prop · G80370 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag avser emellertid återkomma i saken sedanriksdagen behandlat mina nu redovisade förslag. Vadgäller AO kan konstateras att dennes funktion och ställning är direkt koppladtill MKSR. Jag anser att frågorna rörande domstolen och allmänna ombudet börbehandlas i etl sammanhang. Jag lägger därför inte heller fram något förslagtill ändrade regler beträffande AO. 2.7Övergångsbestämmelser 2.7.1 De materiella reglerna Mittförslag: De nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid 1986 årstaxering. Äldre bestämmelser skall dock tillämpas vid denna taxering om denskattskyldige har etl beskattningsår som påbörjats före . Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt med den skillnaden att äldre regler även skaUtillämpas vid taxering i de undantagsfall dä den skaltskyldige på gmndav förlängning av räkenskapsår skall taxeras för ett beskattningsår sompåbörjats före . 11 1984/85. 1984/85:70 162 Remissinstanserna:RSV framhåller alt de föreslagna reglema för ikraftträdandet bl.a. kräverdubbla syslem vid 1986 och taxeringar för debitering och uppbörd avskatt. RSV menar alt den ökade risk för felaktigheter som detla innebärmotiverar alt de nya bestämmelserna skall gälla för samtliga skattskyldigaredan vid taxering. Om de nya reglema i något enstaka fall skulleföranleda högre skatt än enligt äldre regler bör detla enligl RSV kunna lösasgenom en lämplig övergångsregel eller dis-pensmöjlighel. AO anser attikraftträdandet bör förskjutas elt år så att lid ges för alt bl.a. utarbeta enbättre lagteknisk lösning och se över AO: s och MKSR: s framtida ställning. Skälenför mitt förslag: Det är synnerligen angeläget att de administrativa vinstersom slopandet av den kommunala taxeringen innebär får genomslagskraft såtidigt som möjligt. Att genomföra en vanlig taxering av de juridiskapersonerna trots att den kommunala beskattningsrätten upphört inger sålundastarka betänkligheter. EnUgt min mening bör därför den kommunala taxeringen iprincip upphävas års taxering. För skattskyldiga medkalenderår som räkenskapsår, dvs. flertalet skattskyldiga, innebär detla attinkomster fr.o.m. endast Iräffas av statlig inkomstskatt.Jag kan således inle ansluta mig till AO: s yrkande om en allmän förskjutningav reformen tiU taxering. Skallskyldigamed bmlet räkenskapsår, l.ex. - eller den 1 seplember -, taxeras för inkomster som till en del hänför sig tillår 1984. All nu besluta om en skärpning av skatteuttaget för skulleinte vara förenligt med förbudei mol retroaktiv lagstiftning. Med hänsyn tUldetta och då reformen kan leda lill ökad skattebelastning - detta kanexempelvis bli fallet om verksamhelen bedrivs i kommuner med mycket lågutdebitering är det uteslutet att lillämpa de nya reglerna redan vid 1986 årstaxering. Skattskyldiga som har ett räkenskapsår som påböijats före den 1januari 1985 måste taxeras enligt nuvarande regler. Att, som RSVförordat, införa särskUda dispensregler för denna kategori skattskyldiga ärenligt min mening inte genomförbart. Vadjag nu anfört innebär sammanfattningsvis att de nya reglema skall tillämpasförsta gången vid taxering. Skattskyldiga med räkenskapsår sompåbörjats före skaU dock laxeras enligt det nya systemetförst . års taxering kommer alltså de nya reglernaatt gälla utan undantag. Delär teoretiskt möjligt att ett företag skall laxeras för eltbeskattningsår som inletts före ingången av . Beskattningsåret kanexempelvis avse tiden - . Detta kräverdock att den skattskyldige senare beslutar att förlänga silt räkenskapsår. Pågmnd härav kan den omständigheten att beskattningsåret till 1984/85:70 163 enmindre del omfattar inte utgöra något hinder mot att de nya reglernatillämpas vid taxering. 2.7.2Avdrag för kommunalskatt och tidigare förluster Mittförslag: Företag med vikande inkomstnivå får ett särskilt avdrag för en del avden sist påförda kommunalskatten. Skattskyldigamed gamla förlustavdrag avseende både statlig och taxering får fullaförlustavdrag i det nya systemet. Avser det gamla förlustavdraget bara denstatliga taxeringen eller bara den kommunala taxeringen reducerasavdragsbeloppet lill hälften såviti gäller skattskyldiga vars nya skattesats är52%. Är den nya skattesatsen reduceras gamla statiiga förlustavdrag till och gamla kommunala förlustavdrag tiU . På motsvarande sätt behandlasgamla realisationsförluster enUgl punkt 4 av anvisningarna till 36 6 KL ochunderskott i rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse enligt 468 1 mom. KL. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser godtar promemorians förslag. Några remissinstanserefterlyser ett klargörande om det särskilda kom-munalskatleavdraget skall utgåsom allmänt avdrag och om förlustavdrag hänförliga till utbokommun fårutnyttjas i det nya systemet. Skälenför mitt förslag: Andra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser har vid den statiiga taxeringen rätt tiU avdrag för denallmänna kommunalskatt som påförts året före taxeringsåret. Avdraget medges somallmänt avdrag enligt 4 8 Imom. första stycket lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt (SIL). Somframgår av del föregående har rätten till avdrag för påförd kommunalskattbeaktats vid bestämmandet av skatlesatserna. De skattskyldiga skulle därför fådubbel kompensation om de nya skattesatserna ficktillämpas med eftersläpande avdrag för kommunalskatt. Någotkommunalskatleavdrag bör alltså i princip inte förekomma vid taxering enligtdet nya systemet. Förskattskyldiga med sjunkande inkomstnivå kan det emellertid vara befogat attövergångsvis medge elt visst avdrag för påförd kommunalskatt. Dettasammanhänger med att de nya skattesatsema, och , fastställts medutgångspunkt i det kommunalskatteavdrag som medges om inkomsterna är ungefärlika stora år . För skattskyldiga med oförändrad eller höjdinkomstnivå innebär de nya reglerna normalt att skatteuttaget minskar. Ärinkomsten väsentiigt lägre än året innan kan däremotdet nya systemet leda tiU ökad skatt. 1984/85:70 164 Vadnu sagls kan belysas med elt exempel. Antag att den kommunala utdebiteringen är30% och att elt aktiebolags kommunalt beskattningsbara inkomst är 150 är 1 och100 år 2 (sjunkande inkomstnivå). Om den statliga inkomsten år 2 (förekommunalskatteavdragel) också är 100 blir - med tillämpning av nuvarande regler- kommunalskatten för år 2 (100 x = ) 30 och statsskatten för år 2 (100 ./.45) x = 17,6. Enligt dagens regler blir alltså del sammanlagdaskatteultaget 47,6. Utan något som helsl avdrag för den påförda kommunalskattenför år I (45) blir skatteultaget för år 2 enligt de nya reglerna (100 x =)52, dvs. en ökning med 4,4 i förhållande till nuvarande regler. Moldenna bakgmnd föreslår jag all skattskyldiga med sjunkande inkomsterövergångsvis skall få etl särskilt avdrag som kompensation för den del av kommunalskatteavdragetsom inte kompenseras genom de nya skattesatserna. För skattskyldiga som skallbeskattas efter en skattesats om bör avdraget beslämmas lill hälften av delbelopp med vilket den påförda kommunalskatten överstiger av årets beskattningsbarainkomst (före avdraget). I del beskrivna exemplet blir således delsärskilda avdraget 1/2 x (45 ./. 30) = 7,5. Skatteuttaget för år 2 blir därmed52% X (100 ./. 7,5) = 48,1. För skattskyldiga som i detnya systemet får skattesatsen bör del särskilda avdraget bestämmas lill 25%av skillnaden mellan den påförda kommunalskatten och av årets beskattningsbarainkomst (före avdraget). Somanförts i promemorian uppkommer ett liknande spörsmål i fråga om förlustavdragenligt lagen (1960:63) om förlustavdrag. Förlustavdrag kan enligt nuvaranderegler medges vid både taxeringen till slatlig och inkomstskatt.Enligt min uppfattning bör slopandet av den kommunala beskatlningen avjuridiska personer i princip inle påverka värdet av gamla förlustavdrag.Skillnader i utdebitering och det förhållandel att etl kommunahförlustavdrag är låst liU förluslkommunen gör del dock mycket svårt attåstadkomma exakt likabehandling. Av främst praktiska skäl bör gamla kommunalaförlustavdrag få samma värde oavsett lill vilken kommun de hör. Jag anser detvidare rimligt att skattskyldiga med skattesatsen i det nya systemet fåravdrag med hälften av förlustbelopp som uppkommit vid den statiiga taxeringenoch med Uka stor andel av förlustbelopp som uppkommit vid den kommunalataxeringen. Förlust som omfattar båda taxeringarna blir således i sin helhetavdragsgill. Är den nya skattesatsen bör föriustbelopp vid den slatligataxeringen vara avdragsgilla till och kommunala förlustbelopp varaavdragsgilla till . Vidberäkning av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet gäller bl.a. denbegränsningen att realisationsförluster endast får dras av mol realisationsvinsteroch skattepliktiga lotterivinster. En realisationsförlust som inle har kunnatkvittas bort del beskattningsår då den uppkommit får enligt punkt4 avanvisningarna till 366 KL utnyttjas under något av de påföl- Prop.1984/85:70 165 En motsvarande rätt att utnyttja avdragsrätten senare årföreligger i vissa fall för underskott i rederi-, luftfarts- och varvsrörelse(46 5 1 mom. tredje stycket KL). Rätt till avdrag föreligger i båda fallen vidsåväl den statiiga som den kommunala taxeringen (jfr 4 6 1 mom. För dessafall bör enligt min mening införas övergångsbestämmelser av samma slag som dembeträffande förlustavdragen. Mittförslag: Lokala skattemyndigheten i hemortskommunen svarar för debiteringen avde juridiska personernas preliminära skatt för i säväl hemortskommunensom eventuella utbokommuner. Utbotaxe-ringen och de särskildasjälvdeklarationerna avskaffas vid 1986 ärs taxering även för skallskyldiga somdå fortfarande skall taxeras kommunall. Promemoriansförslag: Inga särskilda övergångsregler på uppbörds- eller taxeringsområdet. Remissinstanserna:Några remissinstanser pekar på att bl.a. uppbördsfrågorna i samband medövergången till det nya systemet måste övervägas ytterligare. Skälenför mitt förslag: Skattsedel för preliminär skatt, slutlig skall ochtillkommande skatt för fysiska personer och dödsbon utfärdas av den lokalaskattemyndigheten i del fögderi där den skatiskyldiges hemortskommun ärbelägen. Fr.o.m. är 1985 gäller denna ordning även för familjestiftelser. Förövriga skattskyldiga utfärdas skattsedel av den lokala skattemyndigheten i detfögderi där beskattningsorten finns (22 8 UBL). Det innebär att skattsedel försådana skattskyldiga kan utfärdas fömtom i hemortskommunen även i annan kommun,där beskattning skall ske (s.k. utbokommun). Enligt13 § UBL skall preliminär B-skatt debiteras antingen enligt en schablonmässigberäkning motsvarande av den slutliga skatt som har påförts denskattskyldige året före inkomståret eller enligt preliminär taxering. Delnya systemet för taxering av juridiska personer skall, som jag tidigare nämnt,tillämpas första gången vid taxering. De nuvarande bestämmelsernaskall dock tillämpas vid denna taxering i fråga om skattskyldiga som taxerasför beskattningsår som påbörjats före . I princip allaskattskyldiga med brutet räkenskapsår skall därför taxeras enligt nuvarandesyslem vid taxering. Detär inte möjligt att på förhand peka ut de skattskyldiga som skalltaxeras enligt äldre resp. nya regler. En gemensam regel vid debile- 1984/85:70 166 ringav preliminär skatt för bör därför användas för samtliga kategorierskattskyldiga. Den lämpligaste metoden torde vara att låta den lokalaskattemyndigheten i det fögderi där hemortskommunen är belägen svara för alldebitering av preliminärskatt. Uppgifter om den skatiskyldiges taxeringar iutbokommuner kan överföras till denna myndighet. Dessa uppgifter kan utgöraunderlag för en schablonmässig debitering enligt 13 8 UBL. De skattskyldiga somanser sig ha skäl att ansöka om annan gmnd för beräkning av B-skatlen kan docki sedvanlig ordning göra detta. Harpreliminär självdeklaration getts in till lokal skattemyndighet i utbokommunenligt 18 6 UBL bör deklarationen möjligt överlämnas till den lokalaskattemyndigheten i hemortskommunen. Denna skaltemyndighet utfärdar sedanskattsedel. Denlösning av debiteringen av preliminär skatt som jag nu har förordat börkombineras med en omläggning av den kommunala laxeringen . Dennaomläggning bör ske enligt den metod som ärs taxering tillämpas förfysiska personer. För dessa gäller att taxeringsnämnden i hemortskommunentaxerar den skaltskyldige förutom för inkomster i hemortskommunen även föreventuella inkomster i andra kommuner. På samma sätt bör utbotaxeringen år1986 slopas för de juridiska personer som då fortfarande skall taxeraskommunalt. Ienlighet med vad jag nu anfört har inom upprättals förslaglill 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen(1947:576) om statiig inkomstskatt, 3. lag om ändring i lagen(1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 4. lag om ändring i lagen(1960:63) om förlustavdrag, 5. lag om ändring i lagen(1982:336) om avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, 6. lag om ändring i lagen(1969:630) om viss skaltefrihet för utdelning på aktie i lufttrafik aktiebolag (), 7. lag om ändring i lagen(1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, 8. lag om ändring i lagen(1970:599) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avgifter tillVärdepapperscentralen , 9. lag om ändring i lagen(1973:278) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till StiftelsenBostadskooperationens garantifond, m.m., 10. lagom ändring i lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen , m.m.. 1984/85:70 167 11. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142), 12. lag om ändring i lagen (1979:609)om allmän investeringsfond, 13. lag om ändring i lagen (1981:296) om eldsvädefonder, 14. lag om ändring i lagen(1967:752) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till fond föråteranskaffning av fastighet, 15. lag om ändring i förordningen(1967:96) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avsättning till särskildnyanskaffningsfond, m.m., 16. lag om ändring i förordningen(1954:40) om särskild investeringsfond för avyttrat farlyg m.m., 17. lag om ändring i lagen(1983:1086) om vinstdelningsskatt, 18. lag om ändring i förordningen(1933:395) om ersättningsskatt, 19. lag om ändring i lagen(1984:000) om statiig fastighetsskatt, 20. lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgifl, 21. lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 22. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 23. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 24. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 25. lagom ändring i lagen (1984:361) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 26. lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Förslagen bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 2'. 4.1Allmänt om den lagtekniska lösningen Mittförslag: De bestämmelser i kommunalskatteiagen som uteslutande gällerbeskattningen av juridiska personer flyttas tUl lagen om statlig inkomstskattdär de bildar nya moment i 2 8. Promemoriansförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna:Bara ett fåtal remissinstanser har lämnat synpunkter på den valda lagtekniskalösningen. Några anser dock att en redan krånglig skattelagstiftning blir änmer oöverskådlig men kan acceptera lösningen som elt provisorium (se bil. 1,avsnitt 10.1). 'Av bilagan har här endast tagils med punkt 5 av anvisningarna till 38 §kommunalskatielagen, 2 § 5 mom. och övergångsbestämmelserna till lagen om statliginkomstskatt, övergångsbestämmelsema lill lagen om förlustavdrag samt 6 § 1mom. lagen om statlig förmögenhetsskatt. 1 övrigi är lagförslagen frånsetlredaktionella ändringar likalydande med dem som är fogade till propositionen. 1984/85:70 168 Skälenför mitt förslag: KL har utgjort den systematiska utgångspunkten förden svenska skatlelagstiftningen. Del är där som de grundläggande reglerna omskattskyldighet, skatteunderiag o.d. finns. I dessa frågor hänvisar SIL lillKL. avskaffande av den kommunala laxeringen innebär därför lagtekniskt selten helt ny situalion för de juridiska personerna. Från rent logiskautgångspunkter borde samlliga regler som rör dessa skattesubjekt flyttas överfrån KL lill SIL. En sådan total omläggning av regelsystemets uppbyggnad kanemellertid inte komma till stånd i delta sammanhang. Till saken hör ocksä allföretagsskattekommitlén har lagl fram förslag om en radikal omläggningav beskatlningen av enskilt bedriven näringsverksamhet (SOU 1984:70).Kommitténs förslag remissbehandlas fn. Försl när ställning tagits lill omförslaget bör leda tUl lagsliftning föreligger enligt min uppfattningförutsättningar för en övergripande översyn av KL: s och SIL: s systematik. Jagdelar aUtså uppfattningen i promemorian att inriktningen bör vara att t.v.bevara den nuvarande lagtekniska strukturen. Vad som föreslagils i promemorianutgör enligt min mening den bästa lösningen. Jag föreslår därför alt de regleri KL som uteslutande tar sikte på juridiska personer förs över till SIL, där debildar nya moment 12 6. Delta gäller reglerna om kommissionärsförhållande (26 2mom. SIL), behandlingen av koncernbidrag (2 8 3 mom. SIL), fusionsreglerna ochreglerna om intema aktieförsäljningar (2 8 4 mom. SIL), den s.k. lex Kockum (28 5 mom. SIL), reglerna angående försäkringsföretagens beskattning (26 6mom.SIL), bestämmelserna om "äkta" bostadsföretag (2 8 7 mom. SIL),reglerna om kooperativa föreningars rätt till avdrag för utdelning (2 8 8 mom.SIL), bestämmelserna om vinstandelslån (2 6 9 mom. SIL) samt reglerna omaktiefonder och samfälUgheters beskattning (2 6 10mom. resp. 26 11 mom. SIL).De regler som berör såväl juridiska, som fysiska personer bör inte flyttas överutan fortfarande finnas i KL. En uppställning över motsvarigheten i nuvarandelagsliftning tiU olika lagmm i förslaget och omvänt bör fogas till protokoUet idetla ärende som bilaga 3. Fömtomändringar i KL och SIL behövs etl stort antal ändringar i andraskalteförfaltningar. Några remissinstanser har framställt önskemål om lagändringarsom inle är direkt betingade av den aktuella omläggningen av de juridiskapersonernas beskattning. Dessa förslag har jag främst av lidsskäl intebehandlat i detla sammanhang. 1paragrafen har tagits in en gmndläggande bestämmelse om alt kommunalinkomstskatt skall betalas av fysiska personer och dödsbon. 1984/85:70 169 Koncernbidragkan bara komma i fråga mellan sädana skattskyldiga som enligl förslaget inteskall taxeras till inkomstskatt. Regeln om rält lill koncernbidrag hardärför flyttats över till 28 3 mom. Beslämmelseni andra slyckel om sambruksföreningars avdragsrätl i vissa fall har flyttatslill 2 8 11 mom. andra stycket SIL. Hänvisningen lill reglerna i KL om försäkringsbolagens beskattning ulgår. Bestämmelserna om schablonlaxering av bostadsföreningar ochbostadsaktiebolag har flyttats över till 2 6 7 mom. Som konsekvens avdetla har den i punkt 3 av anvisningarna till 24 6 angivna definifionen pä"äkta" bostadsförening och "äkta" bostadsaktiebolag tagilsin i dels punkt 2 av anvisningarna tili 38 8 och dels 2 8 7 mom. Ändringarna beror på att bestämmelserna om schablonlaxering avbostadsföretag har flyttats över till 2 8 7 mom. SIL (jfr kommentaren lill 24 63 mom. KL). /,3 och 4 mom. Bestämmelserna om fusion har flyttals över till 2 6 4 mom. Inämnda moment har samtliga bestämmelser som f n. finns i KL om fusionsammanförts. Efter överföring av bestämmelserna i 3 och 4 mom. kvarstår i 28 8endast 1 mom., varför momenlindelningen slopats. Ändringen beror på all reglerna om fusion har samlats 126 4 mom. Bestämmelserna rörande avdragsberäkningen i kooperativa föreningaroch sparbanker m.fl. har överförts till 2 6 8 mom. Bestämmelserna som rör försäkringsbolagens beskattning har flyttats övertill 2 6 6 mom. Bestämmelserna i första och andra styckena rör beskattningen av Vin- och SprilcentralenAB och . Maximiregeln för beräkningen av nettointäkt hartillkommit med anledning av att företagen har statligt monopol på sinverksamhei och all kommunernas beskattningsunderlag inle bör motsvara mer avföretagets vinster än som härrör från annat än monopolvinsterna. Med anledningav att den kommunala beskatt- 1984/85:70 170 ningenavskaffas behövs inle längre denna begränsningsregel. Förelagen föreslås iframtiden bli beskattade på samma sätt som andra aktiebolag. Vad gällerbestämmelsen i tredje stycket så avvecklades statens tobaks-monopol redan ibörjan av . Regeln som alltså varit inaktuell kan ulgå. Bestämmelsen som rör beskattning av restituerad, avkortad eller avskrivenvinstdelningsskatt har flyttats över lill 2 6 1 mom. Bestämmelserna omfusion har överförts till 2 8 4 mom. 3och 3 a mom. Bestämmelserna rörande koncernföretag har överförts till 28 4 mom.SIL. Vad gäller de redaktionella ändringarna i 3 mom. sjunde stycket och i 3 amom. hänvisas till kommentaren under 24 8 3 mom. Ändringen är av redaktionell natur (jfr kommentaren liU 28 6). 41a 6 Ändringen är av redaktionell natur. Reglernaom vinstandelslån har flyttats över till 25 9 mom. Bestämmelsen skalldärför upphävas. 2mom.Reglema om kommissionärs- och kommittentföretag har förts över till 2 8 2 mom.SIL. 3mom.Reglema om koncembidrag har överförts till 26 3 mom. Bestämmelserna i detvå sista styckena (den s.k. lex ASEA-Alom) har flyttats till punkt 10 avanvisningarna tiU 29 6. Densom enligt 47 6 KL har att ta upp garantibelopp för fastighet har enligt dennabestämmelse rätt till procentavdrag med motsvarande belopp. I andra stycketfinns ett undantag från den regel som säger att delägare iregleringssamfållighet får åtnjuta procentavdraget trots att samfällighetenenligt 478 KL jämförd med 53 81 mom. första stycket f) skall ta uppgarantibelopp för samfälligheten tillhörig regleringsdamm. Denna specialregelbehövs inte när garantibeskatlningen slopas för samfålligheter och andrajuridiska personer. Bestämmelserna i fiärde stycket om koncernbidrag och i femte stycket ombörsnoterade företag m.fl. har flyttals över tiU 28 3 mom. sjätte 1984/85:70 171 4 6 andra stycket SIL. Nägon motsvarighet till den särskilda erinringenom den s.k. lex Kockum i sista stycket har inle införts i SIL. Bestämmelsen i första stycket som gäller avdragsrätl för vinstdelningsskaltvid den kommunala taxeringen upphävs som konsekvens av reformen. Reglerna omfusion i andra stycket har flyttals lill 26 4 mom. Beslämmelsenhar omredigerats som en följd av alt garantibeskaltningen av juridiska personeravskaffas. Reglerna om vem som vid taxeringen för garantibelopp är attjämställa med ägare har flyttals lill Ikap. 5 6 fastighetstaxeringslagen(1979:1152). Hänvisning lUI sistnämnda bestämmelse görs därefter från 47 6 KL.En liknande omredigering föreslås i lagstiftningen om skogsvårdsavgift och fastighetsskattsom - i likhet med vad som gäller enligt fastighetslaxeringslagen - knyteran tUl 476 KL. 1 delfall dä en fastighet ägs gemensamt av en juridisk och en fysisk person kommer inle den fysiska personens garantibeskattning att ändras i något avseende. Om den fysiska personen exempelvis äger 1/3 av fastighe ten och den juridiska personen 2/3 skall den fysiska personen således även i framliden redovisa garantibelopp beräknat på 1/3 av taxeringsvärdet men har å andra sidan rält till procentavdrag med motsvarande belopp. Avmndningsregelnbeträffande andra skattskyldiga än fysiska personer m.fl. behövs inle sedan denkommunala beskattningen av dessa avskaffais. En motsvarande bestämmelse för denslatliga laxeringen finns i 5 8 andra stycket SIL. Eftersom ideella föreningar inte längre skall taxeras tiU kommunalinkomstskatt saknar bestämmelsen betydelse. Motsvarande bestämmelse finns i 88 SIL. 2 mom. Bestämmelsens sista styckeupphävs som en konsekvens av att de ideella föreningarna inte längre skallbelala inkomstskatt. Ändringarna är enkonsekvens av att familjestiftelser inte längre skall taxeras till kommunalinkomstskatt. De gjorda uteslutningarna är en konsekvens av att aktiebolag ochekonomiska föreningar m.fl. inte längre skall taxeras till kommunalinkomstskatt. (Jfr kommentaren till 7 6 SIL.) Övriga ändringar är avredaktionell natur. 1984/85:70 172 Beslämmelsen har upphävts som en följd av att aktiefonder inle skalltaxeras kommunall (jfr 68 5 mom.