prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1några fall har särskilda organ inrättats för utveckling och införande avADB-system som berört flera myndigheter. Som exempel kan nämnas centralnämndenför fastighetsdala. Myndigheterna anlitar dessutomi varierande utsträckning konsultföretag för utveckling av ADB-system. Det finns fieraföreskrifter speciellt gällande för försvaret. Överbefälhavaren () leder ochsamordnar informationssystemutvecklingen inom försvarsmakten. Regeringen beslutadevåren att försvarets rationaliseringsinstituts rapport 90 skallligga till grund för utveckling av datasystem inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Vidare har regeringen uppdragit åt ÖB alt inkomma medförslag till en rad åtgärder i syfte all omstrukturera och effektiviseraADB-verksamheten inom försvaret. Detta arbete beräknas påverka det nuvaranderegelverket inom försvaret. Statskontoret har underär 1984 med två undersökningar belyst några frågorom personal och ADB istatsförvaltningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 26 För atl undersökaomfattningen av statsanställdas användning av ADB har en särskild bearbetninggjorts av underlaget lill en undersökning av datoranvändning. Resultatet redovisasi avsnitt 1.4.1. I avsnitt 1.4.2 redovisasresultatet av några frågor om avgång, rekrytering och utbildning avADB-personal som ställts av statskontoret till ett antal myndigheter medomfattande ADB-användning. En undersökning avdatoranvändningen i genomfördes av isamarbete med datadelegationen som en tilläggsundersökning tillarbetskraftsundersökningen () . Syftet med undersökningen harvarit att kartlägga befolkningens kunskaper, erfarenheter och användning avADB-ulrustning. Vidare har frägor ställtsom dalautbildningsbehov, attityder till datorisering m. m. Resultatet av undersökningenkommer att presenteras i en särskild rapport. För alt särskilt belysa någrafrågor om statsanställda och ADB har statskontoret gjort en separat bearbetningav underlaget till undersökningen.Resultatet av denna bearbetning redovisas nedan. Vid bedömningen avundersökningsresultatet får hänsyn tas till att vissa felkällor finns. De typerav fel som kan medföra atl undersökningsresultatet skiljer sig från det sannavärdet är väsentligen bortfallsfel. slickprovsfel och mätfel. Det totalabortfallet var 13,på ett totalt urval av 18273 personer. Antalet tillfrågadestatsanställda var ca 1 300. Osäkerhet på grund av stickprovets storlek är istort pä del fram-räknade värdet. Vidare får man beakta attför fiera av frågorna har svaren varil beroende av den tillfrågade personenssubjektiva uppfattning eller bedömning. Ett svarsalternativ kan ha haft olikainnebörd för olika personer vilket kan ha lett lill mätfel i undersökningen. 1.4.1.1 Personalens erfarenhetav datorer Erfarenheterna av datorerär omfattande i statsförvaltningen och ökar snabbi. Över hälften av destatsanställda har använt någon typ av ADB-utrustning eller i övrigthaft ADB-arbete. Som ADB-utrustning har då även räknats skrivautomater,kassaterminaler m. m. Mer än 2/5 av de statsanställda har fått mer betydandeerfarenheter på området genom att någorlunda regelbundet använtnågon typ av ADB-utrustning eller haft ADB-arbete. Antalet anställda istatsförvaltningen som har någon erfarenhet av ADB-användning ökade med ca50000 under /84 vilket motsvarar ca 1/10 av de ca 440000statsanställda. 1.4.1.2 ADB-användare, ADB-personal och behovav datautbildning Antalet anställda istatsförvaltningen som var användare av någon typ av ADB-utrustningeller hade arbetsuppgifter medADB-inslag 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 27 var ca 175000 vilket motsvarar ca 2/5 av totalaantalet statsanställda. Ca 2/3 av dessa ADB-användare och därmed var Ijärdestatsanställd använde eller arbetade med någon typ avADB-utrustning. Av totala antalet ADB-användare i statsförvaltningen har ca1/7. motsvarande ca 25000 statsanställda (osäkerhet p.g.a. begränsad stickprovsstorlek ± ca 5 500), yrken ellerarbetsuppgifter som har direkl samband med datoriseringen. Till denna grupphar räknats personal som är helt eller delvis sysselsatt medprogrammering/systemering, drift, konstruktion/tillverkning,reparation/service, försäljning/konsultverksamhet eller utbildning/forskninginom ADB-området. De övriga ADB-användarna har arbetsuppgifter där ADB ingårsom ett hjälpmedel lill arbetsuppgifterna. Behovet av ADB-utbildningi statsförvaltningen bedöms som stort av de statsanställda. Över hälften ansernämligen att de behöver utbildning eller mer utbildning inom dataområdet. 1.4.2 Avgång, rekrytering och utbildning av vissADB-personal har detpåtalats svårigheter med avgång och rekrytering av viss ADB-personal inomstatsförvaltningen. För all belysa dessa frågor har statskontoret under augusti1984 gjort ett antal intervjuer med personalchefer (motsv.) vid sex statligamyndigheter. De tillfrågade myndigheterna, vilka samtliga har en omfattandeADB-användning, är , försvarets datacentral, ,, och datamaskincenlralen föradministrativ databehandling. Uppgifterna om avser endastpersonalen vid cenirala anläggningen i . Intervjuerna avsåg endast den ADB-personal somhuvudsakligen arbetar med utveckling, konstruktion och underhäll av ADB-systemeller drift av datoranläggning, dvs. de som har arbetsuppgifter som kräver merkvalificerat dator- eller databehandlingskunnande. Med denna definition ärADB-personalen anställda hos den tillfrågade myndighet somhar störst andel och ca I/IO hos den som har minsl andel. Nedan redovisasresultatet av statskontorets intervjuer. Personalavgången blandADB-personalen hos tillfrågade myndigheter var /84 mellan ca1/10 och ca 2/10. 1 genomsnitt var detta mer än dubbelt sä slor andel jämförtmed molsvarande uppgift för hela personalen. Majoriteten av denADB-personal som slutade gick till privai anställning. Det främsta skälet föratt övergå till annan anställninganges vara högre lön och i övrigt bättre anställningsförmåner. Även andraorsaker som annorlunda arbetsuppgifter och bättre möjligheter till personligutveckling framförs som betydelsefulla. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 28 Bland åtgärder för attminska personalavgången nämns prioritering av kvalificerat ADB-kunnande vidL-ATF-förhandlingar, kontraktsanställningar och tillhandahållande avförmånliga utbildningsmöjligheter. har haft möjlighetlill friare lönesättning genom del s.k. L-TVT-avtalel. Införandet av L-TVT harbidragit till att avgången minskal. har del dock i vissa fall varitsvårt alt konkurrera med privata arbetsgivare som utöver en hög lön erbjudersärskilda anställningsförmåner. De tillfrågade myndighelerna kommer attanvända sig av möjligheten alt ge s.k. marknadslönetillägg (MLT) tillADB-personalen. MLT är ett centralt avtal mellan ochpersonalorganisationerna och skall användas för särskilt konkurrensutsattapersonalgrupper. Del finns ingen annanenskild personalgrupp hos de tillfrågade myndigheterna som är lika stor ochhar samma avgång som ADB-personalen. 1.4.2.2 Rekrytering och utbildning Rekrytering avADB-personal hos de tillfrågade myndigheterna sker lill stor del genominternrekrytering. Det är i allmänhet svårt att rekrytera ADB-personal medlängre erfarenhet. Det huvudsakliga skälet till delta anges vara alt privataarbetsgivare erbjuder högre löner. Den snabba utvecklingeninom datatekniken medför vanligen krav på en omfattande fortbildning förADB-personalen. I allmänhet utarbetas särskilda utbildningsplaner för dennapersonal hos de tillfrågade myndigheterna. Vanligen är också utbildningen förADB-personal prioriterad. Kraven pä ADB-kompetenshar delvis ändrats från främst kunskap om ADB-teknik motkombinationer av ADB-teknik och annan specialistkunskap om t.ex. ekonomi och organisation. Följande uppgifier omADB-utrustning i statsförvaltningen är huvudsakligen en sammanställning avuppgifter från en enkätundersökning genomförd av statskontoret år 1984.Undersökningen omfattade ADB-utruslning inkl. skrivautomater hos myndigheternaden . Redovisningen avsergenerellt användbar ADB-utrustning. Därmed omfattas inte ADB-utrustning somingår i avgränsade processtyrande, labora-tiva eller rent tekniska system ellerspeciella datorer för tidredovisning, bevakning och dylikt. Definitionen påpersondator har varit en dator med en mikroprocessor med 8 eller 16 bitsordlängd. Exempel pä en persondator är Luxor ABC 800. En skrivautomat hardefinierats som en specialdator som i första hand är avsedd för inskrivning,redigering och automatisk utskrift av text. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 29 1.5.1 Antal datorer m. m. 1 statsförvaltningenfanns det vid budgetärsskiftet 1984 ca26000 dataskärmsterminaler och skrivmaskinsterminaler anslutna till datorer.Dessutom fanns det ca 4 300 persondatorer och ca 2 100 arbetsplatser för skrivautomater.Summerar man antalet persondatorer, arbetsplatser för skrivautomater,dataskärmsterminaler och skrivmaskinsterminaler fanns del drygl 32000sådana ADB-utrustningar i statsförvaltningen varifrån en användare kunde utföraautomatisk databehandling. Hur utrustningen var fördelad mellan olikaförvaltningssektorer framgår av tabell 14. Knappt hälften av persondatorernatillhörde universitet och högskolor. Största delen eller drygt 1/3 av antaletarbetsplatser för skrivautomater fanns hos civilamyndigheter. Av tabellen framgår också alt största delen av antaletterminalutrustningar i statsförvaltningen tillhörde affärsverken. Tabell 14, ADB-utrustning istatsförvaltningen 4 2''2 ' Ulrusiningsbeslåndel föruniversilei och högskolor är i huvudsak enligt uppgifier från fördainvenlarieregister. Anlalel ulrusiningar vid tekniskahögskolan i . insliluiet samt universiieien i ,och har uppskattatsgenom att anta ati dessa moisvarar likaslor del av totala anlalel Ulrusiningar som de gjordeden . - Inkl. poslverkels kassalerminalarbeisplaiser (3842 st.) och SJ:sbiljettbokningsler-minaler (520si. Ökningen av antaletpersondatorer och arbetsplatser för skrivautomater är betydande. Av depersondatorer och arbetsplatser för skrivautomater som fanns istatsförvaltningen hade ca 1/3 anskaffats under budgetåret1983/84, vilket framgår av tabell 15. Anskaffningarna under detta budgetår börtill övervägande del representera en nettoökning av antalet. Hälften av de civila myndighelernas persondatoreranskaffades under /84 vilkel bör innebära att antaletfördubblades i denna sektor under detta budgetår. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Ökningen avantalet ADB-utrustningar' under /84 i procent av lolala ' Se fotnoter till labell 14. 1.5.2 Köpvärde på anskajjäd ulruslning Statsförvaltningenanskaffade under budgetårel 1983/84 ADB-utrustning till ell totalt köpvärde avöver 700 milj. kr. Hur totala köpvärdet fördelar sig på anskaffadepersondatorers och skrivautomaters resp. annan ADB-utrustnings köpvärde framgårav labell 16. Köpvärdet pä anskaffade persondatorer och skrivautomater harökat i andel av totala köpvärdet för anskaffad ADB-utrustning och var /84 . Totala köpvärdet(inkl, mervärdeskatt) för ADB-utrustning anskaffad av statsförvaltningen 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1982/83 1983/84 Civila myndigheler, universitet och högskolor och försvaret ' Köpvärdet för enpersondator och en arbetsplats för en skrivautomat har beräknats lill . per ulruslning resp. budgetår. Uppgifterna om antalanskaffade ulrusiningar för resp. budgelår perioden /80-1982/83 är enligistalskonlorels enkätundersökning , lidigare redovisad redovisning. - Uppgifter för civilamyndigheler, universitet och högskolor samt försvaret är enligt redovisning hosstatskontoret och ochhögskolor (UUH). Avser ulruslning anskaffad av statskontoret ochUUH. Köpvärdet för utrustning anskaffad av statskontoret avser beslutadeanskaffningar resp.budgelår. Uppgifterna om UUH:s anskaffningar avser beställningar av utrustning.Uppgifterna om totala köpvärdena är därförinte hell jämförbara med de i tabell 17. Affärsverkens uppgifter är enligisvaren på en särskild förfrågan från statskontoret. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 1.5.3 Marknadsandelar jör olika fabrikat påADB-utrustning Tabell 17 visarmarknadsandelar i statsförvaltningen för olika fabrikat pä ADB-utrustning(exkl. persondatorer och skrivautomater) räknat på köpvärdet på den utrustningsom anskaffats budgetåren 1982/83 och 1983/84. Av tabellen framgår all etllitet antal fabrikat dominerar marknaden i statsförvaltningen. Vid bedömning avde enskilda fabrikatens marknadsandelar bör dock betänkas att en enstakastörre upphandling, exempelvis utbyte av ett centralt datorsystem, kan innebäraatt ett fabrikat får en tillfälligt mycket hög marknadsandel under ettbudgetår. Tabell 17, Köpvärdet (inkl, mervärdeskatt) på ADB-ulrustning (exkl, persondatorer och skrivautomater) som anskaffatii av statsförvaltningen budgetåren 1982/83 och 1983/84 fördelat på olika fabrikat ' Stalskonlorelsanskaffningar och anskaffningar gjorda av ulruslningsnäninden för universileioch högskolor(UUH) i samråd med slalskontorel. UUH:s anskaffningar avulruslning med ell kopvarde under 100000kr. ingår därmed inle. Se folnol 2 lill labell 16. Uppgiflerna avser beslulade anskaffningar resp. budgelår.Uppgifterna hänför sig lill leveranloren av ulruslningen. Leverantörens namnär vanliglvis liktydigt medfabrikalnamnel men delar av den utrustning som levereras kan vara av annalfabrikat. - .Affärsverkens uppgifierär enligi svaren pä en särskild förfrågan från slalskonioret. Av tabell 18 framgår attdel dominerande fabrikatet på statsförvaltningens persondatorer är Luxor.Nästan hälften av persondatorerna var av detta fabrikat. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor Persondatorer istatsförvaltningen fördelade på olika fabrikat ' Räknat exkl. 12persondatorer för vilka fabrikat ej specificerats. Räknat exkl.tekniska högskolan i , samt universiteten iGöteborg, Stockholmoch . Arbetsplatserna förskrivautomater i statsförvaltningen var till mer än70% av något av fem olika fabrikat, vilket framgår av tabell 19. Del vanligastefabrikatet var som svarade för av arbetsplatserna förskrivautomater. Arbetsplatserför skrivautomater i statsförvaltningen den 30Juni 1984 fördelade på olikafabrikat på utrustningen ' Räknal exkl. tekniskahögskolan i , inslitulel samt universiteten i ,Stockholmoch . 1.5.4 Behov av ADB-utruslning Tabellerna 20 och 21visar det beräknade anskaffningsbehovet av ADB-utrustning för den civilastatsförvaltningen resp. försvaret. Uppgifterna för den civila statsförvaltningenär enligt statskontorels anslagsframställning för /86 avseendereservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning. Uppgifterna avseendeförsvaret är enligt undertaget till överbefälhavarens programplan. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 33 AnskalTningsbehov av ADB-utrustningför den civila statsförvaltningen' (exkl. affärsverken) budgetåren1984/85-1989/90 (milj. ' Inkl. flygtekniska försöksanstalten. Erfarenheten visar atträtt stora förskjutningar av anskaffningar sker mellan åren. Anskaffningsbehov av ADB-utrustning för försvaret budgetären 1984/85 1989/90 (milj. 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 138 88 64 46 Tabell 22 visarinvesteringarna i ADB-utrustning uppdelat.pä olika kategorier. Uppgifternaavser endast den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken) och är enligt statskontoretsanslagsframställning för /86 avseende reservationsanslagetAnskaffning av ADB-utrustning. Tabell 22,Anskaffningsbehov av ADB-utruslning i den civila statsförvaltningen (c.xkl. affärsverken) budgetåren1984/851985/86 uppdelat på olika kategorier 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system Redovisningen omfattartvå avsnill. Det första, avsnitt 2,1, innehåller uppgifter om ADB-verksamhelenskostnader och huvudsakliga inriktning för de myndigheter som har en meromfattande ADB-användning. 1 avsnitt 2.2 beskrivs viktigare ADB-system i drifteller under utveckling. Med viktigare ADB-system avses de som medför högakostnader, "aktivt" berör större grupper i samhället eller kan ansesväsentliga av andra skäl, 2.1 De ADB-användande myndigheterna Här sammanställt materialbygger huvudsakligen på myndigheternas särskilda ADB-redovisningar år 1984.Materialet har kompletterats genom förfrågningar hos myndigheterna eller viaandra informationskällor. En närmare beskrivning av insamlingen ochavgränsningen av kostnadsuppgifterna återfinns i avsnitt 1.2. Myndigheter meden ADB-kostnad som 3 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor for något avbudgetåren 1983/84, 1984/85 eller 1985/86 redovisas. Sammanställningen avserfrämst ADB-verksamhctens kostnader. Slörre förändringar i verksaniheien denärmaste åren avspeglas delvis ibeloppet för anskaffning av utrustning. Vidare anges koi-tfaltal huvudsakligaanvändningsområden. En hänvisning ges till tivsniti 2.2 vid viktigare ADB-system. Myndigheternas avgifterför det statliga redovisningssysiemct(syslem S) och det statligalöneuträkningssysiemet (SLOR) har oni n"iöjligt avräknats frånkostnaderna. Sammanställningen är utformad som en tabell, därrubrikerna har följande innebörd: - 1983/84 - 1984/85 - 1985./86 Den myndighel som har ansvar tor verksamhelen. Uppdelning av ADB-koslnadcrn.i enligimyndigheternas uppgifier. For forsvarels dalacenlral och datamaskincenlralenfor adminislraliv dalabehandlingredovisas lolalkoslnaden för veiksamhelcn. Ulfall(eller i vissafall anvisade eller budgelerade medel)för budgetårel 1983/84. Budgeleral eller anvisat belopp lor budgetåreliyS4.'85. Begärl belopp för budgetårel 1985/86. Vid flera alier-nativ redovisasbeloppet enligi den hogsia anibilionsni-vån. Anskaffningsbelopp för utrustning: - 1984/85- 1985/86 Belopp för anskaffning av ulruslning under budgelåren 1984/85-1985/86 ull civila myndigheler enligi slaiskontorelsbedömning i anslagsfianislallningen for /86 avseendereservalionsanslagel . '\n-skaflning av ADB-utruslning. - 1984/85- 1989/90 Belopp för anskaffning av utrustning underbudgeläien 1984/85-1989/90 lill forsvarels myndighelerenligt underlaget lillöverbefälhavarens programplan. Huvudsakliga använd- ADB-verksamheiens huvudsakliga inrikining. Noier lill redovisningenåterfinns efier redovisningen av varje depariemenis (huvudtitels) myndigheter. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor > (/i r 'ti "5 £f rn O to 1/5 E 1 -rä < JD 13 w D/J ra ooo r-- Wj r r- 'Ä r*-, OO M \D ir-| <* o ::; 3ra i: OJ 2 c ra -c .b 1> i_ - 'C « t2 O \0 CC O " CN o r~- r rr-, rr> OO - r *n, \o as ;i: ra Q30H c Ii o D30H an :::; cd C*- (i: o D=>OH o-rä "ra . ra [/o 1" >, o CQ = Q ra t/1 . >->2 -a c 3 > 3 T3 > O > fi Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 111. oo 1/5 ::: oo . :«: c CO = '' D-2 ££.= 1"5 >" o 3 3; o 00 o 00 Os o " -o .=: h3 > :o 2 C c; o u -o - o u ra u w c:i O Q30H u; (u 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor IV. DO'/n ZZ DO Z C c o c »J ca S-E ;:i = 1/ E , 'I S 00-5 i2 OJ "Ci; ra o :a: EQ i2° o Cl-.:. ";: c E 2 .2 g.5 9 E iE :a: E o S i: 5o c.' c o.E E -c . -a CJ _:. ra o ra t; 1/-1 O t/1 00 n mm r Kn v~i sCr*-. rr*~, 00 'n 0 (1 rn K/-, rn r*', \0 et 1/-I 0 0 00 0 00 © ri f r* ',/i c :=: i c: O Q20H ra I------- "o tr; "w c c; o O'i: Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Försvarsdepartementet forts. DO C/1 ra = ' .E :ra x: - E 1.| x: u o 1/ra w ;t2.E IJ c/1 c E 'E = _:ra .:. ; OJ 1, O [ xj Q i P i£ 1 c/1 ra - 00ra > ,L) ra" i/i t'! a "H :0 1-' -J i/i c:: jz ._ ' ra *-* ° o 3 o C 00 O \D >/"i o\ rsj r-J ::;ra o -o .=; C c: o c,-< t-: «j t; ro i- u:: o QDOH "C::ch; öQDOH 'C C; C QDOH Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor < x: = c t.o r) r .JZ "-, r-J r--r ri o ri r- or. 1- r- oc r so 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor V, s:00 .x: c -6 "2 vning i och lö irodukl k for rieve elsin C/l 0 c ~L sz. "5 2 E a jD J w rara 2-1-I x:'s " 5 >l 'O .z. 00 o a> ,: X* On >Ä TJ- oo \X Xi " " Wi O O o00 a\ r- r~- rst o "I o o =1 c/1 É ri rsi 1/1 oo \o *rt r- a\ r-*Tt oo rs) m c/1 o - c w x: o QDOH _ra t-* -o .=: <1- »n TT -X) so m rvi ' r >:t o r-i o fi i Ov r r- r 1 : ra C w ti: o ..I .E" ..X J: (~> SZ X3 flj C) O C L, E:g K OJ ;1 O ;a E " K o c o-r,-C ,-0 X) c*- OO OJ S c o i= ra o 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor VI. 'i "2 Ji-o.E c ra c cu a:? Q. o > T g CL) c -2 BD' .t?- > ca o -cic: j<: o U Q ra -z: 00 c c oox: oC = - § .9 3 ="5 o - c: i_ Os h; 00 - E 1 -S o o o o o o o o 00 - 00 o so 'Z> 00 o 00r*-i o o o o o o o © r--.ON oo © O O VO O O O O© O OO © c:i: S ra o rnoo r- ri OO TT ra < -o x; ( r*-l so >/-l (-1 t S:S2 c- *- cl O c .- L3 ra zi13 CJ T3 r: " t- 15 c/1 'ÖÖ 00 >- 3 'C = .- <"x: >CJ £ c/5 o.= (SI \D r*-tVD (N ra .k: oj u-o i; i_ cs; o ODOh c/5 o G ra "a ' C (U . o o. c C- ra t_ o -o -;ra aj x: - CJ oo S =ra c "' E"C ,_ 1/1 aj .y. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor VII. ra o 00 5i - 3 -r- E -O E T3 O e; i/l c -DO a f-= :: D, -"2 ci; (U:= E K -o "j: 3 -c c - c ra JJ ro cu O 1/-. L- *J C O o © Os r u-, X. sD rn o ON :xra 1 -3 x: oo r- »/i r os ri d -_= ra e > :o 2 ra- S c u.: ra .28 "b? cu i/-, o o ra ra i- 0-"£ c/1 lJ 4/ E o > OJ o ra C ON -p 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensaninia frågor VIII.Ulhildningsdcpartementet ::= DO Z£ c ra r-00 b c 'cc j«; .- :0O/J OJ O O/J'ra (U o >.E ra (/i c - y "B >: E =1 l- t (u cn O x: "=gg ,° -ö -y)c- -J V C -,. t/5O x; .E- oo2-i c£i2.S,l rö Clo 3 >0- S C -TT i_ 00 O -Z 1> *~ os _ Os r-i rf rf CO vo vO r 1 r r*-| O ON 0 0 Os Kn 00 r rJ Tf u: ra- "u CJ -o ,=: 'r > :o 1- ci: o QDOH 5; :S 2 I------ c:i O DO c: .- ra J<:1; CJ -o - 1------ (*-, O L- ' c;:: o QDOH -j 0/ 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor forts. O/J 7, > S,« 3: c/1 "C E o -.a o 15 2"S C/1 .Q. i_ - (X O c/-, Tf :;: ra > x: -£ xr E u O (U ra (u p " !> C E ra -c'O t/) ----- > 2 ra u DO :£! -=.ra x: S CJ 00 "H c.E .E g.: ra 5 S'»E 1/1 C '3J E -o c/1 i/i r: -* 00 ra3 > "O ra c/1 c/1 1/ O- c Q. - ra cu i c «J o ra o "o a 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor IX. E ra o oo Ji zz oo S'E-o"2 'u oo ra T3 ."" E-a-ra != E 3 > -a "CJi c' OJ .i.ra >c/5-l O - (u o ti 'j.i oij -J oo c/5 in u E " ra ,0 ;3 :3j _. 3 -EJjS "ö E (U ;> -, TJ ai ra ra < c/1 x: c- o._ -c -r 1=: 00 o " "<_1 -3.S D. Et a o o 2 fe.00 E- E C c/1 OJ ira_ro LU cn Q. I/; O 00r*-, r- oc rl Tf vC O cr. C LX -T Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor forts. t-_Cl. ;ra 3 3 "O - ra < ra .E.v- Do--»= cH.E I rä oo r-- m Os rr 00 rr Os v-i ri »/'i m rr *- u_ o x: _ra : 5;;,fe2 ZZ ra - "S u - *- o OJ S 5:0 2 c/i2 c ra 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor X. i/i C ra >, ra CJ >./ Di c c/-. - cxo cr ~- S i/i o r- K/-, oc x; rr ON r cc o X r r- Tj- -. ON KT, W, r-- X. iTi as X ir» *= .Jr ra "i- u:i o "-33: I ' '- ra :=> o 5 i_ c_ r Q30f- v/ U, l- "-J c/J -1 : :q >. ra o _ r-I = - r,'nn . c rao £ .E v' o Ect ra .0 D/J DO ra = 23-ji ra .-: < -3 > > t/5 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XI. och boe ADB adminisl c/1 .1 ra c/i o 2 -= o o (U o c/1 o 3 S g r-J r-i v-, -o Ov Tf r/ o ( ( xn, oo m rr. rr,o frj rr, vr, 06 oo r*-, 'ZZ ra cu £.52 u c: o ra TO x; n -cii o Q30H :t:> :b 2 1----- vi. w qJ, > DO 0/ ra MJ .>, c/1 j; :ra c/J ,r 4/ 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XII.Industridepartementet "5 'C U OJ 00 - ;;; o oo i; 1) Q. l- Z£ '?? ' ra :ra o (X (y5 oDox; c 3: E-c2 "> p 2 c 3 3>, LU .5 H Tf orj VO in 1/-1 O O Ov m Tf t<1 o o »o u sOOs r- rai/, 1/-1 rv| o n n O o or- rj VO rr o o>n li so ui r- 00 so r-- OJ so m or.4 1/1 Ov rJo ~ m cTv VO r- f*l rt I/i o oo o - r »/-, VO o on r*s 1/1 i so o o oo o o un lO >v-l 00 04 lO Ov ir;.v, I/-1 oC/I o vO VO VD ri . oo u-,o r«lo iri «/-! or-- o r- m - Ol so oo :i ra t- t* o QDOH =>l2 c äi2 -Q QDOh c/1 "Ä C/5 3 j:*; 1984/85. 1 saml.Nr 100. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor XIII. 00 c/1 13OO zt c c/1 c > oo -o o j: C -g. c/1 o c/5 LU S mc: S' u_; <; ra 1 Ji £ c ,/!-*> Dt)ra DO-r- g;:.ra -X. 3 < i! 1/1 o 3 ® r- -- C_ OO o Tf (T-, C3 t Oc rvi rl o o co r 1 r- OO t oo vC o TT Tf o vC Tf r- n r*) Oo Vj rr O c os r«i OO o ON O rl- 00 oo Tf ov r» r-. rt rt «/-, rTi >0 r*-, r*", ( »o rr o s5;:fe2 c: ii: o QDOH .zzra - 1) e|2 1----- . c -zz ra .--- ci;o 3".= 00 y S.E .E =ä Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor zz 00 Z£ 3 o " m Q < Ägo I- ;? 5 >>: 2- £, T)0 "ov _ 3 o OO TJ o -g oo O» lo OO ir* >0 oo 00 04 r< Os 00 «N rt f* »/-. so r- «/-. rn sO oo 00 ONsO 00 rt O so Os Ol r- rr m r-- r-i rt u \0 o SD f« ( \0 -"