prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Spillvärmeresurser i vissa branscher utgör om de kannyttiggöras en belydande hushållningspoleniial. För att underlätta ulnylljandelav industriell spillvärme för uppvärmning även utanför resp.industrianläggning har slatligt stöd lämnats tilldisiributionsledning-ar för överföring av spillvärme från industrin tillfjärrvärmenät. Stödet lämnades i form av bidrag för högst av koslnadernaför överföringsledningarna. beviljades bidrag lill ell liolalprojekt med sammanlagl 9 milj. kr. beviljades bidrag lill åttaprojekt med sammanlagt 5 milj. kr. Bidrag har beviljals för överföring av såvälhögvärdig spillvärme som lågvärdig spillvärme, som måsle kompletteras medvärmepump. i pekar i sill remissyttrande överEnergihushållningsprogrammels effekler på att tillvaratagande av industrinsspillvärme i många fall endast kan ske i samarbete med kommunernasvärmeförsörjning och anser därför all del är väsenlligl all deiia samarbeieulvecklas. Från början av 1980-talel bedrivs en rådgivningsverksamhetför små och medelstora företag med hjälp av slalligl slöd via de regionalautvecklingsfonderna. finns energikonsulenler vid samlliga 24utvecklingsfonder. Energikonsulenlerna arbetar förelrädesvis med uppsökandeverksamhet, där företagen som en försia insats erbjuds kostnadsfri konsultationom möjlighelerna au effeklivisera energianvändningen och minskaoljeanvändningen. adminislrerar slödet till energirådgivninglill induslrin och näringslivel i övrigl. Förutom slödel lillenergi-konsuleniverksamheien genomför induslriverkei även mer branschinrik-ladeakiivileler. a. ularbeias energisparhandböcker för olika branscher. Påuppdrag av regeringen har även en försöksverksamhel med avgiftsfinansieradrådgivningsverksamhet bedrivits. 1 den målgrupp som energikonsulenternabearbetar - små och medelstora industrier, handel och servicenäringen - ärenergikostnaderna i allmänhet relativt små och utgör Prop.1984/85:120 62 endast några procent av omsättningen. Totalt förbrukadesår 1982 vid arbetsställen med 5-200 anställda , varav som olja.Slatens industriverk har i en utvärdering av energirådgivningen vid utvecklingsfondernauppskattat möjligheterna atl minska den totala energianvändningen i denna typav förelag till samt oljeanvändningen till med enföretagsekonomiskt rimlig lönsamhet. 1 ulvärdering avenergihushållningsprogrammels effekter anges att den genomgång avenergisparmöjligheterna som energikonsulenterna genomför kan vara en inledninglill ett fortsatt arbele med planering, projektering och genomförande avkonkreta energisparåtgärder samt att rådgivarna när verksamheten har fungeratväl har haft en roll som initierande och neutral mäklare med uppgift att fåföretagen atl ta till vara energihushällningsmöjligheter. föreslårmed utgångspunkt från rapportens slutsatser att de statliga insaiserna för atlstimulera till fortsatt energihushållning bör inriktas på information,rådgivning, utbildning m. m. Denna uppfattning stöds av ett stort antalremissinslanser, bl. a. , i ,slatens industriverk och slatens vattenfallsverk. För utbildning av personal kan f.n. slöd erhållas avstatens energiverk. Utbildningssiöd har emellerlid inte efterfrågats i någonstörre omfattning av industriföretag. föreslår i sinutvärdering av energihushållningsprogrammet atl en genomgång bör göras av ivilken omfattning som industrins egna ulbildningsorganisationerochvidareutbildningen i samhällets regi kan förstärkas. Arbetsmarknadsstyrelsenunderstryker i sitt remissyttrande viklen av att energipolitiken inie hämmas avbristen på utbildad arbetskraft. Styrelsen ställer sig bakom förslaget allutreda hur energiutbildningen kan förstärkas och delar energiverkelsuppfattning atl ulbildningen bör hänföras till del reguljärautbildningsväsendet. Universitets- och högskoleämbetet menar alt högskolanlorde ha goda förutsällningar att medverka särskilt vad gäller ulbildning avpersonal inom industri och näringsliv. Stolens industriverk anser emellerUdinle all skolöversiyrelsen eller universitets- och högskoleämbetet bör övertaansvaret för ulbildning av drift- och skötselansvariga inom induslrin ulanföreslår i stället all ulvecklingsfondernas utbildningsenheter ges möjligheteratl hålla subventionerade kurser ute i industriområden. Industrins framtida energibehov beror till stor del på deninlernaiionella och den inhemska ekonomiska utvecklingen och dess inverkan påindustrins produktionsutveckling. Enligt allernäliv 1 i långUdsulredningens(LU 84) bedömning av de enskilda branschernas utveckling under l980-ta-letberäknas industriproduktionen öka med i genomsnitt1,. Enligt denna bedömning förvänlas en fortsall produktionsminskninginom ell flerlal branscher såsom gruvindustri, tex- 1984/85:120 63 til-och konfekiionsinduslri, jord- och sieninduslri saml varv. Förverk-sladsinduslrin och den kemiska industrin vänlas en produklionsuppgång med4,3 resp. 3,, medan övriga branscher beräknas öka sin produktion med1-1,fram . 1 statens energiverksprognos för energianvändningen har LU:s alternativ 1 legal lill grund förbedömningen av industrins energianvändning . Dessulom har energiverkeigjort egna bedömningar av utvecklingen av de olika branschernas specifikaenergianvändning. Totalt bedömer statens energiverk indusirinsenergianvändning till varav som inhemska bränslen, 16TWh som kol och koks, som olja, som fjärrvärme, som naturgassaml som el. UinylUandd av industriell spillvärme beräknas uppgå till2-3 TWh. Den lolalaenergianvändningen inom induslrin bedöms således öka endast marginellt.Belydande förändringar förväntas emellertid i användningen av de olikaenergislagen. Av den toiala energianvändningen beräknas en tredjedel utgöras avinhemska bränslen. Användningen av oljeprodukter förutses halveras jämfört medår 1983. En väsentlig minskning förväntas främsl för de lunga eldningsoljorna.Introduktionen av naturgas genom Sydgasprojeklel möjliggör användning av gasinom induslrin i . Elanvändningen bedöms öka med jämförimed . Massa-och pappersindustrin har redan framgångsrikl minskat energianvändningen,specielli användningen av olja. Fortsalla energibesparingar och oljeredukUonerbedöms möjliga all genomföra genom bl. a. effekiivare UlnytUande avskogsråvaran. Den pågående utvecklingen av energisnål processteknik visar altmöjliga energibesparingar ligger på så hög nivå all t.o. m. sloraenergiöverskoll skulle kunna erhållas om besparingspolenlia-len nyttjades fulltut. Utveckling av nya maskiner för veddefibrering kan möjliggöra en ickeoväsentlig minskning av elenergibehovet. Den lolala elanvändningen bedömsemellerlid öka. InomjVini- t>c7istålindustrin finns möjligheter all yllerligare sänka energianvändningen inuvarande processer genom ökad lillämpning av processstyrning m. m. Storainsatser görs för att, delvis med statligt stöd, utveckla nya energisnålaråjärnsprocesser, vilka kan få betydelse på lång sikt. Genom tillämpning avplasmatekniken för vissa processer kan energianvändningen effektiviseras. Denframtida energianvändningen beror även på fördelningen mellan malmbaseral ochskrolbaseral stål. Knapphet på skrot kan leda lill all andelen malmbaseral slälökar vilkel ökar energianvändningen. Inomden kemiska industrin förväntas en slark produklionsökning. Den kemiskainduslrin är emellerlid en heterogen bransch med produklion av såvälenergiinlensiva baskemikalier som högkvaiitaliva, men föga energikrävande,specialkemikalier och läkemedel. De sistnämnda lyperna av produkter beräknassvara för större delen av den förväntade produktionsökningen. De mesl lönsammaenergibesparingarna har genomförts inom de 1984/85:120 64 Fortsatta energibesparingar är möjliga med längreåterbetalningstider. För de elintensiva delbranscherna är energikostnaderna avslor betydelse för produkternas konkurrensförmåga. Slora insatser görs därförför att minska energikostnaderna. Inomverkstadsindustrin, som tillhör de mindre energiintensiva branscherna, fömtsesen fortsatt övergång från olja till el för uppvärmningsändamål. Inomverkstadsindustrin svarar lokaluppvärmningen för av den totalaenergianvändningen. För molordrifl och processvärme, som svarar för avenergianvändningen, bedöms även möjligheter föreligga att spara energi. IIngenjörsvetenskapsakademiens rapporl Energi och Ekonomi bedöms den ökadeautomatiseringen inom verkstadsindustrin leda till en minskning av lokalbehovetpå längre sikl och därmed även ett minskat energibehov. Vadgäller industrins elanvändning kan merparten av denna hänföras till ett fåtalbranscher. Järn-, stål- och metallverk, massa- och pappersindustrin samt denkemiska industrin svarar tillsammans för drygt 2/3 av industrins totalaelanvändning. Utvecklingen av indusirins elbehov kommer därför atl i hög gradbero på hur dessa elintensiva branscher utvecklas. Enligt Kraftsams prognoskommer elanvändningen i industrin att öka något snabbare än produktionsvolymen,eller med fram . Elförbrukningen för motordrift ochbelysning, som är svårersälllig förbrukning, växer dock långsammare änproduktionsvolymen dels beroende på den pågående omstruktureringen inomindustrin lill lättare och mindre elkrävande tillverkning, dels genom enallmänt ökad effeklivisering av elanvändningen, t. ex. med hjälp avdatorstyrning, energisnålare belysning etc. Förbrukningsökningen förklarasdärför av den snabba konverte-ringen från olja till el för process- ochlokalvärme. Energieffekliviseringenbedöms av statens energiverk fortsätta inom alla branscher . Tillgångtill billig och säker energiförsörjning har varil av slor betydelse för deninduslriella tillväxten i vårt land. 1 den induslriella förnyelseprocess somnu pågår förändras dock industristrukturen successivi mol alll mindreenergikrävande industrier. De energiintensiva industrierna kommer emellerlidäven i fortsättningen att spela en stor roll i den svenska ekonomin. Industrinmåste därför även tillförsäkras den tillgång till billig och säkerenergi som är nödvändig för den industriella utvecklingen. Elanvändningen inomindustrins processer bör i likhet med annan el som är svår att ersättaprioriteras vid avvecklingen av kärnkraften. Samtidigtvill jag betona atl detta inle innebär lägre krav på energihushållning i dennaseklor än i andra. Det är ivärtom av flera skäl betydelsefullt all industrinständigt förbättrar effektiviteten i sin energianvändning. Prop.1984/85:120 65 Detta gäller både energiintensiva och mindreciieigikriivande branscher, både större och mindre företag och både i fråga ombränslen och cl. Industrin har på ett framgångsrikt sått förändratenergianvändningen. Betydande besparingar har uppnätts. Ändå återstår enväsentlig besparingspotential. Inom de energiintensiva branscherna ärenergikostnaderna en betydelsefull faklor for produkternas lönsamhet. De hardärior ofta en hög energimedvetenhd. Del stöd som lämnades till energibesparande ålgärder inom induslrin utnyttjades också till slordel av de energiintensiva industrierna. En betydande energieffektivisering harfortlöpande genomförts inom dessa branscher sedan den första oljekrisen. Enligtslatens energiverks analys har härvid de största förbättringarna aveffektiviteten inträffat under 1980-talel. Utvecklingen tyder på att känslighetenför energikostnaderna är slor, alt energifrågorna uppmärksammas och bearbetassaml att lönsamma energibesparande investeringar genomförs. Det är enligt minmening både samhällsekonomiskt och för de berörda Ibieiagen förelagsekonomisklangeläget atl arbeiei med energihiishål-lande åtgärder bedrivs på en fortsallhög nivå och alt alla möjligheter tas lill vara. Nya energisnåla tekniker ochsyslem liksom effekUv energihushållning i övrigt i de energikrävande förelagenbidrar i hög grad till att starka förelagens konkurrenskraft både i ochutomlands. För den framtida energianvändningen är dd nu pågåendeforsknings-och utvecklingsarbetet avseende nya energisnåla processer av storbetydelse. Genom forskning och ulveckling kan grunden läggas till nya industriellaprocesser baserade på energisnål leknik. Med energisnåla processer kankonkurrenskraften i de energiintensiva branscherna stärkas ytterligare iframliden. Slora insalser görs inom energiforskningsprogrammet i projekl somsamfinansieras mellan slaten och industrin, f.n. särskilt massa- ochpappersindustrin resp. järn- och stålindustrin. För uppförande av prototyp- ochdemonstrationsanläggningar med ny teknik för att ersätta olja eller sparaenergi kan stöd lämnas av statens energiverk. Eftersom lönsamheten för energibesparande åtgärder inomindustrin i allmänhet är mycket god är det rimligt atl förvänla sig attenergieffekliviseringen fortsätter utan något särskilt statligt stöd.Samhällels insalser bör i stället koncenlreras på slöd lill forskning ochulveckling och lill prototyp-och demonslrationsanläggningar. Därulöver är delnalurliglvis angelägel atl de ekonomiska signalerna - i form av priser, taxoroch skaller - för induslrin liksom för andra samhällsseklorer är korrekta ochrättvisande. Del är angelägel all noga följautvecklingen av energihushållningen och energianvändningen inom industrin.Speciell uppmärksamhet bör ägnas industrins ökade användning av el samtmöjligheterna atl vidta elbesparande ålgärder. Jag avser därför atl i minafortsalla överläggningar med induslrin la upp dessa frågor. Jag kommer därvidockså all ta upp frågor om ökal spillvärmeulnyttjande och om ålgärder förinduslrielll mottryck som jag närmare går in på i dd följande (avsnitt 6.2resp. Prop.1984/85:120 66 Inom de branscher där eneigikostn;idem;i utgör endasl enbegränsad del av de lotiila produktionskostnaderna h;ir energifriigornanaluriigtvis inte sanini;i avgörande betydelse för lördagens lönsamhet. Kunskapcriiiiom möjlighelerna att spara energi ;ir inte lika stora som inom deeneigiintcn-siva industrierna. 1 saiskill de små och medelslora företagen ardet ovanligl all företagen disponerar särskild personal med energiickniskkoinpc-icns. Den energirådgivning som bedrivs avutvccklingstön-derna är fiämsl inriktad på rådgivning och information lilldenna kaiegori av industriföretag, särskilt till de små och medelstoraindustrierna liksom lill handeln och servicenäringarna. Verksamheten syftarftänisl lill atl sprida kunskap om möjligheterna att nå ökad lönsamhet genomenergibesparingar och oljeersällning och diirmed till alt initiera åtgärder iföretagens regi. Den kostnadsbesparing som kan uppnås genom cnergihushål-landeåtgärder medför för många förelag en icke oväsentlig ökning av vinslen. Jaganser i likhet med energiverkei och industriverket, liksom flertaletremissinstanser som har yttrat sig över Energihiishiillningspro-grammetseffekter, atl rådgivning och information är viirdefiilhi instrument lör atthöja medvetandet om energifrågornas betydelse inom dessa löret:ig. Därmed ökasutsikterna all också få lill stånd konkreta hushållningsåigärder. Sedan energirådgivningen nu har etablerats bör den i nästasteg i slörre ulslräckning integreras i de regionala utvecklingsfondernasordinarie verksamhel. Strävan bör vara att den på sikl skall ingå i denreguljära service som utvecklingsfonderna erbjuder de små och medelstoraföretagen. Parallellt härmed bör dt ökal ansvar läggas på näringslivet ochdess branschorganisationer för såväl informalion och rådgivning som utbildningav peiso-nal. De statliga insatserna i nuvarande form bör därför enligt minmening successivi kunna minskas. Jag återkommer hiiriill vid min genomgång avanslagsfrågorna (avsnitt 14 punkl E 4). De hushållningsåigärder som har vidtagits inom induslrinhar främsl inriklals på att spara olja. 1 vissa fall har energianvändningeneffektiviserats genom en ökad användning av el. De låga elpriserna och dengoda tillgången på el har medfört att besparingar på elsidan inte hargenomförts i samma utsträckning som vad gäller olja. Enligt min mening är detemellerUd nu angelägel alt alla möjligheter lill atl effektiviseraelanvändningen inom industrin las till vara, så att indusirins elbehov hållsnere. Arbetet med all utveckla elsnåla maskiner och ulrusiningar för industrinmåste intensifieras. Inom ramen för det forsknings- och ulvecklingsarbete somstyrelsen för teknisk utveckling svarar för planeras insalser under innevarandeireårsperiod för all klarlägga potentialen och forsknings- och utvecklingsinsatsernaför eleffeklivare maskiner och processer. Detta arbele kommer atl ulgörabesluisunderlag för planeringen av forlsalta insalser på della område. Jagavser vidare att i överläggningar med industrin särskilt Prop.1984/85:120 67 la upp dessa frågor i syfte att klarlägga vilka planerföretagen har och om ytteriigare insatser från statens sida erfordras. Jag hari denna fråga samrålt med chefen för industridepartementet. Jag går över lill frågor om iransporiseklornsenergianvändning. I dessa frågor har jag samråtl med chefen förkommunikationsdepartementet. Transportsektorn svarar för av den lotalaenergianvändningen och för av den toiala användningen av olja. Deinrikes transporterna svarar för av sektorns energianvändning ochbunkring för utrikes sjöfart för reslerande . Den sammanlagda slulliga användningen av energi iiransporisekiorn uppgick till . Del preliminära värdel för år1984 är . Sektorns energianvändning domineras av biltrafiken. År1982 svarade personbilar för av energianvändningen för inrikestransporter och lastbilar för . , annan spårbunden trafik ochbussar svarar för sammanlagl , luftfart för , sjöfart för saml övrigtrafik för . Oljeprodukter dominerar helt. av sektornsenergianvändning ulgörs således av oljeprodukier, framför allt molorbensin ochdieselolja. Endast den spårbundna trafiken - järnväg, tunnelbana och spårväg-använder elenergi. 1 trafikpolitiska beslut (prop.1978/79:99, , rskr 419) angavs rikllinjer för ellenergihushållningsprogram inom Iransporisekiorn. Målet för de åtgärder somföreslogs var atl minska energianvändningen inom transportsektorn iförhållande till en beräknad energianvändning för . Som en allmänutgångspunkt betonades all valet av energibesparande åtgärder måste grundas påen helhetssyn, varvid inle enbart transportmedlens energianvändning beaktas. I beslutet angavs olika metoder för atl åsladkommaenergibesparingar. Bl.a. pekades på möjligheterna att minska transportbehovetoch trafikar-beiel dels genom långsikliga ålgärder, exempelvis inombebyggelseplaneringen, dels genom ålgärder med omedelbar effekt såsom bällreresandeplanering och effekiivare . Vidare förordades enövergång till mer energieffektiva transportmedel där kollektivtrafikensbetydelse och samåkning betonades. Tekniska förändringar liksom ett bättreframförande och underhåll av fordonen borde också enligt beslutet medverka minskad energianvändning. De ålgärder som därvid anvi- 1984/85: 120 . sades var bl.a. rikllinjer for nya bilarshranslelörhruknmg och förbättrad inlörmaiion lill bilislerna. 1 samband medhcsluici ålades transportrådel (TPR) dt samiiianhållaiidc ansvar lörenergihushållningen i tianspoitsek-torn. fPR skall således, i den mån det inte ankommer piiii;igi)n ;innan myndighet, svara för frågor som ror energihushållningen inomtransportseklom. I rådets uppgifter iiigiir att planera, samordna och följaupp energihushållningen. energipolitiska beslui (prop.1980/81:90, NU 60, rskr 381) inneb;ir bl. a. att de riktlinjer lörcnergihushiillningen inom transportsektorn som lades fast genom 1979 årstrafikpolitiska beslut skulle gälla även fortsättningsvis. Ulvärdering av encrgihushåltniiigsi>rogrummcl JorIratisporlseklorn konstaterar i sin utviirdering avenergihushålliiiiigs-programmds effekter att den st;iiliga styrningensomlättning har varit liten inom transportseklom. Huvudlinjen i styrningen harenligi verket varil all söka minska den specifika energianvändningen i deIransportmedel som används. Verket konstaterar sammanfattningsvis attutvecklingen inom transportsektorn på ett tillfredsställande sålt kan förklarasmed hjälp av andra faktorer än slallig siyrning. Därav dras slulsalsen att destyrmedel som har använts inte tycks ha haft någon större elTekt. Verkelkonstaterar dock att transportsektorn är den samhällssektor där - vad bdriiflårenergianvändningen - kunskapen om olika styrmedels effekter är mest bristfällig. Endasl elt fåuil remissinstanser h;ir uiuilat sig direktom energiverkels bedömningar i fråga om transportsektorn. Trunsporirådci iTPR)påpekar atl verket har förbisett fler;! betydande insalser som har gjorts undersenare år och som har haft betydelse från energisynpunki. a. nämns deomfattande investeringar som har gjorts lör alt förbättra järnvägstrafiken ochkollektivtrafiken. När del gäller drivmedelspriscis betydelse förenergianvändningen är meningarna delade. TPR bedömer atl prisutvecklingen påbensin och dieselolja är av slor vikt för utvecklingen av energianvändningeninom transportseklom. framhåller däremot att det, mot bakgrund avden obetydliga statliga styrning som har skett av energianvändningen för transporter,är svårl alt dra slutsatser om olika styrmedels effekler. Verket framhållerdock all belydande kunskaper om olika iransporlmedels effekiiviiel och ommöjlighelerna atl hushålla med energi har byggls upp sedan energikrisen år1973. betonar att kunskaperna om trafikensmiljöproblem har ökat väsentligt, som motiven atl minska utsläppen avföroreningar har blivit alll slarkare. Verkel anser del därför nödvändigt meden helheissyn på trafik- och energipoliiiken, där förulom energikraven ävenkraven på en rationell transportförsörjning och en god miljö tillgodoses. 1984/85:120 69 I enlighet med nämnda riktlinjer lör personbilarshränslcfurhmk-ning som beslutades av riksd;igen uppdrog regeringen ibeslut don åt TPR iitt inlcd;i förh;indlinp;ir med depcrsonbilslcvcran-törer vilkas marknadsandel iir såd;in ;itt deras försiiljningi nämnviird omfattning påverkar målen för briinsleförbmkninccn. I beslutetanp;ivs ;iU förhandlingarna skulle drivas med sikte på att ingåihcrenskommclscr med leverantörerna som möjliggör att den totala väptlagenomsnittliga hrånslc-förbrukningcn för personbilar i inteöverstiger per mil. Vidare uppdrogs åt TPR att utredafiirutsiitininparna ;itt ingå överenskommelser om ytterligare sänkning ;ivhränslcföibmkninpcn för ny;i personbilar fram i enlighel medriksd;ipcns beslut. Sliitlipcn inneb;ir beslutet alt TPR skall följautvccklinpcn av den pcnomsniitlipa hränslcför-brukninpcn för personbihir somsiiljs av billcvcranlörcrna. Såvitt angår förhandlingarn;i med billcverantörcrna ochutredningen ;iv-seende möjligheter till ytterligare siinkning avbränsjefurbriikninccn fram redovisades uppdraget . TPRharårlipen i sin anslaps-framställninp redovisal utvecklingen avbränsleförbrukningen. 1 de överenskommelser som sålunda har träffats melhm TPRoch hillc-veranlörerna innefattas åtaganden från berörda bolag avseendebränsleförbrukningen för nya personbilar av modell som säljs iSverige. De bolag som omfatlas av överenskommelserna svarade för av dentotala försäljningen av nya personbilar . Vidoförändrade marknadsandelar innebär de överenskommelser som har träffats attden totala vägda genomsnittliga bränsleförbrukningen för nya personbilar av1986 års modell kan beräknas bli 0,82-0.83 liter per mil jämfört med 0.9liter/mil och /mil . Av TPR:sredovisning för framgår att en betydande siinkning av ålgångslalen harskell om man ser till det toiala anlalel levereradefordon. Uttryckl i bränsleåtgång vid blandad körning uppgårförbrukningsminskninpen lill per mil. Detta moisvarar en minskningmed . De preliminära värdena års bilmodellerantyder dock all den Udigare snabba nedgången nu har bromsats upp. Enligt TPRkommer den toiala vägda genomsnittliga bränsleförbrukningen årsbilmodeller att ligga på ungefär samma nivå som . Inom ramenfördel inlernaiionella energisamarbeiel inom lEA har deltagit i ellprojekl om bränsleeffeklivilden hos nya personbilar. Under överinseende av enreferensgrupp, där bl. a. har ingått, har en konsultrapporl utarbetats.Med utgångspunkt i de erfarenheter som redovisas i rapporten har IEA:s styrelseantagit ett antal rekommendationer till medlemsländerna.