prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — En lotalfinansiering av samhällets koslnader skall ske.Denna bör ske inom jordbrukssektorns ram. De kvantiteter av spannmål som behövs för vårainternationella utfästelser i kampen mot svälten i världen bör ingå i denprisreglerade volymen. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinslanserna: Remissinslanserna är delade i frågan omåkerarealens sloriek, LRF, . Sverigeslantbruksuniversitet samt planverkel anser alt nuvarande åkerareal börbibehållas. Konsumentdelegationen motsätter sig bestämt kommitléns förslagbelräffande åkerarealen och spannmålsöverskotten och anser i försia hand altsamhället bör verka för en åkerareal om högst 2,6 milj. ha. KF, LO ochHandelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor anser att den åkerareal som Prop.1984/85:166 48 behövs för vår livsmedelsförsörjning uppgår lill 2,6milj.ha. TCO förordar en förutsättningslös utredning om åkerarealens framtidaanvändning. Konsumentdelegationen kan tänka sig att bevara en störte åkerarealunder en övergångstid, medan förutsättningarna för l.ex. alternativaodlingsformer m, m. kan klarläggas. Flera länsstyrelser pekar på de regionalakonsekvenserna av en minskad åkerareal och tar liksom uppåkerarealens betydelse för ett öppet landskap. Belräffande finansieringen av överskoUsarealens kostnaderanser LRF att slaten bör ta det fulla ansvarel för åkerarealen medan Handelnssamarbetsorgan i jordbruksfrågor ifrågasätter om inte producenterna självaborde svara för överskottsprodukiionen genomgående, alltså också beträffandespannmål. delat kostnadsansvar tillstyrks av lanlbruksstyrelsen, TCO,Lantarbetareförbundei, , Nästan alla remissinslansersom tar upp frågan anser att samhällets del i kostnaderna förspannmålsöverskotten inte bör finansieras genom höjda livsmedelspriser ellerminskade livsmedelssubvenlioner. Flertalel av dem anser all kostnaderna börbelasla statsbudgeten. Skälen för mitt förslag: Kommillén anför följande:"Produklion av spannmål såväl för humankonsumtion som till foder -kommer även framöver alt vara dominerande inom vegetabilieproduktionen. Behovetav fodersäd är främsl beroende av animalieproduktionens storlek. Kommitténs förslag om en anpassning avanimalieproduktionen innebär atl arealen kan förväntas minska någotfrämsl avseende vallarealen. Om inga begränsningar sker genom t. ex.miljörestriktioner lorde produktionen från i slorl sett nuvarande areal kommaatt avsevärt överstiga vad som behövs för vår livsmedelskonsumtion, I 1977 årsbeslut ansåg statsmakterna att den då beräknade överskottsarealen ca 300000ha - i försia hand borde användas för överskottsproduklion av spannmål. Kommitténsanalyser visar nu att den samhällsekonomiska koslnaden för överskollenminimeras om de tas ut i form av spannmål. Som kommittén tidigare framhållitkan emellertid denna areal också komma till en lönsammare användning för andraändamål, t.ex. energigrödor. Enligt experternas bedömning torde del dröjanågra år innan en rad ekonomiska och tekniska frågor rörande detla område kanklariäggas. Vad kommillén här anfört rörande osäkerheten kan också sägas gällakemikalieanvändningen och de s.k. alternativa odlingsformerna. mening bör mot angiven bakgrund en produktion på överskoilsarealentills vidare liksom utgöras av spannmål. Detta spannmålsöverskott kan, om animalieproduktionen ienlighel med kommitléns förslag anpassas, komma alt med nuvarande avkastningsutvecklingytterligare öka." Jag delar kommitténs bedömningar. Kommittén anför vidare: Prop.1984/85:166 49 "Analysen visar atl vårt behov av åkerareal för våregen livsmedelsförsörjning med nuvarande trender i fråga om arealavkastningunderstiger den nu brukade arealen. Frågan om åkerarealens sloriek böremellerlid inle ses enbart från vår egen försöijning med livsmedel utan rymmerflera ytterligare aspekler som bör vägas in i bilden såsom alternativaanvändningsmöjligheter för åkerarealen, restriktioner i användningen avhandelsgödsel och växtskyddsmedel, åkerarealens betydelse för landskapsbilden,sysselsättning och regionalpolitik m. m. Den samhällsekonomiska kostnaden för den beräknadeöverskottsarealen är som kommittén angett relativt begränsad. medföröverskottsarealen icke obetydliga fördelar för samhället i form av etl öppetodlingslandskap och förbättrad livsmedelsberedskap samt från sysselsättnings-och regionalpolitisk synpunkl. Det är vidare svårt att f. n. bedöma den framlidabelydelsen av energiproduktion i form av etanol eller annan arealbaseradenergiproduktion. Likaså är det svårt alt bedöma huruvida ytterligare restriktionerför användning av t. ex. handelsgödsel och växtskyddsmedel kommer att införasvilka påverkar behovet av åker. Den närmaste framtiden rymmer dessulomåtskilliga möjligheter för jordbrukel att utöver nuvarande användning avåkerarealen finna lönsamma alternativ för användning av den. Samhällel bör ta ett delansvar för överskoUsarealenskoslnader. Ändelen för samhällel bör vara , medan näringen svarar för ,räknat vid normalskörd. Samhällets kostnader beräknas försia årel bli 160 milj.kr. för au därefter minska. En uppskattning av kostnaden beräknas för en femårsperiodlill 600 milj.kr. Det ankommer i första hand på jordbruket att aktivt arbetaför all anpassningsåtgärderna på vegetabilieområdet leder fram till attsamhällets delansvar i finansieringen av överskottsprodukiionen kan upphöra. EnUlvärdering av anpassningsåtgärderna skall ske efler femårsperiodens slut,varvid en bedömning görs om uppställda anpassningsmål uppnåtts ocksåbeträffande kostnadsansvaret. En lotalfinansiering av samhällets kostnader skall ske.Denna bör ske inom jordbrukssektorns ram t.ex. genom minskade livsmedelssubvenlionereller prispåslag med avräkning av mervärdeskalieffekterna på prishöjningarna." Jag biträder kommitténs förslag. En lotalfinansiering inomjordbrukssektorns ram bör ske. I fråga om den närmare finansieringen avserjagalt återkomma i min anmälan till proposilion om reglering av priserna på vissajordbruksprodukter, m.m. De kvantiteter spannmål som åtgår för att uppfyllaSveriges utfästelser i det internationella samarbetet mol världssvälten böringå i den prisreglerade volymen. De utfästelser som jag avser i dettasammanhang gäller f. n. vete lill internationellaberedskapslagret (lEFR) och vete inom ramen för livsmedelshjälpskonveniionen.Frågan hur 4 1984/85. Prop.1984/85:166 50 kostnaderna för dessa åiaganden skall fördelas avserjagåterkomma till vid elt senare lillfälle. MiU förslag: Konsumentmålet, som innebär alt konsumenternaskall få lillgång lill livsmedel av god kvalitet och lill rimliga priser,ligger fast och skall även fortsättningsvis vara ett med inkomstmålei förjordbruket likställt delmål under livsmedelspolitikens huvudmål. Konsumenlmåletinnefattar vidare alt konsumenterna skall ges goda möjligheter att välja mellanlivsmedel av olika slag och all livsmedlen är fullgoda från kost- ochnäringssynpunkt. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslagel tillstyrks av remissinslanserna,som i allmänhet uttrycker sin lillfredsställelse över att konsumentintressenahar givils en ökad tyngd. Skälen för mitt förslag: Det är vikligt altförutsällningar skapas för att det av fastlagdakonsumentmålet uppfylls. Både kvalitels-och prisfrågor är av central betydelseför konsumenlerna. Det är av största vikt att livsmedelspolitiken utformas påetl sådant sätt att konsumenterna får goda möjligheter all välja mellanlivsmedel av olika slag. Jag vill vidare i delta sammanhang understryka all detfria valet av livsmedel även bör innebära all goda förutsättningar skapas förkonsumenlerna all sätta samman en ur näringssynpunkt fullgod kost. För att konsumenlmålet skall kunna uppfyllas förutsattesenligt riksdagsbeslut atl jordbruksproduktionen bedrivs rationellt.Det är nalurliglvis, som kommillén framhåller, nödvändigt att rationellproduktion bedrivs i alla livsmedelskedjans led. Alla möjligheter måstenaturligtvis tas lill vara för att på olika sätt tillgodose konsumenternasberättigade inlresse av atl livsmedelspriserna hålls på en rimlig nivå. Olikaformer av kvalitets-påverkan på livsmedel inom livsmedelskedjans olika ledmåste också följas med uppmärksamhel. Jag ålerkommer lill den frågan i eltsärskilt avsnitt. 2.5.6 Inkomsimål för jordbrukel Mitt förslag: Som inkomstmål för jordbrukarna bör somlidigare fastslagits gälla alt dessa får en med andra jämförbara grupperlikvärdig slandard. Vid inkomstjämförelser bör hänsyn las till att jordbruketskall bära kostnaderna för produklion ulöver den samhällsekonomiskt motiverade. Prop.1984/85:166 51 Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna delarkommitténs förslag i fråga om atl kostnaderna för överskotten skall beaktasvid inkomstjämförelserna och därmed bäras av jordbruket. LRF accepteraremellertid inle delta förslag, LRF menar bl. a. att inkomstmalerialet entydigtvisar all jordbrukaren under en följd av år haft klart lägre inkomster än såväljämförda löntagare som småförelagare. Några av remissinslanserna noterar attinkomstjämförelserna är svåra att göra eftersom mer än hälften av jordbrukarnasinkomster kommer från källor utanför jord- och skogsbruket. Förslagel om attla fram ytterligare malerial för inkomstjämförelserna får ett blandatmottagande. Lantbruksstyrelsen, LRF, och iviss mån TCO delar kommitténs förslag, medan SPK och RRV ställer sigtveksamma. Statskontoret biträder förslaget om man skall tillmäta inkomstmåleinågon betydelse. Konsumentdelegationen anser att man måsle prioritera arbetetmed att förbättra inkomstmaterialet för småförelagare. Skälen för mitt förslag: Nuvarande inkomstmål fastlades,som jag tidigare nämnde, av i samband med behandlingen avvissa livsmedelspolitiska frågor. Inkomstmålet fick därvid en med konsumenlmåletlikvärdig ställning under försötjningsmålet. Jag har inle för avsikt atl nuföreslå några ändringar i detta avseende. Av livsmedelskommitiéns redogörelse framgår de svårighetersom finns när det gäller alt göra jämförelser mellan jordbrukarnas och andragruppers inkomst- och levnadsslandardförhållanden. Den analys som utförts gerinte heller någon entydig bild av de skillnader som i dessa avseenden kanfinnas. Jag anser, i likhel med vad kommiltén framför, att man översiktligt ochfortlöpande får göra avstämningar av dessa förhållanden i efterhand och dåmalerial föreligger. Enligt kommillén är det angelägel att ytterligare materialtas fram som belyser jordbrukarnas inkomsler i jämförelse med andrasmåföretagar-gruppers. Vidare anser man att det material som finns tillgängligttill vissa delar är bristfälligl. Livsmedelskommiiién anser att ett arbete medfortsalt metodutveckling bör bedrivas samt möjligheterna prövas atl utföra s.k. typgårdsberäkningar för att förbättra underiagel för inkomstjämförelserna.Jag delar kommitléns uppfattning och anser atl detta arbete bör kunna ske inomramen för de resurser som disponeras av SCB och lanlbruksekono-miskasamarbetsnämnden. Kommiltén anser att vid inkomsljämförelser hänsyn måstetas till att jordbruket skall bära koslnaderna för produktion ulöver densamhällsekonomiskt motiverade. Härvid bör beaktas samhällets delansvarbeträffande överproduktionen av spannmål. Jag biträder kommitténs förslag idenna fråga. Prop.1984/85:166 52 MiU förslag: Del är angeläget med en bättre och mersolidarisk inkomstfördelning mellan olika kalegorier jordbrukare. - leveranslilläggetför mjölk kvarstå - de socialastödformerna vara kvar -stöd kunna lämnas till jordbrukare som är myckel bundna,t.ex. mjölkproducenier, så alt dessa kan la ul längresammanhängande Vidare bör en ulvärdering ske av eiableringsslödet saml enöversyn göras belräffande högl skuldsatta jordbrukares problem. Kommitténs förslag: Överensstämmer med miu förslag. Remissinstanserna: Delar i allt väsentligt kommitténsförslag. Lantbruks-styrelsen ifrågasätter dock om leveranslillägget bör vara kvarmed hänsyn till överskottssiluationen och avvecklingsersättningen. När detgäller eiableringsslödet anser styrelsen alt man bör överväga en avskrivningav stödbelopp. LRF accepterar nuvarande omfaUning av etableringsslödel menmenar alt det inte finns utrymme för ytterligare omfördelningar. Förbundelanser alt andra vägar mäste sökas för att ytterligare utjämnakapitalkostnaderna över liden. Samhällel bör vidare la slörre ansvar när delgäller ulbyggnaden av avbytarverksamheten. Skälen för mitt förslag: Som komplement till det generellaprisstödjordbruket erhåller förekommer dels särskilda prisstöd, dels andrastöd av både ekonomisk och social karaktär. Till de särskilda prisstöden hörleveranslillägget för mjölk och det differentierade pristillägget på fläsk.Även det s.k. nortlandsstödet kan sägas ingå här. Till de övriga stöden hörränte-och elableringsslöd, socialförsäkringsskydd, förelagshälsovård samtavby-larverksamhet. Produktionsavgiften på ägg har samma effekl som etl differentieratprisstöd men är tekniskt konstruerad som en avgift. Härulöver utgår f. n.stödformen lån med uppskjulen ränta. Det differentierade prisstillägget på fläsk ochproduktionsavgiflen på ägg, liksom nortlandsstödet återkommer jag lill i senareavsnitt. Mina överväganden belräffande de i detta avsnittbehandlade stödformerna sker med utgångspunkt i atl medel omfördelas mellanolika jordbru-karkalegorier. Äv kommitténs redovisning framgår alt leveranslilläggetför mjölk har lilen effekl när del gäller inkomstomfördelningen men är av vissbetydelse för mindre producenter. Det bör därför, som kommittén har föreslagilbehållas lills vidare. Däremot finns det - med hänsyn till överskottslägel ifråga om mjölk - inte anledning att nu höja stödbeloppen. 1984/85:166 53 Vissaav stöden lill jordbrukel riktas till grupper, som i ekonomiskl hänseende ärsärskilt utsatta. Sådana stöd är t. ex. s. k. lån med uppskjulen ränta samtränte- och elableringsslöden. Dessa är direkla ekonomiska slöd. Stödformenlån med uppskjuten ränla infördes . Låneformen infördes på förslag av1972 års jordbruksutredning. Lånet syftar till att minska behovet av egetkapital för alt personer med i övrigl goda förutsättningar skall kunnaetablera sig som jordbrukare. Jag har, i enlighel med vad livsmedelskommitténnu gör, redan konstaterat atl låneformen kommit lill användningi mycket begränsad omfattning. Regeringen har bl.a. därför i 1985 årsbudgetproposifion (prop. 1984/85:100 bil. 11) föreslagit attstödformen lån med uppskjuten ränta skall upphöra fr. o. m. den Ijuli 1985. Ränlestödinfördes som en tillfällig åigärd i syfte att hjälpa jordbrukare somdrabbats av de mycket slora räntehöjningarna . Detta stödhäller nu på att avvecklas. Etableringsslödelinfördes och avsåg att underiätta etablering för lantbrukare ulan stortegel kapilal. Svårighelerna för sådana lantbrukare atl etablera sig torde islort sett kvarslå, vilkel enligt kommillén talar för atl stödformen tills vidarebibehålls. Kommillén föreslår dock all slödet nu utvärderas, varefter enprövning kan ske om det bör kvarstå och också av formerna för slödel. Kommitténhar inte gjort någon närmare analys av den utsatta situation som vissanyelablerade och högt skuldsatta jordbrukare befinner sig i. För atl åstadkommaen nödvändig förbättring för dessa kalegorier jordbrukare bör enligt kommillénövervägas om möjlighelerna lill finansiell rekonstruktion av företagen kanökas yllerligare. Problemen är enligt kommitténs mening av en sådan omfallningatl det därutöver är angeläget atl det snarasl görs en särskild översyn av deutsatta jordbrukarnas situation. Översynen bör även omfatta hur man i framtidenmed risk för stigande kapitalkostnader skall få till slånd en nyetablering ulanlillgång lill etl myckel stort eget kapilal. Enligtmin mening är del väsenlligl att en skyndsam översyn kommer lill slånd i syfteatl föreslå åtgärder för vissa nyelablerade och högt skuldsatta jordbrukare. Idenna översyn bör också ingå en utvärdering av etableringsslödel. Del ankommerpå regeringen att beslula i denna fråga. Jagdelar vidare kommitténs uppfatlning att de sociala stödformerna dvs. stödettill avbytarverksamheten, socialförsäkringsskyddet och förelagshälsovården börkvarslå även i fortsättningen. Kommitténhar också lagil upp möjlighelen av all ge slöd lill jordbrukare som ärarbeism.ässigt mycket bundna, l.ex. mjölkproducenlerna, så atl dessa kan la utlängre sammanhängande ledighet. sådant stöd torde dock enligt kommitténsmening få ges genom en omfördelning mellan olika jordbrukargrupper. Kommillénanser all det bör ankomma på berörda Prop,1984/85:166 54 parter i jordbruksprisöverläggningarna atl vid behov taupp frågan om ett sådant stöd. Jag delar denna uppfallning. Jag vill i delta sammanhang ånyo betona del angelägna iall särskild uppmärksamhet ägnas fördelningsfrågorna inom ramen förprisöverläggningarna. Därvid bör enligt min mening frågan om ytterligareutjämning för särskilt utsatta jordbrukare beaktas. Jag vill i delta sammanhang också ta upp frågan omgemensam maskinsamverkan mellan jordbrukare. Kommiltén har bl.a. haft iuppgift att skaffa sig en överblick över den invesieringsuiveckling som skettpå maskinsidan samt all överväga hur olika former av samverkan och sambrukskulle kunna främjas inom rationaliseringsslödets ram. Enligt de undersökningarkommittén refererar kan man inte generellt sett påstå att jordbruket ärövermekaniserat. Man konstaterar vidare atl maskinsamverkan förekommit underrelativt och vuxit fram successivt. Det kan vidare noteras att detstatliga finansieringsstödet är utformat så atl det även skall främja gemensammaskinanvändning och annan samverkan mellan enskilda jordbrukare eller mindregrupper av jordbrukare. Enligt kommittén synes inte några ytteriigareförbättringar av lånegarantivillkoren eller införande av nya stödformer varamotiverade. Enligt min uppfattning är det viktigt att man fortlöpandeeftersträvar samverkan mellan jordbrukare för att därmed sänka produktionskostnaderna.Jag delar emellertid kommitténs bedömning att det f.n. inte synes motiverat attändra på det stöd som finns. Frågor rörande samverkan mellan jordbrukare böremellertid ges hög prioritet i rådgivningen lill jordbrukel. 2.5.7 Miljö- och resursmål Au trygga alla människors rätt till en god livsmiljö ochatt bevara och hushålla med naturens resurser är viktiga mål för desamhälleliga slrävandena. Det råder bred enighet i vårt land om alt allverksamhet i samhället måsle så långt möjligl la hänsyn lill detta mål, även omdel innebär vissa kortsiktiga uppoffringar. Jordbrukel har under århundraden bidragit till att formadet svenska kulturlandskapet med dess öppna och ljusa karaktär. ärjordbrukel ell värdefulll inslag i vår livsmiljö. Samiidigi är del uppenbartall vissa moderna produktionsformer i jordbruket kan innebära risker för miljöneller slå i motsättning till kravet på en god hushållning med nalurte-surserna.Jag har i del föregående (avsnitt 2.1.3) pekat på riskerna med användningen avhandelsgödselmedel l.ex. när det gäller försurningen av mark och vatien. Denomfattande användningen av kemiska bekämpningsmedel kan innebära risker förvår miljö och för människors hälsa. Vi kan inte helt avstå från atl användagödselmedel och bekämpningsmedel i jordbruket och inte heller från alla andraproduktionsmetoder som kan innebära risker för vår miljö. Del är emellerlidenligt min mening nödvän- Prop.1984/85:166 55 digt alt sä långt det är möjligt och rimligl väga inmiljö- och resurshushållningsaspekter i jordbruks- och livsmedelspolitiken.Det är mol den bakgrunden som jag i del föregående (avsnitt 2.5.2) harföreslagit att det bör ingå i det övergripande målel för livsmedelspolitikenall jordbrukel och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kravel på en godmiljö och till behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våranaturresurser. Enligt min mening bör detla miljö- och resursmål beaktas inomramen för jordbruks- och livsmedelspoliliken. Jordbruket bör således i möjligutsträckning använda miljövänliga odlingsmetoder som också bidrar lill en godhushållning med mark, vatien och växtnäring. 1 rimlig utsträckning börjordbruket bedrivas så att det bidrar till att bevara genetisk variation ochvärdefulla delar av fauna och flora i odlingslandskapet. 2.6 Medel för livsmedelspoliliken 2.6.1 Prisstöd och jordbruksprisreglering Behov avprisstöd Mitl förslag: Elt ekonomiskt stöd måsle även ifortsältningen lämnas lill det svenska jordbrukel, Slödet bör liksom nu lämnassom etl prisstöd i huvudsak genom ett gränsskydd som vid behov kompletteras medmarknadsreglerande ålgärder (jordbruksprisreglering). Regleringen börfortlöpande ses över i syfte att förenkla och begränsa den. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitl förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser ansluter siglill kommitténs förslag. NO, statskontoret, ochlantbruksuniversitetet anser att möjligheterna att begränsa regleringen bordeha analyserats utförligare och att en sådan analys nu bör göras.Konsumentdelegationen ansluter sig till kommitténs förslag men framhåller atldet är angeläget aU regleringarna begränsas och atl marknadskrafterna ges ökatspelrum. Liknande tankar framförs från TCO och Grossistförbundel. Ävenlanlbruksstyrelsen ansluter sig till kommitténs förslag men framhåller att fören sund utveckling av både jordbruksnäringen och berörd livsmedelsindustri börförenklingar i prisregleringen eftersträvas i riklning mol att slörre ansvarläggs på näringen och induslrin, men alt dessa också får större frihet ochincilamenl alt genomföra nödvändiga omslällningar och förändringar. På grund avsystemets komplexitet bör enligt lantbruksstyrelsen översyner av syslemel iangivet syfte genomföras produkiionsgrensvis. Enligt LRF: s uppfattning kan enprisreglering inte undvaras om de jordbrukspoliiiska målen skall kunna infrias. Prop.1984/85:166 56 Skälen för mitt förslag: 1 likhel med andra länder iinduslriväriden har lillbaka haft ell ekonomiskl slödlill jordbrukel för alt upprätthålla en önskvärd jordbruksproduktion. Stödetges som etl prisstöd i huvudsak genom ell gränsskydd. Deua innebär atl slödet ihuvudsak belalas av konsumenterna genom priserna på livsmedel. Med de prisersom råder och kan förväntas råda på världsmarknaden bedömer jag i likhet medkommittén atl detta stöd måste finnas kvar. Som jag har framhållit tidigare ärdet inle möjligt att ensidigt avveckla skyddet för det svenska jordbrukel sålänge andra länder upprätthåller regleringar till skydd för jordbruket. Dennainslällning delas också av flertalet remissinstanser. Kommittén har liksom lidigare jordbruksutredningar ävendiskuterat andra vägar för alt lämna erforderiigt stöd, t. ex. genom övergångtill s. k. världsmarknadsprislinje där jordbrukarna av skattemedel eller genomavgifter på konsumtionen garanleras en viss inkomst, l.ex. i form avareal-eller pristillägg. Jag delar kommitténs bedömning au förutsättningarnaför att övergå till en sådan prislinje inte är störte . Såvälstatsfinansiella skäl som behovet av omfallande regleringar för självajordbruksföretagen talar mol en världsmarknadsprislinje, Alll emellanåt reseskrav pä en avreglering av det svenska jordbruket. Jag välkomnar en fortlöpandediskussion om de medel som används inom jordbrukspolitiken, av vilkaprisregleringen är ett. Jag vill i likhel med flera remissinstanser understrykaatt de möjligheter som kan finnas att förenkla och begränsajordbruksprisregleringen måste tillvaratas. bör liksomlidigare fortlöpande se över regleringen i delta syfte. Del kan också finnasskäl atl göra särskilda granskningar för vissa produktområden. Jag vill i detta sammanhang också beröra vissa frågor somhar samband med jordbruksprisregleringen. Kommiltén har tagit upp frågan om formernaför finansieringen av den del av överskoltskoslnaderna för spannmål somjordbrukel själv skall svara för. Enligt kommittén har det i olika sammanhangdiskuterats om inte även annan spannmål än brödsäd, främst foderspannmål, bordebelaslas med viss del av kostnaderna för spannmålsöverskotten. Jag anser ilikhet med kommittén atl hithörande frågor lämpligen bör behandlas vidjordbruksprisöveriäggningarna.