prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Dekrediter som bosparlånen kan komma att konkurrera med om kreditutrymme ärfrämst traditionella hushållskrediter för bostadsanskaffning, konsumtion,förvärv av finansiella tillgångar etc. Några remissinstanser har framförtfarhågor att konkurrensen från bosparlånen med annan utlåning till hushållenkan komma att bli belydande. Enligt min mening är dessa farhågor i alla normalakreditmarknadslägen överdrivna. Del kan emellertid tänkas uppkomma situationerdå krediiåtstramningen måste vara så hård att det är orimligt att den intepåverkar ungdomens möjligheler att få bosparlån. har då möjlighetalt direkt ange att bosparlånen bör omfattas av rådande kreditrestriktioner. Enav mina utgångspunkter vid utformningen av förslaget till bosparande förungdomar har, som tidigare nämnts, varit alt i sä liten utslräckning sommöjligt komplicera det existerande allemanssparandet med tillkommandespecialregler. Amorteringstiden för ett bosparlån tillhör t.ex. de delar som,enligt min mening, får avtalas mellan banken och låntagaren i varje särskiltfall. Ett riktmärke för vad som, enligl min mening, kan anses Prop.1984/85:51 14 vara en rimlig amorteringstakt är att amorteringen böruppgå lill . Utlåningsräntanbör fastställas av banken på marknadsmässiga gmnder. Eftersom besparandet förungdomar utgör en integrerad del av allemanssparandet är det, enligt min mening,självklart att de regler beträffande överflyttning av sparmedel som gäller i allemanssparandetockså gäller beträffande bosparande för ungdomar. Detla innebär all vidöverflyttning av sparmedel mellan rikssparkonton i olika banker resp. mellanolika kapitalsparfonder rätten bibehålls till bosparlån. Belräffande HSB är detdock inle möjligt att generellt tillåta överflyttning av sparmedel mellan HSBoch andra banker eller omvänt med bibehållen länerätt. Detta skall jag straxåterkomma till när jag behandlar HSB:s medverkan i bosparande för ungdomar. Mitt förslag: Allemanssparandet är t.o.m. det år spararenfyller kvalificerande för bosparlån. Lånerätten inträder då spararen fyller och upphör ioch med utgången av det år spararen fyller 28 är. Den övre åldersgränsen är allanse som en minimiregel som bankema kan överskrida. Arbetsgruppens förslag: Överensslämmer med mitt förslagbortsett från att den övre åldersgränsen, , inte uttrycks som enminimiregel (departementspromemorian, s. 40 och 41). Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sigöver förslaget lill åldersgränser har påpekal att en absolut övre åldersgränspå kan vara olämplig (jfr bilaga 3, avsnitt 8). Skäl för mitt förslag: Genom att uttrycka den övreåldersgränsen som en minimiregel tillgodoses det tidigare angivna önskemåletatt inte mer än nödvändigt reglera bankernas verksamhet. Dessutom ger detmöjlighet att, som framförs i ett remissyttrande, ta hänsyn lill att för vissa gmpperi samhället sker familjebildning och etablering på bostadsmarknaden relativtsent i livet. Mitt förslag: För att kvalificera sig för bosparlån krävsett minimispa-rande (insatt behållning) på . Sparkravet avser sparandetpå rikssparkonto resp. sparandel i varje enskild kapitalsparfond utan möjligheltill sammanläggning. 1984/85:51 15 Arbetsgruppensförslag: För att kvalificera sig för bosparlån krävs fömtom ett minimisparande (nettoinsätlningarpå .) även en viss regelbundenhet i sparandet. före lånetillfället skall spararen vartdera året ha gjort nettoinsätlningarpå minst I . (departementspromemorian, s. 41). Remissinstanserna:Fullmäktige i anser allmänt att de krav som arbetsgmppen slällerupp bör minskas. Motivet för detla är att den kontrollapparat som redan finns iallemanssparandet inte bör kompliceras ytterligare (jfr avsnitt 2.2.3).Beträffande sparkravet anser fullmäktige att kravet pä nettosparande de tväsenaste kalenderåren kan slopas utan att grundtanken om att stimulera ungdomar lillell regelbundet sparande går föriorad. Fullmäktige anser också attminimibeloppet, , bör avse del enskilda spar- eller fondkontot ulanmöjlighet till sammanläggning (bilaga 3, avsnitt 9). Detta för altkontrollapparaten inte skall kompliceras. Skälför mitt förslag: En av gmndtankama bakom bosparandel för ungdomar är attstimulera ungdomarna till ett regelbundet sparande. Delta tillgodoses, enligtmin mening, genom att sparkravet för bosparlån utformas som ett krav på eninsatt behållning pä . krav innebär att spararen i vartfall måste ha gjort sju mänadsinsättningar när läneansökan prövas (om dethögsta månatliga sparbeloppel höjs till , jfr avsnitt 5). Arbetsgmppens förslag, attspararen före länetillfället skall ha gjort nettoinsätlningarpä minst I . vartdera året, skulle kunna innebära en risk att slörrelånevolymer tvingades fram än vad som annars skulle bli fallet. En sparare somuppnätt del maximalt tillåtna sparbeloppel . - vilket enligt nugällande regler kan ske - måsle nämligen i så fall utnyttja lånerätlensenast för att inte hell gå miste om denna rätt. Detta krav påregelbundenhet skulle således kunna medföra att en sparare "för säkerhetsskull" utnyttjade en lånerätl, även om ett direkt behov inte förelåg vidden aktuella tidpunkten. Ytteriigareett skäl för att begränsa sparkravet till en minsta insatt behållning är denallmänna strävan, som angavs i de allmänna utgångspunkterna att inlekomplicera kontrollapparaten i det existerande allemanssparandet. Av dettaskäl anser jag också att minimibeloppet skall avse sparandet på rikssparkontoresp. sparandel i varje enskild kapitalsparfond utan möjlighet tillsammanläggning. Prop.1984/85:51 16 Uttag av sparat belopp vid erhållande av lån Mitt förslag: Vid erhållande av lån skall hela den lånegmndandebehållningen jämte avkaslningen tas ut. Arbetsgruppens förslag: Avviker från mitt förslag genomatt den sammanlagda behållningen pä rikssparkonto, kapitalsparfonder och allemanssparandeinom ramen för HSB:s bosparande föreslogs skola tas ut vid erhållande av bosparlån(departementspromemorian, s. 44 dch 45). Remissinstanserna: påpekar attnågot krav på uttag av sparat belopp inle tillämpas av sparbankerna (bilaga 3,avsnitt 10). Skäl för mitt förslag: Skälet till utformningen av miltförslag är den fömt angivna allmänna strävan att de förslag som läggs fram iså liten ulsträckning som möjligt skall komplicera den existerande kontrollappara-leni allemanssparandet. Principen att hela den lånegrundande behållningen skalltas ut bygger på tanken att det är rimligt att sparkapital först utnyttjasinnan finansieringsbehov tillgodoses genom lån. Dessutom medför slopandet avbegränsningen av antalet lånetillfällen och slopandet av ett sammantagetmaximalt tillåtet lånebelopp att det blir nödvändigt att kräva att hela den lånegmndandebehållningen tas ut. I annat fall skulle behållningen kunna användas på nyttsom grund för en låneansökan. HSB:s medverkan i bosparandel för ungdomar Mitt förslag: HSB:s bosparande för ungdomar iåldersgrupperna kan anslutas till allemanssparandet utan attsparmedlen skall levereras in till eller till kapitalsparfonder.I övrigt gäller allemanssparandets allmänna regler. En förutsättning för attsparande i HSB på detta sätt skall få anslutas till allemanssparandet är attHSB ålar sig att lämna de ungdomar som allemanssparar i HSB bosparlån föranskaffande av nyproducerade bostadsrättslägenheter. De ungdomar som sparar i HSB:sbosparande får under det kalenderår dä de fyller välja mellan attöverföra hela eller delar av sitt sparbelopp till vanliga rikssparkonton eller kapitalsparfondermed bibehållen skallebefrielse på kapitalavkastningen eller att behållasparmedlen i HSB:s bosparande utan skattebefrielse men med bibehållen köplals iHSB. Prop.1984/85:51 17 Arbetsgruppensförslag: Överensstämmer med mill förslag med undantag av att kreditgivningenför förvärv av nyproducerade lägenheter förutsattes bli reglerad genom avtalmellan sparkassan och riksgäldskonlorel (departementspromemorian s. 45-49). Remissinstanserna:Hovrätten för övre och kammarrätten i anser att denlagtekniska utformningen vad avser HSB:s bosparande för ungdomar skulle kunnagöras tydligare. i och Svenska fömtsätteratt eventuellt andra liknande bospar-system som HSB:s också ges möjlighet till anslulningtill det föreslagna systemet. I ett särskilt yttrande från iMalmöhus län (minoriteten) och i remissyttrandet från Svenska bankföreningen.Post- och samt föreningsbankers förbund framhålls detsom olämpligt att HSB skulle inta en särställning inom ramen för bosparandel förungdomar (bilaga 3, avsnitten 3 och 1). Skälför mitt förslag: Enligt min mening är det rimligl alt inkludera bosparandeför ungdomar i åldersgmpperna i HSB-sparkassa i allemanssparandet.Det fömtsätter att HSB lämnar ungdomar som allemanssparar i HSB bosparlån föranskaffande av nyproducerade bostadsrättslägenheter. Däremot är det intemotiverat att kräva att dessa sparmedel skall levereras in tillriksgäldskontoret eller till kapitalsparfonder. Orsaken till att jag anser attett sådant undanlag skall göras är den särställning som HSB intar jämfört medandra banker/sparkassor. HSB:ssärställning beror på tvä omständigheter. För det första ställs det på bankernakredit- och statsskuldpolitiska krav, som inle rimligen kan ställas pä HSB. Fördet andra gäller beträffande HSB:s bosparande att de medel som kommer inanvänds som en del av rörelsekapitalet för produklion av bostäder avsedda för bl.a.de ungdomar som bosparar i HSB och som bosparandel bl.a. är avsett att stödja. Hänsynstagandettill HSB:s särställning medför ocksä att HSB inle behöver ge bosparlån för annalän anskaffande av en nyproducerad bosiadsrältslägenhet i en . Detlainnebär dock inle något hinder för HSB att även ge bosparlån för andra ändamål,t.ex. Densärställning som HSB intar jämfört med andra banker/sparkassor gör det hellerinte möjligt att generellt tillåta överflyttning av sparmedel mellan HSB ochandra banker/sparkassor eller omvänt. Däremot bör del, enlifet min mening, varamöjligt för de ungdomar som dellar i HSB:s bosparande att under det kalenderår dåde fyller 28 är välja mellan all överföra hela eller delar av sitt sparbelopptill vanliga allemanskonton (rikssparkonto eller kapitalsparfond) eller attbehälla sparmedlen i HSB:s bosparande. 1 det första fallet bibehållsskattebefrielsen på avkastningen av kapitalel. I det senare fallel upphörskattebefrielsen på räntan för de 2 1984/85. Prop.1984/85:51 18 medel som kvarstår i HSB:s sparkassa, men i gengäldbehålls köplatsen i HSB:s bosparande. HSB har dessutom naturiiglvis möjlighet att ansluta sigtill allemanssparandet på normala villkor. Därigenom skulle de ungdomar somhar deltagit i HSB:s bosparande med allemanssparandets förmåner även efter delkalenderår de fyllt kunna bibehålla dessa förmåner. Detta förutsättersjälvfallet att HSB på samma sätt som andra banker/sparkassor levererar in desparade medlen till eller till kapitalsparfonder. 2.2.3 Övriga frågor Administration och kontroll Mitt förslag: Administrationen och kontrollen av bosparandelsker hell inom ramen för den administration och kontroll som utövas inom allemanssparandet.Den kontroll av att spararna inte har för många konton eller överskriderbeloppsgränserna, som riksgäldskonlorel ansvarar för, utökas med att även avse HSB:sbosparande för ungdomar i åldersgrupperna 1628 är. Bankerna ansvarar för den administration och kontroll somkrävs för bosparlånen. Bankinspektionen ansvarar för kontrollen av hur samtligabanker som är anslutna till allemanssparandet eller som är förvaringsbank för kapitalsparfondertillhandahåller bosparlån. Arbetsgruppens förslag: Avviker från milt förslag genomatt månatliga konlrollkörning i allemanssparandet fömtsättsutnyttjas av bankerna/sparkassorna i deras kontrollverksamhet. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sigbeträffande arbetsgruppens förslag lill utformning av administration ochkontroll framhåller att förslaget medför en onödigt läng väntetid för enlåntagare. Datainspektionen hänvisar lill sill yltrande över betänkandet (Ds Fi1983: 15) Allemanssparandet och den prövning av tillstånd för registrering ochkontroll inom ramen för allemanssparandet som sker hos datainspektionen(bilaga 3, avsnill 11). Skäl för mitt förslag: En av utgångspunkterna för mittförslag till bosparande för ungdomar är att det i sä liten utsträckning sommöjligt skall innebära att administrationen och kontrollen av allemanssparandetkompliceras. Mot bakgrund av detta har mitt förslag utformats så alt ansvaretför administrationen och kontrollen av bosparandel, inkl. de lånemöjlighelerdetta medför, ligger på de banker som är anslutna till allemanssparandet. Beträffandetden kontroll inom allemanssparandet som har ansvar förblir den enda förändringen att även HSB:s bosparande för ungdomar 16-28 årmåste inkluderas i kontrollen av att spararna inle 1984/85:51 19 har för många konton eller överskrider beloppsgränserna. Enliglgällande regler kan en sparare spara på ett rikssparkonlo och i tvä kapitalsparfonder.Bosparkonto i HSB bör i detta sammanhang ses som ett allernaliv tillrikssparkonto. Den som bosparar i HSB bör således kunna ha elt bosparkontoi HSB och spara i två kapitalsparfonder. I bankinspektionens allmänna tillsynsuppgifter ligger bl.a.att vaka över alt bankernas verksamhet är i överensstämmelse med lagar ochandra författningar. Det ligger därför närmasi till hands alt inspektionen vadgäller bankerna får svara för kontrollen av alt bosparlån lämnas i enlighet medvad som avses i förslaget. Sparkassorna står ej under bankinspektionens tillsyn.Någon lagfäst skyldighet att lämna bosparlån föreligger inte. Mot denbakgrunden anser jag alt det är tillräckligl att riksgäldskonlorel prövar om deförutsättningar jag ställt upp för att HSB pä angivet sätt skall kunna anslutasitt bosparande för ungdomar lill allemanssparandet är uppfyllda. Mitt förslag: Lånerätlen för ungdomar som bosparat inomramen för allemanssparandet träder i kraft . Även allemanssparandesom skett ligger till grund för lånerätlen. Reglerna om HSB:sbosparande för ungdomar inom ramen för allemanssparandet träder i kraft den Ijanuari 1985. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgmppen föreslog attbosparande för ungdomar skulle träda i kraft den och att demedel som hade sparats av ungdomar inom ramen för allemanssparandetskulle fä räknas in i minimisparbeloppel. Däremot skulle sparande under år 1984inte beaktas, när det gällde kravel att spararen de två senasle kalenderårenföre lånelillfället skulle ha gjort nettoinsätlningar på minsl 1 200 kr.vartdera året. Bosparlån skulle således kunna beviljas tidigast (departementspromemorian, s. 48 och 49). Remissinstanserna: Belräffande arbetsgmppens förslag att bosparlånskulle kunna beviljas första gången påpekar Svenska sparbanksföreningenatt bosparlån baserat på allemanssparande beviljas av sparbankerna(bilaga 3, avsnitt 11). Skäl för mitt förslag: Som jag tidigare nämnt slopas kravelatt spararen de två senasle kalenderåren före lånetillfället skall ha gjortnettoinsättningar på minst I . Därigenom kommer bospariånatt kunna beviljas tidigare än vad arbetsgruppen föreslagit. Lånerätten börenligt min mening gälla fr.o.m. den . Alt låla lånerätlen gällafrån en 1984/85:51 20 ännutidigare tidpunkt vore enligt min mening olämpligt. Bosparsystemet vilar pågrundtanken alt man bör spara först och låna sedan. Alla bör därför ha en kvalifikationstidfrån del att bosparsystemet införs till det att lån kan erhållas. Genom altlånerätten träder i kraft först bidrar bosparsystemet ocksåi viss utslräcknig till att begränsa den inhemska konsumtionsefterfrågan underär 1985, vilket från stabiliseringspolitisk synvinkel är en fördel. Liksomarbetsgmppen anser jag att de medel som har sparats av ungdomar fr.o.m. Iapril 1984 inom ramen för allemanssparandet bör vara lånerätlsgmndande. Enligtbankerna skulle elt system som syftade lill att undanta sparande frånlänerätt stöta pä slora praktiska problem. Bankerna har därför förklarat sigföredra all även sparande grundar en lånerätt. Jag ser därför ingethinder för en sådan ordning. HSB:sbosparande för ungdomar inom ramen för allemanssparandet bör kunna starta säsnart de administrativa rutinerna har klarals ut mellan HSB ochriksgäldskontoret. Mittförslag: Delegationen för allemanssparandet bör för innevarande budgetär fä ettextra reservationsanslag på 2 milj. kr. för informationsinsatser i samband medintroduktionen av bosparande för ungdomar. Skälför mitt förslag: Det är angeläget alt information om del nya bosparsystemetså snabbt som möjligt når alla ungdomar. Delegationen för allemanssparande hari sitt anslagsäskande för nästkommande budgetår anmält all nödvändigainformationsinsatser i samband med ett eventuellt genomförande av elt bosparsystemför ungdomar kan beräknas medföra ökade koslnader under innevarande budgetårmed ca 2 milj. kr. Detta belopp bör enligt min mening ställas tilldelegationens förfogande för innevarande budgetår som reservationsanslag. Riksdagenbeslutade ' all ersätta de dåvarande lönsparformerna - ungdomenslönsparande och allmänna lönsparandet - med en ny enhetlig form av lönsparande,det s.k. nya lönsparandel. infördes lagen (1972:128) om skattefrihetvid premiering av sparande. Det nya lönsparandet startade . Prop.1972:22, FiU 15, SkU 16, rskr 109, 110. 1984/85:51 21 beslutade om vissa förbättringar avvillkoren för del nya lönsparandet, bl.a. höjning av vinstsumman förlönsparande . 'och 1980'' beslutade att dessa villkorför lönsparandet (numera kallat vinstsparandel) skulle gälla under ytterligaretvä resp. ett är. beslutade om en förändrad utformning av vinslsparandel.De nya reglerna trädde i kraft den med en övergångslid till ulgångenav . 3.2 Nuvarande och tidigare regler för vinstsparandet 3.2.1 Nuvarande regler i huvuddrag Vinslsparandel tar i första hand sikte på löntagare ochdärmed jämställda gmpper av fysiska personer. Sparandet skall vara regelbundetoch företrädesvis ske vid källan, dvs. i samband med utbetalning av lön ellerannan periodisk ersättning. Sparsystemet fick sin nuvarande utformning isamband med alt reglerna för vinstsparandet ändrades den 1 januari 1982.Reglerna gäller tills vidare. Insättning på vinstsparkonto i bank eller hos sparkassaskall ske med . Sparandet skall vararegelbundet, vilket anses förutsätta minst sex månadsinsättningar under ettår. För konton med första insättningen krävs dock ettmindre antal insättningar. På sparat belopp utgår lägst den ränta som gällerför kapitalräkning med tolv månaders uppsägning eller motsvarande konto. Demedel som stär inne på sparkontot är inte spärrade, ulan kan disponeras närsom helst av spararen. Dock får spararen erlägga utlagsprovision enligt sammaregler som bankerna tillämpar för kapitalräkning. En sparare får inle görainsättningar på mer än ett konto under . Överföring av sparmedel frånen bank till en annan kan inte heller ske. Årliga skattefria vinstutlottningarsker . Seplemberutlottningen sker närmasi efterspararet. Som villkor för deltagande i lotteriet gäller att spararen underspararet har ökat sin kontobehållning med . Saldot vidslutet av spararet fär inte heller ha underskridits vid något lillfälle undertiden fram t.o.m. året efter spararet. Den sammanlagda skattefria vinstsumman i septembemtlottningenär f.n. av den på visst säll beräknade saidoökningen inkl. ränta påvinstsparkontona under spararet, dock minst 2 milj. kr. En del av den 1976/77:47, FiU 6. rskr 98. 1978/79:45, FiU9. rskr 68. " 1980/81: 59, FiU 14, rskr 59. 1980/81: 167, FIU36, rskr 311. Prop.1984/85:51 22 vinstsumma som avser septembemtlottningen används för ett s.k.födelse-dagslolleri. För deltagande i marsutlottningen krävs inte att något nysparandeskett. Också den kontoinnehavare som endast låter tidigare sparade medel helt ellerdelvis stå kvar på kontot deltar i vinstutlotlningen. Härigenom motiverasspararen att behålla tidigare sparande på koniol. Som villkor för dellagande ilotteriet gäller dock all saldot inkl. ränta per något av de två senasteårsskiftena uppgår lill minsl . deltar kontohavaren med det lägsta av saldonapå vinslsparkontot vid de två senasle årsskiftena. Vinstsumman i marsutlottningenberäknas till I % av det belopp som ligger till grund för utlottningen. Riksgäldsfullmäktige administrerar och övervakarvinstsparandel samt ulformar vinslplanerna vid de två utlotlningarna. Statensvarar för av marsutlottningens vinslsumma och bankerna för . Septembemtlottningenbekostas av staten. För att inte lagstiftning skall behöva tillgripas iframtiden för att förändra eller avveckla vinslsparandel har i avtalen mellanbankerna och spararna tagits in en klausul som ger ellerriksgäldsfullmäktige rätt att ändra reglerna för vinstsparandet. 3.2.2 regler saml övergångsregler För vinstsparande före anordnadesenbart en årlig utlotlning, nämligen den septemberullottning som beskrivitsovan. På belopp som har stått inne på vinstsparkontot utöver spararetskulle dämtöver en skattefri sparpremie om , dock högst , utgå.Enligt gällande övergångsbestämmelser utbetalas sparpremien sista gången den 31december 1985 och gmndar sig då sparande. Premien bekostas tillhälften av staten och till hälften av sparinrättningen där sparandet har skett. Den sammanlagda vinstsumman vid seplemberutlottningen vartidigare av den på visst sätt beräknade saidoökningen inkl. ränta under spararet.Efter beslut av är 1976 höjdes vinstsumman vid utlotlningarna 1978och av denna summa. Beslutet innebar vidare att sparmedel frånåren 1972 och 1973jämtesparpremier , som helt eller delvis kvarstodpå sparkontot, skulle ge rätt till deltagande i dessa utloltningar som nyttsparande och 1978. Genom riksdagsbeslut år 1978 och 1980förlängdes villkoren för vinstsparandel intill utgången av . Beslutetinnebar också att sparande på motsvarande sätt gav rätttill deltagande i seplembemtlottningarna 1980-1982 som nytt sparande under åren1979-1981. Förlängningen av villkoren för är 1981 medför bl.a. alt sparandeunder som slår kvar på vinslsparkontot ånyo ger rätt till sparpremievid utgången av . Den ändring i vinstsparsystemet som beslutade omår 1981 innebar i huvudsak all sparpremien slopades och ersattes med marsullott- Prop.1984/85:51 23 ningen.Enligt särskilda övergångsbestämmelser skall dock sparbelopp på vinslsparkontoinkl. sparpremie föras över lill del nya systemet allteftersom beloppen harpremierats. Den första överföringen gjordes den och avsägsparande som skett under är 1977 och som alltjämt stod kvar på kontot. Densista överföringen avses ske /1986 och gäller det sparandesom har skett . De premierade belopp som successivt förs överbetraktas inte som nysparande och berättigar därför inte till deltagande i septembemtlottningen.Däremol har spararen rätt alt della i marsutlottningen under förutsättning atthan låter beloppet stå kvar på kontot lill ulgången av året före del då utlottningensker. Fram /1986 finns del alllsä tvä vinstsparsystem, etttidigare med sparpremier som är under avveckling och ell nytt med enbart vinstutlottningar. 3.3Vinstsparandets utveckling och kostnader Utvecklingenför vinstsparandet t.o.m. är 1983 framgår av tabell 3.1. (Milj.kr.) Ökningenav den totala behållningen i vinstsparandel har varil relativt stark men harunder börjat avstanna. Den totala behållningen på samtliga vinslsparkontonuppgick vid utgången av till ca . Dock har nettoinsältningarna(exkl. ränta och sparpremie) stadigt minskal . Den ärligamedelinsättningen per konto har minskat från ca . till ca 250 kr.år 1983. Ökningen av den genomsnittliga behållningen per konto har inte minskatlika kraftigt på grund av tilltagande ränteintäkter och sparpremier. 1tabell 3.2 redovisas statens kostnader för vinslsparandel t.o.m. budgetåret1984/85. 1984/85:51 24 Tabell3.2 Statens kostnader för vinstsparandet budgetåren 1972/73-1984/85 (Milj.kr.) /79 även kostnaden för marknadsföring avskattesparandel. Prognos av riksgäldskonloret. Kostnadenför staten, som med gällande regler slår för av vinstutlotlningen iseptember och av utlottningen , har ökatmyckel snabbt. För budgelårel 1984/85 beräknas statens åtaganden belastabudgeten med över 200 milj. kr.