prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — ).Socialstyrelsen anordnar en individuell utbildning av tandläkare med utländskutbildning vid odontologisk fakultet uianför den ordinariefakultetsundervisningen. För denna tilläggsutbildning beräknas . Kursi svenska medicinalförfattningar hålls i i regi (). Kursen är obligatorisk för svensk tandlä-karlegitimalion. För att underlättaanpassningen till den svenska arbetsmarknaden för invandrade tandtekniker med utländskutbildning bör en tilläggsutbildning med individuell utformning anordnas. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 103 behöva genomgå sådan utbildning.Utbildningskostnaden är . per person eller sammanlagt . Kurser i svenska språketanordnas i samarbete med föreningen vid iUppsala enligt avtal. invandrar ca 100 läkare och ca 150 annansjukvårdspersonal med ulomnordisk ulbildning. Två grundkurser beräknas kosta900 . Ca 300 obligatoriska språkprov beräknas kosta . Kurser imedicinalförfattningar m.m. avses bli anordnade för läkare (. ),sjuksköterskor med examen från nordiskt land (. ), sjuksköterskor medulomnordisk examen (.) samt sjukgymnaster och arbetsterapeuter (). Sjuksköterskor med nordisk examen bör i vissa fall få rätt tillstipendier, vilkel inräknats i kostnaden. Kunskapsprov i olikamedicinska ämnen bör anordnas två gånger för sjuksköterskor medulomnordisk utbildning, vilket beräknas kosta . Särskilt prov isvensk medicinallagsliftning avläggs av barnmorskor och distriktssköterskormed nordisk utbildning för att de skall kunna få svensk legitimation resp.behörighet. Proven anordnas av högskolan på uppdrag av socialstyrelsen.Kostnaden beräknas till . Sjukgymnaster och arbetsterapeuter medulomnordisk utbildning genomgår ett särskilt prov i klinisk fysioterapi resp.arbetsterapi (. Den tidigarekompletteringskursen för barnmorskor med ulomnordisk utbildning kommer attersättas av en kortare kurs och elt kunskapsprov (). Ca 15 psykologermed utländsk utbildning beräknas begära svensk legitimation. Ca 10behöver bedömas av institution vid högskola med psykologutbildning å I . Utbildningen måste som regel kompletteras i ämnena svensksocialkunskap och sociallagstiftning. För en kurs beräknas . Universitets- ochhögskoleämbetet har lagl fram förslag om påbygg nadsutbildning för sjukgymnaster att starta budgetårel 1986/87. I avvaktan på att utbildningen kan börja bör efterutbildningen för sjukgymnaster, som anordnat, fortsätta. Under /86 avses anordnas en kurs i ortopedi/neurologi med betoning på behandlingsbehov i primärvården och en kurs i behandling av rörelsehindrade barn och ungdomar (. avseranordna tre regionala konferenser inom hälso vård för mödrar och barn samt inom socialtjänst för atl informera och få en återkoppling av konkreta problem på fältet (). Vidare planerar att anordna seminarier beträffande samarbetet kring patien ter inom långfidssjukvården (.) samt samordnad service och vård för äldre och långfidssjuka (). ämnar också ordna en konferens rörande socialt arbete i primärvården (. 1984/85:100 Bilaga 7 104 Seminarier anordnas för allsocialstyrelsen skall kunna enkelt och effektivt informera om vad som pågårinom olika verksamhetsområden och få del av seminariedellagarnaskunskaper. Jag beräknade medel ibudgetpropositionen 1984 för externa kursverksamhet underbudgetårel 1984/85 i avvaktan på atl frågan skulle kunna beredas om hur visskursverksamhet skulle kunna överföras till annan huvudman än (prop. 1983/84:100 bil 7, s. 149, SoU 15, rskr 187). Den kursverksamhet somavsågs var främst kurser i svenska språket för hälso- och sjukvårdspersonal medutländsk examen och efterutbildningskurser för sjukgymnaster. Universitets-och högskoleämbetet har föreslagit en påbyggnadsutbildning bl.a. försjukgymnaster fr.o.m. /87. I samband med atl dennapåbyggnadsutbildning kommer igång bör del vara möjligl att avvecklasocialstyrelsens ulbildning för sjukgymnaster. När det gäller kurserna isvenska språket har statsrådet i prop. 1983/84:199 om svenskundervisningför vuxna invandrare (s. 19) framhållit att kurserna även i fortsättningen börkunna bedrivas utanför systemet för svenska för invandrare. Vid beredningen avfrågorna om delvis överförande av externa kursverksamhet tillannan huvudman har det visat sig inte vara ändamålsenligt att föreslå ettsådant överförande. Kursverksamheten är ett komplement till de avsocialstyrelsen anordnade kunskapsproven och inriktas på att ge de nödvändigakunskaperna för att kunna klara kunskapsproven för att få arbeta inom hälso-och sjukvården i landel. Jag föreslår därför attsocialstyrelsen även i fortsättningen har ansvaret för ifrågavarandekursverksamhet och kunskapsprov med undantag för efterul-bildningskurserna försjukgymnaster som bör kunna överföras efter /86 enligtuniversitets- och högskoleämbetets förslag. Enligt gällandebestämmelser för behörigheten atl utöva läkaryrket skall den legitimeradeläkare som vill förvärva specialistkompetens genomgå viss vidareutbildning. Det är ett viktigtstatligt ansvar att ombesörja att specialistutbildningen av läkare svarar välemot de vårdpolitiska mål som statsmakterna anger för . Jag vill i dettasammanhang framhålla att jag avser att föreslå att en särskild utredare tillkallasför att se över läkarnas vidareutbildning mot bakgrund av de mål ochförulsättningar som hälso- och sjukvården har att arbeta rned framöver. har pekatpå att en eftersläpning föreligger när det gäller läkarnas deltagande i de kursersom är obligatoriska för specialistkompetens. Styrelsen föreslår att ett antalextra vidareutbildningskurser anordnas under Prop.1984/85:100 Bilaga 7 105 Härigenom kan undvikas attläkarna hindras från att få specialistkompetens på grund av atl de inte kunnatgenomgå föreskrivna kurser. Jag anser en sådan resursförstärkning angelägen. Med hänvisning tillsammanställningen föreslår jag atl anslaget tas upp med . Jag hardärvid i överensstämmelse med förslag beräknat medel för vissaextra kurser inom vidareutbildningen för läkare. Jag hemställer atl regeringen föreslår att till Vidareutbildning av läkare m.m. för budgetårel 1985/86 anvisa ettreservationsanslag av . Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvård i krig 1983/84 Utgift 43 837 172' Reservafion 89602 117 1984/85 Anslag 63 600 000' 1985/86 Förslag 76600 000 ' Anslagen Beredskapslagring för hälso- och sjukvårdenm.m. personal för hälso- ochsjukvård i krig mm. 2 AnslagetBeredskapslagring för hälso- och sjukvården m.m. Från anslaget bekostasutgifter för investeringar i beredskapslager m.m. för den civila hälso- ochsjukvården i krig. Vidare bekoslas från anslaget utbildning av personal somskall tjänstgöra inom den civila hälso- och sjukvårdens krigsorganisation. Beräknad ändring 1985/86 4- 1 476 000 Beredskapslagring av läkemedel, sera, vacciner 4- 4 219 000 4- 8 092 000 Utbildning av personal för den civila hälso- och sjukvårdens krigsorgani- Bidrag till Svenska röda korset och kvinnliga bilkåristers 4- 14 882 000 4- 13 000 000 1984/85:100 Bilaga 7 106 Planeringen för hälso-och sjukvården, samt hälsoskyddet i krig utgår från deninrikining som anges försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil. 5) ochhar redovisats i programplan för perioden - 1990 enligt regeringensanvisningar . Styrelsen föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Medel för anskaffningav sjukvårdsutrustning beräknas efter fastlagd plan samt för ersättning till sjukvårdshuvudmännen för genomförda ändrings arbeten i byggnader avsedda för operationsannex (4- 1 476 000). För att säkerställamöjligheterna till att anskaffautrustning och uppnå fördelaktiga inköpspriser saml säkerställa ändringsarbetenpå lämpligt sätt hemsläller styrelsen om ell beställningsbemyndigande på 20milj. Försörjningsberedskapenavseende läkemedel fortsätter all omstruktureras enligt den inriktning motkrigsfallsbehovet som gavs försvarsbeslut. Vidare hemställerstyrelsen om ett beställningsbemyndigande på 10 milj. kr. för anskaffning avläkemedel. På grund av pågåendeförhandlingar mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om de senares medverkan ihälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap väntas anskaffning avförbrukningsmateriel påbörjas under budgetårel 1984/85, vilket förklarar del av den reservation som finns under anslaget. Medelsbehovel föranskaffning av sjukvårdsmateriel enligt försvarsbeslutet uppgår till ca 40milj. Därutöver tillkommer kostnader för anskaffning av identitetskort ochröda-korsarmbindlar (-h 8 092 000). Utbildnings- ochinformationsinsatserna genomförs med samma inriktning och omfattning somtidigare år (4- . för vapenfria tjänstepliktiga inom hälso-ochsjukvårdsområdet räknar med att inkalla ca 400 vapenfriatjänstepliktiga i grundutbildning (- ). För socialstyrelsensräkning utbildar Svenska röda korset civilsamariter för placering inom dencivila krigssjukvården i första hand hemsjukvården och personal förkrigsblodcentraler. kvinnliga bilkårers riksförbund utbildar bilförareför sjuktransporter. Styrelsen hemställer vidare om bidrag för utbildning avfrivillig sambandpersonal som skall genomföras av (4- . Jag föreslår att medel,som tidigare anvisats under reservationsanslagen Beredskapslagring för hälso-och sjukvården m.m. och Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krigm.m. i fortsättningen anvisas under ett nytl reservationsanslag, som börbenämnas Beredskapslagring och utbild- Prop.1984/85:100 Bilaga 7 ning m.m. för hälso-och sjukvård i krig. Del nyaanslaget bör kunna medge en ökad flexibilitet för angelägna insatser inomsocialstyrelsens beredskapsområde. Medel under anslaget harberäknats med utgångspunkt försvarsbeslut (prop. 1981/82:102 bil 5,FöU 18, rskr 374). Lagring av förbrukningsmateriel har påbörjats avsjukvårdshuvudmännen enligt den principöverenskommelse som har träffats med demår 1983. Jag anser denna anskaffning, liksom utbildningssidan, vara särskiltangelägna beredskapsområden. Det är vidare angeläget att sjukvårdshuvudmännentar ett ökat ansvar för förberedelserna av hälso- och sjukvården i krig enligtriksdagens beslut . Detta beslut innebar att sjukvårdshuvudmännen skallha ansvaret för ledningen av hälso- och sjukvården i krig på lägre regionalnivå. 1 den avsiklen som skall avlastas detaljfrågoroch svara för övergripande beredskapsfrågor har jag filisatt ensärskild arbetsgrupp för att närmare klagöra dessa förutsällningar. Arbetsgruppenskall arbeta skyndsamt. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillBeredskapslagring och utbildning m.m. för hälso-och sjukvård i krig /86 anvisa etl reservationsanslag av . Driftkostnader för beredskapslagring m.m. Från anslaget bekostasförvaring och underhåll av beredskapsutrusining samt drift av beredskapslagerav läkemedel m.m. för den civila hälso-och sjukvårdens krigsorganisation. Beräknad ändring 1985/86 4- 1 345 000 4- 2 330 000 -h 400 000 4- 2 319 000 4- 1 800 000 Ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för vissa Sjukvårdens skydd i krig 4- 6 885 000 4- 2 610 000 1984/85:100 Bilaga 7 108 Styrelsenföreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Driftkostnadernaför s.k. varaktig sjukvårdsutrustning består huvudsakligen av hyror ochunderhåll av förrådslokaler, frakter, löner till förrådspersonal, arvoden tillförrådsredogörare samt kostnader för underhåll av utrustningen. Anslagspostenbelastas också med kostnader för databaserad materielredovisning (-1-1 345 000kr. Driftkostnaderför beredskapslagring av läkemedel m.m. har beräknats efter samråd medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Ränta på investerat kapital är denstörsta delkostnaden. Driftkostnader för sera och vaccinlagring vid SBL ingårockså i delposten (-1- . Styrelsen har beräknatdriftkostnaderna för beredskapslagring av förbrukningsmateriel enligt de avtalsom träffats med sjukvårdshuvudmännen (-H . Hos varje sjukvårdshuvudmanfinns beredskapsplanläggare med uppgift att hålla samman beredskapsplaneringen.Planläggarnas arbetstid varierar mellan olika sjukvårdshuvudmän beroende påplanläggningens omfattning (4- . Utrednings- ochprojektarbetet för sjukvårdens skydd i krig års försvarsbeslutgenomförs i samverkan mellan styrelsen och civilförsvarsstyrelsen.Socialstyrelsen har ansvaret för den centrala projektledningsfunktionen samtför att genomföra det inventeringsarbete m.m. som skall ligga lill grund förinriktningen och prioriteringen av olika former av skydd (-h . Driftkostnaderna för hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap är beroende av de investeringar som görs under detföregående anslaget. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jaganslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Driftkostnaderför beredskapslagring m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av52 . Bidrag till undervisningssjukhus m.m. 1983/84 Utgift 1239 926 385' 1984/85 Anslag 1015 025 000' ' Anslagen Bidrag till kommunala undervisningssjukhus och Bidrag till pensioner för vissa provinsialläkare. Från anslaget utgårdrift- och investeringsersättningar till huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen enligt avtal om läkarutbildning Prop.1984/85:100 Bilaga 7 109 och forskning inom de kliniska ämnesområdena.Ersättning ulgår även till viss annan verksamhet på undervisningssjukhusensområden m.m. Från anslaget utgår ävenersättning lill landstingskommunerna och enligt övenskommelsemellan staten och dessa kommuner om deras övertagande av statens ansvar förprovinsialläkarnas pensionering (prop. 1972:50, SoU 17, rskr 169). Överenskommelsen innebäratt berörda sjukvårdshuvudmän tar över ansvaret för provinsialläkarnaspensionering utom för vissa provinsialläkare som fåll behålla pensionsrättenligt statens allmänna pensionsreglemenle. Staten ersätter huvudmännen förderas åtaganden genom utbetalning av dels etl engångsbelopp motsvarandepensionsskulderna, dels årliga bidrag. beräknar medelsbehovetför pensioner lill provinsialläkarna för /86 till . Avtal om samarbete omläkarutbildning och forskning har träffats med vissa sjukvårdshuvudmän attgälla (prop. 1984/85:28, SoU 7, rskr 69). Överenskommelse harvidare träffats om statlig driftersättning enligt 8 § samarbelsavtalet av 810milj. Förhandlingar pågår om en överenskommelse omdriftersättningar till berörda sjukvårdshuvudmän för tiden . Jagavser atl föreslå regeringen att senare under lägga fram enproposition vari en sådan överenskommelse redovisas. Jag föreslår att medel,som lidigare anvisats under förslagsanslaget Bidrag fill pensioner för vissaprovinsialläkare i fortsättningen anvisas under detta förslagsanslag, som börbenämnas Bidrag till undervisning.ssjukhus m.m. Dels i avvaktan pådriftersättningsöverenskommelsen och dels i överensstämmelse medsocialstyrelsens förslag förordar jag att anslaget tas upp med 1 015 025 000kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Bidrag till undervisningssjukhus m.m. /86 beräkna ett förslagsanslag av 1 . Lån till landstingskommunför vissa investeringar Från anslaget utbetalaslån till landstingskommun (SLL) för investeringar vidKarolinska sjukhuset (KS). Enligt avtal om slutreglering av ekonomiskafrågor avseende KS (prop. 1984/85:100 Bilaga 7 110 1980/81:95 s. 65, SoU 27, rskr 278) beviljarstaten lån om sammanlagt 100 milj. kr. för investeringar vid KS. Lånen fårlyftas med 20 milj. kr. per under vart och ett av åren 19821986.Varje lån löper och amorteras med 1/15 . Ränta och amorteringredovisas på inkomsttitlarna Övriga ränteinkomster och Övriga återbetalningar. För det lån tillStockholms läns landstingskommun, som enligt gällande avtal skall betalas utden , bör under detta anslag beräknas 20 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån tdlStockholms läns landstingskommun för vissa investeringar för budgetårel 1985/86anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 7 F. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. Den är viktig förbarnen och för föräldrarnas möjligheter att förena arbete eller studier medvård och ansvar för barn. Följande sammanställningvisar utvecklingen av antalet barn i den kommunala barnomsorgen från år 1960till . har ökningen beräknats utifrån komunernasutbyggnadsplaner samt med hänsyn till det anordningsbidrag som lämnas underbudgetårel 1984/85. sammanlagt antal barn i 0-6 är 7-12 år 90 200 35 300 97 000 44 300 103 200 46 700 104 700 47 500 106 000 48 000 Ett nyttstatsbidragssystem gäller för barnomsorgen från . Syftet med de nyareglerna är att möjliggöra ett bättre utnyttjande av tillgängliga resurser ochalt begränsa den automatiska ökningen av statsbidragen utan att de pedagogiskaoch sociala målen åsidosätts. Barnomsorgen är en uppgift. Genom delnya bidragssystemet markeras kommunernas frihet och ansvar när det gäller atlordna verksamheten pä ett sätt som bäst svarar mot de lokala förutsättningarnautan atl de kvalitativa målen eftersatts. Del nya statsbidragetlill barnomsorgen utgår per barn som är inskrivet i daghem, fritidshem ochfamiljedaghem samt som ell bidrag per årsarbetare i daghem och fritidshem. Ettsärskilt bidrag utgår för barn med behov av särskilt stöd beräknat iförhållande till antalet inskrivnabarn i daghem och fritidshem. Vidare ulgår bidrag till den öppna förskolan. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 112 Statsbidrag kan även utgåtill alternativa barnomsorgsformer under förutsättning atl dessa finns upptagnai kommunens barnomsorgsplan och att den som driver sådani daghem ellerfritidshem är en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvarel försina egna barn eller har anknytning till en ideell organisation. Bidraget ulgåräven i dessa fall per inskrivet barn i daghem och fritidshem. Därutöver kanunder vissa förutsättningar ulgå bidrag för en årsarbetare per avdelning idaghem och fritidshem. Etl tillfälligt anordningsbidrag utgår vidareper avdelning i nybyggda daghem eller fritidshem på orter därbyggsysselsättningsbehov finns. En förutsättningar härvid att byggnationenigångsätts efter men före . I statsbidraget tillkommunernas barnomsorg har avsatts 30 milj. kr per budgetår för utvecklings-och förnyelsearbete inom barnomsorgen. Dessa medel fördelas av regeringen. Eltslort antal kommuner har visat intresse för att bedriva projekt av detta slag. Fram till i början avdecember 1984 har regeringen fördelat sammanlagt 18 milj. kr. på 148 projekt.Projekten omfattar bl.a. pedagogiskt innehåll i barnomsorgen, utarbetande avkommunala riktlinjer för verksamheten, möjligheter till bällreresursutnyttjande, utveckling av familjedaghem, föräldramedverkan och samverkanförskola-lågstadium. Det statliga stödet tillkommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas till sammanlagt 7 430milj. kr., vilkel jämfört medinnevarande budgetår innebär en anslagsökning med ca 915 milj. kr. Härtillkommer medel från bostadshuvudtiteln som utgår i form av statliga bostadslånlill förskolor och fritidshem. Statsbidragssystemetfinansieras genom socialavgiften från arbetsgivare och egenföreiagare. Denandel av denna avgifl som avser barnomsorgen utgör av löneunderlaget. uttalade isamband med behandlingen av förslaget till nytt statsbidragssystem att regeringenmed förtur borde slutföra arbetet med en av begärd utbyggnadsplan förbarnomsorgen. Inom regeringskansliethar en särskild arbetsgrupp fått lill uppgift alt analysera barnomsorgensutveckling från såväl kvalitativ som kvantitativ synpunkt. En viktig uppgift ärdärvid bl.a. all utvärdera effekternaav det nya bidragssystemet vad gäller möjligheterna att bereda fler barn platsinom den kommunala barnomsorgen. Erfarenheterna har visat all en del av nyefterfrågan på platser inombarnomsorgen kan tillgodoses genom en effektivare användning av befintligaresurser. Den fortsatta utvecklingen härvidlag kommer alt få slor betydelse.Hänsyn härtill bör tas vid överväganden om en ny utbyggnadsplan förbarnomsorgen. har underår 1984 remissbehandlat sitt förslag lill pedagogiskt program för förskolan.Programmet kommer att färdigställas under /86. Vidare räknarsocialstyrelsen med att fullfölja regeringens uppdrag() alt sammanställa erfarenheter och Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Socialdepai-témentet 113 finna modeller för verksamheten inombarnomsorgen som är anpassade till morgondagens behov av en god barnomsorg.Socialstyrelsen arbetar dessutom med ett pedagogiskt program för fritidshemmenoch med en arbetsplan för familjedaghemmen. Min avsikt är att föreslåregeringen att överlämna en proposition till omolika frågor inom barnomsorgen. Ett särskilt statsbidragutgår till kommunerna för hemspråkslräning för invandrarbarn. Bidraget utgårför fem- och sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen.För varje bidragsberättigal barn som deltar i grupp där hemspråksträningbedrivs minst utgår bidrag med . I samråd med statsrådetGöransson presenterar jag - utifrån förslag som lagts fram av språk- ochkulturarvsutredningen (SOU 1983:57 och 58) och utredningen om språkminoriteteri förskoleåldern (SOU 1982:43) - ett förslag angående rätten tillhemspråksträning i förskolan, som ansluter till de förslag som läggs fram förhemspråksundervisningen i skolan under åttonde huvudtiteln. Mina förslaginnebär bl.a. att hemspråksträning endast skall ges i det språk som är barnetsdagliga umgängesspråk i hemmet med minst en förälder/vårdnadshavare.Hemspråksstödet bör endast gälla ell språk per barn. Språkstödet i förskolanbör även omfatta ett första språkslöd i svenska. Insatserna i förskolan ochskolan måste vidare bli bedömda i ett sammanhang. Del är därför angelägel medett samarbete mellan socialnämnd och skolstyrelse i dessa frågor. Jag beräknaratt preciseringen av rälten till hemspråksträning leder till en viss besparingunder /86. Besparingarna har använts för angelägnautgiftsökningar inom huvudtiteln. Utbyggnaden av den öppnaförskolan har fortsatt och den är fr.o.m. enstatsbidragsberättigad verksamhet. fanns det 573 öppnaförskolor i 180 kommuner i landet. Under är 1984 beräknas ytterligare ISO öppnaförskolor komma att inrättas. Den öppna förskolan har visat sig spela enväsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellan människor ibostadsområdena. Den utgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan ochföräldrautbildning och är ett stöd för dagbarnvårdar-na i deras arbete. (S1980:09) har avlämnat ett delbetänkande (Ds S 1983:8),Familjerådgivning, verksamhet och organisation. I betänkandet föreslås en ändring av sekretesslagen för atttydligare markera familjerådgivningens ställning i detta hänseende. Enligt min mening börPBU-utredningens och socialberedningens slutbetänkanden avvaktas innanställning tas till familjerådgivningens framtida utformning. En kommitté hartillkallats för att se över fritidshemsverksamheten för yngre skolbarn (S1982:08). Kommittén skall behandla frågor som gäller verksamhetens innehåll,organisation och samordning med övrig verksamhet för yngre skolbarn. Kommitténskall därvid bl.a. överväga i vilka former 8 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 114 samverkan mellan fritidshem och skola kan ske.Vidare skall kommittén se över det pedagogiska programmet förfritidshemsverksamheten. har kommittén presenterat endiskussionspromemoria "Skolbarns omsorg, utveckling och behov". Ettslutbetänkande från kommiltén kan förväntas . Elt särskilt bidrag utgårunder åttonde huvudtiteln för ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna.Bidraget fördelas av efler samråd med . En särskild kommitté (U1981:01) ser över frågan om samverkan mellan förskola och skola, i första handgenom en utvärdering av den försöksverksamhet som har bedrivits eller somfortfarande bedrivs. Kommittén skall vidare enligt särskilda tilläggsdirektivförutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som är förknippade med ensänkt skolpliktsålder. Ett slutbetänkande från kommittén kan förväntas undervåren 1985. () fick i samband med internationella barnåret i uppdrag attundersöka orsakerna till de sjunkande födelsetalen i landet. SCB har därvidutarbetat en kunskapsöversikt Barn - behov eller börda (1979) och en studie avbefintlig statistik Få barn (1980). Resultaten av en intervjuundersökning bland5 000 kvinnor i landet redovisas i rapporten och barn (1982).