prop · G803217 · 1984-12-31 00:00:00 — Prop.1984/85: 217 Regeringens proposition 1984/85: 217 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m.; Regeringen förelägger vad som har upptagils ibifogade uidrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och del ändamål somframgår av föredragandens hemställan. 1 propositionen redovisas den ekonomiska utvecklingenunder ärels första månader och föreslås åtgärder för att dämpa kredilgivningen lillkonsumiionsändamål. Vidare föreslås förhöjda likviditetsindragningar frännäringslivet, vissa skaltehöjningar samt senareläggning av vissa statliga utgifler.Åtgärderna syftar lill alt begränsa den privala konsumiionsökningen, ökasparandel, förstärka bylesbalansen och motverka valutautflödet. I 1984/85. 1984/85:217 2 Lagmed bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp Regeringenfår meddela föreskrifier om de betalningsvillkor som säljare eller krediigivareskall tillämpa vid kreditköp av varor, tjänsler eller andra nyttigheter. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgifl på den ulkomfrån trycket i . Genomlagen upphävs lagen (1980:523) med bemyndigande att meddela föreskrifier ombetalningsvillkor vid kontoköp. 1984/85:217 3 Lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981) Härigenomföreskrivs att 30 § konsumentkreditlagen (1977:981) skall ha nedan angivnalydelse. Bestämmelserna i 8 och 9 §§ gäller ej kreditköp för vilkaföreskrifter om kontantinsats har meddelats med stöd av lagen (1975:90) medbemyndigande atl meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar. Bestämmelserna gäller inte heller kreditköp för vilkaföreskrifter har meddelats med stöd av lagen (1980:523) med bemyndigande attmeddela föreskrifterom betalningsvillkor vid kontoköp. Bestämmelserna i 8 och 9 SS gäller ej kreditköp för vilkaföreskrifter om kontantinsats har meddelals med stöd av lagen (1975:90) medbemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässigförsäljning av bilar. Bestämmelserna gäller inte heller kreditköp för vilkaföreskrifter har meddelats med stöd av lagen (1985:000) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp. Denna lag träder i kraft dagen efler den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i . Senaste lydelse 1980:524, 1984/85:217 4 Lag om ändring i lagen (1985:000) om inbetalning pålikviditetskonto Härigenomföreskrivs atl 2 och 3 §S lagen (1985:000) om inbetalning på likviditeiskonlounder /86 skall ha nedan angivna lydelse. Lvdelse enligt prop. 1984/85:150 (bil. Arbetsgivaresom är skyldiga att betala in medel på likviditeiskonlo skall betala in ettbelopp motsvarande av den del av lönesumman för somöverstiger . Med lönesumman avses underlaget för förarbetsgivaravgift till folkpensioneringen enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. Om det belopp som skall betalas in inte uppgår till minsl 10000kronor skall inbetalning inte göras. Andraarbetsgivare än landstingskommuner och kommuner skall på likviditetskontobetala in etl belopp molsvarande av den del av lönesumman för är1984 som överstiger . Landstingskommuner och kommuner skallpå likviditetskonto betala in ett belopp molsvarande av den del avlönesumman för som överstiger 20 mil-Joner kronor. Med lönesumman avsesunderlaget för för arbelsgivaravgift till folkpensioneringen enligtlagen (1981:691) om socialavgifter. Om det belopp som skall betalas in inte uppgärtill skall inbetalning inte göras. 3 S Förinbetalning av medel pä likviditetskonto enligt 2 S gäller följande. Andra arbelsgivareän landstingskommuner och kommuner skall , iavräkning på det slulliga beloppet, betala in ell belopp motsvarande 4 procenlav den del av avgiftsunderlaget för preliminär arbelsgivaravgift tillfolkpensioneringen för som överstiger (preliminärinbetalning). Om della belopp inle uppgår lill skall någonpreliminär inbetalning på likviditets-konto inle göras. Alersloden av beloppetenligt 2 § skall belalas in (slullig inbetalning). Andra arbelsgivareän landstingskommuner och kommuner skall , iavräkning på det slutliga beloppel, beiala in etl belopp motsvarande 6 procentav den del av avgiftsunderlaget för preliminär arbetsgivaravgift lillfolkpensioneringen för som överstiger (preliminärinbetalning). Om della belopp inle uppgår till skall någonpreliminär inbetalning på likviditets-konto inle göras. Återstoden av beloppelenligt 2 § skall betalas in senasl (slutlig inbetalning). 1984/85:217 5 Landstingskommuner och kommuner skall senast den 31januari 1986 betala in del i 2 S angivna beloppet. Om denpreliminära inbetalningen överstiger vad arbetsgivaren enligt 2 S skall betalain på likviditetskonto skall betala tillbaka överskjulande beloppjämte årlig ränta på det beloppet frän inbetalningsdagen. Öretal somuppkommer vid ränleberäkningen bortfaller. Prop.1984/85:217 6 Lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon Härigenomföreskrivs alt 8 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon' skallha nedai dT\givna lydelse. Skatten ulgår för personbil, buss och lastbil med 3 kronoroch per kilogram tjänsievikt. Överstiger tjänsteviklen I , ulgårytterligare skalt med för varje fullt femtiotal kilogram varmed tjänsteviklenöverstiger I . Skatten beräknas lill helt tiotal kronor så atl överskjulandekrontal bortfaller. Skatten utgår för motorcykel med om tjänstevikleninle överstiger , med om tjänsteviklen är högre men inleöverstiger , med om tjänsteviklen är högre än 160kilogram men inte överstiger , saml i annal fall med . Skatten utgår för personbil, buss och lastbil med 6 kronoroch per kilogram tjänsievikt. Överstiger tjänsteviklen , ulgåryllerligare skatt med för varje fullt femtiotal kilogram varmed tjänsteviklenöverstiger . Skatten beräknas till helt tiotal kronor så atlöverskjutande krontal bortfaller. Skatten utgår för motorcykel med omtjänstevikten inte översiiger , med / om tjänstevikten ärhögre men inle överstiger , med om tjänsteviklen ärhögre än men inle överstiger , saml i annat fall med 4480kronor. Denna lag träder i kraft , Lagen omtryckt 1984: 159, 1984/85:217 7 Lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter Härigenomföreskrivs att 24 S lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheterskall ha nedan angivna lydelse. Stämpelskatten är tiokronor för varje fullt tusental kronor av det belopp som intecknas. För inteckningi skepp är skatten dock för varje fulll lusental kronor avbeloppet. Skatten är alltid lägsl . 1) fas! egendom och tom 11 ätt tjugokronor för varje fullt tusental kronor av del belopp som intecknas, 2)luftfartyg ochnäringsverksamhet för varje fullt tusental kronor av det beloppsom intecknas, 3)skepp förvarje fullt tusenlal kronor av det belopp som intecknas. Skallenär alllid lägsl . Dennalag träder i krafl , Prop.1984/85:217 8 Närvarande: statsrådet 1, , ordförande, statsrådenLundkvist, , , , , , , ,, , , , R, , , , , Proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1 Det ekonomiska läget och inriktningen av denekonomiska politiken 1 kompletleringsproposiiionen (prop, 1984/85:150) redovisade regeringen sin syn på del ekonomiska läget ochutsikterna för , 1 huvudsak var del en relaiivt ljus bild somtecknades av utvecklingen. Den inlernationella tillväxten skulle fortsättaunder året, om än i långsammare takt än i Ijol. Inom landet skulle produktionoch sysselsättning fortsätta alt öka under årel. Export och invesleringarskulle svara för merparten av efterfrågelillväxten, medan konsumtionen baraökade relativt långsamt. Statens budgetunderskott skulle reduceras väsentligt. Redan i kompletteringspropositionen uttrycktes emellertiden viss oro för bytesbalansen och för prisutvecklingen. Bytesbalansen väntades släom från ett litet överskott 1984 till ett - om än begränsat - underskott 1985,Även om detta omslag till stor del hade sin grund i den starkainvesteringskonjunkturen och ett väntat lageromslag så innebar del en avvikelsefrän regeringens ambition att uppnå ett överskott i bytesbalansen ochdärigenom öka den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Inflationen hade underbörjan av året dämpats i en för långsam takt, vilket bl, a, hade gjort detnödvändigt för regeringen alt införa ett prisslopp gällande från och med den 6mars 1985, har vissa uppgifter framkommit som tyder påatt den ekonomiska uppgången har varit snabbare än vad som tidigare förutsatts.Främst gäller det den privata konsumtionens utveckling och efterfrågan päimporterade varor. Även om denna nya information inte ändrar den grundläggandebilden av det ekonomiska läget sä tyder den pä att expansionen i 1984/85:217 9 den svenska ekonomin är någol för slark, vilkel negalivipåverkar bytesbalansen och prisulvecklingen. Mot denna bakgrund vill jag någol beröra den ekonomiskautvecklingen under arets första månader. Vissa uppgifter tyder på att den privata konsumtionen harökat starki . Exempelvis har omsättningen i detaljhandeln ökatmed i volym jämfört med . Nyregistreringenav bilar har ökat med jämfört med sammamånader . Andelen hushåll som planerade bilinköp under andrakvartalet var större än . Förhållanden av dessa slag varierar emellertid mellanenskilda månader och kvartal och påverkas ofta av tillfälligheter. Sålundavisar preliminära uppgifter en betydligt lugnare utveckling för omsättningen i dctaljhaiidelni april. Nyregistreringen av bilar kan ha drivits upp av den väntade arbetsmarknadskonnikten.Vidare innehåller den totala privata konsumtionen delar som utvecklar sig merstabilt och i långsammare takt än ovannämnda delar, exempelvis bosladskonsumtionenoch delar av tjänste-komsumtionen. En samlad bedömning tyder på att den privata konsumtionenunder har ökal ungefär en procentenhet snabbare än den helärsprognospå 1,som regeringen redovisade i kompletteringspropositionen. Orsakerna till denna utveckling är svåra att klariägga.Hushållens reala inkomstulveckling torde inte - enligt vad som nukan överblickas - möjliggöra en så kraftig konsumtionsökning. Det är därförsannolikt att konsumtionsökningen beror på ett minskat sparande. Uppgifter ombankernas och kreditinstitutens utlåning tyder på en relativt kraftig ökning avhushällens upplåning i är. Vidare kan en kraftig expansion noteras även i andraavseenden. Industrins investeringsplaner - såsom de kommer till uttryck iIndustriförbundets - är mycket expansiva för i är.Konjunkturinstitutets konjunklurbarometer för industrin visar på en fortsattökning av export, produklion och sysselsättning under resten av årel. Prisökningarna har varil snabbareän önskvärt. Delvis beror detta på ökade importpriser till följd avdollarkursens starka uppgång. Delvis lorde de ha att göra med att anpassningennedåt av innationsförvänlningarna tar lid och de relativt starka efterfrågeökning-arnapä vissa varuområden. De löneavtal som har slutits på den svenska arbeismarknaden,den låga inlernationella inflationen och det allmänna prisstopp som förnärvarande råder gör förutsättningarna goda för en kraftig dämpning av inflationenunder reslen av året med sikte på att uppnå det uppsatta inflationsmålet. Bylesbalansen har varit sämre under ärels första månaderän vad som är förenligt med prognosen i kompletteringspropositionen.Handelsbalansen Prop.1984/85:217 10 uppvisade elt överskott på I miljard kr. , vilkel är betydligt sämre än fjolårets överskoll på 11 miljarderkr. En analys av ulvecklingen tyder på alt importen har ökat mycket kraftigtoch mer än väntat, medan exporten har utvecklats i enlighet med tidigarebedömningar. Det finns naturiiglvis faktorer av tillfällig natur bakomdenna utveckling. Såiunda har den höga dollarkursen försvagat bylesbalansen ochden kalla vintern inneburit både en ökad oljeimport och ishinder för delar avden svenska exporten. Försämringen av bytesbalansen är emellertid i huvudsakorsakad av den snabba efterfrägetillväxten inom landet. Den privata kapiialbalansen uppvisade ett litet överskottunder . Del valutaulflöde som inleddes i november i fjolfortsatte och har under senare lid accentuerats.Sannolikt har även den privata kapitalbalansen dä försvagats. har en arbetskonflikt tillkommitinom den statliga sektom. Vissa inslag i konflikten bedöms redan efter kort tidfå betydande skadeverkningar på den svenska ekonomin. Särskilt gäller det förutrikeshandeln. kan även produktionen och sysselsättningen inäringslivet komma all försvåras. Konflikten skapar också osäkerhet omframtidsutsikterna för den svenska ekonomin. Om konflikten blir långvarig få belydande negaliva verkningar . Det finns således ett antal uppgifter, som tyder på att densvenska ekonomiska uppgången är snabbare än vad som lidigare förutsetts samtidigtsom problemen med bylesbalansen och valutaulflöde! Regeringensekonomisk-politiska strategi säsom den senast beskrevs i kompletleringsproposiiioneni april ligger fast. Den redovisade utvecklingen gör del emellerlid nödvändigtalt vidta ekonomisk-politiska åtgärder för att fullfölja den tredje vägensekonomiska politik. Fullmäktige i har beslulal omett antal åtgärder för atl dämpa konsum-tionslillväxlen och molverka valulautflödel,bl, a, höjdes diskontot från 9,tiU 11,, Regeringen har beslutat om följandeåtgärder, O Föreskrifier om betalningsvillkor vid försäljning av bilar (bilkreditförordningen)äterinförs. Kontantinsatsen skall vara minst 5Ö% och amorteringstiden högst 12månader, O Reglerna för konlokrediter skärps genom en nyförordning. Enligt denna uttas en förhöjd försia amortering på senastemånadens köp. Vidare skall amorteringen vara av kvarståendeskuld. Jag föreslår nu följande ytteriigare ålgärder, O Genom en ny lag föreslås bemyndigande för regeringen allskärpa reglerna för avbelalningsköp. Regeringen bör föreskriva alt kontantinsatsenskaU vara och amorteringstiden högst 12 månader. 1984/85:217 11 De ovannämnda åtgärderna syftar till alt minska den lånefinansieradeprivata konsumtionen och öka sparandet. Åtgärderna avses gälla t,o,m, utgångenav , O Likviditetsindragningarna från näringslivel utvidgas.Förelagen åläggs alt pä konto i inbetala ett belopp molsvarande 6%av lönesumman över 20 milj, kr, och ijanuari1986, Medlen hålls bundna l,o,m, , O Bilaccisen fördubblas , För en medelstorbil blir höjningen ca 3 . Härigenom dämpas den inhemska efterfråganpå nya personbilar. Som ett led i miljöpolitiken avser jag att senare föreslåregeringen att bilaccisen sänks för de bilar som uppfyller de strängare reglerför avgasrening som kommer att gälla i framliden, O Stämpelskatten på fastighetsinteckningar höjs från Itill från den , Härigenom dämpas efterfrågan på krediter motfastighetsinteckning, O Vissa statliga utgifter senareläggs. De åtgärder jag nu har nämnt leder till en betydandeförstärkning av budgeten, Å andra sidan medför den höjda räntenivån till följdav åtgärder en ökning av statsskuldräntorna. Hur stor denna blirberor pä vilket ränteläge som kommer att gälla under /86. Om nugällande räntenivå skulle bestå under hela torde budgetunderskottetnästa budgetär komma atl uppgå till ungefär det belopp som angavs i årels kompletteringsproposiiion,dvs, ca . 2 Begränsning av konsumtionskrediter Som jag redovisal är del nödvändigl att begränsasådan konsumtionsökning som bygger på ett ökat utnyttjande av krediter. På vissaområden har regeringen redan bemyndiganden av att utfärdaföreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp, Bemyndigandena finns i lagen(1975:90) med bemyndigande atl meddela föreskrifter om betalningsvillkor vidyrkesmässig försäljning av bilar samt i lagen (1980:523) med bemyndigande attmeddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kontoköp. Regeringen har beslutat förordningar medföreskrifter om betalningsvillkor vid yrkesmässig försäljning av bilar och vidkonloköp. För andra konsumenlkredilköp, t, ex, avbelalningsköp i övrigl, finns inlemolsvarande möjlighet för regeringen att utfärda föreskrifter. Bestämmelsen i8 S konsumenlkreditlagen (1977:981) om konlanlinsals på är föreslavadav allmänna konsumentpolitiska strävanden efter etl förbättrat konsumentskyddoch inle avsedd all användas i samhällsekonomiska syflen av mer konjunklurpolilisknalur, Älgärder som vidlas i dessa syften är vanligen också av mera lillfälligkaraktär än åtgärder som vidtas i syfle all stärka konsumentskyddet. Prop.1984/85:217 12 Som jag nämnt har regeringen bemyndigande att meddelaföreskrifter om betalningsvillkor vid kontoköp. Från samhällsekonomisk synpunktär det väsentligt att regeringen snabbt kan vidta motsvarande åtgärder beträffandekreditköp i övrigt. Jag föreslår därför atl bemyndigar regeringen attmeddela föreskrifier om betalningsvillkor också vid andra kreditköp änkontoköp. Som etl led i de föreslagna ekonomisk-politiska åtgärdernaföreslår jag att den likviditetsindragning från näringslivet och kommunerna somföreslagits i komplelteringspropositionen (prop, 1984/85: 150 bil. I) skärps beträffande näringslivet.Jag föreslår att del belopp som skall belalas in av företagen ökas från eltbelopp motsvarande av den del av lönesumma som överstiger 20 milj,kr, till av detta belopp. Inbetalningen föreslås ske med 6 procentenheteri och resterande del , Det belopp som skall betalasin av företagen kan genom höjningen antas öka med ca . 4 Försäljningsskatten på motorfordon Försäljningsskatt på personbilar, lätta lastbilar ochbussar samt på motorcyklar utgår enligt lagen (1978:69) om försäljningsskattpå motorfordon. Försäljningsskatten utgår för personbilar med en tjänsievikt avmer än , för bussar med en totalvikt av högst , för lastbilar med skåpka-rosserioch med en totalvikt av högsl och för motorcyklar oavsett vikten. Skallen beräknas för samtliga fordonstyper eftertjänstevikten. För personbilar, lastbilar och bussar är skatten , 20öre per kg, med etl tillägg av , per varje fullt femtiotal kg varmed tjänsteviktenöverstiger I . För motorcyklar tas skatten ut efter fyra olikaviktklasser, med en skatt varierande mellan . Somjag förordat bör försäljningsskatten nu höjas med 100%.Höjningen bör procenluelll selt vara lika stor för alla lyper av fordon.Höjningen bör genomföras den ISjuni 1985. Regeringen har i prop. 1984/85: 127 om program motluftföroreningar och försurning föreslagit atl skärpta avgasreningskrav förpersonbilar, motsvarande nuvarande amerikanska krav, införs frivilligt fr.o.m.1987 års bilmodeller. För alt en sådan frivillig introduktion skall få önskvärtresultat bör särskilda ekonomiska stimulanser införas under en övergångstid.Dessa bör utformas så att kostnaderna för avgasreningen kompenseras Prop.1984/85:217 13 genomen lägre försäljningsskatt. Den nu föreslagna höjningen av skatten ger utrymmeför en sådan kompensation. Jag avser därför att, av miljöpolitiska skäl och eflersamråd med chefen för återkomma i annat sammanhang medförslag till nedsättning av försäljningsskatten för avgasrenade bilar. Enligtlagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter tas slämpelskatlut vid förvärv av fast egendom, tomträtter och skepp samt vid beviljande avinteckningar. Stämpelskattvid beviljande av inteckning tas ut när det gäller inteckningar i fastegendom, lomträtt, luftfartyg, skepp och näringsverksamhet. Skattesatsen är liokronor för varje fullt tusental kronor av det belopp som intecknas. Förinteckning i skepp är skallen dock för varje fullt lusental kronorav beloppel. Skallen är alllid lägst . Skallenvid beviljande av inteckningar i fast egendom eller tomträtt bör höjas tilltjugo kronor för varje fullt tusental kronor av del belopp som intecknas. Dennahöjning bör träda i kraft den . Skallen vid uttag av inteckningar iluftfartyg, skepp och näringsverksamhet bör inte höjas. 6 Senareläggning av vissa statsutgifter Idet föregående har redovisats att det flnns anledning att vidta åtgärder somdämpar efterfrågan i ekonomin. Ålgärderna tar i första hand sikte på attbegränsa likvidiielsökningen i näringslivet och att begränsa den lånefinansieradeprivata konsumtionen. Detfinns i nuvarande läge anledning atl också begränsa den efterfrågan som skapasvia slatsbudgelen. En sådan begränsning bör i försia hand inriktas på deområden jag nämnt och sålunda omfatta bl. a. transfereringar lill näringsliveloch vissa slatliga inköp av maleriel och ulrustning. Detankommer på regeringen att - med beaklande av de utgiftsålaganden som följerav lag eller annal särskilt beslul av - avgöra i vilken utsträckningoch i vilken lakl ett anslag eller bemyndigande skall las i anspråk. Detta skeri regleringsbreven. Arbeletmed atl ulforma regleringsbreven för /86 pågår i regeringskansliel.Regeringens avsikl är alt i detla arbele noggrant pröva de möjligheter som föreliggeratl innehålla medel eller senarelägga utbetalningar frän anslag. 1 den mån anslagsulnytljandelinnebär större förändringar i förhållande lill de utgiflsprogram som presenlerasför bör della redovisas i näsla års budgelproposition. Etlgenerellt utnyttjande av regeringens möjligheter all innehålla medel har förekommillidigare, l.ex. Prop.1984/85: 217 14 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomfinansdepartementet upprättats förslag lill 1, lag medbemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp, 2, lag om ändringi konsumentlagen (1977:981), 3, lag om ändringi lagen (1985:000) om inbetalning pä likviditetskonto under /86, 4, lag om ändringi lagen (1978: 69) om försäljningsskatt på motorfordon. 5, lag om ändringi lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter. Med hänsyn lill att förfatlningsförslagen är av enkelbeskaffenhet anser jag att lagrådets yttrande över förslagen inte bör inhämtas. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag altregeringen dels föreslår alt 1, godkänna den inriktning av den ekonomiskapolitiken jag har förordal, 2, anla deupprättade lagförslagen, dels 3, berederriksdagen lillfälle atl la del av vad jag anfört om utnyttjande av anslag m, m.Med hänsyn till all förslagen bör behandlas under innevarande börregeringen vidare föreslå atl besluta förkorta motionstiden till åttadagar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atl genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för de ålgärder och del ändamål som han har hemställt om. 1984/85:217 15 Proposition ....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1, Förslag till lag medbemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp 2 2, Förslag lill lag om ändring i konsumenlkreditlagen(1977:981) ... 3 3, Förslag till lag om ändring ilagen (1985:000) om inbetalning pä likviditeiskonlo under /86 ... 4 4, Förslag till lag om ändring ilagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon 6 5, Förslag till lag om ändring ilagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter 7 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 8 1 Delekonomiska läget och inriktningen av den ekonomiska politi- ken ............................................................ ... 8 2 Begränsning avkonsumtionskrediter ................. ... II 3 Yllerligarelikviditetsindragning ........................... .. 12 4 Försäljningsskatten pämotorfordon .................. .. 12 5 Stämpelskatten ............................................. 13 6 Senareläggning av vissastatsutgifter ................. .. 13 7 Upprättade lagförslag ...................................... .. 14 8 Lagrådels hörande ......................................... .. 14 9 Hemställan ................................................... . 14 10Beslut ........................................................ . 14