prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag vill i sammanhanget upplysa om att riksidrottsförbundetsjälvt beslutat vissa rekommendationer som i korthet innebär attspecialförbunden skall verka för att de internationella idrottsförbunden i sinastadgar inför bestämmelser om att idrottsutbyte inte får äga rum med land därdiskriminering i olika former förekommer och att idrotlsulbyte i form avtävling eller uppvisning inle bör förekomma med sådant land som i idrottsligtsammanhang gör sig skyldigt lill diskriminering, är föremål för bindandesanktion enligt FN;s stadgar eller beträffande vilket den svenska regeringenhar avbrutit de diplomatiska förbindelserna. Jag kommer alt föreslå regeringen att gä ut med en förnyadrekommendation till myndigheter och institutioner alt avslå från sådanakontakter med som kan uppfattas som slöd ål apartheid. Mitt förslag: bör verka för att den nordiskerepresentanten inom , när frågor om Sydafrikabehandlas, understryker apartheidsystemels negativa effekter på den sydafrikanskaekonomin och kritiskt granskar ärenden som berör lån till landet. Kommitténs förslag: Kommittén är medveten om att svenskpolilik går ul på att söka undvika en politisering av verksamhelen i IMF menanser att fall är hell unikt och man därför kan bortse från riskenav ell olyckligt prejudikat. Kommittén finner all, utöver politiskt betänkligahinder, även de ekonomiskt-lekniska hindren bestämt bör redovisas. Kommittén menar också att ett beslut av IMF om lån tillSydafrika innebär ett uttalande för landels kreditvärdighet och alt IMF-länenstår i direkt motsättning till isoleringspolitiken och ger oförtjänt politiskprestige åt sydafrikanska regimen. Kommittén anser det viktigt att, när frägaom lån till uppstår, en reaktion av ogillande och avståndstagandeklart kommer till uttryck. Kommittén uttalar slutligen ett starkt önskemål attansvariga svenska myndigheter mätte la hänsyn till kommitténs synpunkter vidutarbetandet av instmktioner för den nordiska exekutivdirektören (se betänkandets. Remissinstanserna: Riksbanksfullmäktige betonar attmedlemsskap i IMF ger rätt att vid betalningsbalansbehov utnyttja fondensresurser, att göra s.k. dragningar, i en omfattning som primärt bestäms avmedlemmens insats. För vissa dragningar gäller i stort sett automatik.Politiskt motiverade avståndstaganden från sådana automatiska dragningarskulle helt förändra förutsättningarna för denna del av fondens verksamhei.Den andra huvudtypen av IMF-stöd är kombinerad med ekonomiska anpassningspro- Prop.1984/85:56 59 gram varvid en närmare granskning sker av landelsekonomiska politik och utveckling. Vid de tillfällen behandlats hardiskussionen varit av ekonomisk-teknisk karaktär. land har gjort renlpolitiska markeringar. Vad gäller den nordiska representantens agerande harhemmamyndig-helernas inställning varil att - med hänsyn tillIMF-sladgans regler och fondens praxis inle bör ta initiativet lill enpolitisering av IMF:s verksamhei. Däremot har den nordiske direktören underåren 1983 och 1984 instruerats att framföra ekonomisk krilik riktad motSydafrikas arbetsmarknadspolitik. Dessa principer bör tillämpas ävenfortsättningsvis. Man bör alltså från nordisk sida inrikta sig på att kommamed kritiska synpunkter av ekonomisk karaktär, innefattande ogynnsamma effekterav apartheidpolitiken pä landets ekonomiska utveckling och därmed också päexternbalansen. anser att regeringen bör ge klara direktiv angåendeavståndstagande till lån. Den nordiska representanten bör ha klara politiskamarkeringar att agera utifrån. bör också tillsammans med de övriganordiska länderna på lämpligt säll agera för att utesluts ur IMF.Åven SEN, SMR och SKU är för uteslutning av (se remissammanställningenavsnitt 8.8, s. 124-125). Skälen för mitt förslag: När det gäller Sverigesmöjligheler att agera på egen hand i IMF är dessa begränsade. De nordiskaländerna, som uppträder tillsammans, måste sammanjämka sina åsikter och kommafram till gemensamma handlingslinjer. Det är vidare väsentligt all Sverigevärnar om att varje land skall ha de rättigheter som följer av medlemskapet omlandet respekterar de förpliktelser det har enligt IMF:s stadga. Vårt agerandebör givetvis ske inom ramen för de gmndläggande principer och den praxis somtillämpas inom IMF. Den svenska Sydafrikapoliliken, säsom den kommer lillullryck i agerande i FN och i ålgärder direkt riktade mot densydafrikanska regimen, gmndar sig bl.a. pä uppfattningen att apartheidpolitikenskapar en svår politisk och ekonomisk instabilitet som leder lill storosäkerhet om framliden. Del är enligt min mening klarlagt att apartheidsystemeihar negativa effekter på den sydafrikanska ekonomin, externbalansen och landetsinternationella kreditvärdighel. bör verka för alt den nordiske representanten inomIMF, när frågor om behandlas, understryker apartheidsystemetsnegativa effekter pä den sydafrikanska ekonomin och kritiskt granskar ärendensom berör lån till landet. Jag har i denna fräga samrätt med finansministern. 1984/85:56 60 Ienlighet med vad jag anfört har inom upprättats förslagtill lag om förbud mol investeringar i och . Nugällande lag om förbud mol invesleringar i och harlagrädsgranskats. Förslaget lill ny lag innebär att det grundläggandeinvesteringsförbudet kvarstår men kompletteras med ett förbud mol finansiellleasing. Även förbudet mol vissa lån m. m. till sydafrikanska förelag behällsoförändrat men utvidgas till att avse lån m. m. till sydafrikanska staten ochdess myndigheter. Dessutom tillkommer viss uppgiftsskyldighet och entillsynsfunktion. Slutligen undergår lagen en teknisk och språkligmodernisering. De föreslagna ändringarna innebär enligt min mening inte attlagens förenlighet med folkrätten ändras. Inte heller innebär förslagen attnuvarande grundläggande principer i fräga om lagens uppbyggnad frångås. Detär angeläget alt den nya Sydafrikalagen kan sättas i tillämpning så snart sommöjligt. Jag har förordat elt ikraftträdande . Ett inhämtandeav lagrådets yttrande skulle, med hänsyn till lagrådets nuvarandearbetsbelastning, komma att fördröja lagstiftningsärendets behandling så att ettikraftträdande vid den nyssnämnda lidpunkten omöjliggörs. Om de skärptaålgärder som jag föreslär inte kan sättas i tillämpning utan fördröjninguppstår ett avsevärt men med hänsyn till den internationella opinionen,särskilt mol bakgmnd av den senasle tidens utveckling i . Medhänsyn till vad nu anförts anser jag att lagrådets hörande kan undvaras. Förslagtill lag om förbud mol invesleringar i och . I§ Svensk juridisk person får inle 1. mot vederlag förvärva rörelsesom drivs i eller eller del av sådan rörelse, 2. mot vederlag förvärva aktiereller andelar i ett sydafrikanskt eller namibiskt företag eller obligationereller andra för den allmänna omsättningen avsedda skuldförbindelser som ettsådant förelag utfärdat, geelt sådant företag tillskoll av pengar eller annan egendom som är avsedd attanvändas i dess verksamhet, geell sådant förelag penninglän eller annan kredit med en löplid över tvä år,eller ställasäkerhet för elt sådant företags skulder med en löptid , 3. gepenninglån eller annan kredit med en löptid till sydafri- Prop.1984/85:56 61 kanska staten eller dess myndigheter eller ställa säkerhetför sydafrikanska statens eller dess myndigheters skulder med en löptid . Svensk juridisk person får inte heller genom handlingeller underlåtenhet bidra till att åtgärder som anges i första stycket vidtasav utländskt dotterföretag. Bestämmelserna i första stycket i denna paragraf motsvarar1 § första stycket punkterna 1-2 i nuvarande Sydafrikalag. Investeringsförbudelöverförs ulan ändring i sak till den nya lagen. Punkten 3 i förslaget innehåller det nya förbudet försvenska juridiska personer alt ge sydafrikanska staten eller dess myndighetervissa penninglän och krediter eller ställa viss säkerhet. Del är här fräga omsådana lån, krediter och säkerheter som redan nu är förbjudna när de ges lillsydafrikanska eller namibiska företag. När det gäller sädana företag som ägseller kontrolleras av sydafrikanska staten faller dessa under del gällandeinvesteringsförbudet. Förbudet i andra stycket för svenska juridiska personeratt genom handling eller underlätenhet bidra lill att åtgärd som avses iförsta stycket vidtas av ulländskt dotterförelag är ulan sakliga ändringaröverfört från 1 § första stycket 3 i nuvarande Sydafrikalag. Svensk juridisk person får inte genom handling ellerunderlåtenhet bidra till all 1. anläggningstillgångar anskaffas i sydafrikanskt ellernamibiskt dotter företag, eller 2. egendom hyrs för att stadigvarande brukas ellerinnehas i ett sydafri kanskt eller namibiskt dotterförelags rörelse, om hyresavtalels löptid är anpassad till egendomens ekonomiska livslängd (finansiell leasing). Utan hinder av förbuden i första stycket får årligentillgångar anskaffas och egendom hyras lill ett sammanlagt värde av högst100000 kronor. Undantaget får inte möjliggöra en utvidgning av verksamheten. Paragrafen saknar motsvarighet i nuvarande Sydafrikalagutom sävilt avser första stycket punkten I som rör förbudet för svenska förelagalt bidra till anskaffning av anläggningstillgångar i dotterföretag i . Detta förbud finns i 1 § första stycket 4 i den gällandeSydafrikalagen. Första stycket i paragrafen innehåller förbudet motfinansiell leasing. Sådan leasing har tidigare berörts i svensk lagsliftning ilagen (1981: 1099) om särskilt investeringsavdrag vid redovisningen avmervärdeskatt. I 2 § i lagen lalas om inventarier som hyrs ul under en periodav minsl av akliebolag som avses i lagen (1980: 2) om finansbolag föralt enligt särskill avtal användas av hyrestagare (finansiell leasing).Formuleringen tillkom vid utskottsbehandlingen. Kommittén har i sitt förslag valt att mera utföriigl angede villkor som 1984/85:56 62 Skälet härtill är att fråga är om ett straff-sanktioneratförbud. RA finner del tillfredsställande att faklorer som karaktäriserarfinansiell leasing anges i lagen. Även är positiv härtill menpåpekar all etl leasingavtal innehållande enbart mycket begränsad service-eller underhållsskyldighet faller utanför del förbjudna området även om det iövrigt haren rent finansiell funktion. Kommitténhar i sitt förslag angivit de faktorer som normalt kännetecknar finansiellleasing, nämligen att ulhyraren (leasingbolaget) köper in tillgångarna efteranvisningar av företaget (leasingkunden) för att tillgångarna skall innehasoch brukas stadigvarande i företagets rörelse, alt leasingavtalets löptid äranpassad till tillgångarnas ekonomiska livslängd, alt avtalet har en renlfinansiell funktion utan service och underhållsskyldighet samt att avtalet äri princip ouppsägbart så länge leasingkunden fullgör sina skyldigheter. Enliglmin mening ger kommilléns förslag till definition av begreppet alltför storamöjligheter alt kringgå förbudet. Jag tänker dä närmast på rekvisitet attleasingavtalel inte får omfatta service och underhåll. En sådan beslämmelsetorde medelst skilda avtalskonstruktioner relativt lätt kunna kringgås.Lagtexten har därför i mitt förslag utformats sä att färre men för finansiellleasing cenlrala och särskiljande rekvisit anges. 1 lagtexten har sålundaupptagits dels alt egendomen hyrs för att stadigvarande bmkas eller innehas ietl sydafrikanskt eller namibiskt företag, dels att löptiden är anpassad lillegendomens ekonomiska livslängd. Dessa tvä faktorer motsvarar också - med vissprecisering och anpassning till aktuella förhållanden - den definition somredan finns i den nyssnämnda lagen (1981:1099) om särskilt invesleringsavdragvid redovisningen av mervärdeskatt. Det kan av flera skäl vara en fördel.Liksom i den lagen bör också i Sydafrikalagen utlryckligen anges att del ärfråga om finansiell leasing. Utanalt rättssäkerheten eftersatts minskar en sådan konstruktion enligt mitt meningi väsentlig män möjligheterna alt kringgå förbudet. Även i en annan del skiljersig mitt förslag från kommitténs, nämligen i fråga om angivande av objektet förleasing. Kommittén använder ordet "tillgångar". Det kan emellertid -som JK påpekar - ge associationer lill äganderätt eftersom termen används pådel sättet i bokföringslagen (1976:125). Jag finner detla mindretillfredsställande. I stället bör ordet "egendom" användas för attange de hyrda objekten. Förbudetmol leasing omfattar sädan egendom som är avsedd att stadigvarande bmkas ellerinnehas i rörelsen, dvs. sädan egendom som, om den hade förvärvats medäganderätt, skulle ha redovisals som anläggningstillgång i företagelsbokföring. Uttrycket "stadigvarande brukas eller innehas" innebäratt egendomens livslängd regelmässigt inte får understiga tre är (jfr.nyssnämnda 2 § i lagen (1981; 1099) om särskilt investeringsavdrag vidredovisningen av mervärdeskatt där tidsgränsen "minsl " anges). Prop.1984/85:56 63 Au leasingavtalets längd är avpassad till egendomensekonomiska livslängd innebär att de sammanlagda leasingkostnaderna äranpassade lill del bokförda anskaffningsvärdet hos leasingbolaget. Detla skallunder avtalsperioden kunna få full ersättning för räntekostnader,administration och risk saml kunna avskriva hela eller största delen avegendomens anskaffningsvärde. Utrymme måste också finnas för vinst. Förbudet mot finansiell leasing omfattar egendom somföretaget leasar efter lagens ikraftträdande, oberoende av om leasingen skerinom ramen för ett dä redan löpande leasingavlal. Enligt andra stycket får utan hinder av förbuden i förstastycket tillgångar anskaffas och egendom hyras lill ett sammanlagtvärde av högst . utan all ansökan om undantag frän förbudenbehöver göras. Undantaget fär dock inle möjliggöra en ulvidgning av verksamheten. Syftet med bestämmelsen är - som jag redan framhållit iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3) - alt underlätta lagens tillämpning.Undanlagsbestämmelsen avser att omfatta mindre anskaffningar av sådana tillgångarsom enligl god redovisningssed regelmässigt kan omkoslnadsföras. Den omfattarockså egendom som leasas genom ett finansiellt leasingförfarande varvid gälleratt egendomens totala värde enligl leasingavtalel får uppgå till högst denangivna summan. i I och 2 §§ avses sådan juridisk personi vilken en svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person 1. äger så mångaaktier eller andelar att den har mer än hälften av rösterna för samlliga aktiereller andelar, eller 2. på gmnd avaktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam har etl bestämmande inflylande ochen belydande andel i resultatet av verksamheten. I denna paragraf som motsvarar I § andra stycket inuvarande Sydafrikalag görs endasl en justering så att överensstämmelse nåsmed definifio-nen i aktiebolagslagen. Investeringsplan och redovisning 4§ Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall upprättaen investeringsplan för denna rörelse med angivande av finansieringsmetoder. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om sådaninvesteringsplan. Denna paragraf motsvarar 2 § i nuvarande Sydafrikalag och4 § i kom-miuéns förslag. Enligt första stycket skall investeringsplanupprättas för rörelse i eller . Planen tjänar som grund bl.a.för den straffrättsliga regleringen. Planen skall därför - med hänsyn till detnya Prop.1984/85:56 64 leasingförbudet naturligtvis också innehålla uppgifterom egendom som hyrs genom finansiell leasing. Av skäl som jag har angivit i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.5) avser jag också att föreslå regeringen en ändring avtillämpningsföreskrifterna belräffande omsättningstillgångar som innebär attnuvarande redovisningsskyldighet beträffande sådana tillgångar utgår. Paragrafen innehåller i andra stycket elt bemyndigande förregeringen all meddela närmare föreskrifter om investeringsplanen. Även dennabestämmelse har sin motsvarighet i nuvarande Sydafrikalag. Svenskjuridisk person som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse iSydafrika eller skall till den myndighet som regeringenbestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utvecklas. 1. produktion,omsättning, anlal anställda, företagna investeringar och andra sädanaförhällanden som har betydelse för kontrollen av hur denna lag efterlevs, 2. löner ochanställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om sädanredovisning. Paragrafen som motsvarar 3 § i nuvarande Sydafrikalag och5 § i kommitténs förslag behandlar i första stycket den redovisning somsvenska moderföretag skall lämna över ulvecklingen av verksamheten i Sydafrikaoch . Det är här fräga om två slag av redovisning. Under första punktenåterfinns den redovisningsskyldighet som moderföretagen redan nu är ålagda ochsom rör förhållanden som har betydelse för kontroll av lagens efterlevnad. Redovisningsskyldigheten enligt punkten 2 är ny ochinnebär att företagen skall lämna uppgifter om löne- och anställningsvillkorsamt sociala förhållanden för de anställda i företaget. Dennauppgiftsskyldighet har inle - säsom i fråga om uppgiftsskyldigheten underpunkten I - ell kontrollsyfte. Uppgifierna om dessa förhållanden i företagenskall i ställel utgöra allmän information och ett underlag för regeringensprövning av ansökningar om undantag från förbudet mot investeringar m. m. Uppgiftsskyldigheten enligl punkten I ärstraffsanktionerad i 13 §. Den nya uppgiftsskyldigheten under punkten 2 kandäremot inte föranleda straffansvar. Med hänsyn till att deltainformationslämnande inte är etl led i kontrollen av lagens grundläggandeinvesteringsförbud och till den betydelse som informationen har vid prövningav undantag från förbudet mot invesleringar m. m. är nägon straffsanktion intepåkallad. På motsvarande sätt som i föregående paragraf utgörs andrastycket i denna paragraf av ett bemyndigande för regeringen att meddela närmareföreskrifler om uppgiflsskyldigheien. Detta fär regeringen göra också enliglnuvarande Sydafrikalag. Prop.1984/85:56 65 Undantag Jrån investeringsförbud m. m. Regeringen kan för vissl fall medge undantag från förbudeni I eller 2 § för sådan svensk juridisk person, som sedan den själveller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller Namibia.Undantaget får inte göra det möjligt för sökanden att utvidga sin verksamhet iSydafrika eller . Ett medgivande om undanlag får återkallas eller ändras omde uppgifter på vilka del grundals var oriktiga. Paragrafen reglerar regeringens möjlighel all medgeundanlag från inves-terings- och leasingförbudet och har sin motsvarighet i 4 §i gällande Sydafrikalag och 6 § i kommitténs förslag. Enligt bestämmelsen kan regeringen medge undanlag fråninvesterings-och leasingförbudel för sådana företag som alltsedan liden förnuvarande Sydafrikalags ikraftträdande själva eller genom utländskadotterföretag driver rörelse i eller . Som jag anfört i denallmänna motiveringen görs ingen ändring i nuvarande bedömningsgrunder i frägaom undantagsmöjligheterna. Som jag också tagit upp i den allmänna motiveringen blirundanlagsbestämmelsen inte pä det sätt som kommittén föreslagit tidsbegränsad.Jag förordar i stället alt bestämmelsen tas upp i ett bredare perspektiv ivilkel lagen bör ingå som en del (se vidare härom avsnitt 2.3.7 och 2.4.2). Ansökan om undantag enligt 6 § skall avse samlliga deinvesteringar som sökanden vill göra och all den egendom som denne vill hyraunder del kommande verksamhetsåret. Sädan ansökan skall ges in till denmyndighel som regeringen bestämmer före ulgången av del kalenderår som föregårverksamhetsåret. Regeringen får för vissl fall medge undantag från dennabestämmelse, om del föreligger särskilda skäl. Denna paragraf saknar sin motsvarighet i nuvarandeSydafrikalag. Den finns som 7 § i kommitténs förslag. HiUills har gällt auansökningar kan inges när som helst . Delta har medföri vissasvårigheter bl.a. när det gäller att göra en samlad bedömning huruvidainvesteringarna medför risk för ulvidgning av verksamheten. Enligt 7 § skall ansökningar avseende investeringar m. m.för det kommande verksamhetsåret inges året innan.Ansökan skall avse hela investeringsbehovet. Prövningen av ansökan skerdärefter samlat på sätt som jag redogjort för i den allmänna motiveringen. Någol tidigaste datum för ingivande av ansökningar är inteutsatt. Dessa kan därför i och för sig ges in när som helst . De blirdock inle föremål för annan handläggning än den som sker efter ansökningstidensutgång. Är del fråga om en flerårig investering skall ansökan gesin året innan 5 1984/85. Prop.1984/85:56 66 investeringen skall påbörjas. De investeringar för vilkaundanlag medgivils behöver inte vara avslutade under det aktuellaverksamhetsåret. De måste dock vara påbörjade. Det nya handläggningsförfarandet kan av naturliga skälinte tillämpas pä ansökningar avseende invesleringar m.m. . Härförmåste äldre bestämmelser gälla. Någon särskild ansökningstid gäller såledesinle. Detta framgår av lagens övergångsbestämmelser. Regeringen får medge en sådan juridisk person som avses i6§ rätt tills vidare att ulan hinder av förbuden i I och 2 §§ ersättaanläggningstillgångar och hyrd egendom samt göra sådana investeringar och hyrasådan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för deanställda, om denne åtar sig att inle härigenom utvidga sin verksamhet iSydafrika och . Medgivandet får återkallas om verksamheten utvidgaseller det i övrigi föreligger särskilda skäl. Elt medgivande får förenas med villkor. För denna paragraf som motsvarar 5 § i nuvarandeSydafrikalag, har jag lämnat en redogörelse i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.9). Första stycket behandlar regeringens möjlighel att medgeföretagen en lillsvidarerätt att göra vissa ersättningsinvesteringar m.m. För att underlätta tillämpningen av lagen och uppnå etlmindre byråkratiskt förfarande fär regeringen möjlighet att medge förelag attunder eget ansvar göra oundgängligen nödvändiga ersättningsinvesteringar och sädanainvesleringar som förbättrar arbetsmiljön och arbetsförhållandena för deanställda. Del skall således vara fråga om sådana investeringar för vilkahittills i regel medgivits undanlag frän investeringsförbudel. Vad nu sagls gällerockså hyra genom finansiell leasing. Förelaget måste åtaga sig att inte tillåta allverksamheten utvidgas i eller genom investeringarna ochleasingen. Detla åtagande bör lämpligen kunna ske i ansökan till regeringen.Om det vid granskningen visar sig att de investeringar och den leasing somomfaltas av medgivandet leU till en utvidgning av verksamheten kan medgivandetåterkallas. kan ocksä ske om det i övrigt föreligger särskilda skäl.Exempel härpå finns i den allmänna motiveringen. Enligl andra stycket kan regeringen knyta villkor lillmedgivandet. Elt sådani kan t. ex. vara att företaget tidsmässigt skall spridainvesteringarna. Svensk juridisk person skall i den omfattning och lill denmyndighel som regeringen föreskriver lämna uppgifter om I. överlåtelse eller upplåtelse av patent eller lillverkningsrält tillelt sydafrikanskt eller namibiskt företag. 1984/85: 56 67 2. förvärv av ulländskt företag som äger aktier ellerandelar i elt sydafrikanskt eller namibiskt företag. Regeringen får meddelanärmare föreskrifter om uppgiflsskyldigheien. Paragrafen, som saknar motsvarighet i nuvarandeSydafrikalag, återfinns i 8 § i kommitténs förslag. Svenska juridiska personer åläggs genom beslämmelsen iförsta stycket uppgiflsskyldighel belräffande viss teknikövertoring ochindirekta företagsförvärv. Tekniköverföringen avser överlåtelser ochupplåtelser av patent eller tillverkningsrätler till sydafrikanskt ellernamibiskt företag och skall fullgöras i den omfattning som regeringenföreskriver. Även i fråga om uppgiftsskyldighcten beträffande indirektaförelagsförvärv ankommer det på regeringen att föreskriva i vilken omfallninguppgiflsskyldigheien skall fullgöras. Enligl andra stycket fär regeringen också meddela närmareföreskrifter om uppgiflsskyldigheien. Sådana föreskrifler bör avse bl. a.tidpunkten för fullgörande av de olika uppgiftsskyldighelerna.