prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — En leklorsljänsl kan varaden naturliga yrkesmässiga fortsättningen på forskarutbildning. Genom att hållaantalet leklorsljänster uppe kan man således bidra till att också rekryteringenlill forskarutbildningen hälls uppe, särskilt inom ämnesområden, där dennaturliga arbetsmarknaden i övrigl för forskamtbildade är begränsad. Antalet lektorstjänster igymnasieskolan är i stort sett oförändrat . De senastelillsältningsomgängarna visar emellertid pä slora svårigheier att rekryteralektorer. Många av de lediganmälda tjänsterna lockar inle några behörigasökande. Antalet lediganmälda leklorsljänster har därtill ökat, vilket i ochför sig kan förklaras med att vakanta tjänster numera, efler ettriksdagsinitiaiiv, skall lediganmälas minsl en gång . Åtgärden haralltså haft den avsedda effekten atl öka antalet lediganmälda tjänster, menännu inte ökat antalet lektorer i gymnasieskolan. En förklaring till det kanvara all många i och för sig ämnesleoreliskt behöriga saknar lärarbehörighet.Mot bakgrund härav har universitets- och högskoleämbetet fält i uppdrag att seöver möjlighelerna att ordna en reguljär leklorsulbildning. har ocksåtidigare behandlat denna fråga (UbU 1981/82: 37, rskr 397). Jag hoppas att enframtida reguljär leklorsulbildning skall förbällra läget i fråga omrekrytering av lektorer. Inte minst har det varitsvårt att rekrytera lektorer på det lekniska områdel. Regeringen har därförändrat behörighetsreglerna för sådana tjänster så att numera inte bara deämnesteoretiska kvalifikationerna är avgörande för behörigheten utan ävenkvalificerad verksamhet inom tjänstens område (SFS 1984:738).Lektorsljänslerna på delta område är ju speciella i det att undervisningen påT-linjen även inriktas på tekniska tillämpningar, vilket gör sådanaerfarenheter hos lärarna särskilt betydelsefulla. Förändringen har således tvåsyften: dels att öka antalet lektorsbehöriga, dels atl förbättra utbildningensyrkesanknytning. Jag övergår nu till attbehandla tjänstetypen för lektorerna i gymnasieskolan. I propositionen1981/82:157 om fiexibel skolplanering m.m. förordades atl lektorsljänsterna igymnasieskolan tills vidare skulle tillsättas som ordinarie. beslöt ienlighet härmed (UbU 36, rskr445). Frågan omlektorstjänslerna borde enligt propositionen ses i samband medtjänsteorganisationen i högskolan. I avvaktan pä prövningen av förslagen ilärartjänstutredningens betänkande (SOU 1980: 3) Lärare i högsko- 1984/85:100 Bilaga 10 199 lan borde inga ändringar göras beträffandelektorsljänslerna. 1 propositionen 1984/85:57 om ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan har regeringenföreslagit att lärartjänsterna i högskolan med något undantag skall varaicke-ordinarie. Del finns därföranledning alt nu pä nyll la upp frågan om tjänslelyp för lekiorer medriksdagen. De ordinarie universitetsleklorsljänsterna i högskolan hartillsalts med fullmakt. 1 gymnasieskolan däremot tillsätts lektorstjänsternasedan den med förordnande tills vidare. På grund av vissaövergångsbestämmelser har dock de förordnanden som har utfärdats före den 1juli 1981 hafl samma rältsverkningar som konsiitulo-rial, dvs. lärarna har intekunnat sägas upp på grund av arbetsbrist. De lärare som har förordnats pålektorstjänster efter kan däremot på samma sätl somicke-ordinarie lärare sägas upp pä grund av arbetsbrist. Inte heller i övrigtföreligger några påtagliga skillnader mellan icke ordinarie tjänster ochordinarie tjänster tillsatta med förordnande. från skolansarbetsgivarsynpunkt medför sålunda de ordinarie lektorsljänsterna inte någranackdelar, utom möjligen alt det blir enklare att förena lektorstjänsten med enannan icke ordinarie ijänsl. Detta kan å andra sidan vara till fördel förhögskolan, som därmed får lättare att rekrytera kvalificerad personal vilkenannars kanske väljer atl behålla tjänsten i gymnasieskolan i stället för att taen otryggare anställning i högskolan. Enligt nuvarande reglerhar lektorerna förmånligare turordning i en arbelsbristsituation än övrigalärare. Mot bakgrund av vad jag anfört tidigare om lektorernas betydelse serjag det som angelägel all behälla denna ordning. Att ijänsterna blir ordinarieäven fortsättningsvis gör detta tekniskt enkelt. Mot denna bakgrund förordarjag att lektorsljänsterna i gymnasieskolan även fortsättningsvis skalltillsältas som ordinarie. Jag har varil innepä möjligheterna för lekiorer alt förena sin lektorsljänst med en annan tjänst.Detta kan. som nämnts, vara en fördel från högskolans utgångspunkter. Däremotkan det medföra en nackdel för gymnasieskolan som ju därigenom blir berövad enkvalificerad lärare. Visserligen kan vikarie förordnas, men etl vikariat ärnaturligtvis inte lika attraktivt som tjänsten, vilket kan leda tillrekryleringssvårigheter. För att komma till rätta med denna nackdel föreslärjag att leklorsljänster skall föras över stat, om de innehas av någon som ärtjänstledig för atl uppehålla en annan slatlig eller slatligt regleradanställning med förordnande tills vidare utan lidsbegränsning. Därigenom blirdel möjligt alt återbesätta Ijänsterna. Systemel medöverstatförande av lektorstjänster bör införas den . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 För de ändamål som avses med delta anslagbehöver enligt mina beräkningar anvisas medel enligi följande, nämligen förbidrag lill 1. lönekostnaderför utbildning på gymnasieskolans linjer och specialkurser m. m. 2. särskildakostnader för gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadadei kommuns gymnasieskola 3. särskildakostnader för gymnasial utbildning för hörselskadade i kommuns gymnasieskola 4. särskildakostnader för inbyggd utbildning 6. speciellaåtgärder för invandrarelever 9. kostnader för tilläggspensionsavgifter 10. kostnader för sjukförsäkrings- och 2180000138953000 66940000 25 340000 48844000 43400000 257720000 Jag hemställer alt regeringen dels föreslårriksdagen alt 1. godkänna vad jag harförordat om ett särskilt system för bibehål lande av årskurs 3 i skolor med samordnade timplaner (2.1),' 2. godkänna vad jag harförordal om möjlighel till omfördelning av överblivna resurser mellangymnasieskolans lilla ram och komvux (2.2). 3. godkänna den utökning avgymnasieskolans direktram för /86 som jag har förordal (3.1), 4. godkänna vad jag /87 har förordat om ramar för elevplatser i gymnasieskolan(3.2), 5. bemyndiga regeringen atl- i den mån arbelsmarknadsskäl sä påkallar - för /87 medge atttotalramen för elevplatser i gymnasieskolan utökas (3.2), 6. godkänna vad jag /88 har förordal om planeringsramar för elevplatser igymnasieskolan (3.3), 7. godkänna vad jag harförordat om skolenheter typ A och typ B (4), Hänvisningen avser avsnitti föredragandens anförande. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 201 8. godkännavad jag har förordal om all Ijänsler som reklor eller bilrädande skolledareskall knylas lill gymnasieskolan i kommunen eller landstingskommunen och intetill nägon enskild skolenhel (4), 9. godkänna vad jag harförordal om avveckling av syslemel med arvodesljänsler som huvudlärare ochuppdrag all vara huvudlärare (4). 10. godkännavad jag har förordal om avveckling av syslemet med arvodesljänsler sominstitutionsföreståndare och uppdrag all vara inslilulionsföreslåndare (4), 11. godkännavad jag har förordat om elt syslem med lärare med specialfunktioner (4), 12. godkännavad jag har förordal om all varje huvudman för sin gymnasieskola skall fä ensamlad skolledningsresurs, räknad i poäng, för fördelning mellan skolenheteroch funktioner (4), 13. godkännavad jag har förordal om beslut av skolslyrelsen om en plan förförstärkningsresursens användning (5), 14. godkännavad jag har förordat i fräga om självsludielimmar (5), 15. godkännavad jag har förordal om minskning av resursen för siudielekniska övningar (5), 16. godkännavad jag har förordat om ökning av resursen för stödundervisning och samordnadspecialundervisning (5), 17. godkännaatt förändringar genomförs i fräga om kopplingen mellan limunderlag ochstatsbidrag i linje med vad jag har redovisat (5), 18. godkännavad jag har förordat om ökat utbud av B- och C-språk (6.1.1), 19. godkännavad jag har förordat om slopande av uppdelningen av vissa B-språk i allmän kursoch särskild kurs (6.1.2), 20. godkänna vad jag harförordal om försöksverksamhel med förlängd ulbildningstid på T-linjen för attmöjliggöra miljöpraktik under läsårstid (6.1.3), 21. godkänna att miljöpraktikinle längre skall krävas för treårig ulbildning på T-linjen (6.1.3), 22. godkänna attförsöksverksamhet anordnas med ivåårig handels-och kontorslinje (6.2.1), 23. godkänna attförsöksverksamhel med induslrileknisk gren anordnas pä drift- ochunderhållsteknisk linje (6.2.2), 24. godkänna attförsöksverksamhet anordnas med förlängning av fyraårig teknisk linje med slopadgrendelning i årskurs 3 (6.2.5), 25. godkänna vad jag harförordal om leckenspråk som ämne i den gymnasiala utbildningen för döva ochgravt hörselskadade i (7), Prop.1984/85:100 Bilaga 10 202 26. godkänna de principer förstatsbidrag lill studie- och yrkesorientering som jag har förordat (II), 27. godkänna vad jag harförordat om all leklorstjänsler fortfarande skall lillsäiias som ordinarie (13.13), 28. godkänna vad jag harförordat om överstatförande av lektorstjänster (13.13), 29. till Bidrag till driftenav gymnasieskolor för /86 anvisa ell förslagsanslag av , dels bereder tillfälle att la del av vadjag har anfört om 30. ändringar i limplanernaför E-linjen (6.1.4), 31. gren för omsorger om barnoch ungdom på vårdlinjen (6.1.5). Bidrag till driften av fristående skolorpå gymnasial nivå 1984/85 Anslag 70690000 1985/86 Förslag 73911000 Från anslagel bekoslasstatsbidrag till sädana skolor medenskild huvudman som av regeringen har förklarats berättigade till statsbidragenligt förordningen (1984:573) om statsbidrag till fristående skolor pägymnasial nivä. Genom beslut har regeringen för varie sädanskola fastsiälll hur många ärselevplalser som får ligga till grund förstatsbidrag. Ur anslagel ulgår ocksåbidrag lill bl.a. riksinlernatskolor, skolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967: 270, omtryckt 1971: 259, ändrad senast 1984:235),i , Vackstanässkolan och Apelrydsskolan. ()beräknar ingen ulökning av ramen om 4600 ärselevplalser för slatsunderslöddafristående skolor på gymnasial nivå för budgelåren 1985/86-1989/90. SÖ beräknar pris- ochlöneomräkningen till 4081 900kr. SÖ föreslär, i likhel medvad verkel föreslagil för de kommunala gymnasieskolorna, all ytterligare medelanvisas riksinternalskolorna för stöd ät elever med svårigheter (-(- 30000kr. Vid Lundsbergs skolaomfattar mellanstadiet endast årskurs 6. Med hänvisning bl.a. till det lågaelevantalet i denna årskurs föreslår SÖ att statsbidraget lill denna årskursskall upphöra. SÖ föreslär alt skall fä sin bidragsslödda länsvis anordnaderiksomfattande kursverksamhet utökad . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 203 För vissa konstskolorföreslär SÖ all slalsbidragel skall minska i omfallning och ulgå som bidrag perelevvecka. SÖ hemsläller alt lillBidrag till frislående skolor pägymnasial nivä anvisas elt förslagsanslag av . Enligt beslutom frislående skolor pä gymnasial nivå (prop. 1983/84: 118, UbU 27, rskr 366)skal! för varje budgetär en särskild ram faslslällas för slatsbidragsgrundandeärselevplalser vid frisiäende skolor pä gymnasial nivå. Jag föreslår förhudgeiårel 1985/86 en oförändrad ram om 4600 ärselevplalser. Jag har under anslagel B17. Bidrag lill driften avgymnasieskolor föreslagil vissa förändringar i fråga om självsludielimmar,resursen för studietekniska övningar och resursen för stödundervisning ochsamordnad specialundervisning. Molsvarande förändringar bör gälla förriksiniernalsko-lorna och skolor som omfattas av privatskolförordningen. Det finns tväriksinlernatskolor, nämligen Grännaskolan och Sigtuna-skolan . Båda har utbildning som moisvarar vissa studievägar igymnasieskolan. har också ulbildning som moisvarar grundskolanshögsladium. Vid sidan av riksinternatskoleverk-samheten bedriver Siglunaskolanockså en statsunderstödd internationell gymnasial ulbildning (s. k.IB-uibildning). För läsårel 1985/86räknar jag med oförändrad statsbidragsgrundande organisation vid skolorna. har ansöktom ytterligare lärarveckolimmar till IB-ulbild-ningen. Del nuvarande antaletbehöver enligt SÖ:s bedömning öka med totalt 64 lärarveckolimmar för atlundervisningen skall bli tillfredsställande och svara mol inlernaiionellanormer. Jag finner del angelägel all IB-ul-bildningen häller hög klass ochanser därför att antalet lärarveckolimmar för utbildningen bör utökas. Jag ärdock inte beredd atl i ett första steg förorda en ökning med mer än 32lärarveckolimmar. Kostnaden för lill-skollel beräknar jag fill 180000kr. För de två skolornaberäknar jag för budgetårel 1985/86 ett statsbidrag på 17 936000kr. (4- 936000kr. Jag beräknar förbudgetårel 1985/86 etl statsbidrag om . på grundval av en oförändradorganisation (-t- 133000kr. Vissa privatskolor Tilldenna grupp hör fyra skolor, nämligen högre samskola. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 204 Lundsbergs skola och SigridRudebecks gymnasium. De tre förstnämnda har undervisning även pägrundskolenivå. Årskurs 6 i Lundsbergsskolas grundskola har och beräknas följande år ha endast ca 8 elever. Enligiuppgift är fiera av de nuvarande eleverna bosatta i kommunen. Mol dennabakgrund föreslår jag att bidraget för elever i årskurs 6 skall upphöra fr.o.m. den Ijuli 1985. En följd av mittförslag är att årskursen inte längre kommer att omfattas av privatskolförordningen(1967:270) med anslutande bestämmelser. För gruppen Vissaprivatskolor beräknar jag för /86 etl statsbidrag på 22 081000kr. (-(- 281 000kr. Jag beräknar /86 statsbidraget lill . (-1-96000kr.) på grundval aven oförändrad organisation. Fristående skolor utan statligt regleradeijänster F.n. får 17 skolor bidragenligt förordningen (1984:573) om statsbidrag lill fristående skolor pägymnasial nivå. Ansökningar från ytterligare skolor föreligger. SÖ föreslår att systemetför statsbidrag till vissa konstskolor inom denna gmpp av fristående skolorskall ändras och att det totala bidragsbeloppet justeras något nedåt. Enligtmin mening bör den nuvarande utformningen av statsbidragssystemet för dessaskolor ligga fasl. Den juslering som SÖ föreslär bör i stället åstadkommasgenom förändringar av de omräknings-faktorer som gäller för de berördaskolorna. SÖ föreslär atl lill sin riksomfaltande kursverksamhet skallfå bidrag Ulöver nuvarande 5 500. Jag har intefunnit del möjligt att genom omprioritering finansiera en sådan utökning och ärdärför inte nu beredd atl följa SÖ:s förslag utan räknar för /86med oförändrad omfattning av verksamheten. Jag avser atl i annat sammanhang taställning till eventuell förändring av statsbidraget till förbundets verksamhelpå Säterglänlan Hemslöjdens gård. Jag beräknar /86 etl statsbidrag lill frislående skolor på gymnasial nivå utanstatligt reglerade tjänster om 26265000kr. (-1- . De auktoriseradebevakningsföreiagen sysselsätter ca 10000 väktare. Auklorisalion ärobligalorisk på delta område i enlighel med beslämmelserna i lagen (1974: 191)om bevakningsföretag. Enligt lagen gäller vidare all den som är anslälld ibevakningsförelag och har lill uppgift all ulföra bevakningsljänsl (väktare)skall ha genomgäll viss ulbildning. har med stöd av 12 §bevakningskungörelsen (1974:462, ändrad Prop.1984/85:100 Bilaga 10 205 1980:595) meddelat föreskrifter om dennautbildning. Det ankommer pä företagen själva att svara för utbildningen. Frågan om ett utökatstatligt engagemang i utbildningen av väktare har behandlats avväktamlbildningsulredningen (Ds Ju 1978:4) och i prop. 1979/80: 122 omordningsvakter och bevakningsföretag. () har vänt sig till regeringen med en anhållan om atlför utbildningen få organisera en fristående skola på gymnasial nivä medstatsbidrag. SÖ föreslär att utbildningen i slällei anordnas inom komvux. Utbildningen av väktareställer enligt min bedömning speciella krav och föreler vissa särdrag i övrigt.Jag avser därför atl ytterligare undersöka möjligheterna att finna en lämpligform för ell eventuellt utökat slatligl engagemang och därefier återkomma lillregeringen i frågan. Jag har i denna fråga samrålt med chefen förjustitiedepartementet. För /86har jag beräknat 3 milj. kr. till regeringens disposition. Medlen skallanvändas för att täcka de ytterligare eftersläpande underskott som uppstått förfristående skolor på gymnasial nivä i samband med övergången lill nyttstatsbidragssystem. Hemställan Jag hemställeratt regeringen föreslär att 1. godkänna mitt förslagtill ram för /86 för statsbidragsgrundande ärselevplalser vidfristående skolor på gymnasial nivå, 2. godkänna vad jag harförordat om förändringar i fråga om självstudielimmar m. m. förriksinlernatskolor och skolor som omfattas av privatskolförordningen, 3. besluta atl statsbidragetför elever i årskurs 6 vid Lundsbergs skolas grundskola skall upphöra fr.o. m.den Ijuli 1985, 4. till Bidrag till driftenav fristående skolor på gymnasial nivå för /86 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdom m. m. 1983/84 Ulgift 280294903 1984/85 Anslag 257425 000 1985/86 Förslag 222 270000 Ur anslagel ulgårslalsbidrag enligi förordningen (1983: 583) om statsbidrag tilluppföljningsinsalser för ungdomar under 18 är. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 en fär kommuner statsbidrag för uppföljningsprogram ochadministration (allmänt bidrag). Till arbetsgivare som anställer ungdomar påungdomsplatserlämnas bidrag till ungdomsplats. Till kommunerna lämnas bidrag lilluibildningsinslag under ungdomarnas perioder pä ungdomsplats. Från anslaget bestridsockså kostnader för bidrag lill kommuner enligi förordningen (1983:584) om slalsbidrag lillutbildning av handledare för skolungdomar under praktik på arbetsplats. m. m. (allmänt bidrag) - överföring till B 1 -35 155 000 Under hänvisningtill att 16-17-äringarna kan prioriteras vid intagning lill gymnasieskolan inom ramen för den friakvoten har budgetproposition antalet ungdomar inom kommunernasuppföljningsansvar beräknats till16000 under /85. /86 gäller tvingande bestämmelser om prioritering. 1 avvaktanpå att närmare erfarenheter erhållsom hur prioriteringen av 16-17-äringarna lill gymnasieskolan påverkarbehovet av ungdomsplatser föreslår () att medel beräknas för 16000 ungdomar även /86. SÖ beräknar antalet16- och 17-åringar i gymnasieskolan och inom uppföljningsansvaret budgetåren 1984/85och 1985/86 enligt följande uppställning. Därav sökande intagna ej sökt ej intagna av de sökande 114000 108 300 100300 5 700 8 000 5 400 3 300 Antal 16-äringar i uppföljningsansvaret Antal 17-äringar i upp-följningsansvarel av gruppen 1983/84 av gruppen 1984/85 Totalt antal i uppföljningsansvaret Prop.1984/85:100 Bilaga 10 207 SÖ föreslår oförändraibelopp för handledarutbildning. SÖhemställer alt till Bidrag til! åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvarför ungdom m.m. anvisas ett förslagsanslag av . Sedan den 1 juli 1983gäller nya regler och etl nytl statsbidragssystem för åtgärder inom kommunernasuppföljningsansvar för ungdomar . () har iuppdrag all avlämna årlig redovisning av verksamheten. Denna baseras i sin lurpå de månatliga uppgifter om sysselsältningssitualionen som kommunerna skalllämna enligt förordningen (1983: 583) om statsbidrag till uppföljningsinsalserför ungdomar . För /84beräknades i budgetpropositionen 1983 266 milj. kr. för bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar för 16000 ungdomar. Det visade sigemellertid att ytterligare 150milj. behövde anvisas under budgetåret föråtgärder för drygt 9000 ungdomar. Regeringen har lidigare iår uppdragit åt SÖ alt i samarbete med () redovisahur ätgärdssystemel för arbetslös ungdom samordnas med och - iförekommande fall påverkas av åtgärderna för ungdomar i åldern 18-19 är somär arbetslösa. 1 samband med redovisningen av uppdraget har SÖ och AMS inkommitmed en gemensam skrivelse till regeringen. Regeringen har den 8 november 1984till överlämnat en redovisning av verksamheten enligt lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offenlliga arbetsgivare. Vidare har SÖtill regeringen inkommit med en redovisning av kommunernas uppföljningsansvar1983/84. tidigarebeslut om prioritering av ungdomar vid intagning lillgrundskoleanknutna studievägar i gymnasieskolan måste leda till att färreungdomar behöver insatser inom uppföljningsansvaret. Genom att direktramenutökas mer än /86 kommer praktiskt tagel allautbildningssökande 16- och 17-åringar all kunna beredas plats i gymnasieskolan.Behovet av uppföljningsåtgärder minskas därigenom ytterligare. /86 harjag som beräkningsgmnd antagit alt ca 14 130 ungdomar kommer att behöva della iuppföljningsåtgärder. Uppföljningsprogram m.m. (allmänt bidrag) Allmänt bidrag utgår med3750kr. för ungdomar som dellagil i uppföljningsprogram sex dagar eller meroch med halva beloppet för ungdomar som dellagil kortare lid. Bidragel ärberäknal så, all det också skall täcka kommunens kostnader för administrationav åtgärderna inom uppföljningsansvaret. Mol bakgrund av vad jag tidigareanfört om prioritering av 16-och 17-åringar och utökningen av direktramenberäknar jag för /86 51,8 milj. kr. för allmänl bidrag. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 208 Med utgångspunkt inyssnämnda prioritering och dimensionering av gymnasieskolan beräknar jag förungdomsplaiser 139,4 milj.kr. såsom bidrag till arbetsgivarna. Enligt gällandebestämmelser om statsbidrag till uppföljningsinsatser inom del nya systemel meds. k. individuella planer skall till en ungdomsplats, för vilken arbetsgivarenfår bidrag, normalt knytas utbildningsinslag som kommunen svarar för och ävenfår bidrag för. av landets kommunerhar anordnat utbildningsinslag under /84. Enligt uppgift frånSÖ har totalt av ungdomarna som varil pä ungdomsplals deltagit i sådanautbildningsinslag. Jag inslämmer i SÖ:s åsikt att detta är en för lågdellagarandel. Enligt SÖ uppger flertalet kommuner atl de planerarutbildningsinslag /85. För egen del vill jagunderstryka att ungdomarnas deltagande i utbildningsinslag är en avförutsättningarna för att målet med den uppföljande verksamheten, dvs. attförbereda och motivera ungdomarna och därmed underlätta en övergång tillframför allt reguljär utbildning, skall kunna uppnås. Jag delar därför SÖ:suppfallning alt kommunerna bör vara skyldiga att erbjuda alla ungdomarutbildningsinslag på ungdomsplals. Jag föreslår därför attutbildningsinslag alltid skall erbjudas. För bidrag till uibildningsinslag beräknar jag23,0 milj. kr. I flertalet länutnyttjades under /84 medlen för handledarutbildning inle helt.Både arbetsmarknadens parter och de som dellagil i handledarutbildningen menaratt kvaliteten på ungdomarnas praklikplals höjs genom handledarutbildning ochatt handledarnas arbete med ungdomarna härigenom underlättas. Däremotkritiseras kravet på atl ulbildningen skall omfalla . SÖ föreslår,vilkel jag också tillstyrker, atl bestämmelserna ändras så all det blir möjliglatt anordna handledarutbildning omfatlande endast . En sådan ändring börinte innebära en ambitionssänkning. Den bör i stället kunna medföra att sammaundervisningsvolym fördelas pä flera kurser, varav en del under kommandebudgelår, vilket skulle göra del lättare för fler att della. Jag vill erinra om allstatsrådet under anslagel B I. har beräknat 1 milj. kr. förbidrag till löntagarorganisationerna för att förbättra rekryteringen tillhandledarutbildning. Det har skell genom överföring frän den anslagsposl jag nubehandlat. Under denna anslagsposlberäknar jag 8.1 milj.kr. för handledarulbildning för /86. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 209 Jag hemställer atl regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag förordal om attuibildningsinslag alllid skall erbjudas, 2. godkänna denändring beträffande handledarutbildning som jag har förordal, 3. att tillBidrag lill ålgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m för budgetårel1985/86 anvisa ell förslagsanslag av 222270000 milj. kr. 14 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 210 Bidrag till utrustning för gymnasieskolanm. 1983/84 Utgift' 183 228945 1984/85 Anslag' 165 100000 1985/86 Förslag 199000000