prop · G80387 · 1984-12-31 00:00:00 — Prop;1984/85:87 omavgiftsuttag till försäkringen för tilläggspension och arbetsskadeförsäkringen; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att avgiften till försäkringen för tilläggspension förår 1985 tas ut med 10,av det avgiftsgrundande löneunderlaget, samt attavgiften till arbetsskadeförsäkringen och tills vidare tas ut med0,av lönesumman. 1 1984/85. 1984/85:87 2 Lag omändring i lagen (1984:526) om ändring i lagen (1981:691) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lägen (1981:691) omsocialavgifter, i den lydelse paragrafen fått genom lagen (1984:526) om ändringi nämnda lag, skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift , 2. folkpensionsavgiftmed , 3. tilläggspensionsavgift efter denprocentsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgift , 5. barnomsorgsavgiftmed , 6. arbetsskadeavgift ef- 6. arbetsskadeavgift terden procentsats som anges i sär- , skild lag, 7. arbetsmarknadsavgift , 8. arbetarskyddsavgift , 9. vuxenutbildningsavgift samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skalldock betala endast tilläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. Prop.1984/85:87 3 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivsatt 4 kap. 6 § lagen (1981:69l) om socialavgifter skall ha nedan angivnalydelse. Arbetsskadeavgifterförs till en fond, benämnd arbetsskadefonden, med vars tillgångar kostnadernaför ersättningar enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ochmotsvarande äldre bestämmelser skall täckas. Fonden förvaltas enligt grundersom fastställer särskilt. Avinflutna arbetsskadeavgifter förs en trettiondel till staten som bidrag tillkostnaderna för försäkringens förvaltning. Återstoden förs till en fond,benämnd arbetsskadefonden med vars tillgångar kostnaderna för ersättningarenligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldrebestämmelser skal! Fonden förvaltas enligt grunder som riksdagenfastställer särskilt. Denna lag träder i kraft . 1984/85:87 4 Lagom procentsats för uttag av avgift för till försäkringen Härigenomföreskrivs, att det i 19 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring nämndaavgiftsuttaget till försäkringen för tilläggspension skall utgöra 10,0 procentför . 1984/85:87 5 Närvarande: statsministern , ordförande, statsrådenI. , , , , , , ,, , , R. , , . Föredragande: statsrådet . Proposition om avgiftsuttag till försäkringen förtilläggspension och arbetsskadeförsäkringen Försäkringen för tilläggspension (ATP) finansieras genomavgifter på inkomst av förvärvsarbete enligt 19 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring samt lagen (1981:691) om socialavgifter. Avgiften erläggs avarbetsgivaren. För inkomst av annat förvärvsarbete än anställning skall denförsäkrade själv betala tilläggspensionsavgift. Beslut om den procentsats som skall tillämpas för visst årskall fattas . Det nuvarande avgiftsuttaget harfastställts i lagen (1979:648) om procentsatser för uttag av avgift under åren1980 1984 till försäkringen för tilläggspension. Ienlighet med bestämmelserna i 19 kap. 4 § lagen om allmän försäkring harriksförsäkringsverket i skrivelse lagt fram förslag tillavgiftsuttag för ATP 1989. Skrivelsen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga I. Arbetsskadeförsäkringenfinansieras enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen(1981:691) om socialavgifter genom arbetsgivaravgifter och egenavgifter frånförsäkrade med inkomst av annat förvärvsarbete än anställning. Beslut om denprocentsats och förvaltningskostnadsandel till arbetsskadeförsäkringen somskall gälla skall fattas . Det nuvarande avgiftsuttagethar fastställts i lagen (1979:649) om procentsats för uttag av avgift underåren 1980 1984 till arbetsskadeförsäkringen. Ienlighet med betämmelserna i 7 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring harriksförsäkringsverket i skrivelse lagt fram förslagtillavgiftsuttag till arbetsskadeförsäkringen för åren 19851989. Skrivelsen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Efter remiss har yttrande över de båda skrivelsernaavgetts av allmänna Prop.1984/85:87 6 pensionsfondensförsta, andra och tredje fondstyrelser, ,riksbanksfullmäktige. i ,Centralorganisationen /SR, , Sverigeshantverks- och industriorganisation och . En sammanställning över remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. 2Avgifter till försäkringen för tilläggspension 2.1 ATF-systemet underuppbyggnad Avgiftsuttagetför ATP skall vara så avvägt att avgifterna tillsammans med andra tillgängligamedel skall finansiera pensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andrautgifter för försäkringen samt den fondering som behövs. ATP-systemetsomfattning har ökat successivt sedan starten . Omfattningen kommer attöka under ytterligare ett par årtionden. Den hittillsvarande och den beräknadeframtida utvecklingen av antalet ATP-pensionärer framgår av följande tabell. AntaletA TP-pensionärer () med År1965 utgjorde ATP-pensionärerna av samtliga pensionärer med motsvarandefolkpensionsförmåner, medan ATP-pensionärernas andel var och år1983 . Som framgår av tabellen ökar antalet ATP-pensionärer successivt underhela perioden fram . ATP-systemetär således volymmässigt fortfarande under uppbyggnad. Antalet ATP-pensionärerökar dels på grund av att andelen personer över 65 är ökar ochdels på grund av att andelen personer med intjänad ATP-poäng, i synnerhetkvinnor, ökar. Förutomatt antalet ATP-pensionärer ökar kraftigt framöver sker också en ökning av dengenomsnittliga ATP-pensionens storlek, eftersom de nytillkommande ATP-pensionärernai regel har högre ATP-poäng. ATP-avgiftenvar första året (1960) och höjdes sedan i stort sett , först och därefter i något lägre takt. 1984/85:87 7 Avgiftsuttaget har fastställtstill följande procenttal. 10,0' ' Därav skall förvaltas av löntagarfonderna. Förändringen av procenttalet mellan åren 1981 och 1982beror på att avgiftsunderlaget fr. o. m. omfattar hela lönesumman istället för som tidigare lönesumman mellan ett och 7,5 basbelopp. Dettaföranledde att avgiftsprocenten ändrades till i stället för tidigarebeslutade . Motsvarande justering av procentsatserna gjordes för deföljande två åren. De medel som betalas in i ATP-avgifter förs till denallmänna pensionsfonden (AP-fonden). Från AP-fonden finansieras löpandepensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter förförsäkringen. är fr. o. m. uppdeladpä nio styrelser. De fem nya fondstyrelserna, löntagarfondsstyrelserna, som inrättadesvid skall förvalta de medel som infiyter dels från vinstdelningsskattoch tillfällig vinstskatt vinster, dels frän en särskild del (0,2procentenheter) av ATP-avgiften. Löntagarfondsstyrelserna skall årligenöverföra en real kapitalavkastning på till AP-fondens pensionsmedel. ATP-systemet är ett modifierat fördelningssystem vilket iprincip innebär att pensionsutbetalningar finansieras genom deavgifter som betalas in under . Avgiftsuttaget har under ATP-systemetsuppbyggnadsperiod lagts på sådan nivå att det inneburit en viss fortlöpandefondbildning. Avsikten med fondbildningen har bl. a. varit att bidra tillsparandet i samhället och att möjliggöra de investeringar som behövs för attsäkerställa de framtida pensionärernas standard. Detta ansågs angelägeteftersom ATP-systemet förväntades leda till en nedgång av det tidigarefrivilliga försäkringssparandet. Det stod också från början klart att detbehövdes en omfattande fondering för de långsiktiga pensionsutfästelserna.Avsikten var att genom att i ett tidigt skede anpassa avgiftsuttaget till demera långsiktiga behoven undvika kraftiga avgiftshöjningar längre fram i tidendå pensionsutbetalningarna nått större omfattning. Utöver dessa mera långsiktiga mål skall fonden också utgöraen buffert om inkomsterna tillfälligt understiger pensionsutbetalningarna.Under år 1984 kan inkomsterna från avgifterna beräknas bli ca två miljarder kr.lägre än pensionsutgifterna. Trots det lämnar fonden p. g. a. de storaränteintäkterna ett betydande överskott som möjliggör en fortsatt fonduppbyggnad.Ökningen av fondens realvärde kan för uppskattas till ca sju miljarderkr. 1 * 1984/85. 1984/85:87 8 AP-fondens utveckling påverkas i hög grad avsamhällsekonomins utveckling. En god ekonomisk tillväxt med en positivutveckling av reallöner och realränta medför att fondens inkomster i form avavgifter och ränteintäkter ökar. En låg prisutveckling innebär att utgifternaför pensionsutbetalningar hålls tillbaka. Omvänt gäller att en ekonomiskstagnation och en hög inflation urholkar AP-fonden vid ett oförändratavgiftsuttag. De antaganden som görs om samhällsekonomins utveckling är därföravgörande när beslut om de kommande årens avgiftsuttag skall fattas. har i sitt förslag om avgiftsuttagför åren 1985 1989 förordat att avgiften höjs med 0,81,underperioden. Som underlag för förslaget har verket genomfört ett antal beräkningarsom utgått från följande antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Ärlig förändring i procent Real nyplaceringsränta 1983-1989 1990-2030 la 1-2 2-2,5 Ib .1-2 4-4,5 2 0-1 1-1,5 3 2-3 3-3,5 -0,5 För de olika alternativen har gemensamma antaganden gjortsbeträffande befolkningsutveckling och pensionsutveckling. Som utgångspunkt för sin bedömning av avgiftsuttagetanvänder alternativ 2 som huvudalternativ och alternativ1 a som jämförelse. Med ett oförändrat avgiftsuttag skulle enligt verketsberäkningar fonden, med de förutsättningar som ställts upp, vara förbrukad år1997 i alternativ 2 och i alternativ 1 a. Om pensionskostnaderna skall täckas med enbartavgiftsinkomster behöver avgiftsuttaget 1989 i alternativ2 höjas från 9,8 til! och alternativ 1 a till . Det motsvarar enärlig höjning på respektive . I verkets långsiktiga bedömning blir avgiftsuttaget år2030 i huvudalternativet och i alternativ 1 a om avgifternadå skall täcka pensionskostnaderna. redovisar också ett alternativ meden höjning av avgiftsuttaget med 0,till år 2030.Alternativet innebär att fonden utnyttjas som buffert och att balans mellanavgifter och utbetalningar uppstår först . Vid en sådanlångvarig anpassning av avgiftsuttaget skulle fonden minska kraftigt i realatermer och fondstyrkan, dvs. fondens storlek dividerat med pensionskostnaden. Prop.1984/85:87 9 skulle sjunka från 1983 till 2030. Följdenav detta skulle bli att ATP-systemet skulle bli mycket sårbart förnedgångar i samhällsekonomin och verket vill därför inte förorda ett sådantalternativ. Vidremissbehandlingen av verkets förslag har fiertalet remissinstanser uttalat enosäkerhet om den ekonomiska utvecklingen men alla utom ochSvenska arbetsgivareföreningen anser att riksförsäkringsverketshuvudalternativ är alltför pessimistiskt. Remissinstansernas positivare syn påden ekonomiska utvecklingen leder också till att flertalet remissinstanseranser att avgiftshöjningen bör bli lägre än som verket föreslår. Föratt markera osäkerheten i bedömningarna föreslår fiertalet remissinstanser attavgifterna fastställs än , förslagsvis 2 eller . ATP-systemet utgör en grundläggande del av det svenskatrygghetssystemet. En utgångspunkt för den fortsatta trygghetspolitiken är attden sociala standard som uppnås också skall bevaras. För att detta skall varamöjligt krävs en stark och stabil ekonomi i samhället. ATP-systemetsstarka beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen gör att antaganden omhur denna utveckling kommer att gestalta sig framöver har enavgörande betydelse för synen på hur stort avgiftsuttaget till ATP bör vara iframtiden. När lade fram sitt förslag omårliga avgiftshöjningar 19851989 utgick verket från deerfarenheter som fanns från tiden närmast . Prognoserna byggdedärför på antaganden om fortsatt negativ reallöneutveckling och ingen ellermycket svag produktionstillväxt framöver. Den reala nyplaceringsrän-tan,som har stor betydelse för AP-fondens reala utveckling, antogs bli mycket lågeller t. o. m. negativ. Flertaletremissinstanser framför uppfattningen att de antaganden om den ekonomiskautvecklingen som ligger till grund för verkets förslag är väl pessimistiska. Enbetydligt mera positiv utveckling är enligt deras förmenande att vänta. Dettager en mera gynnsam utveckling av reallöner och realränta, vilket påverkar ATP-systemetsekonomi i positiv riktning. De fiesta av remissinstanserna förordar att, pågrund av de osäkra förutsättningar som föreligger, avgifterna inte nu somvarit brukligt bör fastställas för en så som . För egendel vill jag framhålla att regeringens ekonomiska politik har lett till enkraftig återhämtning av den svenska ekonomin. Av speciellt intresse när detgäller frågan om ATP-avgiften fr. o. m. är att tillväxten i den svenskaekonomin nu också kan förväntas leda till en förbättring av sysselsättningenoch möjligheterna att uppnå en positiv reallöneutveckling. börjar nuregeringens ambitiösa mål för Prop.1984/85:87 10 infiationsbekämpningen att ge konkreta resultat.Sammantaget medför detta att underlaget för uttag av ATP-avgifter utvecklas påett betydligt mera positivt sätt än vad som förutsatts i riksförsäkringsverketsberäkningar. Också möjligheterna att bevara och förstärka det reala värdet i AP-fondenskapital har förbättrats påtagligt. Även om den ekonomiska utvecklingen nu äter kan sägas varapå rätt väg kommer fortsatta kraftfulla ekonomisk-politiska åtgärder att krävasför att återställa balansen i samhällsekonomin. I många avseenden kan densvenska ekonomin sägas befinna sig i av kraftiga omställningar. Jag ärdärför, i likhet med fiertalet remissinstanser, inte nu beredd att föreslå hur ATP-avgiftenskall fastställas för en så som . Jag anser det inte nu varamöjligt att för en så tillräckligt entydigt lägga fast deantaganden som behöver göras för att beräkna en väl avvägd ATP-avgift. Mot bakgrund av vad jag har anfört förordar jag att ATP-avgiftennu fastställs enbart för . Vid bestämningen av hur stor avgiften börvara bör beaktas att avgiftsuttaget skall vara så avvägt attavgifterna tillsammans med andra tillgängliga medel skall finansierapensionsutbetalningar, förvaltningskostnader och andra utgifter förförsäkringen samt den fondering som behövs. Den ekonomiska situationen under år1985 kan förväntas uppvisa en för ATP-systemet mycket gynnsam bild med låg infiation,viss reallönetillväxt och hög realränta. Med anledning härav bör ATP-avgifteninte höjas för . Avgiftsuttaget bör således utgöra 10procent av avgiftsunderlaget. Förutom att erforderliga utbetalningar kan görasmedför detta också att så stora,ränteinkomster bör kunna tillföras AP-fondenatt en icke obetydlig fortsatt ökning av dess reala kapital kan ske. Av vad jagnu föreslagit följeratt en god grund läggs för att bibehålla ett starkt ATP-systemoch goda förutsättningar skapas för det beslut som skall fattas under nästa årvad gäller avgiftsuttaget för tiden därefter. I anslutning härtill vill jagunderstryka ATP-systemets karaktär av långsiktigt åtagande gentemot nuvarandeoch framtida pensionärer. Detta liksom ett antal andra faktorer talar för attsom princip bör gälla att avgiftsuttaget fastställs för en relativt långtidsperiod. Härigenom erhålles en fasthet i planeringen som även är avbetydelse för dem som har att betala in ATP-avgifterna. Mitt förslag att nuenbart fastställa avgiftsuttaget för är 1985 är betingat av denomställningssituation som svensk ekonomi f. n. befinner sig i. 3 Avgifter för arbetsskadeförsäkringen Avgifterna till arbetsskadeförsäkringen skall vara såavvägda att de tillsammans med andra tillgängliga medel täcker ersättnings- ochförvalt- Prop.1984/85:87 11 ningskostnader samt behövlig fondbildning. Staten täckersina kostnader för arbetsskador i särskild ordning. Iersättningskostnaderna ingår ersättning både för vissa skadefall avseendeäldre lagstiftning, yrkesskadeförsäkringen, och för skadefall enligt lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring som trädde i kraft den . Fortfarandebeviljas nya livräntor enligt äldre lagstiftning och detta väntas pågå underytterligare ett antal är. Avvecklingen av dessa äldre fall på grund av att deäldre livräntetagarna avlider medför dock att en viss minskning avutbetalningarna kommer att ske framöver. När detgäller arbetsskadeförsäkringen har antalet beviljade livräntor haft en långsamutveckling och den långsamma ökningstakten förväntas bestå under de närmasteåren. Däremot har sjukpenning- och läkarvårds-kostnadena ökat i betydande grad,men dessa kostnader förväntas i fortsättningen ligga på en i reala termeroförändrad nivå. Föravgiftsperioden 1984 har avgiftsuttaget fastställts till avavgiftsunderlaget, varav 1/30 är avsett för förvaltningskostnader. har i sitt förslag till avgiftsuttagför perioden 19851989 utgått från samma antaganden om den ekonomiska utvecklingensom i förslaget om avgift till ATP. I verkets huvudalternativ, som innebär enminskning av reallönerna , kommer fondstyrkan att avtamed ett oförändrat uttag. I beräkningsalternativ 1 a, som innebär oförändradereallöner kommer däremot fondstyrkan att öka under samma förutsättningar. Mot dennabakgrund föreslår verket ett oförändrat avgiftsuttag på för åren 19851989 och att förvaltningskostnaden också bibehålls oförändrad och fastställstill 1/30 av avgiftsuttaget. Samtligaremissinstanser ansluter sig till förslag om oförändradeavgifter. Med hänsyn till den förhållandevis stabila situationen vadgäller arbetsskadeförsäkringen anser jag att avgiften kan fastställas tilloförändrat avgiftsuttag och att avgiften bör gälla tillsvidare, i likhetmed övriga socialavgifter vid sidan av ATP-avgiften. böremellertid även i fortsättningen med femåriga mellanrum redovisa utvecklingenav arbetsskadeförsäkringens ekonomi till regeringen såvida inte särskildaförhållanden föranleder en tidigare rapportering. 1984/85:87 12 I enlighet med vad jag förut sagt bör procentsatsen föruttag av avgift för till försäkringen för tilläggspension fastställas ien särskild lag. Beträffande arbetsskadeförsäkringen framgår av vad jag redansagt att procentsatsen bör skrivas in i 2 kap. 1 § socialavgiftslagen. Med hänsyn till lagförslagens okomplicerade karaktär anserjag att lagrådet inte behöver höras angående lagförslagen. Jag hemställer att regeringen föreslår attantaga förslagen till Lag om ändringi lagen (1984:526) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, Lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, Lag omprocentsats för uttag av avgift för till försäkringen förtilläggspension. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden lagt fram. Prop.1984/85:87 13 Angående avgiftsuttag för allmän tilläggspension för åren1985-1989 (2 bilagor)' Finansieringen av den allmänna tilläggspensioneringen skerenligt ett modifierat fördelningssystem med viss fondering. Motiv för att skapaallmänna pensionsfonden var bl. a. behovet av en buffertfond och en önskan attåstadkomma en utjämning av pensionskostnaderna mellan de olikafödelseårgångarna. Vidare ville man genom ett kollektivt samhälleligt sparandekompensera det individuella sparandebortfall som förväntades inträffa tillföljd av införandet av den allmänna tilläggspensioneringen. Försäkringen finansieras i huvudsak genom kollektivaarbetsgivaravgifter och avkastning på AP-fonden. Avgifterna fastställs som enviss procentsats av avgiftsunderlaget. beräknadesarbetsgivaravgifterna på årets lönesumma reducerad med dels ett beloppmotsvarande det vid årets ingång gällande basbeloppet multiplicerat med detgenomsnittliga antalet arbetstagare dels för varje arbetstagaresådan del av lönen som översteg IVi gånger basbeloppet. beräknas arbetsgivaravgifterna påhela lönesumman. Detåligger att vart femte är lägga fram förslag beträffandeprocentsatserna under nästföljande i den mån uttaget inte redanbeslutats. Verkets senaste förslag avlämnades är 1977 och avgiftsuttaget harfastställts t. o. m. . skall således riksförsäkringsverketlämna förslag till regeringen om avgiftsuttag . I verketsföreliggande skrivelse presenteras ett relativt omfattande siffermaterialrörande ATP. En del av materialet är av allmänt orienterande karaktär medanandra delar mera specifikt behandlar frågan om det framtida avgiftsbehovet.Materialet finns dels i direkt anslutning till verkets skrivelse (sid. 2244) delsien diagrambilaga (bilaga 1) och en tabellbilaga (bilaga 2). Avgiftsbehovetbehandlas både utifrån beräkningar i ett renodlat fördelningssystem och medhänsyn till fonderingsbehov och möjligheten att använda fonden som buffert isystemet. Verket avser att utveckla sin analysmodell för att erhålla enkoppling till samhällsekonomiska modeller ' Har ej medtagits här. Prop.1984/85:87 14 och för att på ett mer ingående sätt kunna innefattafonden i sina överväganden. Beräkningarna har genomförts under antagande om årligauppräkningar av pensionerna och användande av konsumentprisindex förbasbeloppsomräkningar. Verket tar sålunda sin utgångspunkt i vad regeringen iproposition 1982/83:55 om upphävande av beslut om karensdagar m. m. föreslagitriksdagen som långsiktig utgångspunkt för pensionssystemets utveckling.Avslutningsvis beröres mycket översiktligt de modifieringar som kan bli följdenav regeringens förslag angående ett särskilt tilläggsbelopp för ochaviserade åtgärder med anledning av företagen devalvering. Transfereringar till hushållen via socialförsäkringenmotsvarar en allt större del av bruttonationalprodukten och av den privatakonsumtionen (tabell 1). Bakom den kraftiga ökningen ligger förutom sänkningenav den allmänna pensionsåldern från 67 till (1976) och den vidgade rättentill förtidspension (1970), bland annat övergången till beskattad sjukpenning(1974), tillkomsten av tandvårdsförsäkringen (1974) och delpensionsförsäkringen(1976). Den snabbast växande delen inom socialförsäkringsområdet är emellertidATP-systemet (tabell 2). ATP-systemet omfattar i princip samtliga förvärvsarbetandei . Kvinnornas starkt ökade inträde på arbetsmarknaden (tabell 3) harmedfört att en allt större del av den svenska befolkningen skaffat sig etteget pensionsskydd inom pensionssystemet. Alltjämt gäller dock att kvinnornas inkomsteroch därigenom även pensioner är mycket lägre än männens (tabell 4, diagram 14). 2030 räknar verket med att andelenförvärvsarbetande kvinnor kommer att växa (tabell 5) och att en allt högreandel av såväl män som kvinnor kommer att ha egenpension från ATP. Mest markantberäknas ökningen bli för kvinnor (tabell 6). Allt eftersom ATP-systemet nåren högre grad av mognad får vi en kraftig förskjutning i förhållandet mellanden aktiva befolkningens storlek och antalet ATP-pensionärer (tabell 7). Attförskjutningen blir så dramatisk som från 4.1 till endast 2.1 aktiva perålders- eller förtidspensionär är som redan angetts en direkt följd av atten allt större andel pensionärer får ATP. Antalet personer i ålder 16 64 åri förhållande till antalet personer som fyllt förändras nämligen undersamma tid endast med 0.7; från 3.8 till 3.1. Pensionsålderssänkningen påverkarej denna jämförelse eftersom denna förändring inträffade . Ekonomiska förhållanden inom ATP-systemet t. o. m. år1980(1982) Kostnadsökningarna inom ATP-systemet har varit mycket stora. Prop,1984/85:87 15 beror på en rad samverkande faktorer, varav fiertaletberörts och illustrerats i det föregående, bl. a. följande. a Antalet pensioner ökar eftersom a\ltner födelseårgångarmed intjänad ATP-rätt tillkommer b En allt högre andel av tillkommande födelseårgångarkvinnor har en intjänad pensionsrätt c Varje nytillkommande årgång pensionärer har fiera intjänandeärän tidigare årgångar d Regeln att pensionen beräknas på de 15 bästa inkomstårenhar successivt fått genomslag e Pensionsåldern sänktes från 67 till och rättentill förtidspension vidgades. Den hittillsvarande utvecklingen av pensionskostnaderna ireala termer redovisas i tabell 8. Kostnadsökningarna är i första handhänförbara till ålders- och förtidspensionerna som utgör den större delen avpensionsutgifterna (tabell 9).