prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommittén föreslår all en värdenivåanpassning i ellrullande system lämpligen bör ske genom schematisk jusiering av de basvärdensom bestämts vid den senast företagna avslämningen för resp. fastighetslyp.Värdenivåanpassningarna bör ske med lämplig periodicilel för all en successivanpassning av taxeringsvärdena skall göras till fastighetspriserna. Någraremissinslanser lillstyrker i princip förslagel om successiv omräkning avtaxeringsvärdena. Flera remissinslanser avstyrker förslaget och andra påpekarden effekt av automatisk skattehöjning ulan poliliska beslut som blir följdenav det föreslagna omräkningsförfarandet. Länsrätten i anför: Beträffande omräkning anför kommittén att den undersökningkommittén gjort entydigt visar atl en åriig successiv anpassning avtaxeringsvärdena kan göras till marknadsvärdeförändringar som inträffatgenerelll i riket per fastighetstyp, taxeringsvärdeklass eller värdefaktor ochregionalt på gmnd av lokala förhållanden. Länsrätten saknar anledningifrågasätta det riktiga i denna bedömning. Med nuvarande tekniska hjälpmedelbör omräkningen kunna göras på etl föga resurskrävande sätt och dä finns delingen anledning att avstå frän atl göra den. Prop.1984/85:222 ! RSV af\ för: i princip stödjer RSV förslaget au gcira successivomräkmnf: sried index sä au laxeringsvärdena anpassas liil markuadsvärdeiiivän.Visst fog kan clock finnas fbr den kriiik som riklals rnoi au 198! arsliixeringsväiden sk;;!,' anviindas som bas vid omräkningen. Däiföi' bör manuireda närmare Oil! omrakningsföi'fai-andel kan göras sinidigai-e. Övergäugen tilldel nya s'vslemei skulle hiirigenom bli mindre driimalisk. i dei nii gällande fastighelsiaxeringssysiemet gmndar sigtaxeringsvärdena nå en väidenivå som kan ligga eller ännu längrelillbaka i liden. Vid den lidpunkl som taxeringsvärdet börjar gälla, den Ijanuari under la.xeringsåret, är del då bestämda laxeringsvärdei värdemiässigtredan inakluelll ock kommer att sä föi-bli lills nytl taxeringsvärdeläst-ställes, som värdemässigt dä även är inakluelll osv. finnerdel därför angeläget atl taxeringsvärdena i möjligaste mån aktualiseras tiligällande prisnivå på fastighetsmarknaden. All så inte skell lidigare torde haberoil på alt prakliska möjligheter saknats för all inom rimlig tid uiredaförändringar i prisnivån. De resurser lanlmäleriet numera har gör au sådanautredningar snabbi kan effektueras och kan ske i nära anslutning till dagenssituation på fastighetsmarknaden. En förutsättning för årlig omräkning är atl prisema föralla fasflghels-typer och i alla områden av rikel kan fastställas medtillräcklig grad av säkerhet, LRF konstaierar att nuvarande prisstatistik förjordbmksfastigheler är alllför bristfällig för atl kunna läggas till gmnd föromräkning. Som tidigare framhållits har det vid den senasle allmännafastighetstaxeringen visat sig vara mycket svårt atl med hjälp av prisstatisflkfastställa taxeringsvärdenivån för jordbmksfastigheler. Problemen blirsjälvfallet inie mindre när man eller vart annat år skallfaslställa prisindex. Antalet köp blir då väsentligt mindre än de som ingår imaterialet för en allmän fastighetstaxering och den tid som ges förbearbetning och analys av prisstatistiken omfattar bara några få månader.Skall man sedan försöka utskilja regionala prisutvecklingar blir osäkerhetenännu större. LRF har framhållil attsläktköpen som utgör en stor gmpp av fastighetsförvärven bör ingå iprisstatistiken. Dessa köp motsvarar vanligen fastigheternas avkastningsvärdeoch skulle om de togs med i det statistiska underlaget bidra lill en väsentligtsäkrare bedömning av prisnivån för jordbmksfastigheler. Även om släklköpeningär i underiaget anser emellertid delegationen att fömlsätlningar saknas föratt med tillräcklig grad av säkerhet beräkna index för jordbruksfastigheter. Motsvarande problem finns för andra fastighetstyper. Förindustrien-heter, däri bl, a, ingår takter, synes det vara närmasl omöjhgt attgöra en tillföriitlig beräkning av prisindex. Vad särskilt gäller lokala prisförändringar påsmåhusfasflgheler vid industrinedläggning o dyl anser kommittén atl sådanaförändringar skall kunna beaktas även om någon faslighetsförsäljning inte skettpå orten. 1984/85:222 !iS LRF finner dei .sjäivfiillel angeliigei alilaxerings\iii-de;ui skali kunna ned-siiiias i dess-a situationer. Del bebijveremellenid kk-iiliiggas niirmare iiur prisbedömningen bör .göras i berörda fall, !_,!\.F avstyrker på aniörda grunder försiagei om iuligomriikiiir.c av laxerings vitrdena, En metod med mllande lästighcisiaxering kfijvci euligiföibuiidets upp-fal!nii\g au hänsyn måsie tas tili fler värdefakloi-er än desom redovisas i beiänk.-?.ndet. Förbundet är viil medvelen om ati deua kan varasväri beroende på bnsler i del statistiska underlaget. Inriktningen pä arbeieimed fortlöpande fastighelstaxering mäsie dock vai-a slörsia möjliga överensslämmelsemellan den laxeiingsmåssiga och den verkliga prisföriind-ringen. Förbunden kaninte finna au detta är möjligl med del myckel sclia-blonmassiga berakningssältsom presenterats i beiänkandei. .Med hiinsyn lill de slora lokala variationemapä fasiigheismarknaden lorde del knappasl vara möjligt all konstruerarällvisande indexserier. Förbundet avslyrker därför den föreslagnaindexuppräkningen av laxeringsvärdena. Eniigl organisalionens uppfallning finns inle någol skälalt införa en indexomräkning av taxeringsvärdena. Behovel av en indexuppräkningi framtiden är betydligt mindre då man kan förvänta sig en belydligl lägreinflaflonstakt än . När det gäller industrifastigheter flnns det särskildaskäl all undvika en indexuppräkning eflersom de faktiska värdeförändringarnakommer att vara beroende av faktorer som inte enkell kan beaklas vidindexberäkningen. Fastighetsvärdet är således beroende av möjlig alternaflvanvändning av lokal och inte av en allmän prisnivåförskjutning. Den faktiskavärdeförändringen på en ort varierar i många fall från induslri faslighet tillindustrifastighet. Detta kan bland annal bero på relaiivi små branschmässigaskillnader när del gäller utvecklingen på orten. för byggnadsforskning anför; Vad beträffar behovet av fortlöpande justeringar mellantvå taxeringar, kan de syften som därmed åsyftas, uppnås med flexiblaprocenttal för schablonintäkten medan själva taxeringsvärdena ligger fast. Denackdelar som kan anses vara förenliga, främst ur fastighetsägamas synvinkel,med förändringar av taxeringsvärdena utan individuell prövning , skulle därvidelimineras. En omräkning enligt index kan sålunda enligt vår meninginte anses behövlig eller ens önskvärd. Härtill kommer vad särskilt angår del av näringslivels fastighetsbestånd atl underlaget för en sådan indexomräkningkommer atl vara så bristfälligt att förfarandet ter sig föga meningsfulll. 1de fall en omvärdering av fastighet under löpande period är angelägen äranledningen härtill som regel inte en allmän prisnivåförskjutning utan lokalteller för den enskilda fastigheten ändrade betingelser. Prop.1984/85: 222 11'> ring av värdel vid sådan förändring bör ske genomomUixering. Vi deiar .kommilléns uppfauning att ökade möjligheter bör ges Ibromtaxering och tillslyrker förslagel om slopade späiregler. Del är väsenlligl för vaije smähusägaie an kunnaöverblicka sin ekonomi även pä längre sikl. Den rullande omiäkningen bidrarlill au öka smähusägarens ouygghel inför framliden, efiersom den medför enaulomalisk skallehöjniiig ulan poliliska beslui. Så liingefastigheislaxei-ingen enban är avsedd som ett hjälpmedel föi att bestämmaskallens sloilek är del frän smähusägarens synpunki iryggiire med ett fasttaxeringsvärde och atl evenluella skattehöjningar beslutas den normalapoliliska vägen. Förslaget med rullande omräkning av laxeringsvärdenainnehåller dock en värdefull möjlighel att jusiera laxeringsvärdei efterregionala förändringar, Sädan jusiering borde vara möjlig även ulan allsamtliga laxerings-värden indexuppräknas varje är. Kommilléns förslag innebär att det medborgerligainflytandet och den enskilde fastighetsägarens inflytande över fasiighetsiaxeringenminskar. Föreningen kan med hänsyn bl. a. härtill inte godta den centrala rollsom lantmäleriverkel föreslås få för index" besiämmande. Det kan nämnasatt taxeringsvärdena föreslås höjda "automatiskt" mellanavstämningama på grundval av index samt att dessa "automatiska"höjningar inle skall kunna överklagas. Föreningen anser att ett medborgerligtinflytande över fastställande av index bör övervägas. Detta skulle kunna skegenom bildandet av en särskild nämnd, vari ingår representanter för I5I, a,olika fastighetsägare, kredilinslitut mfl och vars uppgift skulle vara attföreslå regeringen nytl index på gmndval av t, ex. lantmäteriverketsbedömningar. En allvarlig brist i kommitténs förslag är också att denomräkning som föreslås ske av laxeringsvärdena med omräkningstal (index),beslutas av regeringen utan att riksdag eller andra organ får inflytande. Detleder till att fastighetsägare får sin beskattningsbara inkomst höjd genom attviss procenl av taxeringsvärdet schablonmässigt räknas som inkomst. På sammasätt kan förmögenhetsskatten öka trots att fastigheten inte ökat i värde, utankanske i vissa fall i stället försäljningsvärdet sjunkit. Principiellt är delalltså ett beslul om beskattning som bör fattas av . Samfundet för fastighetsvärdering anför: Kommitténs förslag innebär att den enskildefastighetsägaren i praktiken hell saknar möjlighet atl reagera motomräkningsförfarandet. Samfundel finner detta vara oflllfredsställande ochföreslår att någon form av medborgarinflytande tillskapas. Möjligen kan delutställningsförfarande som förekom i samband med riktvärdekartor vid 1981 årsallmänna fastighetstaxering komma i fråga. Pror-.!9S4. En biii"ande lanke bakom det nya systemet är nuåsaiia värdei'; skall ompiövas är från är, Arbelet med nivåaiipassningen skal!i huvudsak uiibras av LM\', som har alt ularbela index for omi'äknit!g förolika regioner, faslichelstyper, storieksklasser 01,01. besluias av regeringen: de kau diiriior ej överklagas. Enligi förbundelsmenitig ligger här en uppenbar risk an man fär eu aulomaliskl verkande syslem.som för den enskilde blir omöjlig! Även i denna dci mäsiemedborgarinflylandet liigodoses. Detia kan lämpligen ske genom all deltiilskapas någon form av samrådsföifarande angående värdenivåer m. m. påregional nivåriksnivå mellan berörda myndigiieier och förelrädare försmåhusägarna. Formerna föi' denna medverkan kan lämpligen ulredas av beiördaintresseorganisationer och LMV pii samma säii som föml-sälls ske föravslämningen. Del är bra atl LMV föreslås få huvudansvarei för denkontinuerliga värdenivåläggningen. Framtagandet av omräkningsfaktorerfömtsätter noggranna analyser av fastighetsmarknaden särskilt med inrikining påmarknadsförändringar. LMV avser att utveckla etl samarbele med statistiskacentralbyrån (SCB) i metoduivecklingsfrågor. Begreppel index är olämpligt atl använda i detlasammanhang dä del antyder att det tal basvärdena skall omräknas med alltidskulle gmndas på statistiska beräkningar. Så kommer dock inte atl vara falleleftersom omräkningstalen i vissa fall i slällei kommer att härledas genom andrametoder, t.ex. marknadssimulering. LMV menar att begreppet omräkningsfaktor istället bör användas. Kommitténs förslag innebär atl index utgörs av en generellomräkningsfaktor som vid behov korrigeras genom multiplikation av en regionalomräkningsfaktor. Index skall anges med två decimaler. Den generella omräkningsfaktorn bestäms särskilt försmåhus-, hyreshus-, industri- och lantbmksenheter. För varje sådanfastighetstyp skall omräkningsfaktorn bestämmas så all den återger denprisförändring som sketl mellan respeklive basår och det aktuella nivååret. Omprisförändringen för en viss fastighetstyp är olika beroende på beskaffenhet,användning och värde måste flera generella omräkningsfaktorer bestämmas. För småhus-, hyreshus- och industrienheter skall sammagenerella omräkningsfaktor användas för både mark- och byggnadsvärdet. Förlantbmksenhet kan olika generella omräkningsfaktorer användas för bostads-,jorsbmks- och skogsbruksdelarna. Den regionala omräkningsfaklorn är alltid lika för en vissfastighetslyp inom ett prisbildningsområde. Genom den regionalaomräkningsfaktorn skall hänsyn tas till de lokala avvikelser från entaxeringsvärdenivå på som kvarstår sedan de generella omräkningsfakloremaanvänts. Prop.1984/8:5: 222 12! om laxeringsvärdenivän då ligger eller över 80%skall en regioiitil korrektion göras. För att underlätta bestämningen av regionalao.Tiiäkningsfaklorer indelas i"ikei av regeringen pä förslag av LMV iprisbildningsområden. Ö\'ervägande delen av remissinstanserna är kriiiska lillkommitténs förslag iiur omräkningsfaklorema skall beräknas. De pekar pä attstatistiken över priserna vid faslighels försäljningar är eu alltför grovtrnäll för att beslämma värdeniväer. Statistiken kan endasl ge besked omgenomsnittliga prisnivåer och prisrörelser för stora gmpper av fasligheler. Ennoggrann analys av fastighetsköpen erfordi-as också för all inle systematiskafel skall påverka omräkningsfaklorema. Ulvecklingen för överiåtelsepriser förlägenheter med bostadsrätt, fiämsl i fierbostadshus har inte ägnatslillräcklig uppmärksamhet. SiaUsUska centralbyrån anför: Omräkning föreslås omfatta följande moment. Entaxeringsenhets basvärde räknas alltid om. till elt taxeringsvärde med hjälpav elt index. Index ulgörs av en generell omräkningsfaktor som vid behovkorrigeras genom multiplikation av en regional omräkningsfaktor. Sådanl behovanses föreligga endast om taxeringsvärdenivån ligger under 0,70 eller över0,80 sedan den generella omräkningsfaktorn använts. Den generella omräkningsfaktornföresläs differenflerad efter fastighetstyper och för vissa faslighets-typeräven efter taxeringsvärdeklasser. Den regionala omräkningsfaktorn föreslåsdäremoi endasl differentierad efler prisbildningsområden och efterhuvudgmpperna småhus-, hyreshus-, industri- resp. lantbmksenheler. Renl allmänt kan konstateras, att det alltid är svårt altange en värdeförändring för fastigheter som inte har sålts. Kommittén harangett ett tillvägagångssätt atl mäta denna värdeförändring. Den i betänkandetförordade meloden bygger på anlagandel att prisutvecklingen kan delas upp i tväinbördes oberoende komponenter. En som är specifik för fastighetstypen mendensamma för hela riket saml en som är specifik för regionen men densamma förolika faslighelstyper inom regionen. SCB vill i detta sammanhang bara framhålla betydelsen avatt nämnda antaganden och därigenom även den metodologiska uppläggningen verkhgenprövas vid varje omräkningstillfälle. En noggrann analys av de köp som liggerlill gmnd för framtagandet av omräkningsfaklorema, är ett krav för atlomräkningarna skall få en allmänl accepterad irovärdighel. Dessutom kan manvara tveksam till riktigheten av att bygga index "uppifrån", dvsfastställa taxeringsvärden utifrån förhållanden på riksnivå. Ett altemativtsätt är atl beräkna omräkningsfaklorema för olika stora områden. Räcker inteunderlaget till för atl med säkerhet beskriva den lokala värdenivån, utökasområdet till dess tillräckligt antal köp ingår i underlaget. SCB vill med anledning av ovanstående påtala betydelsen avatt omräkningsförfarandet inte regleras så i detalj i lagtexten. Härigenomunderiättas möjligheten att successivt anpassa metoden för omräkning eftereventuellt förändrade fömtsättningar. Prop.1984/8. Länssiyrelse''. i Malrnölni.s län ai\! Länssiyrelsen vill dock i detla sammanhang betona allvärdet av de generella och regionala omeakningsfakiorerna iir i högsta gradberoende pä uiideriageis kvaiiiei. Skulle iaxei'ingsviirdena (basvärdena)bei'äkiias sciia-bioumässigi maii beaklande av alla de i'"akiorer som kanliinkas påverka fasligheiens marknadsvärde medför della i sin lur attomräkningsläktor-crna endast lär ett leoretiskl värde. 1 sä fall saknasförulsältningar för etl omräkningsföi'fai-ande. Länsiäitcu i anför; Ivleiodiken för omräkning av laxeringsvärdena som denföreslagils av kommillén syns vara ändamålsenlig och med tanke pä de lekniskahjälpmedel som slår lill buds genomförbar i ett åriigl förfarande därförändringar i prisslalisliken fastställs och index normalt vart annal årbestäms av legeringen. Differeniieringsgraden för index är naluriigen svär allfastställa och kommilléns förslag ger intryck av atl vara balanserat. Dettahindrar dock inle atl förutsättningama från period till period kan förändrasoch prisjämförelser kan ge vid handen att en annan differentiering syns merriklig. Materialet som lämnas till regeringen bör sålunda vara allsidiglbelysande. Förslagel innebär att ett av regeringen beslulal indexkommer all gälla i följd, öm prisutvecklingen vid jämförelse mellan detvå akluella åren förändras påtagligt, t. ex. så att en positiv prisutvecklingförbyls i sin motsats andra året bör sådana särskilda skäl som anges iförslagets 1 kap. 10 § faslighelstaxeringslagen föreligga vilkel innebär attregeringen bestämmer etl nyll index. Det kan ifrågasättas om inte siadgandeiborde närmare reglera innehållet i dessa särskilda skäl. I bilaga 11 till betänkandet redovisas i tabellerna 5-7taxeringen för olika produktionsområden och fastighetstyper. Tabellernaredovisar kö-peskillingsstatislik frän 1981 och utvisar att för skogsdomineradefastigheter är köpeskillingskoefflcienten tämligen inom de olikadelama av landel. från senare år är atl överprisprocenlen ärklart högre i norra än i övriga delar av landel. Dessa erfarenheterbekräftas också av bearbetningar gjorda av lantbmksstyrelsen och statistiskacenlralbyrån på prisstatistik t. o. m. Det anförda medför att den i betänkandet föreslagnauppräkningen kommer att innebära större höjningar i norna än i södra. DV ifrågasätter om en rå prisstatistik på fastigheter ärlämplig att lägga till gmnd för de i betänkandet föreslagna omräkningama.Kritik har t.ex. riktats mot att statistiken huvudsakligen omfattar affärer medsmå fastigheter som har en tendens att bli jämförelsevis dyra per arealenheträknat. DV anser vidare att mot bakgmnd av den skiftande prisutvecklingen ilandet borde i vart fall vid första omtaxeringstillfället enbart regionalaomräkningsfaktorer användas i stället för i belänkandet föreslagna atl i eltförsta steg använda en generell och i ett andra steg en regional faktor. Delkan ju knappast finnas anledning till att justera upp värdena i pågmnd av den ovan redovisade prisutvecklingen i norra . Prop.1984/85:222 123 Syftet med onuäkningen är ali åstadkomma en successivanpassning av la. "eringsv.irdeiia lill marknadsvärdenas förändringar.Kommillén anser all del är möjligl med hjiilp av lillgänglig leknik ochprissialislik. Omräkningen skulle kunna göras per fasiighelslyp,laxeringsvärdcklass eller vär-defaklor och icgionall pga lokala föriiällanden. Skijgsslyrelsen anser all det blir svåri atl ulföra en sädeuiljerad analys. 'ägande delen av överiåtelserna avjordbi-uksfaslighcier sker utanför den fria marknaden i form av sliikiförvärv..Anialei överiålelser, som kan ligga lill grund för en siaiislisk analys avvärdeförändringen, är därför liiei. Förslagel om schablontaxering av småfastigheter leder också lill all dessa bör särbehandlas vid analysen avköpeskillingsstalistiken. Underlaget biir dä ännu mindre. Minst tvä evenluelllflera ärs maierial kan därför behöva utnylljas. Värdeomrädena kan ocksä behövagöras slora. Den gererella omräkningsfaktorn för kommersiellafastigheter är gemensam för hela landet. Detta är en genomsnittssiffra. Del ärinte sannolikt att prisulvecklingen är densamma i exempelvis ochTrollhättan. Taxeringsvärdet blir därför för högt i . Skillnadenskall dä justeras med en regional omräkningsfaktor. Denna iräder emellertid inendast om intervallet 70%-80% under- eller överskrids. Vid beräkning om så ärfallel vägs alla typer av hyreshus samman, både bostads- och kommersiellahyreshus, öm taxeringsvärdenivån i t.ex. för kommersiellafastigheter skulle vara men den lotala nivån för tillämp-Ugtprisbildningsområde, dvs där ingår, är kommer skillnadenmellan och Siockholm aldrig atl påverka taxeringsvärdet. Vidare medför indelningen i 10 prisbildningsområden ettstelbent system. Hänsyn skall inte kunna tas till förhållandena inom dessaområden. Man kan ställa frågan om prisutvecklingen verkligen är densamma iolika delar av ett prisbildningsområde, t. ex. Siockholm, och , Tekniska Högskolan anför: De successiva anpassningarna till förändrademarknadsvärdenivåer skall ske genom ett förfarande som benämnes omräkning. Omräkningskall ske med hjälp av särskilda omräkningsfaktorer (indextal), som bygger påprisstatistik, Omräkningsfaktorerna kan vara generella, regionala eller iundantagsfall lokala. Genom kombinaflon av dessa faktorer erhålles ell slufligtindex. , , har publiceratolika former av prisstatistik. Tekniken har successivt förfinats. Detta gervisst underlag för konsimktion av index. Teorin för fastighetsprisindex äremellertid mycket dåligt utvecklad och innehåller många svåriösta problem,Detla borde leda till stor vaksamhet vid utnyttjande av den allmännaprisstatisi-ken på sätt som föreslås. Kommittén har inte redovisal någon analysi detta avseende, vilket gör förslaget svårbedömt. De exempel på taxeringsvärdenivåer och omräkningar somlämnas i betänkandet avser genomgående medelvärden för stora gmpper av fastighetereller regioner. Det är en allmän erfarenhet att spridningen för de I9K4/85: 222 124 siiskiida fasligheierna kiTng dessa medelvärden är stor,viikei också har kunnat preciseras genom lidiga.-e undersökningar inominsiitulionen. S;v dana har genomförts belriiffande 1970 och 1975 ärs aiimännaiäsiighels-taxerinciar och har bl,a. redovisals ifaslighelsiaxeringsuiredFiingens be-uiniiande (SOU 1973:4 s 407-444)..Motsvarande undei'sö!inii!gar iirs tar.ering har i brisi pä medelinle kunnal gei- Föreko.msten av sådana spridningar ilaxeringsvärdeniväeriia har överhuvudlagel inte berörts av kommittén. Diirmedhar inte heller effekten av omräkningssyslemei för den enskilda lästigheienkunnat belysas. Inslilutionen konslalerar således att kommitténsexemplifleiing av iudextalens användning och förfarandets resullal pälaxeringsvärdenivåerna enbari avser den genomsnittliga effeklen av förslaget.Della är av intresse ur cll makroekonomiskl perspekliv, t.ex. för bedömning avstorleken pä inflytande skattemedel. Någon belysning avfastighetsägarnas/skaltebeialarnas individuella situation eniigl del nyasysiemel ges däremoi inle. Svårighelerna i delta avsende sammanhänger givelvis medatt slalisliken syftar lili all ge - och endasl kan ge - besked omgenomsnittliga prisnivåer och prisrörelser för stora grupper av fastigheter.Fasiigheisiaxeringen syflar däi-emoi till individuella uppskattningar avfasligheiens värde lill gmnd för enskilda fastighetsägares beskattning,Kommiitén har inle beaklal de svårigheter som ligger i denna fundamentalaskillnad mellan prissia-tislikens och fastighetstaxeringens nalur, Vid omräkning måste systemet innefatta atl prisbildningsomrädenakan göras så små atl omräkningsfaktorn blir signiflkani för den aktuella fasligheten.Vid grovt schematiska system kan orimliga effekter uppslå för den enskildafastighetsägaren. Lokalt kan geografiska, hisloriska och sociala gränser harnycket stor betydelse, Omräkningsfaktorn bör således i görligaste mån tahänsyn flll detta. Emellertid förutsätter en sådan fortlöpande uppräkning avtaxeringsvärdena en tillförliflig statistik över fastighetspriser. Institutetmenar att denna fråga borde diskuteras mer ingående av kommittén. Särskilt närdet gäller uppgifterna för flerbostadshus flnns det utrymme för synpunkier. Kommittén kommer sålunda in på frågan om destagnerade prisema på småhusmarknaden. Däremot förbigår man väsentligen denmarknad, där prisutvecklingen varit av särskilt intresse ,nämligen den för lägenheter med bostadsrätt och näriiggande upplåtelseformer. Statistiken för denna marknad är mycket mer svårtillgängligän för egnahem.