prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Fullmäktige iriksgäldskontoret har i en skrivelse yttrat sig över det här redovisadeförslaget. Fullmäktige anser att en ordningsom innebär atl tillhandahåller krediterna tillgodoserkraven på överblick och redovisning av statsskulden samt att nuvarandestordriflsfördelar bibehålls. En ändrad inriktning på kreditgivningen kräver vissa smärre förtydliganden i lagen(1982:1158) om riksgäldskontoret.Fullmäktige kommer, om accepterar här redovisad ordning, att föreslå alt lagen omriksgäldskontoret förtydligas i vissa avseenden.I sitt remissvar uppger fullmäktige som sin uppfattning alt har goda förutsättningar attutforma kreditgivningen på ettflexibelt och marknadsanpassat säU. Räntesättningen bör anknyta lill marknadsmässiga upplåning medett visst mindre tillägg för att täcka kontorets koslnader. Räntetilläggetsstoriek och de närmare villkoren för kreditgivningen bör utformas efteröverläggningar mellan och vederbörande affärsverk. Därvid börhänsyn tas till respeklive verks speciella förutsättningar. 1984/85:100 Bilaga 1 60 5 Vissa särskilda budgeteffekter samtvalutaförluster 5.1 Särskilda budgeteffekter Som etl led i arbetet medall förbättra statsfinanserna bedrivs ell fortlöpande raiionaliseringsarbete ifrågor som rör den statliga kassahällningen, den statliga fondhanteringen ochden statliga långivningsverksamheten. Arbetet har berört såväl utgiftssidan sominkomstsidan i budgeten och del har i en rad fall utmynnat i förslag till ålgärder som ger en beslående positiveffekt på statsbudgeten. Vissa av åtgärderna har medfört enengångseffekt som innebär att statsbudgetens kassamässiga underskott reducerasunder något eller några budgetår. Andra förändringar kan leda till en beståendeförändring av inkomst- eller utgiftsnivån ulan atl för den skull ha någrarealekonomiska effekter. Effekter av ålgärder somhär behandlas kan vara svåra alt beräkna, framför allt kan det vara svårt attsärskilja engångseffekter frän mer beslående effekter på statsbudgeten. Det ärockså svårt all dra gränsen mellan effekter på statsbudgeten som är en följd avbedriven budgetpolitik i etl kärvt slalsfinansielll läge och vad som är attanse som särskilda budgeteffekter. Det är emellertid viktigt atl ändå försökaskilja ut de engångsvisa effekterna så atl ej statsbudgetens underiiggandeutveckling undanskyms. I det följande kommer jag därför i korthet atl redovisade engångsvisa effekter resp. nivåförskjutningar som kan särskiljas /83 t.o.m. föreliggande budgetförslag. För redovisningen gäller,vad avser ålgärder på inkomstsidan, att enbart den initiala effekten av ändrad skatteuppbörd eller den klartuttalade tillfälliga höjningen av en skatt, avgift eller inleverans betraktassom engångseffekt. På utgiftssidan har en förändrad redovisning av statlig verksamhet i en del fall inneburitbetydande nivåförändringar. Jag vill ocksåunderstryka att engångsvisa effekter har förekommit på statsbudgetenutan alt de för den skull särskilt redovisats. Vad som gjort del angeläget altnu redovisa budgelutveckiingen rensad från engångseffekter, nivåförskjutningaroch från de stora valutaförlusterna är dels all omfattningen blivit större,dels all finansutskottet relativt utförligt behandlade de engångsvisaeffekterna i sitt betänkande till regeringens budgetförslag 1984 (FiU1983/84:25). Effekterna kan indelas i tre huvudgrupper,nämligen - budgetavlastningoch redovisningslekniska åtgärder. Denna uppdelning anslutertill genomgängen i finansutskottets betänkande. Kassahållningsålgärderbestår av åtgärder för en stramare statlig kassahållning. Dessa ålgärder gernormalt engångseffekter på budgeten samii- 1984/85:100 Bilagal 61 digt som de medför en permanent effekt i form avminskat upplåningsbehov. Effekter av detta slag har uppställ till följd avexempelvis förslaget om samordnad uppbörd av skaller och arbelsgivaravgifter.Den samordnade uppbörden beräknas medföra en positiv engångseffekt påstatsbudgeten /85 genom en förskjutning i uppbördsterminerna.Omläggningen medför även en permanent bestående positiv budgeteffekt. Andraexempel på kassahållningsålgärder är förändrad uppbörd av mervärdes-, bensin-och energiskatt, omläggning av affärsverkens redovisning av lagstadgadesocialavgifter, förkortade kreditlider för vissa punktskatter samt ändradeuibetalningsregler för s. k. bidragsanslag. Även för dessa åtgärder är detsvårt att exakt beräkna engångseffekten. 1 viss utsträckning har kompletterandeålgärder på utgiftssidan också måst vidtas. Renaengång.sförsiärkningar kan vara av vitt skilda slag. Till denna kategori harjag räknat extra inleveranser frän affärsverken, utförsäljning av oljelagerm.m. Dessa åtgärder är visserligen av tillfällignatur men ger en långsiktig realekonomisk besparingseffekt genom att debegränsar statens lånebehov och därmed räntekostnaderna. I finansutskottetsbetänkande /84:25 definieras biidgeiavlasining som en åtgärd som medför enbestående minskning av det statliga budgetunderskottet men som endastomfördelar långivningen och därmed inle innebär någon realekonomisk besparing.Finansieringen kommer alltjämt alt ta samma utrymme pä kreditmarknaden menupplåningen sker på annat sålt än genom . Ur samhällsekonomisksynvinkel är åtgärden närmasl all betrakta som en bokföringstekniskomläggning, vars främsta värde ligger i atl budgetunderskottet blir merrättvisande vid internationellajämförelser och samhällsekonomiska bedömningar. 1 andra länder är det nämligeninte vanligt att redovisa långivningöver statsbudgeten. Till denna kategori kanhänföras det förslag om finansiering av vissa affärsverks verksamhet, som jagnyss framlade. Vidare uppslår effekter på statsbudgeten under innevarandebudgetår till följd av ändrad finansiering av investeringar. Enligt beslutskall bostadslångivningen finansieras genom upplåning via ett särskiltlåneinstitut fr. o.m. Detta medför ett årligt minskatupplåningsbehov på statsbudgeten om ca . Denna förändringmedför atl molsvarande utgift på budgeten bortfaller, medan ränteinkomsternafrån lidigare beviljade lån successivt - i början mycket långsamt - sjunkerför alt försvinna helt när samtliga tidigare lån är amorterade. Detla skerförst om ca 30 är. I elt långsiktigt perspektiv medför förändringen avbostadslånefinansieringen ingen budgetavlastning eftersom inkomsler ochutgifter vid nuvarande byggnadsvolym och byggnadskostnader i stort settbalanserar. 1 etl mer kortsiktigt perspektiv blir budgetavlasiningen emellertidbetydande. Mot bakgrund av att bostadslånen fr.o.m. budgetårel 1985/86 definitivt förts bort frän budgeten, harjag valt att betrakta utgifterna för dessa lån under 1984/85:100 Bilaga 1 62 perioden /83 - 1984/85 som särskildabudgeteffekter. Jag har dock ej beaktat effekten på budgetens inkomstsida.Skälet till detta är atl denna effekts storlek beror på vilket år som las tillutgångspunkt för beräkningen och all valet av utgångsår är godtyckligt. Del börvidare noleras atl bosladslåneutgiflerna inte exkluderals vid beräkningarna avunderliggande utveckling i budget- och kompleileringspropositionerna . En annan typ avbudgeiavlastning uppslår till följd av vad som kan kallas redovisningslekniskaålgärder. Till denna kategori räknar jag t.ex. vissa förändringar avseende destatliga fonderna. Däremot har jag inte betraktat del löpande saldot för fondersom redovisas över statsbudgeten som en särskild budgeteffekt. ingicksjukförsäkringsfondens saldo i de s. k. extraordinära åtgärderna. De ålgärder jag här harredogjort för avser flera olika områden. Som jag anförde inledningsvis ärsyftet med denna redovisning all särskilja de engångsvisa och nivåförändrandeeffekterna så att inte statsbudgetens underliggande utveckling undanskyms. Somjag lidigare nämnt kan avgränsningen av särskilda budgeteffekter diskuteras.Jag vill därför kort beröra etl antal poster i budgeten vars storlek varieraröver åren, men som inle ingår i min beräkning av särskilda budgeteffekter. Jaghar exempelvis inle räknat in de anslag, främst inomarbetsmarknadsdepartementets område, som är starkt konjunkturberoende. Inteheller ingår anslagen till slöd ät krisdrabbade företag och branscher. Vidarehar jag inle räknat in förändringar i inleverans av överskoll lillstatskassan. Vinsterna har huvudsakligen uppställ lill följd av ökadstatsupplåning och de ökade kostnaderna för statsupplåningen statsskuldränlorna- kan ses som en motposl lill vinster. Jag har härulöver inlebeaktat variationer i utbetalningen av kommunalskaltemedel som en särskildbudgeteffekt. För utgifterna och inkomsterna under posten tillkommandeutgiftsbehov, netto, har inle någol belopp förts upp som särskild budgeteffekt,m. h. t. atl beräkningen av denna post är preliminär till sin nalur. Förfullständighe-lens skull bör nämnas au del på statsbudgeten finns etl betydandeantal anslag av uttalad engångskaraktär. Detla har ej beaktats i beräkningeneftersom de normall inte är av samma karaktär som lidigare nämndaengångseffekter. Över åren torde dessutom summan av engångsanslagen inlevariera i särskilt hög utsträckning. Jag har beräknat desärskilda budgeteffekterna enligt vad som framgår av tabell 3. 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 kan i-5,9 -1-5,0 -1-10,8 -1-2,9 kan -1-6,8 -f7,8 -i- 6,6 Saidopåverkan -0,9 -2,8 -I- 4,2 +2,9 1984/85:100 Bilagal 63 har iden skrivelse som utgör underlag för huvudtitelsbilagan Räntor på statsskuldenm.m. pekat på en redovisningsprinci-piell fråga som hänger samman med kontoretsmetod för värdering av den utländska statsskulden. Ett utländskt lån redovisasunder låneperioden till värdet i svenska kronor vid upplåningstillfället. Omlånets värde i svenska kronor vid återbetalning avviker från del bokfördavärdel belastar eller gottgörs skillnaden statsbudgeten som en valutaförlusteller valutavinst. Till följd av de svenska devalveringarna åren 1981 och 1982samt den kraftiga uppgången av dollarkursen, är det bokförda värdet av denutländska statsskulden lägre än värdet uttryckt i aktuella valulakurser (sevidare bilaga 17 Räntor pä statsskulden, m. ).Detta innebär alt slora valutaförluster realiseras och belastar statsbudgetendels på grund av planenliga amorteringar och inlösen av lån, dels då lån lösesin i förlid och ersätts med lån med fördelaktigare villkor. Valutaförlusternainnebär emellertid inte en ökning av utlandsskulden uttryckt i aktuellavalutakurser, ulan endasl en ökning av utlandsskuldens bokförda värde.Valutaförlusterna innebär inte heller någon ökning av likviditeten i ekonomin. RRV har i beräkningen avstatsbudgetens ulfall för innevarande budgelår också behandlatvalutaförlusterna, mot bakgrund av att dessa under /85 beräknasöka med inemot . jämfört med det i statsbudgeten beräknadebeloppet. Verket anför att valutaförlusterna inte medför någon kassamässigbelastning på statsbudgeten och då huvudprincipen för redovisningen ärkassamässig, kan den nuvarande metoden för bokföringen av valutaförlusterdiskuteras utifrån redovisningsprincipiella utgångspunkter. Riksgäldskontorethar i sin skrivelse framfört synpunkter av samma slag. Jag noterar de framfördasynpunkterna avseende statligredovisningspraxis och förlusternas realekonomiska innebörd. Valutaförlustervid omsättning av utlandslän kan, som framgått, betraktas som enbart enbokfö-ringsmässig registrering av en förändring av statens finansiella förmögenhet.Jag noterar också att kursvinster kan förekomma. Prop.1984/85:100 Bilagal 64 Även svårigheterna atl på etttillfredsställande sätt prog-nosticera valutaföriuslerna bör beaklas i dellasammanhang. Vid en genomgång av den underliggande budgetutvecklingen är det,som tidigare framgått, mofiverat att särskilja valutaförlusterna från ränteutgifternapå statsskulden så att den underliggande trenden vad avser slalskuldränlornaåskådliggörs (se tabell 4). Denna justering gjordes ej vid beräkningen avunderliggande budgetsaido budget- och komplelieringsproposi-tioner. Den underliggandeutvecklingen av statsbudgeten framkommer om statsbudgetens inkomster ochulgifler korrigeras för tillfälliga och redovisningsmässiga budgeteffekter ochvalutaförluster. Den underliggande utvecklingen framgår av tabell 5. Jämförtmed lidigare beräkningar av det underliggande budgetsaldot har bl.a. utgifterna för bostadslånen och valutaförlusterna exkluderals från denunderliggande utvecklingen. Som jag tidigare anfört kan avgränsningen avsärskilda budgeteffekter diskuteras. Det bör därför påpekas atl nivån på detunderliggande budgetsaldot är av underordnat intresse jämfört med denutveckling som kan utläsas mellan olika budgetär. Underliggande budgetsaido förbudgetåren 1982/83-1985/; löpande priser 185,4. -81,4 -66,7 -61,7 -60,6 6 Bruttoredovisning av statsbudgetensinkomster Varje beräkning avstatsbudgetens inkomsler är av nalurliga skäl osäker. Mellanbudgetpropositionen och kompletteringsproposilionen revideradesinkomsterna upp med för /84 och med 19,2miljarder kronor för /85. Prop.1984/85:100 Bilagal 65 straxalt redovisa hur jag justerar upp beräkningarna för budgetårel 1984/85 med . Orsakerna till detta är bl. a. ändrade regler för vissa skatter och avgifter samt förändringari konstaterad och prognos-ticerad lönesumme- och konsumtionsutveckling. En annan betydandeorsak lill osäkerheten är alt del över statsbudgetensinkomstsida redovisas både inkomsler och utgifter. Bruttoomslutningen på statsbudgetens inkomstsida är mer än dubbelt såslor som neuot. Jämförelsen överåren försvåras även av tidsmässiga förskjutningar vad avser in-ochutbetalningar på enskilda inkomsttitlar. Ett förändrat antagande om pris- eller löneutvecklingen kan direkt påverkabruttoinkomsterna medan utgifterna påverkas försl efler en lid. I tabell 6redovisas såväl de bruttoinkomster som de utgifter som bokförs på statsbudgetens inkomstsida.Mellan budgetåren 1983/84 och 1984/85 stigerbruttoinkomsterna med ca 10,som utgifterna endast stiger med ca 7,. Detla innebär attnettoinkomsterna som redovisas på statsbudgeten ökar markant mellan dessabudgetår. En molsvarande jämförelsemellan budgetåren 1984/85 och 1985/86 visar däremot all utgifterna stiger snabbare än bruttoinkomsterna,vilket får till följd atl nettoinkomsternasom redovisas på statsbudgeten endast ökar med 2,. inkomstberäkning (bilaga 1.2) ges en utförlig beskrivningav bruttoredovisningen samt av inkomstutvecklingen mellan budgetåren. Tabell 6.Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsida budgetåren 1983/84 1985/86 Skatt på varor och -H0,3 -1-5,0 -f7,6 5 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 1 66 7 Statsbudgeten budgetåren 1984/85 och1985/86 7.1 Beräkningsförutsättningar Vid en beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen isamhället av stor betydelse. beräkningar grundas påantagandet alt lönesumman ökade med 7,. Mellan åren1983 och 1984 antas lönesumman öka samt med5,. Även är 1986 har verkel antagit ökningen lill , vilkel dock endastpåverkar en mindre del av /86. Vad avser den genomsnittligaprisutvecklingen mellan åren räknar riksrevisionsverkel med en ökning med 5 %mellan åren 1984 och 1985 samt . RRV: sberäkningsförutsättningar stämmer i stort sett överens med den löne- ochprisutveckling som jag redogjort för i det föregående.För år 1986 har jag inte gjort någraegna beräkningar av utvecklingen av lönesumma och priser. Jag utgår därtörkalkylmässigt från de av verkel använda antagandena. 7.2 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende budgetårel 1984/85 I riksrevisionsverketsberäkning av statsb-dgetens inkomster för budgetåren 1984/85 och 1985/86 harverket tagit hänsyn till beslut som fattat före den I december 1984.Verket har ocksä kunnat beakta förslag om förändringar som lagts fram avregeringen i propositioner . I förslaget till statsbudgetför nästa budgetår ingår ett antal förslag som påverkar statsbudgetens inkomster.Jag ämnar i det följande redogöra för de justeringar av verkels beräkningar fördels innevarande, dels nästkommande budgetär som jag funnit vara nödvändiga. RRV beräknarstatsbudgetens totala inkomster under /85 till 251 111 milj.kr. RRV har för sinaberäkningar antagit att basbeloppet, enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, kommer att uppgå till . Det av regeringennumera fastställda basbeloppet är dock . Detta medför attjag räknar upp statsinkomsterna på inkomsttiteln skalt påinkomst, realisalionsvinsi och rörelse med 40 milj.kr. räknar jag ned inkomsterna på inkomsttiteln , netto med 40 milj.kr. RRV har beräknatinkomsterna pä inkomstiteln jör regisirering av körkort ochmotorfordon till 110,5 milj. kr. Efter samråd med chefen för beräknarjag dessa inkomster 2,5 milj.kr. högre än vad RRV har beräknat. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 67 Vidare kan inkomsterna avfyravgifter och fariedsvaruavgifter för innevarande budgelår beräknas bli 6milj. större än vad RRV har angett. Efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet räknar jag därför upp inkomsterna underinkomsttiteln , fariedsvaruavgifter med detta belopp. Regeringen har ännu intefastställt domänverkets bokslut för . I avvaktan på ett sådani beslutberäknar jag, efter samråd med statsrådet . , alt inkomslerna påinkomsttiteln överskott för budgetårel 1984/85 blir ienlighet med RRV: s beräkning. Sammantaget medför minajusteringar av RRV: s beräkningar för budgetårel 1984/85 en beräknad ökning avinkomsterna med 8,5 milj. kr. RRV har i sin beräkningav budgetutfallet för /85 beräknat de totala utgifterna till320708 milj. kr. Verket har beaktatförslag lill anslag på tilläggsbudget om sammanlagt 1850 milj. kr. RRV beräknarulgiflsanslagen exkl. slatsskuldräntor lill 240233 milj.kr., ochmerbelaslningen på förslagsanslag exkl. slatsskuldräntor till 3 264 milj.kr.Finansfullmakten har inte ulnylljals under budgetåret. Jag kaninstämma i dessa konstateranden och bedömningar, dock med tillägget att RRVbaserat sina beräkningar på att basbelopp skulle bli . Motbakgrund av atl basbeloppet blir . högre har jag räknat uppmerbelaslningen på förslagsanslag med 100 milj.kr. I övrigt ser jag ingenanledning att ändra i RRV:s tolalsiffa för merbelastning på förslagsanslagexkl. denna dag kommer all föreslås anslag påtilläggsbudget IIomsammanlagt ca 51 milj. kr. Därmed beräknas ulgiflsanslagen exkl.statsskuldränlor att uppgå lill 240284 milj. kr. Tabell 7.Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1981/82-1984/85 1984/85:100 Bilaga 1 68 RRV har beräknatutgifterna för statsskuldräntorna till 70600 milj.kr.Jag delar denna bedömning. Enligt RRV kommer delolala anslagsbehållningarna under innevarande budgetår att minska med 2943 milj.kr. för atl uppgä till 23461 milj.kr. vid ingången av /86. Jaghar inget att erinra mot denna bedömning. Utvecklingen avanslagsbehållningarna mellan budgetåren 1981/82 och 1984/85 framgår av tabell7. Redovisningen koncentreras till de departementsområden däranslagsutvecklingen spelar en särskilt stor roll. Enligt RRV kommerutnyttandet av rörliga krediter att minska med 1 332 milj.kr., bl. a. till följd av alt i samband medändrade finansie-ringsföruisällningar för verket betalat tillbaka 1600 milj.kr.av lidigare utnyttjad rörlig kredit. Jag har inget att invända mot RRV: sbedömning på denna punkl. För tillkommandeutgiftsbehov, netto lar upp . Jag kanansluta mig lill denna bedömning. Sammanlaget beräknar jag utgifterna /85 lill320859 milj. kr. Beräknad merbelastning pä för- Ändrad disposition av röriiga 7.3 Statsbudgetens inkomster och utgifteravseende /86 Riksrevisionsverkel harberäknat statsbudgetens totala inkomster under /86 till 256701milj.kr. RRV har somberäkningsförutsättning utgått ifrån alt basbeloppet för kommer altuppgå till . Del av regeringen fastställda basbeloppet för år 1985uppgår emellertid, som jag nämnt, till . Jag har med anledning avdetta korrigerat RRV: s beräkningar av inkomsterna för budgetårel 1985/86. Förnästkommande budgelår räknar jag sålunda 1984/85:100 Bilagal 69 upp inkomsterna under inkomsttitlarna Fysiskapersoners skall på inkomsl. realisationsvinst och rörelse och Mervärdeskattmed 100 milj.kr. resp. 50 milj. kr. För inkomsttiteln , netto innebär ett basbelopp för på . alt RRV:s beräkning av inkomsterna nettobehöver justeras ned med 90 milj.kr.Jag räknar således med ell underskott på inkomsttiteln som uppgår till 44 milj.kr. RRV har beräknatinkomsterna på inkomsttiteln vid lill 64.7 milj.kr. Till följd av nya avgiftsuttaginom lullverkels verksam-hetsområde som jag denna dag avser att föreslå,räknar jag upp dessa inkomster med 5 milj. kr. Jag har i det föregåenderedogjort för milt förslag till höjning av skallen på annonser och reklam.Statens merinkomsler lill följd av skattehöjningen beräknar jag lill 50 milj.kr. Jag riiknar därför upp inkomsternaunder inkomsttiteln annonser och reklam med detta belopp. För postverkels delräknar jag - efter samråd med chefen för - uppinkomsterna under inkomsttiteln på postverkets statslån med 44milj. kr.Inkomsttiteln överskoll räknas på samma gång ned med6 milj. kr. Ändrade beräkningsgrunder för postverkets statskapital får vidaretill följd atl inkomsttiteln bör utgå urstatsbudgeten. beräknar jag -även i detta fall i samråd med chefen för - atlinkomslerna under inkomsttiteln för registrering av körkort ochmolorfordon kommer all uppgå till 2,7 milj. kr. mer än vad riksrevisionsverketberäknar för /86. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer alt lägga fram ellförslag lill dels extra inleveranser, dels ökade kvartalsvisa inleveranserfrån . Inleveranserna skall ske till inkomsttiteln av statens verksamhel. Efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet räknar jag upp denna inkomsttitel med 78.6 milj.kr. RRV beräknar inkomsternaunder inkomstiteln av uppbörd av felparkeringsavgifter till 45 milj.kr. I denna beräkning ingår inle effekterna av kostnadsrelaterade ökningar avuppbörden av felparkeringsavgifter. Jag justerar därför, även i detta fallefter samråd med kommunikationsministern, beräkningar medIImilj.kr.till 56 milj. kr. Chefen förarhetsmarknadsdepartementet kommer atl redovisa sina beräkningaröver de totala utgifter som skall läckas av anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag saml av arbetsmarknadsavgiften.Till följd av detla räknar jag upp inkomsterna under inkomsttiteln , netto med 151 milj.kr. netto beräknar inkomslerna till I558 milj. kr. för nästkommande budgetår. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 för beräknar alt utgifternaunder denna inkomsttitel blir 223 milj. kr. slörre än vad som RRV ulgår ifrån.Jag räknar därför ned inkomslerna under inkomsttiteln med 223 milj. kr. Inomjordbruksdepartementets område har en översyn av gällande inkomsl- ochanslagsregler lett till att elt antal inkomsttitlar bör upphöra eller slåssamman. , som RRV beräknat till8,6 milj. kr., bör inte las med i statsbudgeten för /86. Tillden del avgifter för växlskyddsinspektion avser verksamhet inomlantbruksslyrelsens område bör avgifterna tillföras anslaget Lanlbrukssiyrelsen.Den del av avgiftsinkomsterna som avser avgifier för registrering av hälso- ochmiljöfariiga varor avses tas upp i en särskild proposition om den framtidakemikaliekontrollen . Delta har beaktats under beräknattillkommande utgiftsbehov, netto. Vidare bör inkomsler somredovisas under inkomsttiteln vid och som RRVuppskattar till 2 milj. kr. fr.o.m. /86 tillföras anslagetStatens livsmedelsverk. Inkomsttiteln tas därför inle upp islalsbudgetförslagel för /86. I statsbudgeten /85 har de tidigare anslagen Fiskerilån och Fiskberedningslånförts samman till elt nytt anslag benämnt Lån lill fiskerinäringen.Inkomsttitlarna Ränteinkomster på fiskerilån och Ränteinkomster påfiskberedningslån bör därför föras samman lill en inkomsttitel benämndRänteinkomster på lån till fiskerinäringen. Vidare bör inkomsttitlarnaÅterbetalning av fiskerilån och Återbetalning av fiskberedningslån förassamman till en inkomsttitel benämnd Återbetalning av lån till fiskerinäringen. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förjordbruksdepartementet. Ändringar i RRV:s beräkningar av statsbudgetens inkomster budgetåren 1984/85 och1985/86 1 OOO-tal kr. lill Fysiska personers skall på inkomsl, realisationsvinst och rörelse 50193000 -1-40000 39635000 -1-100000 1558000 -223 000