prop · G803109 · 1984-12-31 00:00:00 — 1paragrafen regleras undantagen från fastighetsägares m.fl. och arbetsgivares Upplysningsskyldigheienligt 26 och 27 §S. Frågan har behandlats i Bestämmelseninnebär all närstående till den sökle inle omfattas av denupplysningsskyldighet som gäller enligt 26 och 27 SS. Beslämmelsen har ulformaissom en hänvisning lill 36 kap. 3 S RB. Personkrelsen motsvarar således denpersonkrets som är undantagen från den allmänna vittnespliklen. Idenna paragraf regleras rällen för siämningsman och andra som får ulföra siämningsmannadelgivningall erhålla lilllräde lill ett enskilt område för att genomföra delgivningen.Frågan har behandlats i avsnill 3.3.6. Rällentill tillträde avser inte boslad. Belräffande bosläder föreslås i stället althusrannsakan i vissa fall skall kunna användas för deigivningsändamål (se förslagelom ändring i 28 kap. 2 S RB). I övriglgäller emellertid inle några begränsningar. En stämningsman får alltså rätl altkomma in i trappuppgången lill en hyresfastighet, på ell industriområde eller ien fabrikslokal eller alt komma ombord på ett fartyg. Rällen lill tillträdeinnebär all den som äger eller förfogar över det enskilda området (l.ex. en arrendalor)är skyldig all medverka till all stämningsmannen får det tillträde som han harräll lill. Ägaren av en hyresfastighet skall alliså på begäran se till attstämningsmannen kan komma in i fastigheten om ytterporien hålls låst. Del kanske l.ex. genom att uppgifl lämnas om porlkod. Ägaren av en fabrikslokal skallpå motsvarande sätt se lill alt stämningsmannen släpps in på fabriksområdet omdet behövs för atl han skall få kontakt med den sökte. Skulleslämningsmännen med våld hindras från atl ta sig in på det enskilda området,får han enligt andra slyckel begära biträde av polismyndighet för all beredasig tillträde. Detsamma gäller om den som äger eller förfogar över områdetvägrar all öppna dörrar eller reser andra liknande hinder mot lilllräde. Del ärinle tillåtet för stämningsmannen att själv bryta lås för att ta sig in i etltillslutet utrymme i syfte att genomföra delgivning. Den tillträdesrällsom enligt paragrafen tillkommer stämningsman gäller även för åklagare,polisman, kronofogde saml exekutiv tjänsteman vid kronofogdemyndighet. Iförevarande paragraf har tagits upp en bestämmelse om straff för arbelsgivaresom underlåter all lämna uppgifter enligt 27 8 eller som uppsåtligen lämnar orikligauppgifter. Straffet är böter i pengar, högsl . Enarbetsgivare som enligt 28 8 är undantagen från upplysningsskyldighelenomfattas inle av straffbestämmelsen. 1984/85:109 68 5.2Förslaget till lag om ändring i Förslagelinnebär all bestämmelserna i om husrannsakan i viss utsträckning görs lillämpligapå delgivning av stämning i brottmål saml alt parternas skyldighel all lämnauppgifter lill domstolen för deigivningsändamål skärps. Vidare skall en domstoli vissa läll kunna avvisa en ansökan som inle innehåller för delgivningbehövliga uppgifter. Parter, vittnen m. fl. skall också kunna föreläggas vid vileall fullgöra sin uppgiftsskyldighel. 1paragrafen har gjorls del lilläggel att husrannsakan får användas även för alteftersöka den som skall delges stämning i brottmål. Frågan har behandlats i avsnill3.3.6 i den allmänna motiveringen. Enförutsättning för atl husrannsakan skall få ske för delgivning av stämning äratt stämningen avser ett brott för vilket det är stadgat fängelse. Del ligger isakens nalur all husrannsakan bör användas endasl om del är nödvändigt för all delgivningenskall kunna genomföras. Andra möjligheter all genomföra delgivningen bör alltsåförsl ha prövats utan framgång eller kunna på goda grunder bedömas ulsiklslösa,l.ex. med hänsyn lill erfarenheter från tidigare delgivningsärenden beträffandesamme person. 4 och 5 §§ Enligt4 8 krävs alllid beslut av rällen för aii husrannsakan skall få användas för deigivningsändamål.Rätien kan ta upp frågan antingen självmant, t. ex. sedan andra delgivningsförsökmisslyckats, eller efter yrkande av polismyndighet eller åklagare. I5 8 finns en bestämmelse om atl polisman i brådskande fall själv får företahusrannsakan, dvs. utan beslut av undersökningsledaren, åklagaren eller rätlen.Den möjlighelen bör inle finnas när del gäller husrannsakan för deigivningsändamål. 33 kap. 1 § Förevarandeparagraf innehåller f. n. i andra och iredje styckena bestämmelser om deuppgifter om sig själv och om motparten som en part skall ange i sin försiainlaga i en rättegång. Denna uppgiftsskyldighet har byggts ut i enlighet medvad som förordats i avsnitt 3.3.1. Ändringarnai andra stycket innebär att de uppgifter om egna förhållanden som en partenligt nuvarande bestämmelser bör men inte är skyldig all lämna ifortsättningen alllid skall finnas med i hans första inlaga till rätten. Dettagäller uppgift om yrke, telefonnummer och andra omsländigheter som harbetydelse för delgivning med honom. Uppgiftom postadress är redan nu obligatorisk. För au markera att 1984/85:109 69 adressenskall vara användbar för delgivning har uttryckligen angetts all uppgiflenskall avse den akluella postadressen (jfr sjätte stycket). Vidare har partensuppgiftsskyldighet byggts ut och omfattar även uppgift i förekommande fall omorganisationsnummer, adress till arbetsplats saml lelefonnummer till bosladenoch arbetsplatsen. En part är också skyldig all lämna uppgifl om annan adressän posladressen där parten kan anträffas för delgivning genom stämningsman.Härmed avses bl. a. uppgifl om bostads- eller besöksadress om denna intesammanfaller med postadressen. När postadressen utgörs av boxnummer kansålunda uppgifl behövas om l.ex. gatuadress diir siämningsmannadelgivning kanske. Till förhållandena iövrigt av betydelse för delgivning med parlen hör l.ex. uppgifier om lillfälliglbyle av vistelseort, längre resor, skiftarbete e.d. Beslämmelsernatar sikle endasl på enskilda parter. Motsvarande uppgifter bör dock lämnas av myndigheler.givetvis med de begränsningar som följer av egenskapen av myndighet. I Iredje stycket har lagitsupp en bestämmelse om att motsvarande uppgifter skall lämnas om en parts ställförelrädarei de fall denne för partens lalan. Till samma slycke har förls över nuvarandebestämmelser om vilka uppgifier som skall lämnas beträffande en parts ombud. Inuvarande iredje slyckel anges alt en stämningsansökan bör innehålla uppgifierom svaranden i de hänseenden som sägs i andra slyckel. 1 enlighel med vad somhar anförts i den allmänna moliveringen har skyldighelen all i slämningsansökanlämna uppgifter om svaranden byggls ul. De nya bestämmelserna har lagits upp i fiärdestyckel. Beslämmelsernainnebär atl en stämningsansökan alltid skall innehålla motsvarande uppgifier ommolparten som en enskild part enligt andra slyckel skall lämna om sig själv.Härifrån har gjorts vissa undanlag. Uppgift om motpartens eller dennesställföreträdares yrke, arbelsplals, telefonnummer och ombud behöver lämnas endaslom uppgiflen är känd för sökanden. Han behöver således inle särskilt efterforskadessa uppgifter. Det får dock anses önskvärt all uppgift lämnas om motpartens lelefonnummer.om delta går alt få fram med hjälp av tillgänglig telefonka-lalog. Del liggerju i sökandens egel intresse alt tillhandahålla så fullständiga uppgifter som möjliglför att inle handläggningen av målel skall försinkas på grund av delgivningssvårigheter. Undantag från skyldighelenalt lämna uppgifl om svarandens adress gäller för del fall atl svaranden saknarkänd adress. I sådana fall finns i viss ulslräckning möjlighel till kungörelsedelgivning.För sådan delgivning krävs all del inle kunnal ulredas var svaranden uppehållersig. För alt undgå en onödig kompletteringsomgång eller atl ansökningen avvisaspå grund av atl den saknar adressuppgift är sökanden därför skyldig att lämnauppgift om den ulredning han har företagit och som utvisar alt svaranden saknarkänd adress. Undanlaget avser även de fall svaranden visserligen Prop.1984/85:109 70 har känl hemvisi men för en kringflackande Ullvaro och lillföljd därav saknar fast adress där han kan nås för delgivning. Fjärde slyckel gäller även i fråga om åklagare och andra myndigheler. Det bör observeras all hänvisningen från fjärde styckettill andra stycket innebär atl en part alllid är skyldig all lämna uppgift omförhållanden i övrigt som har betydelse för delgivning med motparten. I femle stycket har tagils upp en bestämmelse om att enpart som begär atl ell vittne eller annan genom rättens försorg skall kallas förhandling skall lämna uppgifier om den som skall kallas i samma omfallningsom en part har all lämna uppgifl om molparten. Beslämmelserna i .sjätte stycket motsvarar delvis nuvarandebeslämmelser i fjärde stycket om parts skyldighet alt anmäla ändradeförhållanden belräffande de uppgifter som har lämnats. Som beslämmelserna nuhar avfattats avses de innebära skyldighet även för vittne eller annan somskall kallas till en förhandling all göra anmälan till rällen. om vederbörandekänner lill att lämnade uppgifter har ändrals eller är ofullständiga ellerfelaktiga. Vidare har gjorls vissa redaktionella ändringar. Paragrafen är ny. Den har utformats efter mönster från 31c S lagsökningslagen (1946:808). Huvudregeln är att sökanden skall föreläggasatt komplettera en slämningsansökan som inte innehåller de uppgifter som angesi 1 S försla-fjärde styckena. Föreläggande behöver dock inle utfärdas ombristen bedöms vara av ringa betydelse för del forlsiitta förfarandet. Genomifrågavarande beslämmelse markeras alt del i försia hand ankommer pä sökanden,vare sig denna är en enskild person eller åklagare eller målsägande vid enskillålal, all tillhandahålla föreskrivna uppgifier. Beslämmelsen tar sikle på såvälde uppgifier som sökanden enligt 33 kap. 1 5 är skyldig all lämna om sig självsom de uppgifier som rör svaranden. Följs inte föreläggandet, får rälten i dispositivatvistemål avvisa stämningsansökningen, om det inle finns särskilda skäl moldet. Avvisning får således inte ske av stämningsansökningar i brottmål eller i indisposilivatvistemål. 1 sådana mål kan i stället möjlighelen atl förelägga en enskild partvite enligt 12 8 användas i molsvarande situation. Vidare kan nalurliglvis underiåtenhelall följa ell föreläggande få beiydelse i rältegångs-kostnadshänseende. 1 fråga om dispositiva tvistemål är det i och för sig inleen förutsättning för avvisning atl elt eller flera delgivningsförsök harmisslyckats på grund av att föreskrivna uppgifter inte har lämnals. I praktikentorde dock frågan om avvisning uppkomma först sedan del har konslalerats attdelgivning inle kan ske. Det bör också observeras att avvisning inle får ske omdel finns särskilda skäl mot det. Vid prövningen av avvisningsfrågan måstesåledes hänsyn las till partens förmåga atl fullgöra den föreskrivna uppgiftsskyldigheten.Del kan också finnas andra skäl som lalar för all avvis- Prop.1984/85:109 71 ninginte bör ske. t. ex. alt den sökte är en noloriskl svårdelgiven person. Det böranmärkas atl avvisningsmöjlighet enligt paragrafen inte föreligger i de fallsökandens försummelse hänför sig till uppgifter om vittnen eller andra somskall kallas lill en förhandling (jfr 33 kap. 1 S femte styckel). Åven om ett föreläggandeinte efterkommes bör rälten inte vara bunden av föreläggandet. Visar del sig l.ex. all uppgiften inle längre behövs, skall avvisning inle ske. Ettföreläggande bör också kunna tillgripas i elt senare skede om del då visar sigatt en viss uppgift har betydelse. föreläggande som ulfiirdasbör innehålla en erinran om påföljden för utebliven komplettering. //och 12 §§ Somhar nämnls i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.3) bör inte bara parterulan även andra personer som skall höras i en rättegång vara skyldiga atltillhandahålla de uppgifter om sig själva som behövs för deigivningsändamål. Enbeslämmelse av den innebörden har lagils upp i 11 8. Enligt 12 8 får rällenanvända vitesföreläggande för atl förmå parter eller andra all fullgöra uppgiftsskyldighelenenligt 1 eller 11 S. Även den frågan har behandlats i avsnitt 3.3.3. 5.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning avdomstolsärenden Ändringarnai 2 8 Iredje slyckel och de nya fiärde och femle slyckena lagen om handläggningav domstolsärenden (ärendelagen) innebär en anpassning av beslämmelserna lill33 kap. I S RB. 1 fråga om innebörden av de nya beslämmelserna hänvisas lill specialmoUveringenlill sistnämnda paragraf I iredje stycket sista meningen har även gjortsspråkliga ändringar. Enligi 3 8 ärendelagenskall domslolen förelägga en sökande alt avhjälpa brisler i en ansökan som inteuppfyller föreskrifterna i 2 S eller annars är ofullständig. Efterkommersökanden inle ell sådani föreläggande, får domstolen avvisa ansökningen. Redan enligi nuvarande beslämmelserfinns således möjlighel alt avvisa en ansökan som saknar uppgifl om l.ex.sökandens postadress. Det ligger emellertid i sakens nalur alt avvisning enligiärendelagen inle Ullgrips i andra fall än där brislen i ansökan är väsenllig.Med hänsyn härtill har del inle ansetts erfoderligt atl begränsa avvisningsmöjlighetenpå sätl som har föreslagils belräffande mål som handläggs enligt RB. 1984/85:109 72 5.4Förslaget till lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) 2 och 19 §§ I2 och 19 88 lagsökningslagen (LL) har bestämmelserna om vilka uppgifter omparterna som skall lämnas i ansökningen tagits bort och ersatts med enhänvisning till 33 kap. I 8 RB. Belräffande den närmare innebörden av bestämmelsernahänvisas till specialmotiveringen till ändringen i den paragrafen. Enligt31 c 8 försia styckel LL skall borgenären föreläggas att komplettera enansökan om lagsökning eller betalningsföreläggande som inte uppfyllerföreskrifterna i 2 8 resp. 19 8, om inte brislen är av ringa betydelse. Omborgenären inte följer elt sådani föreläggande, får domslolen avvisaansökningen. Beslämmelsen blir således i fortsättningen tillämplig i de fall enansökan inte innehåller de uppgifier som anges i 33 kap. I 8 RB. Enansökan om lagsökning eller betalningsföreläggande skall enligt LL delges gäldenären.Härigenom blir även bestämmelserna i lillämpliga. Telefondelgivning av enansökan om lagsökning eller beialningsföreläggande är dock inte tillåten (jfr3 8 tredje stycket DL). 4 och 22 §§ Enligtnuvarande lydelse av ifrågavarande paragrafer skall rätlen i det föreläggandesom utfärdas för gäldenären anmana denne att lämna uppgift om sittpersonnummer, hemvisi, postadress och telefonnummer såvida befintliga uppgifierinte är fullständiga eller korrekta. Ifrågavarande bestämmelser har enligtförslaget avfattats på det sättet att gäldenären skatl föreläggas att lämnasamtliga de uppgifter om sig själv som avses i 33 kap. 1 8 RB, i den månuppgifterna i ansökningen är ofullständiga eller felaktiga. Det åligger alltsågäldenären att kontrollera ifrågavarande uppgifier i ansökningen. Vidare harföreskrifterna kompletterats med en bestämmelse som ger rätten möjlighet attförelägga gäldenären atl vid vile lämna uppgifter i dessa hänseenden.Beträffande den närmare innebörden av beslämmelserna i 33 kap. I § RB hänvisastill specialmotiveringen till ändringen i den paragrafen. I 4 och 22 88 haräven gjorts vissa språkliga ändringar. 5.5Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Förvaltningsprocesslagenär tillämplig på rättskipning i regeringsrätten, kammarrätterna, länsrätterna,den mellankommunala skatterätten saml försäkringsöverdomstolen ochförsäkringsrätterna. Ändringarnai 3 8 innebär att bestämmelserna har anpassats till vad som har föreslagits i33 kap. 1 8 RB. Beträffande den närmare innebörden av de nya bestämmelsernahänvisas till specialmotiveringen lill sistnämnda paragraf. 1984/85:109 73 Enligtnuvarande lydelse skall rätten, om en ansöknings- eller besvärshandling är såofullständig att den inte kan läggas till grund för en prövning i sak,förelägga sökanden eller klagande att avhjälpa bristen vidpåföljd att hans talan annars inle tas upp lill prövning. Åndringeninnebär atl sökanden/klaganden vid samma påföljd skall föreläggas attkomplettera brister som hänför sig till de uppgifter som denne skall lämnaenligt 3 8 andra fjärde styckena. Beträffande ifrågavarande uppgifter liggerdet i sakens natur atl sanktionen inte bör tillgripas i andra fall än där dethar konstaterats att delgivning inte kan ske till följd av sökandens/klagandensunderlåtenhet att fullgöra sin uppgiftsskyldighel. 5.6Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 7 kap. 26 § Ienlighet med vad som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 3.3.4)har i 7 kap. sekretesslagen, som reglerar sekretessen med hänsyn främst lillskyddet för den enskildes personliga förhållanden, tagits in en ny paragraf omsekretess i delgivningsverksamheten. Bestämmelseninnebär att sekreless gäller i verksamhel som avser delgivning enligt DL för uppgiflom enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde ellernågon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Förekommeren sådan uppgift i en allmän handling, gäller sekretessen i högsl . 14 kap. 2 § Paragrafenhar behandlats utförligt i avsnitt 3.3.4. Paragrafeninnehåller bestämmelser om begränsningar i sekretessen mellan myndigheter. Denavser lämnande av uppgifter både från en myndighet till en annan och mellantvå verksamhetsgrenar som är att anse som självständiga inom samma myndighel. 1paragrafens första och andra stycke anges f. n. fyra fall då sekretessengenombryts i förhållande lill en annan myndighet. Till dessa fall har i ettnytt tredje stycke fogats delgivning enligt DL. Ändringen innebär atl vissanärmare angivna sekreiesskyddade uppgifter utan prövning enligt den s. k. generalklausuleni 14 kap. 3 8 sekrelesslagen får lämnas till en annan myndighel om de behövsdär för deigivningsändamål. Ienlighet med vad som anförts i den allmänna moliveringen har de uppgifter somfår lämnas ul begränsals lill uppgifl om enskilds adress, lelefonnummer ocharbetsplats. Undantag har dock gjorts för uppgifl hos om lelefonnummerlill enskilds boslad. om den enskilde innehar hemligl lelefonnummer. En sådanuppgift kan omfattas av sekretess enligt 9 kap. 8 8 tredje stycket sekrelesslagen. Prop.1984/85:109 74 Med adress avses i detta sammanhang en adress där densökte kan anträffas för delgivning. Uppgiftsskyldighelen omfattar således bådebostads-, post- och lillfällig vislelseadress. Har myndigheten tillgång tillflera adressuppgifter, skall samtliga adressuppgifter som kan ha betydelse fråndelgivningssynpunkl lämnas ut. En förutsättning för att den sekreiessbelagda uppgiflenskall fä lämnas ul med stöd av denna bestämmelse är att den behövs hos den mottagandemyndigheten för delgivning i etl aktuellt ärende. Ifrågavarande uppgifier fårnaturligtvis inte begäras av det skälet atl de kan vara bra atl ha för framlidabruk. Del torde i allmänhel inte innebära några svårigheter för den myndighetfrån vilken uppgifier begärs att avgöra om en viss uppgifl har betydelse i delgivningshänseendeoch således får lämnas ut. I regel bör myndighelen kunna utgå från atl den myndighelsom begär att få la del av uppgiften också behöver den för atl kunna genomföra delgivningen. 1 paragrafen regleras inte frågan huruvida en myndighet ärskyldig atl lämna en uppgift till en annan myndighet utan bara huruvida enmyndighet får göra det. Frågan om skyldighet att lämna uppgift regleras på annalhåll, bl.a. genom 15 kap. 5 8 sekrelesslagen. Bestämmelserna i sislnämndaparagraf innebär alt en myndighet är skyldig atl lämna ut en uppgift som denförfogar över till en annan myndighet i den mån del inte föreligger hinder moldet på gmnd av någon sekretessbestämmelse eller av hänsyn till arbetetsbehöriga gång. Eftersom sekretess inle hindrar att nu ifrågavarande uppgifierlämnas ut om de behövs för delgivning hos den mottagande myndighelen skalluppgifterna lämnas ul ulan någon prövning enligt den s.k. generalklausulen.Begär den mottagande myndigheten ytterligare uppgifter, får frågan prövasenligt generalklausulen i den mån denna är lillämplig. De uppgifier som anges i Iredje stycket får även lämnastill en stämnings-man när denne utför delgivning pä uppdrag av en myndighel. En uppgifl som lämnas ut kan i vissa fall vara sekretessskyddadhos den mottagande myndigheten enligt 7 kap. 26 8. Ändringarna i nuvarande fiärde och femte styckena är avredaktionell art. Vidare har undanlaget för de allmänna advokatbyråerna attlämna vissa uppgifter utvidgats lill att avse även uppgifter enligt det nya Iredjestycket. 5.7 Förslaget till lag om ändring i handräckningslagen(1981:847) Åndringen i 2 8 innebär en anpassning av bestämmelserna lill33 kap. I 8 RB. I fråga om innebörden av de nya bestämmelsema hänvisas till specialmoliveringentill sistnämnda paragraf. Enligt 16 8 handräckningslagen gäller, i den mån särskildabestämmelser inle har meddelats i lagen, i tillämpliga delar vad som sägs i RBom Prop.1984/85:109 75 tvistemål.Detta innebär bl.a. att reglerna i 33 kap. 10 och 12 88 om avvisning ochföreläggande av vite blir tillämpliga även i handräckningsmål. Utöver vad somstadgas i 4 § handräckningslagen om avvisning kan en ansökan således avvisasenligt 33 kap. 10 8 RB. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428), 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, 4. lag om ändring i lagsökningslagen (1946: 808), 5. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291), 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 7. lag om ändring i handräckningslagen (1981:847). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1984/85:109 76 Närvarande:f.d. juslitierådet , regeringsrådet , juslilierådel Gregow. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lagom ändring i delgivningslagen (1970:428), 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i lagen (1946; 807) om handläggning av domstolsärenden, 4. lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808), 5. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291). 6. lag om ändring i sekretesslagen (1980; 100), 7. lagom ändring i handräckningslagen (1981:847). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådel: Förslagettill lag om ändring i delgivningslagen Idenna paragraf föreslås skyldighel för fastighetsägare m.fl. atl lämna vissaupplysningar om den som söks för delgivning. Där anges atl fastighetsägare, arrendaloreller innehavare av bostadslägenhet är skyldig alt på begäran av stämningsmaneller annan som anges i 24 8 första eller andra stycket uppge om den som söksför delgivning är bosatt i <:ller annars disponerar lokal i fasligheteneller lägenheten. Enligt andra meningen skall med fastighetsägare jämställas tomträttshavare.Även 27 8 i förslaget innehåller en bestämmelse om upplysningsplikt, nämligenför arbetsgivare och avseende bl.a. frågan om den som söks för delgivning äranställd hos honom. I 28 8 görs undantag från upplysningsskyldighelen enligt 26och 27 88för vissa närslående lill den sökte. Arbetsgivaresupplysningsplikt skall enligt förslaget vara sanktionerad genom bötesstraff förunderiåtenhel alt lämna uppgifter och för orikliga uppgifter (30 S). I fråga omupplysningsskyldigheten för fastighetsägare m.fl. föreslås däremot inle någonsanktion. Enligt den departementspromemoria som ligger till grund för detremitterade förslagel skulle även sistnämnda upplysningsplikt varastraffsanktionerad. Departementschefen ansåg emellertid efter kriUk underremissbehandlingen att man i fråga om sanktion för denna uppgiftsskyldighetborde avvakta resultatet av 1983 års Prop.1984/85:109 77 1 anslutning härtill har departementschefen i den allmännamotiveringen ullalat att redan det förhållandet att en upplysningsskyldigheifinns föreskriven i lag torde medföra att seriösa fastighetsägare i slörreutsträckning än nu kommer att lämna erforderliga uppgifier. Den i 26 8 upptagna beslämmelsenom uppgiftsplikl för fastighetsägare m. fl. går ul på ett åliggande gentemotdel allmänna.