prop · G803202 · 1984-12-31 00:00:00 — Hälso- och sjukvårdspolitiken utgör en central del av denallmänna välfärdspolitiken. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, ändrad senast1983:335) trädde i kraft den . De övergripande målen för hela hälso-och sjukvården är en god hälsa för hela befolkningen och vård på lika villkor.Lika villkor gäller bäde vårdens tillgänglighet och dess kvalitet. Kraven påvalfrihet och service markeras i lagen (3 §) genom att del slås fast alt en godhälso- och sjukvård skall (1) vara av god kvalitet och tillgodose patientensbehov av trygghet i vården och behandlingen, (2) vara lätt tillgänglig, (3)bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet och (4) främjagoda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Kritik riktas mot de organisatoriska förhållandenainom hälso- och sjukvärden. Många har svårt att beställa tid, väntetider förvård uppges vara otillfredsställande. Långa resor till värden, köer påmottagningar och brister i informationen om olika värdallernativ är andraexempel ur sjukvårdsdebatten. Att sådan kritik förs fram och debatteras intensivt är etttecken pä att medborgarna verkligen engagerar sig aktivt i den offentligasektorns problem. Men klagomålen får nyanser och perspektiv om de sätts irelation till en just avslutad SCB-studie som visar att medborgarna samtidigtär nöjda med den offentliga vården. Regeringen har presenterat förslag omutvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m.m. (prop 1984/85: 181). 1förslagen om riktlinjer för hälsopolitiken framöver betonas bl. a. behovet avvidgad valfrihet och bättre service. Ytterligare understryks behovet attanpassa utvecklingen till de ekonomiska ramarna. Vidgad valfrihet inom hälso- och sjukvården förutsätterall en acceptabel balans uppnåtts mellan behov och resurser. Ett viktigt kravsom betonas i regeringens förslag är att värden enkelt skall kunna näs av alla.oavsett var man bor i landet. Enligt förslaget befrämjas delta bl, a, av ellfortsalt arbete för en jämnare läkartörsörjning i landet och av en utbyggnad avprimärvården. På många håll i landet är resurserna goda. Nätet av vårdcentralerär finmaskigt och många har flera vårdcentraler inom nära reseavstånd. Jag anser att ett viktigt mål framöver är att genom aktivinformation stärka patienternas möjlighet att välja vårdallernaliv i ställetför att landstingskommunerna genom regler styr patienterna tillvårdinstitutioner och 1984/85:202 20 Regeringen har mot denna bakgrund gettsocialstyrelsen i uppdrag att stödja två landstingskommuner i enförsöksverksamhet i detla syfte. Viktigt i detta sammanhang är att det skall finnas godamöjligheter för patienten att välja en kontinuerlig kontakt med en viss läkareeller annan vårdgivare. Hälso- och sjukvård är en utpräglad serviceverksamhet.Vården skall så långt möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. 1regeringens förslag om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m. m.redovisas riktlinjer som syftar till alt förbättra patienternas inflytande ivården, särskilt när del gäller patienter som har långvariga sjukhusvistelsereller sjukdomar som medför återkommande vistelser på vårdinstitutioner. Vidgad valfrihet inom hälso- och sjukvården är i hög gradberoende av ökad effektivitet och vilja lill anpassning från organisationenssida. Människor bör i ökad omfattning kunna söka vård när de behöver och på delider som passar dem. I regeringens förslag om utvecklingslinjer för hälso- ochsjukvården betonas en utbyggd jourservice inom primärvården som inkluderarhembesök. Alt sådana är ett starkt önskemål från patienterna är ställt utomallt tvivel. Regeringen har också gett i uppdrag all biträdaÖstergötlands läns landstingskommun i ett projekt som syftar till alt med hjälpav telekommunikationer förbättra servicen inom hälso- och sjukvården. 2.7 Valfrihet för äldre och handikappade har äldre och handikappade saknat egentligavalmöjligheter när del gäller boende och vård; det system av åtgärder som vuxitfram har starkt förbättrat situationen för dessagrupper. Social hemhjälp och färdtjänst har byggts ul till en mångskiftandesocialtjänst. Detta har skapat förutsättningar för allt fler äldre ochhandikappade alt bo kvar i sill eget hem. En mångfald handikappålgärder harutvecklats när del gäller t. ex. bilstöd, teletjänst och andra hjälpmedel. Under senare lid har inletts ett genomgripandeförändringsarbete med utgångspunkt bl. a. i socialtjänstlagens och hälso- ochsjukvårdslagens gemensamma principer om normalisering och självbestämmanderätt. är emellertid valfriheten begränsad för många.Del är svårt för många handikappade all få ell arbete pä den öppnaarbetsmarknaden. bor många äldre och sjuka på institution trots attde vill och kan klara sig i hemmet om de får hjälp och slöd. Statsbidraget lill den kommunala har lagtsom för att främja eget boende och ge kommunerna bättre möjligheler alt ordna omsorgenefter lokala och individuella förutsättningar. Vidare avsätts fr. o. m.innevarande budgetår (1984/85) särskilda statliga medel för förnyelsearbete.Mer än 100 utvecklingsprojekt har erhållit ekonomiskt slöd. Enfortsatt utveckling är således all vänta. 1984/85: 202 21 I äldreberedningen (S 1981:01) pågår ett brett arbele föratt utveckla ett program för en förnyelse inom äldreomsorgen. Beredningen harpresenterat rapporter om bl. a. inflytande och delaktighet när det gällerboende och vård. De ansvariga i kommuner och landstingskommuner överväger nuvilka initiativ som kan tas. Ettförslag lill ny omsorgslag har lagts fram (prop. 1984/85: 176).Valfriheten markeras genom att de särskilda omsorgerna skall ges på denpsykiskt utvecklingsstördes egen begäran och att tidigare möjligheter lilltvångsvård las bort. Det understryks att vuxna utvecklingsstörda helst börkunna bo i egen bostad eller - om detla är möjligt - i små s. k. grupphem. För vill jag betona vikten av alt alla åtgärder för förnyelse med inriktning påvidgad valfrihet och bättre service måste utgå från de äldres och dehandikappades behov och önskemål. Den enskilde skall så långt det är möjligtkunna välja ett eget boende. Hjälp och service för detta ändamål skall ställas lillförfogande. Den grundläggande principen skall vara att äldre ochhandikappade ges service och omsorg av god kvalitet oavsett var i landet de ärbosatta. 2.8 Valfrihet i boendet Bostadspolitikens utformning spelar en nyckelroll för attskapa social gemenskap, rättvist fördela alla former av samhällsservice ochskapa valfrihet för breda grupper av medborgare. Bostadsmarknadenvar ända fram lill årtiondet efter andra väridskrigel i påtaglig obalans medbostadsbrist, låg standard och dåliga boendeförhål-landen för stora grupper. Pä1960-lalet beslöt regeringen alt satsa på det s. k. miljonprogrammet, vilketledde lill att vi nu nått långt bättre balans. Nyproduktionen har dock inte ensam varit tillräcklig föralt åstadkomma ett som helhet jämlikt och integrerat boende. De höga siandardmåleni nyproduktionen har lett lill att ulrymmesslandarden är ojämnt fördelad ochtill att olikheterna är stora mellan skilda bostadsområden. En nödvändig förutsättning för ökad valfrihet är attbostadsmarknaden som helhet erbjuder ett varierat utbud av bostäder med hög ochjämn kvalitet. Dessa förhållanden är bakgrunden lill det lioårsprogram för bostadsbeståndelsförbättring som antog (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU12, rskr 95). Med detta program förskjuts tyngdpunkten ibostadspolitiken frän bostadsbyggnadspolitik lill bostadsförsörjningspolilik. För vissagrupper finns det emellertid anledning att vidga synen på boendefrågorna.Särskilt gäller delta de äldres och de handikappades boende. Jag har redantidigare vidrört denna fråga. 1 prop.1984/85: 142 om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka föreslås åtgärder som innebär ett närmande mellanbostadspolitiska och socialpolitiska åtgärder. De utgår från all alla 1984/85:202 22 har rätt till en egen bostad, till stöd, hjälp och vård ibostadsmiljön och lill en god boendestandard. Genomförs förslagen i dennaproposition leder delta till bättre boendeförhållanden pä institutioner och lillatt eget boende och kvarboende blir reella alternativ även för debefolkningsgrupper som för sin dagliga livsföring är beroende av stöd. Samhällets insatser i närmiljön är betydandegenom den stora utbyggnad av skolväsendet, och den öppna vårdensom skett . Genom ökad samverkan mellan dessa och exempelvisföreningsliv och bostadsförvaliare kan resurserna utnyttjas bättre och av flerboende. Därmed kan tjänster av särskild betydelse för gamla, handikappade ochsjuka stimuleras och den sociala miljön i området utvecklas. Regeringen har i den nyssnämnda propositionen därförföreslagit alt resurser skall avsättas för en femårig försöksverksamhet med integreradboendeservice öppen för alla - men med särskild tonvikt på insatser som underiätlareget boende och kvarboende. Därmed vidgas valmöjligheterna även för gamla,sjuka och handikappade, de som i sitt boende är särskilt beroende av samhälletsstöd, 2.9 Service från statliga myndigheter m. fl. Del förslag till ny förvaltningslag som jag skallredovisa (avsnitt 3.1) innehåller bestämda krav på god service lillmedborgarna. Inom de statliga myndigheterna - och likaså inom deallmänna försäkringskassorna - pågår en snabb omställning och utveckling avservicen till medborgarna. Syftet är att på olika sätl anpassa samhällsservicenoch tjänsteutbudet bättre till medborgarnas, organisationernas och näringslivetsbehov och önskemål. På regeringens uppdrag pågår en intensivsals-ning vid sjumyndigheter för att förbättra verksamhetens tillgänglighet för medborgarna,dess organisation och innehåll. De sju myndigheterna är: ,juridiska avdelningen inom , ochförsäkringskassorna, arbetsmarknadsverket, bolagsbyrån inom patent- ochregistreringsverket samt länsstyrelserna i och län. En förbättrad service från statliga myndigheterförutsätter ofta alt verksamhetens innehåll utvecklas. Inom många områdensätter verksamhetens karaktär gränser för hur långt medborgaren kan gesvalfrihet i serviceutbudet. Inom socialförsäkringen finns sålunda striktaregler för rätten till ersättningar som begränsar möjligheterna lill valfrihet.I myndigheternas kontinuerliga arbete med att följa och utvärdera verksamhetenbör dock ingå att pröva om gällande regler kan ändras så alt samhällsservicenbättre kan anpassas till den enskildes behov. 1984/85:202 23 har man inom socialförsäkringsområdetarbetat med att förbättra servicen lill allmänheten bl. a. genom atthandläggningen successivt har decentraliserats. ochförsäkringskassorna ingår bland de myndigheter som pä regeringens uppdrag skallsatsa intensivt på att utveckla servicen. Arbetet, som påbörjats, kommerbl, a. att innebära ökad utbildning av personalen, åtgärder för att åstadkommasnabbare handläggning saml en utveckling av kontaktvägarna mellan myndigheternaoch allmänheten. () genomför sedan början av år1984 ett program med ätgärder för förbättrad service till arbetssökande och arbetsgivare.Åtgärderna tar sikte pä att resurserna inom arbetsmarknadsverket sä långt detär möjligt skall omfördelas till direkt förmedlingsarbete. Därigenom kan merlid ägnas ål kontakter med arbetssökande och arbetsgivare. För alt genomföraomfördelningen av resurserna förenklas nu regelsystem och administration,beslutsbefogenheter delegeras och modern teknik utnyttjas. Försök pågår påflera orter med morgonöppna arbetsförmedlingar. Den centrala administrationendras ned såväl i som i länen och resurserna tillförs förmedlingarna.Under våren 1985 kommer vidare s.k. snabbförmedlingar att öppnas i Stockholmoch . Dessa förmedlingar skall enbart erbjuda direkt platsförmedlingoch vara öppna för alla arbetssökande, såväl arbetslösa som ombytessökande,utan tidsbeställning. Som en direkt följd av delegeringssträvandena kanhanteringen av bl. a. rekryteringsstödet ske nära de arbetssökande. Beslut om detlastöd fattas direkt av den enskilde arbetsförmedlaren. skulle beslut ombidrag av liknande art fallas på länsarbeisnämndsnivå. Den nya beslutsordningeninnebär alt arbetsgivarna snabbare får arbetskraft och all de arbetslösa fårvänta kortare lid på arbele. Sedan den1 gäller en ny ordning vid permillering (SFS 1984: 1008). Den nyaordningen innebär all den som permitleras får sin ekonomi tryggad ulan attbehöva "stämpla"" hos arbetsförmedlingen. Förmedlingen kaninrikta sin verksamhet på dem som är arbetslösa i stället för att lägga nedresurser på tillfälligt permilterade, som har rätt lill full lön frånarbetsgivaren. Den statliga regleringen minskar i fråga om slöd lillhandikappade. AMS får i stället möjlighet alt prioritera inom en giventotalram. Förutom de förbättringar gentemot de arbetssökande som jagtidigare redovisat förbättras också servicen lill arbetsgivarna. Varjearbetsgivare skall i princip ha en kontaktperson. Motsvarande förändringeftersträvas också för de arbetssökande, som i princip skall få sin""egen"" förmedlare. 1984/85:202 24 2.10 Service vid affärsverken Statlig serviceverksamhet gentemot medborgarna sker i storutsträckning i affärsverksform. Härigenom kan för medborgarna betydelsefullservice drivas i effektiva former utan att därför sociala aspekter på verksamhetenbehöver försummas. Teleavgifler kan på detta sätt i huvudsak vara desammaoavsett bostadsorl. Posltaxan behöver inte differentieras trots attverksamhetens lönsamhet varierar kraftigt mellan orter och skilda kategorier avmedborgare. De statliga affärsverken har visat sig utomordentligteffektiva. Kostnaderna för konsumenterna är i flera fall bland de lägsta ivärlden. Viktig utveckling både av serviceinnehållet och av modern leknik harkunnat bedrivas i affärsverken. Delta har kunnat ske som man tagitsärskilda hänsyn till kommersiellt ointressanta verksamhetsgrenar, som haftbetydelse direkt för konsumenterna eller för medborgarna i mera indirektmening. Det senare gäller exempelvis de goda förutsättningar för genomförandelav den statliga energipolitiken som närvaron av en dominerande statligaffärsverksamhet på energiområdet medfört. Affärsverken har också visat sig kunna bedriva industriellverksamhet i full konkurrens med privata förelag. ochdomänverket är goda exempel på detla. har del i flera av affärsverken vidtagitsen rad åtgärder för att öka marknads- och kundorienteringen. Statsmakterna hargenom olika beslut i organisatoriska och finansiella frågor aktivt medverkat ioch understött denna förändringsprocess genom alt decentralisera viktigareavgöranden från regeringen lill del enskilda affärsverket. Verken satsar stora resurser på utveckling av den "kundnära"personalen för att öka lyhördheten för krav och behov hos den enskilda kundenoch den totala marknaden. I takt med att marknadskunskapen ökar möjliggörsäven satsningar på nya tjänster till allmänhet och företag, vilket affärsverkenhar goda förutsättningar för. Statsmakternas styrning sker sålunda numera även bl. a. itermer av krav på servicenivå. Arbetet med alt formulera och preciseraservicemål fortsätter i verken och i . Även formerna ochmetoderna för uppföljning av måluppfyllelsen övervägs. För alt något konkretisera vad som f. n. pågår för attförbättra servicen vill jag ge några exempel från och postverketsområden. Både tele- och postverken har fungerande kontakter medstörte företagskunder. samråder med sina kunder genom Näringslivetslelekommiité och postverket via postens kundråd. Av intresse är att televerkethar för avsikt att i mera organiserad form ordna kontakter också med andrakonsumentgrupper. Ett inledande prov med serviceråd, som får en bredrepresentation frän folkrörelser och andra organisationer, kommer därför attinföras på tre teleområden. Serviceråden kommer att vara rådgi- 1984/85: 202 25 vande organ för frågor som rör sätt alttillgodose konsumenternas intressen. Vidare planeras alt underförstå kvartalet1985 inrätta ""televerkels förelagsservice". Avsikten är attteleverkels åtagande gentemot förelagskunderna skall definieras bättre än hittillsoch anpassas till individuella kundbehov. 1 jämförelse med många andra länder är nivån på svensk tele-och postservice hög. Det finns emellertid utrymme för vidareutveckling ochförbättringar. Som exempel kan nämnas den satsning postverket gör för att ökaservicenivån enligl postlidtabellen genom all öka antalet flygförbin-delser.Tillförlitligheten i postbefordran kommer liksom f. n. alt följas upp.Postverket avser vidare att behålla servicen i postkontoren och förbättraanpassningen av öppettider till kundernas behov. Det introducerade kösystemetkommer att utsträckas till ytterligare ett antal kontor. För del kommer bl. a. en översyn ochmodernisering av rutiner och regler för behandling av kundklagomål att ske. Påkort sikt kommer kundernas klagomål alt tas om hand snabbare. Vidare utvecklasen generösare ersättning till kunder vid fel på telefonabonnemang. Förutom alt kundkontakterna förbättras är det givetvis av avgörandebetydelse för service all leverans- och felav-hjälpningslidermotsvarar kundernas krav och att kvaliteten och framkomligheten i telenätethålls på en hög nivå. Som framgår av budgetproposition (prop. 1984/85:100bil. 8) avses avsevärda investeringar att genomföras i delta syfte under dekommande åren. 3 Medborgaren i centrum Medborgarnas välfärd är målet för all offentligverksamhet. Myndigheterna är till för medborgarna. Detta bör vara självklart i en demokrati. Rester av engammal syn där medborgarna betraktades som undersåtar lever dock ännu kvar päsina håll i svensk förvaltning. Det är angelägel alt detta synsätt försvinner och ersättsav serviceanda. Myndigheternas handlande bör i långt störte utsträckning än f. n.präglas av en vilja alt bistå den enskilde. Ändå är del av största vikt altkonstatera alt svensk förvaltning är mindre byråkratisk och mera öppen förinsyn redan nu än i de allra flesta länder. Viljan att slå lill tjänst måste genomsyra hela denoffentliga sektorn. Alla som arbetar där måste se till all medborgarnas behovoch önskemål ställs i centrum för arbetet. Del finns ingen anledning att i detlaavseende göra åtskillnad mellan l.ex. ijänsteproducerande myndigheter ochmyndigheter med huvudsakligen rättstillämpande och kontrollerande funktioner. Även om ett sådant synsätt genomsyrar svenskstatsförvaltning och kommunalförvaltning, kan detla inte befria myndigheterfrån att hävda en 1984/85:202 26 annan mening än en enskild. Lagtillämparen skall göra enavvägning på lagens grund mellan olika intressen, där en enskilds, ell företagseller en organisations intressen måste värderas i förhållande till andraenskildas eller kollektivs. För alt dessa intresseavvägningar skall kunna görasriktigt och insiktsfullt krävs därför särskilda regler och särskilda garantierför myndigheternas arbetssätt så all medborgarinlresset alllid präglar verksamheten.Särskilt när del råder motsatsförhållanden mellan olika intressen, måste denoffentliga sektorn visa sin styrka genom alt i störte utsträckning än biträdaden enskilde, ge honom råd och information, öppna sig för kritisk granskningoch visa medmänsklighet och förståelse för den enskilde. En sådan inriktningställer höga krav på de offenlliganställda och utsätter dem ibland för storapåfrestningar. Jag vill här erinra om den roll god samhällsinformationspelar för medborgarnas möjligheter all tillgodogöra sig den offentligaservicen. Informationsdelegationen har i sitt betänkande (SOU 1984:68)Samordnad samhällsinformation pekat på en rad åtgärder som myndigheterna kanvidta för att förbättra sin information lill medborgarna. Av stor vikt är också att det offentliga språket präglasav klarhet och enkelhet. (Ds C 1985:3)Klarspråk, som innehåller förslag om hur arbetet med språket kan effektiveras,är f. n. föremål för remissbehandling. I arbetet med alt förnya den offentliga sektorn börrättssäkerheten och rättstryggheten i övrigt ges hög prioritet. Självklart innebär rättssäkerheten att ingen dömsoskyldig, alt ingen förpliktas till något utan laga grund och alt den som ärberättigad till något också kan få sin rätt. Lagar och andra författningarskall utformas så, all enskilda och förelag i all rimlig utsträckning harmöjlighet alt förutse de rättsliga konsekvenserna av sitt handlande. För rättstryggheten - ett vidare begrepp än rättssäkerhet- är det nödvändigt att människor skyddas mol brott och andra övergrepp.Detta ställer krav på ell effektivt genomförande av lagstiftarens intentioner,såväl när det gäller brott mot den enskilde som åsidosättande av lagskyddadesamhällsintressen, som ren luft, säker arbetsmiljö etc. 1 rättstryggheten ingårmed andra ord också all ändamålsenliga lagar lill mångsidigt skydd avmedborgarnas intressen verkligen får genomslag. Rättssäkerheten i vidsträckt mening har också en serviceaspekt.Jag tänker då på behovet av alt myndigheterna lämnar snabba, enkla och entydigabesked och all myndigheterna räcker den enskilde en hjälpande hand så att hankan ta lill vara sin rätt. Samhället bör värna och utveckla alla dessa sidor av rättssäkerheten,också serviceaspekten. 1984/85: 202 27 Klart är nämligen alt enskilda ställs inför storasvårigheter i sina kontakter med myndigheterna. Svårigheterna har blivitalltmer kännbara i takt med att enskilda allt oftare har med myndigheter attgöra. Förfarandet vid ansökan, anmälan, yttrande ochöverklagande är inte sällan krångligt och tidsödande. Många människor har ocksåsvårt att förstå innebörden av myndigheternas beslut. Även i övrigt är det vanligtatt enskilda behöver upplysningar, vägledning, råd och annan hjälp för alt deskall kunna ta till vara sin rätt. Hjälpen kan ofta bäst och billigast lämnas av denmyndighet som har att handlägga ärendet. Men myndigheterna bislår inte alltidden enskilde i önskvärd utsträckning. Ett annat problem är all ärenden ofta prövas i för mångainstanser. Detta leder till att ärendenas slutliga avgörande fördröjs. Det är angeläget att man nu kommer lill rätta med dessaproblem. Justitieministernavser därför att lägga fram ett förslag lill en ny förvaltningslag.Efter samråd med honom vill jag här redogöra för vår gemensamma syn på hur dennya lagen i stort bör utformas. Lagen bör ersätta den nuvarande förvaltningslagen(1971:290, ändrad : 332) och liksom denna reglera hur myndigheternaskall handlägga sina ärenden. Men den skall ha ell vidare syfte. Den skallinte bara slå vakt om de traditionella kraven på opartiskhet, omsorgsfullhandläggning, enhetlig bedömning osv. ulan också inriktas på att motverkakrångel, förkorta väntetiderna och underlätta kontakterna mellan myndigheternaoch medborgarna. Vidare bör en ny förvaltningslag ha till syfte attmotverka de svårigheter som enskilda medborgare har med den språkliga utformningenav myndigheternas skrivelser och beslut. Ålderdomliga, stela ochsvårbegripliga formuleringar försvårar ofta läsningen i onödan. Nya regler om snabb och enkel handläggning och om lätibegripliglmyndighetsspråk kommer därför att ingå i lagförslaget. Vikten av åtgärder avdel slag som språkvårdsutredningen föreslagit understryks ytleriigare av detta. I lagen bör även ingå regler om myndigheternasserviceskyldighet. Enskilda skall l.ex. kunna få hjälp med alt fylla iansökningsblanketter o.d. hos myndigheterna. En vanlig orsak till att förfarandet hos myndigheternaibland blir krångligt och drar ut på liden är alt den som vänder sig lill enmyndighet ofta hänvisas att la kontakt med andra myndigheter för alt få deintyg, yttranden, registerutdrag och liknande som behövs för att få ärendetavgjort. Jag anseralt det i många fall är lämpligt att myndigheten själv lar den kontakt medandra myndigheter som behövs för att utredningen i ärendet skall blitillräcklig. Även i övrigt måste myndigheterna samverka i sina servicesirävandenför all det skall bli enklare för enskilda att ha med dem att göra. Detta börslås fast och utvecklas i den nya lagen. 1984/85:202 28 Många människor är ovana vid att uttrycka sig skriftligtoch har därför svårt alt meddela sig med myndigheterna. Skriftliga meddelandenär också ofta tidsödande. är del därför ändamålsenligt medmuntliga inslag i förvaltningsförfarandet.