prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — För att näringsidkaren skall vara berättigad all avhjälpa felelulan all konsumenien begär del krävs sålunda, all näringsidkaren genasl närkonsumenien reklamerar erbjuder sig atl göra delta. Uttrycket "när konsumenten reklamerar" är någoloklart i detla sammanhang. Näringsidkaren bör ju ha fått kännedom omreklamationen för all han skall kunna erbjuda sig alt avhjälpa felet. Menenligi 17 8 Iredje slycket anses reklamation ha skett så snart meddelande omreklamationen lämnals in för befordran med posl eller avsänls på annatändamålsenligt säll, oavsett om näringsidkaren får del av reklamationen ellerinle. En nära till hands liggande tolkning är i enlighet härmed, atlnäringsidkaren går föriuslig sin rätt all avhjälpa felel även om han varil urslånd all genast lämna sill erbjudande därför all reklamationen inle nåtthonom. En sådan ordning kan också synas vara en naturlig följd avreklamationsregeln. I specialmotiveringen till paragrafen sägs emellertid atldel för alt näringsidkaren skall vara bevarad vid sin rätl all avhjälpa feletär tillräckligt all han erbjuder sig atl göra detla genast närreklamalionsmeddelandd når honom eller han på annal sätt får kännedom omreklamationen. En annan sak är, sägs del vidare, atl konsumenien i elt sådanifall enligt en undanlagsregel i styckel ibland kan vara berättigad atl avvisanäringsidkarens erbjudande. Undantagsregeln innebär atl konsumenien kan avvisaerbjudandel, om han har särskilt skäl därtill. Om innebörden skall vara den nu angivna, synes lagiextenbehöva förtydligas. Andra stycket torde sålunda böra ges en lydelse, enligtvilken näringsidkarens erbjudande skall lämnas genast efler det all reklamalionhar kommil näringsidkaren lill hända. Enligt fjärde slycket skall avhjälpande ske ulan kosinadför konsumenten. Delta gäller dock inle koslnader för all ersälla malerial somkonsumenten enligt avtalet om Gänsten skall tillhandahålla och bekosta, närfelet Prop.1984/85:110 357 beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlighändelse. Denna regel Lagrådets yttrande skall sesmot bakgrunden av alt del enligt reglerna om fel hos Gänsten är näringsidkarensom bär risken för alt resultatet av Gänsten försämras genom enolyckshändelse eller därmed jämförlig händelse som inlräffar före denlidpunkl som är avgörande för felbedömningen. bär dockenbart risken för sin egen prestation av arbete och malerial (se 398 iförslagel). Däremol bär konsumenien den ekonomiska risken för alt malerial,som han själv skall tillhandahålla och bekosta, försämras eller förstörsgenom en olyckshändelse e. d. Regelns innebörd lorde vara att konsumenien bär risken förförstörelse eller försämring av sådant malerial som han fakliskl harUllhandahållii enligi avtalet. Däremol torde han inle bära risken för förstörelseeller försämring av sådani malerial som han visserligen skall Ullhandahållaenligi avlalel men som han likväl av någon anledning inte har tillhandahållitulan som i stället har tillhandahållits av näringsidkaren. För alt dennainnebörd skall framträda tydligare vill lagrådel förorda den jämkningen avundantagsregeln alt denna i fall som är i fråga får omfatta malerial somkonsumenten enligt avlalel om Gänsten har tillhandahållit och bekostat. I denna paragraf regleras konsumenlens rätl lill prisavdragoch till hävning av avtalet. Enligt lagrådels mening skulle en redaktionellvinst göras om dessa båda påföljder reglerades i särskilda stycken. Lagrådetvill därför förorda att första styckel i det remitterade förslagel delas upp påtvå stycken, av vilka det första får innehålla paragrafens försia mening omprisavdrag och det andra de båda följande meningarna om hävning. Som följdhärav kommer del remitterade förslagets andra stycke all bilda ett tredjeslycke i paragrafen. Konsumenien får enligt första stycket i det remitteradeförslagel häva avtalet, om på grund av föreliggande fel syftet med Uänslen är ihuvudsak förfelat. Frågan humvida syftet med Gänsten är i huvudsak förfelalskall enligt specialmotiveringen i princip bedömas från konsumentens synpunkt.Härvid bör, enligt vad som vidare uttalas, hänsyn inte las lill etl merspeciellt syfte med Gänsten, vilkel inle varil synbart för näringsidkaren.Konsumenten bör sålunda inte ha räll att häva avtalet, om näringsidkarenvarken insett eller bort inse ell speciellt syfte med Gänsten. Del har inteansetts nödvändigl att låla detta krav på synbarhet komma till uttryck ilagtexten. Del remitterade förslaget överensstämmer i denna del medutredningens förslag. Enligt vad som uttalas i belänkandel ligger en sådanordning i linje med allmänna avlalsrältsliga principer och behöver inlekodifieras (betänkandet s. 316). Den angivna principen lorde stå i överensslämmelse med vadsom gäller enligt vår köprätlsliga lagstiftning. Del kan därför vara försvariiglall inte låla den komma till uttryck i själva lagtexien. 1984/85:110 358 ningensbelänkande (SOU 1984; 25) synes emellertid en annan princip vara Lagrådets yttrande avsedd atl gälla påkonsumentköpsområdei. 1 anslutning till en av nämnda ulredning föreslagen regelav innehåll, all köparen får häva köpel om felet är av väsentlig betydelseför honom, sägs nämligen all köparen är häv- ningsberältigadäven om säljaren inle har hafl anledning all inse väseni- lighden(belänkandel s. 297, jfr s. 166). Om en sådan ordning kommer all vidhållaspå konsumentköpsområdei, kan del vara anledning alt överväga attden princip som enligt det nu remitterade förslaget skall gälla på konsumenlGänstområddoch som lagrådel vill anslula sig lill får komma tillullryck i lagiexten. Enligtbestämmelserna om hävning i det remitterade förslagets försia slycke fårkonsumenten häva "avtalet i dess helhel". När del som här är fråga omhävning av avtalet i dess helhet torde del böra uttryckas kort och gott med atlkonsumenten får häva avtalet. När det åter som i andra stycket är fråga omhävning av avtalet belräffande ålerslående del bör del anges särskilt såsomskett i förslagel Gfr 29 8). Andraslycket i det remitterade förslagel avser, ehuru del inte framgår klart avlagtexien, både det fallet all Uänslen har påböoals men inle slutförts och detfallet att den överhuvud aldrig har påböoals. För tydlighets skull synes dessabåda fall böra behandlas vart för sig. Lämpligen bör della ske i skildastycken. Lagrådet vill i enlighet härmed förorda atl som ett tredje stycke iparagrafen intas bestämmelser av följande innehåll. Har Gänsten utförts till endel och finns del starka skäl atl anla alt den inte kommer att fullföljas utanfel av väsenllig betydelse för konsumenten, får denne häva avtalet belräffandeåterstående del. År felet sådant att syftet med Gänsten är i huvudsak förfelateller utförs Gänsten i strid mot förbud enligt 4 8 marknadsföringslagen, fårkonsumenten i stället häva avtalet i dess helhet. Därefter torde som ett Qärdestycke få följa beslämmelsen atl, om del redan innan Gänsten har påböoals finnsstarka skäl att anla all den inte kommer all utföras utan fel av väsentligbetydelse för konsumenien, denne får häva avtalet. 1denna paragraf ges regler om reklamation på grund av dröjsmål pänäringsidkarens sida. Fördet fallel atl näringsidkaren dröjer med all påböoa uppdraget eller med attavsluta elt påbörjat uppdrag behöver konsumenten enligt lagförslaget intesärskili reklamera, om han på grund av dröjsmålet vill häva avtalet eller krävaskadestånd. Bakgrunden till denna ordning, som skiljer sig från vad utredningenföreslagit, framgår närmare av remissprolokollel. Sedanuppdraget har avslutats får konsumenten däremol enligi förslagel häva avtaleteller fordra skadestånd på grund av ett dröjsmål endast under fömtsättning atlhan inom skälig tid därefier har underrättat näringsidkaren om att han villåberopa dröjsmålet. Bestämmelse härom upptas i Prop.1984/85:110 359 försiastyckel av förevarande paragraf. Ulgängspunklen för beräkningen Lagrådetsyttrande av skälig reklamalionstid är inle den lidpunkt då konsumenien märkleller bort märka dröjsmålel utan lidpunkien för uppdragels avslulande. Regleringeninnebär all näringsidkaren, sedan han slutfört sitt uppdrag, inte därefter skall behöva sväva i ovisshet om huruvida konsumententänker åberopa dl inträffat dröjsmål. Den föreslagna beslämmelsen lorde intelägga något hinder i vägen för all konsumenten redan före uppdragets avslutandeunderrättar näringsidkaren om atl han vill åberopa etl dröjsmål. Ettförtydligande av lagtexten i detta hänseende torde lämpligen höra ske. 1övrigt kan belräffande utformningen av och innehållel i paragrafen hänvisaslill vad lagrådel anfört vid 17 8. Innebördenav regleringen i förevarande paragraf är, på den plals i lagen som paragrafenhar enligt förslagel, inle så läll alt uppfatta. Bestämmelsen lar som framgåttsikte bara på den silualionen alt uppdraget har avslutats, medan de följande27-29 88 har aktualitet även . Enligt lagrådels mening skulleregleringen vinna i tydlighet, om bestämmelsen flyttades ned eftersladgandel om hävning i 29 8 i förslaget. Iöverensslämmelse med det sagda får lagrådel föreslå att 268 med tillhöranderubrik i del remitterade lagförslaget upptas närmast efler det remitteradeförslagels 29 8 och att försia stycket i paragrafen utformas så atl, omuppdraget har avslutats, konsumenten får häva avtalet eller fordra skadeståndpå grund av ett dröjsmål endast under förutsättning atl han senasl inom skäligtid efter uppdragets avslutande har underrättat näringsidkaren om att han villåberopa dröjsmålet (reklamalion). 1paragrafen ges bestämmelser om konsumenlens rätt att hålla inne betalningen pågmnd av dröjsmål på näringsidkarens sida. Den enligt motiven avsedda innebördenär svår atl utläsa av laglexlen. Lagrådet får föreslå alt paragrafenförtydligas enligt följande. Somett första stycke i paragrafen upptas den i andra stycket av den remitteradelydelsen intagna grundregeln, atl konsumenien får hålla inne så myckel avbetalningen som fordras för all ge honom säkerhet för hans krav på gmnd avdröjsmål på näringsidkarens sida. 1 ett andra slycke föreskrivs därefter som enförsta mening alt, om enligt avtalet betalning skall ske vid arbetetspåbörjande eller under arbetets fortskridande, konsumenten får, oavsett vadsom följer av första stycket, intill dess arbetet påböoas eller fortskriderhålla inne den del av betalningen som har förfallit efter dröjsmålets iniräde.Som en andra mening i slycket sladgas alt i fråga om betalning för sådan del avtjänsten som har ulförts konsumenien dock inte får hålla inne mer än som följerav första slycket. 1984/85:110 360 Lagförslagetutgår från atl näringsidkaren och konsumenten frill kan aviala om priset för enGänst. Elt avtal om prisel blir bindande för parterna på ömse sidor och någonprövning av etl överenskommel belopps skälighel kommer alltså inte i frågaenligt förslaget. En annan sak är all den allmänna regeln i 36 8 avtalslagen omjämkning av avtal kan tänkas bli tillämplig. Förevarandeparagraf reglerar endasl fall då prisel för Gänsten inle kan anses följa avavtalet. Konsumenten skall då enligt första slycket betala vad som med hänsynlill omständigheterna är skäligl. 1 andra styckel upptas en bestämmelse för delfallel all näringsidkaren har lämnat en ungefärlig prisuppgift. Det sålundauppgivna prisel får som regel inte överskridas med . 1anslutning till denna beslämmelse understryks i moliveringen atl denomständigheten, all en ungefärlig prisuppgift har lämnats, inle innebär atldel föreligger ett avtal om visst pris. Åven om en ungefärlig prisuppgift harlämnals är konsumenten, enligt vad som vidare sägs, alltså inte skyldig allbelala mer än vad som är ell skäligt pris enligt första slyckel. Angåendeparagrafens innebörd vill lagrådel anföra följande. Som framgått är bådeförsta och andra slyckena i paragrafen tillämpliga bara i den mån priset inteföljer avtalet. Frågan i vilken mån prisel i det enskilda fallet följer avavtalet får bedömas enligt de principer som gäller för avtalstolkning iallmänhet. Om parterna t. ex. har träffat avtal om atl priset för en tjänstskall vara "lägst och högst " eller "mellan10 och " torde, i enlighet med lagens utgångspunkt altavlalal pris skall gälla, konsumenten vara skyldig att belala ,medan näringsidkaren inte är berättigad till mer än . All rätt tillprisavdrag eller pristillägg enligt andra beslämmelser i lagförslaget kantänkas föreligga är en sak för sig. Inom ramen 10 000 kr-12 000 kr lorde vidtvist tillämpning av första styckel i paragrafen kunna komma i fråga. Parternakan också i avtalet ha bestämt priset exempelvis till "ungefär 10 000kr". I ett sådant fall får anses följa av avtalet alt priset skall hållasig . Saken kan också uttryckas så, atl priset enligt avtaletskall vara med den marginal åt båda håll som kan ligga i beteckningenungefär. Delta synsätt ligger i linje med etl uttalande i den allmännamotiveringen till förevarande paragraf i avsnitt 2.8.1. Där sägs sålunda atldet knappasl kan råda någon tvekan om atl en näringsidkare redan enligtallmänna avtalsrättsliga regler blir bunden av en ungefärlig prisuppgift på såsätt atl konsumenten inte är skyldig all belala etl högre pris än som moisvarardet uppgivna prisel plus den marginal som kan anses ligga i att della har betecknatssom ungefärligt e. d. Då någon särskild regel om avlalslolkning tillkonsumenlens fördel inte ges i förslaget lorde konsumenten på motsvarande sättvara bunden av ell åtagande att betala ett ungefärligt pris på det sättel atthan är skyldig atl betala minst det angivna beloppet minus den marginal som kanligga i beteckningen ungefärligt. 1984/85:110 361 även om ett lägre pris kunde anses skäligt. Frågan hurstort marginalul- Lagrådets yttrande rymmel är lorde få överlämnas ålrättstillämpningen. Ifall näringsidkaren däremot endasl har lämnat enungefäriig prisuppgift utan atl någol avtal om priset kan anses vara träffatmellan parterna, är konsumenten i enlighet med vad som sagts i moliveringeninte skyldig att betala mer än vad som med lillämpning av försia slyckel kananses ulgöra etl skäligt pris. Paragrafen behandlar frågan om konsumentens skyldighet attbetala för en förberedande undersökning. Vid föredragningen inför lagrådet har upplysls atlparagrafen är avsedd atl reglera det fallel då uppdragel avser enbart enförberedande undersökning. Denna begränsning framgår inle klart av vare siglagtext eller moliv. Paragrafen lorde därför ges lydelsen, all om konsumenienuppdragit åt näringsidkaren att företa enbart förberedande undersökning för attulreda omfattningen av eller kostnaden för en tjänsl, han inle är skyldig attbetala för undersökningen, om han på grund av sedvana inom branschen eller iövrigl hafl skäl alt anta, att undersökningen skulle göras utan ersättning. Lydelsen av försia stycket i paragrafen torde böra ändrasi enlighet med vad lagrådet föreslagit vid 12 S. Med förevarande paragraf inleds ett avsnill av denföreslagna lagen som behandlar konsumenlens dröjsmål. I försia hand är härfråga om dröjsmål med betalningen. Vidare kan konsumenten råka i dröjsmål ifråga om sådan medverkan från hans sida som är nödvändig för atl Uänsten skallkunna ulföras. Vid dröjsmål i någoldera hänseendet får näringsidkaren inställaarbetet tiil dess konsumenten betalar eller lämnar nödvändig medverkan och, omkonsumenten irots påminnelse inte betalar eller lämnar sin medverkan ochdröjsmålet är av väsentlig betydelse för näringsidkaren, häva avtaletbeträffande återstående del av Gänsten. Hävning får också ske vid anleciperaldröjsmål av väsenllig betydelse för näringsidkaren. Bristande betalning gerockså näringsidkaren rdenlionsrätt. 1 försia styckel av paragrafen föreskrivs alt, omkonsumenten inte betalar i rätl Ud i fall då priset skall betalas helt ellerdelvis innan Gänsten har utförts eller han underiäler atl i rätt tid lämna denmedverkan som är nödvändig för att Gänsten skall kunna utföras, näringsidkarenfår inslälla arbetet dess konsumenien betalar eller lämnar medverkan. HarGänsten påböoats, är näringsidkaren dock skyldig att utföra arbele som inte kanuppskjulas utan risk för allvarlig skada för konsumenien. Enligt andra styckethar näringsidkaren, när han inställer arbetet enligt första slycket. Prop.1984/85:110 362 rätt lill ersällning för koslnader och andra föriusler somdelta åsamkar LagrådeU yttrande honom, om inle konsumenten visar alldröjsmålel ej beror på försummelse på hans sida. Frågan, när dröjsmål med belalningen uppstår, torde iregel inte bereda några svårigheier. Mera tveksamt är vad som avses med"medverkan som är nödvändig för atl Uänslen skall kunna ulföras". 1specialmoUveringen till bestämmelsen sägs alt del för regelns lillämpning intekrävs all konsumentens medverkan - såsom i etl par anförda exempel - är enabsolut förutsättning för att åstadkomma del resultat som Uänslen avser. Del ärUllräckligt att konsumentens medverkan ulgör en väsenllig förutsättning föruppdraget. Vidare anförs alt, om näringsidkaren kan ulföra Gänsien på rimliglsätl utan konsumentens medverkan eller om han kan utföra en annan del avuppdraget medan han väntar, han bör vara skyldig att göra detta. Hithörandesituationer får, sägs det ytteriigare, bedömas inle enbart med hänsyn vadsom har avtalats mellan parterna utan också med hänsyn till näringsidkarensallmänna omsorgspliki (4 8). Om Uänsten fördyras för näringsidkaren, kan hanha rätl till pristillägg enligt 38 8. Den föreslagna lagbestämmelsen synes inle fullt återspegladen innebörd som sålunda avses i fräga om konsumentens medverkan. Enformulering i närmare anslutning till innebörden lorde böra eftersträvas.Samiidigi lorde i fråga om betalningsdröjsmål, med hänsyn till beslämmelsen i41 8 om betalning först vid anfordran sedan Gänsten utförts, böra anges altfråga är om avtalad betalning helt eller delvis i förskott. Åven denredaktionella ändringen torde böra göras alt andra meningen i det remitteradeförslagels första styckel får bilda ell särskilt andra stycke i paragrafen. Iföljd härav får dess andra stycke bli ett tredje stycke. I enlighet med det anförda vill lagrådet till övervägandeframföra följande förslag till lydelse av första slyckel. 1 en försia meningföreskrivs atl, om betalning enligt avtalet skall ske hell eller delvis innanUänslen har utförts och konsumenien inle betalar i rätl tid, näringsidkaren fårinställa arbelel till dess konsumenten betalar. Därefter föreskrivs i en andramening att, om det av avtalet följer att konsumenien skall medverka lillUänstens utförande och han inte i rätt lid lämnar sådan medverkan som Ulgör enväsentlig förutsättning för utförandet, näringsidkaren får inställa arbetettill dess konsumenien lämnar sin medverkan. En fråga som uppkommer är hur paragrafen, särskilt dessbestämmelse om ersättning till näringsidkaren för kostnader och andraföriusler, förhåller sig till bestämmelsen i 6 8, enligt vilken näringsidkareni väntan på anvisningar från konsumenten skall avbryta arbetet. Om detla medförextra koslnader för näringsidkaren, är konsumenten enligt vad som anförs ispecialmotiveringen 6 8 tredje stycket skyldig att ersäua dessa enligt 38§, dvs. i form av pristillägg. Denna rätt till pristillägg är oberoende av omförsummelse ligger konsumenien lill last eller inle. Rälten lill ersällningenligt förevarande 45 8 förulsäller emellerlid, att konsumenien inte visar attdröjsmålel ej beror på försummelse på hans sida. 1984/85:110 363 Ddvill synas som om sådana anvisningar som näringsidkaren är skyldig Lagrådetsyttrande atl avvakta på grund av sin avrådningsskyldighet enligt 6 8 skullekunna hänföras under sådan medverkan från konsumenien som avses i 45 8. Detlatorde dock inte vara beslämmelsernas innebörd. Påföljden för konsumenten ärolika i de båda fallen, pristillägg i fall som avses i 6 8 och skadestånd ifal) som avses i 45 8. Tydligen skall bestämmelserna tolkas så, all åtskillnadskall göras mellan sådan medverkan från konsumentens sida som hänger samman mednäringsidkarens avrådningsskyldighd enligt 6 8 och sådan medverkan som fåranses följa av avtalet med näringsidkaren. Enligtdenna paragraf får näringsidkaren vid sådani dröjsmål på konsumenlens sida somär av väsenllig beiydelse för näringsidkaren häva avtalet beträffandeåterstående del av Uänsten. En förutsättning för hävning är atl näringsidkarenförst påminner konsumenien om hans skyldighet atl betala eller medverka. Enligtvad som sägs i specialmotiveringen ligger det i sakens natur att konsumentenefler påminnelse måsle ges en med hänsyn till omständigheterna skälig lid föratl fullgöra sina skyldigheler. I paragrafens andra stycke meddelas ensärskild bestämmelse rörande formen för påminnelsen, av innehåll liknande detsom föreslagits rörande reklamation i 17 8 tredje slycket. mening bör kravel på påminnelse komma lill lydligare uttryck iparagrafen och en antydan göras om innebörden av påminnelse. Den föreslagnabestämmelsen i andra styckel torde omformuleras i närmare anslutning lillförslagels beslämmelse i 17 S Iredje slyckel rörande reklamation. 1enlighet härmed torde som ell första slycke i paragrafen intas bestämmelse avinnehåll att, om konsumenten i fall som avses i 45 8 inte belalar eller lämnarsin medverkan i rätt lid och dröjsmålel är av väsenllig betydelse förnäringsidkaren, denne får häva avtalet belräffande ålerslående del av Uänsten-Som ell andra slycke i paragrafen torde få följa beslämmelsen, att omnäringsidkaren vill häva avtalet enligt första slyckel, han försl skall påminnakonsumenten om hans skyldighet all betala eller medverka och ge honom skiiligUd atl fullgöra sin skyldighel. 1 ell iredje slycke slufligen lorde föreskrivasatt, om en påminnelse har lämnals in för befordran med posl eller avsänts påannat ändamålsenligt sätt, påminnelse anses ha skell när della gjordes. 1anslutning till 45 8 har lagrådel berört del nära sambandel mellanbestämmelserna om sådan medverkan som avses i nämnda paragraf och om sådanaanvisningar från konsumenlens sida som avses i 6 8. Del vill synas som om ävendröjsmål som kan komma all ligga konsumenien lill lasl i fall som avses i 6 8kan bli av sådan väsentlig betydelse för näringsidkaren atl denne bör varaberättigad atl häva avlalel belräffande åter- 1984/85:110 364 Slåendedel av Uänslen. Lagrådel vill därför lill övervägande föreslå en Lagrådetsyttrande regel härom. Den kan lämpligen las in som en särskild paragraf närmastefler 46 8. Del skulle förskjuia paragrafnumreringen endasl för de fyraföljande paragraferna, 47-50 88. Den nya paragrafen lorde i en försia mening fåinnehålla alt, om näringsidkaren enligt 6 8 tredje styckel har avbruUi påböoalarbele och avbrottet medför väsenllig olägenhet för honom, han får hävaavtalet beträffande återstående del av Gänsten. 1 en andra mening lordedärefter tillfogas, all bestämmelserna i 46 8 andra och tredje styckena (enligtden av lagrådet förordade lydelsen) har motsvarande lillämpning. Enligtdenna paragraf får näringsidkaren häva avtalet beträffande ålerslående del avUänslen vid anleciperal dröjsmål på konsumenlens sida. Som följd av den avlagrådel förordade omformuleringen av 45 S, såvitt avser konsumenlensmedverkan, vill lagrådet föreslå alt förevarande paragraf får lydelsen, atlnäringsidkaren också får häva avtalet belräffande återstående del av Uänsten,om del redan på förhand fmns starka skäl alt anla att konsumenien inle i rätllid kommer all belala eller lämna medverkan enligt 45 8 och atl dröjsmålelblir av väsentlig betydelse för näringsidkaren. Sedangammall har hantverkare, som ulfört arbete på annans sak, hafl räll atl hållakvar saken till säkerhet för sin fordran på betalning (relenlionsrätl).Begreppet hantverkare har i detta sammanhang en vidsiräcki innebörd och kansägas omfalla alla som går in under beteckningen näringsidkare och som harutfört arbete på en sak. Någon lagbestämmelse om retentionsrätt för hantverkarefinns inte, om man bortser från en föreskrift på sjörättensområde. Atl sådan rält föreligger förutsätts emellerlid i lagen (1950:104) omräll för hantverkare att sälja gods som ej avhämtals. På denna förutsättningvilar också den särskilda förmånsrätt som enligt 4 8 2 förmånsrätlslagen(1970:979) följer med retentionsrätt.