prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — LOanser atl förslag om uppbyggandet av ett ämnesregister är ensådan lösning som bidrar tUl att närma sig de krav på ett produktregister somställs när det gäUer de ansvariga myndigheternas behov. Det fyUer emeUertid ejde krav som LO hävdat, nämligen behovet av etl fuUständigt produktregister medfuU insyn, tiUgängUghet och information för de anställda och derasorganisationer. LOkonstaterar att den lösning som enligt förslag ska komma lUlstånd, inte hindrar att man på eftersträvar att bygga upp ettfullständigt produktregister i enlighet med LOs krav. Undertiden kan man som också påpekar kombinera ettämnesregister med fullständiga produktdeklarationer inom prioriteradeproduktgmpper. LOhar den uppfattningen att en öppenhet från industrins sida vad gäUer fuUständigdeklaration av produkters innehåU kommer att bli ett aUt starkareförsäljningsargument ju mer riskmedvetna företagen och deras anställda blu iframtiden. SannoUkt kommer den andel av produktsortimentet där man kräversekretess att bli aUt mindre. Tiden kommer att verka för en allt störreöppenhet från industrins sida. Kemikommissionensförslag om elt ämnesregister måste enbart ses som ett steg på vägen mot ettfullständigt och öppet produktregister. 5.1.30------------------------- : avstyrker LRF bestämt även förslagetom utbyggnad av produktregistret i en s. k. Qärde etapp i form avämnesdeklaralion. Risken är uppenbar atl man dmnknar i uppgifter på produktkontroUbyrånutan möjlighet att sortera ut vad som är väsentligt. ProduktkontroUen böristäUet fulUölja den s. k. tredje etappen inklusive fuUständig ämnesdeklarationav vissa angelägna produktgmpper innan en ytterligare utbyggnad aktualiseras. 5.1.31 : I delbetänkandet föreslås en ut byggnad av produktregistret med elt Qärde steg tiU ett ämnesregister. SAF motsätter sig bestämt detta förslag. Som redan framhållits under mbriken "Behovsanalys" är det högsl olämpUgt att redan nu besluta omutbyggnad med ett Qärde sleg innan verkningama av olika aktiviteter, varav främst produktregistrets införda tredje steg, hunnit atl utvärderas. Avgö rande för ell införande av elt Qärde steg måste vara en analys av kvar- Prop.1984/85:118 61 ståendebehov i relation liU de kosinader som är förknippade med ett genomförande ochden nytta som kan vinnas. SAFhar i lidigare remissyttrande ställt sig avvisande tiU kemikommissionensförslag tiU utbyggnad av produktregistret med en elapp 4 som avses få form avetl ämnesregister. Det är i della sammanhang väsentligt att utbyggnaden av ettsvenskl produktregister så långt möjligt harmoniseras med de register somfinns i andra länder, främsl EG. Näringslivetshuvudorganisationer i samarbele med Företagens Uppgiftslämnardelegation kommerdärför att ularbela ett förslag tiU lämplig utformning avett informationssystem om kemiska produkter som helt harmoniseras med detsystem som gäUer för såväl produkter som ämnen inom EG. 5.1.32Sveriges grossistförbund: Den redovisning kommissionen gjort omproduktregislret, historik och alternativa metoder anser vi utomordentlig.Behovsanalysen finner vi inte lika verklighetsförankrad och förslaget atlkomplettera nu genomförda, pågående och planerade steg med ett ämnesregistersynnerligen opraktiskt. Mankan stäUa sig tre frågor, nämligen: VadskuUe ämnesregistrel vara bra för? HurskuUe slutprodukten se ut med den metodik som föreslås? Ämnesregistrelbehövs, enligt förslag, för att genomföra förhandsgranskningav ämnen som användes, anmälls i EG men inte finns i . Man kan fömtsättaatt ämnens biologiska effekler, effekter på människa och miljö bör varalikartade i såväl som i övriga . Sannolikl har man samma önskemålatt skydda hälsa och miljö där som här, varför behovel av en svensk särkontroUförefaller svårförståelig. Dessutom är resursema för bedömning av kemiska ämnensmå och, som också framhållils, behovet av intemationelll samarbete stort. Attvi här skulle kunna genomföra något annal än en myckel "ytlig"genomgång förefaller icke troligt. Dessutominnebär de beslut om uppbyggnad av produktregistret, sleg 1, 2 och steg 3 somredan tagils, all vi redan delvis har byggt upp/bygger upp ett ämnesregisterför de hälsofarliga ämnena. Vad som kommer att saknas i det"svenska" ämnesregistrel är de icke hälso- eller miljöfariiga ämnenasom ingår i beredningar. Vi finner det mindre angeläget att lägga ner förhållandevisslora resurser på alt ta in uppgifler om relativt setl harmlösa ämnen dåresursema kan användas på mer angelägna områden. Detär myckel arbetskrävande för ulländska förelag att gå igenom hela sinaproduktsortiment och med hjälp av historiska data ta fram Ustor över deprodukter man sålt och som gått lill . Man måste sedan efter en sådanstor genomgång ta reda på vilka ämnen dessa produkler innehållit, receptenförändras då och då, och sedan rensa alla ämnen som förekom- Prop.1984/85:118 62 Eftersom Ustoma icke av svenska företag eller myndigheter kankontrolleras är det inte osannolikt att slutprodukten, dvs. en telefonkatalogmed storleksordningen 30-50 (KX) ämnen som måste utarbetas, kommer att varamycket lika den som EG 1986 kommer all publicera. Kostnadenför ett ämnesregister kommer säkert innan det finns framme i slutet av 80-taIetatt belöpa sig, för näringsliv och myndigheler, på uppemot ett 100-taImiljoner. Altemativtlär 1987 kunna köpa EGs lista för enUgt uppgift . Medhänsyn tiU ovan anförda anser vi att man ifrån svensk sida skall avstå ifrånatt göra ett eget ämnesregister och istäUet ägna resursema åt atl arbeta medoch uppdatera redan beslutade steg 1 och 3. 5.1.33Sveriges industriförbund: Utredningen har tiU uppgift att med förtur utreda hurden fortsatta uppbyggnaden av produktregislret lämpligen skall ske i den s. k.Qärde etappen. kan ansluta sig tUl Kommissionens bedömningatt det inte är realistiskt att inom begränsad tid bygga upp ett fuUständigtproduktregister med kompletta sammansätl-ningsuppgifter för samtliga produkterpå den svenska marknaden. Utredningen föreslår därför, att den fortsattauppbyggnaden av produktregistret skaU ske i form av en ämnesvis deklaration,som i princip omfattar aUa ämnen som ingår i kemiska produkter. Dessaförhållanden skall stäUas mot det faktum, att produktregislrets etapp 2 ochetapp 3, som ju befinner sig under uppbyggnad, tillsammans redan ger underlagetför ett ämnesregister. Kommissionens förslag vad avser ämnesregister tUlförsåledes endast i mycket ringa omfattning någon ny informa;tion, trots betydandekostnader för företag och staten. mån det över huvud anses lämpligt med ett produktregister är del enligtFörbundets mening väsentligt för produktkontrollen alt tiUgängUga resursersatsas på en uppdatering av produktregistrets etapp 3. Eftersom nu pågåendearbete med denna etapp gmndar sig på den äldre klassUice-ringen och märkningenav hälsofarliga produkter är överensslämmelsen mellan registrets uppgifter ochmarknadens produkter dålig. Medhänsyn tUI ovan anförda svagheter hos produktregislret och hittUlsvarandeerfarenheter av dess bristande effektivitet föreslår attandra vägar än kombinationen produkt- och ämnesregister prövas. Målet bör varaatt få en såväl effektiv som praktiskt användbar produkt-kontroll samt etttUbäckligt sekretesskydd för i systemet lagrad information. Ettsådant altemativ är enligt Förbundets mening elt ämnesbaseral register enligtEG-modell, kombinerat med intemationelll harmoniserade dokumentationskrav förnya ämnen. För att möjliggöra etl stäUningstagande i denna riktning anser videt absolut nödvändigl, att Kommissionen skaffar sig en uppfattning omrelationen meUan kostnader och nytta av tänkbara registeralternativ. Prop.1984/85:118 63 Iövrigt hänvisar vi tiU vad som anförts i yttrandena från och Företagens Uppgiftslämnardelegation, specieUt vad gällersekretessfrågorna och EGs ämnesregister. 5.1.34 : föreslår att produktregislretkompletteras genom att en deklarationsskyldighet införs för miljöfarUgaprodukter så snart kriterier för alt bedöma mUjöfarlighet föreligger.Kommissionen föreslår vidare en Qärde etapp i registeruppbyggnaden. Dennautformas som en ämnesdeklaration. Förslaget innebär att sådana ämnen skaUdeklarareras som inte deklarerats i den tredje etappen. Kemisk identitet skaUredovisas men det behöver inte anges i vilka produkter de olika ämnena ingår. 5.1.35 : SKR finner därför inte att tidpunkten är inne att nu ta stäUningtUl en utbyggnad av produktregistret med ett ämnesregister i en etapp 4. Mångafaktorer talar för att en sådan utbyggnad är förenad med så stora praktiskaproblem och kostnader för näringsUvet utan att ge några väsentiiga fördelar. 5.1.36 kemiskaindustrikontor:---------- anser - att utredningens uppfattning omde praktiska svårighetema att bygga upp ett fuUständigt produktregister medkompletta sammansättningsuppgifter för S£imtliga produkter är välgmndad, - att utredningens förslag om ettämnesregister i princip överensstämmer med vad Kemikontoret förordat i släUetför ett fuUständigt produktregister, - alt tillkommit enrad nya faktorer av intresse för produklkontrollen som borde göra ettytterligare utbyggt ämnesregister mindre befogat, - atl bland dessa faktorersärskilt kan nämnas pågående tredje etapp i uppbyggnaden av registret, vilkettiUsammans med elapp 2 - även ger underlag för ett ämnesregister över delshälsofarliga ämnen ingående i beredningar, dels ämnen (oavsett ev. hälso- eUermUjöfara) när de tillverkas eller importeras som sådana, - att det är lämpligt atl förstuppdatera denna etapp tre med hänsyn tUl det nya märkningssystem förhälsofarliga ämnen och produkter som näringslivet nu genomför, - att en sådan uppdatering avtredje etappen är nödvändig för att uppgifter i regislret om hälsofarUga(senare även miljöfarliga) ämnen och produkter jämte deras märkning skallstämma med förhållandena på marknaden, - att det må erinras om attProduktkontrollnämmden föreskrivit att aUa hälsofarliga varor föryrkesmässigt bmk skaU vara åtföljda av ett ifyllt vaminformationsblad. 1984/85:118 64 a. Kemikontoret söker verka för atl sådana vaminformationsblad åtföljeräven varor som bedöms som icke-hälsofarliga, attdel med hänsyn härtUI förefaller motiverat atl först utvärdera det material sompå ovan angivna sätt kommer fram och praktiskt pröva det i tiUsynsarbetet innanfrågan tas upp om att eventuellt gå vidare med utbyggnaden av ett register somomfattar icke-hälsofarliga och ickemiljöfarliga ämnen vUka ingår iberedningar, atten sådan inställning ter sig desto mer välgmndad som utredningens delbetänkandeej innehåller ett tUlräckligt underlag för en avvägning kostnad/nytta av ettämnesregister för icke-hälsofarliga och icke-miljö-farliga ämnen ingående iberedningar, atttidpunkten således nu ej är lämplig att ta ställning tUl en utbyggnad avregistret med en etapp 4. 5.1.37Företagens uppgiftslämnardelegation: Sammanfattningsvis anser delegationen attkemikommissionen inte visat att förhållandena i är sådana att demotiverar ett Qärde registersteg attkemikommissionen inte visat vUken nytta förslaget har ställt i relation tiUuppgifislämnamas kostnader och förmåga att lämna uppgifter attharmonisering med EG utgör det enda ur uppgiflslämnarsynpunkt acceptabla,kompletterad med utökade statistiska insamlingar och effektivatiUsynsinsamlingar ulan användande av ADB. En harmonisering med EG är del endasom får överlevnad i praktiken atten analys av det europeiska systemets tUlämpbarhet i bör ske innanställning las tdl kommissionens förslag atlom elt produktregister anses befogat, detta koncentreras tiU hälso-ochmUjöfarliga varor. 5.2.1Justitiekanslern: I avsnitt 4.6.5 diskuterar kemikommissionen omdet finns skäl att i enlighet med önskemål från förelrädare för näringslivetinföra omvänt skaderekvisit vid prövning av om en uppgifl i produktregistretomfattas av sekretess. Jag delar kemikommissionens uppfattning att den nugällande regleringen av sekretessen på delta område får anses innebära etttUlräckligt skydd för affärs- och tillverkningshemligheler och anser därför atlen ändring av skaderekvisitet f n. inte är motiverad. Också kommissionensbedömning all sådan ändring av sekretesslagen atl t.ex. skyddsombud eUerfackliga organisationer ges en särställning bland enskilda som efterfrågaruppgifter från produktregistret inte bör ske nu är enligt min mening riktig.Önskemålen om särbehandling torde som kommissionen framhållit kunnatillgodoses genom att 14 kap. 9 § sekretesslagen tillämpas. Kommissionensförslag om begränsning av meddeljufriheten i Prop.1984/85:118 65 frågaom sådana uppgifter som hänför sig till produktregistret och omfallas avsekretess föranleder ingen erinran från min sida. 5.2.2------------------------------ Socialstyrelsen:Socialstyrelsen vill understryka vikten av atl informationeni produktregistret vid behov görs lättåtkonUig för berörda lUlsynsmyndigheter,tiU vUka utöverde av kommissionen angivna myndigheiema, , arbetarskyddsstyrelsen och giftinformationscentralen - ocksåhör bl. a. planverket och som har att ta stäUning tiU hälsofarligheten hos bl. a. vissa byggnadsmaterial. 5.2.3-------------------- : tullverkethar stort behov av att få tUl gång tUl uppgifter ur detta register. I delbetänkandet har tuUverkets funk tion som tiUsynsmyndighet och som räddningsorgan och därmed samman hängande behov av tiUgång tUl registret inte behandlats (sid 134-135). Till de myndigheter som bör ges möjlighet tiU terminaltUlgång tiU lämpUga delar av registret bör därför fogas (sid 25). Informationsutbyte av sekretessbelagda uppgifter torde kunna ske enligt specialmotiveringen tiU 14 kap. 3 § SekrL. meUan myndigheter som har närbesläktade funktio ner och som båda har rättslig befogenhet att direkt fordra in de utväxlade uppgifterna (sid 100). Tullverketbör även vara representerat i det särskUda samrådsorgan som föreslås bUinrättat för att förenkla samrådet mellan olika intressenter tUl information iproduktregistret (sid 133). 5.2.4 tiUstyrker förslaget om etl särskUt samrådsorgan som i förstahand skaU behandla principiella frågor rörande datasäkerhet och sekretess (sid133). fömlsälter att verket kan fa fram uppgifter om hälso-och mUjöfarliga produkter via de myndigheter som enligt förslaget kommer alt fådirekt tUlgång tiU regislret (AMS, SNV, GIC). 5.2.5 : I arbetet medtoxikologisk riskbedömning möter verket ofta stora svårigheter att erhåUanödvändig information om produkters kemiska sammansättning och halter. Oftakan uppgiftslämnaren (importören/tiUverkaren) endast ge information omhandelsnamn utan alt kunna ange kemiska komponenter. Dessa problem gäUer såvälmaterial i kontakt med livsmedel som produkter, vUka används i livsmedelshanteringenulan att avses komma i direkt beröring med livsmedlet (t. ex. smörjmedel,rengöringsmedel m. m.). Verket har också erfarenhet av atl begärda uppgifterav ovan nämnda slag inte delges myndigheten enär uppgiftslämnaren befarar attsekretesskyddet för informationsmaterialet inte är tUlfredsstäUande garanterat.Kommissionens överväganden och förslag i dessa avsnitt är därför av intresseför verket. 1984/85:118 66 5.2.6 Arbetarskyddsstyrelsen:Styrelsen noterar med tUlfredsstäUelse förslaget atl slyrelsen skall haterminalålkomsl tiU produktregistret. De uppgifter som myndigheiema hartUlgång tiU borde dock klart framgå av författningstexten på sid. 20 (02 §).Slyrelsen bör ha i princip obegränsad tillgång, som möjliggör såväl uttagbeträffande enskUda produkter som olika bearbetningar av materialet.Sekretessaspekten får tiUgodoses genom intema regler om vilka befattningshavaresom kan fatta beslut om registeruttag. Även yrkesinspektionen har behov avdirekt information från registret. Här kan dock åtkomsten begränsas tiU dataom enskUd produkt. Rätten tUI uttag kan begränsas tiU innehavaren av den vidvarje yrkesinspektionsdistrikt befintUga befattningen som kemist. Denna kemistär distriktets speciaUst på kemiska arbetsmUjöfrågor och har också samordningsansvarför produklkontroUfrågor mom distriktet. 5.2.7 Kammarrätten i Göteborg:Intresset av att kunna hemlighålla uppgifter i aUmänna handUngar har lett tUlett komplicerat regelverk om sekretess. Inte minst har regleringen av sekretessmeUan myndigheter blivit svåröverskådlig. Betänkandet innehåller förslag somberör detta område av sekretessen. Kommissionens förslag tiU ändringar isekretessbestämmelserna är inte invändningsfria. Kammarrätten kommer att behandlasekretessavsnittet med därtUl hörande frågor enligt följande. Inledningsviskommenteras kommissionens tankegångar om skaderekvisitet i vissasekretessbestämmelser som är av betydelse för registerhanteringen. I anslutningdärtUl tar kammarrätten upp frågor som rör det material som Ugger tiU gmnd förproduktregistret. Därefter kommenteras de regler som gäller för de myndighetersom närmast berörs av förslaget, , arbetarskyddsstyrelsen ochgiftinformationscentralen, eftersom dessa föreslås få tiUgång tUl registret viaen lerminal. Det förslag som rör den s. k. meddelarfriheten kommenteras ochavslutningsvis berörs vissa specieUa frågor. Kommissionennämner (s. 102) de sekretessregler som gäUer för verksamheten vid demyndigheter som ulövar den centrala tUlsynen över efterlevnaden av LHMV,nämligen 8 kap. 6 § SekrL när det gäller och 8 kap. 2 § SekrLsåvitt avser arbetarskyddsstyrelsen. Det bör redan här uppmärksammas attsisinämnda bestämmelse endast gäUer i ärende enUgt lagen om arbetsmiljön. Bådaparagrafema innehåller ett s. k. rakt skaderekvisit. Kommissionenföreslår att det raka skaderekvisitet bibehåUs. Kammarrätten anser att detfinns goda gmnder för detta. De sekretessbestämmelser som reglerartiUsynsverksamhet synes i allmänhet innehåUa ett rakt skaderekvisit. Det finnsinte, trots propåer härom, tillräckUga skäl att gå ifrån detta när det gällertillsynen av efterlevnaden av LHMV. Kommissionen har i detta sammanhang (s.130) angett att både frågan om vem som begär alt få ul en uppgift och ändamåletmed begäran far betydelse vid Prop.1984/85:118 67 skadeprövningen.Det bör framhållas atl det raka skaderekvisitet innebär att lUlämparen kan görasin bedömning inom ganska vida ramar. Avsikten är att skadebedömningen i dessafall i huvudsak skall göras med utgångspunkt i själva uppgiflen. Delta innebäralt frågan humvida sekretess gäUer eller inte i första hand inle behöver knytastiU en skadebedömning i det enskUda faUet. Avgörande är i stäUel om uppgiftensom sådan är av den arten att ett utiämnade typiskt sett kan vara ägnat attmedföra skada för det intresse som skall skyddas genom bestämmelsen (prop.1979/80:2 Del A s. 80). Att förhåUandet är det motsatta med det omvändaskaderekvisitet framgår av propositionen (s. 82). Vid skadeprövningen med detraka skaderekvisitet får frågan om vem som begär atl få ut en uppgift ochändamålet härmed betydelse närmast för myndighetens möjlighel och skyldighetatt StäUa förbehåU. Kammarrätten delar kommissionens bedömning att det genomförekomsten av förbehåUsinstUutet saknas skäl att i detta sammanhang tUlskapaen särställning för vissa enskUda. Somovan berörts gäUer sekretess enligt 8 kap 6 § SekrL i verksamheten hosnaturvårdsverket, som enligt 58 § kungörelsen om hälso- och miljöfarUga varorutövar cenlral tUlsyn över efterlevnaden av LHMV. Kommissionen föreslår attregisterenheten skaU vara en självständig verksamhetsgren inomnaturvårdsverket. Kammarrätten har inga invändningar mol detta förslag. Registreringenav uppgifler föregås av en anmälan eUer deklaration tiU registerenheten. Avbetänkandet framgår att dessa handlingar skaU förvaras där. Det sägs emeUertidinte hur . Det saknas över huvud taget uttalande om hur dessa handlingarskaU hanteras. Anmälningar och deklarationer är aUmänna handUngar. De omfattassåledes av kravet på registrering enligt 15 kap. SekrL. Det bör uppmärksammasatt en begäran om att få ta del av allmän handling således kan avse båderegistret och det underliggande materialet. Såvitt kammarrätten kan bedöma kanuppgifter som överförts tUl registret i kodifierad form finnas i klartext ianmälningen eller deklarationen (se s. 137). Mol denna bakgmnd är det angelägetatt noga klarlägga hur regisierenheten skall hantera dessa handUngar. Eftersomförandet av produktregislret är ett led i lUlsynsverksamheten enligt LHMV, blubestämmelsen i 8 kap. 6 § SekrL primärt gäUande både för registerenheten ochnaturvårdsverket i övrigt eUer den "verksamhetsgren" inomnaturvårdsverket som handhar tUlsynen enligt LHMV. Reglerna om överföring avsekretess meUan registerenheten och den del inom som utövartUlsynen blir inle aktueUa. Mot denna bakgmnd är uttalandet i betänkandet (s.133) - atl reglema i 1 kap. 5 § SekrL om överföring av sekretess meUanmyndigheter kommer atl gäUa i förhållandet meUan registerenheten och andraverksamhetsgrenar - svårförståeligt. Den åberopade bestämmelsen handlar förövrigt inte om överföring av sekretess mellan myndigheter. Här bör erinras omall regler om genereU överföring av sekretess saknas. Beslämmelsema i 13 kap.SekrL avser Prop.1984/85:118 68 inte,vilket kommissionen påpekal, den tUlsyn som här avses. Någon särregel omöverföring av sekretess för uppgifter i produktregistret finns inte. TUlsammansmed utövar arbetarskyddsstyrelsen den centrala tillsynen överefterlevnaden av LHMV. Som ovan angetts gäller sekretess enligt 8 kap. 2 §SekrL för uppgift i ärende enUgt lagstiftning om arbetsmUjön. TiUlagstiftningen om arbetsmUjön hör emeUertid inte LHMV (se CoreU m. :Sekretesslagen, s. 192). Om uppgifter i produktregistret förekommer hosarbetarskyddsstyrelsen i ett arbetsmiljöärende blir bestämmelsen i 8 kap. 2 §SekrL tiUämpUg. Om uppgifter skuUe förekomma hos denna myndighel i annatsammanhang än i ett arbelsmUjö-ärende, instäUer sig frågan om sekretess gällerenligt 8 kap. 6 § SekrL. Frågan blir betydelsefull om förslaget att låtastyrelsen ta del av registret via en terminal genomförs. Enligt ordalydelsen i8 kap. 6 § SekrL jämförd med 2 § i sekretessförordningen jämle bUagan punkt 52synes sekretessen primärt kunna gäUa även för de uppgifter i registret somfinns hos arbelarskyddsstyrelsen och som inte tiUhör ett ärende omarbetsmiljön. Dentredje myndigheten som är av betydelse i sammanhanget är giftinformationscentralen.Enligt 8 kap. 12 § SekrL gäller sekretess för sådan uppgift om viss varastiUverkning eUer innehåU, som har lämnats lUl centralen för att användas somupplysning om eller underlag för behandhng eller annan liknande åtgärd. Omgiftinformationscentralen skulle få tUlgång tUl uppgifter från regislret vUkainte skall användas för det ändamål som anges i paragrafen, blir uppgiftemaoffentliga där. Någon annan bestämmelse som innebär att sekretess primärtgäller för sådana uppgifter finns nänUigen inle och som tidigare berörts förssekretessen inte över från registerenheten tUl giftinformationscentralen.Kommissionen synes inte ha beaktat detta utan har uppenbarligen utgått ifrånatt nya bestämmelser i en förordning, som föreslås ersätta kungörelsen omhälso- och mUjöfarliga varor, skaU förhindra att inga andra uppgifter frånregistret skaU komma centralen tiU del via terminalen än de som avser visständamål. Kommissionenhar framfört goda skäl för att låta , arbetarskyddsstyrelsenoch giftinformationscentralen få del av uppgifler från produktregistret via enterminal. Det finns således inga invändningar mot förslaget som sådant. Ensådan möjlighet skall, såsom framgår av förarbetena tUl SekrL, regleras i enförfattning. Kommissionen har därför i 02 § i det förut nämnda utkastetföreslagit följande bestämmelse. "skall för deändamål och i den utsträckning som anges nedan på begäran lämna följandemyndigheter uppgifter. Myndigheiema får därvid ha terminalålkomsl tUlregistret". Genom förslaget införs således en skyldighet förregisterenheten att lämna vissa uppgifter lUl berörda myndigheter. En sådanbestämmelse upphäver enligt 14 kap. 1 § SekrL det binder som sekretesseninnebär när det gäller atl lämna ul uppgifter tUl myndigheten och denintresseavvägning som är föreskriven i Prop.1984/85:118 69 3 § SekrL (den s. k. generalklausulen) behöver ej ske. Som framgår avspecialmotiveringen kan uppgifter, som inle avses i utkastet, lämnas ut med stödav generalklausulen.