prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Av stor vikt vid denna avvägning, och för genomförandetav planer, är den prisinformation som på olika säll förs ut till kommunensinnevånare. Betänkandet (SOU 1981:69) Pris på energi innehåller enanalys av olika principer för prissättning av el. fjärrvärme och bränslen.Slulsalsen är alt övervägande skäl lalar för alt samhällsekonomiska vinster kangöras om kortsiktiga marginalkostnader i ökad utsträckning får slyraprissättningen på energi. För fjärrvärmesystem som är baserade på olikabränslen finns dd t.ex. skäl att låta bränslekostnadernas variationer mellanolika årstider avspeglas i differentierade energiavgifter. De kommunala taxorna bör således så väl som möjligtavspegla de Prop.1984/85:120 106 verkliga koslnaderna för en energileverans. koslnaderna för en sparåtgärd bedömas mot den besparing den leder till.eller mot andra tillförselmdoder. En annan avvägning är fördelningen mellan olikatillförselmetoder. Genom framsynt planering kan kommunen i elt lidigl skedevidta ålgärder för atl utnyttjandet av el, fjärrvärme eller småskaliga systemskall kunna ske på bästa möjliga sätt. Ett problem i samband med invesleringar i ny energileknikför värmeförsörjning har lidigare varil osäkerhden hos framför alll de mindrevärmeverken och förvallarna av byggnader vid upphandling av värmelekniskulruslning. har energiupphandlingsdelegalionen slarklbeslällarfunklionen genom olika insalser. Som jag kommer all redovisa(avsnitt 10.4) har delegationen bidragit lill Ullkomslen av elt särskilt organför organiserad gemensam upphandling, kallat Svenska värmeverkens ekonomiskaförening, VÄRMEK. Fjärrvärmeutbyggnaden påbörjades under slulel av1940-lalel i och några andra mellansvenska städer. Utbyggnaden hardärefier skett i snabb takt. Under 1970-talels andra hälft var expansionensärskilt kraftig. F. n. ökar ansluten abonnerad värmeeffekl med ca 900 MW perår, vilket motsvarar effektbehovet i ca 150 000 lägenheler. Värmeleveransernahar f. n. etl försäljningsvärde av ca 7 500 milj. kr. Fjärrvärme ulnytUas i försia hand för uppvärmning avbebyggelse i mer tätbebyggda områden. Räknal i förhållande lill lolal uppvärmdyla inom resp. byggnadstyp var fördelningen av fjärrvärmeförsörjd bebyggelsemellan olika byggnadstyper följande: flerbosladhus , lokaler 39%och småhus . Vid glesare bebyggelse ökar hastigt såväl kostnaderna fördistributionssystemet som förlusterna från nälel. Även framgenl kommer såledesnyanslulningar lill fjärrvärme att i huvudsak ske i tätare bebyggelse. Ett mått pä bebyggelsens lämplighet för olikavärmeförsörjningssystem är den s.k. värmeläthelen, som anger årligt energibehovfördelat per m' områdesyla. redovisar i rapport.Energiperspekliv 1970-95 (Rapport 1984:7). Tabell 6.3 Fördelning av bebyggelsen på områden med olikavärmetälhet, % Andel av ytan som ligger i områden med högre 50 kWh/m-och år 30 kWh/m-och år Prop.1984/85:120 107 30kWh per m' och år motsvarar radhusbebyggelse medan 50 kWh per m"överenstämmer med förhållandena vid större s.k. lamellhus. Gränsen för lönsamfjärrvärmeulbyggnad brukar enligt statens energiverk dras vid 30 kWh per m.Även glesare bebyggelse kan emellerlid vara av intresse atl anslula, omvärmeförsörjningen sker med t.ex. spillvärme. Undersenare år har skett en snabb övergång från olja lill andra energikällor ifjärrvärmens produklionssyslem. Denna ulveckling har delvis skett med slalliglslöd. kommer därmed merparten av landels fjärrvärmesystematl försörjas med åtminstone delvis nya produktionsanläggningar. redovisar i sin rapporl en prognos över Oärrvärmens utveckling underperioden fram . () har genomfört en omfattandeenkäl hos medlemsverk och kommuner om förutsättningarna och planerna försenare fjärrvärmeulbyggnad. Enligi dessa båda undersökningar kommeruivecklingen av fjärrvärmen all med nuvarande förulsällningar få följandeförlopp. Tabell 6.4 Fjärrvärme under är 1984 samt prognos för år1990 och 1995, TWh Preliminära uppgifier för . Källa: VVF. , EK 81 och byggforskningsrådets (BFR) utredning Energi 85 ärförsiktiga i sin bedömning av fjärrvärmens utveckling. EK 81 framhåller alt ellpå lång sikl kraftigl minskal energibehov kan medföra alt den nu pågåendeexpansionen avstannar. BFRvisar bl.a. på den under de senasle åren kraftiga minskningen avvnrmeleveranserna per kilometer fjärrvärmekulvert. En slörre andel avfjärrvärmenäten har byggts i glesare bebyggelse, t.ex.småhusområden, vilket ger denna effekt. Även energisparandd har minskatvärmeleveranserna i utbyggda nät. anger atl jämfört medlidigare prognoser är bedömningen av värmeleveranserna är 1995 drygt 15 TWhlägre. Den främsla orsaken är enligt verket, att energispa- 1984/85:120 108 randelhar underskattats i lidigare prognoser. Verket har även en från VVF skildbedömning av fördelningen av bränslen fjärrvärmesystemen. Verkelanger att den framtida utvecklingen för fasla bränslen inom fjärrvärmesystementorde mattas lill följd av den ökade användningen av värmepumpar som baslasloch elpannor som spetslasl . Den oljebaserade produktionen kommer allminska men en viss andel måsle enligt verket vara kvar p.g.a. oljans godareglerbarhel och låga kapitalkostnad. Den slutsats verkel drar härav är altsåväl olja som elpannor och värmepumpar kommer att begränsa möjligheterna attföra in fasla bränslen. Närdel gäller fördelningen mellan olika fasla bränslen konsialerar verkel att koli allmänhet ger lägre värmekostnader, även om de lokala variationerna ärbetydande, men atl trädbränslena på har en egen livskraft somvänlas öka i lakt med att elenergin blir dyrare. Verkels slutsats är atlframför allt kol kommer att få en minskad betydelse jämföri med tidigareVVF-bedömningar. Somframgår av vad jag lidigare redovisat gmndas en betydande del avQärrvärmeproduktionen f.n. pä elenergi, i huvudsak avkopplingsbar elkraft.Under år 1984 levererades således nära elenergi för avkopplingsbarapannor i fjärrvärmeanläggningar, och ca levererades lill pannor inomindustrin. k. avkopplingsbar elkraft gäller bl.a. särskilda skatteregler enligtföljande. Enavkopplingsbar elpanna är en panna för vilken slutits ell särskilt avtal medelleverantören om lillfälliga elleveranser och enligt vilket denne, när såerfordras av kraftsyslemskäl, kan avbryta elleveransen. Sedan1950-talet har under vissa förutsättningar återbetalning av energiskallmedgivils för elleveranser till avkopplingsbara elpannor. gällande reglerbeslutades av höslen 1983 (prop. 1983/84: 28. SkU 9. rskr 96 och 97).Dessa regler innebär i huvudsak all riksskatteverkel får medge återbetalning avenergiskatt för avkopplingsbara elpannor med effekt större än 1 MW när ingenoljebaserad kraftproduktion förekommer eller har förekommit av energibalansskälunder en sammanhängande period av . Effekterna av nuvarande regler föravkopplingsbar elkraft bör enligt riksdagsbeslutet, utvärderas sä att ställningkan tas under är 1987 lill frågan om behovet av fortsatt skatteåterbetalning. Sedande nya reglerna för återbetalning av energiskatt infördes har avkopplingsbaraelpannor om ca 500 MW insiallerats. /85 var den installeradeeffekten ca 2 500 MW. varav drygt I 600 MW användes i landetsfjärrvärmesyslem. förväntas elpannor om tillsammans ytteriigare500 ä 1 000 MW bli installerade. Sammanfattningsvisinnebär detta all användningen av avkopplingsbara elpannor 1985 väntas nå etl toppvärde upp mol för att därefter minska. 1984/85:120 109 Som framgår av vad jag har redovisat omenergilillförseln lill tjärrvärmesysiemen (tabell 6.4), skiljer sig VVF:s bedömningav användningen av el från slatens energiverks prognos. EnligtVVF-prognosen kommer elpannor även under 1990-talei all användas förvärmeförsörjning sommarlid i fjärrvärmesyslem som saknar andra möjligheierlill försörjning med billiga bränslen. Merparten av de slörre fjärrvärmesyslemen har insialleraiavkopplingsbara elpannor. Pannorna utnyttjas på ett sådant säll att de tillhell övervägande del ersätter olja i produktionssystemet. I några fallförekommer också all den avkopplingsbara elen marginellt ersätter faslabränslen. Härvidlag spelar produktionssystemens utformning och kraftavtalelsform en avgörande roll. Om råkraflskosinaden undersliger den rörliga driflkoslnadenför en fasibränsleeldad panna finns ekonomiska motiv all ersätta fasibränslemed elkraft. För att marknaden för inhemska bränslen inle skall påverkasnegativt är det emellertid av stor vikl att avkopplingsbar el inte ersättersådana bränslen i slörre omfattning. Jag kommer särskilt att följa denna friigaoch vid behov ta inilialiv ålgärder för atl undvika en sådan Ulveckling. Avviigningen mellan avkopplingsbar elkraft och inhemskabränslen vid planeringen av ny produklionskapaciiei är i första hand en frågaför den kommunala energiplaneringen. Som jag (avsnitt 8.6.4) kommer attredovisa har jag bl. a. i denna fräga haft överläggningar med företrädare förkommunerna. Dd finns anledning all slå fasl ail användningen av billigelkraft i tjärrvärmesysiemen har en positiv inverkan på deras ekonomi. Detförhållandet att den goda tillgängen på el nu används inom Ijärrvärmesysiemenger vidare förbättrade förulsiitininpar för en senare kiirnkiaftsavvecklinpeftersom elenerpin då kan ersättas av annan energi. kanvärmekostnaden bepränsas för viirmeabonnenierna. Detta por att vinsterna avlåga elpriser i slörre utsträckning ån lidigare kan komma åven denna kaiegorilill del. El och värmepumpar i Ijiirrvärmesystem kan således bidra . lill allhålla genomsniiislaxan på låg nivå och därigenom underlätta inlroduklionen avny leknik för i. ex. inhemska bränslen. Föran minimera totalkostnaden för ett störreviirmeproduktionssystem krävs en kombinaiion av värmekällor som Ullsammans gerliipsia lotalkosi-nad. Som baslasianlågpning väljs därvid sådana system som haren så låg rörlig kosinad som möjligl. Fasla bränslen, spillvärme ochvärmepumpar är exempel på sådana källor som kan belraktas som lekniskl ochekonomiskl realiserbara för många orler. För s.k. speislasianliiggningardäremol kommer främst oljepannor i fråga. Situationen i början av 1980-ialet var en annan. Varkenvärmepumpar i eller pannor med goda miljöegenskaper för lästabränslen fanns tillgängliga som tekniskt och ekonomiskl fullgoda ahernaliv. Detvar dårtor fördelaktigt all parallelll med inlroduklionen av dessabaslastkällor 1984/85:120 110 utnyttjabillig överskottsel som ett skydd mol höga koslnader lill följd av bortfallandepannkapacitet för fasta bränslen vid bl.a. driftstörningar. Utnyttjandet avavkopplingsbar el innebär också att investeringsbeslut i ny pannkapacitet harkunnat förläggas till lidpunkter då kunskaperna om fjärrvärmenälets ulbyggnadär mer UllföriiUiga. Användningen av elpannor har som jag har visatäven minskat användningen av kol. Denavkopplingsbara elenergin har även en funklion som i viss mån garanl för ensenare moitrycksproduklion. Delta beror framför alll på ivå faktorer. Genom altulnytUa elenergi har laxehöjningarna dämpats. Då fjärrvärmeutbyggnaden i slorutsträckning styrs av de taxor som erbjuds abonnenterna har utbyggnaden kunnalvidmakthållas. Denandra orsaken hänger samman med att med elpannor kunnatbegränsa investeringarna i baslastanläggningar. Vid stigande elpriser kommerdärför incilamenl att finnas för kompldteringsinvesle-ringar, t.ex. ikraftvärmeanläggningar. Jag kan sammanfattningsvis konstalera alt ulnyttjanddav avkopplingsbara elpannor är bra för värmeverkens ekonomi, underlättar iinlroduklionen av ny förbränningsteknik, förbättrar möjligheterna till senareelproduktion i kraflvärmeverk saml inte innebär någon långsikfig bindning lillel. Utbyggnadenav stora värmepumpar har nått en omfattning som få förutsåg i början av1980-ialei. Koslnaderna för all bygga slora värmepumpar har även blivitbetydligt lägre än vad tidigare kalkyler har visat. De störstabeställda värmepumpanläggningarna i fjärrvärmesystem redovisas i följandelabell. Tabell6.5 De största värmepumpanläggningarna i fjärrvärmesystem Underinnevarande år bedöms slörre och mindre värmepumpar sammanlagl producera ca 6TWh, varav värmepumpar i fjärrvärmenäl svarar för drygt hälften. Värmepumparnabedöms enligt redovisade prognoser producera /år ifjärrvärmesyslemen. Elbehovetför en större värmepump ligger av producerad värmemängd.Anläggningen kan med nuvarande elpriser ekonomiskt skrivas av på mellan 3 och 8år. Därefier kommer koslnaden för värmeproduktion all vara mycket låg, ävenmed stigande elpriser. Mycket lyder enligt EK 81 därför på att värmepumparnakommer atl finnas kvar i Ijärrvärmesysiemen även . Användningen avvärmepumpar kan därför enligt min mening senare behöva avvägas så alltillräckliga underlag för moitrycksproduklion kan vidmakthållas. 1984/85:120 111 nad av värmepumpar i fjiirrvärmenät bör nås redan under1980-ialets slutskede. Industriellspillvärme ulnyttjas f. n. i fjärrvärmeproduktionen motsvarande ca perår. De kommuner som främsl ulnytljar spillvärme är , ,, , och . 1 UlnytUas slora mängder masugnsgas. har bidrag lämnals för utbyggnadav distribu-Uonsledningar för spillvärme. Dessa bidrag har ulnylljals i myckelbegränsad utsträckning, i förhållande lill potentialen i landel förspillvärmeleveranser från induslrin. Jag har lidigare (avsnitt 5.2) redovisalmin avsikl atl ta upp överläggningar med induslrin för att åsladkomma eneffekiiv energianvändning. Jag avser även att ta upp spill värmefrågorna viddessa överläggningar. redovisade prognoser anger all användningen avindustriell spillvärme kommer all öka till ca . Jag vill härbetona all enslaka projekl kan förändra denna bild. Pannor förinhemska bränslen har som en följd bl.a. av 1983 och 1984 årsinvesteringsprogram planerats och uppförts i elt slort antal. Under år 1985kommer tjärrvärmesystem att försörjas med inhemska bränslen motsvarande knappi8 TWh. Ulbyggnaden av pannor för inhemska bränslen innebär att Ijärrvärmenskonkurrenskraft slärks på lång sikt samiidigi som sysselsättning skapas inomden tillverkande induslrin och i bränsleförsörj-ningsledd. Som framgår av vadjag tidigare redovisal (tabell 6.4) bedöms andelen inhemska bränslen fortsättaatl öka 1995. VVF angeri sin prognos en användning av inhemska bränslen på 1990-tald som ar 2-4 TWhper år högre än vad statens energiverk anger i sin prognos. Skillnaden gällerframförallt avfall och irädbränslen. anger alt lönsamhetenför inhemska briinslen f. n. förefaller vara dålig jämfört med kol ochvärmepumpar. Skillnaderna i lolalkosl-nader för olika alternativ ar dock små,och lokala förhållanden avgör anliipgninparnas ekonomi. Ett inhemskt bränsle av särskild karaktär iir iiylall.Förbränning, kom-posterinp och sorierinp/återanvändning är olika metoder förtillvaratagande. En stor del av avfallet lagras irots detta fortfarande påupplag och tippar. var värmeproduktionen med avlällsbränsle ca4 TWh. Problem i samband med förbränning av avfall är utsläpp av miljöslörandeämnen, behovel av en jämn värmeproduktion för all undvika lagringsproblem samlrelaiivi höga koslnader lör förbränningsanläggningar. Många kommuner medavlällsförbränning utnytUar avfall frän närlippande repio-ner för att nå enekonomisk storlek på anläcgninpen. Genom sin karaktär av baslastanläggningaroch behovet av stora anläggningar lör ekonomiskt utnyttjande är dessa särskiltlämpade lör samlidig elproduktion. Jag vill här framhålla alt en förutsättningför förbränning av avfall är atl en miljövänlig leknik kommer lillulnyttjande. Jag ålerkommer strax lill miljöpro- Prop.1984/85:120 112 blem vid avfallsförbränning (avsnill 8.1). Jag ålerkommervidare till frågor om inhemska bränslen (avsnitt 8.6) och lill frågan omelproducerande avfallsanläggningar (avsnitt 7.4). Kol för fjärrvärmeproduktion användes anläggningar. Sammanlagl förbrukades 1,7 miljoner lon förvärmeproduklion och 0,15 miljoner lon för elprodukiion i kraftvärmeanläggningar.Enligi Udigare planer förutsågs en kraftigt ökad kolförbrukning underåterstående delen av 1980-lalel i fjärrvärmeanläggningar. Denna utveckling harbrutits. och anger atl kolanvändningen ifjärrvär-meanläggningar bedöms bli ca 2 miljoner lon, dvs. belydligi lägre änUdigare planer. Kolet ersätts av ett ökal utnyttjande av spillvärme, inhemskabränslen, el och värmepumpar. Jag ser med tillfredsställelse på denna ulveckling, somligger hell i linje med de rikllinjer för kolanvändningen för liden fram lillår 1990 som regeringen föreslog i prop. 1983/84; 158, och somgodlogs i sin helhel av (NU 44, rskr 390). Dessa riktlinjer innebaren skäip-ning av kraven för koleldning; kol skall komma i fråga endasl när delinle är lekniskl och ekonomiskl rimligl att använda inhemska bränslen. Ny koleldningsieknik i fjärrvärmeverk har under 1980-taldutvecklats bl. a. till följd av de skärpta reglerna för utsläpp av svaveldioxidoch stoft. Nya verk utnyttjar ofla olika typer av s.k. fluidiserade bäddar(svävbäd-dar) för vilka svensk induslri nått en lälplats på världsmarknaden.Tekniken innebär förbättringar av både effektiviteten och miljöegenskaperna. Kol uppblandat med eller pulveriserai och renatanvänds även i elt fätal anläggningar. Jag kommer strax all mer ulföriiglredovisa kolfrågorna (avsnill 8.4). Olja svarade för av energilillförselntill fjärrvärme. Oljeandelen har därmed minskat med två tredjedelar sedan år1980. Oljeandelen fortsätter atl minska i snabb lakt. Olja kommer dock altfinnas kvar i Ijärrvärmeproduklionen under överskådlig framlid. Orsaken är oljeeldningensslora fördelar som reserv- och spelsvärmekälla. Vid kortare drifttider än ca I000 timmar är totalkostnaden för oljeeldning lägre än för andrajämförbara energikällor. Enligt statens energiverk kommer andelen olja vidfjärrvärmeproduklion inle all undersliga IO%-20%. EK 81, Energi 85 saml sialens energiverk anger all del kanföreligga en risk all fjärrvärmen byggs ul alliför långt. Skäl som anförs ärall energisparandd i bebyggelsen har nått längre än vad som förutsatts i mångaplaner för ulbyggnad av fjärrvärmesystem och all energisparandel förutsesfortsätta. Denna utveckling kan, om inle den forlsalta fjärrvärmeulbyggna-denplaneras med hänsyn härtill, leda överdimensioneradeproduktions-anläggningar, belydande värmeförluster i utbyggda nät och försämradekonomi för fjärrvärmeverken. Följande faktorer bestämmer fjärrvärmens fortsattaulveckling. - Energisparandets effekler i ansluten bebyggelse Prop.1984/85:120 113 - Alternativatillförselmetoder för värme i bebyggelse, bl. a. utvecklingen avolja/elpannor, små värmepumpar, luftvärmesystem och småläsl-brånsleanläggningar. - Övergången tillproduklionssyslem för fjärrvärme med god ekonomi och hög flexibililel. Häriingår även behovet av riklig dimensionering, ulnyttjandd av värmeackumuleringm. - Möjligheternalill förbättrad Jjäirvärmedislribulion. Häri ingår lägre driftiemperaturer,renoveringar av äldre nät, nya ledningsmalerial m. m. - Taxesältningenpå fjärrvärme. Frågan har blivii allt mer väsenllig genom attproduktionssystemets sammansättning ändrals från enbart oljepannor enkombination av produkiionsanläggningar med låga resp. höga rörliga koslnader. - Värdel förvärmeabonnenlerna och för fjärrvärmeverken av all ulnyttja fjärrvärmenäld förkrajivärmeprodukiion. med fasl-bränslebaserad kraflvärme kommer vidhögre elpriser alt kunna producera värme lill betydligt lägre kostnad än utanelproduktionsmöjligheterna. Frågorna kring laxeuivecklingen spelar enligi sialensenergiverk en huvudroll. Värmeverken bör enligi verkel av egeninlresselillämpa läxor som leder lill ell effeklivi ulnylljande av anläggningarna. Denav abonnenten påverkbara delen av taxan bör normalt molsvara den rörligakoslnaden för värmeproduktionen. Kapitalkostnaderna kan vidare, enligt verkel,las ut via fasla avgifier som fördelas över investeringens hela livslängd.Taxans ulformning avgörs i många fall av kommunen. Verket anser därför all enrimlig lönsamhelsbedömning av fjärrvärmeulbyggnaden med en effektivlaxesätlning av fjärrvärmen hör till huvuduppgifterna i den framlida kommunalaenergiplaneringen. Även BFR behandlar i Energi 85 laxefrågorna för fjärrvärmen.BFR konstaterar all Qärrvärmens framlida ulveckling påverkas av läxornasulformning. En laxa med slor rörlig del och lilen fasl del slimulerar enligiBFR energihushållningen. Jag har, när det gäller fjärrvärme, hafl överläggningarmed Svenska Kommunförbundel och VVF. Vid överläggningarna har bl.a. frågor omfinansiering och laxeutveckling behandlals. Vid överläggningarna har framkommilalt flera värmeverk, med en sammanlagd värmeleverans översligande hälften avlandels samlade fjärrvärmeförsörjning, övergått lillsäsongsdifferenlierade taxor. För atl klarlägga aliernali vkostnaden förfjärrvärmeabonnenler har VVF vidare inbjudit de störstavärmeinlressenterna på bostadsmarknaden lill diskussioner rörande den s.k.riktpristaxan. En översyn av riklpriserna har därefter inletts. 1 arbeleldellar VVF, , , ,och . När det gäller finansieringens inverkan pålaxekonstruklionen har vid överläggningarna konstaterats all en jämnarefördelning av kapitalkostnaderna över anläggningarnas livslängd gör detmöjligl alt lillämpa lägre laxenivåer under de försia åren. En metod för ensådan jämnare fördelning 8 1984/85. Prop.1984/85: 120 114 redovisas i Komniunförbiiiidds skrift. Kapilalkostiiadcr ikommunal verksamhet. Jitg ålerkommer strax till finansierinpslVåpaii ochövriga fiågor som behandlats vid ovcrlägpningiirna. .v vad jap lidigare har redovisal IVampår attIjarrvarmeiis möjlipheier iir bcpiånsade att med god ekonomi svara förviirmelorsöijninpen i glesare bygpnadsområden. Den utb\'gpn;id som kommer altbli akluell omlätl;ir i slor utsträckning omriidcn med höp viirmetiiihel darUairvarmen ar dd friimsla allernativd såviii av ekonomiska skäl som med hänsynlill miljon. Fjärrviirmen har i dessa omr;ideii månpa fördelar: - den kan görasmiljö vänlig jiimföri med lörhriinninp lokall. - den minskarbehovet av utrymmen och skötsel av viirmeanläppningcn i en byggnad. - den kanutnyttja olika enerpikiillor och är därför flexibel. - den permöjlighet lill en ralionell elprodukiion i krafiviirmcverk. - den ulgör enbasmarknad för ny leknik för produklion och omvand-linp av energi och skapardärmed också löruisätininpar lör export från svensk industri, - den germöjlighet till att ekonomiskt tillvarata avfall och spilKiirme och förbättrardiirigenom också miljön. - den ger etthögt briinsleutnyttjande genom hög effekiiviid. - den gerförulsättningar all uinyiUa inhemska briinslen. Jag bedömer samnianläiininpsvis att det med hänsyn tagentill en effektivare energihushållninp lörtfarande finns en beiyd;indepotential lör eii fortsatt Ijärrvärmeutbygpnad. Jag går över all redovisa mina närmare övervägandenoch förslag när del gäller Ijärrvärme. För all bibehålla Ijärrvärmens elfeklivitel iir ddväsenlligl alt Oårrviir-mesyslemen underhålls. Detta giiller såviiiprodukiionsanliippningar och rörsystem inom det epentliga Ijarrvärmesysiemeisom ledningsniiien i ;in-slutna äldre blockceniralsystem. Dessa har i mångaläll ursprungligen byggls med en teknik som är uv lägre kvalitet än normal s.k. fianviirme-slandard. har kommunerna haft möjlighet all ulnyttjasärskilda medel för renoveringsarbelen i bl.a. ledningssystemen för värme,och avlopp. Slödel har bestått av ivå delar, dels bidrag inomarbeismark-nadspolilikens ram, dels vidgade låneramar hos kommunlåneinsiiiuienför kommunala renoveringsprojekl. Stödel har inle ulnytUats i någon störreomfallning för fjärrvärmearbeien. Mot denna bakgrund har jag lagil uppöverläggningar med föreirädare för kommuner, värmeverk och berörda organ föratl åstadkomma en snabbare uppruslning av äldre näi. Vid överläggningarna har framförts all del finns en allmänönskan all förbällra funktionen hos de kommunala ledningsnäten. Inomtjärrvärme-seklorn är huvuddelen av näten av god slandard och kräver därförf.n. inga särskilda insalser. Del finns dock enskilda näldelar som kräversådana 1984/85:120 115 Ett särskili problem i detta sammanhang är deolika finansieringsvillkor som gäller för invesleringar i värmenäl inom resp.uianför boslads-bebyggelsen. Jag ålerkommer strax lill denna fråga.