prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Del var framför alll stödet för avveckling av varv ochbidrag till som förklarar della. minskade utbetalningarna avindustristöd drastiskt. vänlas inte heller några slörreutbetalningar av industristöd. Transfereringarna lillinlernaiionell verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen i ulandsbislåndet.Enbari ulandsbislåndel vänlas uppgå lill . Ränteutgifterna påstatsskulden ökar myckel snabbt dels till följd av underskottet istatsbudgeten, och dels på grund av alt äldre lån som förfaller måsteomplaceras till högre räntesatser. (Däremot ingår inle kursföriuster som görspå utländska lån. (De förs under punkten 5 i tabell 9: I.) Den svenskaslalsskulden uppgick den . varav 108 miljarderkr. avsåg upplåning utomlands. Uppräknat till aktuella växelkurser ärutlandsskulden högre. Den totala skulden blir då 545 miljarderkr., eller av BNP. Statlig konsumtion, total volymförändring därav: huvudmannaskapsförändring -2,1 -1,9 -0,5 -3,5 -1,7 -2,1 -0,1 -0,9 0,0 0,0 -0,9 Den statliga konsumtionenökade långsamt 1983. 1 reala termer innebar det en faktisk minskning.Minskningen 1983 förklaras bl.a. av alt i Uppsalaövergått till landslingskommunallhuvudmannaskap. väntas en liten real ökning av den statligakonsumtionen. Prop.1984/85:100 128 a. drogs försvarsanslagen upp vilket innebären ökning jämfört med tidigare prognoser. Den statliga konsumtionen 1985 vänlasåter minska något i reala termer. 1983 var den underliggande ökningen avantalet sysselsatta i den statliga sektorn ca 400 personer. förutsesen minskning med elt par tusen personer. Häri ingår också en beräknad minskningav antalet sysselsatta i slatliga beredskapsarbeten. Investeringsverksamheteninom de slatliga myndigheterna beskrivs närmare i kapilel 7. De slatligamyndigheternas investeringar i reala termer ökade kraftigt bl. a. på grundav ökat vägbyggande. 1984 och 1985 antas de statliga myndigheternasinvesteringar ligga kvar på denna nivå. Som framgår av tabell 9:1 har statens finansiella sparande förbättrats betydligt 1983. väntasen fortsall förbättring. Del finansiella sparandel försämras något 1985, vilkethelt förklaras av minskade inkomster från arbetsgivaravgifter (se nedan). Statens egen utlåning bl. a. till bostadslån och lån lillindustrier - och andra finansiella transaktioner ingår inte i del finansiellasparandet, men däremot i del totala budgetsaldot. Täckning av förluster inomvarvs- och stålinduslin har ofta gjorls i form av förlust- eller garantilån.Fr. o. m. den kommer de statliga bostadslånen au överföras till ettsärskilt bostadslåneinsiiiut. De kommer då inte längre all ingå istatsbudgeten, vilkel innebär alt statens utgifter för utlåning minskarkraftigt. Genom de senaste årensdevalveringar och kursuppgång av USdollar har de utländska lånen värderade isvenska kr. sligil i värde. Det innebär att kursförluster uppstår. Dessaregistreras inte som löpande utgifter förrän vid amortering på elleråterbetalning av lånen. har stora utländska lån omplacerats.Därigenom har kursförluster realiserats , vilket förklarar denna slorapost. Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter omfattar den statliga verksamhelen såsom dendefinieras i nationalräkenskaperna. Statsbudgetens saldo baseras på enverksamhet som något snävare avgränsad, varför en korrigeringspost införs.Denna innehåller dessulom den periodiserings-differens som uppstår på grund avändringarna av inbetalningsrutinerna för skalteuppbörd 1985. Det kassamässigabudgetunderskottet förbättras kraftigt . Dels beror detla på atlbostadslånen ulgår ur statsbudgeten, dels på att den samordnade skatleuppbördenkassamässigt tillför staten stora inkomster. Källskatien betalas nu in avföretagen vaije udda månad avseende de två föregående månaderna. I fortsättningenska inbetalning göras av källskatt avseende månaden innan. Detinnebär alt staten får in en extra källskatteinbetalning, nämligen idecember 1985. på . som annars inle skulle ha inbetalatsförrän . Då hushållen inte vidkänns någon höjd skatt förs dettainte under inkomster av direkta skaller, utan detta registreras enbart som enperiodiseringsdifferens eftersom det ju är arbetsgivarna som får kortarekreditlid för inleveranser av dessa källskatler. För att inlearbetsgivarna ska få för slora likvidilelspåfreslningar ska de i slället görainbetalningar av arbetsgivaravgifterna något . sker inbetalning vatjejämn månad avseende arbetsgivaravgifter för och månaden innan. 1stället ska inbetalning göras med avgifter avseende föregåendemånad. Därmed inbetalas arbetsgivaravgifler avseende endasl 11månader. Då del är arbetsgivarna och inte hushållen som belalar dessa avgifierregistreras delta som ett bortfall av inkomster av socialförsäkringsavgifieroch indirekta skaller (s. k. löneskatter). Sammanlaget innebär delta atlbudgetsaldot påverkas i positiv riktning. Del finansiella sparandet däremotutvecklas negativt eftersom detta enbart påverkas av senareläggningen avarbetsgivaravgifterna. Tidigareläggningen av källskalleuppbörden kommerförutom i budgetsaldot endast till ullryck i den ovan nämndaperiodiseringsdifferensen. Den kommunala sektornsresultat brukar mätas med det finansiella sparandel. Delta definieras somskillnaden mellan löpande inkomsler och utgifter, upplåning och amorteringaringår inle. Det finansiella sparandel för den kommunala sektorn har som framgårav diagram 9: I varil posilivt under 1978-1982. 1983 försämrades denkommunala ekonomin. Underskottet i det finansiella sparandel uppgick lill 200miljoner kr. Därefter har ekonomin försämrats ytterligare med beräknadeunderskott både 1984 och 1985 på . Diagram 9: 1 Kommunernasfinansiella sparande 1970-1985 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 19841985 Källor: och beräkningar utfördainom . 9 1984/85. 1984/85:100 130 För hela den kommunalasektorn är emellertid likviditetssituationen god. Kommunernas samlade likvidamedel, del s. k. finansieringskapilalei, uppgår 1984 till omkring 30 miljarderkr. vilket i relation till utgifterna ger kommunerna en mycket godbetalningsberedskap. Det bör dock betonas att förhållandena är mycket olika iolika kommuner. Som framgår av diagram 9:I har den kommunala sektorns finansiella sparande varierat kraftigt under1970-talel. Långt större negativa finansiella saldon än de som beräknats för1984 och 1985 har noterats och . Den kommunala sektornsinkomster steg 1984 med 7,och beräknas 1985 öka med 6,. Denna lägreinkomsttillväxl beror av en lägre ökning av skaiteinkomslerna 1985 jämfört med1984. Detta förklaras dels av skalteunderiagets utveckling delsav atl utdebiteringen endasl ökar med 1985 vilkel är den lägsta ökningenpå . Den kommunala beskattningen av juridiska personer upphör helt1985. Skattebortfallet kompenseras med ett särskilt statsbidrag på 1,8miljarder kr. 1 tabell 9: 3 ingår denna kompensation i de allmännastatsbidragen, som därigenom ökat kraftigt. Tabell 9:3 Kommunernas inkomster och utgifter19821985 Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -5,0 2.4 Netto av mark- och 3 Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (1-2) -0,9 -2,3 -1,5 De speciellastatsbidragen beräknas minska . Beräkningen bygger pä auautomatisk kompensation utgår för volymökningar men inte för pris- ochlöneökningar annat än för de statsbidrag där särskilda regler finns om sådanuppräkning. Den negativa utvecklingen förklaras även av alt en del kommunalaverksamheter minskar i omfattning, framförallt inom skolans område, till följdav minskande elevunderlag. Vidare har del specialdestinerade bidraget förpsykiatrisk sjukvård överförts till so-cialförsäkringsersältningen ochredovisas 1985 bland övriga inkomster. Den kommunala sektornstotala utgifter inkl. investeringar väntas i likhet med inkomsterna ökalångsammare 1985 än 1984. Utbyggnadstakten i denkommunala sektorn har dämpats sedan slulet av . Från en genomsnittligvolymökning på under 1970-lalel reducerades lillväxttakten lillunder . Den underliggande volymökningen, dvs. sysselsättningsskapande åtgärder och huvudmannaskapsförändringar, vänlas1985 bli 1,. Totalt ökade konsumtionsvolymen betydligt snabbare 1983 och1984. En slor del av ökningen 1983 förklaras av huvudmannaskapsförändringar ochökat antal beredskapsarbeten i regi. 1984 minskade antaletberedskapsarbeten med 5 000 personer men istället tillkom omkring 25 000sysselsatta med arbete i s. k. ungdomslag. Utvecklingen av den kommunalakonsumtionen sammanfallas i nedanstående tablå. A'ommw/iu/konsumtion, totalvolymförändring 2.6 2,9 1,5 beredskapsarbeten ochungdomslag 0,8 0,5 underliggande volymökning 1,1 2,4 1,5 Sysselsättningen inom denkommunala sektorn ökade 1984 med ca. förutses enunderliggande sysselsättningsökning med ca 10 000 personer. De kommunala myndigheternasoch affärsverkens investeringar minskade med 2,1984 och vänlas minska medyllerligare 1,1985. En närmare redogörelse för kommunernas investeringarlämnas i kapilel 7. Socialförsäkringssektornsinkomster är till slor del beroende av ATP-och .sjukförsäkringsavgifiernasstorlek samt den totala lönesummans utveckling. Den långsammautvecklingen av avgifterna 1983 sammanhänger med den lidigare omnämndaminskningen av sjukförsäkringsavgiften med en procentenhet som gjordes isamband med ökningen av folkpensionsavgif-len. ATP-avgiften ökade både 1983 och1984 . Den nya s. k. lönlagariöndsavgiften på harhär inräknats i ATP- avgiften , vilken därmed således ökar 0,4procentenheter. 1985 görs inga höjningar av socialförsäkringsavgifterna. Genomden samordnade skatleuppbörden (se sid. 128) inbetalas 1985 endast II månaders socialförsäkringsavgifter.Det innebär kassamässigt ett bortfall på . i ATP-avgifteroch nästan lika mycket i sjukförsäkringsavgifier. De lagstadgadesocialförsäkringsavgifierna och de löneberoende indirekta skatterna i procentav lönesumman framgår av nedanstående tablå. Lönekostnadspåslag iprocent av lön 19801985 0,8) ' Socialförsäkringsseklornomfattar allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensioneringsamt erkända arbetslöshetskassor. Till staten räknas kontant arbetsmarknadsstöd(KAS), arbetsskadeförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond och sjöfolkspensionering. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 133 Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomsteroch utgifter 19821985 1982 1983 1984 1985 1982- 1983- 1984- 1 Inkomster 82417 91619 102260 II2130 11,2 11,5 9,5 1.1 Avgifter 57484 60013 66350 65620 4,4 10,5 -1.0 1.2 Bidrag från slalen 5421 8851 10250 17 170 63,3 16,0 67,5 1.3 Ränleinkomsler m.m. 19415 22 168 24820 27640 14,2 12,0 11,5 1.4 Övriga inkomster 97 189 190 200 94.8 0.5 5.5 1.5 Vinstdelningsskall O 398 650 1500 63.5 131,0 2 Ulgifler 63801 72599 80360 91970 13,8 10,5 14,5 hushåll 48896 .S6451 62990 70 170 15,5 11,5 11,5 2.2 Övriga transfereringar 12 139 132.S4 1429(1 18640 9.2 8,0 30,5 2.3 Konsumlion m.m. 2766 2894 3080 3160 4,6 6,5 2,5 3 Finansielltsparande 18616 19020 21900 20160 Källor:Finansdepartementet, konjunkturinslituiel. Dessulom förekommerfrivilliga socialförsäkringsavgifter, t.ex. individuell tilläggspension (ITP).De lagstadgade socialförsäkringsavgifier som räknas in isocialförsäkringssektorn är ATP- och sjukförsäkringsavgifterna. Resterandesocialförsäkringsavgifier ingår i statens inkomsler, liksom de löneberoendeindirekta skatterna. Bidrag från slalen kommerall öka kraftigt beroende på omläggningen av bidragssystemet (jfr kap9.2). Då transfereringar till kommuner ökar i molsvarande grad påverkas intesocialförsäkringssektorns finansiella sparande av denna omläggning. a.från staten visar på kraftiga ökningar beroende på del högaränteläget. Ränteinkomsterna vänlas fortsätta atl öka kraftigt och1985. Fr. o. m. 1983 ficksocialförsäkringsseklorn även inkomster av den s. k. vinstdelningsskatien.Denna var tillfällig men permanentades . 1980 1981 1982 1983 1984 1985 .TP 19030 23537 27013 32471 36160 41880 föräldrapenning 16398 17126 18003 18653 20830 219.50 Erkända arbetslös hetskassor 1730 2 596 3 880 5 327 6000 6.340 Transfereringarna tillhushållen utvecklades mycket snabbi 1983. Denna utveckling dämpades 1984 pågrund av den långsammare ulveckingen av ATP-ulbeialningarna. Prop.1984/85:100 134 Pensionsulbetalningarnaför ATP utgör av de transfereringar till hushåll som redovisas itabell 9:4 . ökadeutbetalningarna av pensionerna kraftigt beroende på den stora ökningen avbasbeloppet. begränsades däremot ökningen till . (Jämför avsnittetom folkpensioner sid. höjs pensionerna med 7,. Utbetalningarnafrån de erkända arbetslöshetskassorna ökade kraftigt genom den ökandearbetslösheten. Den maximala arbetslöshetsersättningen höjdes från den I juli1984, vilkel förklarar atl dessa utbetalningar ökade trots lägre arbetslöshet.1985 väntas dessa utbetalningar öka myckel långsamt. En sammanställning aviransfereringsulgifterna till hushåll framgår av ovanstående tablå. Del finansiella sparandetuppgick till . och väntas 1984 öka till nära 22 miljarderkr. Genom den samordnade skatteuppbörden går socialförsäkringsseklorn miste omen månads uppbörd av ATP-och sjukförsäkringsavgifier 1985. är enengångseffekt, men påverkar det finansiella sparandel negativt 1985. Delfinansiella sparandel på . 1985 skulle därför egentligen hablivit mycket högre. 9.4 Den totala offentliga sektorn Den offenlliga sektorns sloriekkan belysas på många olika säll. I nedanstående tablå redovisas några mått medvärden . Andelen sysselsatta vidoffentliga myndigheler: 32, Offentlig konsumtion ochinvesteringar som andel av BNP: 34, Offenfiiga inkomster' iförhållande till BNP: 62, Offentliga utgifter' iförhällande lill BNP: 67, Finansiellasparandeunderskotlel som andel av BNP: 4, ' offenlliga inkomsler och utgifter harberäknats med interna betalningsströmmar bortnetlade. Det totala antaletsysselsatta i statliga myndigheler inkl. värnpliktiga var 1983. Inomkommunala myndigheter var 1053 300 personer sysselsatta. Den offentliga sektornstotala konsumtion och investeringar framgår av tabell 9:5 . Den offentligakonsumtionen som under 1970-lalet ökade med 3,i genomsnitt härunder 1983ökat med mindre än en procent. Utvecklingstakten beräknas öka tillfälligtunder 1984 bl. a. på grund av införande av arbeten i ungdomslag, men 1985väntas ånyo utvecklingen dämpas betydligt. De totala offentligainvesteringarna minskade någol i volym 1983. Delta trots kraftiga ökningar avinvesteringarna i statliga myndigheler och affärsverk. De största ökningarnanoterades för , , SJ och luftfartsverket. De offentliga investeringarna beräknas minska ivolym 1984 och 1985. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 135 Tabell 9:5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1982-1985 löpande priser 1983 1984 2 823 146 356 -1,0 -2,5 1,5 Statlig investering' Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' -25.4 - 1,7 -4,5 -2,5 -2,0 3,0 -1,5 -3,0 -2,0 -1,0 -3,0 ' Inkl. affärsverk samlstatliga och kommunala bolag exkl. bostadsinvesleringar. Källor: ,, riksrevisionsverkel och statistiska centralbyrän. Det är både staten och kommunerna som minskar.Särskilt kraftig är minskningen inom de statliga affärsverken, vilket beror påatl de slora investeringsprojekt som pågick inom , SJ ochluftfartsverket nu är färdiga. De investeringsslimulerande åtgärder som beslutadesunder och av arbetsmarknads- och regionalpoliliska skälbidrar emellertid till att dämpa minskningen i investeringarna. Tabell 9:6 Den totalaoffenUiga sektorns inkomster och utgifter 19821985 -1,5 2.1.2 Till förelag inkl. livsmedels- -6,5 -7,0 2.1.3 Till internationell verksamhet 2.4 Köp och försäljning 1984/85:100 136 I tabell 9:6redovisas den offentliga sektorns inkomster och utgifter . Transaktionerna mellan de tredelsektorerna har eliminerats varförtabellen endast visar transaktionerna mellan den offentliga sektorn ochsamhällsekonomin i övrigt. Investeringar itabell 9:6 omfattar lill skillnad från tabell 9: 5 ej investeringar i statligaaffärsverk och bolag. Merparten av dessa investeringar förs i stället underposlen transfereringar till förelag. har dessutom affärsverken börjat finansiera en del avsina investeringar utanför statsbudgeten. 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Andel av BNP. -1.9 -13,6 -19,7 -28,1 -.39,8 -34,7 -27,7 -35,1 -0,5 - 2.9 - 3.7 - 4,9 - 6,3 - 4,9 - 3,5 - 4,2' ' Kassemässigl -3,. har heladen offenlliga sektorn uppvisat ett sparandeunderskott. Försämringen i offentliga sektornsfinansiella sparande är i sin helhet althänföra till slalen. 1983förbättrades det finansiella sparandet väsentligt. Även 1984 väntas enkraftig förbättring vilkel beror på all statensfinansiella sparande förbättras. Socialförsäkringsseklorn vänlas dessutom öka sitt finansiella överskott. Delta innebär att den offentliga sektornsfinansieringsbehov minskade 1983 och vänlas forlsalta atl minska 1984.För 1985 försämras den offentliga sektorns finansiella sparande någol. Orsaken är den samordnade skatleuppbörden(se sid. 128). Genom all tidigareläggningen av källskalleuppbörden ejregistreras i det finansiellasparandel i enlighet med nationalräkenskapernas definitioner sker ingenförbättring av sparandeunderskotlel. Motiveringen är all del enbari är fråga om en förkortad kredittid förarbetsgivarna atl inleverera källskatien, medan däremot hushållens inbetalningav källskatt inle påverkas. Däremotger senareläggningen av inbelalningar av arbetsgivaravgifter direkt utslag idet finansiella sparandet. Dessa betalas av arbetsgivarna och registreras därför som etl faktiskt bortfall avarbetsgivaravgifler. Kassamässiglfår dock slalen in ca . mer i källskatt. Därmed skulle den offenlliga sektorns finansiella underskottförbättras med ca . Mätt som andel av BNP minskade offentliga sektornsfinansiella underskott från 4,9%1983 och till beräknade 3,1984. beräknas delta öka till 4,genom bortfallet av enmånads arbetsgivaravgifler. Medräknas den extra källskalieinbetalningen blirdet kassamässiga finansiellasparandeunderskotlel endast ca . eller av BNP. I vissa sammanhangkan del vara lämpligl att jämföra den reala utveckhngen av offenlligainkomster och ulgifler med BNP och dess utveckling i fasta priser. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 137 -7,1 -6,1 -0,4 -1,6 -1,3 -4,0 BNP, proc. De nominellautvecklingstakterna för lolala inkomsler och utgifter med samlligainterna betalningsströmmar bortnetlade har defialerats med BNP-defialorn för attkunna jämföras med utvecklingen av BNP i fasta priser. För delsektorerna har deinterna betalningsströmmarnamedtagits. De totala offenlligautgifterna ökade under 1970-ialen med 5,, dvs. betydligt snabbare änBNP. 1983 växte de realautgifterna mycket långsamt och understeg både inkomsttakien och BNP:svolymutveckling. 1984 beräknas de reala offentliga utgifterna i.o.m sjunkanågot. För staten är denna minskning ännu mer accentuerad och räknat exkl.slalsskuldsränlor väntas en minskning med . 1985 väntas en långsamökning av offentliga sektorns reala utgiftstakt. Delsamma gäller för staten,som mätt exkl. statsskuldsränlor inte vänlas öka sina utgifter alls realt. Som framgår avovanstående har den reala utgiftsökningen i den offentliga sektorn varitslörre än BNP-tillväxten under 1970-lalet. Som en följd härav har de konsolideradeoffenlliga utgifterna satta i relation till BNP ökat trendmässigl under1970-talel, från 1970 lill . Den totala konsolideradeoffentliga sektorns andel av BNP Utgifter, netto' 49,4' ' Exkl. interna räntor och skatt pä beskattadesociala förmåner. - Exkl. skatt påbeskattade sociala förmåner. ' Med sammauppbördsrutiner som 1984 skulle skattekvoten 1985 ha blivit 50,5. Prop.1984/85:100 138 Den totala skattekvotennådde och har legal på denna nivå.Minskningen av skattekvoten 1985 beror hell på att förelagen bara belalar in 11månaders arbelsgivaravgifter, medan inbetalningen av en månads extra källskattinle registreras i skattekvoten i enlighel med nationalräkenskapernasdefinitioner. Justeras för detla blir den kassamässiga skattekvoten 51,'.Likaså blir inkomstnivån högre, dvs. Eflersom dessa skalleruttrycks som andel av BNP borde enbart skatter på inkomsler som ingår i BNPmedtas. Därför redovisas i tablån även skattekvoten exkl. skatt påtransfereringar, dvs. på pensioner och övriga beskattade sociala förmåner. Förinternationella jämförelser kan det också vara lämpligt att redovisaskattekvoten exkl. socialförsäkringsavgifier. Dessa läcks ofta genom privataförsäkringar i ullandet, varför skattekvoten därför är molsvarande lägre. De totala inkomsternaunder har också ökat som andel av BNP om än inle lika snabbt. Från1977 har de legat i stort sett oförändrade på av BNP medan utgifternaökat från 59 lill av BNP är 1983. Ulgiftsandelen nådde entopp 1982 med 67,av BNP. Därefter sjönk ulgiftsandelen 1983 och beräknasfortsätta sjunka 1984 och 1985. Den totala nivån bestäms av hur beräkningarnaav offenlliga sektorns totala ulgifler görs. Transfereringar mellan deoffenlliga sektorerna medräknas inte medan däremot transfereringar till hushåll och företag ingår. Därmed kanutgiftsandelen åtminstone teoretiskt överstiga av BNP. Hänsyn har dockinte lagits till all staten i alltstörre utsträckning valt all finansiera sitt budgetunderskott via upplåning hosAP-fonderna. Inte heller brukar man justera för skatter på beskattade socialaförmåner. Dessa förmåner är ju en transferering från offentliga sektorn tillhushållen, men en del av dessa går tillbaka till stal och kommun i form avskall. I tablån ovan redovisas nivån på inkomst- och utgiftsandelen justeratför detla. 9.5 Beräkning av rinanspolitiska effekter De finanspolitiskaeffektberäkningarna syftar lill att belysa hur reala förändringar i deoffentliga inkomsterna och utgifterna påverkar hela samhällsekonomin. Som måttpå den finanspolitiska effekten utnyttjas de reala förändringarna i procent avBNP i fasta priser. Förändringar av delposteri de offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekter påsamhällsekonomin. Även om den offentliga sektorns finansiella sparande äroförändrat kan emellertid en finanspolitisk effekt uppstå genom att del skerförskjutningar mellan olika typer av inkomster och utgifter, vilka har olikamultiplikativ effekt på samhällsekonomin. Om t.ex. hushållens inkomster ökarleder detta till en slörre privat konsumtion. Detta medför enproduktionsökning vilket ger ökade löneinkomster lill hushållen som därmed kan öka sin konsumtion ytteriigare. Den totalaeffekten på BNP kan därför bli slörre än ursprungligt initierade förändringen.Detta kallas för multiplikaioreffekt. Denna reduceras dock genom atl hushållenkan välja all spara en del av inkomsökningen och all en del avefterfrågeökningen riktas mot import. Genom atl göra anlaganden om bl. a. demarginella konsumtions-och importbenägenheterna' tas i modellen hänsyn tilldessa förhållanden. Till grund för effeklberäkningarna ligger såledesbedömningar av dels importbenägenheterna för privai konsumlion samt föroffentlig konsumlion och investering, dels hushållens konsumtionsbenägenhetför olika slags inkomsler. Det aktuellakonjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnas sammansättning påverkar demarginella importbenägenheternas sloriek. antas denmarginella importbenägenhelen för privat konsumtion vara 0,35. Hushållensmarginella konsumtionsbenägenhet för 1983-1985 förutsatts vara 0,7. Med dessa anlaganden omimport- och konsumlionsbenägenheler som grund erhålls värden på elt antalmultiplikatorer. Därefter kan den totala effekten av förändringar i denoffentliga sektorns verksamhel på bruttonationalprodukten räknas fram. lämnade hela denoffenlliga sektorn en svagt konlrakliv effekt på ekonomin, och väntasdenna kontraktiva effekt förstärkas, (tabell 9:7) Av tabell 9:8 framgår någotutföriigare hur olika delposter i den offentliga sektorns inkomsler ochutgifter bidrar till den totala finanspolitiska effekten för 1980-1985. För slalen innebarframförallt ökningarna av de indirekta skatterna 1983 en konlrakliv elTekt påekonomin. Ökningen av ränleulgifierna medförde Tabell 9:7 Finanspolitiskaeffekter 1977-1985 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt indirekt effekt Summa 0,1 -1,1 -1,0 -0,1 0,1 0,0 -0,2 -1.3 -1,5 -0,1 -1,9 -2,0