prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Stalskontorei och S.ARD har oeliså fiiil i uppdrag allefler samråd med riksi"ev;sionsverkcl oct'; rikspolissiyrelseri undersöka vilka crfeklcr mer omfaiUinde daiastöruingar i fredsiid skulle fä förmyndigheler och samhälle. Sårbarhe'1 och datasäkerhet i samband meddecenlraliserad daioran vändniiig är eil ä.nnne för vjdaie stiidier. De övei-gripande sfirbarhelsfl-itgorna är av denkaraktären au de fordrar samordning mellan olika departemenL Många av deåtgärder som mäste vidlas har viu gående konsekvenser för samhället. Del ärdärtör naiurligi ail den statsrådsgrupp somjag föreslår i del följande fäi' iuppdiag all ha en samordnande funktion även inom sårbarheisomrädet. 1 del praktiska arbetet med åtgärder för all minska deslalliga myr.dighe-lernas sårbarhet inom daiaområdei bör slalskonlorel ienlighel med civil-minislerns förslag i propositionen om stalsförvallningensanvändning av .ADB m. m. få i uppdrag atl ha ett övergripande ansvar för dessafrågor inom statsförvaltningen. De meloder som ulvecklas för atl minska sårbarheteninora daiaområdei för slalsförvaliningen bör även kunna lillämpas inomsamhällel i övrigi. Ansvarei för delta i vad rör normal fredsvcrksamhelåligger de enskilda förelagen m. fl. En slor del av de enskilda förelagen ochslalsförvaliningen ingär i totalförsvaret. Del måsle slällas särskilda krav pådalasäkerhelen för lolalförsvarel. Denna säkerhel måsle byggas upp redan underfredsförhållanden och bör samordnas med de säkerhetskrav som behöver uppfyllasredan i den normala fredsdrifien. är en omfattande och kompliceiad fråga. Till attböija med måste nivån på datasäkerheten för totalförsvaret i förhållande tillden fredsmässiga säkerhetsnivån bestämmas. Härvid har naturligtviskostnadsaspekten stor betydelse. Därefler måsle regleras vilkel ansvar somåvilar olika inblandade parter för all den eftersträvade dalasäkerhelen skallkunna uppnäs. Statskontoret lämnade 1984 en rapporl i samarbele medförsvarels ralionaliseringsinslilut lill regeringen om myndighelernasplanläggning av sin datadrift under krig. Trots all regeringen redan 1974meddelade föreskrifter om sådan planläggning - senare följda av anvisningarfrån den ansvariga myndigheten, överstyrelsen för ekonomiskt försvar - saknarmånga myndigheter enligt rapporten en sådan planläggning. har i uppdrag atl lämna förslag tillvilken datasäkerhet som försvaret skall eftersträva under kriser och i krig,jämfört med den säkerhet som finns i fred. Försvarskommillén har bland annalSARB:s rapporter som underiag för sitl arbete. Hur datasäkerheisfrågoma skallbehandlas för totalförsvaret både beträffande inriktning och de närmare formemaför genomförandet liksom bl.a. ansvarsförhållanden bör därför beslämmas isamband med försvarsbeslut. Företag kan få räd av dalainspektionen om åtgärder för altminska skador som beror på obelänksamhet och olyckor, medan rikspolisstyrelsenkan bistå när det gäller sabotage och industrispionage. Prop.1984/85: 220 29 När dci gälier lagskyddet inol daiakTOti a\' olika slagbör huvudprincipen vara ati den ordinära slrafnagsiifiningen sä långl möjligtskall vara liliamp-iig även i "råga om daioianknuien broilslighei.Gällande regier erbjuder här för fle.rtalel fall ell tilii'äck!igi skydd. I denmän skyddel pä vissa områden behöver förbättras är del at! föredra au för dettaändamål på lämpligl säll jusiera det befiniliga regelsystemet. InomJusliliedepariemeniel övervägs f.n. ändringai' i broilsbalken beliäffandebrolien bedrägeri, trolöshei mol huvudman samt olovlig! brukande, så allbeslämirielserna blir bälire avpassade för vissa slraffvärda handlingar medanknylning lill daiorer som f. n. endasl med svårighel kan föras under någonstraffbestämmelse. Vissa ändringar i datalagen övervägs också. InomJustiliedeparlemenlel pågår dessutom arbelel ined en ny lag om skydd förförelagshemligheler. De upphovsrällsliga problemen i samband meddatoranvändning utreds av upphovsrällskomm.illén. 9 Datateknik och kultur Den lekniska utvecklingen leder dels lill snabbaförändringar inom de västerländska samhällenas slruklurer, dels lill all dessaförändringar mer eller mindre ivingar fram rader av frågor av kulturell art.Det är frågor om hur vi människor ulvecklar och bevarar kunskap, våralivsmönster, sociala umgängesformer m. m. Datorerna är vår nuiida molsvarigheitill den mekaniska klockan och ångmaskinen. Dataleknikens inverkan i dessa sammanhang är svärfångadoch blir. i många fall, uppenbar först efler ell anlal år. Ofta hängerkonsekvenserna ihop med det "osynliga" hos datatekniken, nämligenprogramvaran. Den beslår ofta av för användaren okända och avgränsadeavbildningar av vår komplexa verklighet, beskrivna i formella konstrueradespråk. Den kräver mer abstrakt tänkande av oss. I vardagslivet ersällerplastkortens abslrakla pengar exempelvis sedlar och mynl. Symbolerna påkontrollrum- mets inslmmenlpanel ersäller fabrikernas pulserandeverklighet. Svensk och internationell forskning har visal hurdalatekniska tillämpningar har påverket värt språkbruk, våra kunskaper iarbelel och vår syn på varandra. Teknikförmedlade konlakler påverkar relalionermellan människor samt sammanhållningen och samhörighetskänslan i gmpper. Delfinns risker all solidariletskänslan undergrävs. Vi behöver därför en kulturpolitik, som balanserar kravenfrån den tekniska väriden med de krav på solidaritet och värnande om individen,som självklara i ett på humanistiska värderingar grundat samhällel. Den nya lekniken påverkar också de olika konstformerna påolika plan och i skifiande utsträckning. Del finns knappast någon omedelbarrisk för all de traditionella uttrycksformerna såsom musik, konst ochlitteratur slås ut eller försvinner. Förhoppningen är snarare att den nyatekniken skall Prop.3984/85:220 30 "ycksformer!ia oeh oka iTiöJligheiernaför konstnärer inom alia områden att nii ut iiii alli fler, J'ag vill dockframhiilla au det på läng sikt är viklig: alt skolan ger bamen iiliräckligutbildning i de nalurliga mänskliga uiryeksibrmerna, såsomsp!";";! '., konsi oeh musik. Del finns samiidigi en iippeiib.ii' risk i''ör alldalaiekniken kommer att öka inibrnialionsklyftorna i samnililet. Devälinformerade skaffar sig ännu mer informalion. Jag har redan understrukitviklen av bredduibildningssals-ninga; för ait miinniskor ska kiinnr skfiffa sigde kunskaper och fäidigheier som behövs för ail kunna ulnyuja dennainformaflon. Del är vikligl att garantera lillgång lil! infoimationockså i en siluaiion då informalionen kommer all vara lagrad i dalabaser. 1 daghar den enskilde, även om han bor pä en avlägsen ort, uimärkla möjligheter allkomma ål litteratur och annan tryckt informaflon tack vare ell väl fungerandesamarbele biblioleken emellan. Också när informalionen i en framlid hämias urdatabaser måsle informalionen göras lillgänglig för alla, inle bara för den somi forsknings- eller annal yrkesarbete har närhet lill databaser ochsökmöjligheter. Denna fråga har tagits upp i tilläggsdirektiv till dala- ochoffentlighetskommittén, som fätl i uppdrag alt pröva om ulvecklingen moiiverarsärskilda ålgärder från statens sida för atl garaniera medborgarna tillgänglill information. Kommillén skall även överväga om regler för myndighelemasavgiflssältning av informaiionsljänsler behöver ulformas så alt den enskildemedborgarens informationssökning inte försväras jämförl med vad som gäller förresursstarka inslilulioner och företag. Dalabaser byggs huvudsakligen upp för all lillgodoseforskningens och de slora förelagens behov. Samhället bör siödja arbetet medatt ta fram liknande databaser som tillgodoser behoven hos folkrörelserna ochde enskilda medborgarna. 1 proposilionen om litteratur och folkbibliotek harregeringen uttalat sin beredskap atl ge ekonomiskl stöd åt utgivningen av ettstort svenskl uppslagsverk. Tillkomsten av elt sådant är etl viktigt led isträvandena atl göra allsidig kunskap lätttillgänglig för många människor.Genom datatekniken har arbelel med etl stort uppslagsverk underlättatsväsentligt liksom möJUgheterna all komplettera böckerna med sådana fakla somkonflnuerligt måsle förnyas och tillfogas. Den vikliga roll som folkbiblioteken kan spela isamhällels informalions-försörjning lill den enskilde harjag redan berört.Folkbiblioleksutredning-en förde fram tanken på etl experimentbiblioiek förförsök med ny teknik i syfle atl stärka folkbibliotekens informationsfunktion.Som har anförts i den nämnda proposilionen bör kullurrådel i samverkan med DFInärmare överväga ändamål och uppläggning av en sådan försöksverksamhel.Ex-perimentverksamhelen bör beakta behovet av teknikstöd i såväl informationssökningsom i kommunikationen mellan olika biblioteksenheler så att projektet gergenerellt lillämpliga erfarenheter. Exempelvis kan försökel knylas till etllänsbibliotek och inkludera nya former för kommunikation mellan detta ochkommunbiblioteken i länel. Prop.19S4,/S5: 220 31 Statens kuliuiräd har även anledning au behandlainformationsieknolo-gins roll inom museiverksamheten. sker i anslutningtill elt uppdrag beträffande samverkan mellan de centrala museerna.Dataieknikcn spelar en viklig roll också inom andra delar av kulturområdel.iiven i de fritt verksamma konsi.närei-nas arbeie. Sedan lång lid används l.ex.daiorer i det arbete som bedrivs vid Elekironmusiksludion. Del äi' en naturliguppgift för slatens kulturråd alt analysera hur dalaiekniken kan ulnylljasinom de olika konstoniiådena och atl lägga fram förslag til! åtgärder, t. e.x.beiräffande ulbildningsinsaiser. Den informalion och kunskap som samlas i databaser avolika slag har etl kullurelll värde långl efler alt den föriorai sindagsaktuella belydelse. Det långsikliga bevarandel av sådan kunskap ochmöjligheterna al la del av denna är också en del av samhällets ansvar förinformalionsförsöijningen. 1 del sammanhanget har arkiven en vikflg uppgift altfylla. Regeringen har däiför beslulal tillsätta en ulredning om denoftentliga arkivverk-samhelen, varvid bl.a. konsekvenserna av den nyainformalionslekniken skall belysas. 10 En statsrådsgrupp för långsiktiga och övergripandedatafrågor Det råder ingen tvekan om atl datatekniken har en storförändringskraft och räckvidd. Den kan påverka företagsslruklurer ocharbetsorganisationer. Den kan förändra relationen mellan arbete, hem ochfrilid. Den kan påverka människors kommunikation och kunnande. Datateknikengriper in överallt i samhället. Regeringens styrande uppgifler på det dalapoliiiskaområdet försvåras av att dalafrågorna är sä mångfasetterade. Datafrågorna ärtill sin karaktär ofta departementsövergripande. Olika departemenl ansvarar förolika områden. Här kan som exempel pekas på dalafrågornas belydelse för arbetsmarknadoch arbelsmiljö, forskning, kommunikalion, inlegrilel och sårbarhet. Det ärden naturligaste ordningen atl varje departement ansvarar för "sina"dalafrågor. Regeringen kommer emellertid också all inrätta en statsrådsgmpp somkan bereda långsikliga och övergripande dalafrågor. 1 denna statsrådsgruppkommer all ingå de statsråd som har ansvar för de viktigaste dalapoliiiskafrågorna. Del ankommer på regeringen atl besluta i denna fråga. När det gäller de närmare arbetsuppgifterna för statsrådsgruppenkan sägas atl den bör överta daladelegaflonens nuvarande huvuduppgifler,nämligen all bevaka ulvecklingen av datoriseringen, främja kunskapsutvecklingenpå omrädei och föreslå ålgärder för atl uppnå en posiliv utveckling avdatoranvändningen i samhällel under demokratisk slyrning och kontroll. Förutom dessa huvuduppgifter bör slalsråd.sgruppen havissa speciella Prop.1984/85:220 32 J:-ig har redan pekal på en del av dessa. Mernlångsiktiga sådana uppgifler bör vara au följa viivecklingeii avinfrasirukuirens utbyggnad ocii bredduibiidiiingens genomförande pAdaiaområdei. För all stalsrådsgmppen skali få tillgång lill erforderiigsakkunskap bör det vidare enligt niin mening uises en siirskild referensgrupp,som i'epre-ssnterar de poliliska partierna, myndigheterna, näringslivet ocharbelsmarknadens parter. Mol bakgrund av vad jag nu har sagl vil! jag dra uppföljande riktlinjer för den framlida dalapoliliken. När del gäller användningen av datatekniken i arbelsliveiär del vikligl att dei Ulvecklas sysiem och program som främjar de anslälldaskompetens och ansvar. personal med erforderlig kompelens skalltryggas inom viktiga områden. Vidare skall breddutbiidningen siimuleras, inteminsl för all stärka kvinnomas ställning på arbeismarknaden och ökahandikappades möjligheter atl förvärvsarbela. För att fördjupa demokraiin och Jörnya den offentligasektorn bör dalatekniken användas för atl förbättra medborgarnas lillgång tillinformalion, förbättra kvaliteten pä service lill medborgarna och förbättraeffektiviteten i den offentliga verksamhelen. Sirävan bör vara alldecentralisera datakraften. Vad gäller uibildrung skall vi verka för alldatautbildningen i grundskola, gymnasieskola och högskola får sådan omfallningoch inriktning all den motsvarar de förväntade behoven.Lärarrekryleringsfrågoma måsle här uppmärksammas sårskill. Vidare är delviktigt all skolan får lillgång till lämplig programvara. När det gäller utbyggnaden av data- och telekommunikationerkrävs en långsiktig planering och uppföljning. När det gäller forskning skall vi - förulom av vad somframgår av regeringens skrivelse om ell informationsleknologiskt program särskilt undersöka möjlighelema atl utnyttja datatekniken för all siödja ochvidareutveckla de anställdas yrkeskunskaper. Vi skall också främja forskningbeträffande datateknikens användning som stöd vid funklionsnedsättningar hosmänniskor och som undervisningshjälpmedel. Dataleknikens användning skall utformas med full respeklför den enskildes personliga integritet. Del är viktigt atl användningen avdatateknik pä arbetsplatser inle fllläts bli ett hol mol den personligainlegritelen. För atl minska vår sårbarhet skall vi bl. a. verka för alldecenlralisera slora datorsystem och för att utrustning, programspråk ochoperativsystem standardiseras. Det är vikflgt atl har en hög nivå på forskningenoch den Prop.1984/85:220 33 lekni.ska laveckiingcii inom vissa, Ibrieiekommu!!ik:ilioiier. försvarsmakten och näringslivel siraicgiska omräcieninom informaiionsteknologin. Inom andra områden bur vi ha en högkompetcnsberedskap. all säkerställa delta kommer regeringen au iitaibeiaeti informalionsiekiiolo-giski handlingsprogram. Siaisräden , , , , ,och annmäier sina fbrslag. Anförandena och förslagen redovisasi underpiotokollcn för resp. depanemenl. Med hänvisning till vad jag och övriga slalsråd har anförthemsläller jag all regeringen i en pioposiiion dds föreslår alt godkänna de riktlinjer för denframflda dalapoliliken somjag har angetl i del föregående dels bereder lillfälle att la del av vad Jag nuhar anfört om datapolitik dds förelägger vad övriga föredraganden haranfört för de ändamål som de har hemställt om. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar atl genom proposiiion förelägga vad föredragande haranfört för den ålgärd och de ändamål som de har hemställt om. Regeringen beslutar att de anföranden och förslag somredovisas i underprolokollen skall bifogas propositionen som bilagoma 1-6. 3 1984/85. ;-"i)rf!5ragaiule: siais;';! VVickboin Amnälau tillproposition om datapolitik Daiorer och daiakommunikationssyslem kommer lillanvändning för många olika ändamål. Del är därför naluriigl all dessa nyaarbetsredskap har givit upphov till ell brett spektrum av rättsliga frågor. 1de flesla fall har dessa rättsliga frågor inte annat inbördes sammanhang änjust del förhållandet an de har föranlelts av användningen av datateknik förall lösa olika uppgifter. Som en illustration kan lämnas följande exempel,Dalakommu-nikalionssyslemen medger en snabb och väridsvid distribution av lextdirekt till den som vill la del av texten. Systemen kan användas t, ex, fördistribuflon av vetenskapliga artiklar. Då kan det uppslå upphovsrällsligaproblem eftersom denna dislribuflonsform inte helt passar in i befintligupphovsräiislagsliftning. Daiakommunikalionssystemens snabbhei och räckvidd harsamiidigi för väridens flygbolag fått de internationellt överenskomna reglernaom flygfraktsedlar i pappersform att framstå som föråldrade ocheffektivitelshämmande i jämförelse med ADB-ruflner för alt dokumenterafraktavtalen. Eftersom vikliga ansvarighelsregler är knulna flllfraktdokumenten, fordras dock ändring i de inlernationella transport-rättsligaöverenskommelserna för alt en övergång till ADB skall kunna ske. De juridiska frågornas lyngd och svårighetsgrad varierarockså mycket. exempel på en tung och komplex fråga är den hur användningenav datorteknik fakflskl påverkar den grundlagsfästa principen om handlingsoffentlighethos våra myndigheter. Andra frågor framstår som mer gripbara och-enklare attkomma tillrätta med. Det kan t.ex. gälla mindre justeringar ibrottsbeskrivningar för atl täcka även datorvarianten av ett Iraditionelllbrott. En del av de rättsliga frågor som föranleds av datorernaoch datakom-munikationssyslemen är specifikt svenska och kan därför lösas heltnationellt. Det gäller t.ex. frågoma kring offentlighetsprincien. E'rop.19M/S5:220 36 del däremoi väi moiiveral eiicr l.o. m. nödvändigt med eUinlemalionelll samarbele. gäller naUiriigrvis siirskill de umråden därvår lagsliflning går lilinaka p;i inieinalionella konveniioner. Sådantiniernaiionelli samarbete pagär i åtskilliga frägor i olika samarbelsorgan.Sama.''beie! spänner frän frägor O-m del immalerialrällsliga skyddet fördatorprogram lill frågor o.m hur inlernalionella avtal om köp av varor skalikunna iräfläs via daiakoinmunikalionssysiem. .Av den allmänna bakgrund som hiir har lecknats framgår audei för jusliiisdepai"lementeis vidkommande är fråga om atl arbela pä bredfronl med mänga lämligen dispai-aia frågor. Del framslår i regel som ändamålsenlig!,au låla de datorrelalerade frågorna behandlas som delproblem inom olikarältsnmråden. Frågor som rör upphovsrällsliga problem handläggs i p.rincip avdem som svarar för upphovsrältslagstiftningen och problem som rörtransporträtten i försia hand av dem som ansvarar för del rättsområdet. Breddenhos de datorrättsliga frågorna gör del emellertid ocksä nödvändigt all ha enviss samlad översikt över dem. Del underiäiiar betydligt möjligheterna att seevenluella kopplingar mellan ohka frågor. Framför alll är del emellertid avvärde i del inlernalionella samarbelel, när priorileringar mellan olika frågorskal! göras i del samarbetet. En överblick har också renl praktiskt lell lillatl verksami kunnal medverka till atl avstyra onödigl dubbelarbete iinlemalionella organisaiioner. Även för samråden mellan de olika departementenliksom för del närmare nordiska samarbetet i daloranknuina frågor har del visalsig praktiskt atl ha en samlad översikt över dessa frågor. I det följande lämnas en översikt över de datoranknutnafrågor som i en eller annan form f.n. är aktuella i justitiedepartementet.Såvitt gäller de frågor som är föremål för inlernalionella överläggningar börframhållas all de alla från svensk synpunki har ansetts väsentliga all ta upplill behandling. Som regel hålls i det inlernationella samarbelel närakonlakler mellan de nordiska ländema. 2 Frågor om offentlighet och sekretess Principen om handlingsoffentlighet hos myndigheterna harlång tradiflon i . Den är etl viktigt inslag i del svenska samhället ochär också grundlagsfäst. De centrala bestämmelserna finns itryckfrihetsförordningen (TF). Naturligt nog har dessa bestämmelser frånbörjan utformats med tanke på pappersdokument. Efter hand har bestämmelsernaändrats och kompletterats med hänsyn till alt åtskilligt av myndigheternasdokumeniation efter hand har blivit dalorlagrad. Erfarenhetema har emellertidvisal all det ändå flnns problem när reglema om allmänna handlingarsoffentlighet skall tillämpas på datoriagrat material. Regeringen har beslulalatt närmare utreda dessa problem. x»rop,1984/85:220 37 dala- och offenilighetskoinniiufin under ledning avkammarräitspresi-denlen C;iH-Axe! Direktiv för ulredningsarbelet beslölsvid rege-.rir!gssamrn'iairäde! den 13 december 19S4. En viklig f.-jiga för kornmiucn gäller T.r-:shandlingsbegi-epp, Detla begrepp har lillkommil med lanke på iradilionellapappersdokument. 1 ADB-sammaahang itardci - ; siällci för ;-ai avse elt fysisklföreinä! - ffsti avse informationsinnehållet i en ADB-uppiagning. Del är intealldeles enkell au avgränsa vad som skall anses som en upptagning. Principeniir emellertid atl som cn upptagning skall anses varje konslellaiion av sakligisammanhängande uppgifter som kan las ui ur .ADB-materialet. Härmed har handlingsbegreppetkommit au förskjuias avsevärt. 1 en slörre dalabas kan som regel uppgifternasammanställas på en mängd olika säu och med varje sammanslällning uppslår en nyallmän handling. Mol denna bakgmnd har kommiitén fåll direkliv om atl undersökahumvida TF:s handlingsbegrepp är användbart även när del gäller datoriagratmaterial. En annan uppgifl för kommiitén, som nära anknyler lill nämnda, är alt klarlägga var gränsen går mellan allmänhelens räll alt fåut handlingar enligt offentlighetsprincipen och den service som myndigheternai mån av resurser bör lämna allmänheten. Osäkerheten i denna fråga är stor närdet gäller datoriagrat material. Som elt tredje exempel på frågor som kommillén skallutreda kan nämnas behovel av dels regler om massuttag av data från offenlligadaiaregisier, dels regler om myndighelernas försäljning av dala. Principen om handlingsoffentlighet vållar vissa problemnär del gäller myndighelernas möjligheter alt som kund få ansluta sig lillfaktadalabaser. Under vissa förhållanden kan en kommersiell faktadalabas som enmyndighet har lillgång till bli all belrakta som en allmän handling hos myndighelen.Detla medför två problem. Sålunda är det elt vanligt villkor föranslulning till faktadalabaser au kunden förbinder sig alt inle i sin lurdistribuera uppgifterna vidare. Dessutom kan uiiag med slöd avoffentlighetsprincipen bli ekonomiskl myckel belungande för myndigheten.Särskilt gäller det senare i fråga om utländska dalabaser, då redan kosinadernaför teleförbindelsen till basen kan vara belydande. Principen om handlingsoffentlighet kan också vålla problemnär del gäller myndighelernas möjlighet atl på den öppna marknaden anskaffaeller hyra program. Datorprogrammen hos en myndighet ulgör sålunda i princip enallmän handling. Om inte någon sekretessbestämmelse är tillämplig, blir sålundaprogrammet en offentlig allmän handling. Bilden kompliceras emellerlid av alldatorprogram i princip är föremål för upphovsrätt. Detta förhållande medför altom nägon med stöd av offentlighetsprincipen har fått ul ett stafligtdatorprogram får del sedan inle kopieras eller användas i förvärvsverksamhet.Med hänsyn lill de ekonomiska värden som ligger i programvara och även medhänsyn lill den upphovsrätt som föreligger för programkonstmkiören bmkar avtalom leverans av programvara innehålla Prop.1984/85:220 3S lämiigen siriing;; resirikiioner i fråga om ali kopieraprogi'ani o. dyl. Risken au program kan komni;-i pä avvägar genomoffentliglrcisprincipcn har visai sig kunna leda liii tvekan hosprogramleveraniöi'cr ail ingå avUii om pro-g! 'amvarulevcrans myndigheter. Kommitiéii har fäll i uppdrag au g;'i igenom problemen medhandlingsof-feniiighcien nii:' dei galler myiidighetemas liiigäng lillfaktadalabaser och datorprogi"am. 3 Rättelse i myndigheternas ,\DlJ-register förhällande som vållat många människor obehag ärsvärighelerna all få felaktiga uppgifter i .ADB-regisler rättade. Del har lagtspå den i avsnitt 2 näinnda dala- och offenflighelskommittén all ocksåundersöka om man kan förbäiua möjlighelema att få lil! I detsammanhanget skall kommittén överväga hur ändringar i .ADB-register överhuvudtagelbör gå till. Del är nämligen i många sammanhang av vikl - inte minst för rätlsäkerheien- att del framgiir att en ändring i uppgifterna har skell och när den harskett. I annal fall blir det hell ogörligl alt utreda varifrånolika sakuppgifter härrör.