prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Deberäkningar som gjorts visar olika åtgärders lönsamhei i förhållande tillalternativa åtgärder med hänsyn till lolala systemkostnader, investeringsulgifteroch livslängd samt drift- och underhållskostnader. lönsamhet underen rad olika förulsättningar studeras också. Rådet har inte gjort något försökatt prissäua åtgärdernas effekt på handelsbalansen, sysselsättningen, miljönoch säkerheten. Delta är, enligt rådet, yttersl en politisk bedömning. Energihushållandeåtgärder, värmepumpar, solvärmesystem och energilager bygger i slor ulslräckningpå inhemsk produktion. Importen av bränsle minskar kraftigt och ersätts intemed andra importerade produkter om energihushållningsplanen genomförs. Denkraftfulla satsningen på FoU inom dessa områden gör också att har ett leknikförsprång.Fömtsättningarna för export är därför enligt rådets bedömning goda. Energisparandeåtgärder i kombination med reparation och ombyggnad utgör en viss kompensastionför den minskade sysselsättningen i nypro- 1984/85:120 387 De direkta byggnadsarbetena genererar också arbetstillfällen imaterialindustrin, transportsektorn, förvaltningsledet och konsultbranschen.Även de nya energiteknikerna kan generera belydande sysselsättningstillskott.Från arbetsmarknadspolitisk synpunkt kan det därför, enligt rådels bedömning,vara motiverat att eventuellt tidigarelägga vissa reparations- ochombyggnadsarbeten och åstadkomma väsentliga energibesparingar. Energihushållandeåtgärder, värmepumpar, solvärmesystem och energilager minskar de miljöfarligautsläppen som utgör ett av de stora hoten mot vår miljö. Enkraftfull satsning på energihushållande lösningar leder därför till väsenlligtminskade samhällskostnader för miljöskador. Rådelframhåller att energihushållning i den vida mening man beskrivit inle endastbör ses som en del av energipolitiken. Rätt genomförd bör den kunna ulgöra enintegrerad del av ROT-programmel, uppruslningen av boendemiljön och vården avbyggnadsbeståndet samt bli ett led i miljövårdspolitiken. 2 Sammanställning av remissyttranden avseende underlag för omprövning av gällanderiktlinjer för energiverksamheten i byggnader m.m. Eflerremiss från har yttranden över Energi 85 -energianvändningi bebyggelse avgetts av fortifikalionsförvallningen (Fort-F),, riksrevisionsverkel (RRV), (),, överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF),(), , länsbosladsnämnderna iKristianstads, , , och , (), statens planverk, statens industriverk (SIND),statens energiverk, statens provningsanstalt, länsstyrelserna i ,, , och , energiforskningsnämnden(Efn), , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), statens institutför företagsutveckling (SIFU), fullmäktige i riksbank, E-gmppen teknikinformationAB, lekniska högskola (CTH), lekniska högskolan i (KTH),Universitet i , . Föreningen ,Föreningen , , , Industrigmppen för läu byggeri. Industrins byggmalerialgrupp, Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA), , , , , , , ,, , , , 1984/85:120 388 , Näringslivets Byggnadsdelegation,, . Svenska byggnadsentreprenörföreningen.Svenska Elverksföreningen, Svenska kommunförbundel. Svenska , ,allmännyttiga bostadsföretag (), (),, , , , , . Fleraremissinslanser har uttalat sig positivt över den allmänna uppläggningen avrapporten och menat att den pä elt lättfattligt sätt redovisarkunskapsläget inom det aktuella området. EnligtForlF belyser Energi-85 på elt bra sätt dagens situalion och syn vad gällerenergianvändningen inom byggnadssektom. utredning är en omfattande skrift som på etl lätt tillgängligt sättpresenterar en mängd fakta på området. De flesta är oomtvistade och mycket fåkontroversiella. För den som är allmänl intresserad av området skulle skriftensåledes kunna ulgöra en lärobok. och ullalar att stali-stikmaterialetger elt värdefullt tillskott till vetandet om energianvändningen. Rapporten ger en lättläst, bred allmän översikt av den energiinriktadebyggnadsforskning som BFR haft ansvar för. Illustrationerna är trevliga ochvälvalda och samverkar med typografin till alt göra del lätt att orientera sigi det omfatlande materialet. Frånvaron av språkliga fel vittnar om etlsamvetsgrant arbete av redaktören under en uppenbart kort produktionstid. KTHanser att Energi 85 tillsammans med ett stort antal delrapporter utgör eUmyckel omfatlande underlag. Det ligger en slor förtjänst i atl många experteranlitats för att behandla olika avsniU inom det komplexaenergiområdet. Omfattningen av undertaget är så stort all det med vissnödvändighet blir något svåröverskådligt. Energi 85ger emellertid en utomordentlig sammanslällning av tillgäng-Uga kunskaper ocherfarenheter. Det är ett mycket komplext ämnesområde utredningen omfattar.Uppläggning och genomförande har skett pä ett förtjänstfullt sätt. Inom mångadelområden är kunskaperna osäkra varför det kan finnas motiv för att inom vissaavsnill göra annorlunda bedömningar än vad som framgår av Energi 85. uttrycker sin uppskattning över rapportens uppläggning ochsakliga innehåll. Beskrivningen av de allmänna fömtsatt- 1984/85:120 389 ningarnager en god bild av energianvändningen i bebyggelsen och redovisas på etl överskädliglsätl. Liknande synpunkter framförs av Föreningen . I rapporten redovisas på ett överskådligt sättresultaten från etl omfatlande utredning- och ulvecklingsarbele. Rapporten geren sammanfattande och nära nog heltäckande bild av de senaste årens utvecklinginom viktiga delar av energiområdet. Rapporten sprider kunskap om detforsknings- och utredningsarbete som i form av utredningar, experimenlbyggandeoch demonstrationsverksamhet genomförls bl. a. med stöd av slatliga medel.Liknande synpunkler redovisas av . Mångaremissinstanser har pekat på brister i materialet. Bristerna kan beslå i saknar belysning av vissa aspekter helt eller delvis. 1 vissa fallifrågasätts underiagel för de slutsatser och synpunkter som redovisas. Byggnadsstyrelsenanser alt rapportens brister ligger i det som inte kommil pä pränt. Man harundvikit klarläggande diskussioner av förhållanden hos redovisade fakta somvar för sig kan vara utan invändning men sinsemellan kan innebära konfliklrisker.Härigenom har man också undvikit att dra sådana slutsatser av del framlagdamaterialet, vilka måste vara väsenlliga för det förelagda utredningsuppdraget.Läsaren kan förledas att tro att skriften kan utnyttjas som en meny för frittval av enskilda rätter utan hänsyn till de komplexa samband som råder. Detrelativt blygsamma utrymme som utredningen ägnat sparpotential och faktiska spareffekteri befintliga byggnader svarar enligt uppfattning inte motvad dessa frågor borde ha fält med hänsyn till deras avgörande betydelse förmöjligheterna att nå de av statsmakterna formulerade målen. RRV konstaterar atlrapporten i första hand redovisar uppnådda resultat inom energihushållningsområdeloch den nya teknikens möjligheter. De överväganden om och förslag tillfortsatta slatliga insalser inom energiområdet som presenteras ärhuvudsakligen av övergripande karakiär och i flera fall redovisas varkenkostnadsberäkningar eller annal underlag för förslagen. Rapportens värde sombeslutsunderlag begränsas också av all flera frågor som torde ha en cenlralbetydelse för beslut inom de akluella områdena endast behandlas mycketsummariskt. Sålundaborde rådel i sin utvärdering exempelvis ha diskuterat frågan om avvägningenmellan åtgärder i tillförselledet resp. energianvändningsledet mer ingående. Irapporten anförs endast att denna avvägning bör ske på nivå. Frågan omhur statliga styrmedel och stöd påverkar denna avvägning och vilka effekler dehar på fastighets- resp. samhällsekonomin berörs ej. En annan fråga som bordeha ägnats uppmärksamhet är de samhällsekonomiska aspekterna på energisparandeoch användandet av värmepumpar i fjärrvärmesystem. Hittillsvarande diskussionhar i huvudsak handlat om fastighets- resp. fjärrvärmeverksekonomiska aspekterpå energisparande resp. användandet av värmepumpar i dessa områden. 1984/85:120 390 Sammanfattningsvisanser RRV atl rapporten inte ger tillräckligt underlag för ställningstagandenoch beslut i många av de behandlade frågorna. Energiforskningsnämndenpekar på atl de uppnådda energisparresulta-ten och den ulveckling av leknikenpå energiområdet, som beskrivs i Energi 85, tillskrivs i allmänna ordalag FoU-stödei.Någon som helsl analys av samband mellan insatser och uppnådda resultatredovisas dock inte, ej heller av genomslagskraften av de olika slag av FoU-insatsersom gjorts eller andra använda styr- och slimulansmedel och deras inbördesbetydelse. Det är med andra ord ej möjligt att utläsa vilka toiala effekter FoU-stödethaft och i vad mån de olika insatserna varit effektiva. Riksantikvarieämbeletpåpekar att vid den utvärdering som utförts av BFR har energisparandets effekterpå kulturhistoriskt värdefulla byggnader inte behandlats. a. som en följdav detla saknas också underlag och analyser för en diskussion av dessa frågoroch för förslag om inriktning av energisparverksamheten i den kulturhistorisktvärdefulla bebyggelsen. Erfarenheter av hittillsvarande energisparverksamhetvisar att dessa frägor måste uppmärksammas mer. Vissa undersökningar har ävengenomförts i andra sammanhang för att belysa de problem som är förknippade med deUa. Länsbostadsnämndeni noterar att forskningen inom energiområdet har under en följdav år varit mycket teknikorienterad. har därvid kommit atl inla enledande plats i världen inom detta vikliga område. har vi upplevt attden nya teknikens tillämpning inom byggandet åstadskommit många problem.Länsbostadsnämnden i anför liknande synpunkter. anser att utredningen inte har klarlagt vilka typer av åtgärder somhar genomförts i bebyggelsen och på vilket sätt energibesparingen har skett.Statens energiverk framför liknande synpunkter och menar alt detta är en slor svaghetdå man skall diskutera styrmedel. Göteborgskommun beklagar att rådet har undantagit industrins byggnader från kalkylerna.Dessa byggnader representerar en energisparpotential av stort intresse med t.ex. möjligheter att utnyttja spillvärme m. m. Kommunen rekommenderar attenergihushållningsplaneringen utvecklas till atl om möjligt innefatta helabeståndet av byggnader. SABOkonstaterar att effeklen av drift- och skötselåtgärder och i viss mån ävenövriga "enklare" energisparåtgärder behandlas sparsamt i Energi 85.1den beräkningsmodell som använts för att beräkna den återstående sparpolentialeni bebyggelsen finns t.ex. drift- och skötselålgärder inle med. pekar på alt drift- och skötselfrägor behandlas endaslöversiktligt. SARvill framhålla tre faktorer som förbundet anser ha stor betydelse för en snabbutveckling mot ytterligare förbättrad energihushållning och effektivareenergiteknik. De tre faktorerna som ej har fått erforderlig tyngd är 1984/85:120 391 spridningav den nya kunskapen om energi till de verksamma inom produklion,administration och utbildning, brukarnas vanor och krav samt motivationen förlångsiktig hushållning och integration av energikunnande i byggnadsförnyelseoch administration Genom att i delalj bedöma intäkter och koslnader av olika energisparpaketvill BFR med sin beräkning av energispar-potentialen komma fram till vilka ålgärdersom är lämpliga atl genomföra i de skilda bestånden, vilken omfattning de börha och vilken energibesparing det är lönsamt för samhället all efterslräva. anser, atl detta angreppssätt har ett begränsat värde som underlagför energipolitiska ställningstaganden. Beräkningarna är osäkra med hänsyn tillkvalitén i del statistiska basmaterial man applicerar dem på samt de förenkladeförutsällningar man alltid måste göra i sådana sammanhang. En så precis kunskapom sakförhållandena på energihushållningsområdel, atl en av slaten detaljstyrdenergihushållningsplan vore möjlig eller önskvärd att sträva efter, är orimlig atluppnå. Ett rimligare angreppssätt är att undersöka uppvärmningsmarknadernasfunktionssätt för all på den vägen utröna om del finns några hinder föranpassning på producent- och konsumentsidan till samhällsekonomiska kostnaderför energitillförsel och energisparande. Statensprovningsanslalt konstaterar att utredningsunderlaget och redovisningenväsentligen är välavvägd, men vill peka på att de båda huvudavsnitten"Energihushållning, utvärdering och möjligheter" respektive "Dennya teknikens möjligheter" vad gäller omfattning och utförlighet inte heltär i balans med varandra. Skäl borde ha funnits atl behandla energihushållningsavsnittetmer utföriigt. menar att vissa centrala problem och vissa övergripande frågorbehandlas alltför summariskt eller indirekt i rapporten. Detta gäller t. ex.fjärrvärmens roll och byggnaders effektbehov. menar att vissa delar av det som skrivs om Qärrvärme ärofullständigt eller oriktigt. Rapporten förefaller atl ha en överdriven tilltrotill små värmepumpars förmåga att konkurrera med andra alternafiv tillbyggnadsuppvärmning. När det gäller effekterna av olika energisparandeåtgärder för handelsbalans, sysselsättning, miljö och säkerhet har de intebelysts. anser att även dessa konsekvenser av energisparandeborde ha beskrivits inom ramen för utredningen då detta material föreslås liggatill gmnd för omprövning av energipolitiken. Närdet gäller de mer omfatlande åtgärderna som genomförts under perioden 1978-83saknas i rapporten en analys av effekten av åtgärderna för miljön. Rapportensvärde ligger i att den visar, att sparmålet hitfills gått att uppfylla, även omförklaringama är mindre väl grundade, att slutmålet borde gå att uppnå, även omsvårigheterna underskattats, att svårigheter vid fortsatt genomförandeföreligger, även om de inte tillräckligt precise- 1984/85:120 392 rals,att bebyggelsen har etl enormt värde som nationell tillgång, även om manhittills endasl pekat på de ekonomiska värdena, alt en fortsatt intensifierad FoUverksamhet om bebyggelseutveckling och energianvändning är av nöden, även om deforskningsvärda problemen endast antytts. IVAanför bl.a. följande. Genom alt rådet inte väljer att i huvudfallet studeraolika energiförsörjningsalternalivs verkliga kostnader, dvs. utan skatter ochsubventioner m. m., avhänder man sig möjligheten att redovisa energisparpoleniialeni till lägsta samhällsekonomiska kostnad. Närdet gäller valet av scenarier och strategier efterlyser ett fall somredovisar en fortsatt kärnkraftanvändning . Eftersom en avvecklingav kärnkraftverk, som uppfyller alla ställda säkerhetskrav är ekonomisktoförsvarbar, anser att en marknadsbedömning av alternaUvaenergitekniker, som inte tar hänsyn lill ett fall med fortsatt kärnkraftsdrift,blir ofullständig. Delar av rapporten skulle vunnit på en kritisk, ingående granskning avhittillsvarande forskning och en diskussion av tidigare målformuleringar ochhur de uppfyllts. Man saknar en diskussion av hinder i form av medelsbrist,brist på forskare, kortsiktiga tidsperspektiv, svårigheter belräffandesamordning och kunskapsöverföring. En viklig faktor är samhällets resurser ochvilja att omsätta forskningsresultat i konkreta byggprojekt. Här saknas endiskussion av de vittgående konsekvenser som ett ROT- och energihushållningsprogramkan få för den byggda miljön. Rapporten innehåller otillräckligt av kostnads-och lönsamhetskrav för etl bestämt ställningstagande till framlagda förslag.Rapporten kännetecknas i sin helhel av sin brist på övergripande resonemang somplacerar de energilekniska övervägandena i begripliga relationer till andraöverväganden som kanske är väl så viktiga. Byggnadstekniska åtgärder och strategin för att uppnåett lågt energibehov i samband med nyproduktion av byggnader finner viknapphändigt redovisade i BFR;s rapport. Utnyttjande av byggstommenstillgängliga värmekapacitet och ytskiktens inverkan på styrning av mmsklimatelär exempel på områden som bör ha sin givna plats i forskningsprogrammen. Ensamverkan mellan stomme och värmesystem bör vara ett delmål i enenergibesparingsstrategi. Ettområde som inle behandlas i Energi 85 är vattensnålteknik, som är värd atluppmärksammas. BFRanger att "en investering för att spara en energienhet bör genomföras dåden innebär en kostnad som är lägre än utgiften för att köpa motsvarandeenergienhet". Vi instämmer i detta. Dock måsle vi konstatera att underlagför en optimering av åtgärdspaket, som innehåller såväl energisparåtgärder sominstallationer för uppvärmning inte alltid är väl dokumenterade. Specielltbeträffande ny teknik saknas ofta data för investeringskostnader, livslängdoch driftkostnader. Energi 85 ger ej tillräckligt underlag för sådanalönsamhetskalkyler. Därför anser vi alt ytterligare forskningsinsatser ärnödvändiga - främst för atl få teknisk/ekonomisk erfarenhet. 1984/85:120 393 Storöverensstämmelse föreligger om slorleken på nedgången i energianvändningen t.o. Vad som hänt råder skilda åsikter om liksom om vadutvecklingen kan förklaras av. Belräffande energianvändningen för uppvärmning kan manenligt verkels mening med någorlunda säkerhet uttala sig om utvecklingen 1978-1982.Enligt verkets dalabas, som baseras pä SCB:s leveransslatistik, minskarenergiåtgången för uppvärmning med under denna lid.Vad gäller bestånd kan därför uppskattningen för minskadenergiförbrukning belraktas som acceptabeltunderbyggd. Bedömningen att man därefter skulle ha sparat 1983 bör tillsvidare betraktas som en hypotes. Jämfört med energisparmålel i 1978 årsbebyggelse bör man enligt mening inte gå längre änatt konstatera atl förmodligen en tredjedel uppnätts. Redan detta måsle dock belraktassom en framgång. Malmökommun redovisar följande. Den utvärdering beträffande energianvändningensutveckling i som redovisas i BFR:s rapportär myckel intressant och belysande. Energiverksstyrelsen vill i delsammanhanget notera att en motsvarande studie gjorts för kommun säsom eltförsöksprojekt, i syfte att bl.a. undersöka om den nationella metodikenfungerar på ett kommunalt plan. Den genomförda sludien visar all så är falletoch arbelet med energistatistisk på ett kommunalt plan har därmed utvecklats kraftigl. Utredningens huvudresullat är i stort sett samstämmiga med denofficiella statistiken, men osäkerheter i det statistiska materialet medföralt redovisade slutsatser inte alltid har stöd i den officiella statistiken,vilket också påpekas i rapporten. SCB kan t. ex. inte verifiera påståendet atttrenden i minskningstakten för genomsnittlig energiförbmkning är accelererade (R132:1984, s. 116). Medelfelet i SCB:s skattningar av genomsnittlig energiförbmkningär ca 0,, medan den registrerade minskningstakten är . Dettainnebär att slutsatser beträffande förändringstakten måste bli osäkra,speciellt mellan de år då urvalen till undersökningen byts ut. Det finns ocksåen osäkerhet beträffande storleken på väderfaktorers inverkan på energiförbmkningen,som försvårar slutsatser om lakten i energisparandet. Beträffandeuppgifter över uppvärmd yta i bosläder totalt visar SCB:s och BFR:s uppgifiergod överensstämmelse både avseende nivåer och förändringstakt. Däremotredovisar BFR högre tillväxttakt för uppvärmd yta i småhus och en lägre för flerbostadshusän vad den officiella statistiken anger. Förklaringen till dessa avvikelserkan ligga i att jämförelser mellan FoB 1975 och FoB 1980 legat till gmnd för BFR;suppgifter. På grund av att FoB 1980 genomfördes med ändrade mtiner finns klassifice- 1984/85:120 394 ringsskillnadervid uppdelning på småhus och flerbostadshus mellan FoB 1975 och FoB 1980 varvidregistrerats en skenbar ökning av antalet småhuslägenheter på bekostnad av flerbosladshusen. noterar atl inga försök görs att närmare bevisa attenergiförbrukningen i småhus verkligen är så hög som bmtto. Denberäknade sparpolentialen om i småhus är i hög grad beroende av dennaförutsättning. anser att utredarna borde undersökt vilka empiriskavärden pä tidshorisont och kalkylränta som beslutsfattare lycks ha använt förhittills uppnådda sparresultat. Mycket talar för atl det i genomsnitt rör sigom resp. . SIBpåtalar bl.a. följande. Felen vid nivåbestämning försvinner enligt Energi 85vid beräkning av ändringar i energiförbrukningsnivån, t.ex. när man bildardifferenser . Ett sådant påstående kanske vore någorlundagiltigt under stabila förhållanden. kännetecknas emellertidav stora förändringar i användning av olja, el, ved och Qärrvärme föruppvärmningsändamål. De antaganden som mäste göra om bl. a. genomsnitlsförbmkningar,verkningsgrader och elkonverteringar m. m. får därmed olika stor betydelse 1978och 1983. De beräknade förändringarna kan därmed delvisåterspegla konsekvenser av fel i gjorda antaganden. BFR anger alt felet ärmindre än i angivelsen att minskningen är (bmtto) under perioden1978-1983. Storleksordningen på felet är enligt vär uppfattning betydligtstörre och kanske (brutto). Energiforskningsnämndenmenar alt det statistiska material som underbygger bedömningen av uppnådda energisparresultalär kvalitetsmässigt ofullständigt. Bedömningar bör därför göras medförsiktighet. Kunskap som Efn har om vilka energisparresultal som uppnåtts inågra kommuner, antyder att BFR:s uppskattning kan vara optimistisk 2.4Vad kan utvecklingen av energianvändningen förklaras av? Deladeåsikter råder bland remissinstanserna om vad nedgången i energianvändningenberor på. Fastighetsägareförbundetmenar att vid bedömning av energihushållningsprogrammets effekter måste manbeakta att omfattande sparåtgärder vidtagits även före den nu aktuellautvärderingsperioden. Flera lidigare undersökningar tyder pä att de privatafastighetsägarna och bostadsrättsföreningarna vidtagit relaUvt sett mer omfatlandeenergisparålgärder än de allmännyttiga bostadsföretagen , från 1974och framåt. Återstående energisparpotential hos dessafastighetsägarekategorier kan därför ha varit relativt sett lägre än deallmännyttiga bostadsföretagens vid energiredovisningens startår 1978.Förbundet anger att enligt SCB fördelade sig uppvärmningskostnaderna 1982 påolika fastighetsägarekategorier enligt följande: bostadsrättsföreningar /m,privata fastighetsägare /m och allmännyttiga bostadsföretag /m. 1984/85:120 395 1enskild fastighetsförvaltning kan enligt förbundet energisparinsatser uppnåsrelativt snabbt då energisparande lill följd av de höga energipriserna harblivit en integrerad del i den strävan efler kostnadseffektivitet som utmärkeralla affärsmässigt drivna förelag. Inom den offenlliga förvaltningen däremotsaknas ett naturligt incitament för energisparande. De kommunala förelagen färgenom alt deras hyror sätts efter självkostnadsprincipen under allaomständigheter sina uppvärmningskostnader täckta. Idet följande redovisas remissinstansernas synpunkter fördelade pä de förklaringsgmndersom anges till minskningen av energianvändningen. 2.4.1Mesl enkla åtgärder har vidlagits. (Med detla kan remissinstansernamena såväl drift- och skötselålgärder som lätningsåtgärder elc.) SIBhar funnit slöd för ståndpunkten i Energi 85 att de enkla energihushållningsåtgärdemahittills dominerat, och att de mer omfattande återstår. Länsbostadsnämndent menar i likhel med Energi 85 atl minskningen i energiförbmkningenhar framförallt åstadkommits genom enkla energihushållningsålgärder,såsom tätning av fönster och dörrar, injustering av uppvärmnings- ochventilationssystem samt tilläggsisolering av lättåtkomliga utrymmen. Undersenare år har det dock skett en utveckling mot mer omfattande åtgärder isamband med reparationer och ombyggnader. Nämnden har via långivningen kunnatfölja denna utveckHng. är tveksamt till utredningens bedömning att när halva tiden försparplanen passerat har halva målet uppfyllts genom tekniska åtgärder. Delfinns risk alt en alltför stor andel av besparingarna erhållits genom enkla,men kortvariga ålgärder och genom ändrade brukarvanor. Som stöd för dettahänvisar planverket till följande. I angåendeEnergihushållningsprogrammets effekter redovisas minskningen i specifik energiförbmkningmellan . Genom lägre specifik förbmkning för uppvärmning ochvarmvallen beräknas bmtto ha sparats i småhusen. I flerbostadshus har3,bmtto sparats (ca en tredjedel av den besparingen beror dock av att detäldsta beståndet rivils eller omvandlats och ersatts med en lika stor area nyaenergisnåla hus). För lokalerna beräknas besparingen vara bmtto.