prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Människor möler daloier i alll flervardagliga sammanhang; elementära kunskaper behövs för all bemästra sådanasilualioner. förbereda för yrkesverksamhet ochvidare studier. Yrkeslivels krav på dalakunnande sätter eii mål fördeyrkesinriklade linjeina. Efterföljande utbildningars krav på grundkunskapersätter målel för de teoretiska linjerna. Högskolans gmndläggande utbildning skall"producera" de olika specialister som behövs i forskningen och inäringslivel och förvaltningen. Den skall också fylla på den allmänna kompetenssom behövs utöver vad underiiggande utbildningsformer givit. Den snabba ulvecklingen av datatekniken ställervuxenutbildningen i en nyckelposition. De allra flesta har otillräckligaoch/eller föråldrade kunskaper. Om inle datateknikens utveckling skall skapanya djupa klyftor mellan gmpper av människor, måsle de vuxna ges en omfallandedatautbildning. De basfärdigheter som gmndskolan skall ge måsie alla fåmöjlighel atl skaffa sig. Det dalakunnande som krävs i allt fler yrken (ochsom nu i ökad utsträckning tas in i gymnasie- och högskoleutbildningar) måslevara möjligt att skaffa sig i form av fortbildning eller vidareulbildning. Jagvill här erinra om vad jag i det föregående anfört om breddutbildningen(avsnill 2). De beslutade åtagandena inom gmndskolan och gymnasieskolan kan uppskattas till minsl enhalv miljard kr. Molsvarande summa för högskoleutbildning och forskning är 300milj. Genom dessa insatser har en god grund lagls när del gälierdatafrågorna inom utbildningsväsendet. För all utbildningsväsendet skall kunna uppnå sina målinom dataområdet krävs det inle bara all själva utbildningen förnyas ochulvecklas ulan !Top.1984/85:220 20 ocksii au man aklivi p.i-betar för ail eliminera de olikaproblem av annat slag som finns. Dessa problem sammanhänger främsl med au densnabba ulvecklingen även ställer .själva ulbildningsorgaiiisaiionen införsituationer som det kan vara svärl au på kort siki haniera nå eulillfredssiäilande säu. Jag länker då främst pii bristen pä utbildad personal.iVämsl liirare, och pä konkurrensen från den enskilda sektorn om den ulbildadepersonal som finns. Vidaj-e iir prog;-amvarusidan f. n. efieisali i förhållandetill hårdvarusidan ino.m. Clicfen för ulbildningsdepariementetålerkommer senare (bilaga 3) lill dessa frågor. Som jag redan näitini finns de: elt myckel stori behov avvidareulbildning av tekniker och annan personal. En betydande del av detlabehov bör kunna täckiis med hjälp av förnyelsefondema. De företag som harsådana fonder kan ;invända dessa lill au köpa utbildning åi sina anslällda hosl. ex. högskolan och komvux. Jag vill här om regeringens framlagdaproposition om uppdragsutbildning. Vidare räknar Jag med atl förnyelsefondernaskall kunna medverka till all del behov av uimsining -såvälersältningsanskaffningar som nyanskaffningar som den snabba utvecklingen inomdataområdet medför skall kunna lillgodoses. Också inom den statliga seklorn harparterna nu kommii överens om förnyelsefonder för att utveckla personal ochöka personalens anställningstrygghet i samband med strukturförändringar. 5 En ny infrastruktur Hillills har datoranvändningen mesl påverkatarbetsprocesser i fabriker och kontor samt produkter i form av varor ochtjänsler. Framöver kommer dalatekniken all också medföra stora förändringar avsamhällets infrastmklur när det gäller informationsförmedling. Detta kanförändra människors kunnande och kommunikalion - kort sagl förändra vårkuliur. Den nya infrastrukturens effekter kan endasl till viss delförulses. Vad vi vet är att den nya infrastmkturen kommer all skapa nyautvecklingslinjer och nya verksamhetsområden. Vi vet också atl en rad problemoch svårigheler kommer all uppstå och atl förändringstakten i värt samhällesannolikt kommer atl bli snabbare än lidigare. ställer i sin lur störrekrav pä vär förmåga lill omslällning. Ulvecklingen av den nya infrastrukturen är en vikflgsamhällelig fråga som kommer all kräva längsikliga politiskaställningstaganden. Del i sin lur kommer att ställa nya krav på kunskaper ochförmåga lill fömtseende. Telekommunikationer är av betydelse i sammanhanget.Användningen av bl. a. digital teknik och oplofibrer revolutionerarleJetekniken. Den nya tekniken ger radikalt förbällrade möjligheter tillinformationsöverföring. Prop.1984/85:22« 2! är angelågei all dessa inöiiigiieier tits iilivara oehaii behåller sin siarka siälhiing pa teleområdet. Regerii;ge:i har därför föresiagii ai; ielevcikel skail iainvestera ca 20 miijarde:- kr. under de näiniasie lie budgetåren visrav \1.>miliardei- kr. för ati bycga ul och n"iOuernisera lelenäiei.invesle.ringaina kan avcn därefler förväntas ligga på en nivckc:iiög rJvä. .'ö.'-ändringei! sker dels genom en rem iysisk utbyggnad ;-i\' nyaleieförbindelser, dels gsnom ett byte lill ny (digilal) teknik i näiet.invesleringama siyrs a\' nuvarande och, föiuisedd efterfrågan på olikaleieljänsier ocii sker med hänsyn lagen lill nuvarande och föiuisedd leknik.Fie>;ibiliie! är eu nyckelord i nälplane-ringen. "Digiialen 87" kallas dei projekt som skall ledalill ell rikstäckande digitalt nät, som planeras bli färdigt . Allinformalion i detla nät förs över i digilal form oavsell om del gäller lal,bild, lexl eller andra dala. Nälel beslår av befintliga koaxialkablar. nyaradiolänkförbindelser och optokablar av glasfibrer. blir försi ivärlden med eu så avancerat nät, som kommei' att betyda myckel förmöjligheterna lill datakommunikation. I ston selt kommer kapaciteten för sådankommunikalion atl bli 25 gånger större . Regeringens avsikl med den slora salsningen på lelenäletär all priserna även i framliden skall hällas låga, att framkomlighetenytteriigare skall förbällras och alt avancerade teletjänster skall kunnaerbjudas. Mycket hög telekapacitet även för dalakommunikaiion skall kunnaerbjudas med kort varsel var helsl i landet som den efterfrågas. En förbällradframkomlighet och säkerhel i nälel är av slörsia vikl inle minsl fördalakommunika-lionen som ökal kraftigt. Ulbyggnaden av delta kommunikalionssysiem är myckel vikligför hur datateknikens möjligheter kan las tillvara och för hur den kan förenasmed andra samhällsmål, som t.ex. decentralisering och regional uljämning.Taxorna är också av största vikl för all få ett gynnsamt ulnytljande av dennadel av infrastrukturen. bör även i fortsättningen behållainlernalionellt selt låga taxor. Del är regeringens avsikl alt dessa taxorskall göras alllmer oberoende av avståndet så atl vi får ell"rundare" . Teleförbindelserna och taxorna skall i ännu mindregrad uigöra en restriktion för lokaliseringen av en verksamhet. Dendigitalisering av telenätet som del föreslagna invesleringsprogrammel innebärkommer all underiätta en sådna utveckling. Integreringen av olika tjänster isamma digitala system bör också leda till atl taxorna för ljud-, bild-, text-och dalaöverföring harmoniseras. är taxoma för vissa lyper avdalakommunikation hell oberoende av avståndet. 1 proposilionen om regional utveckling och uljämningredovisar chefen för kommunikationsdepartementel ell förslag med kraftiglreducerade taxor för datakommunikation lill och från Malmfällen. Frop.1984/85:22(1 22 en ireiirsperiod oeh inoin en koslnadsram på 1 miljon kr.per år, bör utgöra en viiidefull stimulans för den utveckling inom daia- ochrymdverksamheten som komtrii; igäng i Maimfältei!. Jag anser att planeringen av telekommunlkaiionernasutveckling aktivi bör iöijas av den sialsrådsgrupp somjag i del följande kommeralt föreslå. Del är också vikligl aU televerkel pä andra säu spriderkunskaper om sina planer och prognoser så att en beredskap skapas i samhälleti''ör all pa ell positivt och konslrukiivl säit uinyllJa de nya möjligheter somteletekniken ger. De snabba förändringarna av telekornmunikaiionerna ochalla de nya möjiigheier som dessa skapar gör att regeringen funnit allkunskapsuppbyggnaden inom områdel bör intensiueras. Chefen förkommiinikalionsde-pariemeniei har berört dessa frägor i propositionen om vissatelefrågor och pekat på önskvärdheten av prakliska försök med avanceradlelekommuni-kalion. Syftet skulle vara atl fördjupa kunskaperna om möjlighelemaatl utnyttja den nya kommunikationstekniken och om vilka möjligheter detta isin tur skapar för i försia hand förelag och förvallning. Regeringen har därför uppdragil ål all i samrådmed STU och slalskonlorel uireda fömtsättningarna för och föreslå ulformning avsludier av användning av avancerad telekommunikation. Förelag och myndigheter bygger upp datakommunikauoner medullandel som en förlängning och utvidgning av sina datasyslem och kommunikalionerinom . I takt med att förelag, branscher och internationellaorganisaiioner bygger upp mer iniegrerade daianäl. kommer vi atl få se nyatyper av kommunikation. Del är en naturiig följd av betydandeutrikeshandel och del har stor belydelse för atl bibehälla konkurrenskraftenhos många företag och branscher. Av dessa skäl deltar i delinlemalionella arbelel med standardisering av leknik och harmonisering avföreskrifier för att underlätta dalakommunikaiion över gränsema. Ulvecklingen av datakommunikationema medför förändradeförhållanden såväl i näringslivet som i samhällel i övrigi. Del blir l.ex.lättare all flytta tjänsleproduktion, precis som del lidigare blev lätlare allflytta en del varuproduklion. Datakommunikationerna kan emellertid också göra delsvårare för myndigheler som tull- och skattemyndigheter atl tillfredsställandekonlrollera transaktioner inom och mellan förelag bäde inom och utom landel. De krav på myndigheterna som datakommunikationer medutlandet medför har lagils upp i betänkandet "datakommunikationermed utlandet". Samiidigi som detla belänkande remissbehandlas har Sverigeinom OECDis ram medverkai till en deklaration om inlernationellt dataflöde,vars syfle är alt i olika avseenden underlätta informationsutbytet mellanmedlemsländerna på etl sätt som lillgodoser de olika ländernas ekonomiska ochsociala mål. Prup.i984/S5:22(i 23 forsknin]U otlt utveckling 1 den seniisi.e iorskningspoiiiiska [>iöposiiioi!enanyi-iv rcgciingen iiifor-maiioiisieknologin sorr: eii prioiiierai ,')mr;idcföi' forsknings- och utvecklingsarbete inom den nviin-.aste treårsperioden.Område; kriiver myckel foiskjiing av ivärveienskapiig karaklär. speeieili niirdel giiller sindier av s:inihälisaspekie! 'på daiFiiekiiiken. Fiegeringenunderströk vikien a\' forskning som angriper samhällsproblem med syfte attundvika slöseri med rniinskliga resii! 'ser och st;i! 'i;a miinniskojTiasirygghel och utvecklingen av ievnadsniv,n. Dessn bedtimningar ochriktlinjei'gålleriorifarande. 1 regeringens skrivelse om vissa planeiadc åtgärder förall effektivisera statens insalser inom informaiionsleknoiogiområdel. 'edogörs för planeringen av den fortsatta forskningen och den lekniskaulvecklingen. Cheferna för utbildnings-, a.r-beismarknads- och induslrideparlemenlen lar också i del följande (bilagorna 3 5) upp datafrågorinom forskningsområde!. Jag vill dock här beröra några siirskilda forsknings-och utvecklingsfrågor som rör datateknikens användning och som direkt hängersamman med priorileringar somjag har redovisal i det föregående. De gäller cdaialeknik, yrkeskunskaper ocli arbeiskvaliflkalioner c datatekniskt slöd vidfunklionsnedsättningar beroende på åldrande, beslående skador eller långvarigasjukdomar o datorstött lärande. En viklig princip för datoranvändningen i "det godadalasamhällel" är all lekniken skall stödja och vidareutveckla deanslälldas yrkeskunskaper. .Många forskare arbetar inom delta område.Myndigheler och fristående forsknings- och konsullinslitui bedriver också ettarbele här. Jag anser all samhällel bör salsa på en systematisk ochlångsiklig forskning och utveckling inom detla område. Den vanligaste anledningen till funkiionsnedsäiiningar hosmänniskan är åldrandet. Pensionärerna blir allt fler i vårt samhälle ochdärigenom ökar betydelsen av den hjälp som dalatekniken kan ge för atl lindrade problem som förorsakas av sådana funklionsnedsättningar. Datatekniken kanbidra till atl ge äldres och handikappades liv ell rikare innehåll, bl. a.genom alt göra del lättare för dem atl bo kvar i sina egna hem. Också deekonomiska vinsterna av alt utveckla lekniken på detla område kan bli slora.Samhällels inslituflonsvård belastas inle lika hårt. Om vi ulvecklar etlsärskilt kunnande på della område, är det möjligt atl våra dalatekniskaprodukler kan finna avsätining på den internationella marknaden. och delegalionen för socialforskning kommer all få i uppdrag alt kartlägga pågående forskning ochutveckling inom della område och föreslå vilka insalser inom områdel som skallges förtur. Datateknik kan användas som ulbildningshjälpmedel. Den kanutnyttjas i vitl skilda tillämpningar, från att siödja ell mekaniskt lärande avenkla Prop.1984/85:22li 24 uppgifter - s. k. program;'iie;'ad iniilrning - lil! eulärande av kompie? :a fiirdiglieier med hjäip av sim.uisring. Ds .möjligheter som iekiiiken e. 'bjuder som hjälp vidutbildning har hitiiiis inic iignais nägon siörie uppiTiärks;iinhei i Sverige.Jag anser au det iir vikligl atl omrädei kariliiggs för all nuijliggih-a enbedömning av behovet av datorsiötl lärande och för au prioiiiera olikaforsknings- och utveck lingsfrågor inom om! 7 Datateknik och den per.sonliga integriteten i hög grad har uppmärksam.mats är de riskerför kränkningar av den personliga inlegritelen som dalaiekniken för med sig.Riskerna för inlegrileiskränkningar logs lidigt upp i den allmänna debatten.Från många håll framfördes farhågor för att insamlandet av personuppgifter medhjälp av datateknik skulle ge myndigheterna alllför myckel makt och inflytandeöver människors privafliv. 1 förlängningen målades ibland upp konturerna av enpolisstat, siyrd av en Storebror som såg alll och tolererade intet. Riskerna med dataleknikens utveckling uppmäiksammadesockså politiskt. Redan om.kring tillsatte den dåvarandesocialdemokratiska regeringen en utredning för att överväga behovet avlagstiftning till skydd för den personliga integriteten. Ulredningenpresenierade ell belänkande, som ledde till atl anlog endatalag. Internationellt setl var den svenska datalagen en av de första i sillslag. Dalalagen byggde vid sin lillkomsi på atl automaliskdatabehandling av personuppgifter inte skulle få förekomma annal än eflersärskilt lillslånd av myndighet. För del ändamålel inrättades en ny myndighet,datainspektionen, som också flck lill uppgifl atl utöva lillsyn över atl lagenefterlevdes. Den utveckling av dalaiekniken som har ägl mm eflerdalalagens tillkomst har lelt till att lagen har ändrats vid flera flllfällen.Eftersom anlalet daiorer har ökal kraftigt och datorerna har spritts lill en mängdnya användare, har del inle varil möjligt all behålla kravel pä lillsländ föralla regisler som innehåller personuppgifter. Lagen har därför getts ell mindrevidsträcki tillämpningsområde och avser nu i princip de viktigaste och mestintegritetskänsliga regisiren. Inlegritetsdebatlen har emellertid forlsall även efterdatalagens tillkomst. Vad som framför alll diskuleras är olika risker förinlegriletskränkningar som kan uppkomma följd av datateknikens användninginom den offentliga sektom. äi självklart en viklig diskussion, inteminsl med lanke på all det är myndigheler som förfogar över den största mängdenoch den mesl inträngande informationen om enskilda. Debatten gäller numerafrågor som försäljning av uppgifter i offentliga register. Pnn;.1984/85:220 25 samköming och kcntrolL användningen a'vpersonniii-nmereic. Men deballen handlar också oivi användningen av de sioi'astatiig-n diilasysiemen. De ftågor som ståi' i fokus koiiimer i siorutsiriickning an beriandlas av cn komraitlé som regenngen iilisatie förra årei,d:U;:- ocii n-rfenliigheis-kommiilén. fiommilién har fåll i uppdrag allöverväga och uireda en mimgd irågor med anknylning tii! .K.oiTiHiii-tén skall bl. a. överväga om det Uiins skiil atl avinicgrilcishiinsyn begränsa möjligheterna au få ut uppgifler ur m.yndigheiemas,ADB-reg;sier, om inie uppgifterna begärs för kontroll av och insyn imyndighelernas verksamhel. Vidare skall kommittén granska om användningen avpersonnummer. b:°ide inom den o.Tenlliga och enskilda seklorn, kan medföraotillbörligl inirång i deii personliga inlegritelen. Bland andra frågor som kommillén skall ta upp kan nämnasfrågan om rättelse av felaktiga uppgifler i daiaregisier. Eflersom resullatetav kommilléns arbele inte kan förvänlas föreligga förrän lidigasl om ett parår, ansåg regeringen atl frågan om rättelse borde förtursbehandlas genom ensärskild utredning. Enligt regeringen borde man nämligen så snarl som möjligtvidta åtgärder för atl komma lill rätla med de olägenheler som enskilda kanutsättas för om del uppkommer fel i ell personregisler. Regeringen uppdrogdärför ijanuari 1985 ål dalainspektionen aU ularbela vissa rekommendalioner förhur myndigheterna bör agera när någon anmäler atl en registemppgifl ärfelaktig eller när del av någon annan anledning flnns skäl all befara all delhar uppstått fel i ell personregisler. Dalainspektionen har under våren 1985meddelat vissa råd i ämnel. Den kanske mesl diskuterade inlegriletsfrågan röremellertid samköming och kontroll. Ekonomiska och rationella skäl lalar imånga fall för atl myndigheterna bör använda datatekniken i sinkontrollverksamhet. Exempel på detla är samkörningar för kontroll av olikabidrag saml ränle-koniroller med hjälp av olika bankregisier. Den debatt delhär är fråga om rör i själva verkel hur långl man skall accepteramyndighelernas kontroll av medborgare, alllsä i slort sell samma debatt som manlidigare har fört. Del är emellertid också en fråga om de uppgifler som användsför kontroll är rikliga i sak och därtill rättvisande för de uppgifter somskall konlrolleras. Det måste anses vara etl berättigat samhällsintresse allförsöka hindra alt människor tillskansar sig fördelar pä andra människorsbekosinad genom lögnakliga uppgifier och skenförfaranden. Här kan datateknikeni många fall vara etl bra och acceptabelt hjälpmedel för kontroll. Samiidigi ärdel naturiigtvis vikligl alt se till atl kontrollen inte ulförs pä ell sådantsätl atl den otillbörligt kränker den enskildes integritet. Beiydelsefulll ärockså atl del finns praktiska rutiner för all korrigera när registeruppgifternahar lelt lill felaktiga åtgärder. Vad det handlar om är först och främst att göra enavvägning mellan samhällels och den enskildes intressen. A ena sidan är delvikligl all de Prop.iyH4/S5:22() 26 räuigiieiei' och sk'\'i;iigr>e'e; som hiir l:-iais fasigeiiciir; sialsmaklemas besim också skali tillkoiom;; vaioeh en i eniighct meddessa b-i-siiil. A andia sidan iia? på skydd för den personlig;'iniegriicien. mål för 1'cgciiJigcr'i inläste vara ali datiiicknikens;m"iindlli:1g för samköming och koiiiroii uirorma:: ined ful! i'espek: iorden enskildes iniegritei. Deua iir ofta ei! svär a'v'v;;gning. Iniressena kanröiefaUa molsiridiga, Meil i gr-jiider boidc dci hår uv.e. vara någon cgcnilig.nHiisiiUning mellan saiiihäiieis krav ocli den eiiskikles intixsscn. F;'ånb;VJ:i !i;"ili -ärdet lu frSga Oil! aU tiligodosf: cie enskildamedborgarnas bcriiuigade anspråk: en rättvis tördciiiirig av rälligheler ochskyldigheter oeh elt lillräekug! skydd för privatliv och familjeliv. Niir det giiller älgärder för alt komma lill räU;'i medfelakligheier harjag redan nämn! deis del mer längsikliga uppdragel lill dala-och ofienuighels-kommiuén, dels de älgärder som vidlagils genom uppdii-igeilil! datainspektionen för alt nå en omedelbar förbäuring av förhållandena. Del är emellerud ime bara myndigheler som. lagraruppgifler om enskildas personliga angelägenheter. Sädana finns och kommer iökad utsträckning all finnas också i förelags dalasysiem. Som etl exempel kannämnas kredilupplysningsföreiagen som har ingående informalion om i slort seltalla svenskar. Vidare kan nämnas reklamförelag som väljer uireklam-mottagare via dalaregister. Del blir lekniskl möjligt alt kartlägga ochregislrera olika individers "konsumlionsprofil" för alt sieg för slegförfina den riklade marknadsföringen. Får sysiemel ulvecklas okonlrolleral, skapaslekniska möjligheter all bl.a. kartlägga när och var en individ tankar sin bil,vad han handlar på bensinstationen, vilket holell han tar in på, vilkatelefonsamtal han ringer, när han lar ul pengar på bankomaten och vari släden del sker. Regeringen följer denna utveckling med slörsiauppmärksamhel. kan, som både dalaeffeklutredningen i sillsluibelänkande och Svenska Meiallindustriarbelai'eförbundel i en skrivelse den13 till regeringen har framhållit, kontrollen av de anslällda ochderas prestationer med datateknikens hjälp också uigöra elt hot mot den personligaintegriteten. Sådan kontroll kan exempelvis utföras med hjälp avstämpelklockor. Om arbetet är uppdelat i klart avgränsade moment, kan kontrollske med hjälp av olika lidmälningsmeloder. Del är vikligl all det görs en rimligavvägning mellan verksamhetens berättigade krav på planerings- ochstymingsunderlag och den enskilde arbetstagarens berättigade krav på skydd försin integrilel. För att planera produktion och leveranslider byggerinduslrin upp datoriserade planeringssystem till vilka den anställde ivingasrapportera varje stöming som får denne att göra ett kon uppehåll i arbetet. Densom arbetar vid en maskin får inte ut näsla arbete förrän han har rapporteratav det han eller hon just avslutat. Ulrymmel för den anslälldes möjligheter attsjälv lägga upp sill arbele bhr mindre - friheten för arbetaren minskar. Prop.1984/85:22» 27 På arbetsplatser förekommei' dei ocksä alt man kopplarihop de anslälldas möjiigheier alt med elt daiakori son; nyckel passera läsiadörr;-ir m.ed en iueniilelskoni.'"oll. Därigenom fåi ledningenn'i(Jiligheie! 'aii i delalj kartlägga de anslälldas rörelser på arbelsplalsen. Den här lypen av planering ocli rapporieringssysiemsprider sig nu också uianior den tunga industrin. Till och med yrkesgruppersom. förflyi-lar sig i arbelel, som servicemän, moniörer. iranspoiiarbelaie,får bärbara terminaler som registrerar deras upphälisori, arbelsuppdrag,lidsålgäng, avbioli. Även otn denna användning av lekniken kan medföra ökadeffektivitet, är det vikligl alt inle blunda för de hot och problem dennaanvändning kan innebära när del gäller den enskildes iniegriieli Jag anser därför all del finns behov av forsknings- ochulvecklingsarbeie om hur den personliga inlegriien hoias och kan skyddas vidanvändning av dalateknik pä arbetsplatser. Jag anser atl frågan bör las upp avden slals-råd.sgmpp som jag i del följande kommer atl föreslå. 8 Datateknik och sårbarhet 1 likhei med energisystemet gör den ökadedatoranvändningen i del modema samhället oss mer sårbara i såväl fred som krig. För all kunna upprätthålla verksamhet inom så gotl somalla områden i samhällel blir vi beroende av import av komponenter ochutrustning lill dalasystem. Varje verksamhet är sårbar för siörningar av datordriflen- och det blir lättare atl sabotera en verksamhet, om den är datorstödd. Icentraliserade syslem räcker del atl datorkraften slås ut på ell slälle för atthela verksamhelen skall lamslås, i synnerhet om avgörande kunskap finns samladhos mycket få personer. Därför är det positivi alt de slarki cenlraliseradedatasystemen nu börjar decenlraliseras. Samlidigt ökar dock sårbarheten genomelt alll större beroende av telekommunikation. Arbelel pä att åstadkomma en högre grad av slandardiseringav utrustning, programspråk och operativsystem har också sin betydelse försårbarheten. Det gör varje datoranvändare mindre beroende av en speciell leverantör. Problemen kring datasårbarheten har studerats först avsårbarhetskommittén, som arbelade , och därefter avsårbarhetsberedningen, SÅRB, som tillsattes 1981. SÅRB har utarbetal en metodför sårbarhelsanalys som har tillställts förelag och myndigheler. SÅRB harocksä publicerat en rad rapporter om olika ämnen inom området. 1 augusli 1984fick SÅRB i uppdrag att inventera vad som har gjorts fördatasäkerheten och att avsluta sitt arbete genom all lägga framförslag pä förbättringar efter samråd med statskontoret. l-op.1984/S5: 220 28