prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — 6.4.2 Arbetarskyddsstyrelsen:Styrelsen tillslyrker förslaget att i arbetsmU-jöförordningen införs enbestämmelse om anmälan tUl konsumentombudsmannen om OtUlbörlig marknadsföringriktad lUl arbetsgivare. Bestämmelsen bör dock lämpUgen enbart avse anmälan avstyrelsen. 6.4.3 : Betänkandetinnehåller (s. 192193) vissa uttalanden angående innebörden avmarknadsföringslagen (MFL) och dess tiUämpning. Dessa uttalanden är enligtmarknadsdomstolens mening otillräckligt underbyggda och oklara tUl sininnebörd. Kommissionen anför bl. a. atl de krav som kan ställas särskilt påmarknadsföringen tiU arbetsgivare och på marknadsföringen av kemiska produkteröverensslämmer i allt väsentiigt med vad som redan gäUer enligt MFL. Dennafråga torde kräva en närmare belysning. Därvid bör bl. a. beaktas attproduktsäkerhetsregeln i 4 § MFL endast tar sikte på konsumenter som ärprivatpersoner. Vid marknadsföring tiU näringsidkare kan hänsyn lillproduktsäkerhet inte tas i samma utsträckning. Rättsläget i dessa avseenden harbelysts bl. a. i ärendet KO ./. ,beslut 1984:24. Det bör vidare påpekas alt det skydd som MFLger en arbetsgivare då han förvärvar en vara för sin rörelse inte beror påarbetsgivarens egenskap av näringsidkare utan på att han är"konsument" i den mening som avses i 2 § MFL Qfr prop. I vad mån behovet av skydd för de i etl företag anstäUda kan beaktas inomMFLs ram är högst tveksamt. Vadsom här anförts hindrar självfallel inte att otUlbörUghelsbedömning-en enligtMFL kan påverkas av den marknadsförda varans karaktär och användningsområde.Frågan bör dock övervägas mera ingående än som Prop.1984/85:118 125 Del kan påpekas att uttalanden av det slag som görs om MFL ibetänkandet inte kan påverka lagens tilllämpning så länge ingen ändring sker ilagtexten. Ibetänkandet föreslås också all i förordningen om kemiska produkler,arbetsmUjöförordningen och instmktion las in regler som rörtiUämpningen av 2 § MFL. Förslaget innebär alt konsumentombudsmannen (KO) ejskall ha möjlighet att själv avskriva etl ärende som överlämnats avtiUsynsmyndighet. KO skuUe enligt förslagel komma in i handläggningen förstsedan möjlighelema lill friviUig uppgörelse uttömts och då tydligen varaskyldig all väcka talan vid oavsett sin egen bedömning avden aktueUa marknadsföringen. En sådan ordning torde strida mot aUmännaprinciper för myndigheters ämbelsansvar och framstår inte som sakligtmoliverad. Det bör ankomma på KO/ som fackmyndighet attsjälvständigt bedöma om en marknadsföringsåtgärd är otiUböriig och viUcaåtgärder som bör vidtas enligt MFL. 6.5.1 : I kapitel 9berörs olyckor med explosiva varor samt brandfarliga varor. saknaren liknande redogörelse för olyckor med kemikaUer som i huvudsak är hälso eUermiljöfarliga. Sådana kemikalier bör enUgl brandnämndens mening hanteras ochlagras så att ofrivUliga utflöden kan ålgärdas utan att människor eller mUjönskadas. anser därför att kemikalieinspektionen bör åläggas att göraupp riktUnjer för hur hälso eUer mUjöfarUga produkter skaU lagras. 6.5.2 : Sjöfartsverketfåster i sin egenskap av transportmyndighet vikt vid att tUlverkare ochimportörer ålägges skyldighet att utarbeta märkning och produktinformation ochvUl härvid påpeka vikten av atl hänsyn då tas liU intemationeU praxis för enökad harmonisering av regelverken på området. 6.5.3 : KOV ser medtUlfredsstäUelse att kemikommissionen särskUt uppmärksammat risken förbamolyckor och det arbete på området som KOV redan påbörjai i samråd med bl. a.PKN och produktkontrollbyrå. EmeUertid tycks även härförtydliganden behöva göras, när del gäller den framtida arbetsfördelningenmeUan myndigheiema. Prop.1984/85:118 126 7 Kompetenskrav för tillverkning m. m. 7.1.1 : Isamband med överlåtelse av kemikalier ankommer det på överlåtaren att besittasådan kompetens att han för bmkaren kan förklara innebörden av risk- ochskyddsiirformationen. Dessa kunskaper fömtsättes att byggas upp inom företaget.Tanken är god men frågan är i vilken utsträckning detta kommer tiU stånd ochvem som avgör om kompetensnivån är tUtfyllest. 7.1.2 Socialstyrelsen:Socialstyrelsen viU i lUchet med SML peka på attkommissionen inte närmare diskuterar vad slags, och hur hög kompetens man skaUfordra, utan överlåter åt ett eventueUt kommande kemika-Ueverk att närmareutforma riktiinjema för detta. Detta måste anses olyck-Ugt eftersom effektemaav lagsttftningen i hög grad kommer att vara beroende av på vilken nivå kravenkommer att stäUas. Detta gäUer såväl konsekvensema för ett fuUföljande avlagsttftningens intentioner som koslnadema för näringslivet. 7.1.3 : KOV tUlstyrkeri princip kemikommissionens förslag att den som yrkesmässigt överlåter kemiskprodukt skall ha det kunnande som behövs med hänsyn tiU produktens egenskaper,samt att den som yrkesmässigt tiUverkar eUer importereu en kemisk produkt skaUha tiUgång tiU kemisk och toxikologisk kompetens i den omfattning somverksamheten kräver. Verket anser atl det är mycket viktigt atl konsumenternafrån säljaren kan få vederhäftig information om kemiska proegenska-per ochhantering. 7.1.4 Statens nuljömedicinska laboratorium: Kommissionen diskuterar ---- intenärmare vad slags, och hur hög kompetens man skaU fordra, utanöverlåter åt ett eventueUt kommande kemikaUeverk att närmare utformariktiinjema för detta. SMLanser det något olyckligt att dessa kompetenskrav inte närmare specificeras dåkonsekvensema av en sådan lagstiftning i hög grad kommer att bero på vilkennivå dessa krav kommer att ställas. Detta gäUer både konsekvensema för ettfultföljande av lagstiftningens intentioner och kostnadema för näringslivet.Samtidigt kommer tillgången på toxikologiskt kompetenta individer att ha enavgörande betydelse. Ettallmänt intryck av de regler och förslag som kommitténs utredning omfattar äratt behovet av kvalificerad toxikologisk sakkunskap kommer att öka kraftigt,bl. a. genom alt företagen fömtsätts ha tUlgång till toxikologisk kompetensför att kunna leva upp tUl de krav som den nya lagstiftningen kommer attställa. Utredningen berör detta i ett avsnitt om toxikologiskinformationsverksamhet, vilket bl.a. omfattar ett förslag om kon- Prop.1984/85:118 127 troUav den privata konsultverksamheten inom områdel. SML finner del synnerligenangeläget att en sådan kontroll sker för att undvika ett mindre acceptabeltförhållande inom detta område. Man kan möjligen också fömtse ell problem frånmyndighetemas sida genom detta siarkt och hastigt ökande behov av toxUcologer,vUket kan förväntas driva upp lönelägel för denna begränsade gmpp med följdenatt myndigheiema kan tänkas få svårigheter att själva behålla kompetentpersonal. 7.1.5Lantbrukarnas riksförbund: LRF tUlstyrker förslagen beträffande kravpå kompetens hos de som tUlhandahåller kemiska produkter. att detta torde innebära icke oväsentUga kostnader förnäringsUvet. 7.2.1 : Genom 15 §tredje punkten i förslaget tUl förordning om kemiska produkter tiUförspoUsmyndighelema en ny arbetsuppgift. Även om frekvensen av ärenden torde bliringa, vUl styrelsen erima om statsmaklemas principiella instäUning tiUpolisens arbetsuppgtfler. a. prop. 1980/81:13, sid. 40, framhålls det somangeläget att vid lagsttftning det inte slentrianmässigt läggs på polisenarbetsuppgifter, som kan utföras av annan personal. Vidare bör frågan stäUas ivad mån ärenden i stället kan handläggas på annat sätt än genom poUsen. Styrelsenmåste därför mot denna bakgmnd bestämt avstyrka, att poUsmyndighelema åläggsdenna nya arbetsuppgtft. 7.2.2 CivUförsvarsstyrelsen: I densammanfattande inledningen sägs att tillstånd av skall krävas förannan än yrkesmässig användning av livsfarliga och mycket farliga varor.Längre fram i kapitlet (11.3 Förslag) föreslås att tiUstånd för samma aktivitetskall lämnas av polismyndigheten på orten, vilket ger ett något förvirrandeintryck. 7.2.3 : Avbetänkandet framgår den centrala betydelsen av en lUlsyn riktad mot tUlverkareoch importörer. Det påpekas att för att få en fungerande kemikaliekontroU ihanteringsledet måste den fungera i leverantörsledet. Här kommer tullverketskonlrollverksamhet i samband med import och export in. FörfattningsförslageninnehåUer ett flertal vUlkor som berör kontrollarbete. BeträffandetiUstånd för import av livsfariiga produkter nolerar styrelsen att förslagetinnebär en begränsning av del tillståndsbe-lagda området jäntfört med nuvarandetillståndskrav för import av gtft. arbetstuppgtfter lär dock inteförenklas. Bekämpningsmedel skall ej få importeras utan atl de är registreradehos kemikaUeinspektionen. Vid jämförelse av 1 § LKP och 20 § FKP torde områdetsom omfattas av regislreringsskyldigheten bli större än det område som för Prop.1984/85:118 128 närvarandeomfattas av införseltUlstånd, nämligen de bekämpningsmedel som klassas somgtft. (förteckning upptar ca 700 produkter,varav ca 50 klassas som gtft. Av de 700 produktema är ca 180 ämnen, varavendast 22 stycken är gtft.) Styrelsengör bedömningen atl torde kunna klara de föreslagnaförfattningsändringarna inom nuvarande resursram. Enfömtsättning för att tuUverket skall kunna upprätthåUa en godtagbarambitionsnivå i sitt kontroUarbete är dock en god och snabb information omtiUståndsgivning, registreringar, undantag från tiUståndskrav m m. Det ärvidare av vikt att tuUverket vidtalas på ett tidigt stadium när föreskrifter ochbestämmelser skaU utfärdas med stöd av LKP/FKP eftersom utformningen av sådanaförskrifter kommer att påverka verksamhet. 7.2.4 ifrågasätter nödvändigheten av atl polismyndighetenskall lämna tiUstånd för annat än yrkesmässig användning av livsfarliga ochmycket farliga varor som föreslagits under avsnitt 11.3. Länsstyrelsema, somger tiUstånd för den yrkesmässiga användningen, torde ha bättre kompetens försådana bedömningar. Detta skuUe dessutom kunna innebära vissarationaliseringsvinster då frågor av Ukartad karaklär skuUe handläggas avendast en myndighet. 7.2.5 i län: Detär oklart om enbartskaU pröva den sökandes kompetens eller också risk och nytta med den produkt tUlståndetavser. När del gäller den första frågan, om kompetensen hos den sökande, kandet vara svårt att ta stäUning tiU vUka krav som skaU ställas. Räcker del meden veckokurs av den typ som lantbmksstyrelsen anordnar (IL) eller behövs dettoxikologisk utbildning på högskolenivå? Den andra frågan gäller egentiigenvUken myndighet som skall pröva risk och nytta med en viss produkt iförhållande tUI dess hantering. Enligt kommissionens förslag finns del två sättalt hindra atl oacceptabla produkter sprids i landet. Det kan ske antingengenom ett förbud från kemikalieinspektionen eUer genom att inleger tUlstånd eUer återkallar givna tiUstånd. Med nuvarande resurser ochkompetens hos länsstyrelsema kan en prövning i sak av enskilda produktersegenskaper inte genomföras. 7.2.6 Länsstyrelseni : I avsnittet om kompetenskrav betonas särskUt behovet av kunskaper om kemiska produkters egenskaper och effekter i form av t. ex. akut och kronisk giftighet, nedbrytbarhet, bioacku- mulering m. m. fömtsätter atl yrkesinspektionen får ett stort ansvar i samband med tillverkning, import och återförsåljning av Uvsfarliga och myckel farliga varor. Beträffande import och återförsåljning lalas också om atl kompetenskravet ulgör en bas för den tUIståndsprövning skall göra. VUka andra moment som skall ingå i tUlstånds- Prop.1984/85:118 129 prövningenframgår inte av utredningen. Enligt mening bör möjlighelema tillrationalisering på statlig myndighetsnivå las till vara efler alt man klargjortvad tillståndsprövningen skaU avse. 7.2.7 : Påsid 203 föreslår i elt antal alt-satser regler för de somyrkesmässigt försäljer livsfarliga varor och mycket farliga varor. Det talas därom kravnormer för säljare, tillståndsprövning saml att säljare skall varaskyldiga att föra anteckningar om försäljningen. Vi utgår från att förbundelkommer att få delta i det arbele som måste komma tiU stånd beträffandepraktiska tillämpningsregler på området. 7.2.8 Svenska arbetsgivareföreningen:I avsnittet Kompetenskrav återförsåljning sägs att överlåtaren ska veta vemhan säljer liU och att han skaU förvissa sig om att det är ett legitimt behovsom skaU täckas. Av utredningsförslaget framgår inte på vUket sätl överlåtarenskall gå tiUväga för att konstatera det "legitima behovet". Dettasynsätt som kommissionen här uttrycker är helt orealistiskt och praktisktogenonrförbart. 8 Bekämpningsmedel 8.1 Allmänna synpunkter 8.1.1 Lantbmksstyrelsen: Enligt förslagetskall kemiska bekämpningsmedel underkastas stränga hälso- och miljökrav. Motdetla finns ingen erinran. 8.1.2 : De viktigasteanvändningsområdena för kemiska bekämpningsmedel i skogsbmkel avser behandlingav plantor och virke mot insektsskador, bekämpning av lövsly och gräsvegetationi barrträdsföryng-ringar, bekämpning av svampsjukdomar och ogräs i plantskolorsamt av-skräckningsmedel mot vUtbetning i skogsplanteringar. Inom skogsindustrienanvänds betydande mängder kemiska medel för impregnering av sågat virke ochstolpar, samt för olika ändamål vid framstäUning av pappersmassa. För flera av de här redovisade användningsområdena är de kemiskabehandUngsmetodema överlägsna andra metoder och för vissa saknas altemativtill kemisk bekämpning. Del gäUer t.ex. användningen av svampbekämpningsmedel iplantskolor där det torde vara omöjligt att producera taUplantor på frilandutan att använda kemiska bekämpningsmedel. Utredningen har inte närmareredovisat vUka konsekvensema av den föreslagna avgtflsfinansieringen avbekämpningsmedelskontroU, tillståndsprövning av spmtutmstning, utbUdnings- ochtiUsynsverksamhet kommer all bli för näringslivet. Det är dock klart attavgtflsfinansieringen kommer 9 1984185. Prop.1984/85:118 130 attleda tUl höjda priser på bekämpningsmedel vilket har tiU följd ökade priser förmånga produkter och åtgärder där man inte har något altemativ till kemiskbekämpning. 8.1.3 Domänverket:Bland de medverkande i finns ingen företrädare för skogsbmkel. Detta har fått tiU följd att betänkandets konsekvenser för svenskt skogsbmk på flera viktiga punkter förbisetts. Kemiskabekämpningsmedel används inom flera viktiga områden i skogsbmkel. Som exempelkan nämnas: - bekämpning av gräs och lövsly ibarrträdsföryngringar (klass 2 och 3) - bekämpning av ogräs ochsvampsjukdomar i plantskolor (klass 2 och 3) - behandling av plantor motinsekter (klass 2) - behandUng av vtfke mot insekt-och svampskador (klass 1 och 3) Inom ovan angivna områden är kemiska metoderöverlägsna altemativa metodersåväl ur effekt- som ekonomisk synpunkt. För vissa områden saknas idagaltemativ tiU kemisk bekämpning. Detta gäller exempelvis användning avfungicider i plantskolor. 8.1.4 Länsstyrelseni : Utredningen anser att det råder stor osäkerhet om de ekonomiska konsekvenserna av en minskad kemikaliean vändning (s. 209), trots att denna fråga är väl belyst i olika rapporter och av kemikalieutredningen som konstaterade att "de kemiska bekämpnings medlen inom överskådlig framtid kommer att vara nödvändiga hjälpmedel för att motverka skördenedsättningar". Däremot är osäkerheten stor när det gäUer bedömningen av de hälso- och miljörisker som är förknippade med bekämpningsmedelsanvändningen. Utredningensförslag för att komma bort från dessa risker är i hög grad inriktade pålagstiftning och kontroUåtgärder i import- och försäljningsledet och mindre pårådgivning och tiUsyn i samband med användningen trots att det är vid självaanvändningen som medlen kan medföra risker för människor eUer mUjö. Enföreslagen väg för att nå en säkrare användning är kravet på utbUdning förspiutförare. Denna utbUdning bör dock kompletteras med stickprovsmässigakontroUer av det praktiska bekämpnings-arbetet för att få en försäkran om attförvärvade kunskaper omsätts i praktisk handUng. Detta tiUsynsarbete fordraremellertid förstärkning av tillsynsresursema och utbUdning avtiUsynsmyndighelemas personal. 8.1.5 Sverigesgrossistförhund: Bekämpningsmedelsavsnittet i förordning en, såväl som kapitlet i betänkandet, utgör en deprimerande läsning. När det gäUer kemiska produkter i aUmänhet verkar man acceptera att en noggrann toxikologisk utvärdering kopplad tUl en god hantering skaU göra det möjligt att säkert hantera kemikalier. Någon sådan vetenskaplig be slutsprocess är uppenbarligen, enUgt Kommissionen, icke möjlig vad gäUer bekämpningsmedel. Dessa skaU, säger man, förbjudas om icke förbudet Prop.1984/85:118 '' orsakarför stor ekonomisk olägenhet. Vad är för stor ekonomisk olägenhet? Är 10mUjoner totalt i kosinader för samhällel acceptabelt? Är 100 miljoner, 1 mUjardacceptabelt? I ett kärvt ekonomiskt klimat kanske 10 mUjoner är oacceptabelt,medan om rikets finanser skuUe bU bättre vi kan acceptera kostnaderför att bU av med bekämpningsmedel på någon miljard. Varför är synen påbekämpningsmedel så specieU? Man kan icke komma tfrån att Kommissionen harlagit hänsyn tiU den s. k allmänna oron. Denna som framför aUl kommit fram imassmedia och säkeriigen våUat oro tar man tiU intäkt för ovetenskapligaåtgärder. Man kan inte komma tfrån misstanken att man här fallit undan för enöverdriven rädsla hos allmänheten, och det kan tfrågasättas om det inte varitlämpligare om man försökt bidra tUl att nyansera bekämpningsmedelsdebatten. förslagbeträffande bekämpningsmedlen är belastat med en övertro på att regleringarskaU stiUa allmänhetens oro. Att massmedia lyckats ge aUmänheten uppfaltningenatt bekämpningsmedel är lika med gtft måste tUh-ättaläggas genom upplysning ochinte ytterUgare regleringar som snarare styrker den felaktiga uppfattningen.Hela detta avsnitt bör således omarbetas tUl elt mer rakryggat, ansvarsfulltoch irrfor-mativt bidrag tiU aUas säkerhet och frovärdighet. 8.1.6 : Kapitiet om bekämpningsmedel innehåller en lång rad förslag, som får synnerligen negativa konsekvenser för använ dama och för samhäUsekonomin. Förslagen präglas enUgt Industriförbun dets uppfattning av ett statiskt synsätt, som inte har kunnal frigöra sig från den emotionella debatten om kemisk lövslybekämpning. Kenukommissionenväljer här en utpräglad restriktions- och förbuds-Unje. Genom att föreslå enspeciell Lag om spridning av bekämpningsmedel riskerar man, enligt vadFörbundet lidigare anfört i detta yttrande, att öka aUmänhetens rädsla försådana medel. 8.1.7------------------------- : Bekämpningsmedelsområdel är ettutmärkt exempel på ett område där ett vidgat intemationelll samarbete skuUeleda tUl betydande fördelar. Kostnadema för registreringen skuUe kunna minskassamtidigt som myndigheten fortlöpande kunde få tUlgång tUl ny information omeffekter av olika preparat. I ett sådant system skuUe en registrering av ettbekämpningsmedel bli beroende av behovel av medlet i respektive land samt ommedlet passar för sitt ändamål under de aktueUa odlingsförhållandena. LRF tUlstyrker att skärptakrav ställs på utformningen av förpackningar för bekämpningsmedel. FörbundeltUlstyrker även förslagen om införande av typprovning och typgodkännande avspmtutmstning samt utvidgade krav på behörighet för den som handharbekämpningsmedel. Kostnadema för dessa åtgärder bör dock finansieras medavgiften på bekämpningsmedel, då verksamheten ligger väl i Unje med riksdagensbeslut angående Prop.1984/85:118 132 användningav dessa avgtfter. Vidare behövs en viss övergångstid vad gäller kraven påbehörighet, då etl relativt stort antal personer behöver ulbUdas. 8.1.8 Svenska arbetsgivareföreningen:Den ur användarsynpunkt synnerligen olyckliga inställning tiU bekämpningsmedelsom belänkandet ger ultryck för förtjänar ett SärskUt bemötande. Kommissionensynes bl.a. utgå tfrån att användning av bekämpningsmedel sker utan kopplingtiU etl reellt behov. Så är naturligtvis inte fallet. Tvärtom utgöranvändningen av bekämpningsmedel en nödvändighet för effektiv produktion,betryggande livsmedelssäkerhet samt säkerhet vad avser arbetsmiljö ochomgivnings-mUjö. RimUga avvägningar måste ske på gmndval av väl dokumenteradekunskaper på del aktuella området. SAF vänder sig mot de föreslagna lösningamamed genereUa förbud och restriktioner. Genom dessa hämmas utvecklingen moteffektivare produktionsmetoder och säkrare hanteringsmetoder för bekämpning.Sistnämnda gäUer såväl preparat som metoder och teknik för applikation medåtföljande möjligheter att minska dosema. 8.1.9 : SSR viU understryka betydelsen av att den skogligafackmyndigheten ges etl stort inflytande vid utformningen av föreskrifter,aUmänna råd m. m. som rör användningen av bekämpningsmedel i skogsbruket. 8.1.10 Sverigeskemiska industrikontor: förslag på bekämpningsmedelsområdet måste betecknas som överteglering. Denna är ej motiverad av några skador som användningen av modema bekämp ningsmedel i vårt land skulle ha medfört. En gmndlig överarbelning av de föreslagna bestämmelserna erfordras enligt Kemikontorets mening. 8.2Forskning och utveckling för miljömässigt bättre odlingsmetoder 8.2.1Lantbruksstyrelsen: Kommissionen anför att jord- och skogsbmkel så snartmöjligt bör övergå tiU produktionsformer som innebär att man med bibehållen högeffektivitet kommer bort från de risker som dagens användning av kemiskabekämpningsmedel medför. Måletatt "komma bort från" riskema är alltför ambitiöst eftersom det tordeavse att heU eliminera dessa. Tänkbara altemativ kan nämligen f n. intebetraktas som heU riskfria. Eftersom kommissionen enligt sina direktiv primärthaft att beakta riskfaktorema är det förklarligt att nyttoeffek-tema enligtlanlbmksstyrelsens bedömning i vissa faU ej beaktas tiUräckligt i förslagen. Ommed "bibehåUen hög effektivitet" avses effektiviteten i dagensjordbmk blir uppgtften än svårare och tidpunkten för förverkligandet, "såsnart möjligt", avlägsen. Prop.1984/85:118 133 Meddella konstaterande vUl styrelsen inte på någol säll bestrida att målet är värtatt eftersträva. Lantbmksstyrelsen vill hävda atl lantbmksnäringamasmUjöpåverkan måste ägnas mera uppmärksamhet . I en strävan alt taradikala grepp ligger emellertid en risk all förbise de möjligheter som finnsatt åstadkomma realistiska och snabbt genomförbara detaljförbättringar genomforsknings- ocb rådgivningsinsatser. Exempel härpå är åtgärder för att minimerapreparatåtgången, samt utveckling av prognosmodeUer och därpå baserade systemför information tUl jordbm-kama. För att minska riskema medanvändningen av bekämpningsmedel bör betydligt större resurser satsas påutveckling av utmstning och teknik för spridning, innefattande även utformningenav förpackningarna. Kommissionen anför att vimåste skaffa oss ökade och bäitre kunskaper om altemativ tiU dagensproduktionsformer. Detta bör ske genom en samlad målmedveten satsning påforsknings- och utvecklingsarbete rörande sådana altemativ. Som exempel pååtgärder har bl. a. föreslagits framställning av sorter med resistens motolika skadegörare. Kortsiktigt måsle emeUertid möjlighelema anses begränsadealt påtagligt minska kemikalieanvändningen om effektivitet och kvalitelskravskall bibehållas. På många håll finns enligt styrelsens mening en övertro på dealtemativa odlingsformemas möjligheter. Beträffande forsknings-och utvecklingsinsatser för alternativa odlingsmetoder vUl lantbmksstyrelsendock tfrågasätta om de medel (5 milj. kr) som tiUförts skogs- och jordbmketsforskningsråd för ändamålet är tiUräckliga för att kommissionens målsättningarskall kunna uppfyUas. Det är här fråga om många ganska skUda forskningsproblemrörande bl. a. växtnäring, bekämpning av ogräs, svampar, skadedjur m. m.Styrelsen vUl här också peka på växtförädlingen på resistensområdet. Enligt enkartläggning som ulförts inom växtförädlingsnämnden har bara inom detta områdebetydande förstärkningar eller ca 20 milj. kr bedömts nödvändiga för enintenstfiering av resistensförädlingen med någorlunda hög ambitionsnivå ifråga om olika mål och den lid inom vilken de skall uppfyUas. Enligt beslut(prop. 1983/84:176, SkU 47, rskr 383) skaU intäktema från de särskUda avgtfternapå gödsel- och bekämpningsmedel användas liU utökade insatser ifråga omforskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder, bl. a. sådan forskningoch rådgivning som kan främja en minskning av behovet och användandet avhandelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbmket.