prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Delägare bör i huvudsak vara föreningar, institutioner,kommunen och lokala förelag. För alt förelaget skall kunna anses lokaltförankrat och brett sammansatt bör kommunen samt företrädare för de boende ochortens organisa-lionsliv finnas med. Enskilda personer bör inte få varadelägare; om nätägaren är en enskild person bör han dock kunna vara med.Förelaget bör vid bildandet stå öppet för alla lokala intressenter som villmedverka. Det skall ankomma på kabelnämnden alt avgöra om ett tillståndssökandeförelag uppfyller kravet på att vara lokalt förankrat och brett sammansatt.Företagels enda uppgift skall vara alt bedriva kabelsändningsverksamhet (s. 282och 292). Operaiörsförelagets uppgifter kan innebära ett ekonomisktrisklagande. skall därför pröva om företaget har de ekonomiskaförutsättningarna för alt klara sina uppgifter (s. 282). Tillstånd alt bedriva lokala sändningar skall såledesendast kunna ges lill del lokala operalörsföretagel. Om företagel utöver densärskilda kanalen i nätet, i vilken dessa sändningar i första hand skall ske,behöver ytterligare kanalutrymme för verksamheten, skall företaget varahänvisat till alt hyra delta av nätägaren. Tillstånd lill sändningsverksamhet isådant förhyrt utrymme skall följa reglerna för den särskilda kanalen, dvs.syftet med programverksamheten skall vara att åstadkomma en vidsträckt yllrande-ochinformationsfrihet (s. 284). För alt det lokala operatörsföretaget skall få tillståndatt vidaresända program från en kommunikationssatellit och/eller upplåtautrymme i nätet, skall det inte krävas att företaget också begär all få bedrivalokala sändningar (s. 292). Dessa tillstånd förutsätter att förelaget genomavtal med nätägaren har fått tillgång till erforderligt kanalulrymme (s. 293). Förslaget om lokala operatörsföretag som tillståndshavaretillstyrks av närradiokommiltén, chefen för i , kommunstyrelsernai och kommuner, , , , Svenska Tealerförbundel, Folkets Husföreningarnas Riksorganisaton,och . 1984/85:199 183 betonar vikten av att tillståndi första hand ges till företag med bredast möjliga folkrörelseförankring. Folkets anser alt ettlokalt operatörsförelag skulle kunna utformas enligt de riktlinjer somriksorganisationen föreningslivet och kommunen planerar iUpplands . Utgångspunkten för den organisationsmodellen är en allmän mediaföreningi kommunen, lill vars bildande hela kommunens föreningsliv inbjuds. Föreningenskall vara öppen för alla liksom l.ex. Kommunenskall kunna ingå som en del liksom enskilda personer. Kommunstyrelsen i anför att det är braom det lokala operalörsföretagel får ansvaret för fördelningen av sändningstid.Enligt kommunstyrelsen har man i dåliga erfarenheter av hur svårt detär för nya intressenter alt komma med i närradion, eftersom vissa föreningarinte vill släppa ifrån sig sändningstid. Närradioförbunduttalar att man utgår frän alt den frihet som föreningarna har i närtadionockså kommer att gälla kabelsänd TV, även om programansvaret här skall liggahos del lokala operalörsföretagel och inte hos enskilda sändandeorganisationer. bör del i första hand vara del lokala operalörsföretagelsom får rätt all vidaresända program från kommunikationssatelliter. I övrigttillstyrker tidningen den föreslagna konstruktionen. En delremissinstanser har synpunkter på operaiörsförelagets associationsform,tänkbara delägare etc. "anfört om att det lokala operalörsföretagelskall vara lokalt förankrat och brett sammansatt kan i och för sig vara välvärt alt rekommendera. Att detta skall vara ell absolut villkor för erhållandeav tillstånd anser jag vara en onödigt restriktiv inställning. Detsamma gällerförslaget att med undantag av nälägaren enskilda inte bör få ingå i företaget.Även enskilda kan driva operatörsförelag pä ett sådant sätt att en vidsträcktyttrandefrihet och informationsfrihet kommer alt råda i kanalen. Jag finnersåledes inte alt lillsländsfrägan skall vara kopplad lill operatörs-företagetssammansättning." Juridiska fakullelsstyrelsens forskningsnämnd vid Lunds universitetframhåller all del måste klargöras vilken associationsform företagel skall ha.Nämndens mening är att företaget bör vara en förening, i vilken allaintresserade, även enskilda konsumenter, kan bli medlemmar. Statenskulturråd finner det frän kulturpolitisk synpunkt angelägel all delorganisatoriska ansvaret för den särskilda lokala kanalen förtydligas iförhållande till kommitténs förslag. Rådets uppfattning är att ansvaret förregionall eller lokall kabel-TV-ulbud bör läggas på regionala och/eller lokalamedieföretag med ett medieansvar och ett kulturpolitiskl ansvar. Dessa företagbör enligt rådet ses som kulturinstitutioner. Prop.1984/85:199 184 Chefen för A V-centralen i anser att förelagetmycket väl kan vara en stiftelse eller motsvarande, i vilken del finns utrymmeför alla intressenter. Kommunstyrelsen i anför att kommunen medanledning av den försöksverksamhet med kabel-TV som inletts där har engageratsig i en parlsammansatl stiftelse, som prövar olika samarbetsmodeller ochfungerar som operatör. uttalar i anslutning härtill att mani belänkandet saknar en redogörelse för Sundsvallsförsökels organisatoriskalösning, enligt vilken nätägaren () ingår som en av flera likvärdigadelägare i operatörsförelaget (stiftelsen). Vissa kritiska synpunkter förekommer också i övrigt. Statskontoret menar att del kommer all vara förknippat medsvåra avvägningar och bedömningar att avgöra vilken sammansättning som fordrasför att ett förelag skall kunna sägas vara lokalt förankrat och ha entillfredsställande ekonomisk bärkraft. Kommunstyrelsen i kommun betraktar kommitténsförslag som något oklart eftersom det inte specificerar vem som skall hamajoriteten i företagel. En klarare linje än kommittéförslaget skulle enliglkommunstyrelsen vara att låta kommunen få majoritet på villkor att andraintressenter garanteras viss sändningslid eller låta kommunen vara garanteradviss sändningstid. FUmcentrum anser formuleringarna lokal förankring och bredsammansättning vara otydliga och luddiga. De bör enligt föreningen preciseras.Föreningen anser alt förelaget bör vara sammansatt sä att det speglarortens/kommunens samhälls- och kulluriiv. En pluralistisk modell alltså. 6.2.4 Radio-koncernens ställning Kommitténsförslag Kommittén utgår från att programföretagen inom SR-koncerneninte kommer att medverka i kabelsändningsverksamhelen i någonoperatörs-funktion. Det förutsätts att programföretagens ställning när delgäller rätten att bedriva kabelsändningar kommer att regleras i samband med attnya avtal ingås mellan staten och företagen. Kommitlén anser en möjlig lösningav frågan vara all företagens sändningsrätt begränsas lill elersändningar (s.285). KLYS och tillstyrkeruttryckligen kommitténs förslag. Vissa remissinstanser är dock mindre benägna alt hålla SR-företagenutanför kabelsändningsverksamheten. Chefen för i anser alt genom sin lokala organisation bör kunna utgöra ell slödtill den lokala programprodukiionen. Prop.1984/85:199 185 Kommunstyrelsen i kommun anser att både och i de nya avtalen med staten börfå klara direktiv om all på lokal och regional basis stödja och hjälpa lokalaproducenter. i anför altSveriges i mån av tid borde åläggas att medverka tillsjälvkostnadspris när del gäller störte produktioner av lokala program. anser att del för UR:s delinte bör vara uteslutet med en viss operatörsfunklion pä begäran av lokalautbildningsintressenter, i första hand en sådan operatörsfunktion som ärinriktad på deltagande i programsätlning och programproduktion samt kontakiska-pandeverksamhet. 6.2.5 Ordning för prövning och sanktioner Kumminensförslag skall ha lill uppgift att tillse altprogramregler och andra regier för verksamheten iakttas. En regelöverträdelseskall kunna leda till att nämnden återkallar ett meddelat lillstånd.Kabelnämndens beslut i viktigare frågor skall - liksom f. n. närradiokommillénsbeslut - kunna överklagas lill kammarrätten (s. 285 och 382). Riksåklagaren och KLYS tillstyrker uttryckligen kommitlénsförslag. Riksåklagarenanför alt förslaget innebär att den tidigare av yltrandefrihetsutredningenförespråkade rättsliga regleringen, som bl. a. skulle ha medfört altöverträdelser efter polisutredning och åtal prövades av allmän domstol, frångåsoch au sanklionssystemet i stället blir av administrativ art. Enliglriksåklagaren är kommitténs ställningstagande glädjande för de redan hårtansträngda rättsvårdande myndigheterna. Riksåklagaren menar också att dencentrala prövningen med möjlighet till besvär hos förvaltningsdomstol fåranses innebära tillräcklig garanti mot godtycke och en garanti för enhetligrättstillämpning. TCO anseralt programreglerna bör tas in i avtal mellan kabelnämnden och tillslåndshavarenoch all ett från nämnden skilt granskningsorgan skall pröva om reglerna följts.Vidare anser TCO alt de etiska regler som finns på massmedieområdet bör gällaför lokalsändningar. Metodenmed avtal mellan lillståndsmyndigheten och tillslåndshavaren förordas också avSvenska . Förbundet anser att den har fördelar frånyttrande- och informalionsfrihelssynpunkt och alt den främjar en fortlöpandeoch viktig dialog om rimliga tillämpningar av reglerna. Vidare anser förbundetatt del bör ske en självsanering inom verksamheten i enlighet med despelregler som branschen har. JK är principiellt kritisk mot kommitléns förslag. Prop.1984/85:199 186 "Jag vill uttala att jag från rätlssäkerhetssynpunklfinner ett sanktionssystem med åtal och domstolsprövning vara att föredraframför ett syslem med administrativa påföljder, vilket förordas av kommiltén.Del som skulle kunna göra ett system som det föreslagna godtagbart åtminstoneför vissa fall vore att prövningen anförtros en opolitiskt sammansatt nämnd ochalt nämndens beslut genom överklagande kan bli föremål för domstolsprövning." Principiell kritik framförs också av förklarar att den inte kan tillstyrka all en tillslåndsmyndighel fåravgöra huruvida ett program har utgjort hels mot folkgrupp eller olagavåldsskildring och som en följd därav återkalla sändningstillståndet. Sådanafrågor bör prövas av domstol i former som ligger så nära de tryckfri-hetsrällsligasom möjligt. Föreningen uttalar att kommitléns förslag ger uttryck för entendens lill återinförande av den gamla indragningsmaklen i fråga om trycktaskrifter, dvs. indragning i administrativ ordning ulan domstolsprövning. De yttranden som avgetts av ,och innehåller liknande synpunkter. 6.3 Innebörden av att ha tillstånd 6.3.1 En kanal skall hållas öppen för lokala sändningarKommitténs förslag Tillstånd för nälägaren all vidaresända program från enkommunikationssatellit och/eller upplåta utrymme i nätet för lokala sändningarskall medföra skyldighet att ställa en kanal i nätet till förfogande gratis förlokala sändningar av del lokala operatörsförelaget (s. 289). Kommitléns förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran avrektorsämbetet vid universlilet, närradiokommiltén, kommunstyrelserna iBorlänge, och kommuner, chefen för i Lundskommun, kommunstyrelserna i , och kommuner. , , , , . , , , frikyrkoråd/Defria kristna samfundens råd, , och läns landstings förvaltningsutskott. vid understryker alt densärskilda lokala kanalen - "graliskanalen" - förefaller vara ellminimikrav med tanke på det ökade behovet av lokal kommunikation och som balansgentemot bl. a. satelliiutbudel. HCK varnar för de höga kostnaderna för alt producera egnaprogram; Prop.1984/85:199 187 dessa torde vara en effektiv spärr även med beaktande avkommitténs förslag. Några remissinstanser - kommunfullmäktige i Jönköpingskommun, kommunstyrelsen i kommun och informationschefen i kommun- menar uttryckligen att förslaget inte är lillräckligl med tanke på de högakostnaderna för alt kunna utnyttja graliskanalen. Kritik mot förslaget som sådant framförs av enremissinstans. Programverksamheten i graliskanalenkan enligt företaget fä oönskade effekier för dagspressens ekonomi, eftersomdet blir tillätet för kommuner, landsting, föreningar och förelag att i kanalensända meddelanden utan distributionskostnader, 6.3.2 De som är anslutna till nätet skatt kunna ta emot SR-företagens Tillstånd alt vidaresända program frän enkommunikationssatellit och/eller upplåta utrymme i nätet för lokala sändningarskall medföra skyldighet all se lill att de som ansluts till nätet i lämpligform kan ta emot de elersända program av , som äravsedda all kunna las emot i området. Det skall således inte ställas någotabsolut krav på alt programmen förs fram i själva kabelnälel (s. 289 f). Kommittén diskuterar om eventuella framlida svenska ellernordiska program bör omfattas av den föreslagna regeln. De program som nämns ärde som kan bli resultatet av Nordsatsamarbetet samt den diskuterade betal-TV-kanaleni Televisions regi. Kommiltén anser att ställningstagandet tillfrågan om skyldighet att föra fram dessa program bör anstå lill dess altprogrammen är aktuella (s. 289 0. Kommittén diskuterar också en av framfördtanke om att kabelabonnenler skall garanteras alt svenska och nordiska TV-programvia direktsändande satellit överförs med hjälp av den s. k. C-MAC-standar-den.Genom denna är det l.ex. möjligt att välja språkversion i form av programtexlningpå det egna språket. C-MAC-signalen tar dock i anspråk störte bandbredd, dvs. kanalulrymme,än en vanlig TV-signal. Kommittén har inte ansetl det lämpligt all föreslånågra tvingande bestämmelser i frågan (s. 290). Kommitténs förslag om en s. k. must carry-skyldighet ochskyldighetens omfattning tillstyrks eller lämnas utan erinran av juridiska fakulieisnämndenvid , juridiska fakullelsstyrelsens forskningsnämnd vidLunds universitet, statskontoret, kommunstyrelsen i ,, , , ,, , , , Svenska Joiwnalislförbundel,vid Sve- Prop.1984/85:199 188 riges Radiokoncernen, Förhandtingskarldten Copyswede,Video , Stiftelsen , Föreningen ,och läns landstings förvaltningsutskott. Video , understryker att must carry-principen inte bör tillämpaspå en av bedriven betal-TV-kanal. Svenska Filminsiiiulelframhåller att betal-TV-verksamhetens kommersiella karaktär inte är förenligmed den internationella praxis som gäller för kabelnäts "must car-ry"-innehåll. Närradiokommiltén och anser åandra sidan principen bör avse såväl program som denärradioprogram som kan tas emot på platsen. Kritiskt mol kommitléns förslag är , som anser att must carry-principen endast bör gälla i fråga omen riks/lokalradio- och en riks-TV-kanal. är kritiskt mot kommitléns ståndpunktalt inte vilja föreslå något krav om alt kabelnäten skall hålla C-MAC-kvalitel.Företaget omtalar att beslutat alt deltasyslem skall användas för överföringen av rundradiosignaler i de nordiska direklsändandesatelliterna (tills vidare Tele-X och Nordsat). Eftersom den enskilde med egen parabolanlenni så fall skulle få tillgång till både den förbättrade bild- och ljudkvalitetenoch de ytterligare tjänster som systemet rymmer, bör den kabelanslulneabonnenten ha möjlighet att få samma villkor, anser företagel. 6.3.3 Tillstånd skall gälla inom ett visst geografisktområde Kommitténs förslag Tillstånd att vidaresända program från enkommunikationssatellit och/eller upplåta utrymme i nätet för lokala sändningarskall avse ett bestämt geografiskt område. Om ansökan om tillstånd gäller ettbefintligt nät, skall tillståndet avse nätets utbredningsområde. Gäller ansökantillstånd i fråga om ell nät som ännu inte anlagts, skall sökanden lämnauppgift om nätets avsedda sträckning och den lid som utbyggnaden beräknas la.Kabelnämnden skall då kunna begränsa tillståndet lill en del av del begärdaområdet. Skäl härför kan vara exempelvis all utbyggnaden av hela nätet beräknasta alltför (s. 293 O- Det område som ett tillstånd skall gälla inom bör somregel inte vara störte än en kommun. skall dock kunna fastställaett störte område, om praktiska skäl talar för del, l.ex. dä del är fråga omtvå närbelägna orter i skilda kommuner, som önskar samarbeta i ett nät (s. 294 Del lokala operatörsförelagets tillstånd att bedrivalokala sändningar skall som regel omfatta en kommun (s. 306). Prop.1984/85:199 189 Kommitténs förslag tillstyrks av . och förklarar att de uppfattar förslaget somett led i ambitionerna att främja den lokala yttrandefriheten och bibehålladen centrala roll som SR-företagens program har i den nationella och regionalamediemiljön, ambitioner som företagen känner stark sympati för. Inte destomindre anser företagen det tveksamt vilken reell betydelse den föreslagna begränsningenskulle få. Mer eller mindre rikstäckande TV-kanaler kan enligt förelagen byggasupp även utan s.k. central programavveckling. Den som önskar gå ut lillalla kabelnät i landet kan göra det genom att hyra en satellilkanal. Om nuvarandeplaner i genomförs torde det enligt företagen komma att finnas ett stortantal sådana alt hyra. Flera andra remissinslanser är också mer eiier mindrekritiskt inställda. förklarar att man avstyrkerförslaget. anför att möjligheterna att producerabärkraftiga lokala kanaler skulle öka, om samarbete över kommungränsernatilläts. Enligt skulle den föreslagnabegränsningen skapa dåliga förulsäUningar för lokala operalörsföretag i kommunermed litet befolkningsunderlag. Nästan hälften av landets kommuner har mindreän 15 000 invånare. Enligt rådet är del därför naturiigt au kommunerna samarbetarliksom alt regionalt samarbete sker. Landstingsförbundetanser att förslaget för landstingens del innebär att kabel-TV:sanvändningsområde begränsas. bör del kunna göras undantag fördirektsända inslag från regionala kulturarrangemang och landstingsmöten. SABOframhåller all ett och samma SABO-förelag i ett fåtal fall har bostadsbestånd iflera kommuner. Enligl bör det då vara tillåtet all bostadsföretagsvissammankoppla kabelnäten. tar upp frågan om det skall förekomma etteller flera lokala operalörsföretag inom en kommun. Vissa resonemang kan enliglnämnden tolkas så alt flera operalörsföretag kan förekomma (s. 292 tredjestycket och s. 306 ijärde stycket), men nämnden finner frågan vara oklartbesvarad. 6.3.4 TUlstånd skall ha begränsad giltighetstid Kommitténsförslag Tillstånd att vidaresända program från enkommunikationssatellit och/eller upplåta utrymme i nätet för lokala sändningarskall vara tidsbegränsat. Inledningsvis skall tillstånd inte kunna avse längrelid än . När tillstånd ges för ell område, där det ännu inte finns något nät,skall kabelnämnden kunna föreskriva, att tillståndet förfaller om nätet intehar byggts ut inom viss lid (s. 295). Prop.1984/85:199 190 Eftersom del lokala operatörsförelagets tillstånd attbedriva lokala sändningar är kopplat lill det tillstånd som nätägaren har,kommer också förstnämnda tillstånd att inledningsvis inte kunna gälla längretid än tre är (s. 306). Förslaget kommenteras av ett fåtal remissinstanser. Svenska Tealerförbundel tillstyrker förslaget. Radio- & Hemelektronikleveranlörer, Ceniralanlennmateriel-leverantörernasFörening, och anser alt kravetkan godtas om det utformas så all förlängning sker automatiskt utom vidmissbruk av sändningsrätten. Statskontoret förklarar att man inser alt kommittén velatmotverka bl. a. att illa genomtänkta kabel-TV-verksamheter (i ekonomiska ochandra avseenden) långsiktigt blockerar marknaden för mer seriösa företag.Därmed riskerar man emellertid enligt kontoret alt hamna i en "självgäendebyråkrati" byggd på ständiga omprövningar av sändningstillstånden. 6.3.5 Tillstånd skatt inte få överlåtas Kommitléns förslag Tillstånd att vidaresända program frän enkommunikationssatellit och/eller upplåta utrymme i nätet för lokala sändningarskall inte få överlåtas (s. 292). Om ett nät övergår till ny ägare eller om nät slås samman,skall detta anmälas till kabelnämnden, som har att pröva om nytt tillstånd kanges. Anmälan till kabelnämnden skall också ske om två nät kopplas sammantekniskt. Nämnden skall då pröva om nya lillstånd behöver ges (s. 292). Det lokala operalörsföretagel skall till kabelnämndenanmäla om ägar-sammansätlningen i betydande män förändrats. Om ägarsammansätlning-enförändrats i sådan män att den kan anses vara bred, allsidig ochlokal, skall företagets tillstånd kunna återkallas, om det inte inom viss lidhar rättat till förhållanuena (s. 282). Den enda remissinstans som har uttalat sig är , som tillstyrkt det föreslagna överiätelseförbudet. 6.3.6 Radiolänköverföringar skall likställas med irådöveiföringarinom tills t åndsom rådet Inom det område som ett tillstånd omfattar skall överföringarvia radiolänk likställas med trådöverföringar. skall i beslut om lillståndkunna föreskriva detta. Inom tillslåndsomrädet skall vidare radiolänkförbindelsefå användas för att överföra rundradioprogram från mot-lagningspunklen tillolika näldelar (s. 317). Prop.1984/85:199 191 Förslaget kommenteras inte av någon annan remissinstans änSABO, som anser att sammankoppling av nät i ett SABO-företags bostadsbestånd iflera kommuner bör tillåtas ske med radiolänk om del är ekonomiskt förmånligt. 6.3.7 Andra medier skall inte kunna hindras att bedrivanyhetsbevakning Kommitténs förslag Sändning skall inte få ske från ett evenemang, om tillståndshavarenmed evenemangets arrangör har ingått avt;il som syftar lill att utestänga andramassmedier frär; nyhetsbevakning av evenemanget. Tillståndshavare skall inteheller få medge sändning från ett evenemang, om det kommer fram att den somfått programtid eller hyrt utrymme har träffat ett sådant avtal medevenemangets arrangör (s. 313). Kommittén har inte sett som sin uppgift att föreslå någraregler för att underlätta SR-företagens konkurrenssituation i förhållande lillkabelsändningarna när det gäller förvärv av sändningsrättigheter lill helaevenemang (s. 313). Kommitténs ställningstaganden kommenteras av (), Lokalradio AE (LRAB), () och vid . SR och LRAB uttalar att den föreslagna regeln rörandemassmediernas rätt lill nyhetsbevakning berör en mycket viktig fråga för ,inte minst för riks- och lokalradion. Den nuvarande ordningen med möjlighetertill korta direklsända inslag från olika evenemang och sportarenor får enligtförelagen inte försämras. Förelagen anser det därför motiverat med en regel somden föreslagna. TA intar en mer kritisk inställning. Enligt föreningen kanvisserligen kommitténs påpekande, alt den som anordnaren sammankomst av offentligkaraktär har intresse av publicitet och omnämnande i radio och TV, vara rikligti dag. Men i morgondagens medievärld med kabel- och videoförelag som har rådatt betala för en exklusiv ensamrätt till sändningar blir situationenannorlunda. Då kommer arrangörens intresse inte i första hand att vara att bliomskriven i tidningar eller omnämnd i radio och TV utan att fä sälja sittevenemang till högstbjudande. Rätten för en arrangör att ingå avtal sombegränsar eller reglerar massmediernas tillträde till sammankomster ellertillställningar av offentlig karaktär bör enligl föreningen inte fä innebäraatt massmediernas möjligheter till nyhetsbevakning beskärs eller omöjliggörs.Alt del föreligger svåra avvägningsproblem mellan civilrätlsliga regler ochrätlen till fri nyhetsförmedling är enligt föreningens bestämda mening intemotiv nog för all - som kommiltén gör - skjuta frågan ifrån sig. Prop.1984/85:199 192 SR är kritiskt mot kommitténs syn på möjligheterna förkoncernens programföretag all i framliden kunna direklsända hela evenemang avintresse för allmänheten. "Det är ofrånkomligt att två väsentliga mål kommer ikonflikt med varandra på denna punkt, nämligen allmänhetens intresse att kunnala del av evenemang av stort och uppenbart intresse samt arrangörens avtalsfrihet.SR inser att detta är en myckel komplicerad fråga, som oberoende av hur denlöses inte kan tillfredsställa alla parters berättigade önskemål och krav. Menom Massmediekommilténs förslag läggs lill grund för reglering avkabelsändningar kommer det att medföra alt avtalsfriheten ges prioritet. I praktiken kommer de priser som kabelföretag i landetsstörsta ko.m-muner anser sig ha råd att betala för attraktiva evenemang attvara avgörande för marknaden.