prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 10, NU 8, rskr 94), 9. bekosta eventuellastatsbidrag till nedläggningshotade företag, varom beslut har fatlats t.o.m. år1983 (jfr prop. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94), 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 58 10. bekosta bidrag förränlebefrielse i samband med län med särskild strukturgaranli till förelag inommanuell glasindustri, varom beslui har faftals t.o.m. /84. Garantier enligt punkl Iovan får beviljas i sådan omfattning att det sammanlagda beloppet för uteståendegarantier uppgår till högst 1 050 milj. kr. Motsvarande ram förstmklurgaranlier enligt punkl 6 är 444,5 milj. kr. 1983/84: 135, NU 42,rskr 379). Villkoren för s. k.slruklurgarantilån skiljer sig något från vad som gäller för s. k. industrigarantilän.Bl. a. är kraven på länesäkerheter mindre omfatlande för stmkturgarantilån.som dessutom i vissa fall kan förknippas med ränlebefrielse under viss tid.Denna möjlighet att ge särskilda subventioner i samband med lånegarantier harsuccessivt minskat. Möjligheten att geränlebefrielse i samband med att nya strukturgarantier beviljas upphörde perden vad gäller företag inom textil- och konfeklionsindustrin ochper vad gäller förelag inom den tnanuella glasinduslrin. Tillföretag inom den träbearbetande induslrin kan räntebefrielse t. v. beviljasinom vissa ramar. Koslnader förräntebefrielse i samband med tidigare beslut om strukturgaranti till förelaginom tekoindustrin belastar innevarande budgetår anslaget B 12. Kostnader förräntebefrielse vid särskilda struklurgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna. Kostnader för räntebefrielse i samband med beslut omstrukturgaranli lill företag inomgjuleriinduslrin och delar av den träbearbetande induslrin belastar enreservation pä anslaget XII 1983/84 B 9. Koslnader för ränlebefrielse vidstrukturgarantier lill företag inom vissa industribranscher. () framhåller att stödformen industrigarantilän, likaväl som stmkturgarantilån,kan täcka berörda företags behov alt fä kapilal med hjälp av statlig garanti.Industrigarantilån förutsätter atl låntagaren först har uttömt sinamöjligheter att fä krediter pä den reguljära lånemarknaden, vilketbeloppsmässigl minskar statens engagemang. Dessulom slälls säkerheter isamband med industrigarantilån, vilkel begränsar stålens risktagande i varjeenskilt fall. Den särskilda stödformen strukturgaranli bör därför enligt SINDavskaffas fr. o. m. budgetårel 1985/86. SIND:s förslag innebäräven atl den kvarvarande möjligheten alt bevilja ränlebefrielse i samband medgarantilän till företag inom den träbearbetande induslrin upphör fr. o. /86. Vidare förordar SIND attstatens kvarvarande förpliktelser i form av löften om räntebefrielse, varombeslui fattas t.o.m. /85, i fortsättningen infrias med medelfrän samlingsanslaget Täckande av förluster i samband med viss garantigivning,m. m. Nägra separata anslag för atl finansiera sädan ränlebefrielse bör såledesinle föras upp på statsbudgeten för /86. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 59 SIND uppskaltar delsammanlagda behovet av ulbelalningar från anslaget under /86till ca 125 milj. kr. Olika former avstrukturgaranli har funnits . harstmkturgaranlierna kommil att ulnylljas i myckel begränsad omfattning. Jaganser i likhet med SIND atl förelagens behov av slatsgaranlerade lån kan fillgodosesgenom stödformen industrigarantilän. Det är även värdefullt all antaletstödformer renl allmänl kan begränsas. Jag förordar all systemelmed olika former av slmkturgaranti upphör vid ingången av /86.Del medför även all den kvarvarande möjligheten all bevilja ränlebefrielse isamband med garanlilån upphör vid samma lidpunkl. Förslaget innebär dockingen förändring i fråga om åtaganden från statens sida som gjorls eller görsföre den . Jag räknar med att tidigare beslutad räntebefrielse isamband med strukturgaranli i fortsättningen kommer atl medföra vissa mindrekostnader på statsbudgeten, uppskattningsvis 12 milj. kr. Jag förordar ilikhet med SIND all sådana koslnader fr. o. m. den läcks med medelfrån anslagel Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. Jag beräknar det totalamedelsbehovet under anslagel lill 75 milj. kr. för budgetårel 1985/86. Den förändring som jaghar förordat medför en viss ökning av antalet industrigarantilän. Jag räknar medatt den nuvarande engagemangsramen pä 1 050 milj. kr. trots detta ärtillräcklig. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatl 1. godkänna alt stödformenstrukturgaranli och de därlill förknippa de möjlighelerna alt bevilja ränlebefrielse upphör i enlighel med vad jag har anförl, 2. godkänna den utökadeanvändning av förslagsanslaget Täckande av förluster vid viss garantigivning,m.m. som jag har förordat, 3. lill Täckande avförluster vid viss garantigivning, m. m. för /86 anvisa etlförslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 60 Regionalpolitiskl stöd: Bidragsverksamhet Regionalpolitiskt stöd: Vissalokaliseringsbidrag m.m. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån Regionalpolitiskt stöd: Regionalautvecklingsinsatser Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Ersättning för nedsättning avsocialavgifter 1 slalsbudgelen förinnevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisats ettförslagsanslag av , ett reservationsanslag av , eltreservaiionsanslag av , en reservationsanslag av ,ett förslagsanslag av . resp. ett förslagsanslag av . Jag avser att föreslåregeringen atl i en särskild proposition redovisa förslag omregional utveckling och utjämning. Anslagen bör i avvaktan pä en sådanproposition föras upp med oförändrade belopp för nästa budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslär atl, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för / 86 beräkna 1. till Regionalpolitisklstöd: Bidragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2. tillRegionalpolitiskl stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. elt reservationsanslagav , 3. till Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslån ett reservationsanslag av , 4. till Regionalpolitisktstöd: Regionala utvecklingsinsatser ell reservationsanslag av , 5. till Täckande avförluster på grund av kreditgarantier till förelag i glesbygder m.m., ettförslagsanslag av , 6. lill Ersättning förnedsättning av socialavgifter ell förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 61 D. MINERALFÖRSÖRJNING M. Programför utökad prospeklering m. m. Den svenskagruvindustrin, och då särskilt järnmalmsinduslrin, har en svårkonkurrenssituation. En kraftig förbättring har dock skett vadgäller järnmalmsproduktionen. Andra delar av gruv- och mineral-industrin hartidvis visal dålig lönsamhet på grund av låga melallpriser. För flertaletmetaller har dock den genomsnittliga prisnivån variltillfredsställande. beslöt hösten1982 (prop. 1982/83: 50 bil. 6, NU 18, rskr 111) alt anvisa 300 milj. kr. förell femärigl program för ulökad prospeklering m. m. i syfte alt öka livslängdenhos befintliga gruvor och mineralförelag och skapa förutsättningar för nyasådana. Av dessa medel har regeringen fattat beslut om användningav ca 44 milj. kr. Huvuddelen av dessa medel har på förslag av nämnden förstatens gruvegendom beviljats som stöd till etl 30-ial prospekteringsprojeklinom huvudsakligen Norrbollens och och Bergslagen. har beslut fattats om användning av sammanlagt 164 milj. kr.av nyssnämnda 300 milj. kr. Regeringen har gettnämnden i uppdrag atl svara för projeklbedömning, administration ochutvärdering av programmet. Nämnden överiämnade rapportenProgram för utökad prospeklering - Erfarenheler och förslag lill fortsättning. Regeringen uppdrog ifebruari 1983 ät geologiska undersökning (SGU) att utreda vissa frågorom forskning och ulveckling inom mineralområdel. Vad gäller SGU:s egenverksamhel framför SGU tvä typer av förslag, nämligen FoU-slödjande ålgärderoch forskningsprogram. SGU beräknar kostnaderna för FoU-stödjande åtgärder till19,6 milj. kr. För de föreslagna forskningsprogrammen beräknarman kostnaden till 2,5 milj. kr. Utredningen, som överlämnades tillindustridepartementet , har remissbehandlats. Förslagenbereds f. n. inom . Utredningar m. m. Utredningen om vissafrågor inom mineralområdel (I 1982:02) har överiämnat belänkandet(Ds 1 1984: 15) . Förslaget har remissbehandlals och bereds f.n.i . Ulredningen slutför nu sitt arbele med att ulreda fråganom ytterligare regionalisering av geologiska undersökning samt behovetav förstärkning av bergsstaten. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 62 Kommittén (I 1984:04) meduppgift atl göra en översyn av minerallag-sliftningen påbörjade sitt arbeteunder . 1 utredningens direktiv (Dir. 1983:41) framhölls bl.a. attkommittén bör utreda hur den nuvarande lagstiftningen, som är splittrad i etlinmutnings- och koncessionssystem, bör förändras för att kunna ersättas av etlmer enhetligt rättsligt regelsystem. En utgångspunkt bör härvid vara attinmutnings- och koncessionssystemen i deras nuvarande utformning ersätts avetl nytt system som i huvudsak bygger på koncessionsprincipen, men medinmutningsrättsliga inslag. Förslag till ny minerallagstiftning skall enligtdirektiven lämnas före utgången av är 1985. Utredningen omberedskaps- och fredskrislagring (H 1982:05) arbetar med att utvärdera dennuvarande ordningen för lagringsverksamheten och överväger alternativa formerför beredskaps- och fredskrislagring. Härvid berörs även mineralrävarorna.Ulredningen slutför f. n. sill arbele. 1 syfte alt motverkaprisvariationer, som ger upphov till svårigheter för såväl företag somnationer, har under senare är allt fiera krav slällls pä alt internationellaöverenskommelser skall träffas för att stabilisera råvarumarknaderna. Dessakrav har förts fram främsl av utvecklingsländer, vilka för sina exportintäkteroch sin ekonomiska utveckling över huvud tagel ofta är beroende avprisulveckligen för elt fåtal råvaror. trädde detsjätte internationella lennavtalet i kraft provisoriskt. Avtalet skall bidralill stabilitet pä tennmarknaden via buffertlager och kvoter. deltar idetla avtal. Vid : s (för handel och utveckling) fjärde konferens fattades etlprincipbeslut om elt s. k. integrerat program för råvaror. De centrala delarnaav programmet går ul på att stabilisera råvarupriserna på en rimlig nivå genombufferllagring eller andra åtgärder. Inom (Organisationenför ekonomiskt samarbete och ulveckling) pågår sedan flera är sludier områvaror. Studierna riktar sig mol såväl enskilda råvaror och deras skildaförutsättningar och eventuella restriktioner som mot råvamproblem av mergenerell karaktär. Analysen i studierna har en bred ansats och behandlar sävälproducent- som konsumentintressen. Elt arbetsprogram har fastslällls som bl.a.innebär att vissa utvalda råvaror av företrädesvis strategisk karaktär -skall studeras. Sludier har färdigställts om bl.a. krom, bauxit, mangan,kobolt, vanadin och . deltar även iarbetet inom den internationella bly- och zinkstudiegruppen (ILZSG). Meddellagande av även representanler för förelag i branschen hålls överläggningarmellan producent- och konsumenlländer i frågor av internationellt intresse.Förutom sludier inom sektorer som är viktiga för berörda industrier ägnassärskild uppmärksamhel åt att ge kontinuerlig information om utvecklingen avutbud och efterfrågan. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 63 förulom de nordiska länderna,huvuddelen av saml yllerligare ett antal länder, bl.a. , , , Zambiaoch . Samarbete mellanråvaruproducerande länder förekommer för flera metaller och , bl. a.koppar och bauxit. Strävanden alt genom samordnat handlande uppnå högre priserhar hinills dock endasl haflbegränsad framgång. Organisationen förjärnmalmsexpörterande länder (APEF) har som huvuduppgift all främja enbalanserad global ulveckling av järnmalmsinduslrin genom all skapa bältreförutsättningar för varje enskilt medlemsland atl vidta lämpliga åtgärderavpassade lill de egna problemen.Sverige ingår i organisationen grundande . Organisationen harelt mindre kansli och fastställer löpande ett arbetsprogram, i vilket ingårulredningar, sammanställningar av statistik, m.m. Utvidgade kontakter medkonsumentländer av järnmalm, liksom en utvidgning av medlemskretsen, slår ävenpä programmel. Medlemmarna är - förutom , , ,, , , och . Uppgiftsskyldighet vidgrundvattentäktsundersökning och brunnsborrning Enligt 1 § lagen(1975:424) om uppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning ochbrunnsborrning är den som yrkesmässigt ulför grundvattentäktsundersökningeller brunnsborrning skyldig att lämna skriftliga uppgifter om delta arbeteoch dess resultat till geologiska undersökning (SGU). De uppgiftersom skall lämnas är uppgifier om tid och plals för arbele, ändamålet med detta,arbetets omfallning och lekniska utförande samt påträffade jord- och bergarter.I förekommande fall skall vidare uppgifter lämnas om grundvattenytans nivå ocheventuella resultat av företagna provpumpningar och vattenanalyser. Genom dessauppgifier får SGU sådan information om jord- och bergarter, grundvatten m.m.som efter bearbetning bl. a. ger kunskap om de vattenförande lagrens läge ochkarakiär, grundvattenstånd och grundvallenkvaliié. Dessa kunskaper ärnödvändiga för att åstadkomma en rationell samhällsplanering och för alt rällulnytlja och skydda vattenresurserna. En energibrunn är enanläggning i berg eller jord där man utnyttjar antingen värmeinnehällel igrundvattnet eller ell värmeflöde i berggunden för atl åstadkomma bostads-eller varmvatlenuppvärmning. De relativt låga temperaturerna i grundvattneteller berget kan nyttiggöras med hjälp av värmepumpsteknik. Den energi som användsgenom den s. k. energibrunnslekniken är således antingen s. k.grundvattenvärme eller värme från elt bergrum. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 64 Vid utnyttjandet avgrundvattenenergin anläggs en traditionell brunn, ur vilken man utvinner vattensom först transporteras lill en värmepump och därefier bortleds lillantingen ell vattendrag eller åierinfiltreras i marken. När en sådanenergibrunn anläggs uppkommer den ovan nämnda uppgiftsskyldighelenenligt I § i lagen. Vid utvinning avbergvärmeenergi är del fråga om en anläggning, som beslår av ett borrhål somnedkyls. Eflersom borrhålet är kallt och omgivningen varm sker ett värmefiöde molborrhålet. Denna värme transporteras med hjälp av en frostvälska eller grundvallen värmepump och nylliggörs där.Enligt SGU föreligger en osäkerhet om borrning för alt möjliggöra en bergvärmeanläggning är förenat meduppgifisskyldighei enligt lagen omuppgiftsskyldighet vid grundvalienläklsundersökning och brunnsborrning. Med anledning avall de angivna rättsreglerna således kan innebära oklarheterbeträffande uppgiftsskyldighelen i samband med anläggandet av vissaenergibrunnar, s.k. bergvärmeanläggningar, har SGU föreslagil atl den angivna uppgiftsskyldigheten förtydligas till atl omfalla också anläggandet av dennalyp av energibrunnar. tillstyrker SGU: s förslag. Jag delar SGU: smening och finner att följande skäl föreligger för ett sådant förslag. - Sammatyp av uppgifier belräffande grundvallen och geologiska förhållanden kommerfram vid den angivna energibrunnsborrningen som vid annanbrunnsborrning. - Enuppgiftsskyldighet vid brunnsborrning för bergvärme kommer att åligga sammayrkesutövare, brunnsborrarna, som enligt gällande ordning är skyldiga att lämna uppgifier. - Genomden utvidgade uppgiftsskyldigheten skapas förutsättningar för att få erfarenheterav tekniken beträffande energibrunnar och dess ulnylljande av berggrunden bådeur energi- och miljösynpunkl. Jag anser mot dennabakgrund att den angivna uppgiftsskyldighelen bör förtydligas i enlighet medSGU: s förslag genom en ändring i lagens första paragraf. Ändringen bör träda i kraft . Med anledning avvad jag har anfört har inom industridepartementet upprättats förslag lilllag om ändring i lagen (1975:424) om uppgiftsskyldighet vidgrundvattentäktsundersökning och brunnsborrning. Medhänsyn till lagstiftningsärendets enkla beskaffenhet är del enligt min meninginte motiverat att inhämta lagrådets yttrande över förslaget. Förslaget bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 14.1. Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagellill lag om ändring i lagen (1975:424) om uppgifts-skyldighet vidgrundvattentäktsundersökning och brunnsborrning. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 65 Verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning geologiskaundersökning (SGU) är den centrala förvaltningsmyndigheten för frågor omlandets geologiska beskaffenhel och mineral-hantering. - utföraallmän geologisk kartering, - bedrivaprognos-, informations- och dokumentationsverksamhet på mineralområdet, - följaden svenska och internationella utvecklingen inom mineralområdel, - handläggaärenden enligt minerallagstiftningen, lagstiftningen om kontinentalsockelnsamt lagsliftningen om utländska förvärv av fasl egendom m.m., vadavsergruvrälligheter. Verksamheten skallbedrivas på elt sådant sätt att insamlat malerial snabbi publiceras och iprakliska former görs lättillgängligt. SGU skall i övrigl på bästa sätt sökafrämja tillgodogörandet av landets mineralresurser. SGU åtar sig utrednings-och undersökningsuppdrag. Uppdragsverksamheten skall ge full kostnadstäckning. SGU leds av en styrelse.Chef för SGU är en generaldirektör. Inom SGU finns fyra enheler, två förkariering och dokumentation, en för myndighels- och utredningsuppgifter samtinformalion och en för administration. Inom SGU finns också ettplaneringssekretariat. Till SGU är också knutet etl kartråd, ett mineralresursrädoch etl prospekleringsråd. SGU är chefsmyndighet för bergsstaten. Enligt den från den 1juli 1982 gällande organisationen är antalet tjänster vid SGU 267 st. SGU är lokaliserat tillUppsala med filialkontor i och . Vid SGU tillämpas programbudgeleringmed följande programindelning: Geologisk kartering ochdokumentation. Verksamhelen underprogrammen I och 2 finanserias frän reservationsanslaget geologiskaundersökning: Geologisk kartering m.m. Verksamhelen under programmet 3finansieras genom direkt ersättning frän konsumenterna. Investeringar iutrustning finansieras från reservationsanslaget geologiskaundersökning: Utrustning. geologiska undersökning: Geologiskkartering m.m. 1983/84 Utgift 64684272 Reservation 5801685 1984/85 Anslag 66303000 1985/86 Förslag 68650000 5 Rikidagen 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Anslaget är uppdelat pätre program, nämligen I. Geologisk kartering och dokumentation. 2.Myndighetsuppgifter och information samt 3. Utgifter ochinkomsler för dessa program redovisas under anslagel. Program I. Geologiskkariering och dokumentation omfaltar den verksamhel som syftar till atl tafram och i form av kartor i reguljära serier tillhandahålla beslutsunderlag församhällsplanering rörande utnyttjande av landskapet, berggrund, jordlager ochgrundvatten. Vidare omfattar programmet den verksamhet som syftar lill attgenom insamling, bearbetning och bevarande av uppgifier om geologiskaförhållanden på annal sätt än genom den reguljära karleringen tillgodoseallmänna och enskilda behov av geologisk information. Program 2.Myndighetsuppgifter och information omfaltar vissa myndighels- ochutredningsuppgifter pä mineralområdet samt den verksamhet som syftar lill attinformera såväl inierni som externt i frågor inom det geovetenskapliga området. Program 3.Uppdragsverksamhet omfattar den verksamhel som finansieras genom direklersättning från konsumenterna. Uppdragen skall ha nära samband med karterings-och dokumentationsverksamheten eller utrednings- och informationsverksamheten. Av följandesammanställning framgår hur kostnader och intäkter för verksamheten fördelarsig på olika program. 1984/85 Budgei 1985/86 beräknar 1 OOO-tal kr. Geologisk kariering och dokumenlalion Avgår i inkomster 57 880 - 180 IVlyndighelsupp-gifler och informalion Avgår i inkomsler 8 823 - 220 Uppdragsverksamhet Avgår i inkomster Under de olikadelprogrammen redovisar SGU - ulöver medel i enlighet med huvudförslaget förpågående verksamhel - medel för förändring av verksamheten enligt följande.Rationaliseringsätgärderna är främst förenklingar i produktionen och utökadADB-användning. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 67 Geologisk kariering och dokumenlalionBerggrundsgeologisk kartering Genom smärrekompletteringar och bearbetningar av befintligt prospek-teringsmalerial skulle16 kartblad över kunna ges ut. Kartorna motsvararslandardmässigt de förenklade berggrundskartorna. Koslnaden är ca 100000kr./blad. under budgelärel 1985/86 för atl ta fram fyrasädana kartblad. SGU förfogar över etlomfallande kvarlärgeologiskl basmaterial frän de inre delarna av Norrbottenslän. Genom relativt begränsade karleringsin-satser skulle det vara möjligl attkomplettera detla malerial för alt sammanställa och trycka kvarlärgeologiskakartor i skala 1: 250000 över Lapplandsdelen av . Den lolalakoslnaden för alt la fram dessa kartor är ca 3 milj. kr. För de inledandearbetena begär SGU . För alt snabbi kunnabygga upp en rikstäckande dalabas för vattenförsörjning ochgrundvatienmiljö begär SGU etl engångsbelopp om . Huvuddelen avutvecklingsarbetet för georegislret beräknas slutföras under budgelåret1984/85. För driften av georegislret begär SGU . De tre räd som finnsknutna till SGU, nämligen kartrådet, prospekte-ringsrådet ochmineralresursrådel består av sakkunniga represenlanter för användarna av SGU: sprodukter. Råden lämnar värdefulla synpunkler på SGU:s verksamhet ochlångtidsplaner. SGU har för avsikt alt närmare gä igenområdens arbetsformer. Nägra särskilda medel har inte anvisais för rådensverksamhel. för atl rådens kompetens skall kunna utnyttjaspå ett optimalt sätt. kommerWestern European Geological Surveys (WEGS) att förlägga sin åriiga sammankomsttill . SGU blir värd för della sammanträde. För atl täcka kostnadernaför denna sammankomst begär SGU . För näsla budgetär börmedel för SGU: s verksamhet beräknas enligt etl ettårigt huvudförslag med enreduktion om . Jag har vid denna beräkning även lagit hänsyn lill att SGUunder /85 redovisat en hyresbesparing. Jag avser att underbörjan av återkomma till regeringen om de förslag som SGU har lämnatrörande forskning och 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 68 ulveckling inom mineralområdel och som bl.a.berör SGU:s egen verksamhel. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår all lill Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kariering m.m. för /86 anvisaell reservaiionsanslag av . 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslagel är avsett attfinansiera SGU: s invesleringar i mer kostnadskrävande utrustning. Ränla ochavskrivning på utruslningskapilalel belastar de program inom vilka utrustningenanvänds. Ulruslning som anskaffas med anlitande av anslaget tillförs SGU:sulruslningskapital. Medel molsvarande avskrivning och förräntning avutruslningskapilalel omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslaget bör /86 uppgä till I . Investeringsbehovet omfattarersättning av avskriven och utrangerad utrustning saml ersäftning av vissutrustning som vid delningen av SGU förts lill geologiska AB (SGAB).Därutöver innefattar investeringsbehovet nyanskaffningar för rationaliseringaroch kvalitetshöjning av pågående verksamhet. För /86beräknar jag anslaget lill . Av beloppet avser . ersättningav äldre försliten utrustning. För nyanskaffning för rationalisering ochkvalitetshöjning av pågående verksamhet har jag beräknat . Jag hemställer att regeringen förslår atl till Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning för /86 anvisa etlreservationsanslag av . 1983/84 Utgift 2467 347 1984/85 Anslag 2516000 1985/86 Förslag 2873000 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Bergsstatensverksamhel styrs i stort av den gmvrättsliga lagstiftningen, framför alltgruvlagen (1974; 342) och gruvförordningen (1974: 344). Bergsstatens myndighels-och kansliuppgifter omfattar i huvudsak ärenden om förvärv och försvar av gruvrälligheter,att anvisa områden för gruvdrift och undersökningsverksamhet. Genom den omorganisation som skett pä mineralområdel ärSveriges geologiskaundersökning fr. o. m. den chefsmyndighet för bergsstaten.