prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:220 beslutad tlen 6jiini 1985. Regeringen förelägger vad som upplagits ibifogade uidrag av regeringsprolokoll för de åtgärder och de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. 1 denna proposition redovisas regeringens arbete på detdatapolitiska området. I proposilionen föreslås också atl godkännervissa rikllinjer för den framlida datapolitiken. Riktlinjerna innebär bl. a. när det gäller användningen avdatatekniken i arbetslivet en satsning på syslem och datorprogram som främjarde anställdas kompetens och ansvar. Tillgången till personal med erforderligkompelens skall tryggas inom viktiga områden. Vidare skall breddutbildningenstimuleras, inte minst för atl stärka kvinnomas ställning på arbetsmarknadenoch för att öka handikappades möjligheter till förvärvsarbele. När det gäller all främja den lekniska utvecklingen kommerregeringen att utarbeta ett informationsleknologiskt handlingsprogram. Dettaprogram skall sedan löpa . Vad gäller utbildning innebär riktlinjerna altdatautbildningen i grundskola, gymnasieskola och högskola liksom utbildningenför vuxna får en sådan omfallning och inriktning alt den moisvarar deförväntade behoven. Lärarrekryleringsfrågoma måste här uppmärksammas särskilt.Vidare är det viktigt att skolan får tillgång lill lämplig programvara. Datateknikens användning skall enligt riktiinjema ulformasmed full respekl för den enskildes personliga integritet. Forskningen skallfrämjas när del gäller användningen av datateknik på arbetsplatser och det holmot den personliga integriteten som denna användning kan medföra. vid;ec;crinassaiTi:naiiiiacie Närvarande:siuisr;v.ici.!. ordförande, och siaiirådc!-i Lnncikvisi, Fcidi.SigLifiisen, , , Hjc!ri!-V>'a'l6n. Dodström, , , , Fl. ,Ilellström, Wickbo.m Föredragande:sialsråden I. . Wjckhom, , , , ,, 1 Datorerna och det goda samhället Vilkelsamhälle vi får beror bl. a. på hur vi väljer att använda datateknikensmöjligheter. uttalade all "del är myckel angelägetatl ett samlat datapoliuskt program utarbetas snarasl möjligt" (FiU1983/84:28). Vidare har hemställt att ett nationellt informationsleknologisktprogram utarbetas (NU 1983/84:11). Jag kommer alt ge en allmän bild av hurdatoranvändningen utvecklats och av hur en önskvärd framlidautveckling ser ut och hur den skall åstadkommas. Chefema för justitie-,försvars-, utbildnings-, arbetsmarknads-, induslri-och civildepartementen samtstatsrådet kommer senare att redovisa del pågående arbetet inom sinaområden. Vad beträffar det informationsteknologiska programmet syftar detlafrämst lill att utveckla ny kunskap och leknik på del informationsteknologiskaområdet. En utförlig redovisning av detta arbete har lämnats flll avchefen för industridepartementet i en särskild skrivelse. Dataleknikensutveckling grundar sig på den utomordentligt snabba utvecklingen avmikroelektroniken. Ulvecklingen ger oss helt nya förutsättningar atlmaskinellt hantera informaflon. Idagens samhälle där information har en så slor betydelse spelar datateknikenen central roll för samhällsutvecklingen just därför att den är en 1984/85:220 3 teknik för at! insamla, bearbeta, lagra och spridainformalion. Den ger oss rrKjjiigheien att sprida - eller koncentrera -kunskap. Vem som kunskapen sp.rids lill eller l-.oncentreras hos besiäinmervad som händer med arbetets innehåll och värde, svensk industriskonku.rensl;rafL. den offentligas seklorns effektiviiei och iTiöjlighelcm:tili . Datatekniken kan ge upphov till ökade klyftor när detgäller kunskap, materiell standard och makt. kan datateknikenanvändas för del rakt moisatia: för all minska klyftorna i arbetslivet ochsamhällel. För att uppnå detta behöver vi en bred fortbildning av anställda säatl de kan ta en aktiv del i planerings- och beslulsprocessen. Därigenom ges deanställda och deras fackliga organisaiioner inflytande över den lekniskautvecklingen. DeUa bör kombineras med forskning och utveckling, som stödjeretl avancerat säll att använda lekniken. Vi behöver en ny typ av systemlösningar och programvara,som leder till att information sprids i de skilda verksamhelerna och somerbjuder de anställda ett dagligt lärande i arbetet. Programmen bör vidareutvecklas så att det blir lättare att utan specialkunskaper få ul informaflonur de datoriserade informationssystemen. Därmed läggs grunden för ett bättreoch bredare ulnyttjande av detla nya medium. Precis som den ökade tillgångentill informalion och kunskap i seklets början var avgörande i arbetet för denpoliflska demokrafln, kommer ökad tillgång till informalion och kunskap för deanställda i företag och myndigheler atl betyda mycket för demokratin påarbelsplatsema. Detta kommer dessutom att positivi påverka näringslivelskonkurrenskrafi. Kunniga, engagerade och iniresserade anslällda, som kanutnyttja teknikens möjligheter, blir en viklig fördel i konkurrensen, när deflesta länder har tillgång lill en i gmnden likartad teknik. Vår framgång är beroende av hur vi förmår följa denlekniska utvecklingen och omsätta den i kommersiella produkter. Vår framgångkommer vidare all beslämmas av hur vi löser en rad problem, l.ex. hur vi skallsäkra medborgarnas personliga integritet, minska sårbarheten i fred och krig.sörja för grund- och vidareutbildning, bygga ut nätet för dalakommunikationoch bygga upp dalabaser. Dalapoliliskl vikliga frågor behandlas inom en radolika departement och det är därför viktigt alt arbetet där slår iöverensstämmelse med en samlad syn på den framtida datoranvändningen. Eftersomanvändningen av datorer förekommer i de mesl skilda sammanhang är det intemeningsfulll all lala om en enda datapolitik. Samfldigt är del viktigt att slåfast att ulvecklingen inle kan överiåtas ål vare sig "de friamarknadskrafterna" eller "den lekniska ulvecklingen". Denna proposition avser alt ge en samlad bild av detpågående arbetet och av de poliliska åtgärder som genomförs eller förberedspå dalapolitikens olika områden och en bedömning av den fortsatlautvecklingen. Prop.19S4/85: 220 4 5.2 Datateknikens ulvteklin»; DiiUiieknikens utvecklint: har inidc;- scniire år i liougrad påverkats av dc[i sn.ibba uiveck!ini;en av n)ik;-oclckironikcn. Tii) följdii\- utvecklingen in;>rri prognunvaruområdet far tekniken dessiuomtillämpning nä nya områden i produktion och administsation m. r,\. Datateknik kommer til! Inorn utbildning och forskning: Som etl hjiilpmedel furalll från avancerad forskning till undervisning i skulan. 1 a.lia led i produktionen; 1 räknc- och riimaskiner iörkonstruktion, prov och experiment. 1 mät- och styrinstriimcnl inorriprocessindustrier som mejerier, pappersbruk och kraftverk. I robotar och delari maskiner inom lexlil- och verksladsindusirin. Som komponent i produkter alltfrän leksaker iili flygplan. Inom administration: var del förbehållet storaföretag och myndigheler alt med hjälp av stordatorer automatisera ruiinmässigaarbelsuppgifter. flnns också billiga system för mindre företagsadministration. För textproduktion: Daiorer används för att skriva med påkontor, tidningar och sätierier. Inom alla former av kommunikalioner: För styrning avjärnvägsiraflk, för brevsorlering och telefon- och datatrafik. Inom handeln: I bl.a. mikroprocessorslyrda kassaapparateroch aulo-maflserade lägersystem. Inom sjukvården: Både i medicinsk ulmstning och förjournalhaniering. Datorer används i olika utsträckning av arbetare ochIjänslemän inom de flesta områden. Enligt en undersökning gjord av statisflskacentralbyrån används daiorer i slörre eller mindre utsträckning av av debänkan-ställda, av de handelsansiällda och av de anslällda inom denoffenlliga förvallningen. Lägre är andelen inom sjukvården, där endasl 11 %använder datorer. Inom industrin har verkstadsindustrin den största andelendatoranvändare bland sina anställda, , medan trävaruindustrin lägsta andelen. Av tjänstemän inom alla branscher använder datateknik,men av arbetarna. Tillverkarna av daiorer har det senaste årtiondet lyckaisall drastiskl krympa komponenterna som kapaciteten har ökats. Alltmindre, billigare och mer kraftfulla datorer har därför hittat vägen till alllfler verksamheier. Användare i företag och förvallningar har under senare årdecentraliserat delar av sina slora dalasystem, så all medarbetarna inle baravia terminaler ulan också via persondatorer direkt kan ta fram den informationde behöver. Innan terminaler kom i bmk kunde användarna få sammanställningarav uppgifler bara på beslämda tidpunkter eller efter särskild beställning.Dalaverksamhel och kunnande sprids på della sätt i olika organisaiioner. 1984/8.S: 220 5 Men samiidigi som datatekniken på så såti underlättar endeceniraiise-ring flnns det ett fåtal dominerande tillverkare och leverrinlörerav dataleknisk utrustning som t. c.\. komponeiutT påmik,foe!ek-U'jfi!komrädel. stora datasystem och s.k. superdatorer. Detla bero:'på at! endasl några fä förelag klarar de alll större resursinsatser som krävsfor utveckling av nya komponenter och slora datasystem och itiie minstunderhäll, vidareutveckling och marknadsföring. Däremot har antaletieveraniörer av programvara och mindre och medelslora datorer kraftigt ökat.Dctla gäller främsl för datorer som gmndas på mikroprocessorer. bygger ul telenätet för att kunna erbjudaenklare och billigare kommunikalion mellan datorer. Dala- ochlelekommunikationsutruslning smäller samman. De slörre koncernerna bygger uppegna datanät via telenätet, som knyter ihop deras avdelningar, dolteriöreiag,leverantörer och kimder. Anlalet dalabaser ökar nu också snabbi nationellt ochinlernalionellt. De får stor belydelse för forskning och utveckling, men ocksåför den dagliga verksamheten inom banker, handel och industri. Tillgång till datanätoch dalabaser, inom företag och branscher, kommer atl bli etl beiydelsefulllkonkurrensmedel. Maskinerna (hårdvaran) spelar en alll mindre roll för prisoch presianda hos ett datasyslem. Allt viktigare i dessa avseenden bliristället de program (mjukvaran) som slyr datorerna. Programvaran har länge varil en "flaskhals" närdel gäller såväl nyproduktion som nödvändiga förändringar i gamla system. Nyameloder för all konstruera program gör del nu lättare för användaren all dellavid ulformningen av programmet och atl själv förändra och utveckla program. Slörre tekniska förändringar har lidigare förstärktmänniskans fysiska förmåga och gjort del lättare all transportera varor ochöverföra velande. Del gäller l.ex. ångmaskinen, järnvägen, elektriciteten,telekommunikationerna och bilarna. Hur liknar och hur skiljer sig dessa lekniska förändringarfrån införandet av datatekniken? Med datateknik kan vi för del försia automatiseraytterligare arbetsmoment - precis som människor har gjort med hjälp'av ångmaskineroch elmotorer tidigare. För del andra förändrar datatekniken förulsältningarna förmänniskor i olika verksamheier atl kunna komma i kontakt med varandra ochutbyta information. Här påminner datatekniken om järnvägen och telefonen. För del tredje ger datatekniken upphov lill nya arbeteninom sin "egen" bransch, dataindustrin i vid bemärkelse. Samtidigtuppstår nya produkter i andra branscher lack vare dalatekniken. Härigenommotverkar eller upphäver man den minskning av sysselsältningen som den ökadeproduktiviteten annars skulle kunna leda till. Del som man kallat teknikens framsteg har för det meslavaril elt Fr«p.1984/85:220 6 av ell växelspel mellan själva iei;niken, sättetatt organiserii arb'. ;-let och de anslälldas kunskaper. Växeispckt består också i lUi ny lekp.ll; har medförl nyamöjligheier att sprida vetande. När fcirvandlades från ettjordbnjkarsanihälie på 1800-iaiel lill ett av 1900-talets 1'rämsiaindustriländer, var en avgörande ! "akior atl vi tidigt genomiörde denomiältande uibygpnadcu av folkskolan. Detla har senare följls upp genom att vigjorde högre utbildning lillgänglig för alla. Mycket vikligl har ocksåiolkrörclsernas eget biidningsa.rbete varii. En stov del av den effektivisering som svensk induslri harlyckais uppnå kommer från de anställdas"vardagsralionalise-ringar". Det är i det här sammanhanget vi ska se dalaiekniken, rätlanvänd, som ett synneriigen betydelsefullt medel för att sprida kunskap lillalla. Försi och främsl i arbelet, men också i utbildningen. Tekniken måste sättas i relation till värderingar ochönskemål om hur samhällel bör vara beskaffat. Annars finns det en risk för atlvi blir "teknik-fixerade" och ser datoranvändningen som en isoleradleknisk fråga och inle som en fråga om hur vi vill förbättra människomasvillkor i vårt samhälle och minska klyftorna mellan människor i samhället.Därför anser jag alt det är viktigt atl vi i vår datapolitik beskriver enposiliv framfldsbild, som ger besked om hur dalatekniken kan bidra till elt"gott" samhälle. Vi behöver en bild av ett framlidssamhälle, somskulle kunna kallas "del goda datasamhället", Låt mig, för atl göra tydligt hur en önskvärd utvecklingav datoranvändningen ser ut, på några områden teckna en bild av vårlåt visträvar, en bild av hur framliden kan gestalla sig, 1.3.1 Arbele och stärkt konkurrenskrafi En utveckling av datatekniken inom olika områdentillsammans med höjd kunskapsnivå hos de anställda kan leda till alt Sverigeockså i framliden slår sig gotl när det gäller sysselsättning ochkonkurrenskraft. Den nya tekniken kan kopplas ihop med en nyarbetsorganisation med elt mer decentraliserat ansvar. Alla på en arbetsplatskan göra ett bälire arbete än lidigare, lack vare all de har bättre tillgånglill information. Vi kommer emellerfld inte att kunna konkurrera med l.ex.Japan eller när del gäller alt tillverka standardiserade komponenter ochsådanl som kräver de rikligl stora seriema. Vi är elt litet industriland. Vårslyrka ligger i avancerade varor och tjänsler och i all vi tidigt och på ellklokt sätt förmår använda modernaste leknik i produktion och administration. Genom ny teknik och atl svenska arbetare och tjänstemänfrämst kon- Prop.1984/85:220 7 knrrera;- med kvalilel i arbelet kan del i framtidenskapas uirymme för en standardhöjning både när del gäller löner ocharbetsförhållanden. Möjligheten all tillgodose en arbetslidsförkorlning kommerdå alt underiälias. 'iven anställda som har rulinbetonade arbelsuppgifter,til! stor del kvinnor, kommer som en följd av bi, a. en salsning påbreddutbiidningen i förslag m. m, i ökad utsträckning atl kunna la pä sig nyaoch m.er omväxlande och svära arbelsuppgifter, 1.3.2 Människan utvecklas med ny teknik 1 framtiden kommer den nya lekniken alt i ökadulslräckning kunna siiinuiera till ökat kunnande och lill mänsklig utveckling. Tack vare breddutbiidningen och nya, bättre sysiem kanlekniken i "det goda datasamhället" användas lill alt låla människanväxa - lekniken berikar både arbetsinnehåll och produktionsresultat. Dalorn används som verktyg. Del betyder atl den är någotsom är beroende av människornas unika bedömningsförmåga och deras yrkeskunskaper. Människorna kan efier hand vidareutveckla sina skildakunskaper, eflersom de lär i arbelel. Möjligheten all lära kommer sannoliklall uppfattas som någol myckel värdefullt, jämförbart med arbetsgemenskap ochlöneförmåner. Genom datoranvändningen kan t. ex. arbetaren i eltpappersbmk simulera olika processer för att förbereda sig på svåra störningar.De sjukvårds-anställda far mer tid lill vård när pappersarbetet tar mindre tidoch kan med bälire och snabbare tillgång lill information ge en bälire vård ochlättare svara på paiienlemas frågor. Verksladsarbetaren kan ges lillgång tillden informalion som han behöver för all lägga om sill arbele, informalion somtidigare bara har funnits i pärmar på kontor. Kontoristen kan ta på sig merkvalificerade uppgifler, som alt la fram och sammanslälla uppgifler, när delrena ulskrivningsarbetet minskar i omfattning. Alllmer arbele för alltfler kommer atl handlaom atl la emot, bearbela och lämna ifrån sig information. Vi ser ell ökallagarbele både mellan olika anställda på samma avdelning och mellan olika"nivåer" på en arbetsplals. Anlalel nivåer kommer dessulom troligenall vara mindre än . Gränserna mellan kontoret och den övriga verksamhelensuddas alllmer ul. Alla kaiegorier anslällda kommer atl fortlöpande kunna fåinformalion om verksamheten, om målen, problemen, förändringarna - och därförkan fler bidra flll del gemensammas bästa med sin förmåga att länka och lösaproblem. Ju mer utbildningsbehovet kan tillgodoses desto mindreblir bristen på människor med vissa "nyckelutbildningar". Därmedmotverkas slora löneskillnader som de lägsl avlönade gruppernasslandard och kunskaper förbältras. Prop.1984/85:220 8 .Au bo "avsides till" blir inte längre elt likaston hinder när de! gäller människors frihei atl välja mellan olika arbelen..Arheicna kan b!i mer utspridda. alUefter människomas egna önskemål om var devill bc, efiersom många arbetsuppgifier biir Iniia alt flytla. "mndare" genons ati det blir enklare, snabbare ochbilligare au övetiöra informalion: ljud. lexl och annan data. Dessutomkan fler processer och transaktioner skriias på avstånd. För människor med olika handikapp kommer vi all kunna hamänca fler hjälpmedel, som gör deras dagliga liv läliare och som gör au de iökande utsträckning kan deUa i arbetslivet som alla andra. och fler människor kommer att skaffa sig hemdatorersedan dessa sjunkit yUeriigare i pris och det har kommit billiga och praktisktanvändbara program, t.ex. för utbildning i olika ämnen. Datorn kan ocksä bliell nytl medel all hjälpa kunskapssökande människor hl. a. genom endalaen-cyklopedi, ell uppslagsverk som ständigt kan hållas aktuellt, samt olikareferens- och faktadalabaser. Hemdatorn kommer också i framliden all kunna ge lillgånglill informalion. Del kommer i. ex. all gälla upplysningar om rättigheter ochskyldigheler och uppgifler om avgångs- och ankomstlider för flyg och låg. Hemdatornlöser också praktiska problem, man behöver inle ställa sig i biljettkön ulanvia sin hemdator sköter man bokningar av olika slag liksom bankaffärer ochliknande. Hemdatorn ger också möjlighet lill eget konstnärligt arbete med bildoch musik. 1.3.3 Dalaiekniken och demokraiin I framliden kan en rikligare och mer lättillgängliginformalion fördjupa demokratin. När människor vei alll mer om sin arbelsplals, blir dellätlare atl förverkliga elt verkligt medbestämmande för de anställda. Ochluslen alt della i arbelel med all lösa problem och forma framliden påarbelsplalsen ökar ocksä viljan atl påverka samhällel och atl ta akliv del idemokratin. Datorerna blir därmed också ell medel alt vitaliserademokrafln; medborgarnafår lättare tillgång till viklig informalion genomlerminaler och på biblioteken. Det blir lättare att följa de olika turerna iden politiska beslulsprocessen för enskilda medborgare och för politiskapartier, miljögmpper, fackklubbar, föräldraföreningar och andra berörda. Informationsflödet går i båda riktningarna. Enskildamedborgare som lar dei av ett kommunalt ärende på terminalen på biblioteketkommer att direkl via terminalen kunna föra fram sina synpunkier och idéer lillmyndighelen. Bibliotekens terminaler ger oss också en ny sorts"insändarsidor", där individer och grupper kan framföra idéer ochsynpunkter och debattera dem. En sådan "insändardebatt" kan föraslokall i kommunen eller över hela landet. Allt detta skapar etl ymnigare flöde av uppslag ochtankar, som vitaliserar del poliflska arbelet och debatten. 1.3.4 Föritlsällningar, hinder, prohlcni Den här bilden av "del goda daiasamiiällei" ar enönskebiki. Vi har l;°ingi kvar innati vi har koinniit di!. Fö:' att lyckasniäsie vi undanröja hinder och komma lill räua med de problein som ärförknippade med datatekniken. För ait fä dalasystem som passar i svenskt arbetsliv oehsamhälle kan vi inte förliia oss enbari på de system som de sloradaiorieverantörerna och storföretagen erbjuder. Dessa sysieins uppbyggnad avgörbl.a. vad som skall auiomaiiseras och hur styrsignaler utformas. Därmedpåverkas också arbetsorganisationen. Det är angelägel att inte blirberoende av elt fåia! Slora utländska producenier av datorprogram. För att varasäkra på att kunna få sådana program som vi vill ha i skilda sammanhang måstevi skaffa oss och bibehålla en egen bred kompelens när det galler all framslällaprogram. Vi mäste också akla oss så atl myndigheternas insamlandeav personuppgifter med hjälp av datatekniken inle tränger lillbaka varjemänniskas rätt flll integritet. Del måsle flnnas tydliga gränser förmyndigheternas insyn i enskilda människors liv. Jag nämnde vid genomgången av datateknikens utveckling atlvi ser möjligheter lill decentralisering och en mer demokratisk arbetsorganisationsamtidigt med lendenser lill koncentration på vissa områden lill ell fålalslora företag i väriden. Om tendensen lill koncentration får slä igenom ulanmotåtgärder, innebär del all våra möjligheter alt påverka systemlösningar ochdatorprogram minskar alltmer. Nöjer vi oss med alllför "enkla" datasyslem -som gör människan lill en robot som skall lyda maskinens order - rycker viundan själva gmnden för den gynnsamma utveckling somjag har tecknat en bild avi del föregående. Vi tar inle tillvara och utvecklar människornasyrkeskunskaper. Mänskliga resurser förslösas på mekaniska mlinuppgifler och närsyslemen ändå - oundvikligen - klickar då och då, får del förödande konsekvenserför effeklivitelen och produklionsresullatel. Denna utarmning av arbetsinnehålloch kunskaper leder lill färre s. k. vardagsrationaliseringar. Bland deanslällda sprider sig elt begripligt motstånd mol ny leknik. Jag vill understryka all delta inle bara är en lekniskfråga. Enbart tillgången till dalatekniska hjälpmedel ger inteverksladsarbetaren eller kontorislen inflytande över sitl arbele och möjlighelall ta ansvar för ell bättre arbetsresultat. En förutsättning är all små ochslora förelag och förvallningar i den offentliga seklorn är beredda allförändra sina organisationer. Del gäller att förändra strukturen påmyndighetens eller företagels hela organisalion så all del blir möjligt atlutveckla detta inflylande och ansvar. Här kan vi se motstridande tendenser. Del förekommerförändringar i riktning mot ökad information och handlingsfrihel för flergmpper av !9Sv4./S5: 220 10 anslällda och del Hnns både ekonomiska och sociala faktorersom talar iTjr att den uivecklingen kan förslärkas. Men ser vi enutveckling rnot specialisering, uiarmning och i vissa iä!i t.o.m. rjärrstyrningav arbeisplalser och enskilda arbetsuppgifier. En sida av denrsa fiärrstyrningär ali vi framöver kanske får se hur datatjänster och sysie;n uiiiYån kom.nrerdirekl in på svenska arbetsplatser genom de slora internationella koncernernasinterna dalanät. Dei kan göra del mycket svårt au med hjälp av .svenska lagaroch avtal otn medinnytaiide påverka utformningen av datasystemen och derasanvändning. En viklig ioruisäiining för att vi ska lyckas förena enbra ny leknik och en bra ny arbetsorganisation är vidare atl vi lyckas med enfungerande Utbildning på bredden. kräver för det föisia bra pedagogiskaformer och för del andra ell bra säll att moiivera särskilt de kortutbildadeall delta i och fullfölja ulbildningen. Teknik och arbetsorganisation kan alliså bli allvarligahinder för förverkligandet av "det goda dalasamhällel" inom arbetslivet.Andra liknande hinder är arbelsmiljöproblem och problem med den personligaintegriteten på arbetsplatserna lill följd av en alllför närgångendelaljkontroll av de anställdas arbetsinsatser. Löses inte integritets- och arbelsmiljöproblemen kanföljden bli ell berälligal leknikmoisländ. Andra problem är bristen på standardisering ochsvårigheter atl anpassa lagstiftningen, l.ex. när det gäller nya typer avbrott. Ulvecklingen kan också hindras om telenätet för datakommunikation inlebyggs ul i tillräcklig omfattning eller på fel säll. Den tekniska utvecklingen och datatekniken får en raddirekla effekler som påverkar sysselsältningen. Genom ralionaliseringar ökarproduktiviteten, vilkel innebär etl minskal direkt behov av arbelskraft för engiven uppgift. ökar behovet av omställning och anpassning till nyaarbelsuppgifler som följer i den lekniska utvecklingens spår.