prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Ingen avgörandeförbättring i sysselsättningsläget har kunnat noteras för 1984.Sysselsättningen har visserligen visat en markant ökning i näringslivet mendenna har motverkats av etl ökat arbetskraftsutbud och en dämpning i denoffentliga sysselsättningsökningen. Arbetslösheten i de nordiska ländernaligger dock klart under genomsnittstalen för övriga västeuropeiska länder. Prisökningarnafortsatte att vara högre än för de nordiska ländernas viktigastehandelspartners till följd av kraffigare inhemsk löne- och prisutveckling. Endämpning av inflationen har dock skett under loppet av 1984. Finanspolitikenhar, med undantag för , i varierande grad haft en Prop.1984/85:100 40 åtstramande effekt på tillväxten och även ikreditpolitiken har vissaåtstramningar skett. Utsikterna tyderpå en fortsatt tillväxt väl i nivå med övriga västeuropeiska länder. Dock tyder mycket på alt en vissavmattning i tillväxten kommer atl ske under1985 i jämförelse med 1984. är det troligt atl en förskjutning kommeratt ske från export till inhemska efterfrågefaktorer.Genomgående för de nordiska länderna är att den privata konsumtionen,investeringarna och lageruppbyggnaden förväntas bidra lill en relativt stark inhemsk efterfrågan.Den ekonomiska politiken är, medundanlag för , fortsalt stram enligt de budgetförslag som presenterats , och det verkar därför troligtatl den offentliga konsumtionenendast kommer alt ge ett mindre bidrag till tillväxten. Konkurrenskraften gentemot de nordiska ländernasviktigaste handelspartners ser ut atlförsämras något till följd av snabbare inhemsk löne- och prisutveckling samt avtagandeproduktivitetsökning. Även en försämring av bytesbalanserna kan förväntas ske i några nordiska länder till följd av högskuldfiänst, ökat importläckage genom den högre inhemska efterfrågan samtavmatlningen i exporttillväxten. Vissa fortsatta förbättringar när detgäller inflationstakt och arbetslöshet kan däremot förväntas. Den inhemskaefterfrågan i har varit myckel stark sedan andra halvåret 1983.Hushållens efterfrågan på främsl varaktiga konsumtionsvaror och bostäder gynnades av en kraftigräntesänkning , enmärkbart avlagande inflationstakt, gynnsammare kreditmöjligheter samletl allmänt stärkt förtroende som bland annal kunnal avläsas i en sänkt sparkvot. Industrins fasta investeringar har avliknande skäl och till följd av en god exportefterfrågan ökat kraftigt.Tillsammans med etl positivtlagerbidrag beräknas detla ha givit en tillväxt av den totala inhemskaefterfrågan på 4 1/, trots att den offentliga konsumtionen i stort sett varit oförändrad. Genom denhöga inhemska efterfrågan har importen expanderat markant och beräknas ha ökatmed , nästan dubbelt så mycket som den beräknade exportökningen. Somen konsekvens härav försämradesunderskottet i bytesbalansen med lill . serökningen i den privata konsumtionen i ut all bli lägre än vad som varitfallet på grund av ogynnsam inkomstutvecklingunder . Ökningen kan dock komma atl bli 1 1/2-2%.Den offentliga konsumtionsökningen kan antas bli högsl någon procent. Investeringarna ser ut atlfortsätta att öka inom både industrin ochbostadssektorn. Dessutom verkar de ofTentliga investeringarna återhämta sig någol under 1985.Utrikeshandelsnetlol väntas ge ett bidragpå cirka 1/till BNP. Sammantagetbör bruttonationalprodukten kunna öka . Löneutvecklingen ochbytesbalansen utgör två speciella osäkerhetsmoment för dansk ekonomi under1985. Regeringens ekonomiska strategi går Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 41 ut på att öka den danska industrinskonkurtenskraft med hjälp av låga kostnadsökningar och en fast växelkurspolitik.Inför den avtalsrörelse som skall inledas i bötjan av 1985 har regeringenuttryckt en förhoppning om atl löneökningarna i skall bli lägre änunder 1984 men ocksä lägre än i konkurtenlländerna. Del torde innebäralöneökningar på . Löneindexeringen har suspenderatsför en ny ivåårsperiod i syfte all hålla tillbaka ökningstakten. Från fackligthåll har krav rests om en generell arbetstidsförkortning med fulllönekompensation för åtminstone de lägre avlönade i syfte atl motverkaarbetslösheten och den negativa reallöneulvecklingen under de senaste två åren.Del andra osäkerhetsmomentet gäller utvecklingen av byiesbalansunderskollel.Elt av regeringens ekonomisk-politiska mål är all bytesbalansen skall vara ijämvikt . I syfte atl inle bryta den pågående konjunkturuppgångenhar regeringen avstått från all vidta några ålgärder för alt förhindraden uppkomna försämringen av underskottet. Förändring i volym, procent 2 1/2 1 3/4 -0,6 1 1/4 - 1/2 ' Förändring i procent avföregående års BNP. Tillväxten i ha blivit den högsta i . Bruttonationalproduktenberäknas ha ökat med . Bakom tillväxten slår både en stabil inhemskefterfrågeutveckling och en ökad utländsk efterfrågan. Exportvolymen ökade medknappi , medan volymtillväxten på importsidan stannade vid drygt 4%.Exportpriserna steg dessutom snabbare än importpriserna, varför handelsbalansenvisal en mycket påtaglig förbättring. Bytesbalansen visade endast ett mindreunderskott 1984. De privata investeringarna ökade , vilket varmindre än väntal med tanke på god lönsamhet och hög efterfrågan.Penningpolitiken inriktades på att motverka den starka likviditetsökningen iden finska ekonomin som blev en följd av den förbättrade bytesbalansen och aven stigande kapilalimport. Ökningstakten i denprivata konsumtionen i förväntas beslå även som en följd avförstärkta realinkomster. Den privata konsumtionen och en ökadinvesteringsakfivitel i näringslivet skulle bli de främsta tillväxlfrämjandefaktorerna . Därtill räknar man med atl den inhemska efterfrågankommer att förstärkas av en förväntad lager- Prop.1984/85:100 42 uppbyggnad,medan den offentliga efterfrågan och exporten ökar något svagare än tidigare.Importen beräknas stiga relativt kraftigt. Bruttonatio-nalprodukien skulledärmed kunna öka . har sedan halvårsskiftet 1983fört en svagt åtstramande ekonomisk politik. Men det är främst ibudgetförslaget som en mer konsekvent åtstramning kan märkas. För atthålla fillbaka prisökningarna och förstärka statsfinanserna - regeringens tvåviktigaste ekonomisk-politiska mål på kort sikt - förutses i budgeten etlminskal stadigt upplåningsbehov samt en svag ökning i skallekvoten. Nivåernapå dessa båda komponenter (ungefär 3 1/2 respeklive av BNP) är dockganska låga i en internationell jämförelse. Viktigare för industrinskonkurrenskraft torde vara atl få arbetsmarknadens parter atl visa större återhållsamhetmed löneökningarna, vilkel kommer att bli svårt i det läge som råder medhöga företagsvinster och allmänt god likvidiiei i näringslivel. Förändringi volym, procent 2 1/4 1 1/2 1 1/2 4 1/4 'Förändring i procent av föregående års BNP. En mycket kraftig sänkning avinflationstakten var det främsta kännetecknet för den ekonomiska utvecklingeni . Inflationen har reducerats från en årstakt på 1984. Dennakraftiga dämpning av inflationen är ett resultat av ett omfattande ekonomisktstabiliseringsprogram som lanserades och vars första fas bestod ietl antal inkomstpolitiska ingrepp. Programmet har kompletterats meden restriktiv finans- och penningpolitik. Till följd av den åtstramandeekonomiska politiken och den därav föranledda kraftiga sänkningen avreallönerna väntas bruttonationalprodukten falla . Utsikterna för den ekonomiskautvecklingen i är osäkra efter den storstrejk bland deoffentligt anställda som ägde rum och som så småningomledde fram till betydande löneökningar. För att återställa kostnadsläget förnäringslivel efter lönehöjningarna devalverades den isländska kronan islutet av november. Härigenom hoppades man att ånyo skapa förutsättningar fören stabil växelkurs som är en förutsättning för en lugn prisutveckling. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 43 ennegativ tillväxt , för det Iredje året i följd, är det många tecken som tyder på atl recessionens botten ärnådd och en moderat konjunkturuppgångär på väg. Enligt nationalbudgelen kommer regeringen att föra en fortsatt återhållsampolitik i syfte atl förstärka den förbättrade samhällsekonomiska balanssom uppnåtts , dåstabiliseringsprogrammel introducerades. I budgeten medges en ram för löneutvecklingen som innebär auhushållens disponibla inkomster hålls i det närmaste oförändrade, vilket bordekunna medföra en ökning i den privatakonsumtionen . Man räknar också med en mindre ökning i offentlig konsumlion och i investeringar. Exportenvänlas dock inle öka myckel eftersomfisket och fiskeindustrin hämmas av fortsatt dålig fångst och låga priser. Bruttonationalprodukten beräknashärigenom öka med cirka 1 1/1985 i jämförelse med 1984. Den inhemska produktionen och efterfrågani utvecklade sig relativt svagt underförsta , men det förefaller som om en återhämtning har ägt rum under del andra halvåret.Till en del kan detta förklaras av en förändring av exportenssammansättning - från råvaror ochhalvfabrikat till färdigvaror. En klar återhämtning har också skett för den traditionella norska industrins investeringar,som gynnats av stigande exportpriser, god lönsamhet och höglkapacilelsutnyttjande. Industrins fastainvesteringar ökade . Investeringarna i oljeseklornvar högre än väntat efter alt ha ökat med . beräknasinvesteringarna i oljeseklorn ha ökat med . ochhela 1985 torde tillväxten i den norskaekonomin i betydligt störte utsträckning än i konjunkturuppgångensinledningsfas komma alt baseras på den inhemska efterfrågan. Den främsta impulsen, vid sidan av del traditionellanäringslivets investeringar, tyckskomma från den privata konsumtionen, som visal en relativt stabil utveckling och beräknas ha ökat med cirka 2%under 1984. Även den offentliga konsumtionen beräknas ha gett etl kraftigtbidrag lill den inhemska efterfrågangenom atl statsbudgeten fått en expansiv karaktär till följd av ökade insatser i arbetsmarknadspolitikenoch transfereringar lill kommuner och regioner. Den samlade norskabruttonationalprodukten beräknas haökat med närmare 3 1/1984. I Fasllandsnorge (dvs. exklusive olja och sjöfart) beräknas produkfionen haökat med cirka 2 1/. Privat ochoffentlig konsumtion väntas ge de främsta bidragen till den ekonomiskatillväxten i . Båda dessa efterfrågekompo-nenter väntas öka medcirka 2 1/. Den offentliga efterfrågan stimuleras genom en expansivbudgetpolitik. Enligt budgeten kommer stals-utgiflerna att öka i reala termer. Tackvare statens oljeinläkter på uppvisar budgeten etl överskott på 7 miljarder kr.Utgiftsökningarna hänför sig till ökade insatser mot arbetslösheten, högre bidrag till kommuner och regioner samt satsningarinom hälso- och socialvården. De samlade fasta bruttoinvesteringarnaberäknas minska med 1984/85:100 44 till följd av en minskning i investeringarna ioljeulvinningen. Investeringarnainom skeppsbyggnad och i industrins traditionella näringar bedöms kunna svara för en icke obetydlig ökning.Nedgången i bostadsbyggandet väntasupphöra och den offenlliga förvaltningens investeringar beräknas ökamåttligt. Exporten av iraditicnella varor beräknas öka i någol lägre takt än under de senaste två årenmedan exporten av olja och gas förväntas minska med drygl . Den totalaexporten kan därför komma atl minska med och eftersom importenbedöms kunna öka , serexportnelloi ut alt ge etl negativt bidrag lill tillväxten under 1985.Brulionafionalproduklen bör mot denna bakgrund kunna öka med cirka 1 1/, meden betydligt starkare tillväxt för Fastlandsnorge (dvs exklusive olja och sjöfart) på drygl 2 1/. Del måsle understrykas att bedömningen av utsikterna förolje- och gasseklorn är myckel osäker och att därför prognosen för dennasektor är försiktigt hållen. Den norska ekonominfortsätter alt präglas av den snabbt växande oljesektorn, vilkel förorsakat kraftigaslrukturella problem för landels traditionella näringsgrenar i form av främst en högkostnadsutveckling. Konkurtenskraften,mätt som arbetskraftskostnaden per producerad enhet, sjönk . lill 1984 väntas-konkurrenskraften ha hållit sig oförändrad. Enligt den norskaregeringens beräkningar skulle en smärre konkurtenskraftsförbällring kunna skeunder 1985 om lönekostnaderna kan begränsas till . Löneökningarna bedöms ha uppgått lillcirka och en viss dämpning av löneglidningen har kunnat avläsas. Försörjningsbalans Förändring i volym, procent 2 1/2 3 1/4 2 1/2 11 1/2 -2,6 3 1/4 3 1/2 1 1/2 BNP, exklusive olja och sjöfart 2 1/2 2 3/4 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Den expansivautvecklingen av exporten av bearbetade varor 1983 fortsatte . Totalt sett ökade exporten av bearbetade varor med ca 19 1/i säsongrensad årstakt. 1 OECD- områdel gynnadesde svenska exportföretagen av en kraftig uppdragning av marknadstillväxtenlill i säsongrensad årstakt ifrån en tillväxt med . Drygl hälften av tillväxten var en följd av all importen i denordiska länderna ökade påtagligt - i synnerhet genom en kraftig importlillväxti - saml alt även importen lill Förenia staterna ökade starki. Ökningenav marknadstillväxten i OECD-området motsvarades inle av en lika stark ökningav den svenska exportens tillväxt. Exportökningen lill beräknas ha stannatvid i årstakt . Därmed bröts den positivautvecklingen av marknadsandelar i OECD-området (diagram 3:1). Exporten lillländerområdena utanför utvecklades någotstarkare än lill . I synnerhet ökade den svenska leveransvolymen kraftigttill OPEC-länderna och vilket torde ha inneburit betydandeandelsvinsler för den svenska exporten lill dessa områden under första halvåreti fiol. Exportlillväxten lill statshandelsländerna blev i gengäld betydligtsvagare och kom atl stanna vid i årstakt. Från första lill beräknas marknadsutrymmet för svensk export av bearbetade varor iOECD-området ha dämpats till knappi i årstakt. Tillväxten av den svenskaexporten till bedöms ha stannat vid . Mellan helåren1983 och 1984 beräknas därmed marknadstillväxten i OECD-området ha ökat med13% och preliminärt beräknas exportvolymen lilldessa länder ha ökat lika mycket. Den negativa utvecklingen för Sverigesmarknadsandelar i under loppet av 1984 molvägs sålunda av demarknadsandelar som erövrades . Till länderområdenauianför beräknas exporten av bearbetade varor ha minskal med iårstakt från första lill . Exporten lill samtligaländerområden beräknas därmed ha sjunkit med knappi 1/i årstakt mellanhalvåren i fiol. I genomsnitt för året i dess helhet beräknas likväl tillväxteni exporten för bearbetade varor ha blivit ca 11 1/1984. Sammantaget kanmarknadstillväxten för exporten av bearbetade varor till samlliga länderområdenbedömas ha stannat vid ' Kapitlet är utarbetat inomkonjunkturinstitutet. Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priserför export av bearbetade varor till 1974-1985 J , I I I I ' I ' I . 121212121212121212)21212 1974 1975 1976 1977 197B 1979 1980 1981 1982 1983 1961 1965 121212121212121212121212 1974 1975 197B 1977 197B 1979 1980 1981 1982 1983 19B4 1985 Källa: Se tabell 3: Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 101/1984, och marknadsandelarna följaktligentotalt sett ha stärkts med . Dessa marknadsandelsvinster var sålundahelt och hållet hänförliga fill länderområden utanför . Den förhållandevis snabbaökningen av relativpriser alltsedan devalveringen 1982 har av allt attdöma verkat återhållande på den svenska exportens andelsutveckling iOECD-länderna . Devalveringen av kronan medförde atlden svenska exportens relativpris för bearbetade varor sänktes med fråntredje till fjärde kvartalet 1982. Fram t.o.m. fjärde kvartalet 1984 beräknasdärefter de svenska företagen ha höjt sina priser på exportmarknaderna medsammanlagl , som konkurtenternas priser uttryckt i svenskakronor endasl har ökat med . Denna utveckling hade 1983 sin grund idels atl de svenska producenterna genom växelkursförändringarna fick vidkännasbetydligt slörre prisökningar på insalsvaror än sina utländska konkurrenter,dels atl devalveringen gav de svenska förelagen en möjlighet atl öka sinavinstmarginaler snabbare än i omvärlden. Främst på grund av en internationelltsell myckel snabb produklivitelstillväxl steg dock lönekostnaden perproducerad enhet i långsammare än i konkurrentländerna . Depreliminära kalkylerna visar emellertid på atl dessa kostnader iSverige åter skulle ha ökat snabbare än i omvärlden, främsl beroende på enhögre ökning av limlönekoslnaderna inom industrin. Dessulom synes de svenskaföretagens kostnader för insalsvaror till produktionen även 1984 ha ökatavsevärt snabbare än i utlandet genom att prisutvecklingen på hemmaproduceradeinsalsvaror varil förhållandevis snabb. Däremot torde exportföretagensvinstmarginaler inte ha ökat jämfört med . I genomsnitt beräknas ökningenav exportpriser för bearbetade varor till 1983-1984, somökningen av konkurtenternas priser beräknats till drygt 4 1/i nationellavalutor. Då den svenska kronan undergått en effektiv' revalvering 1984 medknappi stannar prisökningen i svenska kronor vid drygt 2 1/. Därmed ökadede svenska relativpriserna med knappt 3 1/1984, nära nog lika mycket som densänkning av relativpriserna som skedde . Den expansivautvecklingen av råvaruexporien 1983, då en ökning med kunde noleras,följdes av en mer dämpad utveckling . Totalt beräknas rävaruexportenha ökat med knappi 1984. Framför allt utvecklades exporten av trävaror ochpetroleumprodukter svagt. Järnmalmsexporten däremot ökade starki 1984. Ennärmare genomgång för de olika råvarugrupperna liksom för de varugrupper somingår i färdigvaruexporten, presenteras som vanligt i produktionskapitlel,(kapitel 4). Den totala svenskavaruexporten beräknas ha ökat med 71/1984. Fråndrages den starktfallande farlygsexporten beräknas ökningen för exporten i övrigl till knappi 91/i volym. Prop.1984/85:100 48 Den ekonomiska tillväxteni bedöms stabili-beras på en alltjämt förhållandevis högnivå - om än väsentligt lägre än och början av 1984.Ökningen av den ekonomiska aktiviteten i bedöms fortgå iförhållandevis måttlig takt. Väridshandeln förutses stiga med omkring 5 1/,varvid handeln med bearbetade varor beräknas växa snabbare än handeln med oljaoch råvaror. (Den internationella utvecklingen behandlas närmare i kapilel 2.) Marknadstillväxten förden svenska exporten av bearbetade varor har totalt sett beräknats till 61/2%1985. förutses sammantaget öka sin import volym av bearbetadevaror . Liksom förutses den starkaste efterfrågan härtöra frånde icke-europeiska länderna men skillnaden i importvolymens tillväxttaktmellan Förenta stalerna, saml och de västeuropeiska ländernavänlas reduceras avsevärt. Marknadstillväxten för bearbetade varor inomländerområdena utanför beräknas - till följd av alt OPEC-länderna efterneddragningarna åter bedöms öka sin import 1985 - visserligenbli starkare än men likväl stanna vid . Den internationellainflationstakten vänlas bli fortsalt måttlig. Efter den kraftiganedgången i råvarupriserna förutses en viss uppgångav dessa äga rum under loppet av 1985. Lönerna inom industrin i kanbedömas öka i ungefär samma takt som 1984 eller med omkring 5 1/. Till följdav en lägre produktivitetslill- Tabell 3:1 Sverigesexport av bearbetade varor (exkl. fartyg)' till OECD-området= 1977-1985 1977- 1978- 1979- 1980- 1981- 1982- 1983- 1984-1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Löpande priser, SEK -3,5 -3,0 -2,5 -1,0 -0,5 -5,0 -3,0 -2,0 -3,5 16,0' -5,5 -5,0 -3,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. = Utom , , , , . ' Exportvärdet i löpandepriser deflaterat med hybridindex av typ Paasche. '' Enligt hybridindex typPaasche. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 49 Tabell 3:2 export av bearbetadevaror (exkl. fartyg)' till olika länderområden -0,3 -3,4 -1,5 -14,4 -8,2 -4,7 -4,0 -4,8 I SITC5-8, exkl.68, 793. = Utom de i not 3 nämnda länderna. ' , , , , . '' , , ,, , . ' Statshandelsländerna samt . *> Jfr. tabell 3: 4. Källor: samtberäkningar och bedömningar inom . växt 1985 jämfört med förutses dock lönekostnadenper producerad enhet stiga från 1984 lill 2 1/1985 (i nationella valutor). Samiidigibedöms vinstmarginalerna öka väsenlligt mindre 1985 än 1984 och ökningenav världsmarknadspriset för bearbetade varor skulle därmed kunna stanna vid (i nationella valutor). Uttryckt isvenska kronor' har Sverigesviktigaste konkurrentländer bedömts öka sina exportpriser med knappt 31/. Givet en svensklönekostnadsslegring i industrin på drygl 1985 (i timlön och ilönebikoslnader) och en produklivitelstillväxl på knappt 2 1/skulle desvenska lönekostnaderna per producerad enhet stiga med knappi 1985 dvs.någol snabbare än som utomlands. bedöms kostnaderna förinsalsvaror i produktionen stiga 1985, varvid de Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19741985 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Sammanvägt med hänsyn till ländemasbetydelse i världshandeln. FN saml beräkningar och bedömningar inomkonjunklurinsiiiutet. ' Vid valutaomräkningen har växelkurserna framlill slulet av 1985 lästs vid de genomsnittsvärden som noterades i oktober1984. För dollarns del innebär della en kurs på . 4 1984/85. Prop.1984/85:100 50 hemmaproducerade insatsvarorna föruses stigasnabbare i pris än de importerade. De svenska exportpriserna har mol bakgrundav ovanstående faktorer kalkylerats stiga med 4 1/1985, innefattande elt anlagande om någol höjdavinstmarginaler för exportföretagen jämfört med . De svenskarelativpriserna skulle sålunda stiga med yllerligare ca I % 1985. Den sammantagna effektenav relalivprisförändringarna 1983. 1984 och 1985 bedöms resultera i marknadsandelsföriusierpå 1985.' Den lidigare konstaterade irendmässiga förlusten avmarknadsandelar bedöms motvägas av en positiv varusammansäiiningseffeki, då denutländska efterfrågan i högre grad än 1984 bedöms komma att inriktas påinvesteringsvaror av den typ som producerar. Sammanlaget harmarknadsan-delsförluslen på OECD-marknaden bedömts stanna vid 1985 och exportvolymenskulle sålunda stiga med knappi . Marknadsandelarna för svensk export inomländerområdena utanför började öka försl , dvs. betydligtsenare än inom . Denna lidsfördröjning har antagits kvarstå ävennär utvecklingen kan vänlas tendera mol framtida marknadsandelsförluster tillföljd av relativprishöjningarna 1984 och 1985. Här har kalkylerats med i stortsell bibehållna marknadsandelar och därmed skulle exportvolymen lillländerområdena utanför stiga . Den lolala svenska exporten avbearbetade varor beräknas därmed öka med 4 1/i volym 1985 innebärande enmarknadsandelsföriust på omkring 1 1/detta år. harrävaruexporten (exkl. petroleumprodukter) kalkylerats öka med drygl , varvidträvaruexporten skulle minska och massaexporten stiga . Exportenav petroleumprodukter bedöms falla tillbaka . Den totala svenskavaruexporten exkl. fartyg skulle därmed stiga med knappt 3 1/1985.Fartygsexporlen väntas fortsätta minska 1985 och medräknas denna stannar denkalkylerade exportökningen vid drygl 21/. ' En förändring av detrelativa exportpriset har uppskattningsvis beräknats förändrade svenska marknadsandelarna relaliv-prisförändringen sker,0,året därefter och efter relativprisförändringen. Vissaytterligare effekter synes troliga även efter de Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper 19831985 -0,7 -2,5 -5,0 -10,0 -40,5 -24,7 Total export enligt NR"" ' Prisutvecklingen angesenligt "hybridindex" av typPaasche. Denna index används även som deflator för Volymutvecklingen blir därmed återgiven i enlighet med volymindex typLaspeyres. = Papper och papp, järn och stål,verksladsprodukler exkl. fartyg saml övriga industriprodukter ulom ' Export exkl. farlyg minusde i not 2 nämnda varugrupperna. 1 uppgifterna förhandelsbalansen Itabell 3: 7) har NR:s exportvärden används. Anm. exportvårdenenligt utrikeshandelsstalistikcn. Uppgifterna for 1984 ar preliminära och 1985 avser prognoser.Varugrupperna är definierade i SN I-termer. Detla ar skälet lill au uppgifterna for exporten av bearbetade varor idenna tabell skiljer sig från uppgifterna i tabell 3: 2 där denna varugiupp ardefinierad i Enligt preliminäraberäkningar fortsatte totala import av varor att öka andra halvåret1984, om än i något avtagande takt. Efter en säsongrensad ökning med knappi 51/i årstakt beräknas importen ha stigit med andrahalvåret.