prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 ett förnyat yttrandetill regeringen angav dock kommunen atl man ställde sig positiv tillytterligare utredning av projektet. Kr/kWh, år Mellan fallrättsägaren Vallenfall och Krafl ABm. diskuteras f. n. förutsättningarna för en successiv utbyggnad av de nyastalio-nerna Bergnäs och . Projekten gavs en mycket hög klassning (3b) iEkströmska utredningen. Motivet var att forsarna har stor betydelse för fisket.Kraftstationerna utnyttjar i första hand de genom regleringarna mycket högavatlenföringarna . Inverkan på fisket blir sannolikl måttlig, eftersomvattenföringarna mycket litet eller inte alls Ulnylljas förkraftproduktion utan släpps i forsarna. De höga bevarandevärdena bör här kunnai huvudsak bibehållas trols utbyggnaden. Projekten innebär installaUon avytterligare elt aggregat i vardera stationen. har i en skrivelsetill regeringen föreslagit en utbyggnad av dessa kraftverk. Projekten är f. n.föremål för prövning av regeringen enligt VL. Regleringarna i Malån berör bl.a. sjöarna StoraSkeppträskd och Kvammarn och skulle ge ett tillskott på 10 GWh samtförädlingsnytta i de nedströms liggande kraftstationerna i . första etappen av planen för vattenkraftsulbyggnaden återfinns Abelvattsånoch Klippen. GWh/år Kr/kWh, Syssels. Installation av ytterligare ett aggregat i Ajaure tordeinte ens efter en eventuell överledning av Girjesån bli lönsam. Däremot bör detvara möjlgl att tillåta maximal tappning genom kraftverket. Därigenom skulleytterligare ca 1 GWh/år utvinnas. ProjektetGejmän innebär att man slopar en mycket liten minimitapp-ning, som i huvudsaksaknar betydelse för fisket eller andra intressen. Åtgärden skulle innebära ettproduktionstillskolt på ca 1 GWh/år. ProjektetGardikfors G2 innebär installation av ytterligare ett aggregat, en åtgärd somförbereddes redan då stationen byggdes. Netlolillskoltel av energi har bedömtstill ca 20 GWh/år. Projektet innebär vidare ökade regleringsmöjligheter. ProjektetStornorrfors innebär minskad tappning i älvfåran. Produktionsförlusten genomnuvarande tappning uppgår till 50 GWh/år. Med en reducerad tappning under majoch med ett slopande av den extra tappningen under sommarhelgerna samt avtappningen under andra halvan av seplember skulle produkUonstillskottet bli avstorleksordningen 10-15 GWh/år. första etappen av planen för vatlenkraftsutbyggnad återfinns projektenVojmå, Sjougden, Korpå, Lilla, Flåsjöån och Meåforsen. Kr/kWh, är ProjektetHocksjö innebär två nya kraftverk i den nedre delen av . Etllidigare utbyggnadsförslag, där fallhöjden utnyttjades i en anläggning, innebaröverdämning av 3 700 ha, varav en stor del produktiv skogsmark. Projektetplacerades i Ekströmska utredningen i klass 2. Det nuvarande förslaget innebäratl den överdämda arealen minskats, från 3 700 ha till ca 300 ha. Projektet innebärdock förlust av strömfisket i älven. Rörströmsälven-Långseleånär undantagen från utbyggnad genom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen,trots att älven inte placerats i de högre bevarandeklasserna. Älven är påverkadav vattenkraftsutbyggnad genom överledning från Korpån till samt genomOrmsjöns reglering. Iremissyttrandet över VKB:s förslag föreslog i borde föras till planen. Föredragande statsrådet var dock inte bereddatt utan remissbehandling ta ställning till projektet, vars genomförandekräver en ändring av FRP-rikllinjerna. ProjektetStorån innebär utbyggnad i två anläggningar och utnyttjar fallhöjden mellanKlumpvattnel och . Det innebär årsreglering i sjöarna Klumpvattnet ochGärdvattnet. Storån uppströms Klumpvattnet är undantagen genom riktlinjer i denfysiska riksplaneringen. Storån placerades i klass 1 i den . Prop.1984/85:120 188 Projektetär modifierat jämfört med ett tidigare förslag, som avstyrktemed hänsyn till naturskyddssynpunkter samt inverkan på rennäring och turism.Den föreslagna regleringen av Klumpvattnet innebär inte uppdämning över delhögsta naturliga vattenståndel i sjön och därför lorde någon ändring avFRP-rikllinjerna inte erfordras. Kultsjöånär tack vare en frikostig minimitappning värdefull från bl.a. fiskesynpunkt ochallmänna rekreaUonssynpunkter liksom för turismen. Tappningen innebär enminskad produktion i Stalons kraftverk på 95 GWh/ år. En viss minskning avtappningen bör kunna ske ulan allvarhga konflikter med motstående intressen. Malgomajär ett flerårsmagasin med två meters amplitud. Det får dock bara utnyttjas medi medeltal en halv meters amplitud . Med tillstånd atl utnytUa enmeters amplitud skulle en produktionsökning ske i nedanföriiggandestationer. Från miljösynpunkt torde en ulökad räll atl UtnytUa magasinet medamplituden en meter innebära ett måtthgl ingrepp. 1första etappen av planen ingår följande projekt: Storsjötunneln, Kors-vatlenån.Yttre , Rönnöforsen, Hotagssirömmen, Edsoxforsen, Högfors, Ammerånsöverledning, Krångede-Gammelänge, Hammarforsen (två åtgärder) ,G4 och Sillre. Kr/kWh, är ProjektetBelne innebär utbyggnad i vattensystem uppströms Hotagen iHårkan. Utbyggnaden tar i anspråk fallhöjd i Gmbbdals-ån, som leddesöver till . I samband med överledningen sänktes sjönSarvesgaisenjaure. Området är således redan mycket starkt påverkat av tidigareingrepp. En utbyggnad innebär att sjön åter fylls och att Tjanglebäcken påsträckan mellan överledningstunnelns utlopp och tortläggs. Projektetär beläget inom obmtet fjällområde och omfattas av FRP-riktlinjerna förvattendrag, men bedöms ändå som förhållandevis okontroversiellt. Belneredovisades inte i samband med Sehlstedtska utredningen och VKB. Projektet börkunna genomföras inom ramen för de riktlinjer som gäller för de obrutnaQällområdena. I planen ingår tidigare Ljunga. GWh/år Kr/kWh, Syssels. FRP år (års-) ca 8 ca 12 Ändrade vattenhushållningsbestämmelser för innebärmyckel måttliga ingrepp i den av valtenkraftsutbyggnad starkt påverkade miljön.För Trångfors bör i vart fall en viss minskning av den nuvarandeminimi-tappningen vara möjlig. I första etappen återfinns följande projekt: Lottefors,Ljusneslrömmar, Hamre, , , Kvarnforsen, Härjeåsjöån ochRu- Kr/kWh, är m. krv. reglering och kraftstation innebär att nedredelen av Vemån dams upp strax ovanför . Ett betydande område - i storutsträckning myrmark - skulle till följd av projektet läggas under vatten.Projektet innebär främst höjning av regleringsgraden och ökad produktion i nedströmsliggande kraftverk. Projektet placerades i klass 2 i Sehlstedtska utredningen.Ell genomförande kan dock försenas eller hindras av följande 1 Intresse finnsall bryla torv pä de aktuella markerna. Om tillstånd ges till torvbrytningenkommer utbyggnaden att kunna ske tidigast mol slulet av den utbyggnadsperiodsom här avses, dvs. 2 Om tillståndinte ges till torvbrytning - eftersom det berör område av riksintresse för denvetenskapliga naturvården (Tönningfloama) - finns ingen anledning att tro attvattenkraftsföretaget skulle kunna genomföras. En utbyggnad i omfattar flera anläggningar, varavLosbron och Ängra inte utgör s. k. minikraflverk. Ån har inte varitföremål för närmare ulredning,men det finns f. n. ingel som lyder på att mycket höga bevarandevärden skullevara knutna till ån. ProjektenEdänge samt Hylströmmen med reglering behandlas i avsnitt 2.4 Fortsattvallenkraftsulbyggnad i . Gavleånhar inte studerats i vattenkraftsuiredningarna. I den redan beslutade etappenav planen för vatlenkraftsutbyggnad ingår Åbyfors och Prästforsen. Kr/kWh, år Mackmyrakraftstation är i mycket dåligl skick och den återstående livslängden harbedömts till . En ny kraftstation skulle kunna ge ca 18 GWh/år jämförtmed den nuvarande stationen, som i medeltal producerar ca 10 GWh/år. 1riksdagens plan ingår följande projekt: Bmnnsberg, Noppikoski, Stackmora övre.Stackmora nedre, Borgärdet, Eldforsen, , Jo-hannisholm, ,Forshuvud, Bullerforsen, , och . Kr/kWh, är <3,0 <3,0 m. fl. avser dels ell projekl, som utnyttjar enbart fallhöjden i dennuvarande anläggningen, dels ett större projekt som också tar i anspråkfallhöjd nedströms . Ställningstagande till om det finnsförutsättningar att genomföra det mindre projektet, som här redovisas, ärberoende bl.a. av resultatet av en utredning kommunen initierat och evenluellaförhandlingar med bolaget. Del är dock angelägel atl även det större projektetblir belyst i remissbehandlingen. Skifsforseningår inte bland de älvar och älvsträckor som omfattas av FRP-rikUinjer. Detstörre projektet omfattas dock av riktlinjer. ProjektetÄlvkarleby innebär vissa rensningar nedströms kraftverket, vilket ger ökadfallhöjd och därmed ökad produktion. Projektet kan ge upp till 25 GWh/år, men iplanen finns redovisat 15 GWh/år, då de mycket starka fiskeintressena kanförväntas hindra mer omfattande rensningar. Ström har inle behandlals i vatlenkraftsutredningarna.I den redan beslulade delen av planen ingår och . Kr/kWh, år 3,3 <3,0 Projektet innebär en ombyggnad av det nuvarandekraftverket. Projektet innebär första delen av en fullständigombyggnad av den nuvarande anläggningen. Projekten torde kunna genomföras utankonflikter gentemot motstående intressen. Om- och tillbyggnader eller effektiviseringar avstationerna fr.o.m. Edeforsen t.o.m. , ombyggnad av stationernaFryksfors och Uppemd samt projektet ingår i den redan beslutade delen avplanen för vatlenkraftsutbyggnad. Kr/kWh, år Mangen-Viggen G3, m. m. Frågan om tillåtligheten enligt VL av Mangen-Viggen prövasf.n. I propositionen framhölls att genomförandet av G3var så osäkert att det inte borde föras till planen. Förnyade studier inomVattenfall tyder dock på att projektet bör genomföras, eftersom Vargönskraftstation är i sådant skick att åtgärder ändå måste vidtas under detnärmaste årtiondet. Projektet omfattar också rensningar i älvfåran och en 600m lång tunnel uppströms . Åtgärderna har av prehminärt bedömtssom ekonomiskt försvarbara. 1.2.4 Fortsatt vatlenkraftsutbyggnad i I VKB föreslogs all Galvån i Ljusnan och i Voxnanskulle föras till planen för vatlenkraftsutbyggnad. När det gäller Hylströmmenfann beredningen att en komplettering av kunskapsunderlaget erfordrades innanställning kunde tas till om projektet kunde föras till planen. Vidare föreslogsatl projektet i Ljusnan skulle föras planen som alternativ tilldet större projektet . Ett motiv till detta var atl VKB ville undvikaprojekl som medför ändringar av FRP-riktlinjer. 13 1984/85. 1 saml.Nr 120. 1984/85:120 192 1propositionen föreslog föredragande statsrådet atl Hylströmmen och Hylsjönsreglering borde föras till planen med hänvisning lill att kammarkollegiel isill remissvar framhållit alt del fanns erforderligl beslutsunderlag. Vidareföreslogs all projektet i skulle föras till planen. När detgäller Edeforsen konstaterades att projektet hade avvisats av såvälfallrättsägaren som av bevarandeintressena och att projektet troligen skullekräva ändring av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Inom ramen fördessa kan endast en begränsad utbyggnad av det befinlliga kraftverket kommatill slånd. Föredragande statsrådet var inte beredd all föreslå en ändring avriktlinjerna vad avser denna del av Mellanljusnan. Om en sådan skall komma tillstånd talade enligt föredragande statsrådet en total avvägning för att detstörre projektet , som dämmer in såväl Edeforsen som den uppströmsliggande Edängeforsen, borde förordas i stället för Edeforsen. När det gällerGalvån var föredragande statsrådet inte beredd atl ta ställning. Vidriksdagsbehandlingen framhöll utskot-let följande: Ävenom utskottet i och för sig kan acceptera den uppfattning som förs fram ipropositionen om att tillräckligt underlag nu finns för atl ta slällning tillprojeklen, finner utskottet vid en sammanvägning av olika synpunkler detmotiverat att förorda att ytterligare överväganden görs. Utskottet vill erinraom att regeringens avsikt är att förelägga en propositionom energipolitiken. Utskoltel förordar att frågan om Hylströmmen m.m.ytterligare övervägs, bl.a. mot bakgmnd av en samlad syn på inriktningen ochomfattningen av vattenkraftsutbyggnaden i och atl regeringen i1985 års proposition för redovisar sin syn mot bakgmnd av de nu förordadeytterligare övervägandena. Projektet bör sålunda inte tas upp i planen. Vad nuanförts bör innebära att det blir möjligt atl erhålla det tillkommandeutredningsmaterial som VKB efterlyst. Dettablev också beslut (BoU 30, rskr 388). uppdrag medanledning av beslut alt göra en regional bedömning har i första handavsett följande projekl: Utöverdessa har projekten och Ångra i Ängraån samt vissa åtgärder i Gavleånaktualiserats i . ProjektetEdänge innebär en utbyggnad av Edeforsen och den uppströms liggandeEdängeforsen. Vid Edeforsen finns ett befintligt kraftverk som UtnytUar en delav vattenföringen i älven. En utbyggnad innebär ett relativt stort ingrepp, menkan ge vissa fördelar för tätort genom Prop.1984/85:120 193 erhåller ett relativt högl och jämnt vattenstånd. Regeringen har lidigareavslagit en VL-ansökan om ulbyggnad av Edänge med hänvisning lill gällandeFRP-riktlinjer. Enutbyggnad av Galvån innebär all vatten från via kanal och tunnel ledstill Ljusnan uppströms Lollefors. Projektet skulle ge etl energi-tillskott på25 GWh/år i Galvåns kraftverk och lill detta kommer produktionstillskolt iLottefors och Dönje på sammanlagl 13 GWh/år. Enutbyggnad av har redovisats, med tre anläggningar Hylströmmen medreglering av , Vinströmmen saml Finnsiuga. Projeklen skulle gesammanlagl 78 GWh/år. En utbyggnad av enbart Hylströmmen med reglering skullege ca 52 GWh/år. Följandebedömning kan göras när det gäller inriktning och omfattning avvatlenkraftsutbyggnaden i . Ilinje med vad som anfördes i propositionen och i länsslyrelsens yttrandeföreslås att Edänge i Ljusnan förs till planen och FRP-rikllinjerna ändras. Fören ulbyggnad lalar att del redan finns ett befintligt, mindre kraftverk vidEdeforsen och att en utbyggnad kan skapa ett jämnare vattenstånd i Ljusnan vidLjusdals tätort. Närdet gäller och Galvån kan konstateras att starka bevarandevärden ärknutna lill dessa vattendrag. och kommuner har i sinaremissyttranden framfört önskemål om alt bygga ul Hylströmmen för att minskaöversvämningsriskerna längre ned i . har funnitprojektet tillåtligt enligt VL och kammarkollegiet, slatens naturvårdsverk ochstatens planverk har inle motsatt sig utbyggnaden. Ingreppet i Galvån innebäratt ån i det närmaste skulle torrläggas på en längre sträcka. Ett populärtströmfiske skulle spolieras och ett uppskattat fritidsområde i anslutning Ullån skulle minska i värde. Den socialdemokratiska arbetarekommunen i Bollnäshar motsatt sig en ulbyggnad, medan i bedömt atten utbyggnad av Edänge bör föredras före en utbyggnad av Galvån. Motdenna bakgmnd föreslås i valet mellan och Galvån att Hylströmmen medHylsjöns reglering förs till planen. Genom denna prioritering torde enutbyggnad av i som redan ingår i planen kunna säkerställas. Ettargument som kan anföras mot en utbyggnad av Hylströmmen är att det kan öppnaför en total exploatering av . har i sitt remissyttrande ställtsig tveksam, men inte direkt avvisat en utbyggnad av Finnstuga och Vinströmmen.Finnsiuga och Vinströmmen bör bl.a. mot denna bakgmnd inte föras till planen. Genomdenna prioritering tas stor hänsyn till kommunemas och länsmyndigheternassynpunkter på fortsalt vattenkraftsutbyggnad i . Ilikhet med vad som påpekats av i samt ochOvanåkers kommuner är underlaget bristfälligl när det gäller Prop.1984/85:120 194 flera av projekten. Det är därför angeläget med eningående remissbehandling som underlag för bedömningen av inrikining ochomfattning av vattenkraftsulbyggnaden i . 1.2.5 Regionala och lokala sysselsättningseffekter Enligt beslut borde vid utarbetandet av planenstörsta möjliga hänsyn tas till de lokala sysselsättningseffekterna. Bl.a. ärdel vikUgt att utbyggnaderna planeras så att förhållandevis varaktigsysselsättning skapas. En målsättning har därför varit att utforma den andraetappen av planen så att den så långt möjligt kompletterar den första etappen.Därigenom kan en regionalt och lokaU samlad sysselsättning med lång varaktighetuppnås. Genomförandet av projekten i promemorian skulle skapa ca 2300 årsarbeten, i många fall i områden som har en besvärlig sysselsättningssituation.Genom samordning och anpassning till etapp ett skulle effeklerna blir särskiltgynnsamma i vissa delar av landet som f. n. har en besvärligsysselsättningssituation. I skulle en utbyggnad av Gallejaur ochVargfors kunna ge ett betydande sysselsättningstillskott för byggnadsarbetareredan fr.o.m. sommaren 1985. Detta är särskih viktigt med hänsyn till attutbyggnaden torde kunna samordnas med en utbyggnad på av Slagnäsoch Bergnäs. Följden av detta kan bli en stadigvarande sysselsättning för ett70-tal man fr. o. m. . Detta sysselsättningsUllskott skulleUllkomma såväl Nortbottens som . 1 läns inland skulle en utbyggnad avGardikfors i kunna samordnas med utbyggnaden av Klippen ochAbelvattsån, som ingår i den redan beslutade delen av planen. Ca 125 man skullekunna få arbete . har angivit att en vatiendomstolsansökanavseende Klippen kommer att inlämnas /85. Till delta kommereffekterna av en eventuell utbyggnad av projektet , som även det ingår iden redan beslutade delen av planen. En utbyggnad av Hocksjö och Storån i skullekunna samordnas med en utbyggnad av Flåsjöån, Sjougden, Korpå och Lilla och geett viktigt sysselsättningstillskott i norra . I remissyttrandet överVKB ansåg att projektet bör ingå i planen, eftersomsysselsättningsläget inom kommun är synnerligen allvarligt ochbefolkningsutvecklingen mycket oroande. Förverkligandet av Hocksjö-projektetinnebär att samordning med Flåsjöån-projeklet kan ske och att den kan ge enårlig sysselsättning för mer än 100 man . 1 skulle en utbyggnad av Hylströmmen kunnapåbörjas relativt snart och i tiden kunna samordnas med en utbyggnad av Runemooch Edänge. 1984/85:120 195 Efter remiss har yttranden avgetts av överbefälhavaren,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, statens vägverk, meteorologiskaoch hydrologiska inslUul, , lantbruksstyrelsen, ,statens planverk, slatens industriverk, geologiska undersökning,slatens energiverk, slatens vatlenfallsverk, domänverket, kammarkollegiel,länsstyrelserna i , , , , ,, , , och ,kommunerna , Centralorganisationen /SR,, , . ,i , , Lantbrukarnas riksförbund.Svenska arbetsgivareföreningen. , , , ,, , ,, samtÄlvräddarnas samorganisation. Dämlöver har på eget initiativ inkommit yttranden frånArbetsgruppen för bevarande, , , , ,i , , , , , , , AB Hälsingekraft, Bo Hänne-strand,, LRF-avdelning, KDS i , Kommiltén Rädda ,och , , , , , , , , KUlan Norellm.fi. i Ljusdalsbygden, Margarela , , ochLeif , , , Rädda Ljusdalsbygden, SSUJämtland/, AB , Skellefteälvensvattenregleringsförelag, , , Socialdemokraierna iJämilands län, kommun, Sporlftskarna, ,avdelning 27 och 30, , Hamra, Uppsalagruppen , VPKi samt och , . Gällande energipoliUska rikthnjer (prop. 1975:30, CU 28,NU 30, rskr 202 och 203) innebär att vattenkraftsulbyggnaden skall uppgå till66 TWh/ år. Enligt beslut (prop. 1983/84:160, BoU 30,rskr 388) skall planen för vattenkraftutbyggnad under det närmaste årtiondet Prop.1984/85:120 196 omfatta projekl motsvarande /år, för alt möjliggöraen utbyggnad om . 1 riksdagsbeslutet angavs projekt molsvarande2,/år och för att uppnå den angivna nivån erfordrades således ett tillskottav projekt om /år. I promemorian som remissbehandlals redovisasprojekt motsvarande /år. Den allmänna inställningen till fortsattvattenkraftutbyggnad är mycket positiv hos bl.a. överstyrelsen för ekonomisklförsvar, statens industriverk, statens energiverk, statens vattenfallsverk.Svenska Kraftverksföreningen, () och . En starkt restriktiv inslällning till fortsatt utbyggnadhar bl.a. , , statens naturvårdsverk.Svenska Samernas Riksförbund, , Svenska Naturskyddsföreningenoch Älvräddarnas samorganisation. Hos kommuner och länsstyrelser är inställningen mycketskiftande. Flera remissinstanser anser att det nu lämnadekompletteringsförslaget är otillräckligt för att uppnå målet om en totalutbyggnad på /år. Den uppfattningen har bl. a. statens energiverk,. , , och . bedömde i utredningen : I,Vatlenkraftsutbyggnad , att ca 1 700 GWh frånvattenkraftberedningens plan skulle komma till utförande utan statligt stödinom en tioårsperiod. Om till detta läggs ca 300 GWh minikraft och denkompletterande planen exklusive ovan nämnda projekt erhålls ca 2500 GWh. Detinnebär att någon egentlig marginal enhgt verkets mening inte kommer attföreligga för att uppnå ett tillskott om 2500 GWh i enlighet med Udigarebeslut. Flera remissinstanser, däribland ,. , ochÄlvräddarnas samorganisation, anser att planen inte behöver ha den angivnamarginalen för att tillskottet skall uppnås. Älvräddarnas samorganisationframhåller bl. a. att den redan beslutade delen av planen tillsammans medkompletteringsförslaget och de ytteriigare ca 100 GWh/år som anserkan erhållas genom utbyggnad av minikraftverk, sammantaget omfattarokontroversiella utbyggnader på . Med en plan på högst finnsenligt organisationen tillräckligt marginal bl.a. för projekt som av ekonomiskaskäl inte kommer till utförande. Men en plan av denna omfattning skulle,betonar man, många svåra val och konflikter undvikas som tillräckligtutrymme finns för att i vissa fall kunna avslå projekt. Itabellen redovisas de berörda kommunemas, länsstyrelsemas och fallrättsägamasinställning till de projekt som finns upptagna i kompletteringsförslaget. efterföljande texten redovisas remissutfallet projektvis. I några fall hartidigare uppgifter om projekt, redovisade i kompletteringsförslaget, ändratsav fallrättsägaren. 2.3.1Berörda kommuners, länsstyrelsers och fallrällsägares ställningstagande IiU deföreslagna projekten Berörda kommuners, länsstyrelsers och fallrältsägaresinställning till att låta de föreslagna projekten ingå i planen G3 m. m. Teckenförklaring: -(- Projeklen bedöms posilivt avlänsstyrelsen, fömtsatt höga minimitappningar. kommun har tagitställning vad gäller . Deras inställning är densamma som . En av fallrättsägama, ABSkandinaviska , anser att projektet Prop.1984/85:120 198 bör strykas från planen eftersom ett genomförande tordebli aktuellt tidigast vid mitten av 1990-taIet. Projekten iGävleborgs län har rangordnals av utan all man lagil ställningtill vilka som bör ingå i planen. Av de här föreslagna projeklen anserlänsstyrelsen atl Mackmyra i första hand bör ingå i planen, därnäst ochÄngra i Ängraån, så Edänge och i sista hand bör med bl. a. Hylströmmeningå i planen. En ombyggnad avSkiffsforsen kommer enligt fallrättsägaren, , inte attgenomföras, av ekonomiska skäl. Det större projektet, tidigare benämntVansbro, vill fallrättsägaren bygga. Kommunen är emot en sådan utbyggnad, ochlänsstyrelsen anser att man inte har skäl att ta ställning till projektet. Projektetprövas av regeringen. 2.3.2 Föreslagna nybyggnader saml om- och tillbyggnader Projektet är enligt , som äger stationen,olönsamt om det inte kombineras med andra åtgärder (se avsnitt Projekl utanförförslaget). En utbyggnad kan accepteras av många remissinstanser,förutsatt att minimitappningarna blir sådana atl skadorna på fisket begränsas.Sådana villkor för ett positivt ställningstagande redovisas awfiskeristyrelsen, i , kommun ochFältbiologerna. Fiskeriintendenten i distriktet framhåller bl.a.att etl lägsta krav vad gäller minimitappningar är något över 35 m'/s denprovisoriska tappning som rått under en prövotid . kommun är en av fallrättsägama. Kommunen uppgeratt projekten är dyra och att en fömtsättning för genomförande är attminimival-tenföringen i älvfåran kan sättas lägre än vad som gäller, eller ivart fall bibehållas. Kammarkollegiet anser projekten ekonomiskt otillåtligamedan Sportfiskarna anser att de med hänsyn skador på fisket inte bör ingåi planen. Från riktas kritik mot projekten vadgäller deras inverkan på rennäringen. Inga invändningar finns mot att projekten ingår i planen. Prop.1984/85:120 199 , , naturvärdsverket,i och de två berörda kommunerna. ochNorsjö, samt , och anser all de föreslagna regleringarna skall ulgå ur planen. Manframhåller bl.a. älvens värde för fiske och rekreation samt den begränsadenytta som regleringarna skulle ge.