prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Utomlandssvarar för projektering, förvaltning och anskaffning avinredning för utri-kesrepresentationens kanslilokaler, chefsbostädernasrepresentationsdelar samt vissa andra bostäder m. m. Kostnaderna förinredningsverksamheten beräknas till ca 145 milj. kr. innevarande budgetår och ca 125milj. för /86. Administrationskostnadernaberäknas till ca 10,9 resp. ca 11,1 milj. kr. budgelåren 1984/85 resp. 1985/86. 6.Övrig verksamhet omfattareffeklivisering och rationalisering inom städningsområdet samt övriguppdragsverksamhet som rådgivning i transportfrågor, slutande av avtal för sådana transporterav bohag för statsanställda som bekostas av staten i egenskap av arbetsgivaresamt försäljningm. m. av den inredning som lämnas kvar av omlokaliserings-myndigheter i de lokaler som utryms. Byggnadsstyrelsensvarar för central planering och utveckling av städ-verksamheten inom denstatliga sektorn. 1 uppgiften ingår också att svara för central inköpssamordning inomområdet. Effektiviserings-och rationaliseringsarbetet genomförs som ett särskilt sparprojeki medmålet atl sänka statens lokalvårdskostnader - f. n. ca . - med i genomsnitt 20%inom en treårsperiod. Samtliga länsstyrelser har åtagit sig attvara huvudmyndighet för en lokallokalvårdsorganisation. Förhandlingar pågår för att etablera ytterligare elt20-tal sådana organisationer. Samtliga länsstyrelser har besökts varvidförutsättningar för och resultatet av verksamheten noga penetrerats. Effektiviserings-och rationaliseringsarbetet kommer att bedrivas fortlöpande. Verkel avseralt /86 rapportera resultatet av del arbete som påbörjats. Byggnadsstyrelsenbedriver också försök med extern konsultverksamhet med internationell inriktning. Till de gemensamma funktionerna räknas utvecklingsarbete, teknisk service, kalkylering, upphandling ochbesiktning, ekonomi och administrationsamt den gemensamma kontorsdriften för myndigheterna inom kv.Garnisonen. 1984/85:100 Bilaga 9 65 De sammanlagdakoslnaderna för förvallningskonloret Garnisonen beräknas uppgå lill ca 35,5milj., kr. för budgetårel 1985/86. Verksamheten finansieras genom ellkoniorsdriftpålägg som debileras lokalbrukarna i förhällande till disponeradarea. I de ovan redovisadekostnaderna ingår en tidigare redovisad engångsanvisning för ulbyle avtelefonväxeln i kv. Garnisonen vilket godkändes av på grundval avprop. 1983/84:100 bil. 9 (FiU 26, rskr 215). Den nya växeln beräknas tas i bruki . ärstatsförvaltningens expertorgan för bl. a. lokalförsöijning för civilaslatliga myndigheter. Ansvarel för fastighetsförvaltning och anskaffning avlokaler för slatlig verksamhet har i ökad utsträckning lagts påverkel. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgift är att förse myndighelerna med ändamålsenliga lokaler. Arbetetmed att öka effektiviteten i lokalutnyttjandel och att förbättra lokalekonominpågår fortlöpande. ser av denna anledning över standard- ochnormfrågor omfattande bl. a. storleken på olika mmstyper, möjligheten tillstörre samutnyltjande av lokaler samt utveckling av effektivare planlösningar.Verket är vidare mer restriktivt i sin prövning av verksamhelskrav och ökarinsatserna för att undvika outhyrda överstora lokaler. Det är viktigt atlincitament skapas för såväl enskilda lokalbmkare som lokalhållarenbyggnadsstyrelsen all få fill stånd etl rationellare lokalutnyttjande. Enförutsättning för att detta arbete skall ge resultat är att myndigheterna fårett ökat ansvar för sina lokalkostnader. Lokaibmkarna måste också vara bereddaalt i större omfattning än lidigare pröva lokallösningar som tar hänsyn tillbegränsningar i befintliga lokaler och minskal ekonomiskt utrymme förändringsarbeten. Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag omanvisningar för myndigheternas anslagsframställningar för /87bl. a. vad avser redovisning av lokalkostnader. Det är angelägel atlbyggnadsstyrelsen biträder myndigheterna i det arbete med lokalfrågor somkommer att erfordras. Byggnadsstyrelsenfortsätter arbetet med atl effektivisera fasfighetsdrif-ten ochfastighetsunderhållet genom ökad samordning, utveckling av system förplanmässighet vad gäller fastighetsunderhåll m. m. för att begränsakostnaderna för fastighetsförvaltningen. Jag anser det vara av särskild viktatt långsikfiga planer för fastighetsunderhållet utvecklas. 1 det föregåenderedovisas den av beräknade omslutningen inom de olikaverksamhetsområdena under innevarande och nästa budgetår. Inomverksamhetsområdet beräknar jag sammanlagt 1 182 milj.kr. för drift, reparations-, och underhållskostnader samt energibesparandeåtgärder m. m. Av detta belopp har jag beräknat kostnaderna för inrikesfastighelsdrifl lill 750 milj. kr. varav för löner, 5 1984185. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 exklusive förbrukning ca 270 milj. kr. För faslighelsunderhåll samtombyggnad och komplellering har jag beräknal 392 milj. kr. varav 20 milj. kr.är en effekl av ändrad åldersstruktur i fastighetsbeståndet och 50 milj. kr.utgör medel för eftersatt underhåll och åtgärdande av skador till följd avmaterialfel etc. Beräknadändring 1985/86 Kostnaderför faslighelsunderhåll saml ombyggnad och komplettering därav a) slottsbyggnader m. m. b) utrikes fastigheter (lOOOOOOO) (18 500000) (4-100000001 (4- 3 500000) (4- 3. ' Enligt regleringsbrev. fårefter regeringens bemyndigande la i anspråk realisationsvinster som uppkommervid försäljning av inrikes fasligheler för underhåll och ombyggnad.Realisationsvinsten för /84 var 7 milj. kr. Jag avser att senareåterkomma till regeringen med förslag att skall få ta ianspråk realisationsvinsten för underhåll och ombyggnad. har,med hänvisning till de avskrivningsregler som gäller för byggnader som användsför försvarsändamål, hemställt all få engångsnedskriva statskapitalet med3997716 kr. avseende mark för förrådsanläggningar och förråd förcivilförsvaret. Jag har inget atl erinra mol förslag. För verksamhetsområdetAnskaffning av fasligheler och lokaler innebär de förslag till anslag förbyggnadsverksamhet som redovisas under olika huvudtitlar i budgetpropositionenen viss minskning av invesleringsvolymen för nästa budgetår. Jag anser moldenna bakgrund i likhet med att medel för myndighetensverksamhel bör beräknas enligt ett ettårigt huvudförslag med en reduktion om2%. Jag beräknar kostnadema för administration till ca 207milj. för nästa budgetår enligt följande sammanställning. 179038000 25 543 000 Prop.1984/85:100 Bilaga 9 67 Vid beräkningen avförvaltningskostnaderna har jag tagit hänsyn till kostnaderna förbyggnadsstyrelsens del i den nya telefonväxeln i kv. Jag vill erinra omatt omfattningen av byggnadsinvesteringarna och av reparations- ochunderhållsåtgärder och därmed verksamheten inom byggnadsslyrelsen kankomma att förändras i förhållande till budgetförslaget med anledning av dekonjunktur- och arbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens administration och övriga drift kostnader bestrids,inom ramen för de ekonomiska och andra begränsningar som regeringen beslutar, slutligt frånhyresinkomster samt de anslag m. m. somstår till förfogande för förvaltning och anskaffning av fastigheter och lokaler och för inredning samt av inkomsterfrån uppdragsverksamhet. I statsbudgetentas endast upp ett formellt belopp av . under detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen att besluta omengångsnedskrivning av statskapitalet ienlighet med vad jag redovisat i det föregående, 2. tillByggnadsstyrelsen för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Inköp av fastigheter m. m. 1983/84 Utgift 36976382 Reservation 91415540 1984/85 Anslag 50000000 1985/86 Förslag 30000000 Anslaget används förfastighetsförvärv efter beslut av regeringen i vatje särskilt fall, bl.a. förmarkinköp i samband med omlokafisering av statlig verksamhet och förvärv avtomtmark för förvaltningsbyggnader och polishus. har av regeringen bemyndigats att -om kostnaden i det enskilda fallet inteöverstiger I milj. kr. själv besluta i frågor som gäller bl. a.fastighetsregleringar och kompletteringsköp. Regeringen erhöll ienlighet med förslag i prop. 1983/84:100 bil. 9, bemyndigande att förangelägna fastighetsförvärv förskottsvis ta i anspråk tillgängliga medel från sådanareservationsanslag som står tiD förfogande och i efterhand begäramedel för förvärven hosriksdagen (FiU 26, rskr 215). Under budgetåret1983/84 har utbetalats ca 37 milj. kr. för fasfighetsför-värv.Byggnadsstyrelsen hade vid utgången av budgetåret till regeringen redovisat förslagom ytterligare förvärv till en sammanlagd kostnad av ca 1984/85:100 Bilaga 9 68 39 milj. kr. För innevarande budgetår beräknarstyrelsen kostnaden för aktuella förvärv till ca 60 milj.kr. Förhandlingar pågårfortlöpande med kommuner och enskilda om mark-och fastighetsforvarv för statligförvaltning. Verksamhetsplanen omfattar bl. a. förvärv för central och regionalförvaltning såväl i som i landsorten. Verket bör vidarehålla en viss beredskap för sådana byggnadsobjekl som kan komma alltidigareläggas. Byggnadsstyrelsenberäknar att ett genomförande av nu aktuella förvärv skulle ge etl medelsbehovav ca 85 milj. kr. för nästa budgelår. Därvid har vissa medel beräknats förförvärv av sådana fasligheter där styrelsen är ensam eller dominerandehyresgäst och där köp är affärsmässigt motiverat med hänsyn tillkontraktstidens utgång. Anslaget för nästa budgelår föreslås föras upp med 55milj. Med beaktande avanslagsbehållningen och med hänsyn till tidigare lämnadebemyndigande räknar jag med att anslaget lillfälligl kan minskas till 30 milj.kr. har medhänsyn till kostnadsutvecklingen och med syfte att förenkla handläggningen avmindre ärenden föreslagit atl styrelsens bemyndigandegräns för beslut omfastighetsförvärv höjs från I milj. kr. till 2 milj. kr. Jag avser alt senare föreslåregeringen att byggnadsslyrelsens bemyndigandegräns för fastighetsköp - ilikhet med vad som gäller för Om- och nybyggnadsinvesteringar - i varje enskiltfall höjs lill 2 milj.kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Inköp av fastigheterm.m. för /86 anvisa ell reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 711 177829 1984/85 Anslag 671522000 1985/86 Förslag 724102000 har tilluppgift att debitera, uppbära och redovisa tull saml vissa andra skatter ochavgifter. Verket övervakar vidare efterlevnaden av särskilda bestämmelser ominförsel och utförsel av varor och utövar i övrigt uppsikt över trafiken filloch från utlandet saml fullgör kontrolluppgifter, som sammanhänger därmed ochvissa andra övervakningsuppgifter. Verket svarar även för åtgärder till havsoch i kustvattnen, och för att avvärja eller begränsa skada tillföljd av utflöde av olja eller annat som är skadligt. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 Den ceniralaledningen för utövas av generaltullstyrelsen. Styrelsen har fr.o.m. den Ijuli 1984 ny organisation. Chef för verkel aren generaltulldirektör. Till verksledningen hör elllullråd, etl sekretariat och enorganisationsenhet. 1 stället för den lidigare avdelningsindelningen är verksamhelen numera fördelad på sex byråer,kanslibyrån, ekonomibyrån, personalbyrån,lariffbyrån, bevaknings- och kontrollbyrån samt kuslbe-vakningsbyrån. Styrelsenär värdmyndighet för ett utökat revisionskontor. Tullverkelsregionala och lokala förvaltning är indelad i fyra tullregioner och tre gränslulldislrikl. Tullregionernakallas norra, östra, södra och västralullregionen. Gränsiulldistrikten är Karislads, och gränslulldislrikl. Ledningsorgan förrespektive lullregioner är tulldirektionernai , Slockholm. Tullregionerna indelas för annan verksamhet än kustbevakning isammanlagt 19 tulldistrikt.Ledningsorgan för lulldislriklen är disfriktslullkammare. (4-44 879) Styrelsenpresenterade i sin anslagsframställning för /85 förslag lillverksamhelsinrikining . Förslaget innebär enkombination av rationaliseringar, insatser och inkomstförstärkningar. Styrelsens utgångspunkt var all lämna ellsammanhållet förslag där lotaleffekten blir störst om rationaliseringar ochinkomstförstärkningar kombineras medvissa begränsade punktförslärkningar. Styrelsen harstrukturerat inriktningen av verksamheten under några ceniralaavvägningsfrågor som styrelsen anser grundläggande för den fortsatta planeringen av verksamhelen. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 70 Kontroll,kontrollstrategi och service En svåravvägning gäller servicen i förhållande till kontrollnivån. Kontrollinslagel iverksamheten har successivt måst skäras ner beroendepå resursbrist som näringslivets önskemål om insatser fråntullverkets sida har ökat. De krav på service trafiken ställer kan exemplifieras med krav på snabbt godsflöde, smidigexpediering, inrättande av nya tullupplag, tullklarering på obekväm tidm.m. Styrelsen menar att man nu nått enpunkt där kontrollverksamheten inte får eftersättas ytterligare. Ett fastställande av en lägsta nivåpå kontrollen skulle emellertid, med befintliga resurser, i hög gradpåverka servicen i en negativ riktning. Enligt styrelsen är det möjligt atluppnå en tillfredsställande balans mellanservice och kontroll genom att belägga vissa typer av tullförrättningar,som är avgiftsfria, med avgift. En del i kontrollenär den direkta gränskontrollen. Styrelsen framhåller att en utökning avdenna är angelägen för att övervaka att in- och utförselbestämmelsernaefterlevs. På senare fid har vissa sådana bevakningsuppgifter - så som smuggling av djur ochelektronisk materiel - fått ökad aktualitet. Styrelsen menar att resurserna förgränskontrollen är klart otillräckliga omde kontrollambitioner samhället har satt upp skall kunna uppfyllas. Styrelsen har ocksåtagit upp frågan om de bakomliggande faktorerna för kontrollen, dvs.strategierna för hur kontrollen bör utformas. Utgångspunkten förtullkontrollen är att all trafik över landets gränser inte kan bli föremål för en likaingående kontroll. Därför är statsmaktemas prioritering av områden förkontroll nödvändig (narkotikasmuggling, ekonomisk brottslighet ochefterlevnaden av miljöbestämmelser). En angelägen uppgift inom ramen förkontrollen är att finna ett system, som ger en tillfredsställande garanti för att alla varor sompasserar gränsen registreras av tullmyndigheterna.Åtgärder som vidtagits i detta syfte exemplifieras av de införda reglerna för samlastningsgodssamt kontroll av exporten. Vad gällerimporten är en allmän utgångspunkt att minska arbetsinsatserna för granskning av importdeklarationerna tillförmån för den fysiska kontrollenoch för revisionsbesök hos importörer och speditörer. Inom hållerman därför på att ta fram ett ADB-system för granskning och registreringav tulldeklarationer, det s.k.TRK-systemet. Ytterligare en faktor i dettasammanhang är att söka förenkla de materiella bestämmelserna ochprocedurreglerna. Styrelsen påpekar också att det är viktigt att lagregler m.m.inte är onödigt komplicerade och kräver förhållandevis stora insatser. Av väsentligbetydelse för kontrollarbetet är också samarbete och samarbetsavtal med andra länder. 1984/85:100 Bilaga 9 71 Möjligheten atl kunnatillgripa administraliva sanktioner mot felaktigt lämnade uppgifter itulldeklarationer m. m. är enligt generaltullslyrelsen av slor betydelse förlullverkels möjlighet alt bäst utnyttja sina resurser. Rätt avvägdaavgiftssanklioner minskar enligt styrelsen behovet av andra rättsliga ålgärderoch kan t.o.m. vara ett alternativ till yllerligare personalförslärkningar.Styrelsen har framhållit vikten av atl ha fillgångtill lämpliga sanklionsmedel. Kraven på kustbevakningensinsatser ökar. Styrelsen framhåller därför atl del är viktigt atl besluten i deolika utredningar som rör fattas så snart som möjligl, i fasmed varandra och i elt övergripande sammanhållet perspektiv. Sker ej dellafinns det enligt styrelsen risk för stagnation i verksamhet,vilkel får allvarliga konsekvenser för framliden. I anslagsframställningenför /85 redovisade styrelsen ett besparingsalternaliv sominnebär neddragning , där kustbevakning och övrig bevakningundanlagils. Styrelsen har valt att uppnå utsatt mål genom all dra in totalt 90tjänster . Innevarande år har 20 Ijänster dragils in ochför /86 planeras ytterligare 25 ijänsler dras in. Styrelsenframhåller all för att uppnå det slutliga besparingsmålet krävs atl bl.a. de förslag tullagsberedningen lagtfram genomförs . 1 likhet med föregåendeår föreslår styrelsen resursförstärkningar för vissa insatser. Till gränskontrollen iTrelleborg och föreslår styrelsen sammanlagt yllerligare 15Ijänsler mol bakgrund av den stigande trafikvolymen. För utredning av grövrelullbedrägerier förelås 10 nya tjänster som till viss del bör inriktas på allförhindra alt utnyttjas som ett genomgångsland för illegal handel med bl.a. elektronisk materiel som klassificerassom krigsmateriel. uppehålls beredskapen genom tillfällig förstärkning från främslutredningsresurser avsatta för bekämpning av ekonomisk brottslighet. Inom kustbevakningensområde förelås ytterligare 6 tjänster, som behövs för alt bemanna de slörrefartyg styrelsen äskat medel för under anslaget Anskaffning av viss materiel. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 72 För det fortsattautarbetandet av det lidigare nämnda ADB-systemet för granskning ochregistrering av importdeklarationer, TRK-systemet, begär styrelsen 1,7 milj. kr. Mot bakgmnd av detförslag styrelsen lämnat om ökat avgiftsuttag för förättningar som utförs utomnormal förrättningstid och förrätlningsplats föreslår styrelsen att ytterligare4,7 milj.kr. tillförs verket av inkomsterna från dessa förrättningar. För det förslag tillutökat avgiftsuttag vid förrättningar som styrelsen presenterat beräknarstyrelsen inkomslerna lill mellan 50 och 100 milj. kr. Styrelsen harföreslagit att avgifl införs för tillsyn över rörelsen på transitlägeri likhet med vad som gäller för tullkreditlager och provianteringslager.Transitläger får endast inrättas av innehavare av tullupplag och användsför förvaring av oförtullade varor i högst . Intäkterna för denna avgiftberäknas fill ca I milj.kr. Styrelsen har ocksåföreslagit att det införs en avgift för att inneha tullupplag. Detfinns omkring 300 tullupplag i landet. Tullupplag används för att förvaraoförtullad vara under . Tillsynen av dessa är mycketresurskrävande för på grund av alt de ofta ligger långt från platserdär övrig tullverksamhet bedrivs. Styrelsen föreslår därför att de beläggs med en avgift om . perår och tullupplagstillstånd, vilken skulletäcka en del av de kostnader verkel har för tillsynen. Den föreslagna avgiftenberäknas inbringa ca 5 milj. kr. Styrelsen har vidareföreslagit att en registreringsavgift införs med . förregistrering som kreditimportör och med ytterligare . för registrering somhemtagare. Avgiften moisvarar de koslnader verket har för registreringen ochberäknas inbringa närmare I milj. kr. Vidare föreslårstyrelsen att verket i likhet med många andra myndigheter ges möjlighetatl själv bestämma priserna och behålla de medel som inflyter vid försäljningav viss slalistik och informationsmaterial. Generaltullstyrelsenförvaltar fastigheter för till ett vid utgången av /85 bokförtanskaffningsvärde av sammanlagt 65128341kr. Vid utgången av detta budgetår uppgick de ackumulerade avskrivningarna förbyggnader lill . Det bokförda nettovärdet av fastigheterna utgjorde således 47866599 kr.Under /84 har styrelsen genomfört huvuddelen av upprättad planför avveckling av uthyrningsfastigheter. Den inläktsminskning somföljer härav motsvaras av en i slortsett lika stor minskning av drifts-och underhällskostnaderna. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 Förslag till driftstat förgeneraltullstyrelsens fastighetsförvaltning Ersättning för lokaler som disponeras av Hyror och arrenden för lokaler och markområden Drift och underhåll Hyra och arrende Avskrivningar enl. plan 4- 290000 4-6687660 - 100000 4- 235 000 4-6 120000 - 100000 Generaltullstyrelsenpresenterade i sin anslagsframställning för /85 förslag tillverksamhetsinriktning . I anslagsframställningenför budgetårel 1985/86 har styrelsen preciserat inriktningen undernågra centrala avvägningsfrågor som styrelsen anser grundläggande förden fortsatta planeringen av verksamhten. Jag finner att deavvägningsproblem styrelsen tagit upp väl speglar de frågeställningar som bör lösas i denlångsiktiga planeringen av verksamhet och inriktning ochdelar i allt väsentligt den inriktning verket vill ge verksamheten . 1 likhet medgeneraltullslyrelsen anser jag att avvägningen mellan servicen lill trafiken och tullverketskontrollverksamhet är en prioriterad frågasom nu måste få en lösning. Denna fråga behandlades också i propositionen(1984/85:19 bil. 3) om en samordnad och intensifierad narkotikapolitik där betydelsen av en effektiv kontrollbetonades särskilt. Kontrollinslageli verksamheten har nått en nivå som inte får sänkas ytteriigare. Den successiva neddragningen av kontrollen somskett är en följd avatl det inte funnits möjlighet att tillföra de ytteriigare resurser som den ökade trafikslrömmen ochnäringslivets ökade krav på lullbehandlingen krävt. Därför hartullverket tvingats all ta en alltför stor delav sina resurser i anspråk för den rena trafikexpedieringen. har visseriigen erhållil medel förinsatser mot framförallt narkoiikasmugglingoch ekonomisk brottslighet. Detta är dock inle lillräckligi för att kontrollerandeverksamhet skall kunna ske på en för samhället tillfredsställande nivå.De resurstillskott verkel erhållil för 1984/85:100 Bilaga 9 74 bekämpande av narkotikasmuggling och ekonomiskbrottslighet måste ses mot bakgmnd av den ökade omfattningen av dessa brottsaml de kostnader ochproblem de medför för hela samhället. Redan ibudgetförslaget för /82 aviserades en översyn av möjligheter attta ut avgifter för sin medverkan inom andra områden och på andra tiderän de som normalt gäller för klarering av trafik. 1 den revideradefinansplanen (prop. 1982/83:150) angavs all generaltullstyrelsenskulle redovisa de möjligheter verket ansåg föreligga för all i ökad utsträckning taut avgifter vid lullförrätlningar utom normal förrättningstid och förrättningsplats. Mot bakgmnd av vadjag nu har sagt och i enlighet med de riktlinjer som råder för denallmänna budgetpolitiken, där bl.a. myndigheternas möjligheter alt la ut avgifterför sin verksamhet skall las till vara, har regeringen i beslut den 22 november1984 ställt sig bakom förslag till utökat avgiftsuttag vidförrättningar som sker på obekväm tideller på plals där intehar någon stafion eller postering. skall därvid efter samråd med riksrevisionsverkel ochkommerskollegium utarbeta och fastställa enligt vilken taxaförrätlningskostnad skall tas ut och vadsom skall avses med normal förrättningstid samt beakta de handelspolitiskaåtagandena gentemot andra länder. bör vid den närmareutformningen överlägga med de myndigheter som blir berörda av en utökadavgiftsbeläggning vid tullförrättning, Turistråd och företrädareför näringslivet. har redanidag författningsenlig möjlighet att ta ul sådana avgifter men enligt mångårigpraxis är större delen av trafiken undantagen. I sammanhanget bör nämnas attslalskontorel, på regeringens uppdrag, undersökt om del finns hinder i gällandebestämmelser för denna typ av avgiftsbeläggning och kommit fram till atl så inle ärfallet. Beträffande administrativasanktioner infördes den en ny bestämmelse i lagen (1975:85) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Bestämmelserna gerregeringen möjlighet atl föreskriva om sanktionsavgifter vid överträdelser av import-och exportrestriktioner. Enligt min mening finns även starka skäl att, ienlighet med vad som gäller på den inrikes beskattningens område, införasanktionsavgifter mot sådana felaktigheter i samband med tulldeklarering m.m., somleder tillundandragande av tull, annan skatt och införselavgifter. En sådan sanktionsmöjlighet skulle, fömtom de fördelargeneraltullstyrelsen framhållit, innebära all de allmänna åklagarna ochdomstolarna avlastas från arbete med mindre allvarliga ärenden omvarusmuggling och liknande brott. Riksåklagaren har i en nyligen avlämnadrapport också betonat viklen av dessasanklionsmöjligheter. Ett förslag tillsådana sanktionsavgifter,tulltillägg, bereds f.n. i .