prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — Del statliga kalkningsbidraget kan nyttjas förmerkostnaden vid ombyggnad av reningsverk till kalkfällning eller tillkomplettering med doserare om recipienlen är svagt buffrad. Ett tiotalreningsverk har beviljats bidrag. En jämförelse mellan kalk- ochaluminiumfällningsverk visar bl a att försurningskänsliga arter nedströmsreningsverken påverkas positivt av kalkfällningen. Det kalkfällda slammet blirockså bättre och mer attraktivt alt utnyttja som gödselmedel. Vi anser det därför lämpligt att reningsverk ibuffertsvaga recipienter även fortsättningsvis via statsbidraget kan stimuleraslill att nyttja kalk. De flesta reningsverken i landet ligger vidkusterna eller vid sjöar som ännu inte är försurade. Det finns emellertiduppskattningsvis ett hundratal reningsverk där valet av fällningskemikalie harbetydelse för försurniiigen av valtnen. Det slår klart att långt ifrån alla kalkade vattenkoloniseras igen av de arter som slagils ut lill följd av försurningen.Insatser för att återinföra olika arter medför ytleriigare kostnader för demsom kalkat. 1984/85:127 56 etablerabestånd av bla kräftor, , öring och lax är i många fall både kostsamt ochsvårt. Det är angeläget att de kalkade vattnen återfår sinursprungliga biologiska status och att de åter blir användbara för tex fiske. Vi anser att av beloppet för direktakalkningsinsatser bör avsättas till fiskevårdande åtgärder. Både åtgärder förall åter introducera utslagna arter och åtgärder för att förstärka försvagadebestånd bör komma i fråga. Medlen bör administreras av ochfördelas efter samma grunder som f n gäller för det s k fiskevårdsbidraget.Bidrag bör dock endast få avse åtgärder i pH-justerade vatten. Länsstyrelserna har arbetat efter enrelativt försiktig åtgärdsstrategi. I kalkningsarbetet har man inriktat sig påprioriterade sjöar med en alkalinitet som är lägre än mekv/1. Medutgångspunkt i en sådan strategi uppgår länsstyrelsernas önskemål omkalkningsbidrag till 70 ä . Redan sjöar med en alkalinitet lägre än mekv/1är emellertid försurningsholade. Totalt är med denna gräns sjöar ochvattendrag inom ungefär en fjärdedel av yta försurningsdrabbade ellerhotade av försurningen. Kostnaden för atl kalka samtliga försurningsdrabbade ellerförsurningsholade sjöar samt vissa rinnande vatten kan uppskattas till ca 200milj kr . Om huvuddelen av de rinnande vatten, som är möjliga att kalka,skulle kalkas, blir kostnaden ca . Vi anser att målet bör vara att återställa de sjöaroch vattendrag som redan försurats och rädda dem som är försurningsholade.Målet bör även vidgas fill att sänka kvicksilverhalten i fisk vilket kalkningvisat sig kunna åstadkomma. Kalkningens omfattning bör emellertid öka stegvisså att man på bästa sätt kan utnyttja de kunskaper som byggs upp bådelokalt, regionalt och centralt. I vissa av de försurningsholade vattnen ärinsatsbe-hovel inte akut. Det är därför möjligt att öka kalkningen successivt. Vi förordar att insatserna ökas med perår (tabell 10.2). För att möjliggöra en ökad satsning på utformning,utvärdering och utveckling av kalkdoserare för rinnande vatten bör medlen förcentral uppföljning uppräknas från /85 till förår 1985/86. Tabell10.2 Statliga medel till kalkning av sjöar och vattendrag 1985/86-1987/88, miljkr Bidrag till kalkningsprojekl, försök och central - uppföljning Åtgärder för attdämpa försurningseffekterna grundvatten 11.1Erfarenheter av försöksverksamheten avseende mark och grundvatten Försöksverksamheten med åtgärder mol försurningenav mark och grundvatten inleddes under /83. Syftet är all liksomtidigare skett för sjöar och vallendrag pröva olika direkla ålgärder för altmotverka försurningens effekter på främsl skogsmark och grundvatten. För budgetåren 82/83, 83/84 och 84/85 har 4 miljkr, resp anvisats för försöksverksamheten. De olika åtgärder som prövas utgör ingen slutliglösning på problemet. En sådan kan endasl nås genom ett fortsatt arbele med attbegränsa luftföroreningarna och syralillförseln. Den fortsatta mark- ochgmndval-tenförsurningen medför dock markkemiska effekler som det krävs lång lidatt eliminera på naturlig väg, även om nedfallet skulle minska drastiskt. Direkta motåtgärder mot försurningen innebärsåledes dels elt uppehållande försvar tills utsläppen minskats, dels enrestaurering av mark och grundvattentäkter på särskilt utsatta ställen. Målet för försöksverksamhetens skogsmarksdel är attbesvara fyra övergripande frågor - När behövs ålgärder - vidvilkel försurningstillstånd skall ålgärder sättas in? - Vilken åtgärd är lämpligast -posiliva och negativa effekler av olika ålgärder (såväl miljömässiga somekonomiska)? - Hur stort är åtgärdsbehovet - ilandet, lokalt? - Vad kan och behöver göras förförsurningskänsliga växt- och djurarter? Det är ännu för tidigt att dra någraslutsatser från de nya försök som lagts ut.Med utgångspunkt i äldre försök och erfarenhet inom och utom landet kan mandock säga bl a att - skogsmarkskalkning leder tillalt markens pH och basmättnadsgrad höjs. Detla följs av förändringar i övrigamarkkemiska egenskaper bla fastläggning av aluminium, - ytspridd kalk löses upplångsamt. 1984/85:127 58 - det vid användning av renkalksten kan bli brist på andra viktiga växtnäringsämnen. Flera av de negativamarkkemiska effekter som uppträder vid kalkning torde dock kunna elimineras omman sätter till de ämnen det väntas bH brist på (magnesium, kalium, bor). Detkräver atl åtgärderna anpassas till ståndorten, - i flertalet kalkningsförsök hartillväxten hämmats men därefter har den återhämtat sig och i vissafall ökat. Tillväxlförändringarna har varit små. Eftersom kalkgivorna varitstora och de äldre försöken framför allt representerar svagare boniteter måsteman avvakta resultaten av de nyutlagda försöken innan man kan dra säkrareslutsatser. Del är möjligt att de negativa effekterna uteblir då markenalkaliniseras med någol av de sammansatta medel som prövas inomförsöksverksamheten, - det är oklart om kalkningmotverkar uppkomsten av skogsskador. Skogsskador har uppkommit också på bättremarker både i och i vilket kan tala emot kalkningenseffekt på denna lyp av skador. Skogsskador primärt uppkomna genommarkförsurning bör dock kunna motverkas genom alkalinisering av marken. Från försöksverksamhetens grundvattendel har vissaresultat erhållits . Del gäller främst olika åtgärder för att avsyrasurt dricksvatten och atl kalka grävda brunnar. En metodik för hur kommunernaskall inventera sina brunnar har också tagits fram. Surt eller försurat grundvatten är etl allvarligtproblem för många hushåll med enskilda bmnnar. Det är ett stort problem i texKronobergs län och förekommer också i övriga delar av södra och västra sura gmndvatten finns i grävda och delvis också i bortade brunnar påvästkusten. De metoder som i första hand kan komma ifråga föratl behandla sura, kortOsiva vatten är - installation avavsyrningsfilter, - luftning av vattnet i brunnen, - kalkning av brunnensinfiltralionsområde, - byte till icke kortosivtrörledningsmaterial. Avsyrningsfilter kan installeras på vattenledningeneller i brunnen. De kräver regelbunden tillsyn och skötsel. Filtren måstespolas rena med jämna mellanrum och filtermassan måste bytas perår. Ju surare vattnet är desto oftare måste fillermassan bytas. Genom atlinstallera avsyrningsfilter kan man förhindra att tungmetaller, främsl koppar,från ledningssystemet löses ut i dricksvattnet. De delar av installationen somligger före filtret kan dock kortodera. Likaså kan fortfarande förhöjda halterav tex aluminium och tungmelaller som lösts ul ur jorden förekomma ibrunnsvattnet. Om vattnet är surt på gmnd av hög halt kolsyra kanpH-värdet höjas genom att kolsyran drivs av genom luftning. Man blåser då inluft i bmnnen 1984/85:127 59 Denna melod fungerar endasl för kolsyraövermätlade vatten. Detär slutligen möjligl atl kalka brunnars infiltrations- ellertillrinnings-områden, dvs den mark där gmndvattnet bildas. Syftet är att höjamarkens förmåga atl neutralisera surt vatten och på så sätt förbättragrundvattnets kvalitet. Härigenom får man ell icke korrosivt vatten utanförhöjda lung-metallhalter. Det krävs inte någon tillsyn eller skötsel underden lid (tiotals år) som kalken är verksam i marken. Markkalkningär främst en lämplig teknik för grävda brunnar som är belägna i morän- ellersand/grusjordar, där kalk kan lösas ut och tränga ner till grundvattnet. Omtertängen är flack bör man som regel kalka i en cirkel runt brunnen. Isluttande tertäng kalkas ett långsmalt område runt om och ovanförbrunnen. Möjligheternaatt kalka kring bergbortade brunnar är ännu inte utredda. Enbroschyr om orsaker, effekter och åtgärder mot surt vatten i enskilda brunnarhar distribuerats till samtliga kommuner. Den anger bla när åtgärder behövervidtas saml behandlar möjligheter och koslnader för att av-syra brunnsvattenmed olika lyper av filter. En liknande informationsbroschyr om möjligheter ochkoslnader för att kalka marken kring grävda brunnar beräknas bli färdig underår 1985. Enrikstäckande kartläggning av gmndvattenförsurningen beräknas kunna redovisasår 1986. Kostnaden för att kalka tillrin-ningsområdel till enenskild bmnn är . 11.2Fortsatt försöksverksamhet för att dämpa försurningselTekter i skogsmark Det är inte möjligl alt rekommendera kalkning avskogsmark i stor skala på grundval av de resultat som kommit fram. Deförsök som salts igång måste slutföras och utvärderas. Medutgångspunkt i erfarenheter och forskningsresultat, såväl inom landet somulomlands, prioriterades ålgärder mot markförsurning bla spridning avalkaliniserande medel. Skogsskadornas utveckling har visal altålgärder för alt molverka luftföroreningarnas direkta påverkan på trädkronornamåste tillmätas större betydelse inom försöksverksamheten. Inomförsöksverksamhetens skogsmarksdel kommer man därför fortsättningsvis attundersöka dels åtgärder för att motverka effekter av markförsurning, delsåtgärder för alt molverka luftföroreningarnas effekter på Iräden. Målet är attpå sikt kunna föra ihop båda dessa typer av åtgärder i en och samma insats. Iförsöksverksamheten prövas olika medel. Förutom kalk och dolomil testas askafrån ved- och torveldning samt industrikalker. Aska antas ha en dubbel effekt.Den fungerar som alkaliniseringsmedd som den 1984/85:127 60 tillförmarken en blandning av näringsämnen (utom kväve) som är anpassad för växternasbehov. Detta kan antas höja vegetationens vitalitet och därmed motståndskraftmot stress via luftföroreningar (jfr bilaga 6). Försök med att tillföraenskilda näringsämnen till marken eller direkt på de gröna delarna skallgenomföras. I vissa utländska försök har sådana behandlingar gett positivaresultat på skadade träd. För att klarlägga om det är möjligt alt rädda redanskadade skogsbestånd kommer träd som representerar olika skadesymptom ochskadeklasser att behandlas med olika typer av metoder from 1984. Skogen kommer att påverkas av markförsurning ochluftföroreningar . Det är därför viktigt att klarläggaalla möjligheter att motverka effekterna av försurning och luftföroreningargenom olika förebyggande ålgärder inom skogsbrukel. Hit hör bla de åtgärderför att molverka markförsurning och den kompensalionsgödsling med olika näringsämnensom diskuterats tidigare. Nya försök skall etableras inom potentiellariskområden. Även effekten av andra skogliga åtgärder skall klarläggas. Olika åtgärder för att motverka försurningens ochluftföroreningarnas negativa effekler på landlevande växter och djur skallprövas. Åtgärderna skall gälla såväl särskilt känsliga arter som känsliga växt-och djursamhällen lex inom naturteserval. Fortsatta försök skall också bedrivas i syfte atlkvantifiera lövträdens roll vad gäller försurning och luftföroreningsslress isärskill utsatta lägen. Vi anser att - försöksverksamheten med åtgärder iskogsmark och speciella insatser förfauna och flora måsle fortsätta i full omfattning under till Inriktningen bör vara den som skisserats ovan (jfr Då försöksverksamheten startade fömtsatles att denmåsle bedrivas . Delta beror på atl de kemiska och biologiskaprocesserna är långsamma i skogsekosystemen. Det är därför inte möjligt attefter kvantifiera vare sig de positiva eller negativa effekterna av deolika åtgärder som prövas. Dessutom kommer den kontinuerliga utvärderingen avförsöken all avkasta resultat som åtminstone initialt motiverar nya försök.Även resultat från den i annal sammanhang bedrivna forskningen kring orsakeroch mekanismer bakom försurningseffekter kommer att kräva försök med nyabehandlingar. Den sammanlagda kostnaden för försöksverksamhetenavseende skogsmark och grundvatten uppskattas till 10, 11 resp förbudgetåren 1985/86-1987/88. Prop.1984/85:127 61 11.3 Åtgärder mot surt grundvatten 11.3.1 Ålgärder i vattentäkter Flera av meloderna all molverkaförsurning av enskilda vattentäkter är nyutvecklade och en fortsatt utvecklingkan väntas. Vi menar alt de kommer aU vara tillräckligt utprovade för allåtgärder i de suraste brunnarna skall kunna vidtas . Det är svårt för enskilda brunnsägare atl bedöma vilkaåtgärder som behövs utan sakkunnig hjälp. Satsningen på information ochrådgivning lill hushållen måste därför fortsätta. bör liksomhillills ta fram informationsmaterial om olika åtgärders effekter och kostnadersom slöd för kommunernas rådgivning. Samhällets stöd till bmnnsägare med surt vatten i brunnenkan antingen bestå enbart av information och rådgivning eller utvidgas lill enhjälp all genomföra och bekosta ålgärder i brunnen. För den senare typen av stöd talar bla möjligheten att Del är billigare atl förebygga skador än all reparera iefterhand. De förebyggande åtgärderna kan få störte omfattning vid elt direktstöd än vid enbart rådgivning om man lyckas nå fler bmnnsägare, - ge effektivinformation och vägledning i fråga om val av åtgärd när stödet lämnas, - samordnaåtgärder så all t ex alla brunnar, som bör kalkas inom ett visst område i enkommun, kalkas . Härigenom kan kostnaderna för åtgärderna bli lägre, - ordna eneffektiv uppföljning, - genomföra åtgärderi snabb takt om tex hälsoeffekterna av förhöjda metallhalter i bmnnsvattnetskulle komma att bedömas mer allvarligt än . Mol ell ekonomiskt stöd talar bla alt - enskildabrunnsägare har incitament atl vidta ålgärder även utan särskilt slöd. Korrosionsskadornalill följd av surt vatten är allvarliga och man kan anta att den enskilde villmolverka dem, - vissa åtgärder,tex kalkning av infiltralionsområdel till en enskild brunn, inte kostar mer än4000-5000 kr. En sådan kostnad bör kunna bäras av den enskilde, - administrationskostnadernasannolikt blir höga i relation till åtgärdskostnaderna. Det gäller ju altgenomföra ell stort antal relativt billiga åtgärder. Vi föreslår atl försök med direktastödåtgärder skall genomföras i ell antal kommuner. Kommunerna bör kunna erbjudadrabbade brunnsägare de åtgärder som behövs. Provtagning och analys liksomavgränsning av lämpliga spridningsområden skulle i så fall kunna ske samlatför de brunnsägare som 1984/85:127 62 Kalk kan köpas in till ett lägre styckpris och ettspridningsaggregat utnyttjas vid alla brunnar där marken är lämplig ochframkomlig. Kommunerna kan enklast ges denna åtgärdsmöjlighetgenom att den nuvarande förordningen avseende kalkning vidgas. Vi föreslår allkommunerna i detta fall ges möjlighet alt söka bidrag inte bara för kalkningav sjöar och vattendrag utan också för kalkning och andra åtgärder för attmotverka grundvaltenförsurning. Statsbidrag bör kunna medges också föråtgärder mot gmndvattenförsurningen. Det bör kunna avse såväl analyser somkonsultinsatser vid val av metod som direkta åtgärder och uppföljning. Del ärviktigt med en väl fungerande uppföljning så atl insatser kan korrigeras om deinte ger önskat resultat. Vi föreslår att 5, 10 resp beräknas förbudgetåren 1985/86-1987/88. Länen bör varje budgetår begära medel för sådanaåtgärder på samma sätt som de begär medel för kalkning av sjöar och vattendrag. 11.3.2Fortsatt försöksverksamhet med åtgärder mot surt grundvatten Den pågående försöksverksamheten bör fortsätta ihuvudsak enligt de riktlinjer som gällt . Verksamhetendrivs dels i projekt som med kort varaktighet avkastar empiriska resultat somkan tillämpas , dels i projekt som har längre varaktighet och syftarlill alt belysa processer och ge förståelse för vissa väsentliga förlopp. Detvå olika typerna av projekt stöder varandra. Flera viktiga frågor måstebelysas i den fortsatta försöksverksamheten (se också bilaga 7). - kartlägga försurningsläget ochhur försurningen av grundvattnet framskridit i landet, - utarbeta prognoser för hur långtid del tar, innan markens buffertkapacitet under olika antaganden har förbmkatsoch gmndvattnets pH börjar sjunka, - utarbeta anvisningar, baseradepå försöksverksamhet, för hur marken runt bmnnar med försurningspåverkal ochsurt grundvatten skall kalkas för att dricksvattnet skall bli bra, - på basis av försöksverksamhettesta och utveckla tekniska anordningar för avsyrning och behandling av surtdricksvatten, - utreda omfattning av ochkostnader för försurningsbelingad kortosion på ledningar och konstruktioner imarken, - föreslå ålgärder för att minskaförsurningsbelingad kortOsion. Försöksverksamheten bedrivs i huvudsak somfältförsök i samarbele medvetenskapliga institutioner, konsulter och kommuner. Kompletterandelaboratoriesludier görs för att öka möjligheterna att generalisera uppnåddaresultat. Därigenom skapas förutsättningar för alt ge ut anvisningar. Somtidigare angetts beräknas den sammanlagda kostnaden för försöksverksamhetenavseende mark och grundvatten uppgå till 10, 11 resp 11 milj 1984/85:127 63 krper år under budgetåren 1985/86-1987/88. Efter denna tidpunkt torde delar avden försöksverksamhet som avser grundvatten kunna minskas. Övervakning, inventering och forskning Deposition och halter av olika föroreningar mäts inomramen för programmet för miljökvalitetsövervakning (PMK). Det finns ett stortbehov av att komplettera mätprogrammet med mätningar av hallen av gasformigaföroreningar, främst ozon och kväveföreningar. Det finns tex bara två stationerutanför tätorterna som mäter ozon vilket är helt otillfredsställande. Envärdering av sambandet mellan de gasformiga föroreningarna och skogsskadornaförsvåras starkt av bristen på mätningar. Det finns också ett stort behov av kontinuerligamätningar av luftföroreningar i tätorter. Hilfills har sådana mätningarbekostats av enskilda kommuner ibland tillsammans med större industrier. Dettaär i överensstämmelse med principen att förorenarna skall svara förrecipientkontrollens kostnader. I samband med att ger utriktiinjer för luftkvalitet, vilket beräknas ske , kommer ocksåmätning av luftföroreningar i tätorter att behandlas. Bilavgasundersökningarutgör ett särskilt problem. I regi har de ulförts endasl . Med de omfattande åtgärder som föreslagits med bl a katalytiskavgasrening på personbilar, är det angeläget att effekten av dessakostnadskrävande åtgärder följs upp genom ett särskilt övervakningsprogram. Detär inte rimligl att denna övervakning i elt litet antal störte tätorterbekostas av enskilda kommuner. Kostnaderna bör fördelas på hela bilparken. att programmet förmiljökvalitetsövervakning skall förstärkas med sta tioner som mäter ozon och kväveföreningar och att luftprogrammet i övrigt byggs ut i planerad omfattning. Detta kräver en insats på utöver löpande program. - atl får i uppdrag atl komma medförslag lill ett system för övervakning av luftkvalitet i tätorter särskilt inriktat på trafikens föroreningsproblem och effekterna av framtida åtgärder och därvid även föreslå hur ett sådant program skall finansieras och organiseras. 12.2 Inventeringoch forskning om miljöeffekter har ett huvudansvar för inventeringav skogsskador. gjordes en enkätundersökning i södra år 1984 kommer en rikstäckande inventering atl göras genom riksskogstaxe- 1984/85:127 64 ringen.Dessutom pågår ett omfattande arbete med att utveckla och pröva olika invenleringsmetoder. har ell huvudansvar för forskningoch utveckling kring luftföroreningarnas spridning och effekler. Den heltdominerande delen av stöd till forskning anslås till universitetoch högskolor. Forskning om luftföroreningarnas spridning ocheffekter finansieras också i viss utsträckning av andra organ, bla universitetoch högskolor, vissa myndigheter, skogs- och jordbrukets forskningsråd,forskningsrådsnämnden och byggforskningsrådet. ()som finansieras lill hälften av staten och till hälften av industrin driver enbetydande forskningsverksamhet. Forskningsverksamheten när del gällerluftföroreningar bedrivs i nära samarbete med andra länder. Vi menar att forsknings- och inventeringsresursernai dag är helt otillräckliga med hänsyn till försurnings- ochluftföroreningsproblemens betydelse både vetenskapligt och ekonomiskt.Verksamheten bör förstärkas. Detla kan ske eftersomplaneringsberedskapen är hög. antog inovember 1983 ett fyraårigt forskningsprogram för området. harSveriges utarbetat elt särskilt program för sinverksamhet. Planering och prioritering av forsknings- och utvecklingsinsatserhar också skett i flera andra sammanhang. Vårt förslag till insatser koncentreras till vissaproblemområden där satsningar utöver nuvarande.nivå måste komma till stånd.Insatserna beskrivs närmare i bilaga 8. - atl den ståndortskartering avpermanenta provytor som bedrivs genom riksskogstaxeringen skall få en fastfinansiering . Medel bör tillförasriksskogstaxeringen delvis genom omföring från andra anslag. För budgetåret1985/86 krävs , - att inventeringar avskogsskador genomförs och . bör ha ansvaretför att planera och genomföra inventeringarna. Anslagsbehovet för de tvåbudgetåren uppskattas lill /år, - aU skall svaraför aU mer detaljerade regionala skogsskadeinventeringar kommer lill stånd omså erfordras. OmfaUning och kostnader kan inte uppskattas , - alt 3,5 milj, 4,5 milj resp 4,5milj kr anslås under budgetåren 1985/86-1987/88 för forskning om orsaker lillskogsskador. Härutöver bör beviljas på tillläggsbudget för budgetåret1984/85 för atl kunna utnyttja vegetationsperioden . Medlen bör varatillgängliga . bör ha huvudansvaret för atlplanera, leda och ulvärdera forskningen i samarbete med andra berörda organ. Prop.1984/85:127 65 - alt underbudgetåren 1985/86-1987/88, anslås för forskning om försurning av grundvattnetoch kortosion på markförlagda konstmklioner. Härutöver bör ett tilläggsanslagpå ges för /85. bör ha elthuvudansvar i samråd med bla SGU och byggforskningsrådet. Medlen bör görastillgängliga från , - atl får iuppdrag att utarbeta ett detaljerat program för övervakning av dehälsokonsekvenser som följer av försurningen. Bevakningssystemet skallinriktas på all kvantifiera hur försurningen påverkar melallhalterna hosmänniskan (inklusive riskgrupper) i områden med olika belastning (se bilaga10). Det beräknas kosta ca att la fram ett sådant program, - atl forskarkompetensen viduniversitet och högskolor förstärks inom områdena orsaker till skogsskador ochgrundvaltenförsurning. När det gäller orsaker till skogsskador bör kompetensenförstärkas dels vid , dels vid Lunds universitet.När det gäller grundvattenförsurning bör i första hand de tekniska högskolornaprioriteras. Vi föreslår alt medel för samtliga insatser - utomden långsikliga kompetensuppbyggnaden vid universitet och högskolor - skallbeviljas via anslaget Åtgärder mot försurningen. Vi förordar en samladfinansiering eftersom det är fråga om en extraordinär inventerings- ochforskningsinsats som är tidsbegränsad. En sådan samlad finansiering bidrarockså till att beviljade medel kan användas mer flexibelt eftersom man kanprioritera inom en given ram. Av äskade medel bör användas förplanering, uppföljning och utvärdering av FoU-verksamheten. Omfattande insatserkrävs om forskningsresultaten skall kunna omsättas snabbi i praktiskaåtgärdsförslag. Kompetensen vid universitet och högskolor kanförstärkas antingen genom anslag direkt till eller via någotanslagsbeviljande organ (nalurvårdsverket, skogs- och jordbrukels forskningsrådeller naturvetenskapliga forskningsrådet). 12.3Teknisk forskning och utveckling