prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Även om det skulle vara förenal med vissa fördelar att iberörda hänseenden ha kraven enhetligt utformade, anser börsstyrelsen detnaluriigt att avgränsa del kriminaliserade områdel med ell högre krav. Utredningen har anknutit väsentlighetsrekvisitel lillomständighet av beskaffenhet all väsentligt påverka aktiekursen. 1984/85:157 170 8§ har man närmare utvecklat synen på hur bestämmelse bör tolkas. All erfarenhetvisar alt det är förenat med betydande svårigheter att förutse en omständighetskurspåverkande effekt. Som utredningen framhållil får den faktiskakursutvecklingen efter offentliggörandet inte tillmätas betydelse. Mot dennabakgrund vill börsstyrelsen föreslå att väsentlighetsrekvisitel anknyts tillmera konkreia förhållanden. Detla kan - med förebild i inregislreringskonlrakten- göras genom att ange all omständigheten skall vara av beskaffenhet atlväsentiigt påverka den bild som skapats genom lidigare informalionsgivning frånbolagel. HerrarFranke, , och är skiQakliga och anser att yttrandet i dennadel bör ha följande lydelse: Slyrelsenvänder sig också mot ulformningen av del allmänna i8 §. Enligt styrelsens mening är den valda definilionen alltför generell ochoklar för att vara acceptabel inom etl straffbelagt område. Denvaga definitionen innebär också en uppenbar risk för att insiders tvingas avståfrån atl överhuvudtaget handla med aktier i det egna bolaget, en konsekvens sominte är önskvärd. Enligtbörsstyrelsens uppfattning måste förbudet begränsas till tidsmässigt klartkonslaterbara fakla. Bolagsstämma samt framläggande av delårsrapport, bokslutoch årsredovisning uppfyller dessa krav. Självfallet kan även andra beslul ochhändelser ha en kursdrivande effekt. Ulrymmel för missbruk i dessa fall lordedock vara begränsai med hänsyn till de krav som uppställs iinregistreringskontraktel på alt sådana omständigheter genast skall delgesbörsen och utan obehörigt dröjsmål offentliggöras. 2.5.3 Allmännapensionsfonden, fiärde fondstyrelsen I §8 sägs atl den kurspåverkande omständigheten skall vara av beskaffenheten atldå den blir allmänt känd väsentligl förändra kursen på aktien iakliemarknadsbolaget. 1 kommentarerna lill lagtexten sägs alt det är svårt allange väsentlighetsrekvisitets innebörd i procenl. Till ledning för bedömningensägs dock att "en femprocentig stegring av kursen på elt papper iallmänhel är alt anse som väsentiig". Normala, slumpmässigakursfluktualioner har stalistiskl en standardavvikelse av storleksordningen sjuprocent över tidsperioden en månad. tycks dessulomaktiekurserna ha blivit mer instabila. Enligt fondstyrelsens uppfattning lycksdärför den indikerade nivån på vara för låg och föreslår atlbegreppel väsenllig kursförändring innebär cirka lio procentenheters skillnadi förhållande tiU den allmänna kursutvecklingen under den akluellatidsperioden. Medhänsyn till föreslagna straffpåföljder anser KF att väsentlighets-rekvisilelelär oklart och atl della bör förtydligas i föreslagen lagstiftning. Prop.1984/85:157 171 Förbudettar sikte på de situationer när del i elt aktiemarknadsbolag eller i dessmoderföretag inträffat en omständighet av annat slag än take-over-situationen- som är av beskaffenhet att, då den blir allmänt känd, väsentligt förändrakursen pä aktie i aktiemarknadsbolagel. Den som har insynsslällning i bolageloch som har kännedom om omständigheten får i elt sådanl läge inle handla medaktier i bolaget förrän omständigheten har offentliggjorts. Bankföreningenhar ingen erinran i och för sig mot att den nuvarande insiderlagstiftningensbestämmelser och anmälningsskyldighet nu skärps och alt ett straffbelagt förbudmot insiderhandel sålunda införs. Med hänsyn emellertid just (illstraffbeläggningen finner bankföreningen anledning atl understryka behovet avså klara avgränsningskriterier som möjligt för atl beskriva vilkaomständigheter som kan föranleda en förbudssitua-lion. Alt, såsom utredningengör, hänvisa till alt tillämpningsområdet är delsamma som gäller föruppgtftsskyldighel enligt inregistreringskontraktel för börsbolagen innebäringet förtydligande i sig av gränserna för del straffbara områdel. Ocksåkontraktet upptar en något diffus beskrivning genom att hänvisa till"beslut eller händelse som är av beskaffenhet att i icke oväsenllig gradpåverka den bild av bolaget, eller när bolaget är moderbolag, koncernenssituation som skapats av föregående årsredovisning eller delårsrapport ellerannal som förekommil därefter". Om del straffbara områdel ges alllfördiffusa gränser, finns del enligt bankföreningens mening risk för att insidersi praktiken undanhålls möjligheten att överhuvudtagel handla med aktier i delegna bolaget. En sådan konsekvens kan inle vara rimlig. Bankföreningenär emeUertid medvelen om alt slora svårigheler uppslår vid försök att beskrivaen tydligare avgränsning av sådana väsenlliga händelser som skulle medföraaktiehandelsförbud. Det räcker alltså inte all i lagtexten införainregislreringskonlraktets formulering. Detta leder till alt förbudei börbegränsas till tidsmässigt klarl konslaterbara fakla, dvs. bolagsstämma samtframläggande av årsredovisning, delårsrapport och bokslut. Ochså andraomständigheter kan emellertid ha en kursdrivande effekt och borde därföromfallas av ett förbud för insiders atl utnylQa sin kännedom om elt sådanlförhållande. anser dock all utrymmet för missbmk i sådana fallär myckel litet. Enligt inregistrerings-kontraktet skall ju nämligen häravsedda händelser genast delges börsen och utan obehörigt dröjsmåloffentliggöras. Någol utrymme för en insider atl UtnylQa informalionen bördärför inte antas föreligga. Med hänsyn härtUl finns inte någol behov av enstraffsanktion i samband med sådana händelser. De rällssäkerhelskrav som måste uppställasvid ell straffsanktionerat förbud blir härigenom också tillgodosedda. 1984/85:157 172 FörtiUämpningen av förbudei i 8 § för personer i insynsslällning att handla med akter behövs något kriterium för vad som skall anses utmärkaden förbjudna och straffbelagda gärningen. Den omsländighet som en insiderkänner till och lar till utgångspunkt för silt Ulojala handlande skall vara"av beskaffenhet att väsentligt förändra kursen på aktie iakliemarknadsbolaget då den blir allmänl känd ... ". Eftersomdefinitionen i fråga fär sä stor betydelse frän rättssäkerhetssynpunkt, vara av intresse att något söka belysa innebörden. Del närbesläkladeuttryckssättet: "... förtrolig kännedom om sådana bolagets förhållandensom kan påverka kursen på aktier i bolaget" återtlnnes i nuvarandeinsideriag 2 §. Då är atl märka alt denna lag, såsom ulredningen träffandeanfört, bygger på "skampåleprincipen" och saknar straffrättsligaeller andra sanktioner. Användbarheten av sisinämnda definition behöver därförej bli lika hårt nagelfaren som när det nu i fortsättningen blir fråga omkriminalisering av ett beteende. Som en parallell hänvisar utredningen tillbörsens inregislreringskontrakt (10 p) och avlalet angående OTC-nolering (II p) i vilka man emellertid i det nu aktuella hänseendet tillämpat ellannorlunda konstmerat perspektiv: "beslut eller händelse ...som är avbeskaffenhel alt i icke oväsentlig grad påverka den bild av bolagets ... situationsom skapats av föregående årsredovisning eller delårsrapport eller annat somförekommit därefter...". Härföreligger alltså en belydande olikhet i valel av melod för all få framkärnpunkten för bedömningen av informalionsmissbmket. Den av utredningen eftersträvadeoch även enligt föreningens uppfattning lämpliga kopplingen till uttryckssätteti inregislreringskontrakt och synes med den i 8 § föreslagnaformuleringen bli alltför löslig. - Mol bakgrund av föreningens mångaiakttagelser beträffande akliekursändringar i samband medoffentliggörande av viktiga förelagsnyheter måsle också framhållas alt delvisal sig vara synnerligen svårt alt söka bedöma vilken effekl ettbetydelsefullt företagsekonomiskt meddelande i verkligheten får för kursen pådet aktuella bolagets akiier. Gång på gång får föreningsmedlemmarna uppleva attdel offentiiggjorda meddelandet om "händelsen" eller"omsländighelen", trots alt det kan vara av mycket positivt slag,leder tiU en blott försumbar kurshöjning eUer lämnar kursen helt opåverkadeller t. o, m, medför kurssänkning. Den oftast hörda förklaringen är atl detakluella förhållandet redan varil, som det heter, diskonterat i kursen. Detlatyder närmast på att den allmänna företagsanalytiska bevakningen är effektiv.Det är i vart fall myckel komplicerat all försöka få grepp om en juridisktlämplig beslämning av vad som på kort sikt är ägnal att påverka en aktiekurs. Manhar anledning att fråga sig om man inle med det synsält som framkommer iinregistreringskontraktel och OTC-avlalet står närmare den svårfångadeverkligheten. Eftersom valet av uttryck får den allvarliga 1984/85:157 173 aspeklsom en specialstraffrällslig föreskrift måste medföra, får föreningentfrågasätta om utredningens formulering är förenlig med krav på rimlig säkerheti den kommande rättstillämpningen eller om den ej böi- ansluta sig bäitre lillden som används i nämnda kontrakt och avtal. Utredarensförslag vad avser kurspåverkande händelser erbjuder slörre problem. Utredarenundviker i stort sett att diskutera dessa avgränsningssvårigheter, ochhänvisar lill inregistreringskontraktel mellan börsslyrelsen och börsnoteradebolag. I delta kontrakt åläggs bolagen atl offenlligl informera om händelsersom "i icke oväsenllig grad" kan påverka kursbildningen i bolagelsakiier. Idessa stycken är utredningen hell otillfredsställande. Av två olika skäl kandenna lösliga hänvisning lill inregistreringskonlraklel inle accepleras. Fördet försia är inregistreringskontraktel ell civilrättsligt dokument, ett avtalmellan två parter. Trols att avtalet ger börsstyrelsen vissasanktions-möjligheter, är del i princip ett frivilligt avtal. 1 ell sådantavtal kan man acceptera ett visst mått av oklarhet, inom rimliga gränser. Lägelblir ett hell annal när man inför lagstiftning, och direkl kriminaliserar någolvisst förfarande. Detmåsle i ett sådanl läge slällas betydligt hårdare krav på precisering. Fördet andra är det en missuppfattning atl tro att någon användbar praxisutvecklats vad gäller företagens informalionsgivning enligtinregi-streringsavtalel. Någonsådan praxis finns inte, bortsett från vissa fall. Den kommermed all sannolikhet all växa fram , allteftersom flera fall avmisstänkta brott mot informationsplikten behandlas av börsstyrelsen. Men att idagsläget hänvisa till en kommande, ännu icke existerande praxis är knappastrimligt. Kältssäkerhelenställer betydligt större krav pä klarhet och precisering vad gäller gränsenmellan lagstridiga och tillåtna handlingar. Serman till del försia fallel av kurspåverkande händelser, dvs, offentligtuppköpserbjudande, är händelsen klart definierad. Oklarheten gäller del andrafallet av kurspåverkande händelser, § 8 i den föreslagna lagtexten. Där talasdel om "beskaffenhel att väsentligl förändra kursen på aklie iaktiemarknadsbolagel". StockholmsHandelskammare och har i sitt remissvar föreslagit allendasl fyra klart definierade händelser ska omfallas av § 8. Del gällerpublicering av bokslutskommuniké, årsredovisning och delårsrapport samlhållande av bolagsstämma. Förbundetsposition är atl utredarens förslag är oacceptabelt i sin löslighet, och attHandelskammaren och Industriförbundels förslag å sin sida är alllför snävt isin avgränsning. Förbundetföreslår, att § 8 dels ska omfatta de fyra ovan nämnda handel- Prop.1984/85:157 174 serna, dels omfatta en allmän skrivning som är meravgränsad än utredarens. Avgränsningen av det allmänna fallel bör vara följande:Del ska vara händelser som uppenbart kommer atl ha starkt kurspåverkandeeffekt. Det är i sammanhanget ointressant vilken kurseffekt händelsen iverkligheten får. Det viktiga är, vilken kurseffekt händelsen kan bedömas få,när den blir känd på aktiemarknaden. Händelsen ska vidare vara av karaktären all på etlgenomgripande sätt ändra en tidigare aUmänt omfaltad bUd av förelagel. Vidareska händelsen vara oväntad, och den ska vara av del slaget att den är lydliglavgränsad i liden. Del sista är väsenlligl ur den aspeklen, atl man måsleentydigt kunna fastställa när en händelse inträffat, och likaså när insidernmåsle bedömas ha fåll kännedom om händelsen. Del måsle för insidern framslå somklart, när förbud för honom att handla i bolagets aktier uppslår. Då är det iprakliken inte möjligt all ta hänsyn till långsamma, gradvisa förändringar. Rättssäkerheten kräver, all insidern utan någon ivekan skakunna identifiera dessa starkt kurspåverkande händelser, och när de ska ansesha inträffat, dvs. när förbud inlräder för honom alt handla. Om någon osäkerhetkan ha förelegal, ska lagbrott inte anses ha sketl. Utredningen föreslår också ett förbud mot insiderhandelför personer med insynsslällning som lar sikle på de situationer när del i eltakliemarknadsbolag eller dess moderföretag har inträffat en omsländighet somär av beskaffenhet att väsenlligl påverka kursen på aktie iaktiemarknadsbolaget då den blir allmänt känd. Definilionen föreslås här blianknuten lill inregistreringskontraktel för börsbolag och avtalel medOTC-bolag, som sladgar informationsskyldighet för bolagen i molsvarandesituation. Utredningens utgångspunki för del nu aktuella förbudet harvaril alt insiders överhuvudtaget bör vara förbjudna all göra sådana affärersom kan medföra all förtroendet för marknaden kan rubbas. Utgångspunkteninnebär här i sak atl man har angripit problemet genom all föreslå ell ytterstvidsträckt förbudsområde. Således har förbudets tiUämpningsområde utsträcktslill alt gälla omständigheter av beskaffenhel alt väsentligl förändra kursen påaktien (väsentlighetsrekvisitel). Del valda uttryckssättet är till sininnebörd av genereU natur vilket medför betydande tolkningsproblem när delgäller förbudets ytlergränser. Från rättssäkerhetssynpunkt är detta enligtorganisationernas mening inte acceptabelt inom etl straffbelagt område.Visserligen har utredningen sökl atl ge konkretion åt väsentlighetsrekvisitelgenom motivutlalanden på så sätt alt innebörden angetls vara densamma somgeneralklausulen i inregistreringskoniraktet (p, 10), Problemet är dock alldenna anknylning på intet sätt Qänar något klargörande syfte. Begreppet är äveni inregistreringskoniraktet oklart lill 1984/85:157 175 sin innebörd och skapar i många fall tveksamhet hos de somhar att tolka och lillämpa uttrycket i kontraktet. Denna oklarhet kan dock inomramen för inregistreringskontraktel accepleras och - med hänsyn tillkontraktets syfte - ibland t.o.m. uppfattas som positivt. Att däremoi låtadetla kriterium Qäna som avgränsning mellan straffbart och slraffrill fyllerinle ens lågt ställda krav på rältssäkerhei. Organisationerna vill här ocksåpeka pä den kompetenskonflikt som uppkommer mellan börsstyrelsen och deallmänna domstolarna genom den tekniskl valda lösningen att ansluta tillinregistreringskontraktel och den därmed förenade osäkerheten om väsentlighetsrekvisitetsinnebörd. Följden av den beskrivna osäkerheten, inom ett straffbelagt områdesom det här är fråga om, kan förväntas bli atl insiders hellre avstår från atthandla i företagets aktier än riskera atl slällas under åtal. En sådanutveckling skulle, som organisationerna inledningsvis uttalat, slrida motsåväl övriga aklieägares inlresse som effektiviteten i företagen och har ävenav utredningen betecknats som mindre önskvärd. Med hänsyn till vad som sagts ovan vill organisalionernadärför föreslå atl del allmänna förbudei mol insiderhandel begränsas lill attgälla vissa närmare preciserade händelser som typiskt selt är av den karaktärenatt de vid offentliggörandet kan få en kursdrivande effekt. De händelser somuppfyller nämnda krav är enligt organisationernas mening utöver det ovanbehandlade fallet med offenlligl erbjudande offentliggörande avdelårsrapport, årsbokslut och årsredovisning samt hållande av ordinariebolagsstämma. När insynsperson fåll kännedom om innehållet i dessa handlingareller vad som hämtöver kommer att offentliggöras vid bolagsstämma om bolagetsekonomiska förhållanden och framtidsulsikler, föresläs denne vara förbjudenatt handla så länge denna information inte blivit offentlig. För att inteopåkallat inskränka handeln bör dock förbudet inte sträcka sig längre än 30dagar före offentliggörandet eller, såvitt avser bolagsstämma, tiden fördensamma. Den föreslagna lidsperioden anknyter här till den av bankinspektionenutfärdade rekommendationen i frågan. Organisationerna är medvetna om att även andra händelser,än de som organisationerna föreslagit bör omfattas av bestämmelsen, kan ha enkurspåverkande effekt. Utrymmet för missbruk i dessa fall torde dock varabegränsat. Enligt inregistreringskontraktel skall nämligen de händelser som häravses genast delges börsen och ulan obehörigt dröjsmål offentliggöras.Inregislreringskonlraktet fyller här således sitl syfle som komplement tillinsideriagsliflningen utan att kraven på rättssäkerhet blir åsidosatta. Detbör också beaktas att regislreringsskyldigheten för insynspersoner, somföreslås bli kvar även , självfallet kommer atl ha en återhållandeverkan på insiderspekulation. I allmänna ordalag kan en insideraffär definieras som enaffär som görs på basis av icke offentlig informalion som vänlas få enkurspåverkande 1984/85:157 176 effekt,då den blir allmänt känd. Det ligger i sakens natur att del är svårt allnärmare definiera denna lyp av informalion. Ulredningen har valt atl behandlauppköpserbjudanden för sig (§ 7) och all i övrigl tala om "omständighetav beskaffenhet att väsentligt förändra kursen ... ". Enligt SFF vore delbälire om lagstiftaren även för annat än uppköpserbjudanden försökte allexplicit definiera den information som beröres och inte hänvisade lillkurseffekten (i efterhand kan ju bara konstateras vilken kursutveckling somfaktiskt inträffat och inte vad som väntats). Exempel på sådan informalion ärännu inte publicerade boksluts- och delårsrapporter, större order, lekniskagenombrott osv. Förstom del konkret visar sig omöjligt att tillämpa en sådan definition bör man talill nödlösningen med en definition av den lyp som ulredningen anger i § 8 ochsom för övrigt har samma karaklär som p 10 i börsens s. k.inregislreringskontrakt. Därvid bör i vart fall beaktas att det är den relalivakursändringen (t. ex. i förhållande till branschindex) som är relevant. Beträffandedet andra förbudet mol insiderspekulalion, då del inträffat en omständighet iakliemarknadsbolaget som väsenlligl kan påverka kursen på bolagels aktier vidoffentiiggörandel, har föreningen ingel alt invända. Brottsbeskrivningarnaoch i samband därmed gjorda avgränsningar synes i slort sett lämpligt gjorda.Detsamma gäller uppdelningen på elt grovt vårdslöshetsbrott och ell uppsåtligtbrott med särskild straffskala för grova fall. Dock anser inspektionen inte,att en insideraffär normalt skall bedömas som grovt brott så snart den avseraktier värda mer än . Den beloppsmässiga riktpunkten bör enligtinspeklionens mening vara betydligt högre, förslagsvis . lagtillstyrker den föreslagna regleringen och ansluter mig alltså lUIutredningsmannens överväganden i fråga om valet mellan straffrättslig ochadministrativ sanktion. Jag har inte någon erinran mol beskrivningen av desilualioner, där förbuden iräder in, och inle heller mot avgränsningen av denkrets av personer, som skall anses ha insynsslällning. I fråga omslrafflatituderna anserjag atl för fall av grov oaktsamhet vid överträdelse av7 eller 8 § fängelse bör ingå i skalan, särskilt som ringa fall inte skallföranleda ansvar. Strafflatituden bör bestämmas lill böter eller fängelse ihögsl . Beiräffande det uppsåtliga brottet godlarjag de föreslagnalatituderna i och för sig men vill förorda att gradindelningen utgår Prop.1984/85:157 177 och alt alltså en enhetlig straffskala om böter ellerfängelse i högst införs. Förslaget all något medverkansansvar inle skall komma ifråga är enligt utredningsmannen främst en konsekvens av atl de uppställdaförbuden skall gälla endasl en begränsad personkrels. Denna argumentering ärinte övertygande. I vissa situationer lorde exempelvis en rådgivare kunna haminst samma reella ansvar för den genomförda transaktionen som huvudmannen ochhans handlande le sig minsl lika slraffvärt som huvudmannens. I etl sådanlfall skulle det le sig stötande om endasl den senare skulle drabbas av straffEtl oinskränkt medverkansansvar kan föra för långl. Men enligt min mening börman inle från slraffbarhel undanta den allvarliga form av medverkan somanstiftan i förevarande sammanhang kan utgöra. Jag förordar atl den särskildaundanlagsregeln ges ett innehåll i enlighet med det anförda. 2.6.3 Hovrätten för Nedre 37 § Hovrätten, som anser att del allmänl sett är skäl att varaålerhållsam när det gäller alt kriminalisera oaklsamma förfaranden, finner intealt de skäl härför som anförs i ulredningen är sådana alt ell oaklsamhelsbrotlbör införas. I övrigt är enligt hovrättens mening de föreslagna straffbenämningarnaalltför otympliga. Den möjlighel atl införa en straffbestämmelse avseende s.k.insiderspekulalion i 9 kap. BrB, vilken omnämns i förmögenhetsbrottsutredningensbetänkande SOU 1983:50 s. 261 f, förtjänar måhända alt övervägas närmare. Enligt Qärde slyckel i denna paragraf skall ej dömas lillansvar för medverkan till broll enligt paragrafen. Härmed avses uppenbarligenall endast gärningsmannen, ej anstiftare eller medhjälpare skall dömas. Dåenligt terminologin i 23 kap. 4 § även gärningsmannen tiUhörkrelsen av medverkande, bör Qärde stycket få följande lydelse: "Föranstiftan av eller medhjälp lill gärning som avses i denna paragraf dömes ejtill ansvar", (se prop. 1971:77 s. 117 O- år av skiQaklig mening i föQandeavseenden och anför: Lika med ulredningen anserjag atl i 37 § även fall av grovoaktsamhet bör medföra siraff Vad angår de föreslagna brollsmbriceringarna kanväl sägas alt de är något långa men i brist på alternativ bör de kunnaaccepteras. Beteckningen "spekulalionsbroll" bör såsom från sakligsynpunkt dubiös undvikas. Spekulalion med värdepapper ingår som elt viktigtelemenl i en fungerande marknad och är någol förkastligt endast om den bedrivsmed olillbörliga hjälpmedel, såsom missbruk av insiderinforma-tion. Om ordelspekulation sammankopplas med ordet brott ger man -icke minsl omsammankopplingen sker i en laglexl - näring ål den felaktiga föreställningenatt spekulation i sig är någol orätt. 1984/85:157 178 Medde begränsningar i det straffbara områdel som bankföreningen förordar kan denföreslagna brottspåföljden böter eller fängelse i högsl sex månadertillstyrkas. 2.6.5 Allmännapensionsfonden, JJärde fondstyrelsen Delförefaller fondstyrelsen för långtgående all kunna döma till fängelse enligt 38§. RSVhar ingel att erinra mot förslagel i denna del. Verkel vUl dock peka på atlfråga därmed uppkommer huruvida det förverkade beloppet skall vara avdragsgilUvid beräkningen av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet eller rörelse isamband med en senare försäQning av aktierna. I praxis har frågan om avdrag förförverkat belopp behandlats bl. a. i rättsfallet RÅ 1968 Fi 209. I det fallelansågs inkomsi, som erhållils genom att aktier i svenska börsnoterade bolag istrid mot gällande valulabestämmelser förls ul ur rikel och sålls ulomlandstill högre kurs än den i gällande, vara skattepliktig i . Fråninkomsien fick avräknas vad som på grund av förverkande eller utdömt vederlagtillfallit kronan. RSV har i elt remissyttrande till hovrätten över ochBlekinge ansett att kostnaden för värdeförverkande endast är avdragsgill om denhar uppkommit i en förvärvskälla. Med hänsyn lill all viss oklarhet får ansesråda huruvida avdrag kan medges eller inte, speciellt i belysning av attreglerna för vad som är kapitalföriusl har ändrals, anser RSV allfrågan bör regleras i samband med detta lagstiftningsärende, RSV anser för sindel atl det mesta lalar för alt belopp som har förverkals inle bör varaavdragsgillt. Regleringen bör göras generell för alla typer av förverkanden ochdärför ske i 20 § kommunalskallelagen.