prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — om vissa ändringar av reglerna om val tili kyrkomötetm.m. Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås vissa ändringar av reglerna omval till kyrkomötet i syfte att förenkla valförfarandet och förbättrakyrkomötets representativitet. Förutom en del ändringar i valtekniskt hänseendeinnebär förslaget nya regler i fråga om beräkningen av antalet elektorer ivaldistrikten. Förslaget innebär vidare att elektorer i sådana valdistrikt, sombestår av två eller flera församlingar, inte längre utses av särskildadelegerade. I regel utses elektorerna i stället av pastoratens beslutandeorgan. Härutöver föreslås en ändrad valkretsindelning såvitt gäller Härnösandsoch stift. 1 propositionen föreslås också att kyrkomötets årligasammanträden flyttas . Vidare föreslås en ändring avberäkningsgrunden för hur antalet ledamöter i församlingsdelegerade iStockholms kyrkliga samfällighei skall bestämmas. De i propositionen upptagna förslagen föranleder ändringari lagen (1982:943) om kyrkomötet och i lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Kyrkomötet har yttrat sig över förslaget till ändringar ilagen om kyrkomötet och över det därav föranledda förslaget till ändring ilagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Propositionen innehållerdärför tre huvuddelar: - regeringensskrivelse till kyrkomötet (s. 9), - kyrkomötetsyttrande (s. 33) samt - föredragandestatsrådets ställningstagande till kyrkomötets synpunkter (s. 60) I den sistnämnda delen av propositionen redovisas ocksåskälen till det lagförslag om antalet ledamöter i församlingsdelegerade i Stockholmskyrkliga samfällighei som kyrkomötet inte har yttrat sig över. Den som vill ta del av samtliga skäl för lagförslagenmåste läsa alla tre delarna. Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1982:943) om kyrkomötet dels att punkt 6övergångsbestämmelserna skall upphöra att gälla, dels atl 1.6-12,14-16, 20, 22.26 samt 34 §§ skall ha nedan angivna lydelse. För val till kyrkomötet är riket indelat i valkretsar.Varje stift utgör en valkrets. utgör dock två valkretsar medföljande indelning. Lundsstifts sydvästra valkrets bestående av . Lunds stifts nordöstra valkrets beslående avKrislianslads lån och . För val till kyrkomötet är riket indelat i valkretsar.Varje stift utgör en valkrets. Vari och en av Lunds, och stiftutgör dock två valkretsar. Lundsstifts sydvästra valkrets omfattar Mamöhus län ocb dess nordöstra valkretsKrislianslads län och . slifls väslra valkrets omjaiiar Jämllands länoch dess öslra valkrets . stifts södra valkrets omfaliar Väslerbotlens län ochdess norm valkrets lån. För elektorerna skall utses lika många ersättare. För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje pastorat utgör ett distrikt. Icke-territo-riellaförsamlingar bildar distrikt för sig. I valdistrikt med högst 2 000 kyrkomedlemmar utses tvåelektorer och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar utsestre elektorer. För varje påbörjat 4 OOO-tal kyrkomedlemmar utöver 4 000 utsesytterligare en elektor. För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje pastoral utgör elt distrikt. Icke-lerriio-riella församlingarbildar distrikt för sig. Av 9 § framgår all del i vissa jall kan hållasgemensaml val jör flera dislrikl. Ivaldistrikt med högst 2 000 röslberätligade kyrkomedlemmar utses en elektoroch i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 röstberättigade kyrkomedlemmarutses två elektorer. För varje påbörjat 4 000-lal röstberättigadekyrkomedlemmar utöver 4 000 ulses ytterligare en elektor. Antaletröslberätligade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senasl uppräitaderöstlängden. Om ett valdistrikt består av en enda församling skallelektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet,om kyrkofullmäktige inte finns. Valel förrättas av de nyvalda fullmäktige. Om elt pastoral eder annat valdistrikt består av en endaförsamling skall elektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige ellerav kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de nyvaldafullmäktige eller det nyvalda kyrkorådet. Om ett valdistrikt består av två eller flera församlingarskall elektorer och deras ersättare väljas av särskilda delegerade. DessaskaUför varje församling utses av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktigeinte finns. Valet förråttas av de nyvalda fullmäktige. Antalet delegerade ulgör for församling med hogsl 500 kyrkomedlemmar 5 medmerän500men högsl 1 000kyrkomedlemmar 7 medmerän I 000 men högsl 2 000 kyrkomedlemmar 9 medmerän 2 00ömenhögsl 3 kyrkomedlemmar 11 medmerän 3 500men högsl 5 500 kyrkomedlemmar 13 medmerän 5 500 men högsl 8 000 kyrkomedlemmar 15 medmerän 8 000 men högsl 11 000 kyrkomedlemmar 17 medmerän II 000men högsl 14 500 kyrkomedlemmar 19 med mer än 14 500 21 Om ett pastorat består av två eller flera församlingarskall elektorer och deras ersättare väljas av församlingsdelegerade ellerkyrkojullmäkti-ge i pastoratet. Om församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige inte finnsi pastoratet skall valet i stället förrättas gemensamt av de kyrkoråd som finnsi församlingarna i pastoratet. Valel skall ske inför ordföranden i kyrkorådeti den av församlingarna som har del största antalet röstberättigadekyrkomedlemmar. Valel skall förrättas av de nyvalda församlingsdelegeradeeller kyrkofullmäktige eller av de nyvalda kyrkoråden. Elektorsvalgenom delegerade skall ske inför ordföranden i kyrkofullmäktige eller, omkyrkofullmäktige inte finns, ordföranden i kyrkorådet i den församling idistriktet som har del största medlemsantalet. Omförsamlingarna i två eller flera pastorat ingår i en kyrklig samfällighei föralla ekonomiska församlingsangelägenheter, får regeringen för särskih fallbesluta att val av elektorer och deras ersättare skaU förrättas gemensamt avsamfällighetens fullmäktige för de pastoral som omfattas av samfälligheten. Eusådant beslut får meddelas endasl om minsl hälften av församlingarna isamfälligheien har samiyckl ull del. 1984/85:169 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 § Valbar lill elektor eller ersättare till elektor eller ersättare för elektor och liU delegerad är den för elektor är den som är medlem av som är medlem av och som är myndig och som är myndig samt är kyrko- samt är kyrkobokförd inom valdi- bokförd inom valdistriktet. slriktet eller, i faU som avses i 9§, inom en församling som ingår i samfälligheien. 11§ Val av elektorer och deras ersälla- Valav elektorer och deras ersätta re saml av delegerade skall ske pä reskall ske på samma sätt som val av samma sätl som val av ledamöter i ledamöleri kyrkoråd. Om ersättare kyrkoråd. Om ersättare inte väljs inteväljs proportionellt, skall vid proportionellt, skall vid valet be- valetbestämmas den ordning i vil- stämmas den ordning i vilken de ken de skallinkallas till tjänstgöring, skall inkallas till tjänstgöring. 12 § Delegerade skall utses senasl den Elekiorerna och deras ersäuare och eleklorer före ul- skall utses förefebruari månads ut gången av december det år då val i gång åre//7ä5r e//er det år då val i hela hela riket av kyrkofullmäktige har riket av kyrkofullmäktige har ägt ägl rum. ProtokoU över val av delegerade Protokoll över val av elektorer skaU skyndsamt sändas tiU den som skall skyndsamtsändas till domka-enligt 9§ skall förrätta val av eleklo- pitlet. rer.Protokoll över val av elektorer skall skyndsamt sändas lill . För val av ledamöter av kyrkomö- För val av ledamöter av kyrkomö tet och ersättare för dem skall dom- tetoch ersättare för dem skall dom kapitlet kalla elektorerna inom varje kapitlelkalla elektorerna inom varje valkrets till ett sammanträde inför en valkretstill ett sammanträde inför en av förordnad valförrät- avdomkapitlet förordnad valförrät tare. Sammanträdet skall hållas före tare.Sammanträdet skall hållas före januari månads utgång året näst ef- aprUmånads utgång året näst efter ter det år då val i hela riket av detår då val i hela riket av kyrkofull- kyrkofullmäktige har ägt rum. mäktige har ägt rum. Val av ledamöter och ersättare Val av ledamöter ochersättare skall ske inför öppna dörrar. Om- skall ske inför öppna dörrar. Om röstning skall ske med slutna sedlar. röstning skall ske med slutna sedlar, Valsedlarna skall vara lika till stor- om inle annat följer av 16 § tredje lek, material och färg. till storlek, material och färg. Över förrättningen skall föras protokoll. 1984/85:169 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Val av ledamöler av kyrkomötet skall vara proportionellt,om det begärs av minsl sä många väljande som motsvarar den kvot som erhålls omsamtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med1. Om kvoten är elt brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal.Vid sådant proportionellt val tillämpas bestämmelserna i lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m. Om valet inte sker proportionellt skall elektorerna varför sig till ledamöter föreslå så många personer som skall väljas. Vid försiaomröstningen är den vald som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Omett tillräckligt antal ledamöter inte har utsetts vid denna omröstning skallytterligare en omröstning ske. Valförrätlaren skall därvid upprätta en förteckningsom skall innehålla, för det fall atl inte någon har blivit vald vid försiaomröstningen, de namn som har fått flest röster och i annat fall de namn somvid den första omröstningen har fåtl högsta röstetalet näst efler dem som harblivit valda. Förteckningen skall då innehålla två gånger så många namn som detåterstår ledamöter att välja. Den nya omröstning som skall företas får inteavse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. De personer somvid denna omröstning får flest röster är valda. Vid lika röstetal skeravgörandet genom lottning. Vad som föreskrivs i första och Om det vid valet läggs fram en andrastyckena gäller även vid val av enda lista, som upptar namn på så ersättare. Om ersättare inte väljs pro- många ledamöler som valel avser,får poriionellt skall vid valel även be- valet förrättas med acklamation om stämmas den ordning i vilken de skaU elekiorerna är ense om del. inkallas lill tjänstgöring. Vad som har föreskrivits gäller även vid val av ersättare. Om valel sker på del sätt somanges i andra eller tredje stycket, får valet av ledamöter och ersättare ske ien sammaithaiig. Om ersättare inte väljs proportio-neUl skall vid valel ävenbestämmas den ordning i vilken de skall inkallas tid tjänstgöring. 20 § För den som har blivit vald till ledamot avkyrkomötet eller till ersättare skall genast utfärda etl bevis omdetta. I beviset anges den valdes namn samt för vilken tid och valkretsledamoten eller ersättaren har blivit vald. Beviset skall tillställas den somhar blivit vald saml valprövningsnämnd och kyrkomötets ordförande. Uidrag ur protokollet från valförrättningen gäller sombevis. 22 § Beslut, varigenom elektorer och Beslut,varigenom eleklorer och deras ersättare har utsetts, får över- deras ersättarehar utsetts, får överklagas endast i samband med talan klagas endasl isamband med talan mot det beslut varigenom valet till mot det beslutvarigenom valet lill kyrkomötet har fastställts. Delsam- kyrkomötet harfastslällls. ma gäller beslut varigenom delegerade har utsetts. 1984/85:169 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 26 § Kyrkomötet skall sammanträda Kyrkomötet skall sammanträda en gång med början den en gång medbörjan den . Kyrkomötets första sammanträde skallvara avslutat . De därefter följande sammanträdena skall varaavslutade . 34 § ärende som eller Elt ärendesom eller regeringen överlämnar till kyrkomö- regeringenöverlämnar till kyrkomö tet skall avgöras av kyrkomötet vid tetskall avgöras av kyrkomötet vid dess närmaste sammanlräde, om dessnärmaste sammanlräde, om ärendel har överlämnats senasl en ärendethar överlämnats senast två wå«ad före sammanträdets början. I månaderföre sammanträdets bör- annat fall skall ärendel avgöras se- jan.I annat fall skall ärendet avgöras nast vid det därpå följande samman- senastvid det därpå följande sam- trädel. Denna lag träder i kraft . 1984/85:169 8 Lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga Härigenomföreskrivs att 4 kap. 2 § och 5 kap. 15 § lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter skall ha nedan angivna lydelse. 4 kap. IStockholms kyrkliga samfällighei skall antalet ledamöler i församlingsdelegeradebesiämmas så atl varje församling utser en ledamot för varje påbörjaltiotusental röstberättigade invånare i församlingen. För ledamöterna skallutses suppleanter till lika stort antal. IStockholms kyrkliga samfällighei skall antalet ledamöter i församlingsdelegeradebestämmas så alt varje församling utser en ledamoi för varje påbörjalsjuiusenial röstberättigade invånare i församlingen. För ledamöterna skallutses suppleanter lill lika slorl antal. 5 kap. 15 § väljer kyrkvärdar bland de röstberättigade iförsamlingen enligt 2 kap. 3§ första och andra styckena. Minst en avkyrkvärdarna skall utses bland ledamöterna och suppleanterna i kyrkorådet.Kyrkvärdarna utses räknat året efter detår då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägl rum. utser för varje kalenderår en kassaförvaltare,om rådets medelsförvaltning inte har ordnats på annat sätt. Det år då val i hela riket av Det år då val i hela riket av kyrkofullmäktigehar ägt rum skall kyrkofullmäktige har ägt rum skall det nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utse befattningshavare som avses i första och andra styckena. det nyvalda kyrkorådet före december månads utgång utsebefattningshavare som avses i första och andra styckena. Del nyvaldakyrkorådet får även före december månads utgång utse eleklorer som avses ilagen (1982:943) om kyrkomötet. Denna lag träder i kraft . 1984/85:169 ' Närvarande: statsrådet I. , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , R. ,. Skrivelse till kyrkomötet om vissa ändringar av reglernaom val till kyrkomötet m. m. I samband med kyrkomötesreform infördes nyaregler om val lill kyrkomötet. Reglerna tillämpades första gången vid val tilldet kyrkomöte som hade sitt första sammanträde . Erfarenhelerna fråndetta val gav på många håll anledning lill krilik mol valsystemet. Kritikenriklar sig framför alll mol atl förfarandel är onödigt omständligt och atttiden för att genomföra valet är alltför knappt tilltagen. Det har också visatsig vara en utbredd uppfattning alt valsystemets ulformning leder lill altkyrkomötets representativitet inte kan anses helt tillfredsställande. tillsattes därför en arbetsgrupp inomcivildepartementet med uppgift att göra en översyn av reglerna om val tillkyrkomötet. En framställning till regeringen års kyrkomöte (LU1984:5, kskr 3) om en ändrad lidpunkl för kyrkomötets sammanträden haröverlämnals lill arbetsgruppen för atl behandlas i samband med översynen avvalreglerna. Arbetsgruppen har redovisal resultatet av sitt arbete ipromemorian (Ds C 1984:9) Översyn av reglerna om val till kyrkomötet. Ensammanfattning av promemorian bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 1 och de lagförslag som läggs fram i promemorian som bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinslanserna och en sammanslällning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i ärendet som bilaga 3. De förändringar av valsystemet som jag lar upp i detföljande medför ändringar i lagen (1982:943) om kyrkomötet. Prop.1984/85:169 10 enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen yttrande av kyrkomötet. Enligt min mening är det lämpligt attsamtidigt inhämia kyrkomötets yttrande över en följdändring i lagen (1982:1052)om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Om yllrande inhämlas från detkyrkomöte som sammanträder , är det möjligl för regeringen attförelägga en proposition i ämnet . 2.1 Ändrade regler om val till kyrkomötet Mitt förslag: Ålgärder vidtas nu för atl förenkla valentill kyrkomötet och förbättra kyrkomötets representativitet. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med mill förslag. Remissinstanserna: De förslag som har lagts fram ipromemorian har i allt väsentligt mottagits positivt av remissinstanserna. Deflesta av dem konstaterar att de föreslagna ändringarna innebär angelägnaförenklingar och förbättringar i valsystemet. Ett par instanser ifrågasätterdock behovet av atl nu företa några ändringar i della system, främst med hänsynlill alt frågan om de kyrkliga valen kommer alt ulredas av den nyligenlillsalta folkslyrelsekommiltén. Bakgrunden till mitt förslag: Bestämmelserna om val tillkyrkomötet fanns lidigare i kyrkomötesförordningen (1949:174). I samband medkyrkomötesreformen infördes genom lagen (1982:942) om och lagen(1982:943) om kyrkomötet nya regler om val lill kyrkomötet. I lekniskl hänseendeinnebär den nya ordningen inte några väsentliga skillnader mol vad som gälldetidigare. Reformen medförde dock en betydande ökning av antalet ledamöter avkyrkomötet liksom av antalet delegerade och eleklorer för val av dessaledamöter. I lagen om finns de grundläggande reglernaom kyrkomötesvalen. Där sägs bl. a. att kyrkomötet beslår av valda ombud försvenska kyrkan och att ledamolsantalel uppgår lill 251. Ledamöterna och derasersättare utses genom indirekta val. Kyrkomötetsvalperiod omfattar tiden från del all det nyvalda kyrkomötet har samlats tilldess del närmast därefter valda kyrkomötet samlas. I lagen om kyrkomötet finns mera detaljerade regler omsjälva valförfarandel. Som huvudregel gäller alt varje stift utgör envalkrets. Totalt fördelas 251 valkretsmandat. Anlalel mandat i varje valkretsfastställs med hänsyn till antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i valkretsen.För varje mandat som en valkrets har erhållit utses en ledamot. För varje ledamotulses två ersättare. 1984/85:169 11 Ledamöterna och deras ersättare väljs av elektorer. Dessautses i sin tur av kyrkofullmäktige eller kyrkorådet i varje pastorat. Ompastoratet består av två eller flera församlingar, utses dock elektorerna avsärskilda delegerade som väljs av kyrkofullmäktige eller kyrkorådet i varje ipastoratet ingående församling. För ledamotsvalet kallar elektorerna inomvarje valkrets till en valförrättning. Det finns i lagen särskilda regler förhur valproceduren skall genomföras. Där finns också regler om bl.a. valsedelsogiltighet, uifärdande av bevis om vilka som har blivit valda till ledamöteroch ersättare samt regler om överklagande av valel. Det nu översiktligt beskrivna valsystemet är i valtekniskthänseende anpassat till de förhållanden som rådde före kyrkomötesreformen.Erfarenheterna från valet /83, då den nya ordningen tillämpades för förstagången, visar alt systemet inte är lika lätl att tillämpa på de numera mycketomfattande valkorporationerna. Från många håll har också framförts kritik motvalsystemets utformning. Kritiken tar framför allt sikte på att reglerna ärsvåra alt tillämpa i praktiken och att förfarandet är onödigt krångligt. Envanligt förekommande mening är också alt den tid under vilken valet skall hinnagenomföras är alltför knappt tilltagen. En annan utbredd uppfattning är attutformningen av valsystemet i alltför hög grad missgynnar de störreförsamlingarna och alt kyrkomötets representativitet därför inte kan anses heltlillfredsställande. Härtill kommer att regelsystemet har visat sig innehållavissa inkonsekvenser och oformligheter. Skälen för mitt förslag: Arbetsgruppen har som elt led isitt utredningsarbete dels sänt ut en enkät lill samtliga domkapitel i syftealt få del av deras erfarenheter av valreglernas praktiska lillämpning vid detsenaste kyrkomötesvalet, dels låtit utföra en undersökning under medverkan avstatsvetenskapliga institutionen vid såvill gällervalresultatets representativitet. Av detla material framgår att den kritik somhar riktats mot valsystemet är berättigad. De svårigheter som uppstod vid detsenaste valet kan endast i begränsad omfallning hänföras lill del förhållandelalt valsystemet tillämpades . Snarare kan de påvisade problemensägas vara inbyggda i själva systemet som sådant. I likhet med flertaletremissinstanser ansluter jag mig därför lill arbetsgruppens bedömning att delfinns etl starki behov av alt förenkla valförfarandet och vidla sådana åtgärderalt kyrkomötets representativitet förbättras. Några remissinstanser, som i och för sig har vitsordatbehovet av förändringar i valsystemet, har framfört den åsikten att resultatetav andra utredningar om de kyrkliga valen bör avvaktas innan några ändringar idel nuvarande syslemet övervägs. Under remissförfarandet har också framförtsfarhågor för att partiella ändringar i det nuvarande indirekta valsystemet kanleda lill att direktvalsfrågan kommer i skymundan. Frågan om direkla val till kyrkomötet kommer att behandlasav den Prop.1984/85:169 12 tillkallade folkstyrelsekommittén (Ju 1984:05). Idirektiven till kommiltén (Dir 1984:23) sägs bl. a. alt frågan om direkta vallill kyrkomölel har ett sådant samband med de övergripande valfrågorna att deninle bör brytas ul ur delta större sammanhang. Mot bakgrund av de önskemål somframförls om en utredning i direkivalsfrågan, har det därför enligt direktivenbedömts vara lämpligt att kommittén undersöker om det är möjligt att införadirekla val lill kyrkomötet. Jag anser att del inle finns någon anledning altbefara alt eventuella ändringar i det indirekta valförfarandet skulle få någoninverkan på direklvalsfrågans fortsaita behandling. Enligt min bedömning måste man räkna med att det kommerall la tämligen innan frågan om de kyrkliga valen i etl vidareperspektiv får sin slulliga lösning. Därför finns det goda skäl atl i avvaklandärpå genomföra de förenklingar och förbättringar när det gällerkyrkomötesvalen i dess nuvarande ulformning som bedöms som mest angelägna. Jagär således beredd att tillstyrka att arbetsgruppens förslag, med vissa av migföreslagna jusleringar, redan nu läggs till grund för ändringar av valreglerna. De ändringar av valreglerna som jag kommer att föreslå idet följande är begränsade till sådana åtgärder som framstår som särskiltangelägna och som snabbt kan omsättas i prakliken. Jag vill därför betona attde föreslagna ändringarna inte skall uppfattas som resultatet av en sådan meraövergripande utvärdering av kyrkomötesreformen som, enligt vad riksdagenskonstitutionsutskott (KU 1982/83:2) framhöll inför reformen, bör komma lillslånd när erfarenheter har vunnits av den nya kyrkomötesorganisationen.Självfallet kan vissa av de nu behandlade frågorna liksom de övriga frågor somhar övervägts av arbetsgruppen komma att aklualiseras även vid en sådanframtida total översyn. 2.2 Ändrad tidpunkt för kyrkomötets sammanträden Mitt förslag: Kyrkomötet sammanträder med början dentredje tisdagen i stället för den . Arbetsgruppens förslag: Efter en sammanvägning av för- ochnackdelar med en flyttning av sammanträdestidpunkten hararbetsgruppen kommit fram lill att övervägande skäl talar mot en flyttning (sepromemorian s. 44-49). Remissinstanserna: Flertalel remissinslanser uttalar siginte i denna fråga. Några av dem, nämligen ,domkapitlen i , , , , och samtSvenska kyrkans förordar en ändrad tidpunklför kyrkomötets sammanträden. Under remissomgången har också kyrkomötetspresidium framfört önskemål om en ändring (se bil. 3 s. 6-13). Prop.1984/85:169 13 Skälen för mitt förslag: Kyrkomötesreformen innebar bl. a.att kyrkomötet numera skall sammanträda . Enligt 26 § lagen omkyrkomötet skall sammanträdena börja den . Det förstasammanträdet skall vara avslutat inorn , medan debåda följande sammanträdena skall vara avslutade . Den någollängre sammanträdestiden för del försia sammanlrädel berorbl.a. på all vissa val inom kyrkomölel skall förrättas snarasl eflervalperiodens början.