prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — föreslår atl energihushållningsplanenssamordnade målsättning klargörs på följande sätl: Energihushållningsplanen ärdels en långsiktig nationell budget för fördelning av resurser, dels enredovisning av vilka styrmedel, som samhället avser att använda för att nå energipoliliskamål avseende uppvärmning av och varmvattenberedning i bebyggelsen. Planenavser all bebyggelse och såväl värmeförsörjning som åtgärder för atl minskavärmebehovet med känd och efterhand ny teknik. Till sin karaktär är planen enhandlingsplan. Swedisol betonar att om sparplanen skall ange vägval istället för kvantitativt mål bör ett vägval i enlighet med Swedisols strategiväljas enligt följande. Först bör varaktiga energihushållningsåtgärdergenomföras med tillgänglig och beprövad teknik. Därefier införs ny inom landetutvecklad energilillförselleknik väl utprovad och dokumenterad vad gäller säkerheloch ekonomi. instämmer i rådets förslag attange energihushållningsmålet i form av vägval. Del är för kommunema enklareatt stämma av sina planer mot ett sädant mål i stället för som mot etlmål som anges i TWh. Beskrivning av byggnaders specifika energianvändning ochberäknade förändringar härav kan ocksä användas för att åskådliggöraenergihushållningsmålet. Flera remissinstanser även de som tillstyrker förslagetom formulering av en energihushållningsplan - menar att målsättningen mäste kvanlifi-eras.Skäl för detta anges vara att en målsättning i kvantitativa former är enkel ochentydig och lätt att utnyttja i sparkampanjer samt underlätta avstämning avutvecklingen mot målsättning. Sådana synpunkter framförs av bl.a.länsbostadsnämnderna i och . , i , Industrinsbyggmaterialgrupp, . a. Teknikutvecklingeninom energiområdet är f n. mycket snabb varför ett fortsatt sparprogram, förfastighetssektorns del, inte bör innebära alt vissa tekniska vägvalföreskrivs. En vägledning som bygger pä uppsatta energiförbmkningsmål "nyckeUal"för olika typer av fastigheter och ändamål borde gå att ta fram. Dessamål borde gå att förena med ett nyll övergripande sparmål. 2.7.1 Vikligt alt kombinera åtgärderna rätt över liden anser att ombyggnadsverksamhet inombostadsförbättringsprogrammet, fortsatt konvertering till elvärme och Qärrvärme,förbättrad drift och skötsel av uppvärmningssystem samt förändrade beteendemönsterär att föredra framför de olönsamma, kapitaltunga byggnadstekniskasparåtgärder, som BFR föreslår. 1984/85:120 406 Två tredjedelar av sparpotential hänför sig lillkostnadskrävande byggnadstekniska åtgärder. Förbundet anser atl dennaenergihushållningspotential bör åtgärdas inom ramen för ROT-programmel. En vikligdetalj då installationsåtgärder upphandlas är att vettigt utformade drift- och skötselinstmkUoneringår i upphandlings-undertaget. Allmän material- och arbetsbeskrivning för VVS-tekniskaarbeten, bör få mer genomarbetade specifikationer för drift- ochskötselinstruktioner. Byggherren har ett stort behov av upphandlingsstöd via VVS-AMAbåde ur kostnadssynpunkt för installationen och senare av driftekonomiska skäl. Utredningen påpekar upprepade gånger att fastighetsägarebehöver påverkas att genomföra de flesta energisparåtgärder innan övergång skertill effektivare uppvärmningssyslem, t.ex. värmepumpar. Dels blir dekapitalintensiva sparåtgärdema mer lönsamma, och dels undviker manöverkapacitet i värmeproduktionsanläggningen om denna rekommendation följs.Planverket har i tidigare "energiremisser" påtalat denna företelseoch föreslagit alt slyrmedel t. ex. sätts in som förmår husägare att tillämpaen såväl faslighelsmässig som samhällsekonomisk sund rutin för omfattningen ochturordningen av hushållningen och förbilligad energitillförsel. Uppfattningenatt energihushållningsåtgärder samordnas med reparation, underhäll ochombyggnad delas av alla remissinstanser som har uttalat sig i frågan. Enligt rapporten har energihushållningsmålel nuuppnåtts till hälften. De bedömningar som görs i rapporten tyder på attenergihushållningsmålet i sin helhel kan uppnås inom angiven tid.Förbundsstyrelsen instämmer i bedömningen atl väsenfliga energihus-hällningsresultati fortsättningen kan uppnås bl. a. i samband med bostadsförbättringar. Dessaåtgärder kan ha slor betydelse för tillförselsystemens dimensionering ochsammansättning eftersom inte endast energianvändningen utan även effektbehovoch temperaturkrav i distributionssystemen påverkas. Fastighetsägareförbundetpekar på atl planmässigheten i energisparandet har varit mycket svagt ulveckladoch effeklen av de satsade pengarna har inte blivit optimal. Detlaförhållande påverkar nu genomförandet av bostadsförbättringsprogrammet. Många fasUgheterhar genom punkUnsatserna fått t.ex. ny fasader och fönster och pä så sättgenomgått en ganska omfattande uppmstning för alt minska energiålgången. Detekniska installationerna, kök och hygienutrymmen, har däremot inte blivitföremål för uppmstning. Defastighetsägare som genom olika styrmedel påverkats att göra energisparandeinsatser är inle lika motiverade att påbölja nya och omfattande åtgärderpå fastigheten i syfte atl modernisera och förbättra. Det kan därför sägas attdet styrda energisparandet har en bromsande effekt på bostadsförbättringen istort. 1984/85:120 407 Delär viktigt att energisparande ålgärder görs i samverkan med övriga förbäliringsåtgärderpå fasligheien. De enkla snabba besparingsåtgärdernas tid bör nu vara förbi. Energisparstimulanserbör fortsättningsvis inte ulgå till isolerade åtgärder på fastigheterna utan debör vara en del av del långsiktiga stödet till reparations- och ombyggnasåtgärder. Göteborgskommun ser det som självklart atl det fortsaita energisparandet bör samordnasmed andra åtgärder i bebyggelsen, främst med ROT-programmel. Detta är inteminst viktigt med hänsyn till kraven alt lotala energiförsörjningssystem skallkunna bli så effektiva som möjligt. Swedisolanser att energihushållningsålgärder bör samordnas med ROT-åtgärder för atl nåbästa lönsamhet. Någraremissinstanser tar upp frågor som berör olika aspekter på miljön m. m. Planverketdelar uppfattningen som framförs i Energi-85 att ytterligare energieffektiviseringi bebyggelsen är tekniskt och ekonomiskt möjlig även sedan 1981 årsenergisparmål uppnåtts. En sådan effeklivisering kan vara rimlig om dengenomförs som en - med tanke pä varje egenart -väl genomtänkt följd avåtgärder där hänsyn tas lill samhällsekonomi, bostadskomfort,stadsförnyelsefrågor, arkitektoniska och kulturhistoriska bevarandevärden m. m.Del är för många byggnader inte teknik och fastighetsekonomi som sättergränser för möjligheterna att genomföra energisparålgärder. En förutsättningbör vara att för varje byggnad väl vald teknik används och att åtgärdernagenomförs på elt varsamt och fackmässigl sätt saml pä ett sätt som även iövrigt harmonierar med kraven som ställs på byggnadernas framtida funktion somgoda bostäder. Riksantikvarieämbetetanser atl hänsynen till de kulturhistoriska värdena måste beaktas bättre bådei den kommunala planeringen och vid genomförandet av energispar- och ROT-åtgärder,om den politiska målsättningen rörande bevarande av kvaliteter i befinlligmiljö skall kunna upprätthållas. I avvaktan på PBL bör därför varsamhetskravetkomma till uttalat uttryck i en ny energihushållningsplan. Angelägna uppgifterär vidare, framtagande av underlag för den kommunala planeringen, kun-skapshöjandeåtgärder inom bl. a. rådgivnings- och besiktningsverksamhelen samtinformationsmaterial direkl lill fastighetsägarna. Dessa åtgärder börintegreras med de åtgärder som erfordras för genomförandel av ROT-programmel. Atldirekliv utformas och medel härför görs tillgängliga i erforderiig omfattningär en fömtsättning för att målsättningen om varsamhet och hänsynstagande lillbebyggelsens kulturhistoriska värden skall kunna uppnås. Länsstyrelseni anför att betydelsen av atl den äldre bebyggelsens karaktärbevaras har alllmer uppmärksammats. Det är därför viktigt atlman tar särskild hänsyn till den värdefulla äldre bebyggelsen vid åtgärder sominnebär förändringar i dess yttre utformning. Prop.1984/85:120 408 Enligt SIB får besparingsivern inte drivas så långt altnågon individuell anpassning är möjlig, men inte heller på ettsådant sätt alt tekniken blir så komplicerad att individen känner sig maktlösutan kontrollmöjlighet. Fömtom reaktioner som leder lill ökad energiförbmkningfinns risk för sämre drift och skötsel om systemen är komplicerade ochutbildningen av driflansvariga är otillräcklig. Behovel av utbildning parallelltmed satsning på ny teknik kan inte nog understrykas om man ska förvänta sig enbibehållen eller ökad besparing. i län anser alt det inle ärlämpligt att driva energibesparingen så långt del är tekniskt möjligt med hjälpav installationer eller byggnadskonstruklioner som ställer mycket stora kravpå skötsel och utförande. Istället bör enkla och beprövade sätt alt sparaenergi väljas i försia hand. Det kan vid nybyggnad röra sig om bättreanpassning till klimat, terräng och vegetation, bättre utnyttjande av solvärmengenom lämplig byggnadsutformning, ulnylljande av tunga husstommar för temperaturregleringm.m. Minskad varmvatlenförbmkning och energisnålare hushållsapparaler bidrarockså lill energibesparingar. kommun understryker vikten av alt hälsoeffekternabeaktas i högre grad än vad som har gjorts vid införandel av nyabyggsystem eller vid energisparåtgärder. En genomgripande utvärdering avhälsoeffekter bör göras innan nya byggsystem införs i större skala. Härvid börsärskild uppmärksamhel ägnas kombinationseffekter av olika malerial. 2.7.2 Avvägning sparande lillförsel fiärrvärmefrågor Ett stort antal remissinstanser berör frågan av avvägningmellan sparande och tillförsel och tar därvid ofla upp frågan om energisparmöjligheteri fjärrvärmeområden. Näringslivels byggnadsdelegalion anser alt vid all Qärrvärmeplaneringmåste utvecklingen av det framtida energibehovet beaktas. Nybyggda hus har sålåg energianvändning att elvärme f.n. är det mesl ekonomiska alternativet. Äveni existerande byggnader kommer energibehovet atl minska. Först efter del attalla lönsamma hushållningsåtgärder vidtagits, eller åtminstone kartlagts ochderas effekter uppskattats, kan en realistisk bedömning göras av en evenluellytterligare fjärrvärmeutbyggnad. Det är då mycket möjligt att en utbyggnad intelängre visar sig lönsam. är åtgärder för att effektiveraanvändningen av energi lönsammare än alt bygga ut lillförselsystemet. Tveksam Qärrvärmeutbyggnad motiveras ofta med att det gerunderlag för mottrycksproduktion. Mottrycksproduklionen kan vara ekonomisk om etlvärmebehov finns, och el framställs som en biprodukt. Ett annat mofiv som oftaframförs för att motivera en ekonomiskt tveksam fjärrvärmeutbyggnad är att denbehövs för att förbereda och underlätta en avveckling av kärnkraften . Man borde dä visa inte bara att fjärrvärmesystemet efter kärnkraftsav- 1984/85:120 409 vecklingenverkligen kan konkurrera med elvärme från framlida fastbränslekondens, ulanäven aU de eventuella föriuster man gör fram lillkärnkraftavvecklingen uppvägs av de vinster som kan göras efter densamma. Omdenna ekvation inte går ihop har man försvårat kärnkrafts-avvecklingen istället för alt underiätta den, eftersom man i onödan förbm-kat ekonomiskaresurser, som hade behövts för att möjliggöra omställningen. Frånenergihushållningssynpunkt är fjärrvärmesyslem statiska och inte alls såflexibla som ofta göras gällande. Alla rationella ålgärder som minskar behovetav värmetillförsel, t.ex. värmepumpar, riskerar därför atl komma i konflikt medQärrvärme. Sådana konflikter är ell tecken på att värmeunderlagei inle varittillräckligt stort för att ekonomiskl motivera en fjärrvärmeutbyggnad och dennaborde därför inte heller ha kommit till stånd. Vid bedömning av samhällsekonomin i sparåtgärder måste förutom sysselsättningsskapandeeffekter, även hänsyn tas till de investeringar som redan gjorts i energiproducerandeanläggningar. I ett läge då energihushållning resulterar i att produklion fråndessa anläggningar ej finner avsättning, måste ytterligare energihushållningvärderas mot den marginella driftkostnaden i dessa anläggningar. Samordningav ROT-åtgärder och åtgärder för energihushållning bör underiättatotalekonomiska lösningar genom att det, i varje fall inom akluell bebyggelse,blir möjligt atl optimera byggtekniska åtgärder och energisystem. Detta är ettområde där del är viktigt med informationsutbyte mellan berörda, så att mantar tillvara möjligheterna. konslataterar atl behovet av avvägning mellan produktion ochenergihushållning eller sparande har tilldragit sig ökad uppmärksamhet. Dennaavvägning är lika viklig i de kommunala Qärrvär-mesystem som i en enskildfastighet. Som exempel kan nämnas att installation av en värmepump i enenskild fastighet kan påverka lönsamhelen för andra kapitalkrävande åtgärder avtyp tilläggsisolering och byte till treglasfönster. För en Qärrvärmeanläggningbör kommunen avväga utbyggnad och dimensionering av anläggningen mot satsningarpå energihushållning i byggnadsbeståndet. Länsstyrelseni län delar helt uppfattningen att åtgärder för att minskaenergianvändningen i en fastighet alltid bör ha vidtagits innanuppvärmningssystemet ändras. Det kan tänkas uppslå en konkurrenssituation mellan faslabränslen och värmepumpar inom Qärrvärmeom-rådei. De problem som kan uppstå meddimensionering av fjärrvärmenät och elnät genom användning av småvärmepumpsystem inom fjärrvärmeområden, bör lösas inom ramen för den nuobligatoriska kommunala energiplaneringen. Det är i delta sammanhang därför avstor betydelse att introduktionen av den nya energitekniken inordnas i denkommunala energiplaneringen. Prop.1984/85:120 410 i anför bl.a. För atl stimuleratill en energihushållning måste exempelvis fjärrvärmeutbyggnader planeras utifråndet kraftigl minskade behoven av energi för uppvärmning och varmvatten. KTH understryker vikten av alt olika åtgärder utförs i räUtidsordning. De flesta energisparåtgärder skall genomföras innan övergäng skertill effektivare uppvärmningssyslem. Dels blir de kapitalintensiva sparåtgärdernamer lönsamma, dels undviks överkapacilet i uppvärmningsanläggningen. Samhälletbör med lämpliga styrmedel la ansvar för att rätl turordning mellan ålgärderkommer lill stånd. ForlF har i flera fall upplevt motsättningar mellan dekommunala Qärr-värmebolagens tillämpning av statlig reglering ochenergiförbrukares ambitioner att utföra den ekonomiskt gynnsammaste uppvärmningsinslalla-tionen.Del kan påpekas att de moderna uppvärmningssystemen blir utslagna dåstörningar uppstår i elleveranser. Sädana slörningar kan minska om lokalauppvärmningsanordningar utföres i fjärrvärmenäl. finner att det ofta råder samstämdenighet om att man bör genomföra så många sparåtgärder som man "kan"innan man övergår till andra försörjningsalternativ. haringen annan uppfattning men vill underslryka att delta naturiigtvis fömtsätteratt man inte anser sig kunna producera energin lill så låg kosinad som man kanspara den. Det bör också framhållas att det kommer altvara sparandel som omfattar de mesl lönsamma åtgärderna samt att enighetenhärom är betydligt störte än vad man verkar vara medveten om. RRV återger att i propositionen om utvecklad kommunalenergiplanering m.m. (1984/85:5) föreslås atl kommunerna skall kunna medgeresp. fjärrvärmeverk att vägra leverans av el till värmepumpar inom vissa områden.Genomförandet av förslaget kommer att öka vikten av flexibla Qärr-värmeinsatseroch fjärrvärmetaxor som stimulerar energihushållningen. 1 de fall där Qärrvärmenges en monopolställning är det därför speciellt vikligt attenergieffektiviteten upprätthälls. ÖEF ser att en god energihushållning är gmnden för en godberedskap. Ett litet behov av energi medför att tillgänglig inhemsk energi fårstor betydelse i landets energibalans. Av beredskapsskäl är det av värde omenergihushållningen drivs längst för bostäder och andra lokaler som människorvistas i. Behovet av värme kan då lättare tillgodoses under stora delar avåret. Industrigruppen för lätt byggeri anför att energisparålgärderinom fjärrvärmeområden i några fall kan vid kortsiktig bedömning synastveksamma med hänsyn till gjorda investeringar. På lång sikl lycks dock deflesta besparingsåtgärder ur nationalekonomisk synpunkt vara viktiga. a. medföra en viss sänkning av ledningstemperaturen i Qärrvärmenätet,vilket kan betyda goda energibesparingar. Industrins byggmalerialgrupp understryker synpunkten all värmepum- 1984/85:120 411 paroch ijärrvärmen anpassas och ulvecklas till minskad energianvändning. Vi kan konstatera att gjorda fjärrvärmeinvesteringar i många fall är ett hinderför energihushällningsåtgärder. Vi finner således atl framtida forskning bör målinriktasmot att utveckla energitillförselsystem som effektivt och lönsamt kan arbetamed de låga effekl- och energibehov som etl redan energisparätgärdalbyggnadsbestånd skapat förutsättningar för. Kommunernasdubbelroll som ansvarig för energitillförsel och energihushållning börförändras. Del kan knappast vara intressant för de kommuner som överinvesterati Qärrvärmeanläggningar att energiförbmkningen minskar. IVAunderstryker kraftigt att Qärrvärmetekniken måste utvecklas och anpassas tillde lägre energianvändningsnivåer som kan vänlas i den framlida bebyggelsen. Malmökommun anser att kommunerna borde få direktiv alt planerad utbyggnad av Qärrvärmesystemskall relateras till det förväntade energi-spararande som skall ske fram till 1990-lalet.De flesla kommuner som planerar utbyggnad av Qärrvärme gör det i relationtill dagens energiförbrukning med risk för stor överkapacitet i framliden. anser all energihushållning är angelägen. Den måsle dockständigt vägas mol kostnaderna för tillförsel. Åtgärder i energihushållandesyfte får också stå tillbaka för hygien- och trivselfaktorer. Ventilationenkan 1. ex. inle minskas under vissa minsta värden och detsamma gäller fönslerarean.Avvägningen mellan hushållning och tillförsel av energi är därför komplicerad,särskilt med lanke på atl förhållandena ändras med liden. Föreningeninvänder mol påslåendet i Energi 85 att "leveranserna av Qärrvärme sedan1978 skulle ha varit i stort sett konstanta, trots atl antalet anslutnabyggnader har ökat". Statistik över leveranserna anger att nor-malårskorrigeradsådan ökal från till . Fasiigheisägareförbundeimenar att kommunernas synsätt beträffande installation av värmepumpar inom Qärrvärmeområdenleder lill att förhållandena för de enskilda fastighetsägarna på många orterär helt oacceptabla. Även ur allmän cnergisparsynpunkl måsle situationen varaotillfredsställande då fastighetsägarna Ivingas att avstå från den mest energisnålauppvärmningsformen - dä i regel baserad pä fastighetsägarens värmepump och kompletleradmed individuell eller Qärrvärmedislribuerad tillsatsvärme. 1 den framlidavärmeförsörjningen kommer iroligen värmepumpar, slora som små, att svara fören väsentlig del av den totala energiförsörjningen. Denna utveckling får inteförsväras därför att den står i strid med de snabbt föråldrade värmeplanerna ien del kommuner. SABOpekar på frågan om överdimensioneringen av värmeanläggningarna. Enligt deerfarenheter som kommit fram har värmeanläggningarna en effekt som är 2-3gånger större än som erfordras när de fungerar optimalt. 1984/85:120 412 Överdimensioneringenmåste också beaktas vid övergång lill andra uppvärmningsformer. Mångavärmepumpar är t. ex. överdimensionerade därför att man inte hafttillräcklig kännedom om anläggningarnas verkliga effektbehov närvärmepumpinstallationen projekterades. Det har lett till onödigt dyrainstallationer och dålig driftekonomi för värmepumpar. Förhållandelär detsamma vid installation av elpannor eller pannor för fasta bränslen. Vidutbyggnaden av Qärrvärmenät kan bristfällig kunskap om abonnentemas verkligaeffekt- och energibehov leda till överdimensioneringar av såvälproduktionsenheter som distributionssystem. I orter som expanderar kanöverdimensioneringen åtminstone kanske utnyttjas. I orter därbebyggelsen endast långsamt förändras kan däremot resultatet bli attkonsumenterna drabbas av onödigt höga kostnader. EnligtNBD:s uppfattning skall konsumenten fritt kunna välja det syslem som ger den lägslakostnaden eller som han av annat skäl finner lämpligast för sina ändamål. Debåda distributionsformerna el och Qärrvärme skall därför tillåtas konkurreramed varandra på lika villkor. En förutsättning är härvidlag att tariffer försåväl el som Qärrvärme är kostnadsriktiga. NBD anser att de regler som styrenergihanteringen i landet ska vara utformade så att den enskilde stimulerasatt spara. Länsstyrelseni anser atl Qärrvärmetarifferna bör utformas på sådant sättatt det stimulerar till energisparåtgärder (låg fast avgift, hög rörlig avgift)och att energisparåtgärderna minskar behovet av stora Qärrvärmenät till vilka lågenergiintensivabyggnader ansluts. Liknande synpunkter vad gäller taxorna framförs avJönköpings kommun. Indusirinsbyggmaterialgrupp anser att helst bör också den fasta delen av taxan vara såutformad att den påverkas av ett minskat värmeuttag, dvs. vara effektberoende.Detta anför även NBD. Fleraremissinstanser vänder sig mot tillämpade taxesättning med höga fasta avgifter,däribland bosladsstyrelsen. Föreningen och Industrinsbyggmalerialgrupp. konstaterar bl.a. följande. Eftersom elvärmesystemen ochframöver har en ekonomiskl stark ställning måste Qärrvärmeleverantörerna beaktadenna verklighet och leverera konkurrenskraftigt prissatt värme. Förbundetkommer aldrig att acceptera att medlemmarna utnyUjas till kostnadsbärare förverksamheter som inte kan uppvisa konkurrenskraftiga ekonomiska villkor jämförtmed andra tillgängliga uppvärmningsaltemaliv. Uppsalakommun anför att när det gäller ett vikligt kommunalt styrmedel förenergiplanering, el- och Qärrvärmetaxan, vill kommunstyrelsen särskiltframhålla principen alt energipriset följer den kortsiktiga marginalkostnaden.Energipriset bestäms därvid av vad det koslar alt producera ytteriigare en MWhvid varje tillfälle (s.k. differentierat energipris). Prop.1984/85:120 413 denna princip blir förhållandet mellan fast och rörlig delav taxan vad den blir och någon särskild uppmärksamhet behövs inle på denna relalion. anför belräffande Qärrvärmelaxornasulformning och fördelningen på fasta och rörliga avgifter. Energi 85 förbiser, enligt värmeverksföreningen, alt ävenom den fasta delen i Qärrvärmetarifferna höjs vid övergång till faslbränsleeldningså motverkas delta av atl många värmeverk inför energiberoende effektavgifter.Därigenom blir den helt övervägande delen av de totala värmeavgifternarörliga. Fjärrvärmetarifferna är f n. enligt oftast inteulformade så alt de avspeglar de låga rörliga energikostnaderna frånvärmepumpar och spillvärme. Många värmeverk har dock redan infört och fleraplanerar tariffändringar som bättre speglar den verkliga kostnadsbilden förabonnenten. Vid etl utbyggnadsskede kan det dock ta tid innan tarifferna kananpassas till en långsiktigt relevant nivå, varför potentiella eller nuvarande Qärrvärmeabonnenter,som vidtar olika energihushållningsåtgärder, kan komma attutgå från felaktiga kalkylfömtsättningar. anföralt det är viktigt atl Qärrvärmetaxorna är kostnadsriktiga. En taxa som konstmeralsför att stimulera energihushållningen ger inle allfid en korrekt bild av vadenergibesparingen är värd utan kan leda till att på etteller annat sätt måste kompensera sig för all intäktsbortfallet överstigerbränslebesparingen när abonnenterna minskar sin energiförbrukning eller övergårtill andra alternativ. Vid utnylQande av avkopplingsbar och avbrytbar el, vidanvändning av värmepumpar och vid eldning med fasta bränslen är dock det röriigaenergipriset lägre än vid oljeeldning. Fasiigheisägareförbundei anser atl den laxerekommendationfrån som många kommuner nu håller på alt anpassasig till leder till att den förbmkningsberoende delen av Qärrvärmetaxan sänksoch de fasta avgifterna ökar.