prop · G80362 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare börpåpekas alt även en utanförstäcndc arbetsgivare avses av likställigheisskäl fä rältall enligt vissa närmare bestämda regler ansluta sig till permilleringslöneanordningenoch därmed komma i ätnjiilande av statsbidragen pä de för anordningen gällandevillkoren. Del kan då vara naturligt att en sädan arbetsgivare ocksä tillämpardel för avtalsomrädcl gällande permitteringslöneavialel. Principielllsett skulle man kunna invända mot all den anvisade lösningen utan vidarejämställer den oorganiserade delen av arbelsmarknaden med den organiserade ochdärmed ger fördelar för oorganiserade arbelsgivare som de organiserade förslgenom förhandlingar har kunnal erhålla. Det skulle kunna hävdas att en sädanlösning som princip betraktat riktar sig mot organiserad facklig verksamhet ochatt man därigenom motverkar samhällsintresset av all partsumgänpet pä arbetsmarknadensker i organiserade former. Som har framhållits är den föreslagnaregeln emellertid avsedd alt lösa det speciella problem som ligger i altundanlag frän regeln om full lön såvitt gäller den helt dominerande,organiserade delen av arbelsmarknaden inte har bedömts böra införas i lagenulan all rättsutvecklingen bör ske genom avtal. Mol den bakprunden har delansetts försvariigt att ge de oorganiserade arbetsgivarna möjlighet att i Ibrhällan-dellill sina arbetstagare lillämpa permitteringslöneavtalen. Densakliga huvudregeln i den föreslagna 21 S är all en arbetstagare har rätt lillsamma lön och andra anställningsförmåner under permitleringsliden som omarbetstagaren hade fäll behälla sina arbetsuppgifter. Hur pcrmitleringslönennärmare skall beräknas kommer förbundsparterna alt fiislställa för respektive avtalsomräde.I fråga om förfallodag. ulbetalnings-säll m.m. fär permilteringslönenjämställas med vanlig lön. 1 överensstämmelse med hittillsvarande bestämmelserinnehåller den Prop.1984/85:62 42 föreslagna nya lagen ingen regel om avräkning för lön somarbetslagaren har uppburit från annal häll. Del harinte bedömls böra införas en sådan regel med hänsyn lill all permitteringenbart skall tillgripas vid tillfälliga avbrott i arbetet och all arbetslagarenär skyldig att stå till arbet.sgivarens förfogande ochmed kort varsel kunna återgå i arbeie. I permitteringslöneöverenskommelsenmellan SAF och LO resp. SFO och LO finns inte heller någon regel om avräkningsskyldighet. Den nuvarande regeln i 21 § andra stycket andra meningenanställningsskyddslagen hade strukits utan att någon rältsförändring åsyftas.Regeln har sitt ursprung i en motsvarande regel i 1974 årsanställningsskyddslag som hade till ändamål alt reglera frågan omsemesterrättigheter belöpande på permitteringslid. Med tillkomsten av den nyasemesterlagen behövs regeln inle längre för detla ändamål och den fyller numerainte heller i övrigt någon självständig funktion. En motsvarande strykning hargjorts i 12 § andra stycket. Med den nya grundsatsen om lön ,och med den lösning som permitleringslöneöverenskommelsen representerar i frågabl.a. om tiden för permittering, har det bedömts ändamålsenligt alt uranställningsskyddslagen stryka reglerna om turordning vid permittering i 22 §liksom reglerna i 24 S om företrädesrätt till arbete för permitteradearbetstagare. Däremot har 29 § med dess hänvisning till medbestämmandelagensförhandlingsregler fått slå kvar oförändrad. En permittering bör liksom nubetraktas som en förhandlingsfråga enligt 11 § medbestämmandelagen, trots attarbetstagarna får lön . Detla gäller oförändrat fråganom själva driftsinskränkningen men bör fortfara att gälla även från synpunktenatt permiiteringen är en viktigare förändring av arbetsförhållandena för deenskilda arbetstagarna. Liksom enligt gällande rätt (jfr. 1981/82:71 s.143) bör i vissa undanlagsfall förhandlingsskyldighet enligl 11 §medbestämmandelagen dock inle anses föreligga. Någon ändring i 8 8 förtroendemannalagen i fråga omföreträdesrätt för facklig förtroendeman till arbete vid bl.a. permittering harinle ansetts böra göras. Inte heller synes någon ändring behöva göras i 7 och13 88 semeslerlagen. I lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder(främjandelagen) föreskrivs att arbetsgivarna skall minsl en månad i förvägvarsla länsarbetsnämnden om driftsinskränkningar som kan medföra permittering,när driftsinskränkningen berör minst fem arbetstagare (I och 3 88). Hararbetsgivaren inte kunnat förutse de omständigheter som föranlederdriftsinskränkningen så lång lid i förväg, skall varsel lämnas så snart del kanske (4 8). Lagen innehåller också bestämmelser om vilka uppgifter elt varselskall innehålla (5 8) och om rätt för arbetsgivaren att byta ut varslet mot enunderrättelse om förhandlingar enligt 11 8 medbestämmandelagen (68). Prop.1984/85:62 43 Med den ändring som sker genom att arbetstagarna fär fulllön och då inte skall stå lill arbelsmarknadensförfogande, kan med visst fog hävdas att varselskyldigheten kan las bort. Detär å andra sidan vikligt att arbetsmarknadsmyndigheterna inle berövas en möjlighelatt nära följa utvecklingen pä arbetsmarknaden och i det sammanhangel spelarvarslen om permitteringar en viktig roll. Det kan också vara värdefullt attlänsarbetsnämnden fär ett medel att följa permitteringarna som ett led istatens uppföljning av verksamheten i permilteringslöneanordningarna och av destatliga bidragsbetalningarna enligt del föreslagna nya systemet. Mot dennabakgrund har inle föreslagits att varselskyldigheten skall tas bort. Inteheller föresläs något ingrepp i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkringeller lagen (1973: 371) om kontant arbetsmarkn.idsstöd. Arbetstagare som permitterasmed full lön betraktas inte som arbetslösa i dessa lagars mening (jfr. prop.1973: .56 s. 174) och kan alllsä inle få kassaersäll-ning eller kontantarbetsmarknadsstöd under permitteringen. I de fall permiltering sker utan permitteringslön.nägol som enligl den nya överens-kcmmelsen kommer att vara mcijlipl i vissafall. kan däremot ersättning enligt de båda lagarna komma ifråga, om deföreskrivna villkoren i övrigt är uppfyllda. Prop.1984/85:62 44 Efterremiss har yttranden över promemorian Lön under permittering avgetls av slatensarbetsgivarverk (SAV), , ,arbetsdomstolen (AD), , (),arbetslivscentrum, universitets- och högskoleämbetet genom juridiska fakultetetsnämndenvid . ,(), Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO),företag och organisationer (SFO), SHIO-Familjeföretagen,i (LO), (),Centralorganisationen /SR och Arbetslöshetskassornas samorganisation. LOhar bifogat etl yttrande från . Promemoriansförslag att utgångspunkten i anställningsskyddslagen bör vara att full lönskall utgå har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av SAV, , , . ,, arbetsliv.scentrum, juridiska fakultetsnämnden vid Stockholmsuniversitet. , , , , och . LO framhåller det väsentliga i att alla arbetstagare omfattasav en rätt till bibehållna anställningsförmåner i samband med permittering. TCO,/SR och Lundstingsförbtmdet har inte tagit ställning till förslaget. Dehänvisar lill att förslaget inte berör deras verksamhetsområden. EndastSHIO-Familjeföretagen har ställt sig heU negativ lill förslaget. Organisationenpåpekar att promemorian inte tillräckligt klart visar hur den mycket storaandelen arbetsgivare som inte är kollektivavlalsbundna skall anslutas till permilleringslöneanordningen.SHIO-Familjeföretagen framhåller bl. a. följande. Utifråndenna beskrivning är det inte möjligt att bedöma om några praktiska svårigheterkan uppstå vid anslutningen av icke organiserade företag till anordningen. Motdenna bakgmnd anser SHIO-Familjeföretagen del olämpligt alt göraförändringar i anställningsskyddslagen så alt permilteringsrätten utan lön ihuvudsak slopas. Ifrågavarande överenskommelser kan genomföras utan dessaändringar. Detsynes motiverat att samma rätt till permittering gäller oberoende om företag ärbundna av kollektivavtal eller inte. De ändringar i anställningsskyddslagensom detla ger upphov lill bör dock genomföras först när erfarenhet erhållits avde av parterna föreslagna reglerna om permitteringslöneanordning. Organisationenföreslår därför att en förnyad beredning av lagförslagen inklusiveremissbehandling sker sedan avtalet varit i kraft under förslagsvis . Prop.1984/85:62 45 AMS och Arbetslöshetskassornas samorganisation framhålleratt förslaget medför administrativa vinster. Således anför AMS: ser med tillfredsställelse attfråga om ersättning till permitterade löses genom ett avtal om permitteringslöni stället för över arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Förutom de fördelar detta medför för arbetstagarna hardet även positiva effekler för arbelsförmedlingarna, som avlastasadministrativa uppgifter i samband med hanteringen av arbetslöshetsförsäkrigen mm. Även för arbetslöshetskassorna och länsarbetsnämnderna medför förslageladministrativa lättnader. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) vänder sig motförslaget alt låta kollektivavtalslösa arbetsgivare tillämpa undantag fränskyldigheten all utge permitieringslön som kan gälla enligt kollektivavtal ochanför: LO, SAF och SFO har i överenskommelserna gjort undanlagfrän skyldigheten alt betala permitteringslön i fyra fall, bl.a. vidsemesterstängning. Det föreslås i promemorian att undantagen skall gälla ävenför arbetsgivare som inle är bundna av någol kollektivavtal. Från SOs sida villvi uttala slor tveksamhet till detta förslag p.g.a. följande. Kontrollen av attreglerna följs kan inte utövas av de fackliga organisationema utan kommer, i defall den permitterande ansöker om ersättning, att falla på arbetslöshetskassan.Kassan kommer att ha små eller obefintliga möjligheter att utföra dennakontroll med följd av att arbetslöshetsersättning felaktigt kan komma attutbetalas. SO anser därför att för arbetsgivare som inte är bundna avkollektivavtal bör endast lagen gälla. En kritik som förs fram är att förslaget inte kommer att omfaltaberedskapsarbetare. Kritiken framförs av LO, byggnadsarbetarförbundet ochArbetslöshetskassornas samorganisalion som menar all LAS får tillföras ensärskild regel som garanterar att även dessa får ett löneskydd vid permittering. Även beredskapsarbetare permitteras. Eftersom dessa inteomfattas av anställningsskyddslagens regler kommer inte det föreslagna permitlerings-löneskyddelenligl 21 8 att gälla denna kategori arbetstagare. Däremot drabbas dessaarbetstagare av löneavdrag. LO anser det inte vara rimligt att åtskillnad göresi permilleringslönehänseende mellan arbetstagare beroende på om de äranställda enligt sedvanliga normer och villkor på arbetsmarknaden. LO föreslårdärför att en särskild regel utformas för beredskapsarbetare som jämställerdessa i permitteringslönehänseende med övriga anställda på arbetsmarknden. Arbel.slöshetskassorns samorganisation och LO menar vidareatt undantaget 1218 tredje stycket LAS för säsongsarbeiare bör tas bort. Bådaorganisationerna anser att behovet av undantag istället kan lösas genomkollektivavtal på cenlral nivå. 1984/85:62 46 Nuvarandetredje stycket i 21 § anslällningsskyddslagen föreslås bli överflyttat tillförsta stycket, andra punkten. 21 8 i förslagel. Det rör ett undantag frånrätten till permitteringslöneskydd vid säsongsbetonat arbete eller arbeie somtill sin natur inte är sammanhängande. Det redovisade motivet för att behålladetta undanlag anges vara att vissa branscher har "inrättat sig efter denbefintliga regleringen på så sätt att man anställer personal tills vidare och permillerarnär arbete inte kan utföras, trots att det i och för sig hade varit möjligt attistället använda säsongsanställning". Denna utveckling har emellertid ägtrum i strid med arbetstagarparternas vilja. En bidragande omständighet har ocksävarit undantagsbestämmelsens vaga och allmänna utformning. LO vill däremotinstämma i promemorians uppfattning att det kan "ifrågasättas om detfinns behov av undantaget när lagen ger utrymme för säsongsanställning".Vidare kan tilläggas att permitteringslöneskyddel är en social skyddsregel.Eventuella undantag får därför göras snäva för alt inte skyddssyflet skaurholkas alltför mycket. LO anser att den nämnda undantagsbestämmelsen 1218 skaulgå. Istället får behovet av undanlag tillgodoses genom centralakollektivavtal. Idetta sammanhang lar LO upp ett närliggande problem och anför: Annorlundasläller det sig med "tillsvidare anställningar med arbetsup-pehåll",som börjat utbreda sig inom framförallt handelns område eller "flexlidsanställningar",dvs ett enskilt arbetsavtal med en genomsnittlig arbetstid ellermånad men där antalet arbetstimmar varierar per tidsenhet efter företagetsönskemål. Exempel finns även på flexlidsanställningar utan arbetstidsgaranti.Det gäller exempelvis fiskfiléarbetarna. I båda fallen uppkommer problem.Arbetsavtal med arbetsuppehåll medför att en permitteringssituation inte ansesföreligga. Istället inträder arbetslöshet i allmänhet under arbetsuppehållen.Arbetslöshetskassan far ta den kostnad, som arbetsuppehållel medför i form avarbetslöshet. gör den enskilde en ekonomisk förlust. "Flexlidsanställningarna"medför en oregelbunden inkomst. Ej heller i detta fall är en permitteringssituationför handen. Utnyttja arbetslöshetsförsäkringen går i princip inte, eftersom denanställde står till arbetsgivarens förfogande för att med kort varsel rycka ini arbete, när sådant behov bedöms föreligga. Vederbörande person kan då inlesamtidigt slå till arbetsmarknadens förfogande. Dessaanställningsformer medför alt arbetskraften blir det dragspel varpåarbetsgivaren spelar. Detta stimulerar inte till god planering och omvårdnadav arbetskraften. En annan effekl är att företrädesrätt till ny anställning inleföreligger, eftersom anställning redan innehas. Särskill"flexlidsanställningarna" slår i mindre god överensstämmelse med godsed pä arbetsmarknaden. Den enskilde ska på förhand veta vilka timmar och dagarhan ska utföra arbeie. Visserligen reglerar inte lagen om anställningsskyddomfattning och förläggning av arbetet. Men när nu ett principiellt permitteringslöneskyddinförs bör. enligt LO, också övervägas vilka konsekvenser detta bör medföra försynen på vissa speciella anställningsformer. Syftet är alt minska utrymmei förkringgående av det införda skyddet. LO förordar därvid att flexlidsanställningaroch anställningar med arbetsuppehåll medges först efter överenskommelser icentrala kollektivavtal. Prop.1984/85:62 47 Vissa remissinstanser har lagl rälistekniska .synpunkterpå lagförslaget. Den nya regeln om arbetsgivares plikt alt betala full lönvid all permitte ring föreslås införd 1218 1 st. lagen om anställningsskydd (LAS). Regeln skall enligt 2 8 2 st. LAS vara disposiliv på det sättet alt den skall kunna frängås genom kollektivavtal i viss ordning. De träffade cen trala överenskommelserna om permitieringslön uppställer i linje härmed viktiga undantag frän den angivna nya regeln, se 1 8 8, där fyra undantags- situationer anges. Säsom framgår av promemorian (s. 19) återspeglar dessa undantagsbestämmelser en rådande uppfatining på arbetsmarknaden av innehåll, att del i vissa situationer inte är rimligt att en arbetsgivare skall vara skyldig att betala full lön . Regleringen kan sägas ge uttryck för vad som anses vara enrimlig och skälig riskfördelning mellan parterna. Genom kollektivavtalsreglering löses emellertid problemenom behövliga undantag från den nya permitleringslöneregeln endast föranställningsavtal som lyder under kollektivavtalen. Kvar står motsvarandeproblem för anställningsförhållanden, som inle regieras av kollektivavtal elleri vart fall inte av kollektivavtal som innehåller här åsyftade undantagsregler.Dessa problem har författarna lill promemorian försökt lösa genom enbestämmelse 1218 2 st. av förslaget, vilket ger också utomstående arbetsgivarerätt alt lillämpa ett av andra parter inom branschen träffat kollektivavtal ompermiltering. Meningen tycks vara att en utomstående arbetsgivare genom vadsom inom obligalionsrätten brukar benämnas ett påbud, dvs en ensidigrättshandling, skall kunna införa bestämmelser om permitteringslön, vilkamotsvarar kolleklivavtalsregleringen, i avtalen med sina arbetare. På detsättet skulle åstadkommas att utomstående arbelsgivare kunde undgå plikten attutge permitteringslön enligt lagens bokstav i sådana undanlagssitualioner dådel inte kunde anses rimligt att full lön utgår. Att en utomstående arbelsgivare kan pä del sättet anslutasina anställ ningsförhållanden till en kollektivavtalsreglering synes egenartat vid inter nationell jämförelse (jfr institutet "adhésion ä la convention collective"i fransk rätt som dock gäller fackförenings rätt att åstadkomma koppling till elt kollektivavtal) och skulle i vart fall innebära en helt ny princip för svensk räll. Det är alltså fråga om en nymodighet som framstår som främmande för svensk rättstradilion. Redan vad som sagts i del föregående talar emot denföreslagna lösning en i 21 8 2 st. Den motivering som anförs för lösningen i promemorian (s. 20) går i huvudsak ut på att del är svårt alt i lagtext formulera undantags regler, eftersom dessa reglers ulformning och omfattning i grunden är en intressefråga, vilken enligt sakens natur är föremål för föränderliga värde ringar och dessutom präglad av de förhållanden som gäller inom varje bransch på arbetsmarknaden. Motiveringen är knappast övertygande. Självfallet finns det ett starkt allmänt inlresse av attdet direkt i lagen anges vilka undanlag som skall gälla från regeln omarbetsgivarens plikt att utge permitteringslön. och i promemorian medges förövrigt (s. 20) att det vore naturligt att så skedde. Prop.1984/85:62 48 Man kan länka sig följande ungefärliga formulering av 21 S1 st. andra meningen: Delta gäller dock ej om permiiteringen föranleils avarbetstagarens eget vållande eller om omständigheterna eljest är sädana att detej framslär som förenligt med skälig riskfördelning mellan parlerna alt lönskall utgå. Bedömningen av vad som därvid är skäligt skall ianställningsförhållanden, för vilka rätten till permitieringslön ej är bestämdi kollektivavtal enligt 2 8 andra stycket, göras med beaktande avkollektivavtal i jämförbara förhållanden. Med en sådan utformning av lagtexlen bör innehållet 121 81 st. andra meningen i det framlagda förslaget (avseende undanlag belräffande säsongbetonatarbete etc.) flyttas till paragrafens andra stycke och där ersätta förslagetsovan behandlade beslämmelse avseende utomstående arbetsgivare. Formuleringen 121S 3 st. av nu gällande lag synes i så fall kunna användas. 1218 andra stycket föresläs en bestämmelse av innebörd attarbetsgivare som inte blir bunden av något förbundsavtal rörande permilleringändå skall få tillämpa sådant avtal. Denna konstruktion syftar lill att beredaoorganiserad arbetsgivare möjlighet att göra motsvarande undantag frän den i förstastycket intagna regeln om full lön vid permiltering som genomkollektivavtalsreglering tillkommer organiserade arbetsgivare. Den valda ordalydelsen enligt vilken branschavlalel "fär"tillämpas synes kunna ge upphov till viss tveksamhet. Arbetsdomstolen haruppfattal bestämmelsen på det sätt att möjligheten alt tillämpa etl branschavialutanför dess tillämpningsområde förutsätts vila på avtalsenlig grund. Skulleemellertid bestämmelsen avses innefatta en räll för organiserad arbelsgivareatt ensidigt bestämma om branschavialets tillämplighet innebär förslagel idenna del en betydande nyordning vars förutsättningar och konsekvenser närmaretorde böra belysas. På sid 20 i promemorian berörs möjligheten att självalagen skulle kunna innehålla undantagsregler i huvudsaklig överensstämmelse medvad som gäller enligt permitteringslöneöverenskommelserna. Föreningen har ingetyrkande i ifrågavarande hänseeende men vill framhälla att överväganden av dennaart givetvis kan få förnyad aktualitet beroende pä ulformningen av den framlidaavtalsregleringen. 5rÉ'<7 hovrätt gör följande påpekanden i frågor av meraredaktionell natur. I och med alt reglerna i 24 8 om äterintagning efter permitteringslopas, bör genomföras en molsvarande justering av lagtexten i 2 8 andrastycket och 29 8. Del bör också klargöras, om medbestämmandeförhandlingar börinledas i en återinlagningssiluation, när någon lurordning inle längre behöverföljas (jfr det ställningstagande som har kommit lill uttryck i 32 8). Möjligenbör också hänvisningen i 33 8 tredje stycket justeras, när 24 8 faller bort. Prop.1984/85:62 49 Bland de övriga frågor som tas upp av remissinslansernakan följande nämnas: SAF riktar krilik mol förslagel att varselskyldighelentill länsarbetsnämnden enligt främjandelagen vid förestående permitteringarskall bibehållas och anför: Del gäller förslaget all de nuvarande reglerna ifrämjandelagen om varsel lill länsarbetsnämnden skall bibehållas trots all delför framtiden rör sig om en ordning där arbetslagarna får full lön under hela permitteringstidenoch därunder inle skall stå till arbelsmarknadens förfogande. De skäl somredovisas i promemorian för bibehållande av reglerna synes inle övertygande;önskemålen om en överblick av ulvecklingen på arbelsmarknaden och om detallmännas uppföljning av verksamhelen i permitleringslönean-ordningarna kan ochbör lillgodoses pä ett annat och mera adekvat säll än genom de berördavarselreglerna. Föreningen föreslår sålunda att dessa upphävs. berör frågan om visslidsanställningaroch anför: Slutligen vill förbundet påpeka au det finns en annan riskbeträffande spekulation frän arbetsgivarens sida. För all i så slor ulslräckningsom möjligt undgå att belala ut permitteringslön kan arbetsgivarna frestas altbörja kortiidsanställa folk i slörre utslräckning . Det kan ävenuppslå en lendens lill att man försöker undvika anställningar när risken för väderstörningarär slor. Del är enligl förbundels mening av stor vikt att nuvarandepraxis beträffande anställningsformer inte luckras upp. Förbundel anser alldel vore värdefullt om delta synsätt kom fill uttryck i promemorian. Liknande synpunkler förs fram av Arbetslösheiskassornas saiiiorgaiiisa-lioii. LO berör löneberäkniiigen ochanför: Slutligen vill LO peka pä all lönenivån i promemorielörslagetskiljer sig nägol frän vad som har gällt enligl särskilda permitteringslöneavial.För säkerhels skull och för au undvika dispyter om vilken lönenivå som ska gällaför den lid del äldre permitleringslöneavuilet gäller parallellt medlagförslaget och för den händelse inle parterna inom etl förbundsomräde kan enasom ett nytt förbundsavlal anser LO att 21 S 1 slyckel i lagförslaget görs indisposilivteller alt erforderliga övergångsbestämmelser införs om förklaiar attlagförslagets lönenivå gäller. Svenska byggnadsarbetare förbundet ochArbetslöshetskassornas saiii-orgaiiisiition anser alt det främsl ifamiljeföretag finns en risk lör all arbetslagarna hellre uppbärarbetslöshetsunderstöd än permitteringslön. By ggnadsiirbet are förbundetanför: Prop.1984/85:62 50 Det framhålls i promemorian att det inle finns behov av någolingrepp i vare sig Lagen om arbetslöshetsförsäkring eller Lagen om kontantarbetsmarknadsstöd. I de fall permittering sker utan permitteringslön. vilketkan bli möjligt i vissa fall, blir ersättning aktuell enligt de båda lagarna omvillkoren i övrigi är uppfyllda. Förbundet vill här påpeka att del kanföreligga en risk för missbruk i mindre förelag. Del måsle klart framgå attersättning från arbetslöshetskassan inte skall kunna betalas ut i de fall därnågon avstår från permitteringslön. Situationen kan uppslå i företag därexempelvis anställda står i nära släktskap till arbetsgivaren. Del förkommer att permitterade, framförallt i mindreföretag, vill avstå från rätten till permitieringslön enligt LAS och i ställetvill uppbära ersällning från arbetslöshetskassan. Risken finns att delta kanförekomma även fortsättningsvis. Det bör därför i förarbelena tilllagändringarna klart anges att den som avstår från permitteringslön inte kananses slå lill arbetsmarknadens förfogande och därmed inte kan uppbäraarbetslöshetsersättning. Gällande avtalsregler om exempelvis väntetidsersättningger en väsentligt lägre nivå på ersättning än om permitteringslön skullebetalas ul.