prop · G80385 · 1984-12-31 00:00:00 — De räntebidrag som normalt blir följden av denna åtgärd kommerhärigenom fastighetsägaren tillgodo med ett halvt belopp per den 1 juh 1986 ochmed återstoden per den . När det gäller storleken av denna sänkning måstebeaktas att de räntekostnader, som räntebidraget är avsett att täcka, iskattesammanhang utgör avdragsgilla kostnader. För egnahemsägaren ersättssåledes en del av räntebidraget av en skatteminskning. Vid beräkning avegnahemsägarens kompensationsbehov har jag utgått från atl denne har enmarginalskatt ora . I följande tabell redovisar jag de sänkningar avden garanterade räntan som enligt min mening behövs. Sänkningarna bör ske frånden räntenivå som gäller per och gälla fr. o. ra. den 1januari 1986. Sänkningarna bör göras i de låneärenden där bostadslånet harbetalats ut före utgången av . Normala upptrappningar, sora i vissa fall sker påårsdagen för bostadslånets utbetalning, skall genoraföras i norraal ordning. Kompensationi form av sänkt garanterad ränta för egnahemsägare' ' Uppgifterna I tabellen avser bostadslån som har betalatsut före ulgången av . 1984/85:85 14 Räntebidragskorapensationen , soraenligt vad jag har anfört, avser skatteinbetalningar 1985och , är således något högre än vad som erfordras vid det normalaskatteuttaget om 1,. Denna nivå uppnås . Förändringar av dengaranterade räntan med anledning av detta bör eventueUt beaktas i annatsammanhang. Jag har tidigare föreslagit åtgärder för attfördela kostnadsökningarna till följd av upptrappningar av den garanteraderänlan jämnare i beståndet av hyres- och bostadsrältshus. Åtgärderna medför atlstatens utgifter för räntebidrag rainskas. Differenserna raellanbidragsunderlaget för äldre egnahera och yngre är i och för sig betydandevarför det skulle kunna vara raotiverat raed vissa justeringar avupptrappningstakten även för egnahem. Kapitalkostnaderna är dock till följd avde extra upptrappningarna redan relalivt höga, varför jag anser attupptrappningstakten f.n. inte bör justeras. Jag förordar att de garanterade räntorna föregnahem sänks i enlighet med vad jag har anfört. Till sänkning av den lägstagaranterade räntan återkommer jag i det följande. 6 SÄNKNING AV DEN LÄGSTA GARANTERADE RÄNTAN De åtgärder inom räntebidragssysteraet sora jag harförordat beträffande hyres- och bostadsrättshus bör gälla i ärenden därbostadslånet betalas ut före utgången av år 1984.1 ärenden där bostadslånetbetalas ut senare bör korapensationen för faslighetsskatten i stället ske genomen sänkning av räntan för av lånetiden. Denna sänkning börgälla i samtliga låneärenden oavsett under vilket år huset har färdigställts.Sänkningen bör raotsvara det kompensationsbehov som jag har redovisatföreligger för hus färdigställda . Jag förordar att räntan för avlånetiden för hyres- och bostadsrättshus som innehas av allmännyttiga företag,bostadsrättsföreningar, studentbostadsföretag eller sätts till i de fall bostadslånet utbetalas efterutgången av , för övriga juridiska personer till och förfysiska personer till . Vad gäller egnahera, dvs. småhus med lån för vilkaden garanterade räntan fastställs enligt 38 § första stycket 1bostadsfinansieringsförordningen, förordar jag att räntan för det första åretav lånetiden fastställs till i ärenden där bostadslånet betalas utefter utgången av . 1984/85:85 15 7 STATENSKOSTNADER FÖR KOMPENSATIONEN Kostnaderna för det särskilda räntebidrag förhyres- och bostadsrätishus sora jag har förordat skall betalas ulunder kan beräknas uppgå till ca 1 000 milj. kr. utgörsåledes hela kompensationen ell direkt bidrag. När kompensationen under år1986 infogas i det ordinarie räntebidragssystemet kommer kompensationen förhyres- och bostadsrätishus i vissa fall atl bestå i att amorteringarna av detstatliga lånet blir lägre än vad som annars skulle ha varil fallet. föreslås också extra upptrappningar avden garanterade räntan för vissa hyres- och bostadsrätishus. Dessaupptrappningar skall avräknas från kompensationsåtgärderna innan dessa fogas ini räntebidragssystemet. kommer därför ökningarna av räntebidragsutbetalningarnatill hyres- och bostadsrältshus atl uppgå till ca 700 milj. kr. medanamorteringarna på vissa lån beräknas bli ca 50 milj. kr. lägre än vad somannars vore fallet. Kompensationsåtgärderna för egnahem under år 1986beräknas medföra atl utgifterna för räntebidrag ökar med ca 700 milj. kr.,medan samhällets skatteintäkter lill följd av denna ränlebidragsutbetalningökar med ca 350 milj. kr. Slalens intäkter av fastighetsskatten beräknasunder uppgå till ca 3 000 milj. kr. medan den beräknasuppgå till ca 4 500 milj. kr. och när skatten är fullt utbyggd ca 5000 milj.kr. Hyreshusavgiften skulle fullt utbyggd ha tillfört statskassan knappt I 500milj. 8 DISPENSFRÅN AVSÄTTNING TILL KONSOLIDERINGS FOND skall enligtförordningen (1983:974) om stalligl ränleslöd vid förbätlring av bostadshus haen konsolideringsfond som motsvarar av del fastighetskapital somföretaget förvallar. Enligl övergångsbestämmelserna avseende åren 1984- 1986lämnas räntebidrag även om kravet på konsolideringsfond inte är uppfyllt, omförelaget börjar avsälla medel och den årliga avsättningenmolsvarar minsl . per m- våningsyla. Som jag har nämnt kan full kompensationför fastighetsskatten inte garanteras i varje enskilt fall. I de fallkompensationen inle blir fullständig kan ett förelag givetvis få svårigheterall göra avsättning till konsolideringsfonden. Detta kan i sin tur äventyraförelagets möjligheter all genomföra angelägna bosladsförbätlringsåtgärder.Därför bör enligt min mening dispens från kravel på avsättning lill fondenkunna medges , i de fall kravet på avsättning lillkonsolideringsfond verkar hyreshöjande. Jag förordar därtor atl regeringenbegär bemyn- 1984/85:85 16 digandeatt få raedge dispens, hell eller delvis, från kravet på avsättning tillkonsolideringsfond i sådana fall. Som en följd av detta förordar jag attföretag som får en sådan dispens också får en med förlängd tidsfrist föratt bygga upp fonden. Jagheraställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga omett särskilt räntebidrag för hyres- och bostadsrättshus , 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om sänkning av den garanterade räntan, 3. bemyndiga regeringen att medgedispens från kravet på avsättning tiU konsolideringsfond i enlighet med vadjag har förordat. Anmälantill proposition om ändringar i bestämmelserna om räntebidrag till följd avfastighetsskatten m. m. Regeringen har i proposition 1984/85; 18 lagt framförslag om en lag om statlig fastighetsskalt sora skall omfatta hyreshus,kontorshus, småhus saml bostadsbyggnader på lantbruk. Lagen föreslås träda ikraft och innebär bl.a. att faslighetsskatten införs i tresteg varvid skattesatsen höjs successivt och når sin fulla omfattning år 1987.Underlaget för skatten skall för småhus vara en tredjedel av taxeringsvärdetoch övriga fasligheter hela taxeringsvärdet. Den nya fastighetsskatten medför behov av särskildaålgärder för att motverka en ökning av boendekostnaderna för de grupperpensionärer som har fastigheter med högl taxeringsvärde och som är beroende avsärskilt ekonomiskt stöd till bostadskostnaden, dvs. de uppbär kommunaltbostadstillägg till folkpension (KBT). Vissa justeringar bör därför göras iberäkningsreglerna för bostadstillägget för atl begränsa fastigheisskattenskostnadseffekter för dessa pensionärer. Vid inkomstberäkningen till KBTberäknas enligl 5 S lagen (1962:392) om hustrulillägg och kommunalt bostadstillägglill folkpension m. m. en avkastning på förmögenhet på den del avförmögenheten som överstiger . för gift pensionär och . Vid beräkning av förmögenheten tas värdet av fastighet, som avses i 24 S2 mom. kommunalskaltelagen (1928:370) och som bebos av den pensionsberättigade.upp lill hälften av taxeringsvärdet. Detsamma gäller för jordbruksfastighet,där den pensionsberättigade är bosall. För att åsladkomma den eftersträvade kompensationenbör reglema för beräkningen av denna avkastning ändras på så sätt alt värdet avde fastigheter som avses i nämnda paragraf endast tas upp till en fjärdedel avtaxeringsvärdet. Genom denna ändring kompenseras de pensionärer som uppbärkommunalt bostadstillägg och som utan annan förmögenhet har en 1984/85:85 18 fastighetvars taxeringsvärde överstiger . för gifta pensionärer och 150000 kr.för ensamstående pensionärer. Som jag tidigare nämnt införs fastighetsskatten itre steg med början och når full omfattning . Eftersom de härföreslagna ändringarna avser att ge de berörda pensionärerna korapensation förfaslighetsskatt i dess fulla orafattning skulle det innebära enöverkorapensation ora ändringama trädde i kraft . Genoraförsändringarna i stället fr. o. m. komraer däremot kompensationen att utgåpå avsett vis. Jag föreslår mot denna bakgrund att 5 § lagen(1962:392) om huslratill-lägg och koraraunah bostadstillägg till folkpensionra. ändras enligt vad nu sagts. Den föreslagna lagändringen bör träda ikraft . Med hänvisning till vad jag nu har anförtheraställer jag att regeringen föreslår att antaga inorasocialdeparteraenet upprättat förslag till lag ora ändring i lagen (1962:392) om hustratiUäggoch koramunalt bostadstillägg till folkpension. 1984/85:85 19 Lagom ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension skall ha nedanangivna lydelse. 5 § Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst,för år räknat som någon kan antagas komma att åtnjuta under den närmaste tiden.Såsom inkomst räknas icke aUmänt barnbidrag, folkpension, tiUäggspension enligtlagen (1962: 381) om allraän försäkring till den del pensionen föranlettrainskning av pensionstillskoti enligt 3 § lagen (1969:205) ompensionstillskott eller av barntUlägg enligl 9 kap. 1 § sista styckel lagen omallmän försäkring, livränta som avses i 17 kap. 2 § nyssnämnda lag i vad denenligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som någon på grandav skyldskap eller svågerlag raå vara föranledd att utgiva. Som inkomst räknasicke heller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) ellerutbildningsbidrag under arbetsraarknadsutbildning. Vid inkomstberäkningenskall för den som åtnjuter folkpension i form av halv eller två tredjedelar avhel förtidspension bortses från ett belopp som raotsvarar skillnaden raellan a) etl för den försäkrade beräknatbelopp av hel förtidspension jämte däremot svarande pensionstillskott, beloppeti förekommande fall beräknat med beaktande av bestämmelserna i 17 kap. 2 §lagen om allmän försäkring och b) den utgående förtidspensionenjämte pensionstillskott. Vid uppskattning av förmögen- Viduppskattning av förmögen hels avkastning skall denna höjas hets avkastning skall denna höjas av det belopp, var- av det belopp, var raed förmögenheten överstiger för med förmögenheten överstiger för den som är gift sextiolusen kronor, den som är gift , och för annan sjuttiofemtusen kro- och för annan sjuttiofemtusen kro nor. Vid beräkning av förmögenhet nor. Vid beräkning av förmögenhet skall värdet av fastighet, som avses skall värdet av fastighet, som avses i 24 § 2 mom. kommunalskattela- i 24 § 2 mom. kommunalskattela gen (1928:370) och som bebos av gen (1928:370) och som bebos av den pensionsberättigade, tas upp den pensionsberättigade, tas upp till hälften av fastighetens taxe- till en fjärdedel av fastighetens ringsvärde. Detsamma skall gälla taxeringsvärde. Detsararaa skall vid beräkning av värdet av jord- gälla vid beräkning av värdet av bruksfastighel, där den pensions- jordbruksfastighet, där den pen- berältigade är bosatt. sionsberättigade är bosatt. 1984/85:85 20 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efterregler, som fastställas av regeringen. 1 fråga ora makar skalt årsinkomsten för envar avdem beräknas ulgöra hälften av deras sararaanlagda årsinkomst och värdet avförmögenhet beräknas utgöra hälften av deras sammanlagda förmögenhet. Årsinkorast avrundas för envar pensionsberättigadtill närmasl hela tiotal kronor. Denna lag träder i kraft . Äldrebestäraraelser gäller fortfarande för tid före ikraftträdandet.