prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Elttredje utredningsprojekt bedrivs av den glesbygdspolitiska arbetsgruppen. Enav arbelsgmppens huvuduppgifler är atl främja kunskaps- Prop.1984/85:115 140 ocherfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna om åtgärder som gynnsamtpåverkar ulvecklingen av glesbygderna i . Etl aktuellt projektområde ärinformationsbehandlingens möjligheter för glesbygden. Under1984 har en särskild kommungrupp bUdals där N0rre-Rangslmp kommun i ,kommunförbundei i Vesllandel i , 01en kommun i , kommun iSverige saml Kauhajoki kommun i ingår. Kommungruppenhar inriktat silt arbele på frågor om utbildning, lokala utvecklingsmodeUer,projektarbete, ADB i utvecklingsarbetet och insatser vad gäUer bl.a.industrilokalfrågor. Jagvill i det här sammanhanget nämna all del glesbygdsstöd som finns i Sverigeockså kan lämnas till glesbygdsprojekl av intresse för annal nordiskt land. Ettregionalpolitiskt forskningssamarbete sker inom förregionalpolitisk forskning (NordREFO). Under de senasle åren har frågan om denekonomiska välfärdsmässiga förankringen av regionalpolifiken, industrinsutvecklingsbetingelser i små orter, administrativa betingelser för regionalplanering i , utvärdering av traditionella regionalpolitiska medel ochav den offentliga seklorns roll i regionalpolitiken saml regionala konsekvenserav teknisk och ekonomisk utveckling behandlals av NordREFO. I mitten av 1985flyitar NordREFO från tiU . Detfinns många Ukheler i det regionalpolitiska arbelet och problemen i de nordiskaländema. Informations- och erfarenhetsutbyte om akluell regionalpoUtik ochregionalpoliliska beslul i de olika nordiska ländema är därför ell vUctigtinslag i samarbetet. Etl infonnalionssystem för del gränsregionala ochgränskommunala samarbetet har också etablerats. Slutligenvill Jag informera om atl del inom Nordiska Invesleringsban-kens verksamhetfinns en s. k. regionallåneordning. Syftet med denna är att öppna möjligheterall finansiera investeringsprojekt av nordiskt regionalpoUtiskt intresse iutvecklingsområden i hela . Medlen kan utnyttjas dels i de områden som irespeklive land har högst regionalpolitisk prioritet, dels i de gränsregionalasamarbetsområdena. För har låneramen faststäUls lill ca 400miljoner NOK. Av låneramen har fördelal lillVästnorden-området (, och med en iredjedel varder) samltill , och tUl resp. land. Regionallåneninnebär att nationella utvecklingsorgan kan uppta lån hos NordiskaInvesleringsbanken, och därigenom öka sin egen ullåningskapacilei för berördaprojekl. I har Norrlandsfonden utnyttjat regional-låneordningen. Prop.1984/85:115 141 6 Den regionalpolitiska forskningen Jagkommer atl i della avsnitt, för information, redovisa vissaöverväganden om den regionalpoliliska forskningens organisalion och inriktning.Jag ålerkommer lill anslagsfrågan i avsnitt 8. Sammanfattningav mina bedömningar: Expertgmppens för forskning om regionalutveckling (ERU) huvuduppgift bör vara att initiera och samordna forskningsom bidrar lill att förbättra regionalpolitikens kunskapsunderlag samtatt medverka till att synsätt och resultat från forskningen ges en bred spridning.ERU:s forskningsprogram bör ha följande inrikining: onya metoder för all beskriva pågående samhällsförändringar. odrivkrafter och anpassningsmöjligheter i fråga om näringslivets slmklurförändringar, okonsekvensanalyser av olika utvecklingsalternativ nationellt och internationellt, opolitikanalys och ulvärdering. Inom programmet bör även sådan forskning somavser glesbygdsinrik- Utredningsförslag:Den regionalpoliliska ulredningen framhåller viklen av samhällsvetenskapligforskning för all utveckla kunskapsunderlaget för regionalpolitiken.Ulredningen anser att ERU bör kunna spela en viktig roll dels i fråga om atlslimulera sådan forskning vid universitet och högskolor, dels i fråga omspridningen av forskningsresullal lill olika användargmpper. a. atl regeringen genom ompriorilering av forskningsmedelspecialdestinerar medel för gles-bygdsinriktad forskning vid ell anlalforskningsinstitutioner. Remissinstanserna:De remissinstanser som berört dessa frågor delar i allt väsentligtutredningarnas syn på forskningens roU och belydelse. Vad gällerglesbygdsdelegalionens förslag om hur man bäsl kan lillgodose behovet avglesbygdsinriktad forskning är dock uppfattningarna delade. ,slatskonlorel, länsstyrelsema i Västemorrlands och m.fl.delar delegationens syn i fråga om ompriorilering av forskningsresurser. Bl.a.länsstyrelsen i län motsätter sig atl glesbygdsinriktad forskning skallfinansieras genom indragning av andra forskningsresurser. ERU anser alt det idet pågående forskningsprogrammet finns utrymme för forskning kringglesbygdernas problem och möjUgheter. Minabedömningar: Som den regionalpoliliska utredningen framhåller finns detanledning tro alt stmklurförändringarna i samhällel kommer all bli omfattandeäven . Som grund för regionalpolitikens inrikt- 1984/85:115 142 ningoch ulformning är det därför vikligl atl kontinuerligt följa och analyserautvecklingen inom olika samhäUssektorer. Det är också viktigt atl kunnagenomföra analyser av skilda utvecklingsalternativ, deras fömtsättningar ochkonsekvenser regionalt och i andra avseenden. Forskningen har här viktigauppgifter såväl i fråga om metodutveckling som i fråga om att genomföra olikaanalyser etc. Regeringenhar tidigare (prop. 1983/84:107) angivit riktlinjer för alt utvecklaseklorsforskningen, så atl långsiklig kunskaps- och kompelensuppbyggnad sker itiUräcklig omfattning samt att den vetenskapliga kvaliteten i forskningenstärks. I propositionen framhölls det angelägna i att sektorsorganen itillräcklig utsträckning beaktar sitt ansvar för den långsiktigakunskapsuppbyggnad som sker inom högskolan. Detär emellertid också viktigt alt forskare inom universitet och högskolor fårkännedom om de forskningsbehov som finns inom skilda samhällssektorer. Det ärockså viktigt alt synsätt och resultat från forskningen får en bred spridningtill olika användargmpper och kan utgöra underlag såväl i en bred samhäUsdebattsom för politiska överväganden och beslul. Expertgmppen för forskning omregional utveckling (ERU) har i dessa avseenden centrala uppgifler på detregionalpolitiska området som länk mellan forskningen och användare avforskningens resultat. I ERU, vars huvuduppgifter är atl initiera och samordnaforskning på regionalpolilikens område och om stmkturomvandlingsfi-ågor samtalt se till atl forskningsresultat blir kända och lillgängliga för olikaintressenter, ingår förelrädare för forskningen, berörda centrala och regionalamyndigheter samt intresseorganisationer. ERUhar redovisal förslag till forskningsprogram med följande inriktning: onya metoder för atl beskriva pågående samhällsförändringar, o drivkrafter ochanpassningsmöjligheter i fråga om näringslivets slmklurförändringar, okonsekvensanalyser av olika utvecklingsalternativ nationeUt och internationellt,o politikanalys och utvärdering. Jaganser atl den uppläggning av forskningsprogrammet som ERU redovisar välansluter till vad jag inledningsvis framhåUit om behovel och inrikiningen avforskning på del regionalpolitiska området. Inom ramen för programmei bör ävensådan forskning som avser glesbygdsinriktade frågor behandlas. Genomförandelav ERU:s forskningsprogram sker huvudsakligen av forskare vid universitet ochhögskolor inom landet, men också i samverkan med internationellaforskningsinstitutioner. En forskningsmiljö inom landel, av betydelse för enlångsiktig kunskapsuppbyggnad på del regionalpoliliska områdel, är Centmm förregionalvelenskaplig forskning i högskoleregion (CERUM). CERUM sominrättades genom beslul av rege- 1984/85:115 143 ringenvåren 1983 är en enhel inom . Centmmet har en egen styrelse sombestår av represenlanler för forskningen vid samtliga högskolor inom regionen samlERU, SIND, STU och . F.n.genomförs vid CERUM ell forskningsprogram om utvecklingsproblem.Särskilda medel anvisades för programmet genom beslul av (prop.1982/83:120, UbU 32, rskr 380). TiU CERUM har också knutils etl slörreforskningsprogram om Kommunerna och framliden. Detta program finansieras avsekretariatet för framtidsstudier inom forskningsrådsnämnden. 1984/85:100 bU. 10 sid. 35 framhåller chefen för utbildningsdepartementetalt även i fråga om forskning och utvecklingsarbete har de mindre högskolomavisat sig spela en viklig roll för den regionala utvecklingen. De har ingafasta forskningsresurser men ändå förekommer där en icke obetydligforskningsverksamhel. Inriktningen av denna verksamhel har ofta anpassats til!lokala och regionala fömtsättningar och behov. Den glesbygdsforskning sombedrivs vid högskolan i utgör ett exempel på della. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att godkänna vad Jag förordat om 1. slöd liU teknik- ochkunskapsspridning i regionalpoliliskt prioriterade regioner (avsnitt 3.3.2), 2. insalser för utveckling avbioteknisk forskning och utbildning vid i , för datalekniskforskning och utbUdning vid högskolan i samt för rymdleknisk forskningoch högskoleutbildning i (avsnill 3.3.3 och 4.2.2), 3. regionalpoliliska insalser förnyföreiagande, förelagsförnyelse, förelagsservice, utbildning samlproduklulveckling och marknadsföring (avsnitt 3.4.2), 4. verksamheier som bör varaberättigade till regionalpolitiskt slöd (avsnitt 3.4.3), 5. den högsia andelenlokaliserings- och investeringsbidrag som skall kunna lämnas i samband med eninvestering (avsnitt 3.4.3), 6. beloppsgräns för beslut omlokaliseringsstöd och investeringsbidrag som bör kunna fallas av länsstyrelse(avsnitt 3.4.3), 7. länsstyrelses möjligheter attlämna lokaliseringsstöd i orter eUer kommuner ulanför stödområdet vilkaregeringen anger skall tillfäUigl komma ifråga för regionalpoliliskl stöd(avsnitt 3.4.3), 8. lån tiU regionalainvestmentbolag med huvudsaklig verksamhel i Orter eller kommuner utanförstödområdet vilka regeringen 1984/85:115 144 angerskall lillfälligt komma ifråga för regionalpoliliskl stöd (avsnitt 3.4.3), 9.sysselsältningsstödets slorlek i stödområdena A, B och C (avsnitt 3.4.3), 10. siödberätligadverksamhet och högsia beloppsgräns för stöd tUl förelag i glesbygd (avsnitt 3.5.2), 11. högstabeloppsgräns för slöd tiU intensifierade kommunala sys selsätlningsinsatser (avsnitt 3.5.2), 12. möjlighetenatl lämna stöd tUl företag eller ekonomisk förening för vissa godstransporter i glesbygd (avsnill 3.5.2), delsbereder tillfålle att ta del av vad jag anfört om 13. målen för och inriktningen avregionalpoliliken (avsnitt 2.1 och 2.2), 14. den geografiska inriktningen avdel regionalpoliliska arbetet (avsnitt 2.3), 15. ansvarsfördelningen ochsamverkan mellan olika myndigheter i genomförandel av regionalpolitiken samlinriktningen av den regionala projektverksamheten (avsnill 3.2.1 och 3.2.2), 16. inrikiningen av åtgärder förkunskaps- och teknikspridning (avsnitt 3.3.1), 17. inriktningen avregionalpoliliska åtgärder för företagsutveckling, slöd i samband mednyetablering och expansion samt lokaliseringssamråd (avsnitt 3.4.1, 3.4.3 och3.4.6), 18. nedsättningen av företagenssocialavgifter (avsnitt 3.4.4), 19. verksamheten vid StiftelsenIndustricentra (avsnitt 3.4.5), 20. inrikiningen av glesbygdsstödetoch övriga insalser i glesbygd (avsnitt 3.5.1, 3.5.2 och 3.5.3), 21. insatser för atl stärka ochbredda näringslivel i Malmfälten (avsnitt 4.2.2), 22. inriktningen av det nordiskaregionalpoliliska samarbetet (avsnitt 5). 8 Anslagsfrågor för /86 Innevarandebudgetår anslås medel för regional utveckling över följande anslag och lillföljande huvudändamål. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser Täckande av förluster på gmnd av kredilgarantiertill företag i glesbygder m. m. Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen Särskilda glesbygdsinsatser i skogslänen Äldreavskrivningslån/lokaliseringsbidrag Sysselsättningsstöd Offertslöd Cenirala konsult- och utredningsinsatser beslut) Lån till regionala (länsstyrelsebeslut) Investeringsbidrag GlesbygdsstödRegionall utvecklingsarbete Täckande av bortfall av socialavgifter i Näringsllvsfrämjande åtgärder, teknikspridning m. m. Stöd till företag och lokala utvecklingsprojekt i glesbygd Jag har tidigare (avsnitt 3.3.2 och 3.4.2) förordat attmedel skaU kunna anvisas för vissa nya ändamål under det anslag som nudisponeras av länsstyrelsema. Jag har också lämnal förslag lill utformning avde olika stödformerna. Jag kommer vidare atl föreslå atl medel för beslut omoffertslöd m. m. som fattas efter bör sammanföras med anslagetför Vissa lokaliseringsbidrag m. m. och atl kostnaderna försysselsätiningssiödei bör bestridas från ett särskilt anslag. Jag har slutUgenföreslagil att kostnadema för ERU:s verksamhel fortsättningsvis bör bestridasfrån ell reservationsanslag. Som en följd av bl. a. dessa förslag förordar jag att förbudgetårel 1985/86 10 1984185. medelför regional utveckling slälls lill regeringens förfogande över följandeanslag. Liksom i uppställningen av innevarande budgetårs anslag anger jag ävenhuvudändamålen. Lokaliseringsbidrag m. m. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Täckande av förluster p. g. a. kreditgarantier lillföretag i glesbygder ill. m. Ersättning för nedsättning av socialavgifter Expertgruppen för forskning om regional utveckling(ERU) Äldrelokaliseringsbidrag/avskrivningslån Äldre offertslöd Lokaliseringsbidrag (centrala beslut) Lån till regionala investmentbolag styrelsebeslul) Investeringsbidrag FöretagsutvecklingGlesbygdsstöd Regional projektverksamhet Teknikspridning m. m. Täckande av bortfall av socialavgifter i Initiering och genotnförande av regionalpolitisk forskning beslutade atl regionalpolitiskt stöd iform av avskrivningslån (numera lokaliseringsbidrag), utbildningsslöd,sysselsättningsstöd, offertslöd och lokaliseringslån under budgetåren1979/80-1983/84 fick beviljas - utöver outnytijal utrymme av den ram för beslutom regionalpolitiskt stöd som fastställts för perioden /74-1978/79 - inomen ram av 7400 milj. kr. 1978/79:112 s. 140, AU 23, rskr 435). Denna ramhar senare beslutat atl ulöka med sammanlagt 821 milj. kr. Vid behandlingen av regionalpolitiken beslötriksdagen (prop. 1983/84:100 bil. 14, AU 23, rskr 452) att i avvaktan på denregionalpolitiska utredningens förslag föriänga med ,dvs. t. o. m. /85. Eftersom dehamen för lokaliseringsbidrag beräknadeskomma att tas i anspråk i sin helhet under budgetårel 1983/84 beslöls samtidigtatl anvisa medel för centrala beslut om lokaliseringsbi- Prop.1984/85:115 147 drag, som beviljas efler , över etlsärskilt reservationsanslag benämnl C 2. Regionalpolitiskt stöd: Vissalokaliseringsbidrag m. m. Efter ramperiodens uigång kan konstateras atl endaslungefär hälften av den av fastställda flerårsramen på sammanlagi 8221milj. Av de olika delramarna är del endasl den förlokaliseringsbidrag/avskrivningslån som överskridils. Den viktigaste anledningen till att de förregionalpoliliskt slöd disponibla beslutsramarna inle har ulnyttjats är allindustriinvesteringarna varit små och därmed även eflerfrågan påstöd. En annan anledning är den skärpning av stödreglema som skelt underperioden. Meloden atl fastställa en flerårig besluisram för vissaslödformer har tillämpats i flera omgångar. Skälen härför har framför alllvarit dels alt ge de stödgivande myndigheiema möjUghet att långsiktigt planerastödverksamheten, dels all sätta en övre gräns för dess omfallning eftersommedel för dessa stödformer lill slor del anvisades över förslagsanslag. Jag kommeri del följande all föreslå att slödformer som inte är hell regelstyrda liksominnevarande budgetår anvisas över reservalionsanslag. För att stödverksamhetenäven i fortsättningen skall kunna planeras långsiktigt viU jag anmäla att jagräknar med atl den skall bedrivas med samma inriktning och i samma omfallningunder fyraårsperioden /86-1988/ 89. Jag räknar således med följande beloppoch ramar i milj. kr. 1985/86 1985/86- Lok£diseringsbidrag m. m. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Täckande av förluster p.g.a.kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Ersättning för nedsättning avsocialavgifter Expertgruppen för forskning omregional utveckling Därtill kommer de insatser jag redovisal påutbildningsdepartementets område samt de insalser påkommunikationsdepartementets område som statsrådet senare skallredovisa. Prop.1984/85:115 148 1983/84Utgift 320745049' 1984/85Anslag 350000000' 1985/86Förslag 86000000 'Avser anslaget C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidrags verksamhet Frånanslaget bestrids huvudsakligen utgifter inom statens industriverks (SIND)huvudprogram Regional utveckling. De viktigaste ändamålen är regionalpoUtisktstöd i form av lokaUseringsbidrag, sysselsättningsstöd och offertslöd.Utgifterna för lokaliseringsbidrag som beviljas av länsstyrelse belastar dockanslaget C 4. Regionalpoliliskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser öfr prop.1981/82:113, AU 23, rskr 388). Fr.o.m. /85 belastar vidareutgiftema för lokaliseringsbidrag som beviljas av statens industriverk ellerregeringen från anslaget C 2. Regionalpolitiskt slöd: Vissalokaliseringsbidrag m.m. (jfr prop. 1983/84:100 bU. 14, AU 23, rskr 352).Verksamheten regleras av förordningen (1982:677) om regionalpolitiskt stöd(omtryckt 1983:702, ändrad 1984:608). Anslaget belastas även med utgifter förstöd som beviljals enligt tidigare förordningar som reglerat denregionalpoliliska stödverksamheten. AnslagspostenLokaliseringsbidrag/avskrivningslån belastas även med ulgifter förkapitaltillskott m. m. tUl Stiftelsen Industricentra, för lån till privataregionala inveslmentbolag som beviljats före (jfr prop.1981/82:113 s. 125-126, AU 23, rskr 388), för ombyggnad av outnyttjadebostadslägenheter i Kimna (jfr AU 1981/82: 24 s. 33, rskr 305), för eventuellflyttning av Svenska Träimpregnering AB:s verksamhel i till ettnärliggande industriområde (jfr prop. 1978/79:126 s. 24, AU 32, rskr 370) samtför ersällning till banker för deras adminislralion av beviljalregionalpolitiskt stöd. Frånanslaget beslrids dessutom utgifter för utbetalning av lidigare bevU-Jadeutbildningsslöd samt för infriande av statliga garantier för lån i lokaliseringssyftetill rörelsekapital och marknadsföringsåtgärder som beviljats enligtförordningen (1970:180) om stafligt regionalpolitiskt stöd. Överanslaget anvisas också medel för centrala konsult- och utredningsinsatser förprojekt som avses leda lill utbyggnad eller elablering inom slödområdet eUer ivissa orter eller kommuner som regeringen ulser skall tiltfälligt komma i frågaför regionalpolitiskt slöd i vissa fall (jfr prop. 1983/84:100 bU. 14 s.46, AU23, rskr 352). garantier för lån i rörelsekapilal m. m. ' Utgifter för lokaliseringsbidrag som beviljas av statensindustriverk och regeringen efter belastar innevarande budgetåranslaget C 2. Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. (fr. o.m. /86 anslaget C 2. Underfömtsättning att nuvarande regler inte ändras ' Utgifterna för sysselsättningsstöd föreslås fr. o. /86 belasta anslaget C 7. " Utgiftema för offertslöd som beviljas efter den 1juli 1985 föreslås fr. o. m. /86 belasta anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m. m. ' Utgiftema för centrala konsult- och utredningsinsatserföreslås fr. o. m. /86 belasta anslaget C 4. Regionalautvecklingsinsatser m. m. Jag har tidigare (avsnitt 3.4.3) redogjort för ulfallel avstödverksamheten . Beslut om lokaliseringsbidrag/avskrivningslån har /84 fattats för 394 milj. kr. I denna summa ingår 33 milj. kr. ilån lUl privala regionala inveslmentbolag. Dessutom har beslul fallals om 10,4milj. i kapitaltillskott m. m. tiU Stiftelsen Industricentra. Ersättningarnalill banker för deras administration av beviljat regionalpoUtiskt stöd uppgicktiU 4,3 milj. kr. Utbildningsstöd har numera avskaffats som särskildstödform. Fyra företag har under /84 beviljatsofiertstöd med sammanlagt 5,8 milj. kr. Utestående garanterad kapitalskuld på lån ilokaliseringssyfie till rörelsekapital och marknadsföringsåtgärder sombeviljals enligt den numera upphävda förordningen (1970:180) om statligtregionalpolitiskt stöd uppgår tiU 0,4 milj. kr. Av medel för centrala konsult- och utredningsinsatser harslalens industriverk utnyttjat 4,2 milj. kr. och regeringen 2,2 milj. kr.under budgetårel 1983/84. SIND har beräknai atl beslul underbudgeiårei 1985/86, under fömtsättning att utrymme härför finns inomanslagen, kan 1984/85:115 150 kommaatl fattas för lolalt ca 375 milj. kr. Härav beräknas ca 100-125 milj. kr. avselokaliserings- och investeringsbidrag varom beslul fattas av länsstyrelsernaoch som belastar anslaget C 4. Utbetalningamaberäknar SIND skall uppgå lill 280 milj. kr., varav 200 milj. kr. för beslulsom fattas efter . Utbildningsstöd.Utbildningsslöd upphörde som särskild stödform . För budgetåret1985/86 beräknar SIND ett medelsbehov av 1 milj. kr. för utbetalningar av stödsom lidigare beviljats. Medelför beslut om nya lokaliseringsbidrag som fattas av statens induslriverk ochregeringen anvisas fr. o. m. budgetårel 1984/85 över ett reservalionsanslagbenämnl C 2. Regionalpoliliskl stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. Förall renodla anslagskonstmktionen föreslår jag, med anledning av de förändringarsom skelt , all över förslagsanslaget C 1. VisstregionalpoUtiskt stöd för budgeiårei 1985/86 endast anvisas medel för beslulsom fattats före detla budgetår. Jag beräknar medelsbehovei liU 80 milj. kr.för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån som beviljats av länsstyrelse före den1 samt av regeringen eller cenlral myndighet före den 1 1984.Häri ingår även medel för offertslöd som beviljas före . Iövrigt beräknarjag 5 milj. kr. för beslutade ännu inte utbetalade lån tillprivata regionala investmentbolag samt 1 milj. kr. Därtillkan komma ell mindre belopp för infriande av garanlier för lån ilokaliseringssyfie lill rörelsekapital och marknadsföringsinsatser. Detlagaranlisystem är avskaffat sedan den Ijuli 1979. Medhänvisning lUl vad Jag har anfört hemstäUer Jag alt regeringen föreslårriksdagen alltill Visst regionalpolitiskt stöd för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Lokaliseringsbidrag m. m. 1984/85Anslag 264000000Avser anslaget C 2.Regionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m. m. F.n.anvisas medel för två ändamål, lokaliseringsbidrag som beviljas genom beslut avslalens induslriverk eller regeringen saml lån till privata regionalainvestmentbolag, över della anslag. SINDuppskattar atl summan av regeringens och SIND:s beslut om lokaliseringsbidragunder budgetårel 1985/86 kommer atl uppgå lill ca 250275 milj. kr. Verketföreslår atl nuvarande begränsning av offertsiödet till en ram av 40 mUJ. Jaghar i det föregående under punklen C 1. Visst regionalpolitiskt stöd närmareredogjort för bakgranden lill all medel för vissa nya ändamål fortsättningsvisbör anvisas över detta reservationsanslag. Deändamål vartill medel under /86 bör anvisas över anslaget är - lokaliseringsbidrag beslutadeav slatens industriverk eller regeringen efter , - offertslöd beslutade efter den1 juh 1985, - lån tUl privata regionalainvestmentbolag, - kapitaltiUskott m. m. tUlStiftelsen , - ersättning tUl banker föradminislralion av regionalpolitiskt stöd, - eventuella medel för ombyggnadav outnyttjade bostadslägenheter i Kimna. Jaghar tidigare föreslagit all offertsiödet i ökad utsträckning bör kunnautnyttjas för att lämna stöd med villkor om ålerbetalningsskyldighel ellerandel i värdetillväxt. Jag beräknar att offertslöd under /86kommer att lämnas till ett belopp av 40 milj. kr. Erfarenhetemaav de medel för lån tiU privata regionala investmentbolag som ställttill regeringens förfogande är goda. Jag föreslår därför attytterUgare lån med denna inriktning får lämnas inom ramen för detta anslag. EftersomJag tidigare föreslagit att Stiftelsen Industricentras verksamhet skallutvecklas på nuvarande verksamhelsorter och att inga nya industricentra skallbyggas fömtser jag inle några stora kapitaltillskott till stiftelsen /86. Förersättning till banker för deras administration av regionalpoliliskt stödberäknarjag 4 milj. kr. under /86.