prop · G803108 · 1984-12-31 00:00:00 — Uppgifl om beteckning, kö- eringsvärde, delvärde och beskall- peskilling, taxeringsvärde, del- ningsnatur för faslighel som ägs el- värde, beskallningsna';ur, typ av ler innehas av personen, andelens fång och tidpunkt förfånget för fas storlek om fastigheten har flera tighel som ägs eller innehas av per ägare saml sådan uppgift om fas- sonen, andelens storlek om fastig- tigheten som behövs för bedömning heten har fiera ägare, sådan uppgift huruvida inkomsl av fastigheten om fasligheten som behövs för be skall beräknas med tillämpning av dömning huruvida inkomst av fas- 24§ 2 mom. kommunalskalielagen tigheten skall beräknas med (1928:370) och uppgifl om intäkt tillämpning av 24 § 2 mom. kom- som har beräknats med lillämpning munalskattelagen (1928:370) och av nämnda lagrum samt övriga upp- uppgifl om intäkt som har beräk- gifier som behövs för beräkning av nåls med lillämpning av nämnda slatlig fastighetsskatt. lagrum, övriga uppgifter sombe hövs för beräkning av slallig fastighetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av boslad på faslighel. Uppgift om tid och arl för planerad eller pågåenderevision saml beskailningsperiod och skaiieslag som denna avser saml uppgift om tid för planeral taxerings- eller mervärdeskaltebesök eller annal sammaniräffan- Prop.1984/85:108 17 de enligt 31 S 2 mom. tredje styckel taxeringslagen eller26 a § lagen om mervärdeskall. Uppgift ompostgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare. Uppgifl ombruttointäkt av tjänst och dennas fördelning på olika kategorier av tjänsl samtsumman av avdrag från intäkten och dennas fördelning på koslnader för resormellan bostad och arbetsplats å ena sidan och övriga kostnader å andra sidan. Uppgift om omsättning inäringsverksamhet. Uppgiftangående varulager, resultat av brultovinslberäkning, annan beräkning avrelationstal eller liknande, nettointäkt eller underskott av förvärvskälla medangivande av den del därav som belöper på delägare, skönsmässig beräkning,belopp som under beskattningsåret har stått till förfogande förlevnadskostnader, varuultag, lolala bilkostnader samt privat andel därav,bilförmån, bostadsförmån eller annan sådan förmån, avsättning till fond,investeringsreserv eller liknande, insättning på skogskonto eller liknande,nedskrivning av fordringar samt av- och nedskrivning med högsla möjliga belopp,dock endast uppgift om alt här angivet förhållande föreligger och om belopp,procenttal eller årtal. Uppgift fråncentrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonelsregistreringsnummer, märke, lyp och årsrnodell. Uppgifl för beräkning av skallereduktionför fackföreningsavgifl. Uppgij) om bosäliningsland och tidpunkt för byte avbosättningsland. Terminalålkomst lill uppgifter i register enligt denna lagfår finnas endast för de ändamål som anges i 1 § och i den utsträckning iövrigl som anges i andra-femle slyckena. Länsstyrelse och lokal skattemyndighet får halerminalålkomsl lill uppgifter som avses i 5 och 6§§, 7§ 1-6, 9, 13, 15 och 17saml de uppgifier därulöver som behövs för uifärdande av skattsedel ochdubbleltskatlsedel. Länsstyrelse och lokal skatte- Länsstyrelse och lokal skatte myndighet får vidare ha lerminalål- myndighet får vidare ha terminalåt komst till uppgifter som avses i 7§ komst till uppgifter som avses i 7§ 7, 8, 10-12, 14, 18 och 20 och som 7, 8, 10-12, 14, 18, 20 och 21 och hänför sig till länet. som hänför sig lill länet eller gäller skatlskyldig som laxeras i länet. får ha terminal- Riksskatteverkel får ha terminal ålkomst till uppgifter som avses i 5 åtkomsttill uppgifter som avses i 5 och 6§§ samt 7§ 1-15, 17, 18 och och 6§§ samt7§ 1-15, 17, 18, 20 20. och 27. får ha lerminalålkomsl till detcenirala skatteregistret i fråga om uppgifter enligt 5 och 6§§ samt 7 § 1, 3och 4. i det län där ett mål är registrerat för exekutivaålgärder får vidare ha sådan lerminalålkomsl i fråga om uppgifter enligt 7§ 7,8, 12 och * Senaste lydelse 1984: 1057. Terminalåtkomsien får avse den som är registrerad somgäldenår hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan somsamhe-skallas med gäldenären. 1 fråga om uppgifter enligt 7 S I får terminalåtkomsienavse också den som år delägare i fåmansföreiag där någon som avses i iredjemeningen är delägare. Utanhinder av vad smii iir föreskrivet i annan lag får från regisler enligt dennalag uppgifl som avses i 5 § Jörsta stycket 1. 2 och 7 och öH jörsia styckel Ioch 2 saml uppgift om slag av näringsverksamhet och om beslut om likvidationeller konkurs lämnas ut till enskild om del inte av särskild anledning kan antasatt den registrerade eller någon honom närstående lider incii om uppgiftenröjs. Från regisler enligt denna lagfar hinder av vad somär jöreskri-vei i annan lag lill enskild lämnas Ul nedan angivna uppgifier. omdel inle (IV särskildanledning kan aulas all den regisirerad. :' eller någim honom iiårslående lidermen om uppgiften riijs. De uppgifier som far lämnas ut är 1. uppgiftsom avses i 5 i) Jörsia slyckel 1, 2 eller 7, 2. uppgiftsom avses i 6 § första styckel I eller 2. 3. uppgiftom slag av närings-verksaintiel eller ont beslut om likvidation eller konkurssamt 4. uppgift om registrering av skyldighet all inbetala innehållen preliminär A-skaii eller arbetsgi varavgift. Denna lag iräder i kraft, såvitt avser 7, 10 och 12 SS. tvåveckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den har kommil ut från trycketi , och såviii avser 1 § . -' Senasle lydelse 1983: 143. Prop.1984/85:108 19 Närvarande:statsministern , ordförande, och slalsråden 1. , , ,, , , , , , R. ,, , Lagrådsremissom avräkning vid återbetalning av skatt Flertaletförfattningar på skalle- och avgiftsområdet innehåller beslämmelser om i vilkafall ell inbetalt skattebelopp skall återbetalas till den skattskyldige resp.till den som är avgiftsskyldig. Återbetalning skall bl. a. ske om enskallskyldig har betalat preliminär skall som översiiger den slutliga skatten.Återbetalning skall också ske om den skaltskyldige eller avgifisskyldige fåttsin belalningsskyldighel nedsatt eller befriats från denna på grund avexempelvis ändrad taxering eller rättelse av felaktig debitering ellerkreditering. I anslutning lill återbetalningsbestämmelserna finns i regel ocksåföreskrifter om atl det belopp som skall återbetalas (restituUonsfordringen)skall eller får las i anspråk (avräknas) för betalning av vissa skatte- ochavgiflsskulder som den återbetalningsberältigade kan ha. 1 några författningaruttrycks detta så atl den skallskyldige inle har rätl att få ul mer avrestituUonsfordringen än som återstår sedan skulden betalts. De skatte- ochavgiftsfordringar för vilka avräkning på detta säll skall eller får ske ärenligi föreskrifterna i huvudsak av samma slag som den skall eller avgifl somskall reslilueras. Enligt vissa författningar kan dock avräkning också skemellan olika medelsslag. Delhär angivna avräkningssysiemet skall inle förväxlas med det allmännakvittningsförfarande enligt vilket en gäldenär under vissa förutsättningar fårbetala en skuld genom atl kvitta den mot en fordran som han har på borgenären.Avräkning kan sägas vara ett speciellt kvittningsförfarande med delvis andrarättsverkningar än kvittningen. Till avräkningens innebörd återkommer jag idel följande. Numeratorde den allmänt rådande uppfattningen vara att staten inte kan Prop.1984/85:108 20 taen skatte- eller avgiftsrestituiion i anspråk genom kvittning och att ettavråkningsfört"arande får användas bara i den mån uttryckliga bestämmelsermedger della. Underde senasle åren har från olika håll förts fram krav på att möjlighelerna attfå in skaller och avgifier skall förbättras genom införandet av en möjlighettill "generell kvittning". Justitiekanslern () tog för övrigt redanår 1973 i en skrivelse till (Dnr 159/73) upp vissa frågorom indrivning av skatter och avgifter hos belalningsskyldig som hartillgodohavande hos statsverket i form av överskjutande preliminär skau.Frågorna hade aktualiserats i ett av JK pröval ärende. Enligi JK; s meningtydde i ärendel inhämtade yttranden på atl del förelåg ett inle ringa prakiisklbehov av vidgad möjlighet lill avräkning. Enligt JK hade bl.a. den modernadalaiekniken accentuerat behovel av en översyn av bestämmelserna. Enviss utvidgning av möjligheterna till avräkning har också genomförts på senarelid. nämligen när det gäller återbetalningar av mervärdeskatt (SFS 1983:76).Iprop. 1982/83:84 angav jag all denna uividgning var att se som ett steg iavvaklan på resultatet av de överväganden om en generell avräkningsrätl påskatte- och avgiftsområdet som pågick inom . (Ds Fi 1983:24) Avräkning vid återbetalning avskall m.m., har därefier lagts fram förslag som syftar lill en väsentliguividgning av det allmännas möjligheter lill avräkning från belopp som skallulbelalas enligt olika skatte- och avgiftsförfattningar. Promemorianinnehåller förslag till en ny lag om avräkning vid återbetalning av skall m. m.och till följdändringar i en del lagar. Promemorian har remissbehandlats. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas dels de i promemorian framlagdalagförslagen som bdaga I, dels en förteckning över remissinstanserna som bilaga2. En sammanställning av remissyttrandena har upprättats inomfinansdepartementet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr 2982/83). Jagavser nu alt ta upp frågan om lagsliflning på grund av promemorieförslaget. 1det följande kommer jag först att redogöra for nuvarande avräkningsbestämmelserpå skatte- och avgiftsområdet. 1 anslulning lill denna redogörelse kommer jagockså att redovisa huvuddragen i promemorians förslag. Iuppbördslagen (1953:272, UBL) finns beslämmelser om återbetalning i bl.a. 68 §1 och 2 mom. Sådan återbetalning ankommer på länsstyrelse. Prop.1984/85:108 21 68 § 3 och 4 mom. ges sedan bestämmelser om att denålerbetalningsberätligade endast har rätl atl få ut vad som överstiger vissanärmare angivna obetalda skattebelopp, medan återstoden skall goltskrivas honomlill betalning av de obetalda skatterna. Enligt 4 mom. skall sådan avräkninggöras också från ränta som den skattskyldige är berättigad lill enligi 69 § Imom. (ränla på överskjutande preliminärskalt). Enligt vad som föreskrivs i 68§5 mom. skall beslämmelserna i 3 och 4 mom. ha motsvarande lillämpning då denåterbelalningsberältigade skall belala sjömansskall eller bevillningsavgift försärskilda förmåner och rättigheter eller kupongskatt. 1 75 a § UBL föreskrivsvidare atl en arbetsgivare, som är berättigad all återfå för arbetstagareerlagd skall men som slår i skuld för restförd skall ellerarbetstagares skalt. för vilken han har blivit ålagd betalningsskyldighet,endast har rätl att få ul vad som överstiger det obetalda skattebeloppet. Det bör nämnas att avräkning inle skall göras vid allaulbelalningar enligt UBL. Fordran på skallebelopp som skall överföras tillfrämmande stal enligt 69 a § första eller andra stycket kan sålunda inle tas ianspråk genom avräkning. Överföringen är etl särskilt uppbördslekniskl inslituloch innebär inle någon reslilulion lill den skallskyldige (se prop. 198.3/84:58s. Sådan reslitulionsränta som enligi 69a § tredje styckel skall beräknaspå del överförda beloppet skall emellertid ulbelalas lill den skaltskyldige.Det finns dock inle någon beslämmelse enligi vilken den skallskyldiges fordranpå ränta skall las i anspråk genom avräkning. 2.2 Avräkningsbestämmelser i andra författningar Vid återbetalning av bevillningsavgift, sjömansskall ochkupongskatt skall - enligt bestämmelser i 5 § I mom. lagen (1908: 128) ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rälligheter, 36 § I mom. lagen(1958:295) om sjömansskatt och 27 § kupongskaltelagen (1970:624) - de nyssnämnda avräkningsbeslämmelserna i 68 § 3 och 4 mom. UBL äga motsvarandelillämpning. Vid återbetalning av sjömansskatt skall della dock endasl gälla iden omfallning riksskalieverkei (RSV) beslämmer. RSV har i enlighet härmed den13 beslutat alt beslämmelserna i 68 § 3 och 4 mom. UBL bör ägamotsvarande tillämpning vid reslilulion av sjömansskatt översligande I . 1 32§ lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifier enligtlagen (1981:691) om socialavgifter (AVGL), i 8 kap. 76 § studiestödslagen(1973: 349) och i 20 § lagen (1982; 1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighelbeträffande vissa uppdragsersältningar (AUL) finns avräkningsbestämmelser somär utformade på ungefär samma sätt som bestämmelserna i 68 § 3 och 4 mom. UBL.I enlighet med mitt förslag i prop. 1982/83:84 (SkU 1982/83:20 och SFS 1983:76)finns en liknande avräkningsbestäm-melse numera också i 49 § lagen (1968:430)om mervärdeskatt (ML). Prop.1984/85:108 22 Riksdagenhar beslutat (prop. 1983/84: 167, SfU 28, rskr 369) att AVGL skallupphävas och ersättas av en ny lag (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare (). Den nya lagen innehåller enavräkningsbestämmelse (25 §), som också den är uiformad ungefär på samma sättsom UBL; s avräkningsbestämmelser. Gemensamtför de nämnda avräkningsbeslämmelserna i UBL och andra författningar är alt denskatl- eller avgiftsskyldiges rätt all ålerfå det belopp som skall reslilueras- med någol varierande ordalag - begränsas så alt han bara har rätl alt ålerfåvad som översiiger de närmare angivna obelalda skatterna eller avgifterna. Eltannat gemensamt drag är att avräkningen i princip framstår som obligatorisk,dvs. alt reslilulionsmyndighe-ten är skyldig all verkställa avräkning. Detfinns emellertid också avräkningsbestämmelser som utformats på annat sätl. början kan nämnas en avräkningsbeslämmelse som visseriigen inle lagits in iskattelag men som dock avser avräkning från återbetalning av skatt, nämligen 8§ bötesverkställighelslagen (1979: 189). Paragrafen avser fall då den bölfälldehar fordran enligi 68 § I eller 2 mom. eller 69 § 1 mom. UBL på överskjulandeskatl eller ränla på sådan skall och anger att böterna i sådant fall färavräknas på den bölfälldes fordran i den ordning som föreskrivs i 68 § 4 mom.första styckel UBL. Av I § bcitesverksläl-lighetslagen följer all inle baraböler ulan även vile och sådan särskild rättsverkan av brott som innefattarbetalningsskyldighel omfattas av av-räkningsbestämmelsen. 1 68 § 5 mom. UBLfinns en hänvisning avräk-ningsbestämmelsen i bötesverkställighelslagen.Denna avräkningsbeslämmelse avviker från de förul nämnda på det sättet atlavräkningen inle framstår som obligalorisk. Ilullförfattningarna finns också avräkningsbestämmelser som inle framstår såsomobligatoriska. Enligt 22 § tullagen (1973:670)/år sålunda, vid återbetalningtill den tullskyldige, avdrag göras för till betalning förfallen tull elleravgift som den tullskyldige har att eriägga lill . På tullområdetskiljer man mellan sådan återbetalning enligt lullagen och tullrestitutionenligt tullförordningen (1973:979). Tullrestitution kan efter ansökan medgesbl. a. för förlullad vara som har använts för tillverkning av exportvara somulförts ur landel. Tullförordningen innehåller inle någonavräkningsbestämmelse, men i 19 § tullstadgan (1973:671) föreskrivs att avdragvid tullrestitution/år göras för tull, annan avgift, ränta eller restavgiftsom sökanden har att eriägga till . Iandra författningar finns avräkningsbestämmelser som visserligen framstår såsomobligatoriska men som ändå utformats på etl annal sätt än det som använts iUBL. Etl exempel på detla är 30 § andra stycket vägtrafikskatlelagen (1973:601,VSL). Där föreskrivs att vid iiterbetalning av skatt skall avräknas endastsådan lill betalning förfallen fordonsskatt eller kilometerskatt som ejeriagts, restavgift som belöper på sådan skatl samt sådan avgift enligtbilregisterkungörelsen (1972:599) som uppbärs i samband med uppbörd avväglrafikskall. Prop.1984/85:108 23 Den av (prop. 1983/84:71. SkU 22, rskr145) antagna lagen (1984: 151) om punktskatter och prisregleringsavgifter (LPP)gäller för skaller och avgifter som las ul enligt vissa i lagen närmare angivnaförfattningar, som rör s. k. punktskatter saml prisregleringsavgifter och endel andra avgifier. I 5 kap. 6§ LPP finns bestämmelser om alerbeialning ochannan ulbelalning och enligt 5 kap. 7 § samma lag skall före ulbelalningavräknas skall för vilken den skallskyldige står i skuld hosbeskattnings-myndigheten. Då LPP Irädde i krafl upphörde lagen(1959; 92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning (LEK) all gälla.Enligt LPP: s övergångsbestämmelser skall den upphävda lagen dock fortfarandegälla i vissa hänseenden, bl.a. i fråga om skall enligt lagen (1983:219) omlillfällig vinstskall. LPP: s beslämmelser gäller inte för sådan skall. I 29 §LEK ges inledningsvis vissa bestämmelser om återbetalning av skall ochdärefier föreskrivs i fjärde slyckel, alt avdrag vid återbetalning skall görasför vad den skallskyldige inle eriagl av förfallel skattebelopp jämte ränla.som beskaliningsmyndigheten har all uppbära. Del kan lilläggas alt del inle bara är skalle- ochavgiflsförfaltningarna som innehåller avräkningsbestämmelser. Jag skall härbara nämna en avräkningsbeslämmelse som har viss anknylning lillavgiftsområdet. Vad jag syftar på är avräkning från sådan s. k.skrolningspremie, som enligi 4 § bilskrolningslagen (1975:343) i regel ulgår omell fordon avregislreras enligi bilregislerkungörelsen på grund avskrolningsinlyg. Premien betalas till den som vid avregistreringen är antecknadsom ägare i bilregistret och utbetalningen sker i regel genom automatiskdatabehandling på grundval av uppgifier i bilregistret ulan alt beslutmeddelas. Enligt 21 § bilskrot-ningsförordningen (1975:348) skall vissa skalleroch avgifter, som hänför sig till den bil för vilken premien utgår, avräknasfrån premien. Den som anser alt skall eller avgift oriktigt avräknats får inomviss tid påkalla beslut hos om ulbelalning av premien.Beträffande de skrolningsav-gifter som skall eriäggas enligt 9§bilskrolningslagen är LPP:s förul nämnda återbetalnings- ochavräkningsbestämmelser lillämpliga. Jag villockså nämna alt del finns skalleförfallningar som hell saknar beslämmelser omavräkning. exempel på della är lagen (1976:339) om saluvagnsskalt. Vidåterbetalning enligt 5 § denna lag kan någon avräkning alltså inle göras.Dessutom innehåller en del punklskalteförfallningar regler om särskildaålerbelalningar och andra ulbelalningar, på vilka LPP: s ålerbetalnings- ochavräkningsbeslämmelser inle är lillämpliga. 1 regel saknas också särskildabeslämmelser om avräkning från sådana ulbelalningar. I 61 § lagen (1941:416) omarvsskall och gåvoskatt föreskrivs atl, om dödsbo eller skatlskyldig har rättatt återfå betalad skatt, skall skattebeloppet ålerbelalas i den ordning som ärföreskriven i UBL i fråga om reslilulion av skatl. Ålerbelalningen ankommer pålänsslyrelser-na. Denna hänvisning lill UBL:s reslilutionsbeslämmelser lordeemellertid inle inbegripa reglerna om avräkning. Enligi lagen (1984:404) omsiämpel- Prop.1984/85:108 24 skall vid inskrivningsmyndigheter, som Irädde i kraft den1 och som delvis ersatte slämpelskallelagen (1964:308), skall alerbeialningav skatl ankomma på inskrivningsmyndigheten eller den myndighet som regeringenbestämmer. Lagen innehåller inle några beslämmelser om avräkning.Slämpelskallelagen ersattes i övrigt av lagen (1984:405) om stämpelskatt påaklier. 1 den lagen finns inle några bestämmelser om återbetalning elleravräkning, men LPP:s beslämmelser härom är lillämpliga. 2.3 Avräkning mellan olika medelsslag Som jag inledningsvis nämnl är skalle- ochavgiftsförfallningarnas avräkningsbestämmelser utformade så att avräkningskall - eller får göras i huvudsak endast för fordringar på skatt elleravgift av samma slag som den skall eller avgifl som skall reslilueras. Somredan frameåtl medger beslämmelserna dock i viss, skiftande utsträckning ävenavräkning mellan olika medelsslag. Vid återbetalning av skatt enligt UBL görsavräkning således inle bara för fordran på skatt enligt UBL utan också förfordringar pä sjömansskatt, bevillningsavgift och kupongskatt saml för böter,viten och sådan särskild rättsverkan av brott som innefallar belalningsskyldighel.I sammanhängd bör också uppmärksammas alt begreppet skatt enligt UBL i siginnefattar etl fiertal olika skatter och avgifier. nämligen (enligt 1§ förstastycket UBL) statlig inkomstskatt, staUig förmögenhetsskatt, utskiftningsskatt,ersättningsskatt, inkomstskatt, skogsvårdsavgift, egenavgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter, hyreshusavgift, skatteUllägg ochförseningsavgifl enligt taxeringslagen (1956:623) saml vinstdelningsskaU. I övrigt gäller följande. Vid återbetalning avbevillningsavgift, sjömansskatt eller kupongskatt görs avräkning inle bara motskatt av samma slag utan också mot skatt enligt UBL. Återbetalning avvägtrafikskatt avräknas bara mol fordringar på väglrafikskall och på vissa avgifterenligt bilregisterkungörelsen. Vid ålerbäring av sludiemedelsavgifier enligt 8kap. 74 eller 75 § studiestödslagen avräknas bara fordringar på vissa avgifterenligt lagen. Vid återbetalning av arbelsgivaravgifter enligt AVGL avräknaslikaledes endasl fordringar på arbelsgivaravgifter. som träder ikraft , skall avräkning emellertid också göras för allmänlöneavgift enligt I § lagen (1982; 423) om allmän löneavgift, för skalt enligtUBL och för mervärdeskatt. Vid återbetalning enligt 20 § AUL eller 49 § ML görs ocksåavräkning för fordringar på mervärdeskatt, skall enligt UBL. arbetsgivaravgiftenligt lagen om socialavgifter och avgifl enligt lagen om allmän löneavgift. Vid återbetalningar av punktskatter m. m. enligt LPP görsavräkning för skatt för vilken den skaltskyldige slår i skuld hosbeskaliningsmyndigheten. Detta innebär all avräkning från alerbeialning av enviss punklskalt Prop.1984/85:108 25 kan göras för betalning av fordringar på alla de skattereller avgifter, som den restituerande beskattningsmyndigheten, t.ex. RSV, haratt uppbära. LPP innefattar således en ganska omfatlande möjlighel atl avräknaåterbetalning av viss skatl eller avgift mot fordran på annan skatt elleravgift. Återbetalning enligt lullagen avser inle bara tull utanockså skatt och annan införselavgift som erlagts till lullmyndighel. Vidåterbetalningen får avdrag, som redan nämnts, göras för tull och avgift, varmedockså förstås skatt, som den lullskyldige har alt eriägga till . Vidtullrestitution får avdrag också göras för tull eller annan avgift, inklusiveskatt, som skall erläggas till . Vid utbetalningar fåravräkning således göras mellan olika slags tullar, skatter och avgifter somtullverket har att uppbära. Enligt vad nu sagts är avräkning mellan skatter ochavgifter av olika slag alltså medgiven i viss ulslräckning. Därtill kommer attvad som får avräknas från olika reslitutioner oftast inle bara är vissasärskilt angivna fordringar på skatt eller avgift. Dessutom får avräkning iregel ske för betalning av ränior, restavgifter och andra avgifter som hänförsig till den fordran som skall belalas genom avräkningen. 2.4 Avräkning innan statens motfordran förfallit tillbetalning? En förutsätining för att statens fordran på skatl elleravgifl skall få räknas av från ett belopp som skall återbetalas är ofta atlstatens fordran (motfordringen) är förfallen lill betalning. Vad nu saglsgäller sålunda i fråga om avräkning enligi 29 § LFK, 8 kap. 76 § studiestödslagen,22 § tullagen och 30 § VSL. Det gäller också i fråga om avräkning enligt 49 §ML från återbetalning av mervärdeskatt mot fordran på skatl enligt UBL,arbetsgivaravgift enligt lagen om socialavgifter eller avgift enligt lagen omallmän löneavgift. Delsamma gäller vid avräkning enligt 68 § 4 mom. förstastycket UBL, som avser avräkning mot den skattskyldige påförd skatt som intebetalts inom föreskriven lid. Enligt några bestämmelser - 75 a § Qärde styckel UBL och32 § första stycket AVGL - skall avräkningen avse restförda motfordringar,vilket innebär alt molfordringarna inte kan bli betalda genom avräkning såsnart de förfallit ulan först vid en någol senare tidpunkt. Avräkning enligt 8§ bötesverkställighetslagen avrestitution enligt UBL mot böter m.m. kan inte ske förrän böterna lämnats förindrivning och detla får inle ske innan bötesdomen vunnit laga krafl ellerinnan slrafföre-läggande eller föreläggande av ordningsbol godkänts.