84. Under den framförliggandeperioden beräknas transfereringarna minska med 0,, uttryckta i fastapriser. TransfereringarIiU hushåU beräknas minska med i genomsnitt i oförändrad pris- ochlönenivå. Folkpensionerna dominerar i denna gmpp och svarar för över hälften avutgifterna. Som framgår av labell 14 minskar folkpensionerna någol i faslapriser. Denna effekl följer av all allt fler pensionärer erhåller ATP, vilketöver långtidsbudgelperioden sänker kostnadema på statsbudgeten förpensionstillskott. Slatens totala utgifter för pensioner, dvs. inkl. ATP, ökardäremot i fasla priser /86-1989/90. 1985/86 Genomsnittligårlig förändring 1985/86-1989/90 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå jågal terna- högaltema tivel tivet -0,5 -0,6 -0,9 -0,9 Utgifternaför barnbidrag minskar. Detta beror på att anlalel barn beräknas minska ochatt bidragsnivån förutsätts vara oförändrad. Deslatliga transfereringarna tiU kommunsektorn för konsumlion och investeringaromfattar dels bidrag avsedda för särskilda ändamål, l.ex. löner för lärare igmndskolan och gymnasieskolan, dels allmänna bidrag, främstskatteutjämningsbidrag. Etl drygt tiotal specialdesfinerade bidrag svarar förnärmare av de statsbidrag lill den kommunala sekiorn som utgår försärskilda ändamål. Transfereringarna lill kommunsektorn beräk- Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 30 nas öka ioförändrad pris-och lönenivå och i löpande priser öka med 3,ilågalternativet resp. 4,i högalternafivet. 1985/86 Genomsnittligårlig förändring 1985/86-1989/90 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högaltema tivel tivet väsendet m. m. -2,1 vård, social hem- hjälp m. m. skolor, daghem. m. m. Bidrag lill skolväsendet m. m. avser lill lönerlill grundskole-och gymnasieskoleläraraa. Nedgången i oförändrad pris- ochlönenivå sammanhänger framför alll med minskal antal elever. Transfereringar liU förelag m.m. inkluderar överföringartill såväl privata som statliga förelag. I fasta priser registreras engenomsnittlig minskning med 2,. I lågalternativeterhålls en lika stor minskning eflersom dessa transfereringar inte haromräknats med hänsyn till pris- och löneantagandena. I det högre allernativetökar utgifterna med 3,på gmnd av de tillkommande utgifter förarbetsmarknads- och induslripolitiska insatser som antas uppstå på grund av denlåga ekonomiska aktiviteten i detta alternativ. Som framgår av redovisningenunder ändamålsgmppen näringspolitik har de statliga insatserna till krisdrabbadeföretag och branscher varit mycket stora . Förlångtidsbudgelperioden har några nya sådana insatser inte laigts in iberäkningarna. De internationella transfereringarna består nästan helt avanslag till utvecklingsbistånd (u-hjälp). Biståndets tillväxt följerbruttonationalinkomstens utveckling. Totalt ökar transfereringarna med 1,ifasta priser. Denna beräkning baseras på lågalternativels antagande om vissårlig tillväxt i BNL I löpande priser innebär detta en årlig genomsnittligökning i lågalternativet samt i högalternativet. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Utgifterna för statsskuidräntor, m. m. består dels avränteutgifter för av staten upptagna lån inom och utom landel, dels avvalutaförluster' fill följd av ändrade växelkurser. Totalt beräknas dessautgifter uppgå till /86. 1 lågalternativetökar utgiftema för statsskuldräntor m.m. till budgetåret1989/90. I högalternativet uppgår motsvarande utgifter fill 110,0 miljarderkronor. Beräkningarna har gjorts med hjälp av riksgäldskoniorets modell för beräkningav statsskuldräntor. Utgifter för statsskuldräntor, m.m. i löpandepriser 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86-1989/90 varav: - räntor på inhemska lån - räntor påutländska lån varav: - räntor på inhemska lån - räntor påutländska lån 73,8 + 1,2 + 4,0 + 1,0 + 0,0 53,7 + 6,7 + 3,5 + 2,3 + 1,4 13.7 - 0,2 - 0,7 - 1,2 - 1,3 6,4 - 5,3 + 1,2 - 0,1 - 0,1 73.8 + 5,2 +10,0 +10,0 +11,0 + 10,4 + 8,7 +10,1 +10,9 13,7 + 0,1 + 0,1 +0,0 + 0,2 6,4 - 5,3 + 1,2 -0,1 - 0,1 + 2,0 +5,9 -24,3 + 0,7 -24,3 Den relativt måtfiiga ökningen av utgifterna förstatsskuldräntorna i lågalternativet beror på att effeklerna på ränteutgifternaav den ökade statsskulden motverkas av en sänkt räntenivå. I högalternativetökar utgiftema för statsskuldräntorna betydligt fortare dels till följd avstörte budgetunderskott , dels lill följd av atlräntenivåerna inte sjunker som i lågalternativet. Valutaförlusterna beräknas uppgå till 14,1 miljarderkronor . ' Utländska lån redovisas i riksbokföringen till värdet ikronor vid upplåningstillfället. Om lånets värde i kronor vidinlösentidpunkten, till följd av valutakursföriust-förändringar, avviker fråndet redovisade värdet uppstår en valutaföriust eller valutavinst. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Iposten finansiella transaktioner ingår dels statlig utlåning till olika ändamålsåsom studielån, lokaliseringslån och övriga lån till företag, dels aktieköp,köp och försäljning av mark saml förändringar i dispositionen av rörligakrediter. Som framgår av tabell 17 beräknas de finansiella transaktionerna ökamed i oförändrad pris- och lönenivå. 1985/86 Genomsnittligårlig förändring 1985/86-1989/90 Oförändrad Löpande Löpande pris- och priser priser lönenivå lågalterna- högaltema tivel tivet Statliga lån varav Studielån + 1,4 +0,0 +3,1 +2,9 +6.4 +7,1 Statensfinansiella transaktioner är av väsentlig betydelse vid en studie av sparandetsutveckling. Statens finansiella sparande definieras som budgetsaldot reduceratmed nettobeloppet av finansiella transaktioner, inkl. valutaförluster, påbudgetens utgiftssida och amorteringar av statliga lån på budgetensinkomstsida. Det statliga finansiella sparandet är en del av del lolalafinansiella sparandet i ekonomin. Summan av de olika sektorernas finansiellasparande ulgör bytesbalansens saldo. Sammanfattningav statsbudgetens utgifter uppdelade på realekonomiska kategorier Totaltsett minskar statsutgifterna exkl. statsskuldräntorna under långtidsbudgelperiodenmed i fasla priser. Omräknat till löpande priser blir ökningen 2,ilågalternativet och 6,i högalternativet. I tabellerna 18 och 19 redovisasutvecklingen i löpande priser i låg- resp. högalternalivet för de lolalaslalsulgifterna uppdelade på realekonomiska kalegorier. 5.3Utgiftsutvecklingen /76-1984/85 Enviktig orsak till de minskade budgetunderskotten är altstatsutgiflernas tidigare snabba tillväxt vänts till en minskning i realatermer. I detta avsnitt redovisas utgiftsutvecklingen under de senaste tio 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Miljarderkronor, löpande priser - lågalternativet - Slallig konsumtion och inves- -0,6 -0,4 -0,3 -2,4 Summa utgifter exkl. stats- Summa utgifter exkl. stats- skuldränlor i fasta priser -2,8 -1,9 -2,1 -0,1 åren.Beräkningama baseras på redovisade utfall för budgetåren 1975/76-1983/84 och påden beräkning av budgetutfallet för /85 som presenteras i denreviderade finansplanen. Erfarenhetsmässigt avviker inte det redovisadeutfallet i någon större omfattning från prognoser gjorda vid slutet av budgetåret.Prognosen för /85 bör med andra ord ligga nära del slutligautfallet. Utgiftemahar beräknats i fasla priser. Omräkningen till fasta priser har skett ienlighet med den s.k. BNP-deflatorn. Den omräkning till fasta priser som görs iändamålsavsnitten i appendix baseras på prisindex för resp. utgiflsslag. Dessaprisindex skiljer sig normall något från BNP-deflatorn, vilket förklarar attden hisloriska utveckling som redovisas i appendix och i tabell 8 inte heltstämmer överens med beräkningarna i detla avsnitt. Föralt illustrera förändringen i utgifternas ulveckling har en uppdelning gjorts itre perioder, nämligen budgetåren 1975/76-1980/81 (), budgetåren1981/82-1982/83 och budgelåren 1983/84-1984/85 (båda perioderna omfattar tvåår). Periodindelningen har valts så att de ingående åren i vatje period i slortkännetecknas av samma genomsnitfiiga utvecklingstakt. 3 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Miljarderkronor, löpande priser - högalternativet - Statlig konsumtion och inves- Summa utgifter exkl. stats- Summa ulgifler exkl. slals- skutdränla i fasta priser Utgiftsutvecklingenbudgetåren /76-1984/85 sammanfattas i tabell 20. Utgiftsutvecklingen under budgetåren 1975/76-1984/85 Utgifter deflaterade medBNP deflatom, årlig real procentuell förändring 1975/76-1980/81 1981/82-1982/83 1983/84-1984/85 Totala utgifter +6,0 +4,4 statsskuldräntor +4,7 +0,7 Utgifter exkl.statsskuldräntor, konjunkturberoende arbets marknadsutgifter och industristöd +3,8 -1,3 -0,2 -3,7 Kännetecknandeför utgiftsutvecklingen I975I76-1980181 är en snabb real ökning inompraktiskt laget alla utgiftsområden. Skillnaden i utvecklingstakt mellan olikaområden är vidare mindre än under den närmast följande.Dessa slutsatser kvarstår också om man granskar utgiftsutvecklingen för deenskilda åren . Utgiftsfillväxten är dock snabbare i mittenän i böljan resp. slutet av perioden. statsskuldräntor ökar under budgetåren 1975/76-1980/81 i reala termer medca åriigen. Bidragande fill denna ökning är bl. a. den kraftiga expansionenav de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Under slutet av perioden ökar vidareindustristödet. Denna ökning fortsätter av 1980-talet.Andra vikliga utgiftsområden som ökar kraftigt är de allmännakommunbidragen, bidragen till gmndskolan, gymnasieskolan och högskolan samtstudiestöd. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 35 Barnbidraget, bidragsförskottet och bosladsbidragen höjs.Föräldraförsäkringen byggs ut och antalet plalser i barnomsorgen ökar. Underperioden tillkommer bl. a. bidraget till kommunalt bostadstill-lägg tillfolkpension (KBT) och räntebidrag för bostadslån. I samband med att statsbidragför KBT införs sänks statsbidragen för de statskommunala bostadsbidragen tillbarnfamiljer m.fl. Den reala ökningen för olika ändamål sker fill följd avdels utbyggnader i de olika transfereringssystemen, dels demografiskaförändringar. Budgetåren1981/82 och 1982/83 fortsätter utgifterna exkl. slatsskuldräntor att stiga ireala termer, om än i mycket lägre takt än . Framför allt ökarstödet till induslrin för atl under /83 uppgå lill ca 12miljarder kronor. Andra utgiftsområden med betydande real tillväxt under dennaperiod är bidragen till hälso- och sjukvård, bislån-del, försvaret ocharbetsmarknadsinsatserna. Som helhet betraktat är dock utgiftslillväxten lägreän under slulet av 1970-lalel. Den lidigare reala utgiftsökningen förbyls i enreal minskning för flera stora utgiftsområden. Förbudgetåren 1983184 och 1984/85 uppgår den reala minskningen av utgiftema exkl.statsskuldränlor till inemot . Minskningen är mest markerad förindustristödet. 1 övrigl är minskningen med några undanlag - relativt jämntfördelad mellan de viktigaste utgiftsområdena. Stödel till barnfamiljerna ökartill följd av bl.a. höjda barnbidrag. De allmänna kommunbidragen ökar något,främst fill följd av kompensationen till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. Sammanfattningsvisinnebär perioden /76-1980/81 en ökning i reala termer för de flestautgiftsområden. Under budgelåren 1981/82 och 1982/83 ökar industri- ocharbetsmarknadsinsatserna kraftigl medan flera andra områden visar påminskningar i reala lermer. framgår av alt utgiftema exkl.statsskuldränlor och konjunkturberoende arbetsmarknads- och induslriinsatserminskar i reala lermer . Från /84karaktäriseras praktiskt laget samtliga utgiftsområden av minskade ulgifler ireala termer. Eflersomslatsskuldräntorna ökar kraftigl under hela den studerade perioden sfiger delolala utgifterna t. o. m. /83. Under budgelåren 1983/84 och1984/85 minskar dock övriga utgifter i så snabb takt att även de totalautgifterna inkl. statsskuldränlor minskar något i reala termer. 5.4Följderna av en snabbare utgiftstillväxt Denskillnad i utveckling som låg- och högalternativen åskådliggör är ett resultatav skilda antaganden om bl.a. pris-, löne- och ränteutvecklingen. Däremotbygger båda alternativen,, enligt långtidsbudgeltekniken, på all inga nyaekonomiska åtaganden görs. Emellertid kan det vara av inlresse 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget allanalysera effeklerna av alt nya utgiftsålaganden görs och alt utgifternadärigenom växer snabbare än vad som är fallel i de redovisadeberäkningarna. Elt sätt atl belysa följderna av snabbare ulgiftstillväxt är atlanla att ulgiflerna växer i takt med t.ex. BNP eller i enlighel med utgiftstillväxtenunder en historisk period. I del följande presenteras två sådanautvecklingsalternativ. Del ena alternativet innebär att utgifterna exkl.statsskuldränlor växer i lakt med BNP-utvecklingen i lågalternativet medan detandra allernativet innebär att utgifterna exkl. statsskuldräntor ökar i sammalakl som /761980/81. Beräkningarnautgår i båda alternativen från utgifterna exkl. statsskuldräntor budgelåret1985/86. Den omedelbara effekten på utgifterna exkl. slatsskuldräntor är meddessa betingelser enkel atl beräkna. Effeklen av ökade statsutgifter påstatsbudgetens inkomstsida är däremot svårbedömbar.