prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Av stor betydelse för denframtida utvecklingen av vuxenutbildningen blir med all säkerhet beslutetnyligen atl inrätta förnyelsefonder inom vinstgivande företag (prop.1984/85:86, FiU 9, rskr 108). Jag vill dessulom erinra om beslutet om nyorganisation för arbetsmarknadsutbildningen (prop. 1984/85:59, AU 9 rskr 101):Båda dessa beslut akiuaUserar behov av regler för uppdragsutbildning. Beslutet omförnyelsefonder avser vinster i förelag. Om vinsten detta år uppgårfill . skall lio procent betalas in till ränte-lösa konton iriksbanken. Den exakta storleken pä inbetalningarna är svår att beräkna och harav chefen för angivits till mellan fem och tio miljarderkr. De till förnyelsekontonainbetalade beloppen får användas för utbildning,forskning och utveckling för alt stärka företaget och trygga dessframtid. Utnyttjandet av medlen fömtsätter enighet mellan arbetsgivarna och defackliga organisationerna. I vilken utsträckning fömyelsefonderna kommer attanvändas för utbildningsinsatser kan inte närmare bedömas . Detta blirberoende av en rad faktorer, men det finns stora fömtsättningar för att en stordel av medlen kommer atl användas på etl för vuxenutbildningen betydelsefulltsätt. De utbildningsinsatsersom kan bli aktuella för de anställda i de berörda företagen får förutsättasbli inriktade på all förbättra deras kompetens som anslällda inom företaget.Detta innebär att utbildningen skulle komma att Prop.1984/85:100 Bilaga 10 74 fåen i princip yrkesinriktad karaktär. Även under sådana förhålllanden kan del emellertid bli frågan om betydandeutbildningsinsatser av mera allmänkaraktär som riktar sig bl. a. till de kortutbildade i företagel. Sädana insatser är ofta nödvändiga som en grund för enmera specialiserad yrkesutbildning eller för fort- och vidareutbildning inomyrket. Jag vill i detta sammanhang särskilt erinra om vad jag i delföregående (avsnitt 4) har anfört om ensärskild utbildningsinsats i datateknik för kortutbildade. Framtiden får utvisai vilken utsträckning företagen kommer all utnyttja de olika former avutbildning som anordnas av samhället eller som bedrivs med statligt stödför utbildning finansierad genom förnyelsefonderna. Företagens intressehärför blir bl.a. beroende av i vilken utsträckning komvux, folkhögskolorna och studieförbunden - liksomför övrigt högskolan, gymnasieskolanoch den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildning - kan erbjuda utbildning som till innehåll och utformning moisvarar företagensbehov. Beslutet om ändradorganisation av arbetsmarknadsutbildningen innebär bl.a. att den nuvarandesärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen som främst bedrivs i AMU-centra kommer att organiseras som uppdragsmyndigheter fristående frånarbetsmarknadsmyndigheterna. De regionala arbesmarknadsmyndigheternabör upphandla arbetsmarknadsutbildningendär man kan få bäst kvalitet till lägsta kostnad. Detta innebär att också andra ulbildningsanordnare i störreutsträckning kommer all kunna erbjudaarbetsmarknadsutbildning. I samband med beslutet om ny organisation för arbetsmarknadsutbildningen harstatsmakterna uttalat alt framför allt de teoretiska delarna av utbildningen i storutsträckning bör kunna anordnas av komvux. Det är därför viktigt att komvux kanerbjuda utbildning av det slag som arbetsmarknadsmyndigheterna efterfrågaroch att man kan göra det till acceptabla kostnader. I princip börvarken sädan utbildning som kan komma till stånd genom förnyelsefondernaeller arbetsmarknadsutbildning finansieras genom statliga bidrag ur anslag underutbildningsdepartementets huvudtitel. När komvux,folkhögskolor eller studieförbund anordnar sådan utbildning bör det därför skei form av uppdragsutbUdning, för vilken beställaren står för helakostnaden. Uppdragsutbildninghar inte varit tillåten i komvux. Genom beslut medanledning av prop. 1983/84:169 och prop. 1984/85:37 fär vissuppdragsutbildning äga rum inom ramen för komvux. däremot har redan tidigare varit oförhindrade att bedriva uppdragsutbildning. Reguljärtstatsbidrag skall då givetvis inte utgå för samma ändamål. Införandet avuppdragsutbildning i komvux kräver en ytterligare översyn av gällandebestämmelser. Den förväntade kraftiga ökningen av uppdragsutbildning vidfolkhögskolor och inom studieförbund aktualiserar en översyn av gällande bestämmelser för attåstadkomma en klar gränsdrag- 1984/85:100 Bilaga 10 75 ning mot statsbidragsberättigad verksamhet. Jag anser alldet är viktigt all bällre förutsällningar skapas för uppdragsuibildning ochjag avser därför all senare i vår återkomma till regeringen med förslag till en särskild proposition i dessa frägor. Därvid avserjag också att behandla motsvarande frågor vad avser uppdragsverksamhet inom bl.a. gymnasieskolan och högskolan. 11 Vissa frågor om studiestöd Siudiestödelsomfallning och utformning är av stor betydelse för att samhällets mål påutbildningens område skall kunna förverkligas. Självklart är det inteenbart studiestödet som garanlerar en kvantitativt och kvalitativt önskvärdrekrytering till olika slag av utbildning efler gmndskolan.Också en mängd andra faktorer är av betydelse i ell komplicerat samspel medvarandra och med studiestödet. Men om samhället inte ställde ett studiestöd av den omfattning som finns nu till förfogande så skulle studier över huvud taget inte vara möjliga för ett mycket stortantal människor. 1 en mening kanstudiestödet tillsammans med övriga faktorer av betydelse förrekryteringen anses vara väl avpassat, nämligen vad avser den totalarekryteringen till utbildning efter gmndskolan. Hela efterkrigsperioden, dvs.den tid som ett statligt studiestöd av någon väsentlig betydelse har funnits iSverige, har präglats av en kraftig utbyggnad av hela utbildningsväsendet.Trots detta har också, generellt sett, präglats av köertill platserna i olika slag av utbildning. Drivfjädern bakom de studiesocialareformerna har heller aldrig varit ett behov alt fylla tommautbildningsplatser. Studiestödets främsta uppgift har i stället alltid varitatt påverka rekryteringen till utbildning kvalitativt, dvs. att skapa faktiska möjligheter till utbildning också för dem som harotillräckliga möjligheter atl finansiera sina studier pä annat sätt. Detcentrala syftet med studiestöden äralltså att dessa skall medverka social utjämning bland dem somsöker till olika slag av utbildning efter den obligatoriska skolan och förhoppningsvis därmed också till social utjämning i samhället över huvud taget. Eftersom socialt urspmng och privataekonomiska resurser blir av mindrebetydelse genom utbyggnaden av studiestöden kommer den enskildes egen begåvning, studielämplighet ochmotivation alt spela större roll. Därigenom bidrar studiestöden ocksä till enhögre kvalitet i utbildningen. Fram till början av1960-talet var det statliga studiestödet mycket klart inriktat påbegåvade barn och ungdomar från familjer med begränsade ekonomiska resurser.Detta gällde såväl den gymnasiala nivån som universitet ochhögskolor. De studiesociala reformerna under 1960-talels förra hälft hade som ledstjäma att åtgärdernaför att åstadkomma en social Prop.1984/85:100 Bilaga 10 utjämning borde sältas in pä den gymnasialanivån, medan studiestödet pä högskolenivån borde utformas med utgångspunkt iall de studerande var ekonomiskt självständiga. Stödet borde därför beviljasutan hänsynstagande fill föräldrarnas ekonomiska slällning. Dessa principergäller fortfarande. Studiehjälpen, dvs.studiestödet för dem som studerar på gymnasial nivå och som är , hargenomgått slora förändringar sedan 1960-lalels början. Grundprincipen äremellertid fortfarande, med slöd i föräldrabal-kens bestämmelser omföräldrarnas försörjningsansvar, atl studiehjälpen inle täcker och inte hellerär avsedd att täcka alla kostnader under sludieii-den. Föräldrarna har alltsåkvar sitt försörjningsansvar. Till en del är studiehjälpen generell och utgåroberoende av familjens ekonomiska situation. Detta gäller för studiebidragetoch för de tillägg som kan ulgå om den studerande har långa dagliga resor ellerär inackorderad på studieorten. Däremot ulgår exlra tillägg efler prövning molfamiljens ekonomi. Vissa möjligheter finnsatt därjämte erhålla ytterligare studiehjälp i form av återbetalningspliktigastudiemedel. Om särskilda skäl föreligger och den studerande brutit medföräldrarnas ekonomi beviljas studiemedel utan hänsyn till deras inkomst ochförmögenhet. Studiemedel beviljas restriktivt bl.a. av det skälet att det ärolämpligt all den enskilde ådrar sig skuldsättning redan för studier igymnasieskolan. För den som sedan fortsätter med högskolestudier skulle dentotala återbetalningsbördan kunna bli mycket betungande. Mellan ochvåren 1985 har bidragen inom studiehjälpen förändrats på följande sätt.Beloppen anges i kronor . Ansvaret har i princip övertagits av läns-trafikbolagen som erbjuder kostnadsfria resor överfört lill det Slalliga bostadsbidraget som beviljas också för studerande upp till 20 år Den Ijuli 1984 ersatt av extra tillägg 200/400/600 Prop.1984/85:100 Bilaga 10 77 Sludiebidragel, sombeviljas alla sluderande, utgår med samma belopp som barnbidraget, och det höjsdärför kraftigt , lill /månad. Detta innebär atl dessreala värde blir något högre än det var 1965. Resetillägget,inackorderingstillägget och hemreseersätlningen har successivt höjls i takt medkostnadsutvecklingen. När del däremot gäller de två av föräldraekonominberoende bidragen, dvs. del inkomstprövade och det behovsprövade tillägget, varbeloppen länge oförändrade och de höjdes därefter aldrig till att motsvara sittursprungliga värde. Dessutom gjordes inle tillräckliga uppräkningar avinkomstgränserna, varför allt färre studerande fick sådana bidrag. Det skeddealltså en klar urholkning av värdel av de selektiva inslagen i studiehjälpen.Detta är sannolikl en av orsakerna lill att rekryteringen lill gymnasieskolaninle utvecklades på önskvärt sätl. och ökadevisserligen andelarna barn frän lägre socialgrupper i gymnasieskolan, menökningen avsåg framför alll de kortare utbildningarna. Mot slutet av 1970-lalelupphörde därtill denna utveckling och det finns tendenser till en återgång tilltidigare förhållanden. Därför vidtas under innevarande budgetår ell antalåtgärder för att väsentligt förbättra situationen för ungdomar från hem medsvag ekonomi. Det tidigarebehovsprövade fillägget, som beviljades mycket restriktivt och efter krångligaregler, har avskaffats och från den ersatts med ett extra tillägg,som kan utgå till ett väsenlligt större antal hushåll. Det högsta beloppet är600 kr./månad. Vidare kommer det inkomstprövade tilläggetatt ersättas med att del statliga bostadsstödet ocksä utgår för hemmaboendebarn , om dessa bedriver studier. Även denna förändring innebären klar förbättring för familjer med barn i gymnasieskolan. Min förhoppning äratt dessa båda ålgärder skall medföra att andelen elever från lägresocialgrupper äter skall öka vid de 3-och 4-äriga linjerna i gymnasieskolan. Utöver den kraftigahöjningen av de generella studiebidragen har åtskilliga flerbarnsfamiljer medbarn i gymnasieskolan fått ekonomiska förbäil-ringar därigenom att barn medstudiebidrag från räknas in i underlaget vid beräkning avfierbarnslillägg inom barnbidragssystemet. Vidare höjs den 1 januari 1985åldersgränsen för beviljande av bidragsförskott för barn i gymnasieskolan,vilket innebär en betydande förbättring för familjer med ensamståendeföräldrer. Det är bl. a. mot den härredovisade bakgrunden som man bör se beslutet atl fr.o. m. den 1 juli 1984skärpa reglerna för beviljande av ålerbetal-ningspliktiga studiemedel till1819-åringar i gymnasieskolan. En hel del kritik har riktats mot della beslut.Det har gjorts gällande all de nu genomförda reglerna missgynnar framför allttvå kategorier av studerande, nämligen dem som genomgår utbildning som intefinns på hemorten och dem som kommer från hem med mindre god ekonomi. Då det gäller den tidigare gruppen vill jagerinra om vad jag har Prop.1984/85:100 Bilaga 10 78 anfört om försöriaransvaret enligtföräldrabalken. Detta försöaransvar försvinner inte genom att eleven väljereller tvingas välja en utbildning som inte finns på hemorten. Föräldrarna harfortfarande skyldighet alt bidra till barnels försörjning. För de merkostnadersom uppstår på gmnd av studierna finns inackorderingstillägget. Jag kommer idet följande atl föreslå alt detta får en ändrad konstmktion. Den tidigarehemreseersätlningen bör slås ihop med inackorderingstillägget, vilket gerstörre frihet i användningen av bidragen. För den andra kategorinhar jag i det föregående redovisat att avsevärda förbättringar har skett ochsker. För övrigt kvarslår möjligheten att erhålla återbetalningsplikligastudiemedel efter prövning mol den egna och mot föräldrarnas ekonomiskasituation. Totalt sett får såledesnu familjer med ba'rn i gymnasieskolan mycket kraftiga ekonomiskaförstärkningar. Ser man endast till de bidrag som ulgår underutbildningsdepartementets huvudtitel så görs under innevarande budgelår enhöjning av anslaget frän ca 1 000 milj. kr. till ca I 400 milj. kr., alltså medca . Del finns anledning alluppmärksamt följa utvecklingen då det gäller den sociala rekryteringen tillgymnasieskolan. Jag räknar med all det skall vara möjligt atlavläsa effekterna av de nu gjorda förbättringarna av Studiehjälpen och av detfamiljepolitiska stödet. I avvaktan härpå anser jag det inte befogat all göraytterligare större förändringar. Jag har därför i mina förslag i det följandeendasl gjort vissa prisomräkningar för studiehjälpens del. Som jag nu redovisat har,framför allt , stora förändringar gjorts i studiehjälpen.Då det däremot gäller studiemedlen, dvs. slödel till dem som studerar ihögskolan eller därmed jämställda utbildningar eller som visserligen går igymnasial utbildning men är eller äldre, har reglerna varit i stortoförändrade sedan syslemet infördes . För atl del reala värdetav studiemedlen skall vara oförändrat har de anknutits till basbeloppet enligtlagen om allmän försäkring. Sludiemedel för etl läsår fastställdes, närsystemet infördes, lill av basbeloppet. ochstudiemedlen uppgick således dä till . för elt läsår. Beloppet harsedan höjts i takt med all penningvärdet har förändrals. Vid tvä tillfällen harsludiemedelsbeloppel dessulom ändrats genom riksdagsbeslut. Detta skedde dels1982, då studiemedlen höjdes till av basbeloppet för atl kompensera förföljderna av ändrat sätl all beräkna och fastställa basbeloppet, dels 1984, dåstudiemedlen höjdes till av basbeloppet, varvid en del av höjningenmotiverades med nya förändringar i sättet atl beräkna basbeloppet. harbasbeloppet fastställts till . och studiemedlen för ett läsår uppgårdärmed lill . Genom siudiemedlens konslrukiion är, som jagnyss har framhållit. 1984/85:100 Bilaga 10 79 1 stort har destuderande kompenserats för de förändringar som har gjorts i sättet all beräknabasbeloppet. Inom ramen för de totala prisförändringarna finns skillnadermellan olika grupper av varor och tjänster. Prisökningarna har varit relativtstörre för vissa kostnader som kan antas väga tungt i en studerandes budget.På del hela taget gör emellertid studiemedlen del möjligt för de studerande atlha i huvudsak samma levnadsstandard nu som då systemet infördes . Däremothar de inte blivit delakliga av den standardhöjning som fram till mitten av1970-talet ägde rum i samhället i övrigt. I gengäld har de inle heller berörtsav de standardsänkningar som har drabbat t. ex. lönlagarna efler 1975. Även om alltså intestudiemedlens värde minskat sä har dock under hela del senasle decenniel fråganom studiemedlens storlek deballerals livligt. De studerandes organisationer harupprepade gånger hävdat all studiemedlen är otillräckliga för all möjliggöraen skälig levnadsslandard och för att täcka de direkta utbildningskostnaderna.Till stöd för sina krav om höjda studiemedel har de hänvisat till skilda levnadsnivåundersökningar ochtill alt sammansättningen av studerandekolleklivel har förändrats genom atlflera äldre studerande fått tillträde till högskolan. Genom att studiemedlen ärotillräckliga har, hävdas det, allt flera tvingats till förvärvsarbete vidsidan av studierna. Det, anser man, har lett till att studierna försenals ochlill att högskoleutbildningens effektivitet har sänkts. Också ceniralasludieslödsnämnden och högskolemyndighelerna gör sådana bedömningar. 1 nuvarandeslalsfinansiella läge är det utomordentligt svårt att avsätta ytterligareresurser till studiemedel. Vid bedömningen av de skilda behoven i dennasituation har jag, som jag anförde, valt att prioritera de sluderande inomgymnasieskolan. Problemet med studiemedlens nivå har emellertid observerats avregering och riksdag och sludiemedlen har alltså höjls i särskild ordning vidde tvä lillfällen jag nämnde, dvs. 1982 och 1984. Som ett led i försökenalt förbättra situationen för de ekonomiskt mest utsatta studerandenautarbetade en tjänstemannagrupp inom etlförslag lill differentiering avstudiemedlen. Gmppens förslag publicerades i en promemoria (DsU 1984: 13), somhar remissbehandlats . Syftet med promemorian var alt geregeringen underlag för etl ställningstagande till möjlighelerna atl åstadkommaomprioriteringar inom befintliga ramar. Jag vill erinra om atl förraårel uttalade alt en översyn av detta slag var angelägen (prop. 1983/84:40 bil.6, SfU 11, rskr 86). Utgångspunkten för förslaget var konslalerandel all den gruppsom har de slörsla ekonomiska problemen är de som är ensamslående och inlebosatta i föräldrahemmet. En grupp som däremot med hjälp av sludiemedlen kan haen god konsumlionsslandard är de som bor kvar i föräldrahemmel. Mol bakgrundhärav föreslog gruppen Prop.1984/85:100 Bilaga 10 80 all studiemedlen skulle differentieras i första handefler boendeform. 1 ett alternafiv, vilket förordades, föreslogs dessutom endifferentiering av sludiemedlenefter ålder. Remissinstansernasmeningar om förslagen i promemorian är mycket delade. Omkring hälften av dem avvisarprincipiellt varie ytterligare differentiering. Nägra alternativ när det gäller omfördelninginom givna ramar förs inlefram i remissyttrandena. Jag anser i detta lägeatt frågan om omprioriteringar inom studiemedelssystemets ram liksom vissa andra frägorom systemets utformning bör bli föremål för en mera genomgripande belysning.Detla bör ske genom en kommitté.Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag i denna fråga. Vid sidan av fråganom differentiering av sludiemedlen innehöll promemorian också vissa andraförslag till ändrade regler för sludiemedel. Dessa förslag hargenomgående tillstyrkts av remissinstanserna. Eftersom emellertid avsikten varatt finansiera åtgärderna genom de föreslagna ompriori-leringarna börockså dessa frågor prövas ytterligare av kommittén. 1 etl avseende är jagemellertid beredd att redan nu föreslå en förändring i den riktning somarbetsgruppen har föreslagit, nämligen vad avser behovsprövningen mot denstuderandes inkomst. Mina förslag syftar till att minska belydelsen avinkomster vid behovsprövningen. Förändringen finansieras genom den besparing som päelfte huvudtiteln uppstår genombostadsministerns förslag senare denna dag om avskaffande av bostadstilläggetför hushåll utan barn. Kommittén bör ocksåfå i uppgift att se över reglerna för återbetalning av studiemedel. Generelllsett är bestämmelserna om återbetalning av studiemedel generösa, och de innehåller starkasubventionselemenl. Jag vill erinra om att regeringen efter riksdagensbemyndigande gick ut med etterbjudande om atl de som återbetalade sina studiemedel kunde fä rabatt. Från en del häll framfördes då kritikmol aft rabatten inte var ännu högreoch de återbetalningsskyldiga uppmanadesatl avstå från att utnyttja erbjudandet. Även jag inslämmer i atl subvenlionselemenlet i de återbetalningspliktigastudiemedlen sannolikt totalt sett är väsentligt större än igenomsnitt, i synnerhet om man också larhänsyn till kredittiden understudierna. Del bör enligt min meningfinnas anledning all se över var den totala subventionen från olika synpunkterhar bäst effekt. Det bör t. ex. övervägas om det är befogat med så långaälerbetalningstider som tillämpas. har detvisat sig att ganska stora grupper har avsevärda svårigheter att klara avåterbetalningen av sludiemedel, trots de olika regler som finns om uppskov medoch avskrivning av återbetalningen. Detta gäller särskilt dem som skaffar sigstudieskulder för annan ulbildning än traditionellt akademisk och genomsnittligt fårganska måttliga löner. En annan gruppsom har svårigheter med återbetalningen ulgörs av dem som har Prop.1984/85:100 Bilaga 10 81 barn alt försöka. Utredningen bör därför ocksåfä i uppdrag all undersöka hur ålerbelalningsbördan skall kunna lättas förvissa grupper av betalningsskyldiga. Vuxenstudiestödeninfördes under /76. De består av tim-och dagstudieslöd förkortare utbildningar samt av särskilt vuxenstudiestöd. Vuxenstudiestödenfinansieras med en särskild arbetsgivaravgift, som uppgår till 0,av denlönesumma som betalas ut av arbetsgivarna. Då avgiften infördes gjordes särskildauttalanden om att den skulle räknas av från det tillgängliga löneutrymmet.Vuxenstudiestöden är, bl.a. mot bakgmnd av finansieringssättet, avsedda iförsta hand för atl täcka del inkomstbortfall som uppstår för den som tarledigt från arbetet för att studera. Med vuxenulbildningsavgiften finansierasockså en del andra verksamheter, l.ex. uppsökande av kortutbildade vuxna föratt stimulera dem till studier. Tim- och dagsludiestödenslär i viss relation lill de genomsnittliga timlönerna inom LO-områdel och harunder åren höjts successivt. Det särskilda vuxenstudiestödel däremot är knutettill utbildningsbidragen i arbetsmarknadsutbildningen. Dessa är i sin turknutna till arbetslöshetsersättningen. Arbetslöshetsersättningenhöjdes under de borgeriiga regeringarna endast obetydligt och förlorade därmedi realt värde. Den har åter höjts, men den ger fortfarande inte fullersättning för förlorad arbetsförtjänst. Detla har haft till följd all alllfärre personer med arbete hade råd att ta ledigt för att bedriva studier. Enallt större andel av dem som sökte och fick särskilt vuxenstudiestöd varhemarbetande, en gmpp som del i och för sig är angeläget att rekrytera lillstudier inför ett återinträde på arbetsmarknaden, men som detta slöd inte iförsta hand är avsett för. De kan i många fall få utbildningsbidrag förarbetsmarknadsutbildning, en möjlighet som normalt inte finns för den som harett förvärvsarbete. Den 1 juli 1984förändrades reglerna för det särskilda vuxenstudiestödet så, att rekryteringenbättre skulle stämma med det urspmngliga syftet med stöden. För dem som intetillhör erkänd arbetslöshetskassa sänktes bidraget lill 32,avutbildningsbidraget medan medlemmar av arbetslöshetskassa även ifortsättningen får etl bidrag som uppgår till av utbildningsbidraget.Därtill fick kassamedlemmen rätt till ett barntillägg om . per barn ochmånad, varigenom förutsättningen för familjeförsöijare att bedriva studierökades väsenlligt. beslulade ienighet om den nyssnämnda förändringen, men därefter har kritik riktats motden, bl.a. därför all hemarbetandekvinnor på detta sätl fick ell försämrat studiestöd. För min del ser jag ingenanledning att ompröva del beslut som fattade . Genomfinansieringsmetoden för vuxenstudiestödet är det i praktiken arbetslagarnasom har avstått en del av sitt löneutrymme för att bekosta studie-slödel. Dethar tillkommit för atl ge förvärvsarbetande realistiska möjlig-6 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 82 heter till studier och det har konstruerats för att geersättning för förlorad arbetsförtjänst. Stödet beviljas avvuxenutbildningsnämnder efler bedömning av de utbildningsbehov som är mest angelägna.Prioriteringen sker inomramen för tillgängliga resurser och slödet är således inte - till skillnad från studiehjälpen och studiemedlen - engenerell rättighet. Enligt min meningår det då också rimligt att del särskilda vuxenstudiestödet har en utformningsom främst tar sikte på dem som förlorar sin arbetsinkomst vid studier,och bland dessa särskilt dem som har försöijningsbörda.