prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Från den kreditgivning styr görsundanlag endast om krediterna styrs pä annat sätt, t. ex. hyggnadskrediterna.Bankemas alla övriga krediter i svenska kronor ingår i den styrda volymen.Dessa krediter varierar i sin fördelning på låntagar-kalegorier lillår. , dä de i genomsnitt uppgick fill 14 miljarder kronorper år, gick 12 miljarder eller ull hushåll. Hur bankernas hushållskredilerfördelar sig pä förvärv av bostad, konsumtionsföremål, finanstillgångar etc. ärinte känt, men det blir främst med dessa krediter som bosparlånen fårkonkurrera. Fullmäktige anser sammanfattningsvis att den bankutläningsom kommer till stånd inom det föreslagna systemet bör, såsom arbetsgruppenframhåller, inte undantas från allmänna regler om utlånings-tak, utlåningsrekommendalioneller annat slag av styrning av bankuflå-ningen. 4.3 , och , PK-bankensamt föreningsbankers förbund Enligt arbetsgmppens mening finns det ingen anledning attundanta bosparlånen från allmänna kreditrestriktioner. Detta motiverasmed all volymen kan komma all bli "av rimlig omfattning" (sid. 49). Förslaget leder emellertid enligt bankernas uppfatining hell annan och betydligt allvariigare slutsats om bosparlånens volym ochkonsekvenser. Baserat på dels det antal ungdomar som redan nu deltar i Allemanssparandetoch deras sparbelopp, dels arbetsgruppens eget antagande om tillkommande volym(sid. 52), blir den lånerätt som upparbetats till - dvs. förstamöjliga länetillfälle - ca . Delta kan jämföras med all samlliga bankers totalttillåtna utlåningsuf-rymme för näringsliv, privatpersoner och kommuner enligtriksbankens restriktioner uppgår till 7 å 1984. Om hälftenav länerätten ijanuari 1984 skulle utnyttjas, skulle bospariånen således uppgåtill en volym som motsvarar bankväsendels totalt medgivna utläningsutrymme1984. Efter skulle ungdomarnas länerätt öka med drygl 6 miljarderkronor - fortfarande beräknat på arbetsgmppens egna antaganden. Deltavisar att förslaget skulle komma i konflikt dels med kreditpohtiskakrav, dels med bankernas ansvar och uppgift att tillgodose angelägnakreditbehov hos företag och andra privatpersoner än ungdomar som deltar i Allemanssparandet. Förslagel innebär ett lagsladgal eller pä annat sättåstadkommet tvång för en bank att i sin utlåning prioritera vissa personer -som kanske inte Prop.1984/85:51 67 har någon annan kontakt med banken än alt de undertämligen har satt in pengar för överföring till riksgäldskontoreteller kapitalsparfond -framför andra personer eller företag, som har omfattandeoch långvariga affärer med banken och mot vilka banken kan ha gjort kredilåtaganden.Trogna sparkunders berättigade lånebehov skulle förbigås men deras sparmedelskulle användas för utlåning till vissa ungdomar. Detta strider molgrundprinciperna för normal bankverksamhet och skulle medföra slora problem förbankpersonalen i förhållandet lill kunderna. För föreningsbankernas delstrider det dessutom mot den ändamålsbestämning som finns angiven i lagen om jordbmkskasserörelseoch mot de principer på vilka föreningsbanksrörelsen är uppbyggd. Bankerna vill påpeka att andra ändamål, som statsmakternaansett skall prioriteras, t.ex. kreditiv för bostadsbyggande, sedan läng lidtillbaka är undantagna från kreditreslriktioner för bankema. Det kan bli omöjligl för en bank att lämna de nudiskuterade bostadslånen till ungdomar inom ramen för riksbankensrestriktioner. En sädan situation uppstår exempelvis när företag ökarutnyttjandegraden för checkräkningskrediter avsevärt eller när andra kunderutnyttjar av bankerna givna kreditlöften. Om däremot dessa bostadslän undantogsfrån utläningsrestriktionerna, skulle bankerna givetvis kunna sträcka siglängre vad gäller "kreditlöfte" avseende ungdomars bostadslån. Bankema vill framhälla att de naturligtvis liksom tidigareär beredda alt följa beträffande utlåningens volym ochinriktning. De finner del dock principiellt olämpligt all man väljer den av arbetsgmppenföreslagna metoden att prioritera krediter till visst ändamål - i synnerhetsom en sådan "lånerätt" skulle medföra oöverblickbara konsekvenser pålång sikt för bankerna främst vad gäller kreditgivning och likviditet. Sammanfattningsvis anser bankerna att förslaget skulleallvarligt hämma bankemas kreditgivning och därmed medföra allvarliga nackdelarför bankernas företagskunder och andra privatpersoner än de ungdomar som ärmed i Allemanssparandet samt att förslaget skulle ge vissa ungdomar en "lånerätl"med oöverblickbara följder på lång sikt för bankerna främsl vad gäller kreditgivningoch likviditet. 4.4 Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation(SBC) SBC anser att temporära begränsningar med hänsyn till dekreditpolitiska riktlinjerna frän knappast kan undvikas ipraktiken. 1984/85:51 68 Enligtabelsgruppens förslag skall amorteringstiden avtalas i varje särskilt fall.Amorteringen bör dock alllid uppgå till . ochbankerna/sparkassorna bör inte kräva att den skall översliga . gäller motsvarande regler i sparbank. 5.2 Sverigesbostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC) Idepartementspromemorian föreslås amorteringstiderna för lån till förvärvadbostad bestämmas i varje särskilt fall, men den månatliga amorteringen skallvara minst 200 och högst . 1 belänkandet tycks det fömtsättasamorteringar pä den sistnämnda nivån, när det gäller någol slörre lån förförvärv av bostad. I etl exempel i betänkandet är amorteringstiden 12 1/2 årför det största möjliga länet, vilket tycks betyda kortare amorteringstiderför något mindre lån. På denna punkt bör framhållas att alltför kortaamorteringstider kraftigt kan motverka syftet all underiälta ungdomars förvärvav bl. a. bostadsrätter. Enligtden argumentation som förs i departementspromemorian skall räntan på bospariånensältas på vanligt marknadsmässigt sätt. Detta torde, enligl fullmäktige, vara nödvändiglför alt möjliggöra långivningen. I utredningens förslag fill ny 25 § stadgasdock att den som sparar i allemanssparandet skall få bosparlån på villkor somriksgäldskontoret bestämmer. En justering av lagtexten synes erforderlig. Ilikhet med Allemanssparandet blir det enligt arbetsgruppens förslag intetillätet för sparare i del föreslagna bosparandel att flytta sparmedel mellanett rikssparkonto och en kapitalsparfond. Arbetsgruppen anser dock att enmodifiering av denna regel borde övervägas sä att en bosparare under delkalenderår han/hon fyller tillåts flytta sina sparmedel mellan ett rikssparkonlooch en kapitalsparfond. tillstyrker att denna modifieringgenomförs eftersom den leder till ökad konkurrensneutralitet mellan de bådasparformerna. Prop.1984/85:51 69 konstaterar i sitt remissyttrande att arbetsgmppenföreslår all länerätten skall upphöra i och med utgången av det år spararenfyller . Det statliga bosältningslånet som avskaffades den 1 januari 1982hade ingen högsla åldersgräns. I det bosparande som HSB, ellerbankerna erbjuder och inom de former av statligt bosparande som förekommer ibl. a. , , och är den maximalaåldersgränsen högre eller saknas helt. För vissa grupper i samhället exempelvislångtidsutbildade sker familjebildning och etablering på bostadsmarknaden senti livet. Den föreslagna åldersgränsen på 28 är för lånerätl inom bosparandelkan mol denna bakgrund vara för låg i etl begränsat anlal fall. föreslårdärför all det skall finnas möjligheter för banker och sparkassor att isärskilda fall lämna dispens från åldersgränsen 28 är. Post- och , PK-bankensamt föreningsbankers förbund Bankerna konstaterar alt enligt arbetsgmppens förslagskulle spararens "lånerätt" upphöra . Det innebär attdet sparande, som skett , blir diskvalificerat för lån efter 28-årsgränsenoch spararen kan därför i de flesta fall förväntas utnyttja lånemöjligheteninnan del blir , även om länet egentligen inte behövs . Om maninte utnyttjar länemöjligheien före 28-ärsgränsen men vill ha lånemöjlighelersenare, måste man efter 28-årsgränsen gå med i existerande spara/läna-system ibank och där påbörja elt nytt sparande, trots att man kanske har sparat betydandebelopp under en lång följd av år. Dessa "övergångsproblem" vid 28-årsgränsenär givetvis en stor nackdel för mänga personer men kan helt undvikas i del avbankerna föreslagna systemet, dvs. att bankernas nuvarande spara/låna-syslemkombineras med den av arbetsgruppen föreslagna skattefriheten för avkastningpå bosparande. konstaterar i sitt remissyttrande attenligt arbetsgruppens förslag skall allemanssparande fr.o.m. det år spararenfyller vara kvalificerande för län enligt bosparformen.Sparbanksföreningens kommentar till detta är att motsvarande regler gäller isparbank. Vidare konstaterar all arbetsgruppenföreslår att lånerätten inträder då spararen fyller och upphör i och medutgången av det är spararen fyller 28 är. kommentar tilldetta är att nägon sådan begränsning uppåt inte finns i sparbank. 1984/85:51 70 Fullmäktigeanser allmänt alt för att inle ytterligare komplicera den konlrollapparal somredan finns i allemanssparandet borde de krav som arbetsgruppen ställt uppminskas. Belräffande sparkravet anser fullmäktige att kravel på nellosparandede två senaste kalenderåren före lånelillfället kan slopas utan attgrundtanken om att stimulera ungdomar till ett regelbundet sparande gårförlorad. Kravet på att spararen ska ha gjort nettoinsätlningar på minsl 40(X)kronor när låneansökan prövas innebär att sparperioden i vart fall måste havarat . För alt uppnå kravet på under de tvåsenaste kalenderåren krävs däremol endast . Del är då endasl i detfall att spararen kommit upp i minimibeloppet och sedan upphör med siltsparande som kravet fyller någon funktion. Det innebäremellertid också att en sparare som uppnätt det maximalt tillåtna sparbeloppel30000 kronor - vilket kan ske - måste utnyttja länerättensenast för att inle hell gå miste om denna rätt. Fullmäktigeföreslår mot denna bakgrund att kravet på nellosparande de två senastekalenderåren före lånetillfället ulgår. Miminibeloppel,, bör dessulom för att inte skapa en komplicerad kontrollapparatavse det enskilda spar- eller fondkontot utan möjlighel lill sammanläggning. Sparbanksföreningenkonstaterar alt enligt arbetsgmppens förslag krävs för att kvalificera sig för bospariåndels ett minimisparande (nettoinsätlningar pä . ), dels en vissregelbundenhet i sparandet. Under de senaste tvä kalenderåren förelänetillfället skall spararen ha gjort nettoinsätlningar på minsl 1 200 kr.vardera året. kommentar till detta är att något sådantkrav inte finns i sparbank. 10 Uttagav sparat belopp vid erhållande av lån Beträffandearbetsgruppens förslag att vid utnyttjande av lånerätt skall hela behållningeni Allemanssparandet tagas ut, varvid sedvanlig avgift tas ut, görSparbanksföreningen kommentaren att detta inte erfordras i sparbank. Prop.1984/85:51 71 11 Administration och kontroll Den administrativa kontrollapparalen förutsätts i arbetsgmppensförslag kunna ingå i den vanliga månatliga konlrollkörningen i Allemanssparandet.Detta innebär, enligt fullmäktige, en onödigt komplicerad kontrollapparat. Ensparare som vill ha län kan i så fall få vänta innan svar kan gesom spararen är berättigad till lån eller inte. Om låneansökan görs i böljan aven månad görs konlrollkörningen i millen av nästföljande månad. Detta är intetillfredsställande för en låntagare som fär ett erbjudande om att köpa ellerhyra bostad. Det är viktigt all den nya kombinationen allemanssparandet-bosparan-detmarknadsförs hos ungdomarna. Även om bankerna säkert kommer att ha egenmarknadsföring bör en övergripande kampanj ändå komma till stånd. Särskildaresurser bör därför ställas till riksgäldskonlorets förfogande för dettaändamål. Del nya bosparandel för ungdomar får anses utgöra enintegrerad del av allemanssparandet, varför de synpunkter som datainspektionenanfört i sitt yttrande över betänkandet "Allemanssparandet" (Ds Fi1983:15) i allt väsentligt äger giltighet även i nu aktuellt fall. Av det åberopade yttrandet följer att lillslånd krävs förden registrering och kontroll som görs av och för räkning.Detta kan lämpligen ske genom en ansökan om utvidgning av registreringen beträffandeallemanssparandet. Denna ansökan är under prövning hosdalainspektionen. Redan nu kan sägas att ett tillstånd med största sannolikhetkommer att förenas med en föreskrift om information på det sätt som tidigareskett beträffande skattefonds- och vinstsparandet. Om det sagda skall gälla även HSB-sparandet kan ej säkertutläsas ur den remitterade promemorian då HSB: s roll tydligen kommer att varamer självständig. Inte heller framgår av vad som sägs på sid. 50 i promemorianhur bankemas/sparkassornas kontroll i samband med låneansökningar skall ske,men datainspektionen fömtsätter härvid att de i det bifogade yttrandet anfördasynpunkterna beaktas. 11.3 Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation (SBC) Kontrollen av all till allemanssparandet knutnadetaljregler följs upp uppges i departementspromemorian innebära en väntetid päen månad. Handläggningstiden, frän det att förvärv av en viss bostad bliraktuell lill det länet är klart, kan därigenom uppgå till mellan en och tvåmånader. Prop.1984/85:51 72 ärönskvärt att denna väntelid kan begränsas i den praktiska hanteringen. Del manannars riskerar är att ungdomar får svårt all förvärva t.ex. bostadsrätter,därför att de inte kan lämna besked om att de fått lån så snabbt att intesäljaren tröttnar och låter någon annan köpa lägenheten i stället. SBCanser det viktigt att ett bosparande som pä detta sätt knutits till allemanssparandetaktivt stimuleras genom statens och bankernas samfällda informationsinsatser.En bra förebild är här informationen om skattesparandet respektive allemanssparandet. Medelsom inom ramen för allemanssparandet sparats av ungdomar skallenligt arbetsgruppens förslag få räknas in i det sparbelopp som utgör gmndenför lånerätl. Däremol skall sparande inte beaklas när det gäller kravelpå att spararen före lånelillfället skall hagjort nettoinsättningar på . Detta innebär såledesatt bospariån kan beviljas första gången . kommentar tilldetta är att bosparlån redan nu beviljas i sparbank. 13.1Riksrevisionsverket (RRV) Arbetsgruppenhar beräknat att kostnaden för skattefri avkastning inklusive bonusränlauppgår till 662,6 milj. kr. Därvid har antagits att samtligasparare kunnat utnyttja sparavdraget. RRV ifrågasätter dock om så är fallet förbosparandets målgrupp. RRVhar beräknat kostnaden för skattefri avkastning under antagande alt spararnainte kunnal utnyttja sparavdraget. Med elt sådant antagande blir kostnaden förskattefri avkastning inklusive bonusränla ca 245 milj. kr. Beräkningen visaratt skillnaden i kostnad för skattefri avkastning kan vara betydande beroendepå hur stor andel av spararna som kan utnyttja sparavdraget. andel av bospararna torde inte kunna utnyttja sparavdraget. Med anledningdärav blir inle skattefördelarna så stora som arbetsgruppen beräknat. Dettatorde även medföra att belastningen pä statsbudgeten inte blir så stor somutredningen beräknat. 1984/85:51 73 13.2Landsorganisationen i (LO) Bosparandelförväntas enligt vissa beräkningar kosta statskassan totalt ca 300 miljonerkronor efter en femårig utbyggnad. Kostnadenför statskassan får, enligt LO, anses rimlig mol bakgrund av den nytta som bospariånenkan medföra för ungdomars bostadsanskaffning samt de möjligheter till upplåningtill statskassan som knytningen till allemanssparandet innebär.