prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — Förschablonbeskattade fastigheter - dvs. huvudsakligen egnahem, fritidshus samtfastigheter som innehas av allmännyttiga företag eller bostadsrättsföreningar är skatten enligt det remitterade förslagel 1,. Skatten är för dessafastigheter inle avdragsgill vid taxering. För allmännylliga bosladsförelag ochbostadsrättsföreningar översiiger räntekostnaderna i regel schablonintäkten. Enräll alt dra av fastighetsskatten vid beskallningen skulle i dessa fäll varaav ringa värde för fastighetsägaren, eflersom denne saknar övriga inkomsteratt ulnyllja etl eventuellt underskott av fastigheten mot. Förvillaägare skulle en avdragsrält för fastighetsskatten i regel medföra atlkostnadsökningen netto till följd av skallen minskar lill ca hälflen. Kravel pårättvisa i förhållande till allmännylliga bostadsföretag och bostadsrättsföreningarskulle då kräva en fördubbling av skatteuttaget. Enligt min mening skulleavdragsrätt för villaägare innebära en onödig administrativ omgång. Dessutomskulle en sådan ordning missgynna personer med lägre marginalskatt än . Molbakgmnd av vad jag här har redovisal harjag funnit atl fastighetsskatten inlebör vara avdragsgill vad gäller schablonbeskattade fastigheter. Som jaglidigare har nämnl är i slället skatteullaget enligt det remitterade förslagellägre för dessa fastigheter än för konventionellt beskattade fastigheter. 1984/85:18 .ij- 13 Förde flesta egnahem och bosladsrätislägenheier medför ett skalleutlag om 1,enkostnadsökning om cä /m". För de böstadsrätisfas-ligheler somomfattas av hyreshusavgiften innebär övergången från denna tillfastighetsskatten en kostnadsminskning om ca /m". För SABO-företageninnebär övergången en kostnadsminskning om i genomsnitt ca I kr./m Fördet stora flerlalel egnahem kommer ökningen av boendekostnaderna till följd avfastighelsskatten, vid elt skatteuttag om 1,, atl understiga /månad. Ietl litet anlal fall kommer ökningen all överstiga /månad. Delförekommer en grupp privala fastighetsägare som för delar av sittfastighetsinnehav i skaltesammanhang behandlas enligt särskilda regler,nämligen sådana livförsäkringsanstalter vars fastighetsinnehav belöper påverksamhet med pensionsförsäkring eller avgångsbidragsförsäkring. Dessaanstalter är inte skattskyldiga för nettointäkt som belöper på sådan verksamhetoch kan därför inte utnyttja en avdragsrält för fastighetsskatten för denna delav sill fastighetsbestånd. Del remitterade förslaget utformades med hänsynhärtill så, atl skalteultagel för fasligheter av delta slag är lika stort somför schablonbeskattade fastigheter, dvs. 3.4Sammanfattning av det remitterade förslaget Dettill lagrådel remitterade förslaget kan sammanfattningsvis beskrivas påföljande säll. Ensärskild skatt införs för fastigheter som vid fastighetstaxeringen betecknassom hyreshusenheter och småhusenheter samt för hyreshus och småhus medtillhörande tomtmark på fastigheter som betecknas som lantbruksenhet. Frånskatten undantas dels vissa fastigheter som omfattas av det statligaräntebidragssystemel, dels, övergångsvis, småhus som förvärvades åren1977-1983. Underlagetför den föreslagna fastighetsskatten är för hyreshus hela taxeringsvärdet ochför småhus en iredjedel av taxeringsvärdet. För fasligheler som ägs avlivförsäkringsanstalter tillämpas särskilda beslämmelser. Förkonventionellt beskattade fasligheter är fastighelsskatten av underlaget.För dessa fasligheler är skatten en avdragsgill driftskostnad. Förövriga fasligheler är skatten 1,av underlaget. 1 dessa fall är skatten inleavdragsgill. Ioch med au faslighetsskatien införs upphävs den nu gällande hyreshus-avgiften. Skattenskall börja betalas fr. o. m. . 1984/85:18 14 4 Lagrådets yttrande och mina överväganden med anledning av detta Jagövergår nu til! att redogöra för lagrådets yttrande såvitt gäller de allmännasynpunkterna på förslagel och mina överväganden med anledning härav. Chefenför kommer i det följande alt la upp lagrådets synpunkter iövrigt. Underrubriken synpunkter har lagrådel inledningsvis pekal på atl förslagelinte har föregåtts av någon sedvanlig ulredning och inle heller varil föremålför annal remissförfarande än alt vissa yttranden inhämtats angående denlagtekniska konslruklionen och beskaliningsförfärandet. Möjligheterna attbedöma del remitterade förslaget är enligt lagrådets mening därför begränsade. Lagrådetsallmänna synpunkter i övrigl innehåller krifik mol förslaget på väsentligen tvåpunkler. Lagrådet anser atl den valda lekniken leder till en lagsliflning somblir så komplicerad och svårtillgänglig att den slår på gränsen lill vad som ärrimligl från rättssäkerhetssynpunkt. Lagrådet anser också alt del saknasunderlag för en bedömning av hur förslaget förhåller sig lill principen om enfördelning av skatter efter bärkraft. Motdenna bakgrund ter del sig enligt lagrådets mening mindre tillfredsställandeatl det remitterade lagförslaget läggs lill grund för lagstiftning i oförändratskick. Enligt lagrådet vore det en klar fördel och skulle stämma bättre medkravet på en skalls principiellt allmängiltiga karaktär om fastighetsskatten islället ges en utformning som i huvudsak innebär att den utan undantag träffaralla som innehar vissa klart avgränsade och tämligen läll identifierbarakategorier av egendom saml all de syften, som de föreslagna undantagen för desialsbelanade fastigheterna avses ijäna, i stället fillgodoses inom delslalliga lånesystemets ram. har anfört ger mig anledning lill följande kommenlarer. Anledningenlill alt förslagel inte har varil föremål för sedvanlig remiss innan delförelades lagrådet är atl förslaget är uppbyggt i stort sett enligt sammaprinciper som den nu gällande hyreshusavgiften. Vidare var del väsentligt medhänsyn till de förberedelser som främsl behövde göra, aulagförslagel kunde föreläggas . Dessulom hade underärendets beredning i regeringskansliel flertalet av de berördaintresseorganisationerna kontaktats. Jag ämnar i det följande föreslå ettdelvis omarbetat förslag till statlig fastighetsskatt. Jag anser atl inleheller delta förslag behöver remitteras, eftersom de berördaintresseorganisationerna genom skrivelser m. m. i samband med lagrådsremissenom statlig fastighetsskatt har klargjort sin inställning. Vadsedan gäller lagrådets kritik i övrigt kan jag inte förneka att det redovisadelagförslaget kan te sig komplicerat. Del tog sig uttryck i bl.a. att särskildaundantagsregler föreslogs för hus som omfattas av räntebidragssystemel ochövergångsvis för småhus som har förvärvats åren 1984/85:18 15 1977-1983.All småhusen har etl i förhållande lill hyreshusen högre taxeringsvärde perlägenhel måste också beaklas. Vidare måsle hänsyn tas lill de olika ekonomiskaförutsättningar som schablon- resp. konventionell beskattning innebär förfaslighelsägarna. Jagär medvelen om alt ett system med ell flertal undantagsregler givelvis blirsvårare all förstå för den enskilde och att lillämpa för myndigheterna än eltsystem ulan undanlagsregler. Jag har dock gjort den bedömningen attfastighetsägaren i de allra flesta fall känner lill om hans faslighet är belånadmed statliga lån för vilka ränlebidrag lämnas. En motsvarande undantagsregelgäller för övrigt redan beiräffande hyreshusavgifien. Fastighetsskattenföreslås dock inte, till skillnad från hyreshusavgiften, vara beroende avfastighetens värdeår, vilkel borde medföra vissa förenklingar. Vidare torde deflesta småhusägare vara medvetna om under vilkel år de har förvärvat sinfaslighet. De föreslagna undantagsreglerna borde därför enligt de bedömningarsom jag har gjort normall inte medföra några tolkningssvårigheler förfastighetsägarna. Däremot skulle givetvis skatteadministrationen ha belastatsmed ytterligare arbetsuppgifier. I lagrådsremissen redovisade jag deterforderliga resursbehovet hos myndigheterna. Underberedningen av ärendet om fastighetsskatten prövades olika meloder för atlgenom ändringar inom exislerande skattesystem uppnå de syflen somfaslighetsskatien är avsedd atl tjäna. De bostadspolitiska hänsynstaganden somär grunden för undantagsreglerna från fastighelsskatten är emellertid likasvåra atl lillgodose inom dessa system. Jag anser dessutom alt del ligger etlstorl värde i att ha en enheilig statlig skall för huvuddelen avfastighetsbeståndet. Lagrådetanför i sitt yttrande att det bland de fastighetsägare - särskilt ägare av småhus- som inle har finansierat sitt fastighetsinnehav genom slatliga lån och somdärtör omfattas av fastighelsskatten, kan finnas åtskilliga som har fåuvidkännas kapitalkostnadsökningar jämförbara med dem som har uppkommit på grundav upptrappningar av de garanterade räntorna. Pådenna punkl harjag en annan uppfallning än lagrådet. De undantagsregler somjaghar föreslagil för fastighelsskatten innebär atl dei absoluta flertalet av defastigheter som har producerats - oavsett finansieringsform -är befriade från skatten. Om hänsyn också tas lillproduktionskostnadsutvecklingen, reglerna för boilenlåneinstiiulens långivning,bindningsliden för boltenlån m. m. lär del vara elt myckel litel anlalfastighetsägare som - utslaget -erhållit kapitalkostnadsökningar inivå med de som de fastighetsägare som enligt undanlagsreglerna skulle varabefriade från skatten erhållit. Lagrådetsresonemang mynnar ut i all det inte är visat att de föreslagnaundantagsreglerna kommer att omfalla den grupp fastighetsägare som har densämsta ekonomiska bärkraften. Lagrådet anser mot bl.a. denna bakgrund allskatten i stället bör göras generell - utan undantag - och att 1984/85:18 16 fastighetsägaresom har lån inom räntebidragssystemel kompenseras för skatten i särskildordning. Somjagtidigare nämnt har reglerna för fastighetsskatten på vissa punkler utarbetatsmed reglerna för hyreshusavgiften som förebild. Deprincipiella invändningar som lagrådel framför skulle enligt min mening kunnariklas också mot den nu gällande hyreshusavgiften, som även den i vissa fallfår direkta effekter på boendekostnaderna. Lagrådetsbedömning, atl lagförslagel leder till en lagstiftning som blir så kompliceradoch svårtillgänglig att den slår på gränsen lill vad som rimligen bör kunnaaccepteras av rällssäkerhelsskäl, har letl mig lill slutsatsen all vissaändringar i det remitterade lagförslaget bör göras. Jagföreslår därför att skatten utformas enligt de riktlinjer som lagrådet har angettså lill vida all några undanlagsregler för hus med lån som omfallas avräntebidragssystemel och för småhus som har förvärvals inte börfinnas. Föratl denna ändring skall vara bostadspolitiskt acceptabel krävs dock atlfastighetsägare med fastigheter som omfattas av räntebidragssystemelschablonvis kompenseras för de koslnadsökningar som skatten beräknas komma allmedföra. Delta kan åstadkommas bl. a. genom sänkningar av de garanteraderäntorna för såväl tillkommande årgångar av hus som befintliga hus. Jagser dock ingen möjlighel atl kompensera samtliga småhusägare som har förvärvatsina hus . I syfte atl mildra effekterna av skatten fördenna grupp av småhusägare, som har särskilt höga boendekostnader, bör istället skatten för hela småhusbeståndet tas ul med lägre belopp under enövergångsperiod. Skatteuttaget för flerbosladshus bör dock ligga på den nivåsom lidigare har föreslagils, nämligen 1,för schablonbeskattade fastigheteroch för konventionellt beskattade fasligheler. Underlaget för skattenutgörs i dessa fall av fastighetens lotala taxeringsvärde. Fastighetsskattenför schablonbeskattade småhus bör därför uigöra 0,avunderlaget. För konventionellt beskaltade småhus bör den utgöra 0,.Underlaget för skatten bör - i överensstämmelse med det remitterade förslaget -för småhusens del utgöras av en iredjedel av fastighetens totalataxeringsvärde. Underår 1986 bör skatten uigöra 1,för schablonbeskattade och 1,förkonventionellt beskattade småhus. Underår 1987 bör skatteuttaget för småhus uppgå till samma nivå som för hyreshus,dvs. 1,resp. 2,. m. kommer således del fakiiskaskalteultagel för småhus och hyreshus alt överensstämma. De tidigare föreslagnasärskilda bestämmelserna för livförsäkringsanstalternas fastigheter börbehållas. Dennu föreslagna uppirappningen av faslighelsskalteuttaget för småhus medför trolsalll atl småhusägare som har förvärvat sina hus 1977-1983får vidkännas kostnadsökningar lill följd av skatten tidigare än vad som skulleha blivil fallel enligt det remitterade förslaget. Jag anser dock atl del lägreskatteuttaget under de två försia åren gör fastighetsskatten bostadspolitisktacceplabel även för denna grupp. Samiidigi vill jag framhålla att ålskilliga avdessa fastighetsägare har statliga lån med räntebidrag och således kommer altbli kompenserade genom de ändringar som jag har aviserat. Jag avser att senarepresenlera etl förslag lill sådana ändringar. I detla förslag måsle ocksåbeaktas resultatet av de överväganden som f. n. pågår inom regeringskanslietbeträffande avskaffandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer,eftersom della också kan påverka kostnaderna för vissa fastighetsägare. 5 Statens intäkter från fastighetsskatten Statensintäkter från fastighetsskatten, med hänsyn tagen till kompensationsåtgärderna,för kan beräknas uppgå till ca . varav ca 1,8 miljarderkan anses belöpa på bosläder. 1986 p.g.a. det höjda skatieuttaget,utan hänsyn tagen till erforderliga kompensationsåtgärder, kan beräknas till ca0,. Fr. o. m. år 1987 beräknas skatten på samma sättmedföra merintäkler om ca . Hyreshusavgiftenför skulle ha tillfört staten intäkter om . Den nuföreslagna fastighetsskatten kan således beräknas medföra en ökad intäkt om 1,1miljarder kr. 6 Sammanfattning av förslaget till fastighetsskatt Detförslag lill statlig fasfighelsskatt som jag nu förordar innebär sammanfattningsvisföljande. Fr.o.m.den 1 januari 1985 skall en statlig faslighelsskall tas ut för samtligahyreshus, småhus och bostadsbyggnader på lantbruk saml tomtmark som är avseddatl bebyggas med någon av dessa hustyper. I begreppet hyreshus ingårexempelvis även vissa hus med lokaler saml holell- och restaurangbyggnader. Underiagetför skatten ulgörs för småhus av en tredjedel av taxeringsvärdet och förhyreshus av hela taxeringsvärdet. Deföreslagna skattesatserna framgår av följande tabell. Småhus schablonbeskallade 0,5 1,0 1,4 konvenlionelllbeskaltade 0,7 1,4 2.0 Hyreshus schablonbeskallade 1.4 1.4 1.4 konvenlionelllbeskattade 2.0 2,0 2,0 Förkonventionellt beskattade fastigheter ulgör skatten en avdragsgilldriftskostnad. Förden del av livförsäkringsanstalternas fastighetsinnehav som belöper påverksamhet med pensionsförsäkring eller avgångsbidragsförsäkring gällersärskilda regler. 1samband med alt fastighetsskatten införs avvecklas den nuvarandehyreshusavgiften. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört i det föregående om införandel av en statligfastighetsskall och om upphävandet av nu gällande hyreshusavgift. 1984/85:18 19 Anmälantill lagrådsremiss om statlig fastighetsskatt 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (bil. 9) redovisadejag vissa principer för en framlida faslighelsskall. Jag anmälde allen fastighetsskatt med den ulformning somjag därvid skisserade krävdeytteriigare överväganden inom regeringskansliel och att jag räknade med alt etlförslag skulle kunna presenteras för så att det kan träda i kraft den1 . Motdenna bakgrund har inom utarbetats en promemoria om dentekniska utformningen av en statlig fastighetsskatt. Efler remiss har yltrandeavgetts av , datainspektionen och . Yttrandenabör fogas lill protokollet i detla ärende som bilaga 1.1.1-1.1.3. Dessulom harSveriges fastighelsägareförbund. ochStockholms småhusägares centralorganisation/Vi i småhus yttrat sig överpromemorian. Jagvill nu åter ta upp frågan om en staflig fastighetsskatt. Jag kommer i detföljande all föreslå att en sådan skall införs och redovisa mina övervägandeni fråga om skattens huvudsakliga utformning. I anslulning därtill tar jag ävenupp vissa frågor om bosiadssiyrelsens resursbehov. StatsrådetHolmberg kommer senare denna dag atl redovisa sina överväganden rörande deadministrativa mtinerna för faslighetsskatien, riks-skaUeverkets resursbehovsamt upprättade lagförslag. 2 De allmänna utgångspunkterna för en statlig fastighetsskatt Samhälletsstöd till bostadssektorn är omfaUande och beräknas uppgå till ca27 miljarder kr. Stödel lämnas direkt i form av boslads- 1984/85:18 20 ochräntebidrag och indirekt i form av skattesubventioner för egnahemsägare. Statentillförs också intäkter från bostadssektorn genom hyreshusavgiften. Detill volymen största stödformerna är räntebidragen och skatlesubvenlionernatill egnahemsägare. De beräknas uppgå till 9 resp. 11,5 miljarderkr. Stödformerna är sammankopplade med varandra på så sätt att räntebidragenför egnahem, på grund av att egnahemsägaren även får en skattesubvention, ärlägre än räntebidragen för hyres- och bostadsrätislägenheter.Skatiesubventionerna .är således delvis en ersällning för ränlebidrag.Belastningen på räntebidragssystemel skulle ha varit åtskilligt högre ochskattesubventionerna åtskilligt lägre om denna sammankoppling inte hade gjorts.Syftet med sammankopplingen är att skapa en bestående ekonomisk rällvisa mellanupplätelseformerna. Räntebidragssystemelär avsett alt dels skapa förutsättningar för rimliga boendekostnader för ny-och ombyggda bosläder, dels jämna ul de differenser i kapitalkostnader mellanolika årgångar av bostäder som uppkommer på grund av ökade produktionskostnader. Bostadsbidragenär den enda av slödformerna som är behovsprövad. Kostnaderna för dem beräknasunder uppgå till . I detta belopp innefattas såväl destatliga och de staiskommunala bostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggentill folkpension. Kostnadernaför räntebidrag belastar i sin helhet statsbudgeten, medan kostnaderna förbostadsbidrag och för skatlesubvenlioner lill egnahemsägare fördelas ungefärlika mellan staten och kommunerna. Somjagnämnde bl.a. i den förut nämnda prop. 1983/84:40 (bil. 9) har subventionernalill bostadssektorn lolall sell ökal krafligl . hardärför beslutat om ålgärder för att minska ökningslakten.Beslut har också faltals om en budgetförstärkning från bl.a. bostadssektorn iform av en hyreshusavgift. Jag återkommer längre fram i mitt anförande till deolika budgetförslärkningsåtgärderna och lill frågan om den inrikining som dessaålgärder hillills har haft. Inledningsvisvilljag redovisa en tabell över den beräknade utvecklingen avbostadssubventionerna . Som jämförelse återger jag ocksåuppgifter om den utveckling som har ägt rum . Hänsyn hardärvid tagits till effekterna av de beslul om budgelför-stärkningsåtgärder somriksdagen hillills har fattat. Till grund för uppgifterna i tabellen liggerföljande anlaganden. Beräkningarna bygger på alt beslutade låne- ochskatteregler består . Den beräknade nyproduktionen uppgår lill ca33000 lägenheter, varav ca 12000 i egnahem. Ombyggnadsverksamheten antasomfatta ca 30000 lägenheter, varav 7000 i egnahem. De underhållsåtgärder somutförs med stöd av räntebidrag beräknas uppgå till ca . per år.Beräkningarna grundas vidare på en prisökning om fr.o.m. år 1984.Dagens räntenivå antas bestå , medan Prop.1984/85:18 ,,, 21 bosladslåneränlan beräknas uppgå lill11.25%. Beräkningsförutsättningarna innebär antagande om en hög réäl rähtä. Påsikt bör regeringens uppsatta mål för den ekonomiska politiken leda till enlägre räntenivå. Detla påverkar främsl beräkningen av ränlebidrag och skattesubvenlion. Egnahemsägarens underskottsavdrag till följd avfastighetslån har beräknats verka mot följande marginalskatter: ,är 1984 och ft.o.m. Kostnaderna för bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. haranlagits öka . Kostnadsutvecklingen för de kommunalabostadstilläggen lill folkpension har beräknats med hänsyn lill att antaletpensionärer som har låg ATP eller ingen ATP alls minskar . Bostadssubventionernas och hyreshusavgiflens utvecklingför åren 19791988. 1979 80 81 82 83 84 85 86 87 88 Bostadsbidrag' 5.0 6.0 6.0 6.3 6.7 6.9 7,2 7.2 7,2 7,2 Räntebidrag 3,75,0 7,2 8.9 9,7 9,0 10.2 11,5 12.5 13,5 Skattesubvention för egnahemsägare' 6.3 7.9 9.9 11,5 12,0 11,2 11,0 11,3 12,0 12,0 Hyreshusavgifl" -0.4 -0,6 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 Summa 15,0 18,9 23,1 26,7 28,0 26,5 27,6 29,2 30.9 31.9 ' Innefattar såväl de statliga och de slatskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. I beloppeningår de höjningar av bidragen fr.o.m. som föreslås i prop.1983/84: 150 bil. motsvarar /80 osv. * redovisas resultatet avriksrevisionsverkets taxeringsstalisliska undersökningar. Såväl fastighetermed överskott som fastigheter med underskoll har beaktats. * Till dendel den berör bostäder. Av tabellen framgår att den kraftiga tillväxten avsubventionsvolymen bryts för att därefter ånyo öka.Tillväxttakten kommer dock alt bli väsentligl lägre än . Dämpningen av tillväxttakten har främst följande orsaker.En återgång har skett från den historiskt sett myckel höga räntenivå som råddeunder till en lägre nivå. Effekterna av den höga räntenivånkvarstår dock i betydande omfattning, beroende på främst bindningsliden förbotlenlåneräntorna. Belydande besparingar har genomförts inomräntebidragssystemel. De kan beräknas medföra att anslagsbelaslningen under år1985 blir ca . lägre än vad som annars skulle ha varit fallet. Vidare medför begränsningen av underskotlsavdragensskatlemässiga värde genom skattereform alt skaltesubventionerna föregnahemsägare lolalt förblir relativt konstanta . Slutligen medför förskjutningen i bosiadsinvesleringarnafrån nyproduktion till ombyggnad och underhåll att anspråken på räntebidragminskar. 1984/85:18 22 Trotsdessa från samhällsekonomisk synpunkt relativt gynnsamma förhållanden ärbostadssektorns belastning på stalsbudgelen alltjämt för hög. Vid en åriigbostadsinvesteringsvolym av nuvarande storiek ökar dessulom anspråken påränlebidrag med ca . och skaltesubventionerna med ca 400milj.kr. De åriiga upptrappningarna av de garanterade räntorna tillför intestatsbudgeten ett belopp av denna sloriek. Subventionerna kommer därför attfortsätta att öka. Jaganser mot denna bakgmnd atl ålgärder måsle vidlas som minskar bostadssektornsbelastning på statsbudgeten. 2.2Inriktningen av tidigare beslutade budgetförstärkningsåtgärder Tidigareönskemål atl minska bostadssektorns belastning på stalsbudgelen har man iförsia hand försökl lillgodose genom all minska utgifterna för den statligaräntebidragsgivningen. Räntebidrag lämnas till kostnaderna för ränta på bosladslånoch underiiggande kredit inom låneunderlaget för bostadslån till den dellåneunderlaget avser utrymmen för bostadsändamål. Bidragel skall motsvaraskillnaden mellan räntekostnaden för sådana lånedelar och en garanterad ränta.Den garanterade räntan del första året av läneliden beräknas på ursprungligtbelopp för samma lånedelar enligt en på visst sätl bestämd räntesats. Dennaräntesats - den garanterade räntan -skall för varje påföljande år av lånelidenhöjas på visst sätl genom s.k. normala upptrappningar. Storleken på de normalaupptrappningarna har ökats, och utgör f. n, 0,25procentenheter för hus med hyres- eller bostadsrätislägenheter och 0,5procentenheter för egnahem. Vid sidan av dessa generella upptrappningar har föräldre sialsbelanade bostadshus genomförls upptrappningar avselektiv karaktär. Denna typ av upptrappningar kallas för extra upptrappningar. Ävenför har extra upptrappningar beslutals. Upptrappningarnamedför givetvis ökade kostnader i stora delar av bostadsbeståndet, men debidrar också till atl subventioneringen av tillkommande årgångar av bostäder idagens slalsfinansiella läge har kunnat hållas oförändrad. På gmnd av atthyrorna besläms enligt det s. k. bmksvärdessysle-met, får kostnadsökningarnaeffekter fiir hela hyressektorn. De påverkar också boendekostnaderna i statligtbelånade egnahem och bostadsrättshus. De kapitalkostnadsökningar somupptrappningarna medför berör dock endast den sialsbelanade delen av bosladsbeståndet.Med anledning härav beslöl (prop. 1982/83:.50 bil. 2 och 5, SkU 15och CU 8. rskr 106 och 112) att en hyreshusavgift skulle införas.