prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — kr., vilket bör las upp som inkomst under anslaget Administration avpermanent skördeskadeskydd m. m. 1984/85 : 211 21 Enligl regeringens uppdrag lill jordbruksnämnden alt avgeförslag om den närmare utformningen av prisregleringen på jordbruksprodukterutom sockerbetor och socker skulle nämnden beakta att den rörliga kredit på 120milj.kr.som f.n. slår lill förfogande för ändamål inom jordbruksprisregleringen ochregleringen av sockernäringen skulle minskas till 50milj.kr. från den 1 juli1985. Regeringen har tidigare budgetår endast medgivit att 80 av de 120milj.kr. har fäll disponeras. Krediten utnyttjas f.n. till 40milj.kr. men lånebehovetberäknas till 47milj. vid utgången av regleringsperioden /85. /86 beräknas lånebehovet öka till ca 57 milj. kr. Med hänvisning till detta och till tidigare lämnaderedovisning av införselavgiftsmedel hemställer nämnden alt en röriig kredit om80 milj. kr. ställs till nämndens förfogande under /86. Ominte en rörlig kredit av nu föreslagen omfattning ställs till nämndensförfogande anser nämnden att någon form av statlig lånegaranti bör lämnas altutnyttjas vid behov /86. Räntan på den rörliga krediten belastarinte statsbudgeten. För egen del anser jag att en rörlig kredit i riksgäldskontorelav 80milj. bör ställas lill förfogande under /86 förändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen. Nämnden skulle vidare enligl regeringens uppdrag lämnaförslag om en successiv avveckling av den röriiga krediten på högst 250milj.kr. som f. n. står till nämndens förfogande för säsongmässig lagring avjordbruksprodukter. Utgångspunkten skulle vara en minskning av krediten frånden med lOOmilj.kr. Den nu nämnda rörliga krediten är f.n. utnyttjad med 89milj.kr.Vid nuvarande kredilläge är del möjligt att minska den till 150milj. 1 eU läge med försämrade möjligheler till krediter på denöppna marknaden kommer enligt nämnden behovet av medel från denna lag-ringskredilatt öka. Vid en ytteriigare minskning av krediten från 150milj. bedömernämnden det därför som nödvändigt även i detta fall med en statlig garantieller dylikt för aU lånebehovet och därmed ändamålet med lagringsverksamhelenskall kunna uppfyllas. Jag anser i likhet med jordbruksnämnden all det är möjligtatt minska den röriiga krediten för säsongmässig lagring av jordbruksproduktertill 150milj.kr. för /86. Jag bedömer det möjligt aU ävendärefter successivt minska denna kredit. Med stödav beslut (prop. 1980/81:190, JoU 36,' rskr419)inrättades en för hela råvarukostnadsutjämningen gemensamutjämningskassa. Från denna kassa görs samtliga utbetalningar av bidrag. Tillkassan förs samtliga avgifter som tas ul inom ramen för utjämningen. Dessutomtillförs kassan bidrag från jordbruket och ur sock- 1984/85:211 22 har på regeringens uppdrag lämnat enredovisning av uljämningskassan för regleringsårei 1983/84 inkl. jordbrukelsoch sockerregleringsfondens bidrag till denna. Omslutningen av utjämningskassanuppgick lill 422milj. för detla regleringsår. Under /85står en rörlig kredit av 20milj.kr. lill jordbruksnämndens förfogande för allupprätthålla kassans likviditet. I enlighet med jordbruksnämndens förslag börkrediten för nästa budgetår utgå med oförändrat 20milj. Detbör ankomma på regeringen att närmare föreskriva hur disponibla krediter fårutnyttjas och villkoren för detta. Isyfte all uppnå en från hälso- och miljösynpunkt nödvändig minskad användningav gödsel- och bekämpningsmedel föreslog regeringen (prop.1983/84:176) införandet av särskilda avgifter på sådana medel fr. o. m. den Ijuli1984. Avgiften på handelsgödsel skulle motsvara av försäljningsvärdet ochavgiften på bekämpningsmedel . per kg verksam beståndsdel. Riksdagenbeslutade att avgifterna skall tas ul enligl regeringens förslag (SkU1983/84:47, rskr383). gav vidare regeringen till känna att deinflutna medlen borde användas till utökade insatser i fråga om forskning,rådgivning och miljöförbättrande ätgärder. Jaganförde i bilaga till budgetpropositionen (prop.1984/85: 100 bil. 11) att jag avsäg återkomma till regeringen i annat sammanhangom dispositionen av avgiftsmedlen. Skogs-och jordbrukets forskningsråd () har regeringens uppdrag all senast den Ijuni1985 redovisa bl. a. nuläget i fråga om forskning rörande alternativaproduktionsformer inom jordbruket och trädgårdsnäringen. skall därvidinkomma med förslag till ett sammanhållet forskningsprogram på området. Innan SJFRlämnat sina förslag med anledning av regeringens uppdrag saknas underlag föralt kunna göra prioriteringar mellan olika åtgärder på området. Min avsikt ärall återkomma i frågan till regeringen så snart detla underlag finns. Imin anmälan lill prop. 1984/85:166 om livsmedelspolifiken anförde jag att dekvantiteter spannmål som åtgår för att uppfylla utfästelser i delinternationella samarbetet mot världssvällen bör ingå i den prisregle-radevolymen. Kostnaderna för dessa åtaganden bör finansieras från biståndsanslagen.Det bör ankomma på regeringen alt besluta om de omdis-positioner inom bislåndsanslagensom föranleds härav. Prop.1984/85:211 23 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår att 1. godkänna de av mig förordade grunderna förreglering av priser na m.m. på sockerbetor och socker för tiden den Ijuli 1985 - , 2. godkänna de avmig förordade grunderna för reglering av priserna m. m. på jordbruksprodukterutom sockerbetor och socker för tiden den 1 juli 1985-den 30juni 1986, 3. godkänna vadjag har förordat i fråga om användningen av avgiftsmedel, som inflyter under regleringsårei1985/86 eller har influtit under tidigare regleringsär, 4. medge attstatens lagring av jordbruksprodukter /86 fär disponera en röriig kredit på högst . 5. medge attregeringen eller, efter regeringens bestämmande, statens jordbruksnämnd förändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen /86 fär disponera en rörlig kredit på högst . 6. medge attstatens under /86 fårdisponera en rörlig kredit på högst . 7. godkänna vadjag har förordat om finansieringen av kostnaderna för de kvantiteter spannmålsom åtgår för att uppfylla utfästelser i det internationellasamarbetet mot världssvällen. Vidare hemställer jag alt regeringen bereder riksdagentillfället att ta del av vad jag har anfört om export av livsmedel. 4 Anslagsfrågor för /86 B.Jordbrukets rationalisering m. m. 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag skall uppmärksamt följa lantbruketstillstånd och utveckling saml vidta eller hos lantbruksstyrelsen föreslå deåtgärder som är påkallade eller i övrigt lämpliga, särskilt för att åstadkommaen fortsalt rationalisering inom lantbruket och trädgårdsnäringen. Nämndensvarar även för vissa statliga ätgärder i fråga om tillsyn över växtodling och husdjursskölsel,om skördeskadeskydd, skördeuppskattning och jordbruksstatistik samt omförsöksverksamhet och kursverksamhet inom lantbrukets område. Nämndenhandlägger vidare frågor inom rennäringens område och andra områden som enligtsärskilda bestämmelser ankommer pä nämnden. Vid lantbruksnämnd finns, om inte lantbruksstyrelsenbestämmer annat, en förelagsenhet, en produktionsenhet, en administrativ enhetoch en veterinärenhel. Vid nämnd i och skall finnas en trädgärdsenhetoch vid nämnd i , och en rennäringsenhet. Frånanslaget bestrids även vissa kostnader för fiskenämnderna. Beräknadändring 1985/86 (däravlönekostnader) Lokalkostnader Engängsanvisning (174 247000) (-1- 9335000) (-1-2365000) -(-6016000 Medel frånanslaget Stöd för m. m. under tolfte 2 300000 12 781000 -t-15 670 000 1984/85:211 25 Till lantbruksnämnderna influtna renbetesavgifier skalltas till uppbörd under anslaget för alt användas inom renskötseln enligtföreskrifter som meddelas av lantbruksstyrelsen. Huvudförslagetinnebär en besparing av . Förslaget innebär bl. a. indragande av 30tjänster, (-f .) Jag vill i detta sammanhang för information taupp frågan om samordningen av vissa resurser vid lantbruksnämnderna,skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadministralionen. Den nuvarande samverkan mellan lantbruksnämnderna avserfrämst fältverksamheten. Inom skogsvårdsorganisationen förekommer direktsamverkan över länsgränserna i mycket begränsad omfattning med undantag avfrö- och plantverksamheten som bedrivs gemensamt inom organisationen.Kommittén framhåller alt även om lantbruksnämndernas och skogsvårdsstyrelsernasarbetsuppgifter är olika riktar de sig i stor utsträckning till sammamålgrupper, nämligen ägare och brukare av jord och skog. Lantbruksstyrelsen ochskogsstyrelsen har gemensamt utfärdat riktlinjer om samarbetet mellanlantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser. Inom det administrativa områdetförekommer f. n. viss administrativ samverkan mellan de båda myndigheterna iGöteborgs och län. Kommittén föreslär att en rationalisering av lantbruksnämndernasoch skogsvårdsstyrelsernas administrativa verksamheter inkl. ADB-använd-ningeni första hand bör ske genom samverkan mellan de båda myndigheterna i ett län.För att skapa förutsättningar för ett mera långtgående administrativt samarbetebör ges i uppdrag att i samverkan med lantbruksstyrelsen ochskogsstyrelsen planera för en allmän samlokalisering av lantbruksnämnder ochskogsvårdsstyrelser. För att ge underlag för en bedömning av de praktiskamöjligheterna och de ekonomiska konsekvenserna av en administrativ samverkanmellan lantbruksnämnder och skogsvårdsstyrelser föreslår kommittén alt en försöksverksamhetgenomförs i . Lantbruksstyrelsen och börges i uppdrag all i samverkan med lantbruksnämnden och skogsvärdsslyrelsen ilänet utarbeta närmare riktlinjer för ett sådant samarbete. En utökad samverkan mellan länen bör i första handåstadkommas genom utbyte av vissa administrativa tjänster, medan nuvarandekansliorganisationer för myndigheterna bibehålls i stort sett intakta. Skulleytterligare åtgärder visa sig vara nödvändiga för alt myndigheiernas kompetensskall kunna upprätthållas samt för att åstadkomma rationaliseringar ochbesparingar i verksamheten bör kanslisammanslagning över länsgränserna i förstahand åstadkommas genom ett alternativ med filialkontor och i sista handfullständig kanslisammanslagning. 1984/85:211 26 Deflesta remissinstanserna delar eller är positiva till kommitléns förslag. Närdet gäller försöksverksamheten i föreslärlantbruksnämnden i att en samverkansgrupp bildasbestående av representanter för berörda myndigheter och med en projektledarefrån l.ex. Liknande synpunkter framförsockså frän statskontoret och i . Närdet gäller frågan om samverkan inom länen mellan olika länsmyndigheter framförRRV, statskontoret och några av länsstyrelserna synpunkter som innebär att maninte bör begränsa samordningen lill dessa två myndigheter. Samordningsfråganbör ses samlad för hela länsförvaltningen. Statskontoret och iMalmöhus län avstyrker att ett uppdrag ges till att planeraför en allmän samlokalisering av lantbruksnämnder och skogsvärdsslyrelser. Isin anslagsframställning beträffande lantbruksnämnderna för /86har lantbruksstyrelsen redovisat ett huvudförslag som omfattar budgetåren1985/86-1987/88. Medelsbehovet har därvid i enlighet med regeringensanvisningar beräknats i en prisnivå som ulgör pris- och löne-omräknat anslagför /85 minskal . Styrelsen har redovisat att nedskärningarvid en tillämpning av huvudförslaget bör fördelas på de tre åren med 2,2 resp.1 %. Jag bedömer alt del bör vara möjligt all lidigarelägga en del av dessautgiftsbegränsningar. Vidare bör verksamheten fä tillföras även de inkomstersom överstiger . Jag har vidare beräknat 0,4 milj. kr. för vissauppgifter inom det ekonomiska försvaret. Deregionala myndigheterna inom verksamhetsområde harberöringspunkter i fråga om verksamhet i resurser och lokalisering. Det ärgivetvis, enligl min mening, angelägel att de resurser dessa myndigheterdisponerar används effektivt och att alla möjligheler las lill vara för attåstadkomma besparingar inom myndigheterna. Jagdelar i allt väsentligt de ställningstaganden kommittén redovisat. Rationaliseringenav den administrativa verksamheten och ADB-använd-ningen bör i första hand skegenom samverkan mellan myndigheterna i ett län. En sådan samverkan skulleunderlättas om myndigheterna blir samlokaliserade vilket f. n. endastförekommer i ett par län. I syfte att få lill stånd en samlokaliseringi flera län bör därför fä i uppdrag att i samverkan medlantbruksstyrelsen och planera för en samlokalisering. Jagavser vidare att ge lantbruksstyrelsen och i uppdrag alt utföraden föreslagna försöksverksamheten i fråga om utökad samverkan mellanlantbruksnämnden och skogsvärdsslyrelsen i . Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttill Lantbruksnämnderna för /86 anvisa en förslagsanslag av . Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område 1983/84 Utgift 1984/85Anslag 1985/86 Förslag 3419670402 2 968000000 2946000000 Underanslaget anvisas medel för olika prisreglerande åtgärder. Från anslagetbestrids kostnaderna för livsmedelssubventioneringen. Vidare utgår medel till låginkomstsatsningen,avbytarverksamhelen och andra sociala satsningar inom jordbruket saml medelsom ersättning för införsel-avgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Frånanslaget bestrids även vissa kostnader för prisutjämning. Ersättning lill följd av -t-25 000 000 Låginkomstsatsning m. m. Summa (avrundad) Jordbruksnämndenhar dels i sin anslagsframställning, dels i sitt förslag lill prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område för /86 lämnat förslag lillmedelsanvisning för de olika posterna under anslaget. Jordbruksnämndenberäknar under posten Ersättning till följd av livsmedelssubventioner ettbelopp av 2 500 milj. kr. för /86. TillLåginkomstsatsning m.m. inom jordbruket för /85 disponerarnämnden 120 milj. kr. för leveranslillägg för mjölkproducenter Prop.1984/85:211 28 och 100 milj. kr. för avbylarverksamhel inom jordbruket.Eventuella besparingar resp. överskridanden av beloppet för leveranstilläggför mjölk skall tillföras resp. avgå från beloppet för avbytarverksamhelen.Vidare får 13 milj. kr. användas för företagshälsovård inom jordbruket och 120milj. till ett socialförsäkringsskydd för lantbrukarna. skall vidare under /85från anslagsposten ställa 44 milj. kr. lill lanlbruksstyrelsens förfogande förtillfälligt räntestöd till jordbruksförelag samt för administration härav.Dessutom får 38 milj. kr. användas för produktionsanpassningsåtgärder m. m.Eventuellt överblivna medel från dessa båda poster får användas för övrigaändamål inom låginkomstsatsningen. föreslår att oförändrat 435 milj. kr.anvisas för låginkomstsatsning m. m. för /86.1 sitt förslagtill prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /86har nämnden lämnat förslag till fördelning av posten på olika ändamål. Nämndenföreslår att 106 milj. kr. anvisas till leveranstillägg för mjölk, 100 milj.kr. för avbylarverksamhel, 15 milj. kr. för förelagshälsovård, 45 milj. kr. försocialförsäkringsskydd, 20 milj. kr. för tillfälligt ränlestöd och 149 milj.kr. för produktionsanpassningsåtgärder m. m. Liksom tidigare bör eventuella besparingar elleröverskridanden av beloppet för leveranstillägg för mjölk tillföras resp. avgåfrån beloppet för avbylarverksamhel. Dessutom bör eventuellt överblivna medelsom avsatts för produktionsanpassningsåtgärder m.m. få användas för övrigaändamål inom låginkomstsatsningen. på 55 milj. kr. för ersättning för införselavgifismedelutanför fördelningsplanen avser kostnader för sänkning av partipriset pä konsumlionsmjölk.Jordbruksnämnden föreslår alt 55 milj. kr., dvs. samma belopp som förinnevarande är, anslås för /86. Kostnader för rävaruprisutjämning tilllivsmedelsindustrin, vilka tidigare belastat statsbudgeten, finansieras numerahuvudsakligen genom en direktdeslinerad utjämningsavgift. Den särskildaprisutjämningen för socker som används för framställning av dexlranfinansieras dock från förevarande anslag. För /85 anslogs 1,5milj. Nämnden föreslår alt 1,5 milj. kr. anvisas även för budgetåret1985/86. Särskilda undersökningar har använts för ettanlal angelägna projekt inom jordbruksnämndens verksamhetsområde. För budgetåret1985/86 begär nämnden ett belopp av . Li vsmedelssubvenlionerna för mjölk beräknar jag /86 till ca 2475 milj. kr. Subventionseffekten päkonsumentpriset vid oförändrade öresmarginaler i handeln är ca . För låginkomstsatsning m. m. inom jordbruket beräknar jagi enlighet med nämndens förslag 435 milj. kr. 1984/85:211 29 1984/85:166 om livsmedelspoliliken anförde jag attdel ökade prisstödet till jordbruket i norra på ca 22 milj. kr. /86 borde finansieras genom en minskning av vissa budgetmedelsom anslagits till prisreglerande åtgärder på jordbrukels område. I enlighethärmed föreslår jag en minskning av posten Ersättning för införselavgifismedelutanför fördelningsplanen med 22 milj. kr. Detta förslag innebär, vid oförändradeöresmarginaler i efterföljande led, en prishöjning med inemot per litermjölk i konsumenlledel. Med hänvisning till sammanställningen och lill vad jag nuhar anfört beräknar jag anslaget till 2946 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område förbudgetåret 198.5/86 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till permanent skördeskadeskydd Under anslaget anvisas statens bidrag lillskördeskadefonden. Medlen används för att bestrida ersättningar förskördeskador. Nuvarande tillskott till fonden utgörs f.n. endast avränta pä innestående medel. Räntan uppgick för till 63 milj. kr. ochför är 1984 till ca 58 milj. kr. Totalt har fonden i räntemedel tillförts 495milj. sedan är 1961, skyddets första år. harfonden tillförts sammanlagt ca 457 milj. kr. har ca 487 milj.kr. utbetalats ur fonden. Fondens behållning är f. n. ca 430 milj. föreslår all - såvida inga ändringarbeslutas för /86 som berör skyddets organisation och statensansvar -som statens bidrag till skördeskadefonden för /86formellt anvisas . Kostnaderna för skördeskadeskyddets administration bör /86 liksom för innevarande budgetär bestridas av medel urskördeskadefonden. Jag beräknar dessa kostnader lill 15 milj. kr. Vid allvarligare skördeskadesiluationer kan regeringenbesluta om s. k. tillfälliga åtgärder. Dessa åtgärder bör ses som ett sätt allbättre anpassa ' Inkl. upplupen, ej förfallen ränta. skyddet lill speciella förhållanden som kan inträffa vidolika tillfällen. De administrativa kostnaderna för sådana åtgärder börbestridas från skördeskadefonden liksom kostnaderna för skördeskadeskyddetsadministration i allmänhet. Jag bedömer all några ytterligare medel, utöver räntan,inte behöver tillföras fonden för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslär att 1. godkänna vad jag har förordat i fråga om medelför täckande av kostnaderna för skördeskadeskyddets administration, 2. lill Bidrag till permanent skördeskadeskydd för /86 anvisa ett anslag av . C 8.Administration av permanent skördeskadeskydd m. m. 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag är huvudmyndighei för detpermanenta skör-deskadeskyddet. är knutet till statistiskacentralbyrån. Anslaget används för att bekosta de objektiva skördeuppskattningarna,skördeskadeskyddets tekniska administration, lantbrukets förelagsregister ochdärmed samordnad stalistikproduklion samt jordbruksekonomiska undersökningen. Beräknad ändring 1985/86 1984/85:211 31 Pris- och löneomräkning m. m. Huvudförslagetinnebär en nedskärning med . Minskalmedelsbehov pä grund av att trädgårdsinvesteringen under /85slutförts (-. För nästa budgetår bör medel för verksamheten beräknas medutgångspunkt i huvudförslaget. I enlighet med vad jag har anfört föreslär jagockså att för /86 15 milj. kr. av medel ur skördeskadefondentillförs anslaget. Av dessa medel avses . användas för skördeskadeskyddetstekniska administration och resterande för de objektiva skör-deuppskallningarna.Vidare bör som jag angett i det föregående anslaget tillföras 8 milj. kr. fråninförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Administration av permanent skördeskadeskydd m.m.för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård:Uppdragsverksamhet 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Under anslaget tas upp ell formellt belopp av 1 000 kr.till uppdragsverksamhet vid lantbruksstyrelsen för djurens hälso- ochsjukvård. Lantbruksstyrelsen är central förvaltningsmyndighet förbl. a. ärenden om den allmänna hälso- och sjukvården bland husdjuren,djurskyddet samt velerinärväsendet. all under lantbruksstyrelsen ansvara för dislriktsveterinärorganisalioneni länet, utöva tillsyn över distriksveteri-närernas och andra prakfiserandeveterinärers verksamhet, leda den regionala planeringen och samordningen av hälso-och sjukvården bland husdjuren saml leda och samordna åtgärder moldjursjukdomar i den män detta inte ankommer på . Inom varje nämndskall finnas en veleri-när enhet. Chef för den velerinära enheten arenlänsveterinär, som i övrigt är tjänsteman hos och i dennaegenskap fullgör uppgifter enligt länsslyrelseinslruklionen (1971:460, ändradsenast 1984:735). Antalet tjänster inom distriklsveterinärorganisationen fåruppgå lill högst 390. Dislriktsveterinärorganisalionen är främst avpassad förall tillgodose behovet av sjukvård och hälsovård för djur inom animalieproduktionenoch hästar som används i jordbruket och skogsbruket. Om djurskyddsskälföreligger eller där annan veierinärvärd inte kan anvisas är distriktsveterinärskyldig alt även utöva djursjukvård för övriga husdjur. Distrikisvete-rinärorganisationenskall i samarbete med främst den organiserade hälsokontrollverksamhetenmedverka i förebyggande åtgärder. I veterinäriaxeförordningen(1975:539, ändrad senast 1984:821) föreskrivs att vid varje förrättning somutförs av en distriktsveterinär utgår en särskild djursjukvårdsavgift, vars storiekbestäms av regeringen. Beräknadändring 1985/86 nisationen m, m. Lantbruksstyrelsen är med hänsyn till arbets- ochkostnadsutvecklingen återhållsam när det gäller att inrätta ytleriigaretjänster i distriktsveterinärorganisationen. Av medgivna 390 tjänster beräknarstyrelsen att 375 finns inrättade under budgetåret. Därutöver behövs medel lilltillfälliga vikarier. I planen för /85 är lönekostnaderna fördistriktsveterinärerna beräknade till . vartill kommer 1400000 kr.för lantbruksnämndernas administration av organisationen för djurens hälso-och sjukvård. Lönekostnaderna för distriktsveterinärerna ökar för budgetåret1984/85 med totalt . till följd av träffade löneavtal intill den 30juni 1984. Härutöver behöver göras en engångsanpassning av lönekosina- 1984/85:211 33 dernatill faktiskt utfall med . Därmed kommer löneposten att uppgå lill59270000 kr. för /86 uttryckt i lönenivå per . Resekostnadernaför /86 beräknas uppgå till . Insamling av kliniskadata för maskinell bearbetning sker i samarbete med föreningen . Lantbruksstyrelsens kostnader för dessa bearbetningar beräknasför /86 till . Övriga expenser väntas uppgå till 300000kr. För kursverksamhet beräknas . För oförutsedda kostnadsökningar harstyrelsen beräknat 7 milj. kr. För övriga anslagsposter begärs oförändradeanslag. /84 har intäkterna från djursjukvårdsavgifterna varit 15 milj.kr. Antalet debiterade förrättningar har varit ca 435000 och83000 för animalieproduklionens djur resp. sällskapsdjuren och sporthästar. Deltotala antalet förrättningar är följaktligen omkring 518000. Ävenom en viss minskning främst inom sällskapsdjurs-och sporihästprakfiken synesske räknar dock styrelsen med att intäkterna för djursjukvårdsavgiflerna även ifortsättningen kommer att uppgå till omkring 15 milj. kr. /85 skall enligl budgetpropositionen intäkterna uppgå till 30milj. Resterande 15 milj. kr. kommer under detta är att finansieras genomkollekliva medel. Ienlighet med beslut (prop. 1983/84:100 bil. II, JoU25, rskr 209) har regeringen uppdragit ål lantbruksstyrelsen aU avgeförslag om finansiering av djurens hälso- och sjukvård. Utgångspunkten föruppdraget har varit att finansieringen av djurens hälso- och sjukvård i ökadutsträckning bör bli en angelägenhet för djurägarna.