prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Däremot finner jagdet angeläget att svårt handikappade personers möjligheter att förvärvsarbetainte skall hindras av att arbetsmiljön inte i tillräcklig utsträckning kan anpassas efter derasfömtsättningar och behov. Jag förordardärför att AMS i särskilda fall skall kunna medge att, för gravt handikappadepersoner, bidrag till särskilda anordningar på arbetsplatsen skall kunnabeviljas med högre belopp än . Jag biträder också AMS förslag om attett högre bidrag än . i större omfattning än f. n. skall kunna lämnas till arbetstekniska hjälpmedel. Mina förslag ombidragen till arbetstekniska hjälpmedel och särskilda anordningar påarbetsplatsen skall också ses mot bakgmnd av vad dataeffektutredningen har anfört om insatserför att förbättra arbetslivssituationen för handikappade med hjälp avdatatekniken. Utredningen har föreslagit att ett särskilt utvecklingsprogram skallinrättas för att göra 1984/85:100 Bilaga 12 139 datatekniken tillgänglig för handikappade. Ett sådantprojekt bör i huvudsak kunna finansieras av etablerade finansiärer avforskning och utbildning. Särskilda medel bör dock, enligt utredningen,anvisas för att bygga uppoch samordna programmet i inledningsskedet. Dessa frågor harocksä tagits upp av AMS. I en skrivelse harstyrelsen föreslagit särskilda resurser för atl bygga upp organisation ochformer för teknikupphandling av mikrodatorer som hjälpmedel åthandikappade. Enligt AMS förslag skulle tilldelas sådana resurser. Under våren 1984har frågan behandlats av en arbetsgmpp, där bl.a. AMS,Handikappinsfitutet, styrelsen för teknisk utveckling (STU) och statskontoret har ingått. Arbetsgruppen harföreslagit ett teknikupphandlingsprojekt,lett av en upphandlingsgmpp med företrädare för , , STU och statskontoret. Vid behovskulle ytterligare intressenter kunna adjungeras. har yttrat sig över AMS skrivelse. De förordar iprincip ett projekt av det slag som den nämnda arbetsgmppen har föreslagit. Ny teknik bl. a.mikrodatorer - kommer att få stor betydelse för handikappades möjligheter attförvärvsarbeta. Genom en effektiv upphandling kan samhället göra betydande besparingar. Somstatskontoret har framhållit i sitt remissyttrande, finns ocksä en slor internationellmarknadspotentialför produkter av detta slag. Regeringen har därför genom beslut den 13december 1984 tilldelat AMS medel för att inleda ett projekt inom detta område. Jag har inte beräknat särskilda medel förde merkostnader som kan uppstå till följdav mina förslag om att bidragen fill hjälpmedel och anordningar i vissa fall bör kunna beviljas med mer än50000 kr. De måste finansieras genom omprioriteringar inom ramen för anslagnamedel. Till ledning för verkets prövning av ärenden rörande arbetshjälpmedel åthandikappade vill jag erinra om atlbidrag till särskilda anordningar på arbetsplatsen, som avser redananställda, enligt gällande regler skall lämnas endast om det finns särskildaskäl. Detsamma bör gälla för dem som arbetari egen rörelse. Vidare bör man, enligt min mening, kunna använda sig av möjligheten att lämna ett reducerat bidragi de fall anordningen eller hjälpmedletmedför effektivitetsförbättringar i verksamheten. Bidrag i samband medinplaceringar av sökande med svåra arbeishandikapp bör prioriteras iförsta hand. Enligi AMS bör 1,5milj. avsättas för försöksverksamhet, där några företag med flera gravthandikappade anställda ges bidrag med hela lönekostnaden för ett arbetsbiträde.Enligt min bedömning bör så kunna ske redan nu inom ramen för de regler som gäller för bidragettill arbetsbiträde, under fömtsättning att tillräckligt många handikappadeanställda omfattas avbiträdeshjälpen. Det finns således inga hinder för att kostnaderna för 1984/85:100 Bilaga 12 140 biträde ät exempelvis fyra gravt handikappade lämnas medfyra gånger del maximala bidraget 25000kr., om biträdeshjälpen åt de enskilda arbetstagarna medför motsvarande merkostnader förarbetsgivaren. I syfte attunderlätta för handikappade att förvärvsarbeta eller skaffa utbildning medyrkesinriktning lämnar samhället stöd till handikappades bilinnehav. lämnas inkomstprövat bidrag och lån för att skaffa fordonet. Vidare lämnas bidrag med helakostnaden för den utmstning som behövs för att den handikappade skallkunna använda bilen. Det sistnämnda bidragetpåverkas inte av den handikappadesinkomst eller eventuella förmögenhet. Ulöver det bilstöd som arbetsmarknadsverketadministrerar ges också vissa skattebefrielser m. m. för handikappades bilinnehav. Handikappade kan såledesvid köp av ny bil få ett bidragmotsvarande försäljningsskatten på motorfordon. De erhåller vidare befrielse från den årliga vägtrafikskattensamt ett årligl bidrag för skattekostnadenför bensin, s. k. bensinbidrag. Avdrag för samtU-ga bilkostnader utöver karensbeloppet om 1000kr.,fär göras vid inkomsttaxeringen. Vidare kan merkostnader för bil beaktas vidberäkning av handikappersättning. Bilstödskommitténlade i ett betänkande (SOU 1982:44) Nytt bilstöd ät handikappade framförslag bl. a. om ändrat huvudmannaskap och en vidgad mälgmpp förstödet. Kommitténs förslag har tidigare denna dag behandlats av chefen försocialdepartementet. Han har därvid betonat, att goda möjligheter till förflyttning har stor betydelse för handikappadeoch att tillgängliga resurser inom detta område måste satsas på färdtjänsten, riksfärdtjänsienoch det arbetsmarknadspolitiskl motiverade bilstödet. Beträffande detarbetsmarknadspolitiska bilstödet kan jag konstatera att dess betydelse nufrämst ligger i att det finansierar hela merkostnaden för att handikappanpassa bilen. Bilstödet ärockså av särskild betydelse för dem somskall påbörja yrkesutbildning, yrkesinriktad rehabilitering eller anställning,dvs. för de nyfillträdande på arbetsmarknaden. Däremot medför de nu gällande inkomslgränserna för stödetatt handikappade, som är etablerade på arbetsmarknaden, som regel intekan komma i fråga för bidrag och lån fill inköp av bil utan enbart tillsärskild handikapputmst-ning. De tillbilstödet kopplade skatteförmånerna tillkommer alla utan inkomstprövning inomden berättigade personkretsen och utgör ett viktigt driftstöd tillhandikappade för innehav av bil. Genomomprioriteringar och besparingar till förmån för handikappområdet har i budgetarbetet skapats utrymmeför en förbättring av det arbetsmarknadspolifiskabilstödet. På gmnd härav förordar jag att bidraget till anskaffning av bi! Vidare bör inkomstgränsernaändras, så att helt bidrag kan lämnas vid inkomster understigande . Reducerat bidrag bör kunnabeviljas vid inkomster mellan 60000kr. Möjligheten att erhålla bidrag till anskaffning av motorfordon föreslås således upphöra först vidinkomster om . 1984/85:100 Bilaga 12 141 F.n. upphör möjligheten att fä helt bidrag redan vid inkomster om och möjligheten lill reducerat bidrag slutar vid en inkomst om 55000kr. Under /84beviljades kompletleranderäntefrilt lån till 82 personer, som hade beviljats reducerat bidrag. Koslnaden för lånen uppgick till ca 1 milj. kr. Mot bakgmnd dels av den minskade betydelse lånet har fått, dels av denuppräkning av bidrag och inkomstgränsersom jag nu förordar, föreslår jag atl lånemöjligheten slopas /86. Jag beräknar att kostnadema för bilslödet under budgetårel 1985/86 kommer alt uppgå lill 42milj. Det sammantagnamedelsbehovet för Arbetshjälpmedel åt handikappade beräknar jag till140760000 kr. (-(-). Kostnader för näringshjälp skall bestridas från anslagsposten. Jag hardärvid räknat med att försöksverksamhetenmed näringshjälp åt långtidsarbelslösa skall fortsätta i sammaomfattning som f. n. I enlighet medriksdagens beslut (prop. 1983/84:122, AU 19, rskr322) genomfördes en vissreformering av lönebidraget . Bl.a. tillkom ettintroduktionsbidrag av lönekostnaden vidanställning av arbetshandikappade. Ett särskilt lönebidrag infördes för att ökamöjligheterna för sökande med svära arbeishandikapp att få en anställning. Fr.o.m. /85gäller också att lönebidrag med100% eller till statligamyndigheter resp. allmännyttiga organisationerskall avse anställning av personer med svårare arbeishandikapp. Vid utgången /84 sysselsattes 36902 personer, varav 15 746 kvinnor, medhjälp av lönebidrag. Detta innebär en nettoökning med 757 personer underbudgetåret. Av de anställda med lönebidrag var 6417 anställda hosstatlig myndighet eller därmed jämställd institution. Allmännyttigaorganisationer hade 11 164 anställda med lönebidrag. 8491 personer var sysselsattahos kommuner, landsfing och affärsdrivande verk. fanns 10830 anslällda hos enskilda företag. AMS har föreslagiten utökning med ytterligare 1 000 lönebidragsplalser hos statliga myndigheter,försäkringskassor och andra arbetsgivare, som farhela lönekostnaden täckt genom bidraget. Jag är inte beredd att biträda förslaget. Däremot räknar jag med en fortsattökning av antalet anställda med lönebidrag hos övriga arbetsgivare. Vidare föreslär AMSatt den som har haft en anställning med lönebidrag, men övergått tillanställning utan sådant bidrag, åter skall kunna omfattas av bidrag, omarbetsförmågan försämras. I likhet med AMS anser jag att en sådan möjlighetkan underlätta att en anställning med lönebidrag övergår i reguljär anställning. Eltlönebidrag bör därför kunna vara vilande underen tidsperiod upp till . Bidragsgivningen bör kunna ätempptas, 1984/85:100 Bilaga 12 142 om den anställdes arbetsförmåga försämras underperioden. När bidraget åter börjar ulgå skall bidragsnivän bestämmas med hänsyntagen till den tid under vilken bidraget har lämnats. Enligt minbedömning kommer den här föreslagna ordningen inte att medföra ökade kostnader för lönebidrag. I samband med attriksdagen beslutade (prop. 1979/80:4, AU 9, rskr 116) om vissa ändringar i 33 §lagen (1974:12) om anställningsskydd, infördes en möjlighet förarbetsgivare att fä lönebidrag för en anställd, som återgår i arbete efter att ha uppburit heltsjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Som ett villkor för bidrag gäller emellertid att arbetsgivarenskall anställa en annan arbetshandikappad . Om ett lönebidragär fömtsättningen för att en person skall kunna återgå i arbete efter att ha uppburit heltsjukbidrag bör detta inte vara avhängigl avom arbetsgivaren kan anställa ytterligare en arbetshandikappad. Detta villkor torde heller inte ha nägon nämnvärdbetydelse för arbetshandikappade sökandes möjligheter att få arbete.Jag förordar därför att kravet på att en annan arbetshandikappad skall nyrekryteras tas bort. AMS påbörjade under1970-talet en försöksverksamhet med utbildning av arbetsledare m.fl. påarbetsplatser med anställda i halvskyddad sysselsättning. Syftet medförsöksverksamheten var att integrera kunskap om arbeishandikapp i den reguljärautbildningen av arbetsledare. Utbildningen har senare inriktats påpersonalrekryterare och arbetsmiljöansvariga inom företagen. 1984/85:89om företagshälsovård och arbetsanpassning har bl. a. vissa frågor rörandeutbildning i arbetsanpassnings- och rehabiliteringsfrågor behandlats. Vidarehar förslag lagts fram om utbildning av arbetsförmedlingens personal med anledning av den delvisförändrade inriktning som anpassningsverksamheten föreslås få. Jag har därvid förordat att 425000 kr.skall disponeras för sådan utbildning. För Anställning med lönebidrag beräknarjag . Under anslagetberäknade medel för /86 uppgår därmed fill 2691714000kr. (-f 354526000kr.). Medel till arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader harjag behandlat redan tidigare. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär att 1. godkännavad jag har anfört om bidrag till Arbetshjälpmedel ät handikappade och om Anställning medlönebidrag, 2. tillSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 12 143 C 5. 1983/84 Utgift 2 532 000 000 1984/85 Anslag 2 721 000 000 1985/86 Förslag 2 822 000 000 Från anslaget utgårbidrag till dels för täckande av underskottet iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. Beräknad ändring 1985/86 1984/85 Stiftelsen Driftbidrag 2 388 000 000 -(-182 000 000 -I- 103 000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 318 000 000 -I- 33 000000 4- 3 000 000 investeringar 15 000 000 -h 60 000 000 - 5 000 000 2 721 000 000 -h 275 000000 4- 101 000 000 Samhällsföretagsgruppenskall genom avlönat arbete ge en trygg och meningsfull sysselsättning åt dearbetshandikappade som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Samhällsföretagsgmppenbedriver verksamhet i 340 verkstäder fördelade på 219 kommuner. Företagsgmppenprövar konlinueriigt behov av och möjligheter fill förändringar i verkstädernaslokalisering med hänsyn till arbetsmarknadspolitiskl behov samt ekonomiskafömtsättningar. För /86 kan förutses sammanläggningar avverkstäder, där detta kan ske utan men för den sociala måluppfyllelsen. Verksamheten ärhuvudsakligen inriktad pä industriell produktion med ett flertal av industrinsbranschområden representerade. För /85 beräknas avgmppens fakturering avse underleveranser och legotillverkning till övrig svenskindustri. Andelen exportförsäljning i egen regi beräknas uppgå till ,vartill kommer indirekt export genom underleveranser till övrig svenskexportindustri av ungefär samma omfattning. Samhällsföretagsgruppenbestår av 24 regionala stiftelser/företag. Vid finns en fastighetsfond somförvaltar hela företagsgmppens fastighetsbestånd. , som är ett helägt dotterbolag lill Samhällsföretag, svarar församordning av viss försäljning och marknadsföring i huvudsak påexportmarknaden. De regionala företagen ärjuridiskt fristående med ansvar - inför Samhällsföretag - för verksamheteninom sitt län. Ijuni 1984 hade stiftelserna ca 30300 anställda, varav ca 25 200arbetshandikappade och ca 5 100 direkt anställda (tjänstemän, arbetsledare,instmktörer m. fl.). 1984/85:100 Bilaga 12 144 300 anslällda vid de verkstäder som drivs av enskildaorganisationer och som Samhällsförelag lämnar bidrag till enligt särskildaavtal. Vidare sysselsätts drygt 100 personer vid fyra s. k. inbyggdaverkstäder. Samhällsföretag har,som moderföretag, gentemot staten ansvaret för att företagsgmppens verksamhetbedrivs i enlighet med av riksdag och regering angivna riktlinjer. Samhällsföretagsgruppen fram /89 - enekonomisk och sysselsättningsmässigplan Samhällsföretag ficki i uppdrag av regeringen att utreda möjligheterna att minska behovetav stafiigt bidrag, utöver tidigare avlämnad långtidsbedömning. Utredningenskulle avse perioden t.o. m. /89. Uppdraget gavs bl. a. mot bakgmnd av de negativa remissynpunktersom avgavs på rapporten (Ds A 1983:6) Samhällsföretagsgmppens framlida organisation m.m. som en särskildarbetsgmpp inom hade lagt fram i syfte att minskabehovet av statligt bidrag. Regeringen anföri sin uppdragsskrivelse bl. a. att det främsta skälet till att enarbetsgmpp inom tillsattes var behovet av att överväga ytterligare möjligheter att - inom ramen förgällande arbetsmarknadspolitiska ochoch sociala mål kunna minska företagsgruppens behov av bidrag. Utredningsarbetet har bedrivits i ensärskild gmpp där representanter för deregionala företagen och de fackliga organisationerna har ingått vid sidan av Samhällsföretags ledning. Resultatet avdet genomförda utredningsuppdraget redovisas i en rapport som överlämnats tillregeringen med Samhällsföretags anslagsframställning /86. Samhällsföretag harmed anledning av regeringens uppdrag prövat vilka åtgärder som kanvidtas för att minska företagsgmppens bidragsbehov -utöver tidigare avlämnadlångtidsbedömning - uttryckt säsom bidrag i procentav arbetshandikappades lönekostnader. En utgångspunkt har därvid varit attföretagsgmppens sociala och arbetsmarknadspolitiska måluppfyllelse inte skall förändras samt att dennuvarande företagsindelningen bibehålls. Samhällsföretags allmänna bedömning är sammanfattningsvisföljande - redanSamhällsföretags långtidsbedömning ställer stora krav pä resultatförbättrande åtgärder - ytterligarebidragsminskning t. o. m. /89 mäste i första hand tillgodoses genom intäktsskapandeåtgärder och i andra hand genom besparingar i företagsgmppenskapacitetskostnader - iallt väsentligt är det fråga om att genomföra samma slag av åtgärder som Samhällsföretagförutsatt i sin långtidsbedömning, men ytterligare resultatförbättringarfordrar än intensivare och snabbare förändringar i bl. a. företagsgruppens stmktur 1984/85:100 Bilaga 12 145 - snabbastrukturella förändringar fordrar att kraven på sysselsättningsutveckling begränsas tillca 33 milj. timmar /89; ytteriigare anspråk på sysselsättningsökning minskarmöjligheterna fill snabba stmkturförändringar och därmed sannolikheten förlångsiktiga resultatförbättringar; ett bibehållande av planeradsysselsättningsvolym för budgetåret1984/85 fram t. o. m. /89 medför å andra sidan svårigheter alt tillgodosestatsmakternas förväntningar påsänkt bidragsbehov uttryckt såsom procent av de arbetshandikappadeslönekostnader - förändringari behov av direkt anställda bör förenas med en personalpolitik som utmärks av att minskningar ipersonalbehov huvudsakligen sker i takt mednaturlig avgång och posifiva personalutvecklande insatser - enökad och selektiv satsning planeras på de företag som - sett ur företagsgmppensperspektiv - har den bästa potentiella möjligheten till resultatförbättringar - resultatförbättringskravutöver Samhällsföretags förslag i rapporten bedöms inte kunna förenas med en i alltväsentligt bibehållen social och arbetsmarknadspolitiskmåluppfyllelse. De direkla ålgärderSamhällsföretag enligt rapporten avser vidta för atl minska bidragsbehovet är i huvudsakföljande - intensifierademarknadsansträngningar för atl bl. a. byta ut svag produk-fion samt ökasysselsättningen utanför tillverkningsindustrin - förändringar iföretagsgmppens produktions- och marknadsstmktur, i riktning mot att söka bättre tillvarata företagsgmppens samlade kompetensoch därmed förbättra varje företags konkurrenskraft - intensifieradsatsning pä export - utvidgatsamarbete mellan de regionala stiftelserna, säväl kommersiellt som administrativt - intensifieradutveckling av system för materialadministration, produktionsstyrning,intern rapportering/redovisning samt för personalplanering - vidgatsamarbete med reguljära företag - intensifieradeinsatser för utveckling av de anställdas kompetens - minskningfrån /84 av antalet direkt anställda med totalt ca 265årsarbetare genom bl. a. rationalisering, överföring av arbetsuppgifter fråndirektanställda till arbetshandikappade; förändringen har i huvudsak fömtsättsrealiseras genom naturlig avgång samt personalutvecklande insatser för att fillgodosebehov av resurser till bristområden - minskningav reala fastighetskostnader bl.a. genom viss sammanläggning av verkstadsenheter - prioriteringav Samhällsföretags stödjande verksamhet till de stiftelser där de väsentligastemöjlighetema till resultatförbättringar bedöms finnas Prop.1984/85:100 Bilaga 12 146 - klarare uttaladeprioriteringar i företagsgmppens mål - prövning avmöjlighetema att lillämpa utsträckt arbetstid, dvs. mer än åtta timmarsutnyttjande per dag, vid vissa verkstäder. Samhällsföretagavser vidare att utvidga försöksverksamheten med s. k. inbyggdaverksläder samt pröva "entreprenadverksamhet". Samhällsföretagsbedömning är atl planerade åtgärder kan genomföras med oförändradsocial och arbetsmarknadspolitisk måluppfyllelse för företagsgruppen. Deekonomiska målen förutsätter dock gynnsamma konjunkturer och att planerade åtgärder avseendebl. a. strukturförändringar kan genomförasunder perioden t. o. m. /89. Irapporten hemställer Samhällsföretag om att - sysselsättningsmäletför budgetårel 1988/89 skall utgöra ca 33 milj. timmar - bidrageltill fastighelsfonden skall utgå beräknat i procent av lönekostnaderna för de arbetshandikappade - Samhällsföretagges en ekonomisk ram för verksamheten t. o. m. /89 uttryckt ibidragsprocent i enlighet med följande samt dessutom att ägartillskott utgår med 75milj. budgetårel 1985/86 för bl.a. genomförande av stmkturförändringar. Driftbidrag(1) (1) Den interdepartementala arbetsgruppens beräkningar vid förändrad regionalorganisation - regeringenuttalar sitt stöd för den allmänna inriktningen av verksamhe ten som Samhällsföretag redovisar i rapporten bidragsunderlageti vissa tekniska avseenden förändras. Den föreslagna förändringen innebär attprestationer som inte beaktas vidberäkning av resultatet skall inräknas. Företagsgruppen sysselsätternämligen anställda som inte erhåller full lön, utan i stället pension, vilken inte ingår i den bidragsgmndandelönesumman. Motsvarande gäller vid praktiktjänstgöring dä någon lön inte utgår.Dessutom finns det avtalsmässiga hinder för anvisning av arbetshandikappadetill tjänstemannauppgifter. Samhällsföretags anslagsframställning för budgetåret1985/86 Under senare är hardrygt 30000 handikappade sökt arbete vid arbetsförmedlingarna. Vid det senaste kalenderårsskiftetkvarstod ca 1984/85:100 Bilaga 12 147 25000 som arbetssökande. Detta är i stort sett sammaantal kvarsläende sökande som . Drygt hälften av dessa var"färdig-ulredda" för arbetsplacering, bl.a. inomSamhällsföretagsgruppen. Den begränsadesysselsättningsökning som förutses kommer inleatt innebära nägon påtaglig lättnad för de mest utsatta grupperna pä arbetsmarknaden. Även om endel av de handikappades behov av arbeteförhoppningsvis kommer att kunna tillgodoses med insatser på den reguljära arbetsmarknaden, bl.a. främjandelagen och lönebi-dragsanställningar, kommer behovel avarbetstillfällen inom förelagsgruppenfortfarande alt vara stort . Betydande anspråk på arbetstillfällen kommer att ställas framförallt av gmpper med grava handikapp för vilka arbete inomSamhällsföretagsgruppen är det enda alternativettill förtidspension. Exempel på sådana gmpper är missbrukare, vuxnautvecklingsstörda och personer med psykiska handikapp. För den sistnämnda gmppen kommer anspråken att öka itakt med den fortsatta utflyttningen från de slora institutionerna till följd av en förändrad psykiatrisk vård. Enligt uppgifter från AMS ingår i gruppenarbetshandikappade utan arbete ca 20%som har en bakgrund från annan verksamhet än tillverkningsindustri. Andelenarbetshandikappade med ijänstemannabak-grundsom inte är möjliga att placera med lönebidrag, tenderar att öka. Enligt företagsgruppensbedömning kan således en hög efterfrågan pä arbetstillfällen i företagsgmppenantas bestå, som vissa förändringar fömtses vad avser bakgrund och handikapp hos demsom har behov av skyddatarbete. Företagsgmppenssysselsättningskapacitet med befintliga anläggningstillgångar har av Samhällsföretag bedömtsutgöra ca 35 milj. timmar, fömtsatt vissasmärre investeringar i bl.a. personalutrymmen. Genom att tillämpa merän älta timmars drift fördelad på skift vid vissa verkstäder samt genom utökad försöksverksamhet med s. k.inbyggda verksläder, kan kapacitetenutökas med ytterligare ca 2 milj. timmar. Såväl 35 som 37 milj. fimmar förutsätter dock personalförstärkningarmed direkt anställda arbetsledare,marknadsförare m. fl. grupper, jämfört med en sysselsättningsvolym på33 milj. timmar. Enligt riksdagensbeslut får antalet statsbidragsberättigade arbetstimmar för budgetårel1984/85 uppgå fill högst 30 milj. Det innebär att sysselsättningsökningenkraftigt begränsas jämfört med lidigare är. För /86 föreslårSamhällsföretag - i samråd med AMS - en sysselsättningsökning eller2,. Samhällsföretagunderstryker behovel av en successiv regional utjämning av tillgångenpå arbetstillfällen inom företagsgmppen. Samhällsföretagsgmppenprioriterar insatser för en ökad övergång till arbete pä den reguljära arbetsmarknaden för anställdahandikappade. Även om andelen som fåttanställning utanför företagsgmppen ökat sedan 1984/85:100 Bilaga 12 148 70-talets slut, bör denna andel ytterligare öka. Avtotala antalet anställda under /83 fick 1,genomarbetsförmedlingen anställning på den reguljära arbetsmarknaden. För /84har motsvarande andel preliminärt beräknats till 1,, eller 362 personer.