prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Förde enskilda företagen och myndigheiema är de internaflonella daia-kommunikationernaoftast att betrakta som en förlängning och utvidgning av de dalasysiem ochkommunikationer som flnns naiionelli i . De har ocksä ofta byggts uppför all effekliveia och rationalisera företags- och myndighelers kontakter medutlandet, och innebär atl lelex- och lelefon-eller brevkontakter ersätls meddalakommunikationer. 1växande utsträckning kan man vänta sig att nya lyper av kommunikalioneretableras, bl.a. som resullal av att mer integrerade dalanäi byggs upp inomföretag, branscher eller internationella organisationer. Detta kan ses bl. a.som en naturiig följd av omfattande utrikeshandel. Denskisserade ulvecklingen har väsentlig betydelse för många företag ochbranscher, och utvidgade datakommunikationer är i flera fall helt nödvändig föralt bibehålla internationell konkurrenskrafi. I deinsatser som görs på olika håll i samhället för atl främja datateknikens ochinformationsteknologins användning ingår också ålgärder som har direkt eller indireklbetydelse för datakommunikationerna med utlandet. är också engagerat iinternationella organ som behandlar olika aspekter av bl. a.utlandsdatakommunikationerna., och där en viktig uppgift är att identifieraoch söka flnna vägar att undanröja de problem och hinder som kan finnas för denfortsatta utvecklingen. Datadelegationeninrättades med uppgift att bl.a. bevaka utvecklingen i datoriseringen,främja kunskapsutvecklingen på områdel och föreslå åtgärder för atl garanteraen posiflv utveckling av datoranvändningen i samhället under demokratiskstyrning och kontroll. Delegationenskall enligt sina direktiv (Dir. 1980:15) följa det utredningsarbete som pågåroch ta initiativ till annat utredningsarbete och andra åtgärder som behövs föratt följa ADB- och elektronikutvecklingen såväl nationellt som internaflonelll.I direktiven framhålls vidare atl delegationen bör utarbeta förslag tillprinciper och riktlinjer för datateknikens utveckling saml utvärdera en'ekternaav större ADB-investeringar som Prop.1984/85:220 154 gjorls inom den statliga förvaltningen. Även utbildnings-och forskningsfrågor bör iignas slor uppmärksamhet. Regeringen uppdrog den 17 januiiri 1985 åt daladelegaiioncnall redovisa eifai-eniieierna av sin :-!iiiil!svar;iiide verksamhet oeh mol bakgi-unddäi-av ge sin syn på behovet av och former för \'erksamhei av den typ som datadelegalionenbedrivit. Datadelegalionen har i en skrivelse lamnaieu redogörelse för sin verksamhet. 1 rapporten framhålls ali delegalionen lagiiinitiativ till att behandla frägor inom områden där del inle funnits något ansvaiigtulredningsorgan. En ulredning om de framtida kommunikationsnäten iir ett exempelpä etl ärende som datadelegalionen själv lagil initiativ lill. Delegalionenavgav en kortare skrivelse med vissa ställningstaganden och bilade en rapportsom utarbetats av kansliel. molsvai-ande förfaringssätt tillämpades dårapporten (Ds C 1984:10) "Datoranvändningen i hushällen"överlämnades. Som regel har emellertid delegationen lagit fram rapporter enligtden ordning som lillämpas inom kommittéväsendet. Detta har också gällt vid överiämnandenav remissyttranden. Delegationen anser atl del är angeläget an samhället harresurser för atl behandla och lösa enskilda datafrågor eller dalafrågor där delfinns behov av inlresse- eller resursmässiga avvägningar. Vidare bör enligt datadelegationenregeringen förfoga över en brett sammansatt kommitté som kan bidra lill att geöverblick över utvecklingen på dataområdet och peka på samordningsfrågor ochandra frågor av mer långsiktig karaktär. Enligt min bedömning har daladelegationen gjort värdefullainsalser på dataområdet. Genom datadelegationens rapportering harproblemområden blivit belysta och ett underiag för datapolitiska insatser lagitsfram. , regeringen och skilda intressenter i dalapolitiska frågor harerhållit en överblick över utvecklingen. Viktiga samordningsfrågor har blivitbelysta. Detta var särskilt angelägel då datapolitiken skulleges en ny ulformning. Datafrågorna behandlas numera i ökad utsträckning ianslutning lill den sakverksamhet som är berörd. Ett ökat ansvar fördatafrågorna har därvid lagts på de skilda departementen. Detta medför attdalafrågorna inte behandlas inom ett självständigt politikområde. Det är enligt min mening väsenfligt att ocksåfortsättningsvis låta fackdepartementen få ett stort ansvar för datafrågorna. Somjagtidigare redovisat har utvecklingen mot en mer småskalig datateknik förstatsförvaltningens del öppnat möjligheter lill ökad integrering avverksamhets- och ADB-planering. Motsvarande utveckling kan konstateras på andraområden. Samfldigt kvarstår etl behov av samordning när del gäller frågor avmer tvärdepartememal karaktär. Statsrådet har föreslagilatt en statsråds- 1984./85:220 155 grupp lillsiiUs inom regeriiigen med eu övergripande imsvariir dalafrä-goma. I gruppen bör inga de slalsråd som liar ansvar för deviktigaste daiapoliijska f.ägorna. Till sialsiådsgi'uppen bör knyias en refei'ensgi"uppnied represenlanler för poliliska partier. myndiEhcier, näringslivel oc;ii aibetsmarknadeiisparler, 'ärensgruppens uppgifl bör vara all tbia diskussionerkring aktuella dalaproblem. koniakiorgan skapas mellan regeringen och vikligaredalapoliiiska iniressenler. Underiaget bör främsl las fram inom fackdepar-temcnien.Däruiöver flnns emellertid eu behov av underlag som gäiler mer Övergripandedatafrågor och frågor av forskningskaraktär som inic kan hänföras till eu fackdepaileinenisansvarsområde. Underiag av detta slag har hiuills lagils fram av datadelegalionen.Det är angelägel all denna del av daladelegaflonens arbele bedrivs även iframliden, även om detta sker i andra organisaloriska former. Mol bakgrund av vad jag här anfört är del nalurligl alifördela arbeiei inom dalapolilikens område pä etl annal säll än hillills. Delav slalsrådel föreslagna statsrådsgruppen med statsråd som haransvar för de vikligasle dalapolitiska frågorna ger ökade förutsättningar församordning av dalapolitiken samlidigt som fackdeparlemeniens ansvar för sinadalafrågor bibehålls. Den flll statsrådsgmppen knutna referensgruppen får enviktig koniaktuppgift. Datadelegationens hittillsvarande uppgifl att vara ett kontaktfommär därmed intäcki. Av datadelegalionens arbetsuppgifter kvarstår därmedarbetet med kunskapsöversikter och utvärderingar av skilda slag. Dessauppgifter bör kunna förläggas till statsrådsberedningen ochsamordnas med statsrådsberedningens övriga forskningsuppgifter. Jag avser att mol ovanstående bakgmnd ge datadelegationentilläggsdirektiv att avsluta sitt arbete inom loppet av . Den kompetenssom byggis upp inom datadelegalionen bör kunna tas till vara i den nya organisationen.De skilda intressenternas inblick i arbete med datafrågomaförstärks med den nya organisalionen som arbelel medkunskapsöversikter och forskningsinitiering sköts av etl organ med en merrenodlad arbetsuppgift. all regeringen bereder lillfälle att ta del avvad jag nu har anfört.