prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till verksamhetens art och högskolelärarnasspeciella arbetsuppgifter är jag för egen del inle beredd alt föreskriva all 14§ allmänna verksstadgan skall göras tillämplig inom högskolan, vilkel skulleinnebära centrala föreskrifter om när och var olika arbetsuppgifter skallutföras. 1 slällel måste det bli den lokala arbetsledningens uppgift att taställning i dessa frågor. Självklart måste den enskilde arbetstagaren liksom vara skyldig att befinna sig på arbetsplatsen när arbetsgivaren sä beslutarmed hänsyn lill verksamhetens krav. Vilka uppgifter som skall utföras vid en högskoleenhetbestäms bl.a. av tillgängliga medel saml fastställda utbildnings-, kurs- ochprojektplaner m.m. Verksamhetsplaneringen vid institutioner och andraarbetsenheter skall syfta bl.a. till att fördela arbetsuppgifterna mellantillgänglig personal. Härigenom fördelas i den nya ordningen också lärarnasårsarbetstid mellan olika verksamhetsgrenar och uppgifter. Jag förutsätter altövergången till en ramreglering av arbetstiden sker genom successiv anpassningtill nya former för att planera och leda arbetet. Fördelningen på skilda arbetsuppgifter skall göras medutgångspunkt i den lokalt fastställda verksamhets- och personalplanen och de cenlralaföreskrifler som kommer all meddelas. Enligt min mening bör utgångspunkternavara följande. Högskoleutbildning anordnas normalt under ell läsår om 40veckor av det slalliga budgetåret. Flertalet lärare kommer ävenfortsättningsvis att ha undervisning som en betydande arbetsuppgift. Häravföljer att den väsentliga delen av deras undervisningsuppgifter måstekoncentreras till en kor tare tid än det normala arbetsåret förstatstjänstemän i allmänhet. Andra lärare med stort inslag av eller enbart andraarbetsuppgifter, som t.ex. forskning, kan - där del frän verksamhetssynpunktinte finns skäl att anknyta till högskolans läsår - komma att bedriva siltarbete under etl arbetsår med normal lidsomfallning. Några sakliga skäl för attbinda delta arbete i liden torde emellerlid med hänsyn lill uppgifternas artnormalt inle finnas. måste del vara möjligt att föreskriva en sådanbindning när det ur verksamhetens synvinkel är befogal. Jag avser således inleatt Prop.1984/85:57 12 föreslå förändringar av nuvarande möjligheter all vidbehov ålägga lärarna undervisning utanför läsåret. Inle heller är det meningenalt nuvarande möjligheter att vid behov koncentrera läraresundervisningsinsatser till viss del av läsåret skall ändras. Jag förutsätter att parterna i kollektivavtal reglerarfrågan om semesterns förläggning på så sätt att den i normalfallet liksom hittillsuttages utanför läsärstid. Det ligger i sakens natur alt lärarnasarbetsuppgifter huvudsakligen utförs under läsåret. Den lid som svarar mol destuderandes ferier kommer för lärarnas del att kunna ägnas dels åt sådana delarav tjänstgöringen som inle behöver bindas till läsåret - såsom egen fortbildning,forskning och följande av vetenskapens utveckling, planeringsarbete, etc. -dels åt semester. Vid högskoleenheterna finns följande slag av tjänstersom lärare, nämligen tjänster som ackompanjatör, adjunkt, assistenttandläkare,avdelningstandläkare, biträdande lärare, docent, facklärare, forskarassistent,huvudlärare, klinisk lärare, lektor, lärare i vissl ämne, professor, adjungeradprofessor, speciallärare, studieledare, universitetsadjunkt, universitetslektor,utländsk lektor och nordisk lektor. Vid SLU finns härutöver följande slag avlärartjänster, nämligen tjänster som avdelningsföreståndare, biträdandejägmästare, förste konsulent, biträdande lärare i visst ämne, yrkeslärare ochövningsledare. Vidare kan finnas oavlönade docenter. Tjänsterna som docent, forskarassistent, professor ochadjungerad professor är avsedda för utbildning och forskning eller, i fråga omtjänst som professor med vilken är förenat konstnärligt utvecklingsarbete, förutbildning och utvecklingsarbete. Övriga tjänster som lärare är avseddaföreträdesvis eller helt för utbildning. förslag lill organisation avlärartjänsterna inom den statliga högskolan innefattar i huvudsak, vid sidan aven bevarad tjänstekategori som professor, två nya tjänstekategorier, nämligentjänst som högskolelärare/högskolelektor och tjänst som docent/biträdande professor.Den förstnämnda tjänstekategorin avses ersätta alla de lärartjänster inuvarande organisation, för vilka inte krävs doktorsexamen eller motsvarandekompetens, med undantag för de tjänster som är knutna till den kliniska delenav lakar- och tandläkamtbildningarna. Den andra tjänstetypen,docent/biträdande professor, är avsedd att ersätta bl.a. nuvarande tjänster somuniversitetslektor och docent saml övriga tjänster för vilka doktorsexamen ulgörbehörighetskrav. Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig ärpositiva lill den föreslagna strukturen. Ett antal remissinstanser, däriblandTCO, har ansett att den föreslagna tjänsten som docent/biträdande professorskall vara Prop.1984/85:57 13 den enda bastjänsten under professorsijänsten. Andra harframfört au endast lärare med doktorsexamen bör finnas inom högskolan. Jagansluter mig i huvudsak till uiredningens förslag om tre tjänstekategorier förhuvuddelen av lärarna inom den slatliga högskolan. Förslaget öppnar möjligheterför ett effektivt ulnylljande av lärarresurserna i högskolan utan dagenslåsning av vissa lärartjänster till hell eller företrädesvis forsknings- ellerutbildningsuppgifter. bör det, som jag nämnt redan inledningsvis,vara möjligt aU inom ramen för den enhetligare tjänsteorganisationen la hänsyntill de särskilda förulsällningar som gäller inom olika utbildningsområden. Jagåterkommer till detta bl.a. i samband med alt jag diskuterar behörighets- ochbefordringsgrunderna för vissa tjänster. Jag vill dock redan här anmäla alt jaginle avser au ändra de allmänna befordringsgrunderna vid tillsäuning av tjänstsom lärare i annat avseende än att, i enlighet med förslag frän FRN, vikl ocksåbör tillmätas arbeie med information om forsknings- och utvecklingsarbete. Vid högskoleenheterna bör således i huvudsakligöverensstämmelse med lärartjänslutredningens förslag finnas - föruiom tjänstersom professor - en tjänstekategori, där doktorsexamen eller motsvarandekompetens utgör behörighetskrav, och en tjänstekategori där behörighetskravetär genomgången grundläggande högskoleutbildning. Därutöver bör, enligl minmening, finnas dels tjänster som forskarassistent, dels vissa lärartjänsterför speciella ändamål, nämligen tjänster som adjungerad professor, utländsklektor och nordisk lektor. Till frågor om ytterligare tjänstekategorier försärskilda ändamål återkommer jag i det följande. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om nya tjänstekategorier inom högskolan. Jag skall nu utvecklamina förslag rörande de olika tjänstekategorierna. Professorstjänsterna bör - i enlighet med vad lärartjänstulredningenföreslagit - finnas kvar med i princip oförändrade arbetsuppgifter. Profes-sorsijänsternabör dock med avseende på löneförmåner utgöra en enhetlig tjänstekategori ochinte som två kategorier. Utredningen har föreslagit att innehavarna av professorstjänsterskall garanteras möjlighel att ägna av arbetstiden åt egen forskning ochannan vetenskaplig verksamhei. Detta har fält ett starkl stöd vid remissbehandlingen.Många högskolemyndigheter, /SR och SFS m.fl. har önskat bevara"sabbatsterminerna". Härmed avses den lid, normalt en termin vartfemte år, som innehavare av ordinarie eller extra ordinarie tjänst somprofessor kan beviljas partiell tjänstebefrielse för att helt ägna sig åtforskning. Jag anser det angelägel att de personer som tillsatts bl.a.för all leda den vetenskapliga verksamheten inom elt område verkligen också fårmöjlighet att ägna sig ät forskning och att i vetenskapliga sammanhangföreträda sill Prop.1984/85:57 14 Den nuvarande ordningen med "sabbalsterminer"har enligl min mening fungerat väl. Möjligheten att planera in forskning för enlängre period är av slort värde. Den bidrar inte minsl lill kontakter med detinternationella vetenskapssamhället eftersom hela forskningslerminer dä kanförläggas till utländska universitet och högskolor. Jag fömtsätter atthögskoleenheterna i den nya ordningen kommer att fördela resurser pä elt sådantsätt alt professorerna får möjlighel all ägna sig helt ät forskningi minst samma omfaltning som dagens system med "sabbalsterminer"medgivit. Ocksä när del gäller den mera löpande arbetsfördelningen måsleenligl min mening professorerna beredas tillfälle att ägna rimlig lid åt detsom får anses vara deras huvuduppgift, nämligen forskning och övrigvetenskaplig verksamhei eller molsvarande uppgifter i fråga om konstnärligtutvecklingsarbete. En formlig garanti för innehavare av tjänst som professoratt förfoga av arbetstiden för vetenskaplig verksamhet skulle dock enliglmin mening innebära en onödig låsning av den lokala planeringen. Lärartjänstulredningen har också föreslagit attprofessorstjänsternas anknytning till den grundläggande utbildningen skallstärkas. Utredningen framhåller att professorernas medverkan är angelägen vidplanering och utveckling av den grundläggande utbildningens innehåll. bör den överblick av den vetenskapliga utvecklingen nationellt ochinternationellt som professorn förväntas ha ulnytljas i den vikliga, kontinuerligaförnyelsen av den grundläggande utbildningens innehåll. Jag delar i huvudsakutredningens uppfaltning. Nuvarande bestämmelser innebär alt, vid tillsättning av tjänstsom professor, särskild vikl skall fästas vid vetenskaplig skicklighet samtäven vid pedagogisk skicklighet, som har visats genom handledning av forskare,vetenskaplig undervisning eller utarbetande av läromedel för sådan undervisning.Det är enligl min mening våsenligl, inte minst för att stimulera rekryteringen lillforskamtbildningen, att professorerna medverkar i grundutbildningen. 1 enlighetmed utredningens förslag bör därför ledning, utveckling och planering avgrundläggande högskoleutbildning saml även undervisning i sädan utbildning ingåi underlaget för bedömning av pedagogisk skicklighet. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om befordringsgrund för tjänst som professor. Från flera håll har det framlagts förslag om möjlighet attinrätta tidsbegränsade tjänster som professor utöver vad som finns ;detta gäller inte minsl inom teknisk forskning, där nya ämnen och ämnesområdenaktualiserat sådana förslag. Gällande regler medger tidsbegränsade tjänstersom professor endast inom del konstnärliga området. Jag vill här erinra om de möjligheter som för närvarandefinns all inrätta arvodestjänst som adjungerad professor för den som är verksamutanför högskolan. En sådan tjänst inrättas av högskolestyrelsen. Prop.1984/85:57 15 adjungerad professor skall, enligl gällande bestämmelser,meddelas tills vidare för högst tre är. Något hinder att förlänga ell sådantförordnande föreligger inle. En innehavare av arvodestjänst som adjungerad professor ärskyldig att inom forskarutbildningen undervisa, handleda och bedöma destuderandes prestationer i den omfallning högskolestyrelsen beslämmer. Tjänstgöringsskyldighetenskall omfatta minst en femtedel av full arbetstid. Något hinder för alt enadjungerad professor tjänstgör pä heltid föreligger inle. Som jag nämnt är den adjungerade professornstjänstgöringsskyldighet begränsad till forskarutbildningen. Jag anser detangeläget att dessa professorers kunnande ocksä kan komma den grundläggandeutbildningen till godo. Jag avser därför att återkomma till regeringen medförslag om att nuvarande bestämmelser i detta avseende ändras. Vidare avser jagatt föreslå regeringen alt tjänst som adjungerad professor skall kunna inrättasockså för konstnärligt utvecklingsarbete i anslutning lill högre konstnäriigutbildning. Ordinarie tjänster som huvudlärare vid börenligt min mening omvandlas till tidsbegränsade tjänster som professor.Förordnandet bör i likhet med vad jag föreslär i del följande för professorsijänslernainom högre konstnärlig utbildning vara tidsbegränsat lill högsl med möjligheltill omförordnande en gäng. Jag återkommer i del följande lill de övergångsbestämmelsersom bör gälla för de nuvarande innehavarna av dessa tjänster. Vad gäller den högre konstnärliga utbildningen i Göteborganser jag att det finns fog för all omvandla en del huvudlärartjänster där tilltjänster som professor. Då emellertid tjänsiekonsirukiionen och lillsätlningsprocedurenför dessa tjänster är annorlunda än för molsvarande tjänstekategori vidkonstfackskolan i anser jag inte att man utan vidare kan omvandladessa tjänster till professurer. Jag avser därför att föreslå regeringen attge UHÄ i uppdrag all skyndsamt utreda hithörande frågor och inkomma med förslagom den framtida tjänsleorganisationen för den högre konstnärliga utbildningen iGöteborg. I ställel för nuvarande tjänster som universitetslektor,docent och vissa tjänster som lektor, för vilka kravet på doktorsexamen eller molsvarandekompetens gäller för behörighet, bör i den nya organisalionen finnas enenhetlig tjänstekategori, i enlighet med vad lärartjänstulredningen föreslagil.Den nya tjänstekategorin bör ocksä kunna tas i anspråk för uppgifter inom dedelar av högskolan som saknat lärartjänster med doktorsexamen ellermotsvarande kompelens som behörighetskrav. Utredningen har framhållit att dettakan vara av slor betydelse inom berörda områden både för utvecklingen avforskningsanknytningen och för framväxten av utvecklingsarbete baserat på resp.utbildnings anknytning lill yrkeslivet. Jag delar utredningens uppfatining. 1984/85: 57 16 Lärartjänstutredningenhar föreslagit, att den nya tjänstekategorin benämns docent/biträdandeprofessor. Många remissinstanser är kritiska till della förslag. Både UHÄ ochTCO har aktualiserat benämningar med anknytning lill ordet lektor. Jag förordarför min del ijänsiebenämningen högskolelektor, en benämning som också användesi del förhandlingsunderlag som min förelrädare lämnade lill avtalsparterna är1982 och som därmed kom att användas i del avtal som träffades . Dennya tjänstekategorin högskolelektor kommer att ersätta följande i dagbefintliga tjänster: tjänster som docent, förste assistent och universitetslektor,sådana leklorsljänster för vilka krävs doktorsexamen eller molsvarande kompetens,lärare i medicinskt ämne, som saknar anknytning till sjukvårdsorganisationen,vissa tjänster som biträdande lärare och huvudlärare inom konstnärligutbildning samt tjänster som avdelningsföreståndare och förste konsulent vid SLU. Tjänstekategorinförste assistent infördes som en anställningstrygghet efterförordnandetidens utgång för innehavare av tidsbegränsade extra ordinarietjänster som docent. Medden flexibilitet i tjänsleinnehåll m.m. som förordats för lärartjänsterna iden nya organisalionen bortfaller i huvudsak motiven för förste assislenttjänsterna.Jag föreslår att tjänst som förste assistent omvandlas lill tjänst somhögskolelektor där det bedöms ändamålsenligt med avseende på dearbetsuppgifter vederbörande förste assistent f.n. utför i sin tjänst. uteslutande har administrativa göro-mäl inom enhögskoleenhets förvaltning torde en omvandling lill en administrativ tjänstvara påkallad. Jagföreslår vidare alt innehavare av tjänst som forskare vid forskningsråd, vilkaenligt nuvarande regler kan erhålla tjänst som förste assistent, får möjlighetall efter förordnandetidens utgång få tjänst som högskolelektor. Denna börinrättas av den högskoleenhet vilken fungerat som arbetsgivare underforskarens tjänstgöringsperiod. Det bör ankomma pä regeringen all utformanärmare föreskrifter härom. Uiredningenföreslär att alternativa regler för behörighet och befordringsgrunder skallgälla för den nu aktuella tjänstekategorin. Remissopinionen är i denna delmycket splittrad. Jagfinner det, som jag berört redan inledningsvis, naturligt att uppbyggnaden avden nya tjänsteorganisationen återspeglar högskolans mångfald. Eu naturligtsätt att tillgodose della är alt utforma reglerna för behörighet och befordran tillde nya högskoleleklorstjänslerna på ett sådant säll att hänsyn kan tas tillolika utbildningsområdens tradition och karaktär. Det är vidare enligt minmening vikligt all också i en mer enhetlig tjänsteorganisation kunna profileratjänster på mellannivå, i första hand mol utbildning resp. forskning, där dellabedöms vara motiverat ur den samlade verksamhetens synpunkt. Alternafivabefordringsgrunder i enlighet med utredningens förslag är etl lämpligt medelför delta. Prop.1984/85:57 17 Behörighetsgrund för tjänst som högskolelektor bör, ienlighet med utredningens förslag, vara doktorsexamen eller molsvarandekompetens eller kompelens av annat slag. Med kompetens av annat slag avser jag l.ex.meriter frän kon. 'tnärligt utvecklingsarbete. Regeringen bör inhämta riksdagensgodkännande av vad jag har förordat om behörighetsgrund för tjänst somhögskolelektor. Som allmän befordringsgrund vid tillsättningen avhögskolelektorstjänst föreslär utredningen att nuvarande regler skall gälla,dvs. graden av sådan vetenskaplig, pedagogisk och annan skicklighet, som är avbetydelse med hänsyn till tjänstens ämnesinnehåll och beskaffenhet i övrigt.Som jag tidigare nämnt skall även arbeie med forskningsinformation och förmågaalt sprida kännedom om forskning och utvecklingsarbete kunna utgörabefordringsgrund vid tillsättning av lärartjänst inom högskolan. Särskild vikt skall enligt uiredningen därutöver för varjeenskild tjänst fästas vid meriieiing enligt ettdera av följande fyra allernaliv:särskild vikt vid vetenskaplig skicklighet, särskild vikt vid pedagogiskskicklighet, lika vikl vid skicklighet av båda dessa slag samt särskild viklvid sådan skicklighet av betydelse för tjänsten som vunnits genom verksamheiutanför högskolan. Belräffande pedagogisk skicklighet anser utredningen all hänsynregelmässigt bör las till utvecklingsarbete avseende utbildningen. 1 de fall arbetsuppgifternaäven kan väntas avse undervisning på fördjupnings-nivå resp. forskarutbildningbör även förmågan att fungera som handledare bedömas. Jag delar i detlaavseende lärartjänstutredningens uppfallning. Med tillägget alt med vetenskaplig skicklighet börlikställas skicklighet inom konslnäriigl eller annat kvalificeratutvecklingsarbete inom högskolan anser jag, från de utgångspunkter jag nyssredovisade, alt de föreslagna fyra alternativen är väl avvägda. Jag anser delsåledes angelägel att högskoleenheterna på detta sätt får möjlighet altvariera tyngdpunkten i olika lärartjänsters inriktning allt efter verksamhetensbehov. Det bör ankomma på högskolestyrelsen att beslula om vilket allernalivsom skall tillämpas för varje enskild tjänst. Vägledande förutsätts härvid varaverksamhetens behov sett i relation till den aktuella och förutsebarapersonalsituationen. Inom ramen för vart och etl av de fyra alternativen bördet också vara möjligt för högskolestyrelsen att för varje tjänst somhögskolelektor beakta behovet av särskilda färdigheter eller erfarenheter.Delta bör kunna göras som ett led i en långsiktig planering och senast isamband med att en tjänst utlyses. Den profil som en tjänst pä sä säll givitsbör sedan vara vägledande vid bedömningen av de sökandes kvalifikationer ochvid avvägningen mellan meriter av olika slag. En lektorstjänst bör kunna utlysas med företräde förforskning , t.ex. tre eller sex är. Det är dä rimligt, all lasärskild hänsyn till den vetenskapliga merileringen. måste manuppmärksamma alt tjänsteinnehavaren efter tre- eller sexårsperiodens utgång tillhören lärarkategori där del slora flertalet tjänsteinnehavare fullgör uppgifterhuvudsakligen inom den grundläggande utbildningen. 2 1984/85. Prop.1984/85:57 18 Sammanfattningsvisbör således för samlliga tjänster som högskolelektor befordringsgrunden vara sädanvetenskaplig, pedagogisk och annan skicklighet som är av betydelse med hänsyn tilltjänstens ämnesinnehåll och beskaffenhel i övrigt. Dämtöver bör särskild viktfästas vid vetenskaplig skicklighet, pedagogisk skicklighet eller sådanskicklighet av betydelse för tjänsten som vunnits genom verksamhei utanförhögskolan. Högskolestyrelsen kan även välja att fästa lika vikt vidvetenskaplig och pedagogisk skicklighet. Regeringen bör inhämta riksdagensgodkännande av vad jag har förordat om befordringsgrund för tjänst somhögskolelektor. Jag villavslutningsvis när det gäller högskolelektorskaiegorin upplysa om att parterna,i förhandlingarna om 1984 och löner, har enats om att placera in dennatjänstekategori i ett lönefält som i huvudsak molsvarar lönegraderna förnuvarande tjänster för vilka krav på doktorsexamen eller motsvarandekompelens gäller. Lärartjänstulredningenhar föreslagil att man för de båda lärarkategorierna under professorsnivånskall bygga in mekanismer, som stimulerar den enskilde att förkovra sig i sinyrkesverksamhet. För innehavare av högskolelektorstjänst föreslår utredningenatt titeln biträdande professor skall kunna ges till den som gjort synnerligenframstående insaiser av vetenskaplig eller pedagogisk art. Föradjunktskategorin föreslår utredningen alt titeln högskolelektor skall kunnages lill den som har avlagt doktorsexamen eller gjort väsentliga pedagogiskainsatser. Remissinstanserna har delade uppfattningar i denna fråga. Jaghyser för egen del stark sympati för tanken att det i den enskilda lärartjänstenskall finnas inbyggd en stimulans till utveckling och förkovran så all någolsom motsvarar en befordran kan komma till stånd även i de fall som en högretjänst inte stär till buds. Inle minsl viktigt är detta - med tanke på professorsljänsternastyngdpunkt på forskning för högskolelektorsgruppen, som ju i praktikenkommer att bära upp stora delar av den grundläggande utbildningen. Ocksä päadjunktsnivå är del väsentligt all pä någol sätt kunna premiera och stimulera tillsjälvständiga insaiser och utveckling. lämnade sill förslag har emellertid fömtsättningarna förändrats idet avseendet att panerna träffat avtal om ett system med lönefält för deberörda lärarkategorierna. Med ett sådant system blir det möjligt att inom ramenför de lokala löneförhandlingarna ta hänsyn till särskilt värdefullapedagogiska eller vetenskapliga insatser och därigenom tillgodose de angivnasyftena på etl enklare sätt än det av utredningen föreslagna. Jag utgår fränatt bl.a. skicklighelsbedömningar av delta slag kommer all ligga till grund förutnyttjandet av lönefällssyslemet och är med hänvisning till del inle bereddalt biträda utredningens förslag om särskilda befordringstillar. Prop.1984/85:57 19 Del är inte rimligl att införa etl generellt krav pådoktorsexamen eller molsvarande kompetens för behörighet till allalärartjänster inom högskolan. Flertalet högskolelärare har f.n. intedoktorsexamen och forskning och forskarutbildning saknas ännu inom slora delarav den samlade högskolan. Lärartjänstulredningen har föreslagit alt del sloraflertalet tjänster i nuvarande organisation för vilka doktorsexamen eller molsvarandekompelens inte krävs skall ersättas med en enhetlig tjänstekategori. Dettaförslag bör enligt min mening förverkligas. Det är dock, som också fleraremissinstanser framhåller, mindre lämpligt att använda den av utredningenföreslagna benämningen högskolelärare som beteckning på viss tjänstekategori.Tjänsterna inom denna gmpp bör i stället ha en Ijänstebenämning med anknytningtill titeln adjunkt, såsom bl.a. /SR föreslagit. Min förelrädare användebenämningen högskoleadjunkt i det förhandlingsun-deriag som lämnades till avtalsparternaår 1982. Jag förordar denna benämning, som även den redan använts av parternai samband med det avtal som träffades .