prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Goda transportmöjligheter lill marknaderna är ett villkor.Planverket menar alt det ur regionalpolitisk synvinkel är angeläget med enmedvetet styrd inlandslokalisering men utan slöd från stalsmaklema torde endylik lokalisering knappasl vara möjlig i någon större omfattning. 8 Åtgärder för företagsutveckling 8.1 Allmänna synpunkter Enligtulredningens mening bör ytterligare medel slällas till förfogande för åtgärderinriktade på företagsutveckling i Norra inlandet, Norrlands kustland ochBergslagen. Om ålgärderna skall bli effektiva är det nödvändigl alt de organsom arbelar med medlen - både finansiella och andra -har nära och löpandekonlakler med företagen. Del innebär i sin lur alt man bör eftersträva endecenlraliserad organisation. Den decentraliserade organisationen lorde också,enligt ulredningen, vara en fömtsättning för atl det skall vara möjligt allmedverka till att leta upp och utveckla nya produklidéer. Remissinslanserna ärpositiva till atl del regionalpoliliska slödel i ökad ulslräckning bör inriklaspå stöd till immateriella investeringar. Sålunda stöder bl. SIND, RRV, ÖEF,LBS, STU, Norrlandsfonden, utvecklingsfonderna i Gollands och Västernorrlandslän saml länsstyrelserna i , och dennainriktning. Positivatill en decentraliserad organisation är bl. a. SHIO-Familjeföretagen,i län, utvecklingsfonden i och Tierpskommun. 1984/85:115 272 Remissopinionenär delad i frågan om vilken form av stöd - generella eller selektiva som bördominera. SHIO-Familjeföretagen förespråkar generella stödformer då de innebärmindre reglering och byråkrati och är mindre konkurrenssnedvridande. Även SAF,och anser all generellamedel är de bäsla. TCO och SIND tillhör de remissinslanser som menar attselektiva slöd är atl föredra. Selektiva stöd lill näringslivel ger enligt TCOstor effekt till relativt begränsade kostnader, då de är anpassade efterrespeklive företags behov, SAF,och anser "all deselektiva industristöden bör sammanföras till elt enda riskkapitalstöd, somfördelas genom bankernas medverkan. Huvuddelen av det koslnadskompenserandestödel bör omvandlas till en sänkning av socialavgifterna". Utvecklingsfondeni anser alt det är bra med en ökad samordning av industripolitikoch regionalpolitik. Liknande åsikter framförs av bl. a. iVästmanlands län och utvecklingsfonden i . Skaraborgsläns landsting anser atl det skulle vara en klar fördel om de olika slödformersom samhällel har all erbjuda kan handläggas av en och samma myndighet. Enligtlandsfinget är det rimligt att utvecklingsfondema får denna funktion då de harkompelens på området och elt väl utvecklat kontaktnät med näringsliv, bankeroch konsulter. Liknande synpunkter framförs av bl. a. SHIO, länslandsting, utvecklingsfonden i och utvecklingsfonden iKopparbergs län. RRVbeklagar att utredningen misslyckats med att förenkla del regionalpolitiskastödsystemet. Liknande synpunkter framförs av LO, SHIO-Familjeföretagen,landstingsförbundet, i och . UlveckUngsfondeni län anser atl det finns skäl atl överväga samordning avglesbygdsstödets industridel, lokaliseringsstödet och utvecklingsfondernasrörelselån. Dessa finansieringsstöd utgår lill i huvudsak samma ändamål. Utvecklingsfondernai och framför ett antal krav som de anser börställas på del regionalpoliliska siödet. - Stödsystemet måste görasenkell, överskådligt och flexibell. Förenkling och flexibilitet kan exempelvisåstadkommas genom atl regelverket ges karaktär av ramförfaltning. - Reducering av antalethandläggande organ. - Slödels inriktning, utformningoch handläggning måste vara sådan all del så långt möjligt styrs till och ärattraktivt för de s. k. utvecklingsbara företagen och projekten. - Stödet skall utgöra eltincitament till utvecklingssatsningar med slor potential. Det skall inte sessom subvention för icke-bärkraftiga affärsidéer. 1984/85:115 273 - Slödel skall varakonkurrensneulralt. - Statligt slöd skall även inomregionalpolitiken vara ell komplement lill finansieringskällor på den ordinariekredilmarknaden. - Stödet bör primärt inriktas påavlyft av förlustrisk i stället för kostnads-subvention. - Stödet bör utformas så alt detförbällrar soliditeten. TCOavslyrker kommitténs förslag alt utvecklingsfonderna i de regionalpolitisktprioriterade områdena skall kunna lillskjuta riskkapital lill mindre ochmedelslora företag i form av skuldebrev med optionsrätt, s. k. konvertiblaskuldebrev. Enligt TCO:s uppfattning leder förslaget till atl utvecklingsfondernahamnar i ägarroll vilket allvarligt skulle försvåra deras verksamhet. Liknanderesonemang förs av SIND, som anser all man måsle betrakta fondemastillskjutande av kapital i form av bl.a. konvertibla skuldebrev som enförsöksverksamhet och all detla bör användas med stor restriktivilel. TCO säger vidare atlorganisationen i övrigl delar utredningens "positiva syn påutvecklingsfonderna och deras näringslivsulvecklande verksamhet. Fondernasverksamhetsområde bör dock vidgas till alt också omfatta dentjänsieproducerande seklorn. Detla fömtsätter i sin tur alt reglema förstödgivningen vidgas och all staten tillför fonderna ökade ekonomiska ochpersonella resurser. Fondemas stödgivandeverksamhet bör förenklas och slörre resurser satsas på strategiskföretagsrådgivning, hjälp med produkl- och produk-tionsförbättringar ochutbildning av förelagsledare. För atl förstärka fondemas utbildningsverksamhetbör man pröva all dela upp de sex nuvarande regionala utbildningsenheterna påde olika fonderna. För attutvecklingsfonderna skall kunna spela en mer aktiv roll i länens utveckling ärdet nödvändigl att fonderna får elt bredare kontaktnät och alt fondernasslyrelser tillförs elt ökal kunnande om näringslivel. TCO anser därför attarbelsmarknadens parter bör ges represenlalion i fondernas styrelser". Norrlandsförbundetpåpekar vikten av alt utvecklingsfonderna utvecklas lill hjälporgan för delfria näringslivel och alt de inte får bli kontrollerande myndighetsorgan.Vidare måste höga kompetenskrav ställas på fondema. SHIO-Familjeföretagenanför att i deras sirävan all förenkla stödbilden bör Norrlandsfonden delas upppå de fyra utvecklingsfondema inom Norrlandsfondens verksamhetsområde. Den delav Norrlandsfondens verksamhel som berör produktutveckling bör kunna överförastill Induslriellt Utvecklingscentmm i . Kommerskollegiumanser att det finns risk för all den stödverksamhet som föreslås i utredningenkan upplevas som konkurrenssnedvridande av våra handelspartners. Det krävsdärför stor uppmärksamhel på handelspo-18 1984185.1 saml. 1984/85:115 274 stödåtgärder till leknikintensiva områden där denintemationella konkurrensen är stor, är föremål för uppmärksamhelinternationellt. säger vidare atl det är viktigt att företagsstödsom syflar lill omstrukturering är temporärt och successivt av-trappas. ÄvenSHIO-Familjeföretagen påpekar viklen av att stödverksamheten utformas så atl dekonkurrenssnedvridande effekterna blir så små som möjligt. SHIO anser vidareatt det är väsentligt att stödet utformas så positivt som möjligt och atl detslår "i samklang med marknadskrafterna". Ulredningenanser del väsentligl all stimulera produkt- och marknadsutveckling hosföretagen. Ulredningen menar alt minsi 225 milj.kr. bör överföras från delsamlade länsanslaget lill de regionala utvecklingsfondema för användning somutvecklingskapital i regionalpolitiskt prioriterade områden underIreårsperioden /86-1987/88. Vidare bör engagemangsgränsen förulvecklingskapital höjas för samthga ulvecklingsfonder fill 5 milj.kr. Remissinstansemaär i allmänhet posiliva lill förslagel. Det stöds av bl. SIND, STU,länsstyrelserna i Ålvsborgs, och , kommunoch . SIND påpekar att förslagel innebär en kraftigresursförstärkning för utvecklingsfonderna inom stödområdet. Verket vill därförha möjlighet att noga följa, studera och utvärdera resurstillskotten. Etlantal remissinstanser anser att fondema bör tilldelas medel direkl och inle viadet samlade länsanslagel. Utvecklingsfonden i menar atlkanaliseringen av medel via länsstyrelserna leder till att utvecklingsfonderna"i princip får tre huvudmän. Detta skulle vara olyckHgl bl. a. med tankepå alt del innebär en ytterligare komplicering av nuvarande stödsystem". Ettantal länsstyrelser och kommuner anser däremot att del bör ankomma pålänsslyrelserna alt fördela medel för utvecklingskapital. Även SIND anser dettamen verket tillägger att "eftersom del är fråga om en omfördelning av delregionalpoliliska siödet borde den föreslagna användningen av medlen motiveratsbättre och alternativen ha diskuterats i betänkandet. Altemativa vägar vore alländra villkoren för lokaliseringsbidragen eller utöka ramen förofferlslöd". Kontinuitet i det regionalpolitiska stödet skulle därmedenligt SIND uppnås samlidigt som eventuella konflikter mellan detregionalpoliliska stödsystemets och utvecklingsfondernas mål-gmpper skulleundvikas. SAF,och anser, vad gällerulvecklingskapitalel, "alt denna stödform inle bör användas avutvecklingsfondema, ulan av staten tillsammans med bankerna i en Prop.1984/85:115 275 nyform för stöd som bör ersätta lokaliseringsbidragen". "Samhällelsinsats bör inskränka sig lill alt ställa upp med den del av riskkapitalet sominte kan på annat håll". Vidare anser organisationerna alt stödelendasl bör ges till företag som på väntas få tillfredsställandelönsamhet. Länsstyrelseni fömtsätter "att de områden utanför stödområdet somsärskilt anges av ulredningen, och där ingår, lilldelas medel tillutvecklingskapital". Liknande resonemang förs av bl.a. kommunsom anser att del fömtom , även bör tas särskild hänsyn till ÖstraSmåland och . "SIND har funnitytterligt få fall där behovet av ulvecklingskapital har överstigitutvecklingsfondemas nuvarande engagemangsgräns . För att undvika diskussionerkring evenluella branschundantag eller vidgade krav på samråd finnerindustriverket det lämpligt alt avstyrka utredningens förslag om höjdengagemangsgräns till avseende utvecklingsfondernas låneverksamhet. ISFS 1984:556 anges att om det finns särskilda skäl fås efler samråd med statensinduslriverk i vatje särskilt fall ulvecklingskapital lämnas med högrebelopp". Förslagetom höjd engagemangsgräns slöds däremoi av bl.a. utvecklingsfonderna iGävleborgs och . Underdenna mbrik redovisas remissopinionen med avseende på fyra olika förslag. Föralt stödja utvecklingsfondernas arbele med all leta fram och slimulera kommersialiseringen av gångbara produktidéer/örei/år utred ningen att fondema tillförs 45 milj.kr. i form av statliga administrationsbi drag /86-1987/88. Majoritetenav de remissinstanser som behandlat frågan, bl.a. RRV, TCO, STU,kommunförbundei saml ett anlal utvecklingsfonder, länsstyrelser och kommunerär positiva. är negaliv lill förslagel om produktutvecklings-kapital lillfonderna. Ulvecklingsfondemasföretagsservice omfattar etl brett speklmm av insalser. Utredningen anser all denna verksamhel bör stödjas. Utveck lingsfonderna bör därför lillföras 50 milj.kr. i form av statliga administra lionsbidrag /86-1987/88. Samtligaremissinslanser som ytlral sig i frågan, bl.a. statskontoret, STU,kommunförbundet, saml ett antal utvecklingsfonder ochlänsstyrelser, är posiliva till förslagel. Utvecklingsfondeni anser att den bör jämställas med utvecklingsfonderna i de s. k.priorilerade områdena vad avser förslagen om resursförslärkning förproduklulveckling och företagsservice. 1984/85:115 276 är det angelägel för företagen atl ha lillgång lill korta specialinriktade kurser. Utredningen/ö/-e5/år sålunda atl den utbild ningsverksamhet som de regionala utvecklingsfonderna bedriver i och förstärks. Utöver nuvarande nivå bör denna utbildningsverk samhet tillföras 15 milj.kr. /86-1987/88 för kurser riktade till företag i inlandet, Norrlands kustland och Bergslagen. Deremissinstanser som yttral sig i frågan, bl. a. STU, utvecklingsfonden iVästerbottens län och kommun, tycker att förslaget är bra. Utvecklingsfondeni menar dock att även , som tillhörutbildningsenheten i , bör tillföras resurser. Liknande påpekande görsav kommun avseende den egna kommunen. Borlängekommun anser att för all öka utbildningens kvalitet bör planering ochgenomförande ske i samverkan med de regionala högskolorna. Länsstyrelseni framhåller dominansen av mindre och medelstoraindustriföretag i länet. förordar därför att särskilda medelavsätts för undersökning av förutsättningarna att anordna utbildning, liknandeden utredningen föreslår, i Västerbollens län. är det angeläget all skapa möjligheter för intresse rade atl kunna genomgå en förelagsledamtbildning. Bidrag till utbildning kan lämnas i form av stipendier. Utredningen föreslår all medel för sådana stipendier bör tas från det samlade länsanslaget. SÖ,kommunförbundet, i län och i Västerbottenslän är positiva till utredningens förslag. Länsstyrelseni har "i samråd med i Umeåhögskoleregion, Stiftelsen Industricentra, Utvecklingsfonden och StiftelsenVilhelmina Allmänna Näringslivsfond presenieral ett förslag lillindividanpassad utbildning för nyföretagande (SINDU). Projektet nämns iregionalpolitiska utredningens betänkande. framhålls att industricentraortemaär lämpliga lokaliseringsorter för ifrågavarande utbildning. Länsstyrelsendelar denna uppfallning och förordar att särskilda finansiella resurser avsättsför genomförande av planerad verksamhel i . hänvisartill en projektplan som har presenterats för industridepartementet underviniern 1984". Länsstyrelseni anser "de föreslagna aktiviteterna angelägna men avvisarförslaget alt delvis finansiera verksamhelen över det samlade länsanslageleftersom ulredningen i andra sammanhang föreslagil att berördautvecklingsfonder skall få etl resurstillskott för verksamheten". Beiräffandeverksamheter som bör vara berättigade lill regionalpolitiskt stöd föreslås iutredningen en viss uividgning. Denna omfaltar gmv- och mineralföretag 1984/85:115 277 - all parUhandel medproduktionsvaror - uppfödning av pälsdjur,fiskodling - hotell där rörelsen ärutarrenderad Utredningenföreslår också att stöd skall kunna lämnas till affärsverksamhet som bedrivsav de slatliga affärsverken och som är av särskild regionalpolilisk betydelse. Remissinstansemaär i allmänhel posiliva till utredningens förslag. Därutöver föreslårlänsstyrelsen i län att även andra lyper av administrativ produktionges möjlighet att fa stöd eftersom tjänsleseklom måste stimuleras all expanderaytterligare. i föreslår atl även växthusodling skallvara stödberättigad. i vill kunna ge stöd äventill terminalbyggnader i godssvaga områden i stödområde A och förordar vidareatt stöd till mineralsektom även skall kunna omfalta prospektering. SINDanser all gmvverksamhet, partihandel med produklionsverksamhel ochkonferensverksamhel inte skall vara generelll stödberättigade. Beträffandeslallig affärsverksamhet menar SIND atl man i stället bör pröva möjligheternalill avskrivning av statskapital via stalsbudgelen. SIND förordar dessulom attbranschforskningsinstitul inkluderas som stödberättigad verksamhet. Sverigesturistråd menar att "förslaget att i fortsättningen belrakta konferensverksamhelsom regionalpolitiskt stödberättigad har både för- och nackdelar. En fördel ärall man därmed inte längre diskriminerar en viktig verksamhelsgren från denstödmöjlighet som annars gäller för slora delar av turistbranschen. En nackdelär däremot att man av regionalpolitiska skäl öppnar stödmöjligheien utan altnärmare veta var konferensmarknaden står och vilken utveckling som är attvänta. Många turistprojekt inonf stödområdena har hitfills fått stöd bl.a. medhänvisning till atl konferensverksamhel ger vikliga intäkter under ickesemeslersäsong. Risken finns nu all en etablering av mer renodladekonferensanläggningar i stödområdena A och B tar bort underlaget för existerande,konferensberoende turistanläggningar. Innan en ändring enligt kommillénsförslag görs bör därför konferensmarknaden analyseras t. ex. inom den justpåbörjade branschstudien". Någraremissinstanser, bl.a. länsstyrelserna i , ochGotlands län saml läns landsting vill alt regionalpolitiskt slöd lillturismen skall kunna ges även utanför de elablerade turistområdena. Sverigesturistråd föreslår alt slöd till turistanläggningar skall kunna lämnas istödområde C även om särskilda skäl inte föreligger. Samiidigi markerarTuristrådet att "stödet bör koncentreras till elablerade turislor- 1984/85:115 278 termed utvecklad infrastmktur för lurism. Ätgärderna bör inriklas på atl utveckladessa orter genom t. ex. bäitre aktivitets- och serviceutbud. Samhällsekonomiskaskäl talar för all stödinsatser snarare bör prioriteras till avgränsade orterän sättas in mer fritt inom stora områden". Vadgäller övriga villkor för stödgivningen anser AMS att reglerna för könskvoteringhaft begränsad effekl och föreslår därför atl man i stället prövar möjlighelemaall främja sysselsättningen för kvinnor i stödområdet genom någon form avbidragssyslem. Ibetänkandet föreslås att lokaliseringsbidrag skall kunna lämnas i samband med investeringar i byggnader och maskiner även om sysselsätl ningen inte ökar, om investeringarna bedöms vara en föruisättning för alt sysselsättningen hell eller delvis skall kunna upprätthållas. Bl.a. därför är del inte motiverat alt ha en regel för maximalt bidragsbelopp per nytl arbetstillfälle. Nästanalla remissinslanser slöder detta förslag bl. a. med hänvisning till behovet avinvesleringar för att höja den tekniska kompetensen hos företagen. SAF,och menar emellertidatt lokaliseringsbidraget skall vara ett slöd för nyinvesleringar och inte föratt fortlöpande finansiera reinvesleringar. Därför bör kravet påsysselsättningsökning kvarstå. SINDpåpekar all del finns en risk för att stödet närmar sig en generellkapitalsubvention om man hell frångår de nuvarande villkoren för bidragsbeloppper anställd. SIND föreslår därför att ett kriterium motsvarande nuvarandebidragsbelopp per nytl arbetstillfälle behålles som ell riktmärke islödhanteringen, men all flexibilitet bibehålles för cenirala beslul alt isärskilda fall frångå riktmärket. Verkel vill särskilt undersiryka betydelsenav att villkoren behålles för verksamheter som turism, lorvhaniering ochfiskodling där invesleringama kännetecknas av hög kapitalinsats i förhållandetill sysselsättning. Utredningenföreslår att lokaliseringsstöd i form av bidrag och lån sammanlagt inte får översliga i stödområde A, i stödområde B och i stödområde C, Bidragsandelen bör på motsvarande sätl begrän sas till maximalt , resp . Vidare föreslås alt nedskrivningspe rioden för statens fordran för lämnat lokaliseringsbidrag förkortas från sju till . Etlövervägande antal av remissinslanserna motsätter sig denna begränsning avlokaliseringsstödet och -bidragel. Exempelvis menar allen minskning av lokaliseringsstödet kan komma atl innebära att riskiagandeilill en del förs över från staten fill kommunema eftersom kreditinstitutenredan idag i stor utsträckning kräver borgen för lån till företag inomstödområdena. Prop.1984/85:115 279 Länsstyrelseni avslyrker begränsningen av lokaliseringsbidragel ochhänvisar därvid lill erfarenhelerna från länet atl många nyetableringarmisslyckas beroende på svag soliditet eller otillräckligt egel kapital iinifialskedel. Lokaliseringsbidragets funkiion all finansierainkör-ningskoslnader kommer att försvagas om bidragsnivån sänks. Länsstyrelsenmenar atl en sådan försvagning kommer atl få synnerligen negativa effekter påutvecklingsfömtsättningarna för nyelablerade och små företag. Länsstyrelsernai och kan acceptera sänkningen av bidragsnivån omövriga förslag bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter och höjningen avsysselsättningsstödet genomförs. i sernedskämingama som en konsekvens av de begränsade ramar som angetls idirekfiven. Nedskärningar av lokaliseringsstödet svarar mot en ökning avprojektmedel och utvecklingskapital. ser det som viktigare attpengama räcker lill många projekl än all gå in med maximall stöd i varjeenskill projekt. SINDavstyrker sänkningen av del totala lokaliseringsstödet. Vad gällerbidragsandelen menar SIND alt utredningens förslag är dåligt underbyggt. Verkelkan emellertid acceptera handelspolitiska skäl för förslagel men föreslår attuirymme lämnas på central nivå alt i särskilda fall gå i helastödområdet. I fall av särskild strategisk belydelse bör denna nivå kunnaöverskridas i stödområde A. Någraremissinslanser, bl.a. SAF, . , utvecklingsfonderna iKopparbergs och samt kommun anser att lokaliseringslånenkan avskaffas och ersättas av statliga kreditgarantier. 3.Regionalpolifiska ulredningen föreslår också alt länsstyrelsema skall beslutaom lokaliseringsbidrag om slödunderlaget är upp lill 10 milj.kr. Dellakommenteras av ett fåtal inslanser. Länsstyrelserna i Ålvsborgs ochVästerbottens län är positiva. LO ställer sig iveksam lill höjningen från 7lill 10 milj. kr. med hänvisning till risken för att slöd icke konkurrenskraftigverksamhet i etl län går ut över verksamhet i andra län. SIND har eltkomplelterande förslag: Om del sammanlagda utestående statliga engagemanget ietl och samma företag översfiger 10 milj. kr. bör beslulom ökal engagemang fattas centrah. Utredningen/örej/fl/-att investeringsbidraget, som kan lämnas ulanför slödområdet, maximeras lill15% mot tidigare . SIND, länsstyrelserna i och samlGävle kommun. Däremot anser länsstyrelserna i , , ,och samt att bör kvarstå som maximalbidragsprocent. Svenska handelskammarförbundetoch LRF anser atl investeringsbidraget bör avskaffas. 1984/85:115 280 - atl mer av resursema föroffertslöd bör satsas på atl utveckla och stödja projekt som innehållerprodukl- och marknadsutveckling, - atl det är vikligl atlutbildningsprojekt kan ges slöd, - alt man så långl del är möjligtbör lämna offertstöd med villkor om återbelalningsskyldighet i någon form ellermed villkor om andel i värdetillväxt, - att subventionen i ettoffertslöd lillsammans med etl eventuellt lokaliseringsbidrag som beviljastill samma projekt inte bör överstiga de maximala bidragsandelama förrespeklive stödområde samt - att offertsiödet ochlokaliseringsbidragen som beslutas på cenlral nivå bör slås samman lill enanslagspost. SIND och STU är positiva till utredningensförslag. i län och menar atloffertsiödet skulle användas mer aktivi om beslulskompelensen flyttades tilllänsnivån. Statskontoretmenar atl "elt stöd som tillkommit för atl täppa till hål i stödsystemetoch som dessutom utnyttjas dåligi inte bör behållas. De behov offertsiödet äravseit att lillgodose kan av genom en stabilitet i de kostnadssänkandeålgärdema och möjligheterna till finansiering via utvecklingsfondensulvecklingskapital". Idet gemensamma remissvaret från SAF, och meddelas att "organisalionema är negativa till attslöd lämnas med så stort utrymme för godtycke som offert-stödet medger. Del ärolämpligt att en statlig myndighel ges dessa utomordentliga befogenheier ochdel är olämpligt atl stödet i sin lösa form hanteras av politiker i enskildaärenden. Risken är då slor atl praxis efter hand kommer att urholka vaijeförsök lill prioritering. Ett stöd vars normer bestäms från fall till fallrimmar illa med svensk rättsuppfattning". Utredningenföreslår atl sysselsältningsstödet skall höjas till . per årsarbelarei stödområde A, . i stödområde B och . i stödområde C. Stödetbör fördelas med lika stort belopp . Vidare föreslås allhandläggningen av sysselsältningsstödet flyttas från länsarbetsnämnden lilllänsstyrelsen. Remissopinionenär i slort posiliv till höjningen av sysselsätiningssiödei. ochutvecklingsfonden i menar dock att stödet bör utbetalas under tvåår för atl ge kraftigare stimulans. SIND vill behålla den trappslegsmässigautformningen för utbetalning av sysselsältningsstödet så all stödet blirstörsi i initialskedet. Prop.1984/85:115 281 SAF,och menar att ettriskkapilalslöd skulle ersätta sysselsättningsstödet, som organisalionemabetecknar som adminislralivi fillkrånglat och onödigl byråkratiskt. Utvecklingsfondernai och föreslår en mer flexibel användning avsysselsältningsstödet. bör ges frihet atl inom en given totah-am,med hänsyn lill inomregionala förhållanden, besluta om sysselsältningsstödetsnivå i resp. kommun.