prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt minmening bör metoderna i tillämpliga delar kunna användas också för ungdomar iungdomslag. Jag föreslår att tiden i ungdomslag föriängs med i genomsnitt , dock som mestså alt den lotala tiden i ungdomslag blir . Delkan vara lämpligt atl förlägga som en form av utbildning. Under den tidungdomarna deltar i dessa aktiviteter bör utbildningsbidrag utgå.Utbildningsbidraget bör beräknas utifrån antagandel atl fulllutbildningsbidrag motsvarar åtta timmars utbildning. För de ungdomar som har en så lång arbetstid attytterligare två limmar inte rymsinom heltidsramen skall enligt mitt förslag arbetsgivaren medge ledighet med full ersättning för att ocksä dessaungdomar skall kunna delta i jobbsökaraktiviteterna.Dessa aktiviteter skall vara etl led i arbetsförmedlingens kontakteroch uppföljning av ungdomar i ungdomslag samiidigi som de skall syfta till alt öka uislussningen av ungdomarna lill den öppna arbetsmarknaden eller få ungdomarna medvetna om brister i sin egen utbildning o.dyl. Det är synneriigen angelägel attuppföljning av ungdomarna iungdomslag görs på ett effektivt sätt och att alla till buds slående medel utnyttjas. Jagföreslår därför atl dellagande i jobbsökaraktivileter skall vara obligatoriskt och atl arbetsförmedlingen skall kunnaåterkalla anvisningen till arbete iungdomslag för de ungdomar som avvisar deltagande i dessajobbsökaraktivileter. Dessa aktiviteterskall givetvis inte enbart genomföras för dem som är i ungdomslag. Metoden bör vara ett inslagockså i arbetsförmedlingens arbete innan någon placeras i ungdomslag. För att kunnagenomföra denna utbildning på ett bra sätl behöver arbetsförmedlingensärskilda resurser i form av handledare. Jag bedömer att resurser molsvarande150 handledare bör tillföras arbetsförmedlingen för 1984/85:100 Bilaga 12 111 Jag beräknar kostnaderna för helaförslagel lill 53 milj. kr., varav 35 milj. kr. avserutbildningsbidrag som till viss del finansieras över anslaget B 4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag ochtill viss del genomarbetsgivaravgifler. Medel för handledare har jag beräknat under anslaget B 1. Jag vill i det härsammanhanget ta upp frågan om möjligheten att slussa ut ungdomarna urungdomslagen med hjälp av rekryteringsstöd. I anledning av regeringens ekonomisk-politiskaproposition, m.m. (prop. 1984/85:45) harriksdagen beslulal om omfattande åtgärder för långtidsarbetslösa för alt underlätta för en hårt drabbadgmpp på arbetsmarknaden. Det förslag somjag har lämnat om utsträckt lid och jobbsökaraktivileter bör leda till att ungdomarna i ungdomslagen snabbare kommer ut på den öppnaarbetsmarknaden eller i någon annan åtgärd. Dessulom har del i Göteborgsstudien framkommit alt ungdomar i ungdomslagär "välanpassade arbetsvilliga ungdomar som snabbi anpassar siglill arbetsplatsen." Del bör alltsåkunna gå atl placera ungdomar i arbete pä den ordinarie arbetsmarknaden ulan särskilt ekonomiskt slöd lill arbetsgivarna. Jag kan dock tänka mig enstakafall där rekryteringsstöd är etl lämpligt instrument för att få ul ungdomarna på ett vanligt arbete.Jag tänker t. ex. på ungdomar somnärmar sig och har funnits i ungdomslag . Det bör således enligi min mening finnas möjlighelalt i enskilda fall ulnyttja rekryteringsstöd för ungdomar i ungdomslag. Frågan omanvisningstidens längd - dvs. den tid som förmedlingen har för atl pröva andralösningar - har bl. a. behandlats i SINOVA: s rapport där man menar attulplacering av ungdomar i ungdomslag snarare sker som en första än ensisla åigärd. Enligt Göteborgsstudien placerades ungdomar i ungdomslagrelativt lättvindigt till att börja med men en förändring till det bättre har gradvis skett. Del är enligt minmening svårt att generellt säga hur lång anvisningsliden bör vara. Samtidigtsom arbelslöshetstiden inte får bli för lång måste arbetsförmedlingenges tillfälle atl pröva andra åtgärder. Del väsentliga får inle vara hur långlid som förflyter innan placering sker i ungdomslag utan altarbetsförmedlingen aktivt arbeiar med de unga. Om den aktiviteten är hög är del ingen nackdelom placering i ungdomslag sker efter fådagar. Del av mig redovisade förslagel om jobbsökaraktivileter syftar till atl öka arbetsförmedlingens insatser. Jag är molden här bakgrunden inte beredd allförorda en förlängd anvisningstid. Jag är samiidigiangelägen om att ungdomarna i ungdomslag följs upp pä ett bra sätt och atlarbetsförmedlingen prövar ungdomarnas möjligheter atl få ett arbele ellererbjudas nägon annan arbetsmarknadspolitisk åigärd. Jag föreslär därför, delvis i enlighel medGöteborgsstudiens förslag,att arbetsförmedlingen skall upprätta individuella planer för de 1984/85:100 Bilaga 12 112 ungdomar som har varit i ungdomslag . Medlängre lid avser jag här fyra mänader. Undomar i ungdomslagen är en heterogen gmpp med olika behov och förutsättningar. Avplanen skall bl.a. framgå vad som krävs förden enskilde unge för att han eller hon skall komma ut på den ordinariearbetsmarknaden. När det gällerarbetstiden i ungdomslagen framgår det av AMS rapport att av ungdomarnaarbetar heltid. Det framgår vidare av AMS redovisning att benägenheten attakfivt söka arbele kan sammanhänga med ungdomarnasarbelslid, dvs. benägenheten att söka arbete är mindre om man arbetar på heltid i ungdomslaget än om manarbetar deltid. Denna uppfattning stöds också av SINOVA. Enligt minmening är det mindre troligt attbenägenheten att söka annat arbete skulle minska väsentligt om arbetstiden utökades. A andra sidan skulle enutvidgning medföra väsentligt ökadestatsfinansiella åtaganden. är jag övertygad om att intentionenmed ungdomslagen, att ge ungdomarna arbetslivserfarenhet samt att fungera som ett socialt skyddsnät, välkan uppfyllas inom ungefär den ram för arbetstiden som lagen har i dag.Mitt tidigare förslag om utbildning i formav jobbsökaraktivileter innebär ju också i realiteten en betald förlängning av tiden i ungdomslag med igenomsnitt . F. n. kankommunerna utsträcka arbetstiden för ungdomar i ungdomslag på egen bekostnad ivissa fall. Det gäller när den unge är underhållsskyldig, när det finns starkapersonliga skäl eller när det finns praktiska hinder mot avbrott i arbetet. Delkan finnas ytterligare skäl för atl i vissa fall utsträcka tiden. Jag tänkerframför allt på ungdomar som uppbär socialt bidrag frän kommunen. Enligt minmening bör kommunen få utsträcka tiden i de fall man finner detta adekvat och därvid äröverens med berörda fackliga organisationer. En ytterligare generell förlängning avtiden i ungdomslag är jag inte beredd att förorda bl.a.mot bakgrund av de resultat som har framkommit i utvärderingen. Möjligheten till arbete på heltid i ungdomslag genomungdomsplats Gällande regler ommöjligheten att arbeta heltid i ungdomslag innebär att ungdomar som vidanvisningen till ungdomslaget på annat sätt än genom arbete i ungdomslag,uppfyller arbets- och medlemsvillkoren i en arbetslöshetskassa kan välja attarbeta på heltid. Fr. o. m. gäller denna möjlighelockså för dem som vid anvisningstillfallet endast uppfyller arbetsvillkoret mensom i ungdomslaget också uppfyller medlemsvillkoret.Rätlen för denna gmpp att arbeta heltid i ungdomslag inträder närmedlemsvillkoret har uppfyllts. Detta innebär i prakfiken att för att fä rätt att arbeta krävsatt arbetsvillkoret är uppfyllt vid inträdettill ungdomslaget på annat sätt än genom tidigare arbete i form av 1984/85:100 Bilaga 12 113 ungdomslagsamt att ungdomen varit medlem i en arbetslöshetskassa i minst elt år. Ungdomar under 18 åringår i del s. k. kommunala uppföljningsansvaret. Detla innebär altsådana ungdomar bl.a. kan anvisas ungdomsplals. En sådan anvisning fär vara högsl sex mänader med möjlighet tillförlängning med ytterligare femmånader. Ca 30000 ungdomar är placerade i ungdomsplats. Arbetsvillkoret i enarbetslöshetskassa kan f. n. alltså upparbetas inom ramen för skolansuppföljningsansvar för ungdomsplats. Under förutsättning allmedlemsvillkoret i kassan också uppfylls fär ungdomarna frän ungdomsplats mednuvarande ordning rätl att arbeta åtta limmar i ungdomslaget om den åtgärden blir aktuell. En upparbetad rättlill kassaersältning via ungdomsplals medför alt ersättningen frän arbetslöshetskassavid arbetslöshet utgår med . Detta kan jämföras med ersättningen vidheltidsarbete i ungdomslag, f.n. ca . En grundläggandetanke bakom lagen om ungdomslag är atl de ungdomar som är berältigade tillnågon form av kontant stöd vid arbetslöshet skall erbjudas en meningsfull sysselsättning i slället för att enbartuppbära arbetslöshetsersättning.Lagen om ungdomslag har därför konslmerats så all den ekonomiska ersättningen i ungdomslagen i stort sett skallmotsvara den kontanta ersättningensom den unge annars skulle ha fåll. Alt kunna få rättatt arbeta åtta limmar i ungdomslaget genom arbele på ungdomsplats måste betraktas somorättvist av de kamrater som i stället föratt arbeta på en ungdomsplals har gåtl i gymnasieskolan och därmed inle har rätt i ungdomslaget. I sämsta fall kan detta förhällandetmedföra en mycket olycklig styrning frän gymnasieskolan till ungdomsplats. Jag föreslår därför attarbetsvillkoret för rätt alt arbeta i ungdomslag inte kan uppfyllasgenom arbete pä ungdomsplats. F.n. ulgår bidrag för administrations-och handledarkostnader med . perungdom och vecka. Det har visat sig atl det är krångligt för arbetsgivaren att utöver lönekostnader ocksåredovisa antalet ungdomar i ungdomslagvarje vecka. Ett enklare system vore att adminislrationsbidra-getberäknas med etl visst procentpäslag på lönekostnaden. Jag föreslår mol denna bakgrund att statsbidrag föradministrationskostnaderna utgår av redovisade lönekostnader. Dennaförändring innebär inga ökade kostnader utan är enbart av administrativkarakiär. Jag har slutligenytteriigare ett förslag till förenklad hantering av lagen. Enligiungdomslagen kan kommuner och landstingskommuner som bedriver verksamhet iföretagsform inrätta platser i ungdomslag i dessa företag. Då skall enligt nuvarande regler företaget varaarbetsgivare för de ungdomar somfår sådana platser. Det har visat sig att det för vissa små företag är 8 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 114 krångligt alt svara upp mol arbetsgivaransvaret.1 sådana undanlagsfall bör kommunen kunna vara arbetsgivare. Jag föreslårdärför alt lagen ändras på denna punkt. Den fortsatta utvecklingen av ungdomsåtgärder Som jag harantytt pågår del en rad insatser riktade till bl. 18-och 19-åringar.Avsiklen med dessa är dels att förbättra verksamheten inom ungdomslagen, delsatt skapa alternativ till plats i ungdomslag. På några orter, bl.a. iTrollhättan, har således avtal träffals om s.k. indu-slriintroduktion. Mellanparterna inom verkstadsindustrin prövas möjligheter att finna generellalösningar i denna riktning. De centrala parterna på arbetsmarknaden har tagitupp en diskussion kring ungdomsplalserna och möjligheterna att utvidga dessaeller andra alternativ till i första hand 18-och 19-åringar. Hämiöver har TCOlagt fram förslag om inskolningsplatser för att underlätta övergången mellanulbildning och arbele. F. n. pågår således ettomfattande utvecklingsarbete kring ungdomsfrågorna och del är min förhoppningatl detta arbete skall kunna fortskrida i snabb takt. Ungdomslagen kommer ocksånoga alt följas framöver. Jag avser att, i samråd med utbildningsministern,vidare bereda bl.a. frågan om samordning mellan de olika ungdomsåtgärderna. Jag beräknar kostnademaför verksamheten enligt lagen om ungdomslag till sammanlagt 1 233 milj. kr.,varav 35 milj. kr. avser utbildningsbidrag som till viss del finansieras överanslaget B4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag ochfill viss del genom arbetsgivaravgifter. Medlen för handledarkostnader,ISmilj.kr., bör belasta anslagel B 1. Medelsbehovet under anslaget B 17. Statsbidrag förungdomslag beräknar jag lill 1 180 milj. kr. Mina förslag i detföregående i fråga om jobbsökaraktivileter, uppföljning, utsträckning avarbetstiden och rätt till älta timmars arbete föranleder ändringar i lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Ett förslagtill lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offenlligaarbetsgivare har upprättats inom . Förslaget börfogas till protokollet i detta ärende som underbilaga 12,2. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär alt 1. antagainom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, 2. till Statsbidrag förungdomslag för /86 anvisa ett förslagsanslag av 1 180000000kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 115 Bidrag till vissa affärsverksinvesteringar 1984/85 Anslag 1 000 1985/86 Förslag 1 000 Anslaget har inrättatsfr. /85 (prop. 1983/84: 150 bil. 4, AU 24, rskr 385). Frånanslagel skall bekostas lidigareläggningsbidrag till affärsverksinvesleringarutanför statsbudgeten. Anslagel disponeras av regeringen. Anslagel har hittillsunder innevarande budgetår inte utnyttjats. Anslagel bör föras upp med endaslelt formellt belopp av . Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen atl lill Bidrag lill vissa affärsverksinvesteringar för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Medel för Insatser inommalmfältskommunerna 1985/86 Förslag 1 000 beslöt (AU1982/83:24, rskr305) med anledning av regeringens prop. 1982/83: 120 omutveckling i atl inrätta en särskild delegation i malmfälten(Af/ami-LKAB) för särskilda insatser för övertalig personal vidLoussavaara-Kiimnavaara AB (). För extraförmedlingstjänstemän, för delegationen och för terminaler ochförvaltningskostnader i övrigl under budgetären 1983/84 och 1984/85 beräknades17,5 milj.kr. och för beredskapsarbeten och projekt (s.k. projektmedel) 262milj. För utbildningsinsatser, ami-lag m. m. beräknades 28,5 milj. kr.Dessa medel uppfördes pä etl reservationsanslag för /84 benämntB 16. Medel för särskilda insatser för övertaliga inomLuossavaara-Kiirunavaara AB (). Fram t.o.m. harberedskapsarbeten och särskilda projekt beviljats för drygt 180milj. kr.Delegationens verksamhet upphör . Jag föreslår att de medelför förmedlingstjänstemän m. m. som kan finnas kvar fåranvändas även under budgetåren 1985/86 och 1986/87 för en fortsatt anställningav den extra förmedlingspersonal som finns inom de ordinariearbetsförmedlingsdislrikten i och Kimna och vars lönekostnader nubelastar de av mig tidigare nämnda 17,5 milj. kr. Totalt avses 20tjänster kostnad av 3 milj. kr. I malmföltsutredningensbetänkande (Dsl 1984:9) Framlid i malmfälten föreslås alt Af/ami-LKAB skall gesen förlängd tid för sitt arbete samt få ett vidgat arbetsområde. Med tanke på den slorabetydelse som den s. k. malmfältsdelegationen har och har haft för att hjälpade övertaliga vid och för att initiera Prop.1984/85:100 Bilaga 12 116 och ta till vara utvecklingsprojekt föreslår jagatt en ny organisation, med delvis ny sammansättning och inriktning, inrättasfr. o. m. . Denna nya organisation bör i likhet med dennuvarande ingå i arbetsmarknadsverket. Den bör bestå av en chef, enhandläggare och högst två biträden. Verksamheten bör inriktas pä insatser föratl stärka och bredda näringslivet inom malmfältsregionen i linje med vad sombl.a. har föreslagits av malmfältsutredningen. Den nya delegationen bör intesom Af/ ami-LKAB vara fast bunden till och dess före della anslällda. Enviklig del i arbetet bör dock naiurligen bli atl även i fortsättningen skapavaraktiga arbetstillfällen för de personer som har arbetat inom LKAB.Verksamheten bör inrättas direkt under länsarbetsnämnden i ochfungera längst under liden den - . Verksamhelen börbekoslas helt med de medel som kan återstå då den nuvarandemalmfältsdelegalionen upphör . Har medlen förbmkals före den 30juni 1987 skall verksamheten därmed avvecklas. Ledningen för den nyadelegationen bör bestå av högst nio ledamöter representerande berörda parter.Chefen för delegationen skall ingå i ledningen. Det bör ankomma på regeringenalt besluta om den närmare utformningen av organisationen och verksamhetensinrikining. i bör bistå även denna nyadelegation med administrativ hjälp. Jag vill för riksdagenanmäla att regeringen genom beslut har medgivit att högslI5milj.kr. av de medel som står till Af/ami-LKAB: s förfogande redan underinnevarande budgelår fär utnyttjas för utvecklingsprojekt bl.a. i linje medmalmfältsulredningens förslag även om före delta anslällda inom inlekommer alt ingå i projeklen. Bakgrunden till beslutet är att regeringen anserdet angelägel atl vissa projekt snabbt kan komma till stånd inommalmfällskommunerna trots att de inte direkt berör före detta anställda inomLKAB. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslär att 1. godkännavad jag har förordat i fråga om om extra arbetsförmedlingstjänstemän inomGällivare och arbetsförmedlingsdistrikt, 2. godkänna vad jag harförordat om en ny organisation för vissa insatser i malmfälten och överföringav medel till denna organisation, 3. till Medel för insatserinom malmfältskommunerna för /86 anvisa etl reservationsanslagav . 1984/85:100 Bilaga 12 117 Kostnader för nyorganisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. 1985/86 Förslag 925 775 000 har nyligenbeslutat (prop. 1984/85:59, AU 9, rskr 101) om ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen att träda i kraft den . Jaghar tidigare redovisal detta och beräknat anslagen B 3.Arbetsmarknadsutbildning och B 9. : Inköp förarbetsmarknadsutbildningen lill ell med hälften av helt budgetår upptagetbelopp. En organisationskommitté kommer bl.a. överväga ochlämna förslag till anslagskonslruktion och medel för verksamhelen. Jag avseratl I9S5 återkomma till regeringen med förslag lill inämnda avseenden. I avvaklan härpå bör formellt elt anslag föras upp istatsbudgeten med ell belopp som moisvarar återstående hälfter av anslagen B 3.Arbelsmarknadsulbildning och B9. : Inköp förarbetsmarknadsutbildningen. Beslutet om ny organisation innebär vidare atl SÖinte längre skall vara den centrala myndigheten för arbetsmarknadsutbildningen.Huvuddelen av SÖ:s nuvarande arbetsuppgifter inom arbetsmarknadsutbildningenövergår till den nya organisationen fr.o.m. . Av de resursersom SÖ utnyttjar för arbetsmarknadsutbildningen bör några tjänster få behållasav SÖ för kursplanearbeie för arbetsmarknadsutbildningen. Förslag till SÖ: sresurser för kvarvarande arbetsuppgifter liksom belräffande vilken redovisningscentralsom skall anlitas för den nya organisationen kommer att lämnas avorganisationskommittén. I avvaktan på sådant underiag föreslår jag nu att tillanslaget förs ett belopp om . från anslaget B I. underåttonde huvudtiteln. Beloppet motsvarar hälften av SÖ: s helårskostnader för61 tjänster vid styrelsen som utnyttjas för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen saml vissa förvaltningskostnader. Beloppet kan dockkomma alt justeras när organisationskommittén har lämnat sina förslag. Jag hari dessa frägor samrålt med statsrådet . Jag avser vidareåterkomma till regeringen med förslag till angående lokaliseringen avden cenirala . Mol bakgmnd av vad jag nuhar anfört hemställer jag att regeringen föreslär alt till Kostnader för nyorganisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. /86 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 118 Arbetsmiljö Tillsyn och forskning Nyll anslag som ersätterde under /85 upptagna anslagen C 1. Arbetarskyddsstyrelsen och C3. 1983/84 Utgift 291 695 784(1) 1984/85 Anslag 270 620 000(1) 1985/86 Förslag 274 067 000 (1) Omfattar utgifter/anslag förarbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen samt utgifter/kostnader förarbetarskyddsstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet. Arbetarskyddsstyrelsen ärcentral myndighet för arbetarskydds- och arbetstidsfrågor och chefsmyndighetför yrkesinspektionen. Styrelsen är vidare landets centrala forsknings- ochutbildningsinstitution inom del arbelsmedicinska området. Arbelarskyddsstyrelsenleds av en styrelse. Den består av generaldirektören, överdirektören och nioandra ledamöter, varav sju representerar parterna på arbetsmarknaden och två ärledamöter av . I verksstyrelsen ingår också två personalföreträdare.Inom styrelsen finns tre avdelningar, nämligen tillsynsavdelningen,forskningsavdelningen och administrativa avdelningen. Tillarbetarskyddsstyrelsen är knuten en arbetstidsnämnd, som består avgeneraldirektören eller överdirektören, chefen för arbelstidsbyrån, entjänsteman som generaldirektören utser samt sex andra ledamöter somrepresenterar parterna på arbetsmarknaden. utövartillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen m.m. samt- inom sitt verksamhetsområde -produktkontrollagstiftningen. Inspektionensvarar även för tillsyn enligt vägarbetstidslagstiftningen. äruppdelad på 19 distrikt. I varje distrikt finns en yrkesinspektionsnämnd,vilken beslår av distriktschef och åtta andra ledamöter som bl. a.representerar parterna på arbetsmarknaden. Arbetarskyddsverketkommer enligt förslag i årets budgetproposition all fr. o. m. budgetåret1985/86 tilldelas anslag i programtermer. Följande programindelning föreslåsgälla för verkel. Arbetarskyddsverketsverksamhet under programmen föreslås finansieras frän ett förslagsanslagbenämnt Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning. 1984/85:100 Bilaga 12 119 1984/85 Budget 1985/86 beräknar Intäkter under program 1 Intäkter under program 2 33 300 000(1) (1) Beloppet kommer att justeras med hänsyntill utfallet av arbetarskyddsavgiften Åriigen inträffarnära 100000 arbetsolycksfall och anmäls ca 20000 arbelssjukdomsfall. Antalet sjukskrivningsdagar för dessauppgår lill ca 3 milj. Arbetsskadorna medförofta lidande och välfärdsföriuster för den enskilde liksom slora kostnader för näringsliv och samhälle. Enligtstyrelsens uppfattning måste därfördel förebyggande arbetarskyddet intensifieras, vilket ställer ökadekrav på arbetarskyddsverket. Föreskriftsarbetetutgör den tyngsta delen av den centrala tillsynsverksamheten. Deltaarbete har präglats av omarbetning av regelsystemetenligt den arbetarskyddslagstiftningen. Styrelsen beräknar all detta arbete i huvudsakskall vara slutfört /86.Den kraftiga satsningen på omarbetningsprogrammel har medfört att mindre resurser har kunnat anslås till andra delar av den cenirala tillsynsverksamheten.Efter det atl omarbetningsprogrammet har slutförts kommer ett uppdämt behov avkompletterande regler och uppföljningsinsalser av nya och omarbetade författningar atl föreligga. I anslutninghärtill krävs handlednings- och informationsmaterial. Metoder för utvärderingav föreskrifternas effekler är under utveckling. Planeringen för detregionala fillsynsarbetet bygger på den allmänna fömtsättningen atl åtgärder mot skaderisker skall haprioritet före frågor av komfortkaraktär. Därvid skall en koncentration avlillsynsinsatserna ske till områden där de största riskerna finns förarbetsskador. Åtgärder för alt förebyggabelastningsskador av olika slag är fortfarande ett högt prioriterat område.Arbetet härmed bedrivs bl. a. i form av ett riksomfattande tillsynsprojekt, ivilket såväl tillsynsavdelningen som yrkesinspektionen medverkar. Det regionalatillsynsarbetet kommer även i fortsättningen att inriktas pä att stärka denlokala skyddsverksamheten och främja utvecklingen av en effektivföretagshälsovård. Sä mycket som möjligt av det rutinmässiga skyddsarbetet bör, enligt styrelsensmening, skötas genom lokal skydds- 1984/85:100 Bilaga 12 120 verksamhet.Ell fortsatt arbele på alt utveckla det sakliga innehållet i yrkesinspektionens främjande av lokallskyddsarbete pågår f. n. En viktig uppgift för forskningen vidstyrelsen är att svara för den långsiktigakunskaps- och kompetensuppbyggnaden i landet på arbelsmiljöområdet. Deresurser som styrelsen disponerar för forskning kan av naturliga skäl inte läcka allaproblemområden. Den lyp av forskning som har väsenllig betydelse frånhälsosynpunkt måste, enligt styrelsens uppfattning, i första hand prioriteras. Hänsyn måsle tas till såväl skadefrekvens som svårighetsgrad.