prop · G80380 · 1984-12-31 00:00:00 — I avsaknad av prejudikat när det gällerdessa fall är det svårt all göra en helt säker bedömning av beskattningskonsekvenserna.Det förefaller dock rimligt att utgå från att de anställda kommer att träffasav en förmånsbeskattning. Frågan diskuteras ytterligare i det följandeavsnittet. Nyemission där de anställda saknar formellföreträdesrätt att teckna men där aktier faktiskt tilldelas anställda, som önskar teckna, i större utsträckning än andra intressenter. Börs- eller OTC-introduktion följer på emissionen. Beskattningseffekl: Sannolikheten för enförmånsbeskattning är här raindre än ora en forraell företrädesrätt finns. Omen beskattning skall ske eller inte kan eraellertid ses som en bevisfråga. anställda klart favoriserats vid tilldelningen av aktier jämfört med andraintresserade aktieförvärvare blir skillnaden i förhållande till fall 4 obetydlig.Även denna fråga behandlas närmare i det följande avsnittet. Anställda tecknar aktier vid en emission tillmarknaden utan vare sig formell eller faktisk företrädesrätt. Beskattningseffekl: Några omedelbarabeskattningseffekter inträder inte för de anställda. Sammanfattningsvis kan följande sägas beträffandebeskattningskonsekvenserna för anställda som förvärvar aktier i det egnabolaget. Med hänsyn till de skilda föratsättningar under vilka förvärven skettuppkommer svårigheter att bedöraa skatteeffekterna i de enskilda fallen raedutgångspunkt i de allraänna principerna för förmånsbeskattningen. 1 någratypfall är förmånskaraktären i transaktionerna så uppenbar att det inteuppkommer någon tvekan om att en skattepliktig förmån föreligger. På den andrasidan finner raan fall, där förvärv visseriigen gjorts raen utan någon form avföreträdesrätt för de anställda. Mellan dessa klara ytleriighetsfall finns enrad mellanformer där beskattningsfrågan med hänsyn till bristen på vägledandeavgöranden är mera svårbedömd. Även i de fall man finner att en beskattning iprincip skall ske uppställer sig ofta intrikata bevisfrågor när del gäller attbedöma förmånens värde. Avslutningsvis skall de närmare konsekvenserna aven förraånsbeskattning beröras. Intresset knyts främst till en järaförelse medsituationen för 1984/85:80 25 enperson som förvärvat aktier på samraa villkor utan alt träffas av någonförraånsbeskattning. Om exempelvis aktiernas emissionspris var . påförs den anställde en beskattningsbar förmån på 200kr. stiger hans anskaffningskostnad för aktien tiU . eftersomförmänsvärdet får läggas till det eriagda priset. Anskaffningskostnaden förden andra förvärvaren är . Säljer båda aktierna frånförvärvet för . uppkoraraer ingen reaUsationsvinst för den anställderaedan den andre personen får en i sin helhet skattepliktig vinst på . 1ett sådant fall blir således beskattningseffekterna likartade. Om i ställetkursen vid försäljningslillfället har gått ner till . får den anställdeen realisationsförlust som endast kan kvittas mot en realisationsvinst. Skullebåda förvärvarna vänta med försäljningen lill dess har gått och då säljaför . blir den icke förmånsbeskattade aktieägaren beskattad endast för40% av värdestegringen. Den sistnämndes beskattning påverkas inte heller avatl kursen på aktien legal på en högre nivå men gått nervid försäljningstillfället. Ett mycket slort anlal emissioner med efterföljandebörs- eller OTC-in-troduktioner har ägt rum under de . Enbart påOTC-marknaden har under närmare femtio bolagintroducerats. 1 majoriteten av dessa har anställda haft någon form avföreträdesrätt att teckna aktier. Emissionerna har regelmässigt blivit mycketkraftigt övertecknade. Det noterade värdet har genomgående legat på en nivålångt över emissionspriset. Eraissionema handhas regdraässigt av banker ellerfria fondkommissionärer. Granskningen av skattefrågorna utgör en viktig del iförberedelserna för en emission. Att man då inte skulle ha upptäckt alt det ivart fall finns en risk för att anställda skulle träffas av speciellabeskattningseffekter förefaller osannolikt. Del tycks emellertid som om manfrån företagets sida i allmänhel inte har informerat de anställda om deskattekonsekvenser som eventuellt kunde uppkomma. Som framgått av föregående avsnitt är rättslägetinom beskattningsområdet inle helt klart. Många av dem som ställt sig kritiskatill den ifrågasatta förmånsbeskattningen av anställda har också hävdat att enbeskattningsbar förmån inte uppkommer enligt nuvarande bestämmelser i de falldå även utomstående personer fått betala samma pris för aktierna. När emissionsprisetfastställs försöker man finna ett pris som ligger nära vad marknaden kanväntas betala. Ett annal lägre pris skulle innebära att de ursprungliga ägarnaskänker bort en del av företaget. hävdar man atl emissionsprisetsjälvfallet måste läggas något under ett förväntat marknadsvärde för allutförsäljningen skall lyckas. Det pekas också på den 1984/85:80 26 osäkerhetoch risk som är förknippad med aktieplacering, särskilt i små och medelstoraföretag som introduceras på OTC-marknaden. Några kritiker har hävdat atl meddet synsätt som tjänstemännen inom RSV givit uttryck för skulle de anställdavara berättigade till avdrag vid inkomstberäkningen om det noterade värdetskulle bli lägre än utförsäljningspriset. Ett annat återkomraande inslag i kritiken är att enbeskattning av de anställda skulle innebära en orättvisa till följd av attmotsvarande beskattning inte träffar övriga aktieförvärvare. Kritiken gårockså ut på atl en förmånsbeskattning strider mot principen om alt orealiseradevärdestegringar inte skall beskattas. 1 det sammanhanget hävdas att deanställdas intresse för aktieköp i det egna företagel i de allra flesta fallmotiveras av en strävan alt stödja företagel och därmed normall leder till enmera stadigvarande aktieplacering. Genom hänvisning till några inträffade fall görkritikerna gällande alt en förraånsbeskattning ter sig helt oriralig i de fallaktiekursen når en toppnotering i anslutning till introduktionen för att sedanfalla till introduktionskursens nivå. Förhållandena betr iffande tas sora ett exerapel på detta. När det gäller att bedöma de föreliggandebeskattningsfrågorna är det väsentligt att slå fast att det är av största viktatt förmåner från arbetsgivare till anställda behandlas skattemässigtenhetligt oberoende av i vilken form förmånerna ges. Erfarenheterna visar attersättning som kan lämnas med en förmånlig skattebehandling har stordragningskraft och snabbt får stor spridning. Med den utgångspunkten kan manockså anlägga ett annat rättviseperspektiv på den aktuella beskattningsfråganän vad kritikerna har gjort. Det får inte bli så att det lämnas ell generellt utrymmeför skattefria förmåner genora aktieköp i det egna bolaget. En sådan ordningskulle med rätta kunna kritiseras som orättvis gentemot alla anställda som intehar aktiebolag sora arbetsgivare. Beträffande argumentet att även andra än deanställda på samma villkor deltagit i de diskuterade emissionerna bör dethållas i minnet att det i många fall inte varit marknaden i ordets egentligamening som fått tillfälle att teckna aktier utan personkategorier som på etteller annat sätt står i speciellt förhållande till företaget elleremissionsbanken. Mot bakgrund av de förhållanden som rådde under ivart fall är det svårt att helt ansluta sig till uppfattningen attemissionskurserna bestämdes med utgångspunkt i en förmodan om vad marknadenvar beredd att betala. Som fraragått låg de noterade värdena ofta väsentliglhögre än eraissionspriset. Oaktat alt arguraent kan anföras mot enförraånsbeskattning torde nuvarande beskattningsregler medföra att en sådanbeskattning blir aktuell även i de fall då andra än anställda deltar i enemission i vilken de anställda haft viss företrädesrätt till aktieteckning. Medoförändrade regler skulle således en förmånsbeskattning komma alt ske av etlinte obetydligt antal anställda som förvärvat aktier i det egna bolaget. 1984/85:80 27 Även ora en sådan ordning, sora närants, harförklarliga skäl för sig finns det ändock anledning att, mot bakgmnd av denkritik som framförts, sätta i fråga om beskattningseffektema är lämpliga ocksåfrån andra utgångspunkter. Det kan då till alt börja med noteras alt de flestaav de uppmärksararaade fallen har uppkorarait med en anmärkningsvärthög aktivitet på aktiemarknaden. Särskilt när det gäller den nya OTC-marknadenhar det stora intresset för aktieköp lett till höga kurser på de flestanyintroducerade aktier. Den bUden har märkbart förändrats . Vid deintroduktioner som gjorts på OTC-listan har skillnadenmellan emissionspris och noterade kurser varit betydligt mindre än tidigare.Enligt många bedömare speglar de nuvarande förhållandena ett mera normalttillstånd på OTC-raarknaden än det sora rådde . Med denutgångspunkten ligger det nära till hands att se den uppblossandeförraånsskattedebatten som en följd av etl i viss mån extraordinärtraarknadstillstånd. Det frarastår sora anraärkningsvärt att de berördaföretagen inte har informerat de anställda om raöjligheten alt aktieförvärvenskulle kunna aktualisera en förraånsbeskattning. Denna underlåtenhet gör detförklarligt att de anställda nu ställer sig oförstående till de ifrågasattabeskattningsåtgärderna. Förhållandet innebär naturligtvis också atl enbeskattning nästan undantagslöst skulle föranleda mer eller mindre betydandebelopp i kvarstående skatt. Ett sådant utfall är allmänt sett olyckligt. Mankan också ha förståelse för de anställdas starka reaktion mot bakgmnd av att dei flera fall i det närmaste uppmanats av företagsledning och fackklubbar atlköpa aktier i bolaget. Den beskrivna marknadsutvecklingen har ocksåfört raed sig att aktiekurserna för flera av de bolag som introducerades underår 1983 har sjunkit raer eller raindre kraftigt. Det säger sig självt attanställda i sådana bolag, särskill om de har behållit de förvärvade aktierna,har svårt att inse det rimliga i att de skall träffas av en förmånsbeskattninggrundad på de tidigare höga kursnoteringarna. En tillkommande svårighet följer av att aktiernainte är marknadsnote-rade vid tiden för utförsäljningen och de anställdasförvärv. Även om en förmån i princip anses ha uppkommit kan bevisfrågorna,bl.a. värderingen, föranleda betydande tillämpningssvårigheter, särskilt omdet förflutit mellan utförsäljningen och introduktionen. En förmånsbeskattning i de nu akluella fallen försåledes med sig betydande taxerings- och kontrollproblem. Om många anställda iett inle obetydligt antal bolag skall bli förmänsbeskattade kommer förfarandetatt bli resurskrävande för taxeringsorganisationen. Det kan antas att oenighetofta kommer atl föreligga mellan den fiskala sidan och de skattskyldiga i frågaom förmånens värde vilket kan leda till omfattande processer iförvaltningsdomstolarna. Del bör i sammanhanget nämnas alt ca 170 mål avseende förmånsbeskattningav anställdas aktieförvärv i ett enda bolag 1984/85:80 28 redanförekommit på länsrättsnivå, Det säger sig självt att en ordning förbeskattningen som ger upphov till sådana effekter inte ligger i linje medarbetet på att uppnå långtgående förenklingar av främsi löntagarbeskalt-ningen. (Jämför skatteförenkUngskommitléns betänkande (SOU 1984:21) Förenkladsjälvdeklaration). De nu angivna synpunkterna talar för att åtgärderbör vidtas för atl undanta ifrågavarande aktieförvärv från förraånsbeskattninghos de anställda. Slutsatsen blir den att uttryckliga bestämraelser börinföras i vilka det klargörs under vilka förutsättningar anställda kan förvärvaaktier i det egna företaget utan atl riskera att träffas avförraånsbeskattning. Genom en sådan åtgärd kan de komplicerade tillämpnings-och kontrollproblem som är förknippade med en förmånsbeskattning undvikassamtidigt som beskattningskonsekvenser som uppenbarligen kan uppfattas somorättvisa inte behöver uppkomma. Förslagets närmare utformning tas upp i delföljande avsnillet. Uttryckliga bestämraelser sora undantar anställdasaktieförvärv från förraånsbeskattning syftar i första hand till att klargöraför företag och anställda inora vilken ram aktieförvärv kan ske ulan särskildabeskattningskonsekvenser. Ett sådant undantag från gängse principer förbeskattningen av förmåner till anställda måste förses med betydandebegränsningar för att förhindra att en annars avsedd beskattning avanställningsinkomst kringgås. Lagstiftningsingripandet bör vidare ha somutgångspunkt de aktieförvärv som föranlett den nu aktuella debatten, dvs.förvärv i saraband raed en marknadsintroduktion. Om anställda vid en nyemissioni ett redan börs- eller OTC-noterat bolag ges företrädesrätt alt teckna aktierbör således vanliga regler tillämpas. Något undantag från förmånsbeskattningbör inte heller gälla för det fall att en majoritetsaktieägare i ett noteratbolag erbjuder de anställda alt förvärva aktier i bolaget. I dessa fall föreligger- om det pris som betalas av de anställda understiger det noterade värdet - enodiskutabel och lätt fastställbar förmån. De förvärv som skall omfattas av undantagsregelnbör således begränsas till förvärv sora sker vid en utförsäljning som syfiartill att åstadkomma en marknadsintroduktion av aktierna i bolaget. Som redanframgått kan det vara fråga om en nyemission eller en utförsäljning avhuvudaktieägarens innehav. För att förmånsbeskattning skall vara utesluten skallgivetvis krävas att priset för de anställda inte är lägre än för övrigaköpare.Det bör emellertid inte vara tillräckligt att utanförstående personerges en endast formell eller mycket begränsad möjlighet att förvärva aktiermedan de anställda i praktiken tilldelas den helt övervägande delen avaktierna. För atl undantagsregeln skall gälla bör därför föreskrivas att deanställdas 1984/85:80 29 förvärvbegränsas till en viss andel av de utbjudna aktierna. Ju lägre den andel somtillförsäkras de anställda är desto mindre anledning finns del att anta attvillkoren för aktieförvärven bestämts i syfte att ge de anställda en påtagligförmån. Om gränsen för den andel av de utbjudna aktierna som tillförs anställdasätts vid syns risken för all undantagsregeln skall kunna missbrukasobetydlig. Med en bestämmelse som innehåller den angivna begränsningen kandet bedömas att de aktieförvärv av anställda vid marknadsintroduktioner som äglrum med något enstaka undantag skulle omfattas avundantagsregeln. Om en utförsäljning av aktier sker på marknaden ochde anställda i bolaget förvärvar en mindre andel än av aktierna skallsåledes någon förmånsbeskattning inle komma i fråga. Alt de anställdagaranterats en större andel av aktierna än men inte till fullo utnyttjatföreträdesrätten bör inle påverka bedömningen om de aktier som faktisktförvärvats raotsvarar raindre än av de sålda. Huruvida någon uttryckligutfästelse lämnats de anställda om rält alt förvärva ett vissl anlal aktierbör också sakna betydelse för bedömningen av om undanlagsregeln skall lillämpas.Det avgörande blir även i en sådan situalion om de anställda faktiskt förvärvaten mindre andel än av de utbjudna aktierna. Det finns emellerlid några situationer som gör detpåkallat alt uppställa ytteriigare villkor för all undantagsregeln skall blitillämplig. För del första är det inte motiverat att generellt underlåta förraånsbeskattningvid en nyemission där en mindre aktiepost fördelas bland de anställda och återstodenav de nyemitterade aktierna tecknas av bolagets aktieägare eller om bolagetingår i en koncern av moderbolagets aktieägare. Likaså bör inte en försäljningav aktier i ett dotterbolag där moderbolagets aktieägare och dotterbolagetsanställda har företrädesrätt atl förvärva aktier alltid undanlas frånförraånsbeskattning även om den andel av aktierna som tilldelas de anställda ärmindre än av de utbjudna aktierna. 1 båda dessa situationer finns detnämligen anledning att anta att priset för aktierna inte bestäms utifrån ettförväntat marknadsvärde. För att förmånsbeskattning av de anställda ska varautesluten bör del därtor krävas alt de anställdas och aktieägamas förvärvsammantaget ryms inom av de nyemitterade resp. försålda aktierna. Utöverberörda aktieägares faktiska förvärv bör därvid även medräknas aktier somaktieägarna haft företrädesrätt att teckna men den rätlen avyttrats tillutomstående personer. Erfarenheterna från de aktieutförsäljningar somförekommit pekar också på behovet av en ytteriigare begränsning. Det händernämligen ibland att enstaka personer i förelagets ledning tilldelas en mycketstort anlal aktier. Från bl.a. fördelningspolitiska utgångspunkter finns detingen anledning att främja en sådan ordning. De nya bestämmelserna bör därförförses med en spärregel som förhindrar atl bestämmelserna blir tillämpliga omett stort anlal aktier tilldelats en mycket begränsad krets av de anställda. Enmöjlighet är att föreskriva atl undantagsregeln inte skall gälla omförmånsvärdet 1984/85:80 30 överstigerett visst belopp, låt säga . En sådan bestämraelse är emellertidförenad med den nackdelen att det för den anställde och bolaget inte är möjligtatt i förväg klart fastställa ora ett förvärv medför förmåns-beskattning. Omistället gränsvärdet bestäms med utgångspunkt i del belopp som den anställdebetalar för aktieposten kan det redan vid förvärvstidpunkten med säkerhetfastslås om förvärvet omfattas av undantaget från förraånsbeskattning. Detföreslås därför att undantagsregeln inte skall vara tillämplig i fråga om enanställd som förvärvar aktier till ett pris som överstiger ett visst belopp.När det gäller att koraraa frara till en riralig sådan beloppsgräns finns detanledning att la viss hänsyn till de krav på spridning av ett bolags aktier somf.n. uppställs för inregistrering vid resp. notering påOTC-listan. Dessa krav innebär att ett visst minsta antal aktieägare skallinneha rainst en börs- resp. noteringspost. Posternas storlek har knutits tillbasbeloppet. Vid en samlad bedömning synes en lämplig nivå för beloppsgränsenvara . Det kan också diskuteras om inte aktieförvärv avifrågavarande slag genereUt borde undantas från förmånsbeskattning i fall dåförmånsvärdet är relativt obetydligt. Förraåner understigande ett visstfastställt belopp skulle enligl en sådan bestämraelse aUtid undantas från beskattning.En sådan åtgärd skulle eraellertid raed stor säkerhet leda till krav på motsvarandebeloppsgränser i fråga om andra typer av förmåner som beskattas . Dessutomär del sannolikl att en anpassning till den förordade undanlagsregeln kommeratt äga rum. Därmed skulle förenklingsvinsterna med en beloppsgräns inte blisärskill stora. Slutligen bör diskussioner om beloppsgränser som medel alt nåönskvärda förenklingar på förmånsorarå-det lämpligen föras i anslutning lillförmånsbeskaltningskommitténs arbele. Någon beloppsgräns bör därför inteinföras . Sammanfattningsvis innebär förslaget till undantagfrån förmånsbeskattning följande. Anställda i ett bolag skall inteförmånsbeskattas om de vid en utförsäljning av aktier förvärvar aktier tillsamma pris som utanförstående personer och den del av de utbjudna aktierna somtilldelas de anställda understiger . Vid en nyemission skall även de aktiersom med företrädesrätt får tecknas av aktieägarna i bolaget eller aktieägare iannal bolag inom samma koncem rymmas inom av de nyemitterade aktiema. Ärdet fråga om en utförsäljning av aktier i ett dotterbolag skall de aktier somfår förvärvas av moderbolagets aktieägare med företrädesrätt medräknas påmotsvarande sätt. Som ytteriigare villkor skall gälla att bolaget vidförvärvstidpunkten inte är börs- eller OTC-noterat. Vidare får aktier inteförvärvas för etl belopp sora överstiger . Gränsbeloppet tillämpas förvarje anställd för sig. Genom de föreslagna bestämraelserna ges en rara föranställdas aktieförvärv inom vilken förraånsbeskattning är utesluten. Av denya bestämmelserna följer däremot inle alt förmånsbeskattning nödvändigtvisalltid skall inträda vid aktieförvärv som inte omfattas av dessa bestämmelser.Hur 1984/85:80 31 sådanaförvärv skall behandlas skattemässigt får liksom lösas i praxis. Som antytts bör de nya reglerna tillämpas redan vid1984 års taxering. Det föreslagna undantaget kan bedömas omfatta de flestaförvärven . Av allt att döma har förmånerna inle deklarerats annatän i rena undantagsfall. Del bör därför kunna lämnas ål de skattskyldiga att idessa fall besvärsvägen få beskattningen undanröjd. De nya bestämmelserna har tagits in i ett nyttsista stycke i 32§ 3 mom. KL. Utöver vad som redan angivits beträffandeförslaget i avsnitt 5 bör följande nämnas. För bedömningen av om bestämmelserna är tillämpligblir det ibland nödvändigt att fastställa om vissa kategorier av aktieägarehaft företrädesrätt atl teckna aktier. Som framgått innebär nämligen förslagetatt även avyttrade företrädesrätter skall beaktas när man avgör om deanställdas och aktieägarnas förvärv ryms inom av de totall utbjudnaaktierna. Med företrädesrätt avses vid nyemission den företrädesrätt lillaktieteckning som enligt 4 kap. 5 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall anges iemissionsbeslutet. Ytterligare ett slag av företrädesrätt - vanligen benämndinköpsrätt - skall också beaktas, nämligen den räll som ofta tillkommeraktieägare i etl bolag atl köpa aktier i ett dotterbolag till bolaget som säljsut på marknaden. Företrädesrätten torde i dessa fall regelmässigt följa avstyrelsens beslut om aktieförsäljningen. För OTC-noterade bolag har samma lokution använtssom i 2§ andra styckel lagen (1979; 749) om . (Se prop.1983/84; 164). 1 lagrummets sista mening finns beslämmelsen somutesluter förvärv där priset för aktierna överstiger . fråntillämpningsområdet för undantagsregeln. Om en förmånsbeskailning skall skefår i ett sådant fall bedömas utifrån allmänna regler för beskattningen avanställda. Elt sådant aktieförvärv kan emellertid få betydelse för bedömningenav andra anställdas förvärv genom att samtliga anställdas tilldelning avaktier skall rymmas inom av de totalt utbjudna aktierna. 1984/85:80 32 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi1984:21) Beskattningen vid anställdas förvärv av aktier i det egna företaget Efter remiss har yttranden avgetls av kammarrätteni , bankinspektionen, (), länsstyrelserna iStockholms, , , och särat ,Äktiefrära-jandet. Centralorganisationen /SR (/SR), Landsorganisationeni (LO), Styrelsen lör . Svenska bankföreningen.Svenska fondhandlareföreningen. , , , och (). En stor majoritet av remissinstanserna hartillstyrkt förslagen i promemorian eller lämnat dem utan erinran. Flera avdessa instanser godtar utan reservationer promemorieförslaget i sin helhet. Detgäller i , SACOISR, Svenska fondhandlareföreningen.Svenska sparbanksföreningen, och . De synpunktersom övriga tillstyrkande instanser har på den närmare utformningen av förslagettas upp i de följande avsnitten. Bankinspektionen och i (majoriteten) förordar en lösning som innebär alt anställdas aktieförvärvaldrig skall föranleda förraånsbeskattning. Den föreliggande skattefrågan är svårbedörad. 1 ochför sig skulle kunna hävdas atl en beskattning av utförsäljning lill anställdaav aktier till lågt pris i del egna företaget skulle stå i strid med principenalt kapitalvinster beskattas först då de realiseras. Atl märka är alt aktieralltid reavinstbe-skallas och atl skallen som regel blir högre ju lägreinköpspriset är. Emellerlid synes praxis, bl. a. det i promeraorian åberopaderättsfallet RÅ 1978 Aa 143, innebära atl beskattning sker. Proraemorians syfteär att införa skattefrihet i begränsad omfallning, så alt endast förmåner avmindre värde genom aktieförsäljning till lågt pris blir obeskattade. Bankinspekiionen vill mot bakgrund av det nyssåberopade förhållandet att förmånen träffas av skatt, när aktierna säljs,ifrågasätta om inte det bäsla sättet att lösa frågan vore alt genom uttryckligbestämmelse göra förmånerna skattefria. 1984/85:80 33 förordar därför en regel av deninnebörden att eventuell förmån från arbetsgivare vid anställds aktieförvärv idet bolag han/hon är anställd inte skall föranleda beskattning i inkomstslagettjänst utan aktualiseras först vid försäljning av aktien och då enligtnuvarande regler i inkomstslaget tillfäUig förvärvsverksamhet.