prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag har lidigareframhållil all utgångspunkt för gränsdragningen bör vara atlanmälningsskyldighet inte skall föreligga vid mindre innehav och mindreändringar i innehavet. Många börsregistrerade aktier har f. n. förhållandevishöga kurser. En höjning av gränsen till 100 akiier eller mer skulle därförmedföra atl ganska stora innehav och affärer skulle undgå 1984/85:157 51 denkontroll och insyn som eftersträvas genom anmälningsskyldigheten. För de flestabörsbolag motsvaras en börsposl av 100 akiier. Av angivna skäl kan jagdärför inte heller tillstyrka atl gränsen sälis vid en börspost eller ennoteringspost. Jag anser alt anmälningsskyldighet inte skall föreligga då ellinnehav inte uppgär lill 50 akiier eller då aktieinnehavet - efter senastgjord anmälan - förändrals med mindre än 50 akiier. Enligt utredningensförslag skall inte ökning på grund av fondemission anmälas eflersom en sådanökning av aktieinnehavet inle kommer till stånd genom den anmälningsskyldigesåtgärder. Av samma skäl anserjag atl inte heller ökning av aktieinnehavet genomsplit behöver anmälas. Åven den föreslagnanedkortningen av anmälningstidens längd från en månad har röntkriiik vid remissbehandlingen. Förslag såväl om förlängning som förkortning avtiden har förts fram. De remissinstanser som förordar en förlängning har somskäl härför åberopat alt praktiska skäl - t. ex. leveransförseningar från VPC -kan göra det svårt att fullgöra anmälningsskyldigheten på kortare lid ännuvarande en månad. För alt bäsl tillgodose lagens syften bör anmälningslidenenligt min mening inle vara längre än vad som oundgängligen krävs av praktiskaskäl. I likhet med finner jag därför den avutredningen föreslagna liden väl avvägd. Enligtmin mening bör anmälningarna först sändas in till VPC. Detta överensslämmer medvad som i praktiken gäller enligt nuvarande lag. Som utredningen framhållit ispecialmotiveringen är delta ocksä ägnat att avlasla bankinspektionen. Vadgäller sanktionen mot underlåtenhet alt fullgöra anmälningsskyldighet m, m,bör denna liksom enligt nuvarande lagsliftning vara böter eller fängelse ihögst . Slutligen villjag ta uppfrågan om en insider som köpt eller sålt aktier utan att en fondkommissionärförmedlat affären skall vara tvungen att i sin anmälan ta upp motpartens namnoch adress saml det pris som avtalats. Bestämmelsen, som föreslagits främst förall förhindra förvärv genom bulvan, har kritiserals av några remissinslanserför att del är ett för långt gående ingrepp i en insiders enskilda förhållandenatt ivinga dem offentliggöra sådana uppgifter. Del är enligt min meningtveksamt om ell offentliggörande av dessa uppgifler i någon nämnvärd gradskulle bidra lill att förhindra insiderhandel genom bulvan. Har en insiderbrutit mot förbuden mol insiderhandel och köpt aktier genom bulvan är insidernrimligen också beredd alt, när han eller hon övertagit aktierna från bulvanen,i anmälan uppge att övertagandet skett lill ett pris som inte väcker någonmisstanke. Jag anser därför inte att en insider skall vara skyldig att i sinanmälan uppge namn och adress på motparten och det avtalade prisei. 1984/85:157 52 2.2.7Bankinspektionens övervakning av insiderreglerna Mhtförslag: Övervakningen sker genom att bankinspektionen tar del av deanmälningar om aktieinnehav och ändringar däri som görs av personer iinsynsslällning. Om det finns anledning alt anla alt något av förbuden motinsiderhandel överträtts får inspektionen infordra uppgifter iutredningssyfte. Uppgifter fär infordras från den som det finns anledning antakan ha brutit mot förbuden, aktiemarknadsbolag vars aktier m. m. berörs,juridisk person som lämnat elt offentligt erbjudande om aktieförvärv och vissamoderföretag. Allmänt åtal för brott mot insiderreglerna får väckas endastefler medgivande av inspektionen. Ulredningensförslag: Överensstämmer i sak med mitt förslag bortsett från att ulredningenföreslagil att bankinspeklionen skulle få rätt infordra uppgifter när del kanantas alt förbuden överträlls (se belänkandet s. 130-132). Remissinstanserna:De flesta remissinslanserna har godtagit utredningens förslag eller inle haftnågot att erinra mot det, har förordal att tillsyn och kontroll handhas avStockholms fondbörs eflersom börsen har de bäsla möjligheterna alt följakursrörelserna (se bil, 3 avsnitt 2.9.6). Folksamanser all övervakningen skall handhas av elt partssammansatt organ (se bil. Bankinspeklionenoch hovrätten för Nedre har föreslagit att förutsättningarna förutnyttjandet av frågerätten ändras. Inspektionen anser att frågerätlen bör fäanvändas när det "finns anledning anta" atl överträdelse sketl medanhovrätten anser att den bör fä användas när del "skäligen kan antas"att så skett (se bil. 3 avsnitt 2.9.1 och 2.9.2). Bankinspektionenhar lagil upp frågan om hur inspeklionen skall förfara då överträdelse avförbuden inte leder lill åtalsanmälan och då misstankarna om brott bortfallerefter ulredning (se bil. 3 avsnitt l.l). Skälenför mitt förslag: Tillsynen över att den i nuvarande insiderlagstift-ningföreskrivna anmälningsskyldigheten fullgörs ulövas av bankinspektionen, KontroUsker normaU genom stickprovsvisa undersökningar och då det finns särskildanledning. Några särskilda bestämmelser om åtal finns inle. propositionsom låg tiU grund för insideriagen (prop. 1971:130 s. 35) uttalades dock atldel i allmänhet bör ankomma på bankinspektionen alt se till att överträdelse,som inle anses ringa, anges lill ålal och beivras. Bankinspeklionen handharemellertid tillsyn inte blott av registreringsskyldighetens efterievnad ulanäven över fondkommissionärerna och . Inspeklionen harsålunda redan erfarenheler av Prop.1984/85:157 53 tillsynenöver de områden som berörs av den nu föreslagna lagen. Del kan vidare inteanses lämpligt all lägga tillsynsplikten av en slraffrätlsligt sanklionerad laghos elt från staten fristående organ, även om det, såsom är fallet medfondbörsen, har starka offentligrättsliga inslag. Jag anser därför alllillsynen över efterievnaden av de föreslagna insiderbeslämmel-serna böranförlros åt bankinspektionen. Somframgår av betänkandet bör bankinspektionens övervakning ske genom allinspektionen fortlöpande lar del av inkommande anmälningar från personer iinsynsslällning. Givelvis kan också påfallande kursrörelser närmastföre ett kurspåverkande meddelande föranleda att inspektionen gör enundersökning. Föratl konlrollera efterlevnaden av insiderbestämmelserna måsle bankinspektionenges möjligheter all inhämla upplysningar från olika håll. När det gälleranmälningsskyldigheten bör inspektionen på samma sätl som enligt nuvarandelagstifining från en fondkommissionär kunna inhämla uppgifter om vilka affäreri ell papper som förmedlats av fondkommissionären och för vems räkning dettaskett. Som kommeralt framgå av avsnitt 2.6 kommer de regler i lagen (1908:129s. 1) med vissa beslämmelser om handel med fondpapper som gör dennauppgiftsskyldighei möjlig alt inarbetas i den föreslagna lagen omvärdepappersmarknaden. I den nu föreslagnalagstiftningen föreslås vidare att bankinspeklionen för alt kunna kontrolleraom förbuden överlrätts under vissa förutsättningar får rält atl inhämlauppgifter från personer, som omfattas av förbuden. Frågeräll föresläs vidaregälla gentemoi akliemarknadsbolag och sådan juridisk person som lämnatoffentligt erbjudande om förvärv av aktie i aktiemarknadsbolag. Dessutom börfrägerätten gälla mot aktiemarknadsbolag och moderbolag eller moderföretaglill sädan juridisk person som nämnls. Frågan om under vilkenförutsättning frågerätten skall få utnytQas är föremål för delade meningar.Hovrällen för Nedre anser alt den skall få utnyttjas när del"skäligen kan antas" att överträdelse har skett medan utredningenansett alt det bör krävas all del "kan antas" all så skett.Bankinspektionen har föreslagit att del skall räcka med atl del finns"anledning anla" att en överträdelse skett. Bankinspektionens förslagöverensstämmer med det krav som enligt 23 kap. 1 § uppställsför att inleda förundersökning i brottmål. Enligt förslagel harbankinspeklionen en exklusiv rält all anmäla brott mot insiderreglerna tillålal. Detta innebär i prakliken all någon förundersökning inle kan påbörjas,om inle inspektionen föranstaltat därom. På grund härav kan enligt min meninginte högre krav slällas för atl bankinspektionen skall få utnyttja sinfrågeräll för alt utröna om någon överträdelse ägl rum än för all inleda enförundersökning. Detta ligger också i linje med utredningens uttalande atlfrågerätlen skall brukas med återhållsamhet. Jag föreslår därför attfrågerätten skall få användas så snart det finns anledning anla att förbudenöverträtts. Prop.1984/85:157 54 Som jag tidigare påpekal bör endasl mer allvarligaöverträdelser av den nu föreslagna lagen beivras. Det bör därför finnas enmöjlighel atl underiåla åtal om en påföQd eller en rättslig prövning frånallmänna synpunkter är opäkallad. Denna bedömning bör lämpligen göras avbankinspektionen. Jag föreslår därför atl åtal fär väckas endast eflermedgivande av inspeklionen. Ulredningen har inle föreslagit några särskilda regler omhur bankinspektionen skall handla när en överträdelse inte leder till ålaleller då misstanke om överträdelse bortfaller. Inle heller bankinspeklionen haransett atl sådana regler behövs. Inspektionen har emellerlid i sitl remissyttrandebeskrivit hur inspeklionen avser att handla i sådana fall. Åven jag delaruppfattningen atl några särskilda bestämmelser inle behövs. Del av inspektionenbeskrivna förfaringssättet förefaller vara en lämplig utgångspunkt för hurdessa frågor skall hanleras. Enligt utredningens förslag får i utredningssyfte ocksåuppgifter infordras från den som kan antas ha överträtt annan straffbelagdbestämmelse i den föreslagna lagen. Åven i detta fall anserjag att det bör varatillräckligt atl det finns anledning anta att bestämmelserna överlrätts. 2.3 Skyddet för investerare i vissa uppdragsförhållanden Mitt förslag: För atl öka skyddet för dem som investerar ifondpapper får bankinspektionen från den som yrkesmässigl förvaltar andratillhöriga fondpapper inhämta uppgtfter om verksamheten även om förvaltareninte slår under inspeklionens lillsyn. Om missförhållanden föreligger fårinspektionen begära all förvaltaren vidtar rättelse och om så inte sker göraanmärkning mot missförhållandet. Utredningens förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 145-149). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser lillslyrkereller har intet atl erinra mol förslagel. Bankinspeklionen anser atl de föreslagna bestämmelsernauppenbariigen är nödvändiga (bil. 3 avsnill 3.1). och Allmänna pensionsfondens Qärdefondstyrelse anser att någol behov av en försiärkning av skyddel inle påvisats(bil. 3 avsnitt 3.2 och 3.5). och , som anser alt skyddetbör regleras inom konsumenlrällen, ifrågasätter den långl gående frågerätlen.Även , som anser uppgiftslämnandet varaobehövligt, anser atl skyddel bör ligga inom den konsumenträttsliga lagstiftningen(bil. 3 avsnitt 3.6, 3.8 och 3.12). 1984/85:157 55 anser att rälien alt kräva upplysningar och föreslååtgärder bör begränsas nägot (se bil. 3 avsnitt 3.11). Missförhållanden har endastundantagsvis uppdagals. Genomförs förslaget kan vidare gränsen tillfondhandeln, som står under bankinspektionens tillsyn, komma att suddas ul (sebil. 3 avsnitt 3.10). Konsumenlverkel/KOoch anser inte att det behövs nägol särskiltsamrådsorgan (se bil. 3 avsnitt 3.3 och 3.4). Skälenför mitt förslag: En enskild person kan utnylQa annans yrkesmässiga Qänster påvärdepappersmarknaden genom att lill denne överlämna förvallningen av sinavärdepapper. Sådan förvaltning sker genom banker, fondkommissionsbolag ochfinansbolag. En förvaltning av särskilt slag bedrivs av fondbolagen, somförvaltar fonder av olika slag, 1. ex. aklie-sparfonder och kapilalsparfonder.Förulom de nu nämnda instituten, vilka samtliga står under bankinspektionenstillsyn, finns också andra fysiska och juridiska personer som yrkesmässigtförvallar fondpapper ål privatpersoner och förelag. Sådana förvaltare, sominte står under bankinspektionens tillsyn, brukar kallas friståendefondpappersförvaltare. Antalet sådana förvaltare är osäkert men har avulredningen uppskattats till cirka 50. Förvaltningsuppdraget består i atl föruppdragsgivarens räkning göra de köp och omplaceringar av värdepapper somförvaltaren bedömer lämpliga. Värdepapperen är ofta myckel högl belånade.Arvode beräknas i regel i förhållande lill värdepappersportföljens avkaslninginklusive värdetillväxt. De friståendefondpappersförvaltarnas verksamhel är som tidigare nämnts till skillnad frånden förvaltning som bedrivs av banker, fondkommissionsbolag, finansbolag ochfondbolag inte underkastad bankinspeklionens tillsyn. Investerarnas ellerkonsumenternas intressen kan i stället i viss mån tillgodoses genom de allmännakonsumentlagarna lagen (1971:112) om oskäliga avtalsvillkor,marknadsföringslagen (1975:1418) och konsumentkreditlagen (1977:981). Därjämtefinns ett visst skydd genom bestämmelser i allmän civil- och strafflag t. ex.genom den s. k. generalklausulen i 36 § avtalslagen (1915:218) ochbrottsbalkens beslämmelser om bedrägeri och svindleri. Delövervägande flertalel av förvaltningsuppdragen är anförtrodda banker,fondkommissionsbolag, finansbolag och fondbolag, vilka dels är underkastadebestämda regler om verksamheten, dels står under bankinspeklionens lillsyn.Jag delar därför utredningens bedömning atl någol aktuellt lagsliftningsbehovinte föreligger när det gäller dessa förvaltare. Närdet gäller de fristående förvaltarna är situationen en annan. Genom att frietableringsrält råder kan i princip vem som helst åla sig förvaltarupp-drag.Verksamhelen binds inle av andra regler än allmän konsumenlrällslig och civil-eller straffrättslig lagstiftning. Inte heller står verksamheten 1984/85:157 56 undernågon direkt tillsyn. De fristående värdepappersförvallarna är relativt fålill anlalel och har i de flesla fall en begränsad kundkrets. Sedan slutet av1970-talet har det inte heller framkommit att förvaltningsverksam-hel utövatsav personer ned otillräckliga kunskaper eller med bristfälligtansvarsmedvetande. Man kan därför i likhet med vissa remissinslanserifrågasätta om det finns något behov att nu genom särskild lagstiftning utökaskyddel för investerarna på detta område. Värdepappersmarknaden är emellertidett område som inte minst under nuvarande förhållanden kan utsättas för snabbaförändringar. Erfarenheter från slutet av 1970-talel visar också all det kanuppstå situationer där man snabbt behöver ingripa. Det finns därför ocksäenligt min mening anledning att som en beredskaps-åtgärd införa regler som ökarskyddet för de investerare som anlitar fristående förvaltare. Som utredningenförordat bör delta ske genom atl möjligheter öppnas till offentlig insyn iverksamhelen och lill all påverka verksamheten i den riktning som behövs föratt uppdragsgivaren skall få ett skäligl skydd mot förluster. Föralt åsladkomma detla föreslår jag i likhei med utredningen atl den somyrkesmässigl förvaltar fondpapper för annans räkning skall vara skyldig att påbegäran av bankinspeklionen lämna uppgifter om förvaltningsverksamheten. Dettagäller dock inte den som redan står under inspeklionens tillsyn. För att fågarantier för att begärda uppgifter lämnas bör inspektionen vid vite kunnaförelägga förvaltaren att lämna behövliga upplysningar. Ometl av bankinspektionen uppdagat missförhållande har sin grund i deavtalsvillkor eller den marknadsföring förvaltaren tillämpar bör inspektionensamråda med /KO, som handhar övervakningen enligtavtalsvillkorslagen och marknadsföringslagen. Under remissbehandlingen harkonsumentverket/KO och ifrågasatt om, såsomutredningen förutsatt, ett särskilt organ behöver bildas för delta samråd.Ulredningen har utgått från atl bankinspektionen tar initiativ härtill närsamrådsbehov uppkommer. Till elt sådant organ skulle knytas förelrädare för deolika intresseorganisationerna på värdepappersmarknaden. Även för egen delanserjag att samråd bör ske i detta fall. Jag anser emellertid inteerforderligt att skapa någol särskilt samrådsorgan. För de få fall där behov avsamråd kan uppkomma bör i stället inspektionen laga efler läglighet och såledesfrån fall lill fall avgöra hur och med vem samråd skall ske. Fördet fall ett missförhållande inle lämpligen bör rättas till genom tillämpningav de allmänna konsumentlagarna ankommer det på bankinspeklionen alt sökaåsladkomma rättelse. Så bör ske genom att, om förvaltningsverksamheten bedrivsi former som otillböriigen äventyrar enskildas kapitalinsatser eller på annatsätt är otillbörligt mot en uppdragsgivare, inspektionen genom skriftligframslällning till förvaltaren får anmana denne att vidta åtgärd för attåstadkomma rättelse. Åtgärden skall vara skälig 1984/85:157 57 medhänsyn lill omständigheterna. Till skillnad från anserjag atl rätten alt kräva upplysningar och föreslä åtgärderinte bör begränsas lill situationer där riskiagandei är högre än vad kundengett tillåtelse till i det enskilda fallet. Del bör nämligen enligt min meningfinnas möjligheter för inspektionen att gripa in också i del fall alt denverksamhel förvaltaren bedriver innebär ell oacceptabelt högt risktagande rentallmänt selt. Eljest skulle inspeklionen inte kunna reagera mot osundverksamhet som sker med kundernas tillåtelse. Vidtarförvaltaren inle rätlelse får inspeklionen möjlighel att fatta beslut omanmärkning mot förvaltaren. Beslut om anmärkning kan överklagas lillregeringen. Några egentliga rättsverkningar följer dock inte avanmärk-ningsbeslulet. Som utredningen påpekat medför dock möjlighelen lill anmärkningalt man får ell påtryckningsmedel mot förvaltaren, som gör denne mer benägenatl rätta till uppdagade brister. Den publicitet som kan antas följa pä ettanmärkningsbeslut bör också öka trycket pä förvaltaren all rätla sig eflerbeslutet, Beslulel lorde vidare medföra att allmänheten varnas för att anlitaförvaltaren, 1 likhei med utredningen anserjag att det föreslagna systemet medanmärkningsbeslut bör leda till all rättelse sker. Om erfarenhelerna visar attbankinspektionens reaktionsmöjligheter behöver utsträckas ytterligare ärjagemellertid beredd återkomma till frågan. 2.4Rapportering av ägarförändringar m. m. Mittförslag: Näringslivets börskommillé har utfärdat enrekommendalion rörande offentliggörande vid förvärv av slörre aktieposter m, m,1 avbidan på att bankinspektionen studerat effekterna av rekommendationen, somkan sägas innebära att elt slags flaggningssystem införts, skall någrabestämmelser om skyldighet att rapportera större ändringar av ägarförhållandenai etl aktiemarknadsbolag inte tas in i värdepappersmarknadslagen. Utredningensförslag: Beslämmelser om skyldighel alt rapportera större aktieförvärv(överstigande av rösterna för samtliga aktier) och ändringar däri tas in iden föreslagna värdepappersmarknadslagen (se betänkandet s, 156-162). Remissinstanserna:Remissvaren uppvisaren splittrad bild. Många remissinslanser har tillstyrkteller inte haft någol alt erinra mot förslagel medan andra hafl invändningarmol förslagel. Bankinspeklionenanser atl de föreslagna reglerna är av värde som komplement till derekommendationer som utfärdats av Näringslivets börskommillé (se bil. ,som tillslyrker förslaget, anser alt den Prop.1984/85:157 58 föreslagna gränsen för rapporteringsskyldighet är väl läg.Även Allmänna pensionsfondens ifrågasätter den föreslagnagränsen (se bil. 3 avsnitt 4.2 och 4.4). Styrelsen för , och . , , , , m. fl. anser alt de rekommendationer somutfärdats av ger lillräcklig informalion omägarförändringar varför någon lagstiftning inte bör ske nu (se bil. 3 avsnitt4), i (LO) anser alt rapporteringbör ske i tätare intervall än utredningen föreslagit, LO förordar även attröslfull-makter skall anmälas och all det övervägs om inte den som avser altväsentligl ändra sill aktieinnehav skall vara skyldig informera om det (se bil,3 avsnitt 4.6). Skälen för mitt förslag: Jag har i avsnitt 2.3 redogjortför hur jag anser att skyddet för investerare i uppdragsförhållanden skallförbältras. De åtgärder som där föreslås ger vissa möjligheter till insyn ioch kontroll av den verksamhet som bedrivs av s. k. friståendefondpappersförvaltare. I nu föreliggande avsnitt tas om än frän en mer allmänutgångspunkt också upp frågor som har anknytning till vilkel skyddinvesterare i framför alll aktier bör åtnjuta. En central fråga i detlasammanhang är om informationen lill marknaden rörande förhållanden som kanpåverka bedömningen av aktiemarknadsbolagen kan förbättras. Om marknaden hartillgång till all väsentlig informalion av belydelse för värderingen av aktieri etl företag blir möjligheterna alt göra väl underbyggda placeringsbeslutgoda. Aktiernas kurs kommer i sådant fall att svara mol de faktiskaförhållandena och marknadens värderingar av dem. Därigenom minskar ocksåutrymmet för direkta felinvesteringar och otillbörliga förfaranden. När del gäller akliemarknadsbolagen - börsbolag ochOTC-bolag -finns en mängd olika föreskrifter om lämnande avinformation. Jag vill här i korthet någol uppehålla mig vid dessa föreskrifter.Bestämmelser om aktiemarknadsbolagens information om bolagens verksamhel ochställning finns förulom i akliebolagslagen även i de inregislreringskontraktbörsbolagen slutit med samt i de avtal mellan enfondkommissionär och ell OTC-bolag enligt vilkel kommissionären åtagit sig varamärket maker för bolaget. Som framgått redan av avsnill 2.2.3.4 har bolagen idessa avtal förbundit sig atl snabbi förse marknaden med informalion om varjeomsländighet eller händelse som i inle oväsentlig grad päverkar bilden avföretagel och dess ställning. Vad gäller information om rådande marknadsläge finnsgrundläggande bestämmelser härom i lagen (1979:749) om . 1984/85:157 59 bestämmelsernaföQer alt kurser för vid börsen inregistrerade värdepapper skall noteras ochatl noteringarna skall offentliggöras. Av fondkommissions- ochbörslagstiftningen följer vidare att samtliga fondkommissionärer, oavsett omde är medlemmar i börsen eller ej, till fondbörsen skall anmäla avslut omminst en börspost i aktier och konvertibla skuldebrev som de gjort vid ellerutanför fondbörsen. Rapporteringen om marknadsläget på OTC-marknaden bygger päen överenskommelse mellan bankinspeklionen och Svenska fondhandlareföreningensåsom förelrädare för fondkommissionärerna. Enligt denna överenskommelse skallfondkommissionär som är märket maker till inspektionen rapporteraköp-, sälj- och betalkurser och antal omsatta aktier. Dessutom förutsätts attmärket makers rapporterar affärerna till pressen. Föreskrifterfinns också om skyldighet atl lämna informalion om förelagens ledning ochägarförhållanden. Av inregislreringskonlrakten och OTC-avtalen föQer altföretagen har att offentliggöra personförändringar när det gällerverkställande direkiör och styrelseledamöter. Grundläggande för möjlighetentill insyn i ägarförhållandena är aktiebolagslagens bestämmelser om aktiebok, 1denna, som är offentlig, finns aktiernas ägare förtecknade. För de bolag som ärs. k. avstämningsbolag förs aktieboken av Värdepapperscenlralen VPC Aktiebolag.Enligt inregislreringskonlrakten och märket makeravialen skall börsbolag resp.OTC-bolag vara avstämningsbolag. Detla innebär att samtliga OTC-bolag ochsamtliga börsbolag utom elt är avstämningsbolag. 1 den av VPC för ettavstämningsbolag förda aktieboken är aktierna förtecknade efter ägare. 1 denoffenlliga utskriften av aktieboken, som inte innehåller uppgifter omaktieägare som har högst 500 aktier, är aktieägarna upptagna i bokstavsordning.Om aktierna i elt avstämningsbolag är förvaltarregistrerade måste förvaltarenlämna uppgift till VPC om vilka aklieägare som har mer än 500 aktier.Uppgifterna, som är offentliga, sammanställs bolagsvis var sjätte månad. Somtidigare nämnls är slutligen ledande befallningshavare och styrelseledamöter ibörsbolag enligt den nu gällande insiderlagen skyldiga att anmäla aktieinnehavoch ändringar i detta.