prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — När det gäller kabelsändningsomrädet finns det enliglstatskontoret anledning alt belysa länsslyrelsealterna-tivel genom ytteriigareutredning och analyser. Från framför allt kommunalt häll finns ett betydande stödför tanken på tillståndsgivning till kabelsändningsverksamhel,särskilt på . Mer eller mindre bestämda uttalanden i den riktningengör kommunstyrelsen i kommun (majoriteten), kommunstyrelserna i Gävleoch kommuner, kommunstyrelsen i (majoriteten),kommunstyrelsen i , kommunstyrelsen i kommun(majoriteten), informationschefen i . 1984/85:199 173 kommunstyrelsen i kommim. (majoriteten), FUmcentrum och . Kommunstyrelsen i kommun (majoriteten) förklararatt respektive kommun inte bara kan bedöma de planmässiga förutsättningarnautan också göra de för kommunen relevanta kultur- och mediepolitiska bedömningarna.Kommunstyrelsen fortsätter: "De skäl som kommitlén anför mot kommunerna somtillståndsgivare är svaga och ofullständigt motiverade. Om ett centralt organsvarar för tillståndsgivningen skulle garantier skapas för enhetliga regleroch principer inte minst i tekniskt avseende, säger kommitlén. Om samma synsätttillämpades på t. ex. bygglovprövningen så skulle kommunerna inte ha givits ensådan rätt. Det är fullt möjligt att på samma sätt som inom planväsendetutarbeta centralt fastställda normkrav, kombinerad med en lokal tillståndsprövning.Kommittén säger att kommunerna saknar kompelens att pröva kabelnälsfrågor.Del är självklart alt sä är fallet eftersom ingen annan heller har sådanaerfarenheter . Men kommunerna har inom andra vikliga områden skaffatsig erfarenheter inom självstyrelsens ram. varför även tillståndsprövning avkabelnät torde vara möjligt att lära sig för kommunerna. Del bör understrykasatt även kommunerna skall vara bundna av de ramar som den grundlagsskyddadeinformations- och yttrandefriheten stadgar. Prövningen får i det fallet inteskilja sig från vad som föreslås för den centrala kabelnämnden. Övrigaprövningsgrunder kan fastställas i lag genom rambestämmelser." Kommunstyrelsen i kommun förordar att de kommunersom så önskar skall kunna ta ansvar för tillståndsgivningen. Enligt Svenska kommunförbundets styrelse (majoriteten) kandet i ett första utvecklingsskede finnas skäl au åstadkomma de garantier förenhetlighet i prövningen som eu organ på riksnivå innebär. Så snart sommöjligt bör emellertid prövningen flyttas över till de kommuner som så önskar.Den statliga kabelnämnden bör då fortfarande handha frågor som avser indragningav sändningstillstånd. Kommunstyrelsen i (majoriteten),kommunstyrelsen i och informationschefen i kommunuttrycker sig på liknande sätt. Kommunstyrelsen i kommun (majoriteten) ochkommunstyrelserna i och kommuner anför att kommunerna, om encentral tillslåndsmyndighel inrättas, bör ha rätt alt vägra godkänna lillståndssökande,dvs. Kommunstyrelsen i kommun (majoriteten) anför att delär ett absolut minimikrav alt kommunerna kan besvära sig över det centralaorganets beslut. Kommunstyrelsen i kommun (majoriteten) anser altformerna för en tillståndsprövning bör utredas särskilt. Kritiska röster mot tanken på tillståndsgivningförekommer emellertid också. Fem ledmöter i kommunstyrelsen i (m och fp) förklarar att de bestämt avvisar ett stärkt kommunalt inflytande.Fyra ledamöter i Svenska kommunförbundets styrelse (c) lar upp frågan om tillståndsgivninglill s.k. lokala operatörsförelag (se avsnitt 6.2.3.2). Prop.1984/85:199 174 Ledamöterna anför all kommunens medverkan här börbegränsas till att gå en eventuell central kabelmyndighet lill hända medadekvat information om lokala förhållanden som kan erfordras för allmyndigheten skall fatta sitt beslut på bästa möjliga beslutsunderlag. Någonannan medverkan synes ej erforderlig. 6.2.2 Tre slag av tillstånd Kommitléns förslag Tre slag av tillstånd skall kunna förekomma: 1) rätt att vidaresändaprogram från en satellit i fast trafik, en s. k. kommunikationssatellit, 2)rätt att bedriva lokala sändningar och 3) rätt att upplåta utrymme i ettkabelnät för lokala sändningar (s. 283 f). Kommiltén förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran avkammarrätten i , radionämnden, kommunstyrelsen i ,, , , och . anser alt kommittén har anfört övertygandeargument för alt dessa tre slag av verksamhet skall kräva tillstånd. Statskontoret känner sig däremot inte övertygat om alt delär lämpligt alt låta lagregleringen anknyta till alt det är fråga om sändningarfrån en "satellit i fast trafik". Om sådana sändningar inte kanavgränsas från andra satellitsändningar, raseras grunden för kommitténsförslag. Statskontoret anser att denna i den tekniska utvecklingen inbyggdarisk bör uppmärksammas vid departementsberedningen av kommitléns förslag. motsätter sig alt utrymme i ettkabelnät skall få upplåtas lill tidningsföretag men godtar i övrigt förslagen. SAF, , Radio- & Hemelektronikleveranlörer(SRL), (), avstyrker förslaget all del skall krävastillstånd för att få vidaresända program från en kommunikationssatellit. Enligt saknas del grund för all iförväg pröva om signaler från en kommunikationssatellit skall få vidaresändas.Dessutom är det inte rimligt att en stor grupp av dagens cenlralantennanläggningarskall åläggas tillståndskrav om man önskar vidaresända kanaler frånkommunikationssatelliter. Kommitténs förslag torde innebära att en eventuellkabelnämnd skulle belastas med flera lusen ansökningar från cenlralantennanläggningarmed över 50 anslutningar. SRL, CANT och anför att dentekniska utvecklingen gör det allt svårare att skilja mellan sändningar från deolika slagen av telesalelliler. Det finns en tendens au kommunikationssatelliternafår allt högre effekt som de direktsändande satelliternas Prop.1984/85:199 175 Det material som kommer att utsändas viade olika satelliterna kommer heller inte att uppvisa några direkta skillnader. menar all det redan nu är svårt altskilja mellan de olika slagen av sändningar. Direktsändande satelliter harsvårigheter att upprätthålla den avsedda effektnivän (exempelvis Japanssatellit BS-2, 100 W), medan kommunikationssatelliterna får allt starkaresändare på nivån 50 W. Det sker också en utveckling mot allt känsligare ochbilligare mottagare. Även skillnaden i rättslig status kan komma alt heltutplånas (exempelvis Coronetprojekt). Den verkliga gränsen gårenligt företaget inte mellan sändningar från de olika slagen av satelliter utanmellan kodade och icke kodade signaler - oavsett om del är fråga omöverföringar mellan markstationer, via satellit eller i kabel. 6.2.2.1 Rätt att vidaresända program från en satellit ifast trafik, en s.k. Vidaresändning av program från en kommunikationssatellitskall vara samtidig och oförändrad (s. 283, jfr s. 277 och 143). Programmenskall alltså vidaresändas efter mottagandet, dvs. ulan tidsförskjutning.Delta betyder alt tillslåndshavaren inte får spela in programmen och förstdärefter sända ul dem lill tittarna och lyssnarna. Programmen skall också vidaresändassom de är, dvs. ulan tillägg till eller förändringar av originalsändningen,såsom på- och avannonser, svensk programtexlning eller speakerkommenlarer.Utsändning av bandade program eller program som redigerats i något avseende,t.ex. försetts med svensk text, skall jämställas med de två slagen av lokalsändningsverksamhet (s. 279). Ett tillstånd all vidaresända program skall inte varagenerellt utan avse en bestämd programkanal som överförs viakommunikationssatellit (s. 297). Uttrycket samtidig och oförändrad vidaresändningdiskuteras av sektionsnämnden E vid tekniska högskolan i , lät varapå tal om vidaresändning av rundradiosändningar. Absolut sett är det enliglnämnden givetvis helt orimligt alt tala om "samtidig och oförändrad"vidaresändning. Frågan är i stället vilken fördröjning och vilka förändringarsom tillåts. Nämnden anser det troligt att kommittén avsett att tillåta såvälfrekvensomvandling som avkodning och sådan teknisk kvaliletsförsämring sombetingas av utrustningens prestanda. Enligt nämnden har det däremot inteklargjorts vad kravet skall innebära för program med styrsignaler, l.ex. enkanal med språkversionerat ljud eller text. Det framhålls att det inte ens ärotänkbart att flera olika reklaminslagsversioner sänds men medbegränsad bandbredd. Detla bör enligl nämnden kunna accepteras. Prop.1984/85:199 176 Video är också inne på all kommittén inte klartangett hur uttrycket bör förstås. "Satellitsignaler vidaresänds inte alltid ioförändrad form från head-end. När signalen länkas upp för utsändning översatellit kan t. ex. textinformation inbakas, signalen förvrängas etc. Vidutsändning från head-end måste signalen omformas och textinformationenidentifieras. Del bör klart framgå av den kommande lagstiftningen all dennatyp av tekniska förfaranden inte förhindras. Det kan vidare länkas alt det satellitsändandeprogrambolaget önskar bereda den svenska publiken möjlighet att se svenska ochnordiska långfilmer, vilka inte är lika attraktiva för den icke-skandinaviskamarknaden. Delta kan göras möjligt genom att dessa program sänds i förväg ochautomatiskt utlöses vid planerad sändningslid. Programkanalen är alltså likadani hela landet men hela programkvällen har inte rent tekniskt sänts samtidigtfrån satelliten. Denna lösning skulle möjliggöra att programutbudet ur kulturpolitisklhänseende skulle förslärkas enligt vår mening. Något skäl att i lagstiftningenhindra sädana sändningar eller andra tekniska möjligheter att variera utbudetfrän land till land torde inte föreligga. Vi utgår frän att kommitlén inteavsett att lagstiftningen skulle begränsa denna möjlighet och följaktligen kommande lagtexten i stället möjliggör ett sådant förfarande." Kommunstyrelsen i kommun ifrågasätter villkoret attdel skall vara fräga om samtidig och oförändrad vidaresändning. Det kan vararimligt att operatören vill begränsa sändningstiderna eller avstå från allvidarebefordra vissa programtyper. Sådana ingrepp i originalsändningarna måsteenligt kommunstyrelsen kunna medges. och 's ABavstyrker förslaget att ett lillstånd skall avse en bestämd programkanal somöverförs via kommunikationssatellit. Båda bolagen betraktar detla krav somorimligt med tanke på det stora programutbud som kan väntas. Seih's ABillustrerar vad kravet skulle innebära , då enbart satellitkan antas sända 16 program. Med t. ex. 200 lokala kabelnät i landet skulleenbart den satelliten kräva 3 200 tillstånd av kabelnämnden. En smidigare och rimligare lösning än all varje tillståndskall avse en bestämd programkanal vore enligt attge varje nät ett generellt tillstånd all vidaresända programutbudet från kommunikationssatelliter- under förutsättning all kanalernas innehåll är förenligt med svensk lag. 's ser tvä möjligheter att lösa frågan.Antingen att kabelnämnden generellt beslutar att det är lillålel all vidaresändaen viss satellilkanal i kabelnäten. Nälägarna skulle i så fall vara skyldigaatt anmäla varje förändring av det utbud som vidaresänds. Den andra möjlighetenär att del helt enkelt beslutas att del är fillåtet att vidaresända alla salellilkanalerlill dess kabelnämnden förbjudit någon. 1984/85:199 177 6.2.2.2 Rätt att bedriva lokala sändningar Kommitténsförslag Rätt att bedriva lokala sändningar skall i första handleda lill att sådana kommer till stånd i en särskild kanal i nätet; syfte! medprogramverksamheten i denna kanal skall vara att åstadkomma en vidsträcktyttrande- och inrormationsfrihet. goda ytlrandemöjligheter för olikalokala intressenter och mångfald i utbudet (s. 283 f och 305). Den särskilda kanalen för lokala sändningar skall undervissa förutsättningar ställas lill förfogande gratis för det s. k. lokalaoperatörsföretaget, se 6.3,1. Kommiltén ser det som ett värde i sig om lokalsändningsverksamhet kan organiseras inom ramen för den särskilda kanalen (s.305). Kommitténs förslag tillstyrks eller lämnas utan erinran avstatens kulturråd, närradiokommiltén, chefen för i ,kommunstyrelsen i , kultur- och fritidsnämnden i Västeråskommun, . , och läns landstings förvaltningsutskott. Kommunstyrelsen i anför att del förkommunerna är utomordentligt betydelsefullt med en speciell kanal för lokalasändningar. i ser densärskilda lokala kanalen som en stor chans för föreningslivet och det lokalakulturlivet att få kontakt med en publik som man haft svårigheter attnä. hälsar med tillfredsställelsekommitténs ståndpunkt alt lokala sändningar i första hand skall användas föralt ge intresserade lokala institutioner, föreningar m. fl. möjligheter attmedverka med program. Enligt närradiokomtnittén finns det skäl alt sammanföraall lokal programverksamhet lill den särskilda lokala kanalen. Kommittén sägersig ha den erfarenheten all politiska partier, kyrkor och andra rörelser somvill utnyttja en lokal radiosändare, ser ett värde i att man använder sammafrekvens. Det gör marknadsföringen av verksamheten lättare som en merallsidigt sammansatt publik nås. Chefen för i förespråkar attutsändningarna i den särskilda lokala kanalen sker från den lokala AV-centralen(läromedelscentralen), som ortens skolor regelmässigt finansierar. Härigenomkan också kommunerna underlätta verksamheten, t. ex. genom att ställastudiolokaler lill förfogande. 12 1984/85. Prop.1984/85:199 178 6.2.2.3 Rätt att upplåta utrymme i ett kabelnät för lokalasändningar Kommitténs förslag Rätt alt upplåta utrymme i ell kabelnät för lokalasändningar skall ge Ullslåndshavaren möjlighet att hyra ut kanalutrymme påaffärsmässig basis (s. 284). Däremot skall han inte själv få bedrivaprogramverksamhet, dvs. sälta samman programutbudet i en eller flera kanaler.För att denna princip inte skall frångås anser kommittén alt upplåtelse avutrymme inie skall fä ske till dotterföretag eller annat rättssubjekt som tillslåndshavarenhar intressen i. Någon lagreglering av närståendeproblematiken föreslås dockinte (s. 305). Upplåtelse av utrymme skall endast fä ske i ett steg. Densom förhyr utrymme skall således inte få hyra ul utrymmet i andra hand (s.309). Programverksamheten i kanalulrymme som hyrs ul skall intebehöva uppfylla kravet på en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet.Tvärtom skall det vara möjligt all låta olika kanaler få sin speciella prägel ifråga om programinnehåll och idémässig inriktning (s. 308 f). och Tidningtillstyrker all utrymme i ett kabelnät skall få upplåtas på det sätt somkommittén föreslagit- Från sida uttalas att man finner diskussioneni betänkandet något oklar. vid ochHyresgästernas motsätter sig all den som har fält lillstånd attupplåta utrymme skall få hyra ut detla till tidningsförelag. En sådan möjlighetskulle enigt i första hand utnyttjas av de störstaoch mest bärkraftiga tidningarna. Del visar enligt förbundet redan den pågåendeförsöksverksamheten med lokal kabel-TV. Kommitténs förslag skulle därförytterligare förstärka obalansen pä tidningsmarknaden. Förbundet anser dessutomatt tidningarnas aktiva dellagande fordras i sändningarna i den särskildalokala kanalen för alt dessa sändningar skall få ett professionellt ochslagkraftigt innehåll. De tidningar som uttalat sig har ett annat synsätt.Smålandspostens Boktryckeri AB framhåller att det är angelägel att lagstiftareninte försvårar för tidningsföretag att operera i egna kanaler. säger sig inte kunna acceptera all de eventuella monopolsituationer somföreligger tas lill intäkt för någon särbehandling av tidningsföretagen. Sådanaåtgärder mäste betraktas som grava inskränkningar av yttrandefriheten, uttalartidningen. Kommitléns ståndpunkt att upplåtelse av utrymme i ettkabelnät inte skall få ske till tillslåndshavaren närstående rättssubjekt, harinte kommenterats av någon remissinstans. Prop.1984/85:199 179 6.2.3 Två lillslåndsberättigade subjekt Kommitténs förslag I varje kabelnät skall del finnas högst tvä lillständsberättigadesubjekt, nätets ägare och del s.k. lokala operalörsföretagel. Dagstidningar,ideella organisationer m.fl. skall alltså inte kunna ges egna tillstånd avkabelnämnden. 1 den mån de önskar bedriva lokal programverksamhet i egetkanalutrymme, får de hyra detla av nälägaren eller det lokala operatörs-företaget(s. 281 O- De programregler som föreslås gälla skall iakttas av tillståndshavarna.Sanktioner på grund av att regler överträtls skall alltså riktas mot dem. I denmån någon annan än tillslåndshavaren bedriver den egentliga sändningsverksamheten,skall han närmast inta ställningen av programleverantör. Förhållandet mellan tillslåndshavarenoch den som egentligen sänder avses vara en avtalsfräga. Tillståndshavarenstillhandahållande av sändningsmöjligheter anses därför inte utgöra myndighetsutövning(s. 283). Kommitléns förslag tillstyrks av ochFolkets . "Nämnden har ingen invändning mot den föreslagnaprincipen alt antalet avtalsslulande parter bör begränsas. det oklart hur Mmk tänker sig rollfördelningen ochprioriteringsordningen mellan de tvä lillständsberättigade parter som föreslås,dvs. nätägare och lokala operalörsföretag. Uppenbarligen kan dessa två parterräka i konflikt i fråga om dels rättigheterna all vidaresända salellilkanaler.dels rättigheterna att upplåta kanaler för lokala sändningar. Just nämndarättigheter kan också enligt Mmk förväntas utgöra den ekonomiska grundvalen förverksamheten i kabelnät (s. 286). Av betänkandet framgår att Mmk i första hand tänker signätägaren som innehavare av dessa ekonomiskt väsentliga rättigheter (bl. a. s.286). I den mån lokala operatörer önskar söka tillstånd i aktuella avseendenankommer det pä dem att först träffa överenskommelse med nätägaren. Grundregelnföreslås dock vara att nätägaren har företräde som tillståndsinnehavare (s.291-92). anges emellertid del lokala operatörsföretaget som en samrädsparttill nätägaren (s. 287). Vidare framgår alt kommunerna skall vara viktiga ochnärmast självskrivna partners i de lokala operalörsföretagen, parallellt medatt de föreslås få yttranderätt inför lillståndsbe-slul från kabelnämnden (9 8förslag lill lag om kabelsändning). förstår leder Mmk:sresonemang lill alt de lokala operalörsföretagen ändå får en stark ställningvid eventuella konflikter med nätägarna, både som föreslagna samrådspartnersoch - främst - genom kommunernas ställning inom operatörsföretagen ochgentemot kabelnämnden. I deu.a sammanhang bör det också påpekas att Mmk inteföreslår några regler för rangordning i de fall flera parter inom ett områdesöker lillslåp.d hos kabelnämnden. Även i dessa fall kan bl. a. kommunernasbeslut komma att bli avgörande (s. 293-94). Sammanfattningsvis finner nämnden del svårt att bilda sigen klar upp- Prop.1984/85:199 180 fattning om vilka riktlinjer som skall gälla videventuella konflikter mellan lillståndssökande parter." Vissa remissinstanser är inte nöjda med den föreslagnabegränsningen av antalet lillslåndsberättigade subjekt. Kommunstyrelsen iBorlänge kommun (majoriteten) anser alt kommunerna bör ha företräde när delgäller alt få sändningstillstånd för att värna möjligheterna lill kommunalinformation via kabelsändningar. i kommunpläderar för undersökning av möjligheten alt ge någon form av tillstånd till samarbelsorganmellan föreningslivet och den enskilda kommunen. BoktryckeriAB anser att den som opererar i en egen kanal, l.ex. en tidning, bör kunna fåegen sändningsrätt när del gäller program från kommunikationssatelliter. I några yttranden riktas mer eller mindre stark kritik motdet föreslagna förhållandet mellan de olika funktionerna ikabelsändningsverksamheten. () anser all man börsöka eftersträva en klarare och mer renodlad utformning av funktionerna. Detrör sig enligl TU:s mening i huvudsak om tre funktioner: nälägarfunktionen, uthyrarfunklionenoch sändarfunklionen. Nälägarfunktionen beslår i alt anlägga och underhållakabelnät. Uthyrarfunklionen beslår i att hyra ut tillgängligt sändningsulrymme,dvs. ställa ell kommunikationsmedel lill förfogande. Sändarfunklionen slutligeninnebär all bedriva programverksamhet. TU anser alt lagstiftningen bör byggapå dessa tre funktioner. Av särskild vikt är all hela ansvaret förprograminnehållet hänförs lill sändarfunklionen och all därtill knytsfunktionen av ansvarig programulgivare. På så sätt kan del bli möjligt atttillämpa det väsentliga i tryckfrihetsförordningens ansvarsmodell. Närradiokommilténoch är inne på liknande tankegångar. 6.2.3.1 Nälägaren Kommitténs förslag Nälägaren skall kunna ges lillstånd att vidaresändaprogram från en kommunikationssatellit och upplåta utrymme i nätet för lokalasändningar. För att lillstånd skall kunna ges, skall fordras alt nälägaren ärsvensk medbo.rgare. svensk juridisk person eller utländsk medborgare som harhemvist i . Tillstånd alt vidaresända program från en kommunikationssatellitskall på begäran förenas med tillstånd att upplåta utrymme i nätet för lokalasändningar. Del senare slaget av tillstånd skall också kunna lämnas separat (s.283 0. Om nälägaren har fåll tillstånd alt upplåta utrymme inätet för lokala sändningar och gör detta, skall han svara för allprogramreglerna iakttas. Sanktioner på grund av att regler överträtls skallalltså primärt drabba nälägaren själv och endast sekundärt den som hyrt utrymmeav honom, t. ex. en tidning. Det kan därför bi; aktuellt all nälägaren i sinegenskap av lillslåndshavare begär all få förhandsgranska program som tidningenavser Prop.1984/85:199 181 att sända, om nälägaren befarar alt programmen innebäröverträdelse av gällande programregler (s. 309). E vid tekniska högskolan i uppmärksamheten på att olika delar av ett nät kan ha skilda ägare.Nämnden bedömer alt kommitténs förslag kan komplicera tillståndsfrågan om "pri-märnälet"har en ägare och denne ej sänder till bostäder eller ens till allmänheten utanendast till "undercentraler" med andra ägare, t. ex.bostadsrättsföreningar eller undernät med färre än 50 anslutna bostäder. Ett parremissinstanser kritiserar att nätägaren inte själv skall få bedriva lokalprogramverksamhet. Således anser att nätägaren har ell naturligtinformationsbehov till kunderna när del gäller exempelvis pågåendeunderhållsarbeten, instruktioner och programtablåer. Nätägaren bör därför harätt att distribuera program som berör hans egen verksamhet. anser att SABO-förelageni samråd med hyresgästernas lokala organisationer bör ha rätt alt bedrivalokala sändningar till hyresgästerna i förelagens fastigheter. Televerkelsuppgifter som nätägare diskuteras av pressens organisationer. () anför att del är viktigt att verkels uppgifterbegränsas till all gälla ansvar för kabelnäten som sådana. Att tilldela verket,som är ett statligt monopolföretag, någon annan roll skulle enligt TA uppenbartstrida mot en för ett öppet samhälles fortbestånd grundläggande princip.Svenska Tidningsutgivareföreningen () diskuterar om det är lämpligt altteleverket som allmän trafikanstall över huvud laget skall ha någon sändarfunklion,vidaresändning av salellitprogram inbegripen. TU finner detla vara klartbetänkligt och en för ell allmänt kommunikationsföretag arlfrämmande funktion. Detförslag som framför allt tilldragit sig intresse är att nätägaren skall svaraför iakttagandet av programreglerna i kanalutrymme som han hyr ul. Mer ellermindre kritiska synpunkter på detla förslag har , institutionsstyrelsenjör vid , närradiokommiltén,, , , , ,'s , , ,utbildnings- och kulturnämnden vid och Publicistktubben. betecknar kommitténs förslagsom helt oacceptabelt. TU anser del vara en helt orimlig censurregel attnätägaren skall ha rätt att förhandsgranska program som en tidning avser att sända. 's förmodar all del från nätägarenssynpunkt inte kommer att te sig speciellt intressant att hyra ul kanalulrymmeom kabelnämndens åtgärder vid överträdelse av programregler drabbar honomsjälv. Prop.1984/85:199 182 1 stället för kommitténs förslag förordarremissinstanserna genomgående att den som egentligen sänder skall ha ansvaretför programreglernas iakttagande. 6.2.3.2 Det lokala operalörsföretagel Kommitténs förslag Del lokala operalörsföretagel skall kunna ges alla treslag av tillstånd (s. 284). För alt lillstånd skall kunna ges fordras attförelaget är lokall förankrat, brett sammansatt och utgör en självständigjuridisk person.