prop · G803182 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85; 182 omgodkännande av en internationell konvention om harmonisering av gränskontrollerav varor, m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att godkänner anslutning till eninternationell konvention om harmonisering av gränskontroller av varor. Konventionen,som upprättats inom landtransportkommittén i ECE (Economic Commission ForEuropé), syftar till att underiätta internationella varutransporter genominskränkningar i antalet och omfattningen av nuvarande kontroller. Vidareföreslås i propositionen några ändringar i lagen (1977:975) med tulltaxa.Ändringarna innebär bl. a. att tullfrihet införs för visst bomullsgarn. Prop.1984/85:182 2 Lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa Härigenom föreskrivs att 20 kap., 55 kap. och 56 kap.lagen (1977: 975) med tulltaxa' skall ha nedan angivna lydelse. Beredningar av köksväxter, frukter eller andra växtdelar Detta kapitel omfattar ej: a. köksväxter och frukter, beredda ellerkonserverade på sätt som anges i 7 och 8 kap.; b. fruktgeléer, fruktpastor o. d. i form avsockerkonfektyrer (nr 17.04) eller chokladkonfektyrer (nr 18.06). Köksväxterenligt nr 20.01 och 20.02 är sådana som skulle vara hänförliga till nr07.01-07.05 om de vid förtullningen förelåg i där angivet skick. Ätbara växter,rötter och andra växtdelar (t. ex. ingefära och ) inlagda i sockerlagskall tulltaxeras som konserverad frukt enligt nr 20.06; även rostadejordnötter skall tulltaxeras enligt nr 20.06. Tomatsaft ivilken torrsubstansen uppgår till minst 7 viktprocent skall tulltaxeras enligtnr 20.02. 20.01 Köksväxter och frukter, beredda ellerkonserverade med ättika eller ättiksyra, även med tillsats av socker, salt, kryddor eller senap: A. gurkor: 1. hela gurkor, minst 85 stycken per kg avrunnen 2. andra slag .......................................... , 30: - per B. rödbetor ................................................. ........... C. , kapris och sötpaprika ................... fri D. rödkål och kronärtskockor ...................... ............ E. andra köksväxter ..................................... ........... F. frukter ..................................................... fri 20.02 Köksväxter, beredda eller konserverade på annatsätt än med ättika eller ättiksyra: A. tomater,, potatis, kapris, sötpaprika och pro- dukteravtillnr07.05hänföriigaärterochbönor ... fri B. svampar och tryffel: 1. champinjoner ...................................... ......... 2. andra slag .......................................... fri C. sparris ..................................................... .............. fri D................................................................ ärter,med undanlag av produkter av till nr 07.05 hänföriiga ärter ...................................... ......... E................................................................. bönor,med undantag av produkter av till nr 07.05 hänförliga bönor ..................................... ........... F. lök, stekt eller friterad (även fryst); surkål G. andraslag ................................................ .......... ' Senaste lydelse av 20 kap., 55 kap. och 56 kap. 1984:1021. 1984/85:182 3 20.03 Frukter,frysta, med tillsats av socker: A. jordgubbar 50: - B. hallon ........................................... fri C. andra: beläggesunder med samma tull som motsvarande färska produkter under den tiddessa är högst tullbelagda 20.4 Frukter, fruktskal och andraväxtdelar, kanderade, glaserade eller på liknande sätt beredda med socker ................................................. fri 20.5 Sylter, fruktgeléer,marmelader, fruktmos och fruktpastor, beredda genom kokning eller annanvärmebehandling, med eller utan tillsats av socker: A. avjordgubbar, svarta vinbär eller äpplen B. andraslag .................................... ......... 20.06 Frukter, bereddaeller konserverade pä annat sätt, med ellerutan tillsats av socker eller sprit ... fri 20.07 Fruktsaft(inbegripet druvmust) och köksväxtsaft, även med tillsats av socker men ojäst och ej innehållan de sprit: A................................................... avsvarta vinbär eller jordgubbar; biandsaft innehål lande saft av svarta vinbär eller jordgubbar B. annan: 1. aväpplen, päron, körsbär eller plommon; biand saft, innehållande saft av äpplen, päron, körsbär eller plommon men ej innehållande saft av svarta 2. av köksväxter, andra än tomat ...... 3. andra slag ................................ fri 55.1 Bomull, okardad och okammad .............. ........... fri 55.2 Bomullslinters .................................... ........... fri 55.3 Avfall av bomull (inbegripetriven lump), okardat och okammat fri 55.4 Bomull, kardad eller kammad ................ 3, 55.5 Garn av bomull, ej idetaljhandelsuppläggningar: A. sytråd ....................................... ........ B. annat: 1. t. o. m. nr 47 engelsknumrering .... ......... 2. över nr 47 ................................ fri 55.06 Garn av bomull idetaljhandelsuppläggningar: A. sytråd ........................................ ...... B. annat .......................................... 55.7 Gasvävnader av bomull ....................... ...... 55.8 Handduksfrotté och liknandefrottévävnader, av bomull 55.9 Andra vävnader av bomull: A. innehållandeminst 40 viktprocent ändlösa regene- B. andraslag .................................... ........ 1984/85:182 4 56 kap.Korta syntetiska eller regenererade fibrer Nr 56.02 skall anses tillämpligt endast för sädanafiberknippen av syntetiska eller regenererade fibrer som består av parallellafibrer av samma längd som knippet och som motsvarar följande beskrivning: a. knippetslängd över 2 m; b. snoddmindre än 5 varv per m; c. denenskilda fiberns vikt mindre än /m (60 denier); d. i fråga om syntetiska fibrer måste knippet varasträckt, dvs. ej kunna ytterligare sträckas till mer än dubbla längden; e. knippetstotala vikt /m (18000 denier). Fiberknippen med en längd av högst 2 m skall tulltaxerasenligt nr 56.01. 56.01 Korta syntetiska eller regenererade fibrer, ejkardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning; A. korta syntetiska fibrer ............................ .............. fri B. korta regenererade fibrer ........................ .......... 4, 56.02 Fiberknippen för framställning av kortasyntetiska eller regenererade fibrer: A. av syntetiska fibrer .................................. fri B. av regenererade fibrer ........................... 4, 56.03 Avfall (inbegripet garnavfall och riven lump)av synte tiska eller regenererade fibrer (ändlösa eller korta), ej kardat, kammat eller på annat sätt berett för spinning fri 56.04 Korta syntetiska eller regenererade fibrer ochavfall av syntetiska eller regenererade fibrer, kardade, kam made eller på annat sätt beredda för spinning: A. korta syntetiska fibrer ............................ .............. fri B. korta regenererade fibrer ........................ .......... 4, 56.05 Garn av korta syntetiska eller regenereradefibrer eller av avfall av syntetiska eller regenererade fibrer, ej i detaljhandelsuppläggningar: A. t. o. m. nr 47 engelsk bomullsnumrering: 1. av korta syntetiska fibrer .................... ............ 2. av korta regenererade fibrer .............. ........... B. över nr 47 men högst nr 89 engelsk bomullsnumre ring: 1. sytråd: a. av korta syntetiska fibrer ................ ............ b. av korta regenererade fibrer .......... ........... 2. annat .................................................. fri C. över nr 89 engelsk bomullsnumrering ...... .............. fri 56.06 Garn av korta syntetiska eller regenereradefibrer eller av avfall av syntetiska eller regenererade fibrer, i de taljhandelsuppläggningar: A. av korta syntetiska fibrer ......................... B. av korta regenererade fibrer ................... 56.07 Vävnader av korta syntetiska eller regenereradefibrer eller av avfall av syntetiska eller regenererade fibrer: A. av korta syntetiska fibrer: 1. innehållandeminst 40 viktprocent ändlösa regenererade fibrer 2. andraslag ........................................... ........... Prop.1984/85:182 5 B.av korta regenererade fibrer: 1. innehållande minst 40viktprocent ändlösa regenererade fibrer 2. andra slag.................................... ......... Dennalag träder i kraft . Prop.1984/85:182 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , R. , ,, , Proposition om godkännande av en internationell konventionom harmonisering av gränskontroller av varor, m. m. (Economic Commission ForEuropé - ) antog eninternationell konvention om harmonisering av gränskontroller av varor.Konventionen bör i engelsk text jämte en inom generaltullstyrelsen gjordöversättning till svenska fogas till protokollet i detta ärende som bikiga I. Efter remiss hargenerallullstyrelsen och kommerskollegium yttrat sig över frågan om en svenskanslutning till konventionen. Kollegiet har berett berörda myndigheter ochorganisationer tillfälle att inkomma med synpunkter. En sammanställning översålunda avgivna yttranden bör fogas till protokollet som bilaga 2. Jag kommer i det följande att ta upp frågor kring dennakonvention och en svensk anslutning i avsnitt 2.1. Därefter kommer jag att iavsnitt 2.2 behandla frågan om tullfrihet för visst bomullsgarn m. m. I dennafråga har efter remiss generaltullstyrelsen och kommerskollegium yttrat sig.Kollegiet har berett vissa organisationer m.fl. tillfälle att yttra sig. Ensammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 3.Slutligen kommer jag att i avsnitt 2.3 ta upp frågan om en ytterligare ändringi lagen (1977:975) med tulltaxa. Även denna fråga har varit föremål förremissförfarande varvid generaltullstyrelsen, kommerskollegium och statensjordbruksnämnd har yttrat sig. Kollegiet har hört berörda näringslivsorganisationer.Remissinstansernas inställning i denna fråga framgår av det aktuella avsnittet. Prop.1984/85:182 7 2.1 Den internationella konventionen om harmonisering avgränskontroller av varor konvention om harmonisering av gränskontroller avvaror utarbetades av en grupp tullexperter inom . Vid expertgruppens möten har i vissa fall även deltagitrepresentanter för sådana internationella organisationer som har särskiltintresse av att vidmakthålla olika kontrollfunktioner i samband med in- ochutförsel av varor, t. ex. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),(lOE), Internationella standardiseringsorganisationen(ISO), Internationella polisorganisationen () ochVärldshälsoorganisationen (WHO). Från svensk sida har experter frångeneraltullstyrelsen aktivt deltagit i arbetet med att utforma konventionstexten. Konventionen syftar till att förenkla den internationellavarutrafiken genom att minska dels kraven på uppfyllande av formaliteter, delsantalet och varaktigheten av kontrollåtgärderna. Detta skall ske särskilt genomnationell och internationell samordning av kontrollprocedurer och tillämpningsmetoder.Med kontroll avses i konventionen varje kontrollprocedur som utförs av enkontrollmyndighet av varor som införs, utförs eller transiteras. En viktigprincip i konventionen är att de olika kontrollprocedurerna i ett införsellandskall samordnas beträffande tid och plats. En strävan skall härvid vara att imöjligaste mån samordna tullmyndigheternas och andra kontrollmyndighetersinsatser. Konventionen består av 26 artiklar och sju bilagor. Ikonventionens inledande artiklar anges bl. a. dess syfte och omfattning (art. 1-4). I övrigt innehåller konventionen bl. a. följande bestämmelser. De fördragsslutande parterna är ense om att i möjligastemån och inom ramen för nationell lag förse kontrollmyndigheterna med kompetentpersonal och lämplig utrustning (art. 5). Parterna förpliktar sig att samarbeta med varandra och attvid behov söka samverkan med behöriga internationella organisationer för attuppnå konventionens syften. De förpliktar sig vidare att, om så är nödvändigt,försöka ingå nya internationella överenskommelser eller avtal (art. 6). Fördragsslutande parter med gemensam landgräns skall ommöjligt vidta lämpliga åtgärder för att underlätta varornas gränsövergång.Detta skall ske bl. a. genom inrättande av gemensamma anläggningar ochsamordning av gränsposteringarnas öppethållandetider (art. 7). Prop.1984/85:182 8 På begäran skall de fördragsslutande parterna sändavarandra upplysningar som är nödvändiga för tillämpningen av konventionenenligt de villkor som anges i bilagorna (art. 8). Detta innebär att demyndigheter som utför kontroller skall samarbeta med motsvarande myndigheterhos andra fördragsslutande parter bl. a. genom utbyte av användbara upplysningarför att påskynda gränsövergången av varor som är underkastade ifrågavarandemyndighets kontroll. De fördragsslutande parterna skall, där så är möjligt,ombesörja enkel och snabb behandling för varor som transiteras, särskilt vidbefordran i enlighet med ett internationellt transiteringsförtarande genom attbegränsa sina kontroller till sådana fall som är motiverade av verkliga faktaeller risker. De skall försöka utöka öppethållandetiderna och befogenheternaför befintliga tullposteringar att klarera varor som befordras enligt ettinternationellt transiteringsförfarande (art. 10). Konventionens bestämmelser utesluter inte tillämpningen avsådana förbud eller restriktioner i samband med införsel, utförsel ellertransitering som meddelats för att upprätthålla allmän ordning och i synnerhetallmän säkerhet, moral och hälsa och till skydd för miljön, kulturarvet ellerindustriell, kommersiell och intellektuell egendom (an. En fördragsslutande part som ansluter sig tillkonventionen kan inte reservera sig mot någon del i denna utom vad gällerbestämmelserna i art. 20 om biläggande av tvister (art. 21). Konventionen träder i kraft efter den dag dåfem stater har deponerat sina instrument om ratifikation, godtagande,godkännande eller anslutning (art. 17). Konventionen har, som jag anfört, sju bilagor. Sex avdessa behandlar var och en olika former av kontrollprocedurer. Dessutom finnsen sjunde bilaga med procedurregler för en administrativ kommitté. Bilagorna16 har följande rubriker. Harmoniseringav tullkontroller och andra kontroller Kontroll avöverensstämmelse med standarder 2.1.3 anslutning till konventionen Mitt förslag: bör godkänna att anslutersig till konventionen om harmonisering av gränskontroller av varor. Remissinstanserna: Samtliga myndigheter och organisationertillstyrker eller lämnar utan erinran en svensk anslutning till konventionen(se bilaga 2, s. 36) Prop.1984/85:182 9 Skälen för mitt förslag: omharmonisering av gränskontroller av varor har aktualiserats i samarbetetEG-EFTA. I deklarationen frän ministermölet mellan EG och EFTA i iapril 1984 samt i deklarationen från i i maj 1984togs förenkling av gränsformaliteter upp som ett lämpligt samarbetsomrädemellan EFTA- och EG-Iänderna i syfte att underlätta handeln med industriprodukteri . I det pågående uppföljningsarbetet för att utvidga samarbetetär nämnda område ett av dem som prioriterats. Med anledning härav har expertdiskussionerpåbörjats. Frågan om förenkling av gränsformaliteter har såledesbehandlats inom EFTA och vid möten mellan EFTA-länderna och . Behandlingenhar skett bl. a. mot bakgrund av EG:s direktiv om inspektioner ochadministrativa formaliteter vid varutransporter mellan medlemsstaterna(83/643/EEC). Det har konstaterats att EG:s direktiv företer stora likheter med1982 års konvention om harmonisering av gränskontrollerna. Ett första steg iansträngningarna att förenkla gränsformaliteterna mellan EG- och EFTA-ländernakunde vara att alla EFTA-länder antar konventionen. har endast ettEFTA-land, nämligen , undertecknat konventionen, medan samtligaEG-länder undertecknat den. Frågan om anslutning övervägs f n. i övrigaEFTA-länder. Jag anser det vara av stort värde att utvidga detinternationella samarbetet när det gäller att förenkla gränskontrollerna. Ensvensk anslutning till konventionen skulle tjäna detta syfte. Erfarenhetenvisar tydligt att administrativa bestämmelser tillsammans med byråkratiskarutiner kan verka försvårande och fördyrande för handeln. Enligt min mening börSverige därför ansluta sig till den nu aktuella konventionen. 2.2 Tullfrihet för visst bomullsgarn m. m. Mitt förslag: Tullfrihet införs för visst garn av bomulleller korta syntetiska eller regenererade fibrer, ej idetaljhandelsuppläggningar, hänför-ligt till tulltaxenr .55.05 resp. 56.05lagen (1977:975) med tulltaxa. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrkereller lämnar utan erinran införande av tullfrihet i enlighet med mitt förslag,dock att Textilrä-det förordar en något mindre omfattande tullfrihet än vad jagföreslår (se bilaga 3, s. 37). Skälen för mitt förslag: AB har i skrivelsetill regeringen hemställt om tullfrihet för sådant bomullsgarn som är tvinnatav två enkelgam med nr 50 engelsk numrering. utgör råvara vidframställning av trikåväv av sammets- och manchestertyp. 1984/85:182 10 förtillverkning av beklädnadsartiklar. kan inte erhållas från svenskfabrikant utan måste importeras, främst från . Företaget har framhållit attdess omsättning, exportmöjligheter och sysselsättning skulle på ett avgörandesätt förbättras om tullen på det aktuella bomullsgarnet slopades. Ifrågavarandegarn återfinns i tulltaxan under tulltaxenr 55.05 B. 1 (stat. nr 55.05.701).För varor hänföriiga till nr 55.05 B utgår tull t. o. m. nr 89 engelsknumrering. För garner över nr 89 engelsk numrering gäller tullfrihet. Varorenligt tulltaxenr 55.05 är tullfria vid import från EG och EFTA. De omfattas ejav bestämmelserna om tullfrihet för varor från utvecklingsländerna. har i två betänkanden (SkU 1983/84:10 och 1984/85:18) medanledning av motioner (mot. 1983/84:13 och 1984/85:226) tagit upp frågan omtullbeläggningen av bomullsgarn. I motionerna yrkades att tullfrihet bör rådavid import av bomullsgarn över nr 29 engelsk numrering. Skatteutskottetuttalade sin förståelse för motionärernas önskemål att genom förbilligadråvaruimport stärka den svenska tekoindustrins konkurrenskraft. Utskottetförutsatte att motionärernas förslag kommer att beaktas vid regeringensfortsatta överväganden rörande tekopolitiken. Densvenska tekoindustrin är utsatt för hård internationell konkurrens. För attindustrins kostnader skall kunna hållas på en rimlig nivå är det angeläget attundvika att tull tas ut på varor där skyddsbehov saknas och där tullen endastkommer att utgöra en onödig kostnadsbelastning för den svenska industrin. Jagförordar därför att tulltaxan ändras så att tullfrihet införs för tilltulltaxenr 55.05 B hänföriigt bomullsgarn över nr 47 engelsk numrering och att motsvarandeändring vidtas beträffande garn av korta syntetiska eller regenererade fibrerhänförliga till tulltaxenr 56.05 B med undantag av sytråd. Ändringenbör träda i kraft . 2.3Ändring i tulltaxenr 20.05 lagen (1977:975) med tulltaxa Mittförslag: En ändring görs i texten under tulltaxenr 20.05 i lagen (1977:975) medtulltaxa så att den svenska texten till fullo kommer att överensstämma medgällande text på orginalspråken engelska och franska. och statens jordbruksnämnd Sinsr att det finns skäl att göraändringen. De av kollegiet hörda näringslivsorganisationerna, nämligenSveriges , , , , Kemiska Industrikontor,och Handelskammare, har inte funnit skäl attmotsätta sig den föreslagna ändringen. Prop.1984/85:182 II Skälenför mitt förslag: Under tulltaxenr 20.05 i lagen (1977:975) med tulltaxaåterfinns fn. sylter, fruktgeléer, marmelader, fruktmos och fruktpastor som ärberedda genom kokning, med eller utan tillsats av socker. Tulltaxan är utformad iöverensstämmelse med konventionen angående nomenklatur förklassificering av varor i tulltarifferna. Konventionens orginalspråk ärengelska och franska. har uppmärksammat att den svenskaöversättningen under tulltaxenr 20.05 såvitt avser orden "beredda genomkokning" inte helt motsvarar nomenklaturtexterna på orginalspråken. Denengelska texten lyder "being cooked preparations", och detta uttryckomfattar förutom kokning även stekning, tillagning m. m. Denna bristandeöverensstämmelse mellan orginaltexten och den svenska översättningen bör nuenligt styrelsen rättas till genom att orden "beredda genom kokning"utbyts mot "beredda genom kokning eller annan värmebehandling". Jagdelar generaltullstyrelsens mening. Ändringenbör, liksom den i avsnittet 2.2 föreslagna lagändringen, träda i kraft den 1juli 1985. Enligtvad jag underhand har inhämtat har en liknande ändring genomförts i ochDanmark . Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa. Ändringen ärlagtekniskt okomplicerad och inte heller i övrigt av sådan beskaffenhet attlagrådets yttrande behöver inhämtas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna 1982 årsinternationella konvention om harmonisering av gränskontroller av varor, 2. anta ett inomutrikesdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1977:975)med tulltaxa. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. International convention on the harmoni-zation of frontiercontrols of goods The contracting parties, DESIRING to improve the International movement of goods, BEARING IN MIND the need to facilitate the passage ofgoods at frontiers, NOTING that control measures are ap-plied at frontiers bydifferent control services, ACKNOWLEDGING that the conditions under which such controlsare carried out may be extensively harmonized without im-pairing their purpose,their proper implemen-tation and their effectiveness, CONVINCED that the harmonization of frontier controlsconstitutes an important means for attaining these objectives, Internationell konvention om harmonisering avgränskontroller av varor De fördrogsslutande parterna, som önskar förbättra den internationella varutrafiken, som är medvetna om nödvändigheten att underlätta gränspassageför varor, som beaktar att kontrollåtgärder vidtas vid gränserna avolika kontrollorgan, som erkänner att de villkor under vilka dessa kontrollerutförs kan harmoniseras i stor utsträckning utan att detta inverkar menligt påderas ändamål, genomförande och effektivitet, som är övertygade om att harmonisering av gränskontrollerutgör ett viktigt medel för att uppnå dessa syften, har kommit överens om följande. For the purposes of this Convention: (a) "Customs" means theGovernment Service which is responsible for the administration of Customs lawand the collection of import and export duties and taxes and which also hasresponsibility for the application of other laws and regulations relating,inter alia, to the importation, transit and exportation of goods; (b) "CustomsControl" means measures applied to ensure compliance with the laws andregulations which the Customs are responsible for enforcing; (c) "Medico-sanitaryinspection" means the inspections exercised for the protection of the lifeand health of persons, with the exception of veterinary inspection; (d) "Veterinaryinspection" means the sanitary inspection applied to animals and animal products with a view to protecting the life and health of persons and animals, as wel! as that carried out on objects or goods which could serve as a for animal diseases; (e) "Phytosanitaryinspection" means the inspection intended to prevent the spread and the introduction across national boundaries of pests of plants and plant products; I denna konvention avses med (a) "tullmyndighet" den statliga myndighet som är ansvarig för tillämpning av tullagar och för uppbörd av tullar och andra avgifter vid import eller export och som även ansva rar för tillämpningen av andra lagar och be stämmelser, som bland annat gäller i sam band med införsel, transitering och utförsel av varor; (b) "tullkontroll" deåtgärder som vidtas för att säkerställa att de lagar och förordningar uppfyllsför vilkas tillämpning tullmyndigheterna är ansvariga;