prop · G803106 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1984/85:106 medredogörelse för svenska företags verksamhet i och ; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagils upp i bifogadeutdrag av regeringsprolokoll saml överlämnar en i uidragel angiven redogörelseför svenska företags verksamhet i och . 1 1984/85. 1984/85:106 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden1. , , , , , , , ,, , , , R. , , , , Skrivelse med redogörelse för svenska företags verksamheti och Lagen (1979:487) om förbud mot invesleringar i Sydafrikaoch (Sydafrikalagen) irädde i kraft den . Dess primära syfteär all genom en begränsning av svensk näringsverksamhet i och Namibiaöka det politiska trycket på den sydafrikanska regimen ocb härigenom medverkatill en förändring av samhällssystem och till etl avskaffande avapartheid. Lagstiftningen avser att förhindra nyetablering av svenskaföretag i de båda länderna liksom alt hindra där redan etablerade svenskaföretag alt utvidga den verksamhel de bedrev vid liden för Sydafrikalagensikraftträdande. Möjligheterna att utvidga de svenska sanktionerna molSydafrika har utretts och etl betänkande (SOU 1984:52) Svensk Sydafrikapolitikavlämnades ijuni 1984. På grundval av belänkandet har regeringen den 1 november1984 lill överlämnat en proposition med förslag till ny lag om förbudmol investeringar i och (prop. 1984/85:56). Uppgifier om bl.a.den ekonomiska utvecklingen i återfinns i propositionen och utelämnasdärför här. Föreliggande skrivelse redogör för svenska förelags verksamheli och under eller motsvarande verksamhetsår. Enligt 3 § i gällande Sydafrikalag är svensk juridiskperson som själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i Sydafrikaeller skyldig alt åriigen till regeringen eller myndighet somregeringen beslämmer redovisa hur verksamhelen i dessa länder utvecklas.Redovisningen skall avse produktion, omsättning, antal anställda, förelagnainvesteringar och andra sådana förhållanden som har betydelse för kontroll avlagens efterlevnad. Närmare föreskrifter om innehållet i årsredovisningarna hargetts i förordningen (1979:488) om förbud mot investeringar i Skr.1984/85:106 3 och samt i kommerskollegiels kungörelse (KFS1979:20). Redovisningen skall avse del räkenskapsår som tillämpas av densvenska juridiska personen. Den skall inges till kommerskollegiet senast sexmånader efter räkenskapsårets slut. Utöver de uppgifter som nämnts skall iredovisningen även anges rörelsens resultat saml lämnas uppgifl om hur gjordainvesteringar har finansierats. Om rörelse har drivits genom utländsktdotterföretag, skall uppgifl lämnas om slorleken av det egna kapitalet hosdotterföretaget. Slulligen skall uppgift lämnas om innehav av dels aktier ellerandelar i sydafrikanskt företag, dels obligationer eller andraskuldförbindelser utfärdade av sådant företag dels ock fordringar på grund avpenninglån eller annan kredil eller ställda säkerheter för sydafrikansktföretags skulder. Skyldigheten alt lämna årsredovisning lillkommerskollegium gäller moderföretaget i en svensksiyrd koncern med egenrörelse eller dotterbolag i eller . Sydafrikalagenskoncerndefinition överensstämmer i slort med den som återfinns iaktiebolagslagen (1975: 1385). Elt koncernförhållande föreligger om ell förelag,moderföretaget, kan utöva etl bestämmande inflytande över ett annat,dotterföretaget. skall före den 15 oklober tillutrikesdepartementet lämna en redogörelse för de redovisningar som har avgettsav berörda förelag under del senaste budgetårel. En sådan redogörelse har lämnats. Till grund för kollegiets redogörelseligger förutom de svenska moderföretagens redovisningar även årsredovisningaravseende de sydafrikanska och namibiska dotterföretagen samt upplysningarinhämtade från de svenska moderföretagen. Inom har, i likhel med vad som skettunder de närmast föregående åren, utarbetats en redogörelse för de berördaföretagens verksamhel i dessa länder. Redogörelsen, som i allt väsentligtbygger på de uppgifter som kommerskollegium har lämnat, bör fogas till protokolleti detla ärende som bilaga 1. Följande företag har lämnat redovisning tillkommerskollegium. A. HAB 1983 Skr.1984/85:106 4 Av kollegiets redogörelse framgår atl vissa förändringar iförhållande lill föregående redovisningsperiod skett vad gäller omfattningenoch utvecklingen av svensk näringsverksamhet i och . Antalet svenska företag med redovisningsskyldighet fördotterbolag i och minskade från lolv till elvagenom all sålde sin sydafrikanska rörelse. Likaså minskade anlaleldotterbolag i pä grund av att under sommaren 1982avvecklade ett av sina rörelsedrivande sydafrikanska dotlerförelag. Vidare harAlfa avvecklat etl vilande dotterbolag. ochSandvik AB har avyttrat så slora delar av var sill dotterbolag alt dessa intelängre kan anses ingå i koncernerna. Sålunda har en viss begränsning skett avsvenska företags representaiion på den sydafrikanska marknaden. De av redovisningsskyldigheten omfattade elva svenskamoderföretagen ägde vid uigången av tillsammans 32 bolag i Sydafrikaoch , varav 17 kan betecknas som rörelsedrivande. Övriga bolag är iflertalet fall vilande. För desvenska företag som har dotterbolag i och kan följande lotaluppgifierlämnas. Härvid skall dock beaktas atl för de av och ABavyttrade dotterbolagen endast begränsade uppgifier kunnat lämnas. Vidareomfattar det svenska verksamhetsåret för ett av endast niomånader. Jämförbarheten påverkas dock ej i någon betydande mån härav. De svenskägda dotterföretagen har, redovisat påkoncernnivå. elt aktiekapital som sammanlagt uppgår till ca 9,5 milj. rand (ca63 milj.kr.). Detta är en ökning med ca jämfört med föregåenderedovisningsperiod och kan tillskrivas kapilalisering av vinstmedel. Bolagenssammanlagda egna kapital ökade obetydligt (ca ) ochuppgår till ca 65 milj. rand (ca 429 milj.kr.). Ökningen förklaras av attvinstmedel balanserats. Omsättningen hos de rörelsedrivande förelagen uppgick år1983 lill omkring 268 milj. rand (ca I 769 milj.kr.) vilket innebären minskningmed jämfört med föregående verksamhetsperiod. Om hänsyn tas tillinflationen i som låg på , har omsättningen irealiteten minskat . Det toiala värdet av bolagens tillgångar minskade underperioden från 184 till ca 164 milj. rand (ca 1 214 milj.kr. resp. I 082 milj.kr. ).Anläggningstillgångarnas värde minskade från ca 29 till ca 25 milj. rand (ca175 resp. 165 milj.kr. Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick lill knappt11 milj. rand (ca 69 milj.kr. ).Ett par av företagen redovisade förlust. Antalet anställda vid de svenska dotterbolagen minskadeunder perioden från 3 143 lill 2 880. 1984/85:106 5 Utvecklingen i de svenska företagen i och Namibiavad avser företagens sammanlagda omsättning, resultat före skatt m.m. under deår redovisningsskyldighet enligt Sydafrikalagen förelegat framgår av följandeuppställning. Svenska företags verksamhet i och åren1980-1983. Värden i milj. rand* * I rand = . = 6.82 kr.år 1982 = . Sydafrikalagen föreskriver förbud för svenska juridiskapersoner att företa eller bidra lill atl invesleringar görs i och Namibia.Lagen innehåller dock en bestämmelse (4 §) enligt vilken regeringen kan medgeundantag från förbudet. Medgivandet får avse viss investering eller investeringari visst företag under elt år. Undantag får endast beviljas sådan juridiskperson som vid ikraftträdandet av lagen själv eller genom utländskt dotlerförelagdrev rörelse i eller . Undantaget från investeringsförbudetfår inte ge utrymme för en utvidgning av förelagens verksamhel. Som e.xempelpå investeringar för vilka i princip undanlag borde kunna medges angavs ilagens förarbeten (prop. 1978/79: 196 s. 38 ff) sådana invesleringar som ärnödvändiga för atl ersätta försliten utrustning samt sådana som direkt syftartill en förbättring av de sociala villkoren för de svarta, t. ex. investeringari en hälsocentral. Undantagsmöjligheten enligt 4 § innebär emellertid intenågon garanlerad rätt för företagen att fä företa ersättningsinvesteringar.Regeringen har alllid möjlighel all avslå en investeringsansökan efter prövningav alla omständigheter i ärendel. Regeringen har sedan Sydafrikalagens ikraftträdande avgjort15 ansökningar om undantag från investeringsförbudet, varav tolv bifallitshelt eller delvis. Det sammanlagda beloppet för beviljade ansökningar uppgår lillomkring 5 milj. rand (ca 30 milj.kr.). Ärendena anges i följande förteckning. Närmare uppgifter om de ärenden avseende undantag frånSydafrikalagen som regeringen avgjort sedan föregående redovisning tillriksdagen anges i bilaga 2, som bör fogas till protokollet i detta ärende. Av de elva företag som lämnat redovisning anger fyra.Atlas . , och AB SKF. att anskaffning avanläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. För samtliga dessainvesteringar har regeringen medgivit undantag från invesleringsförbudet.Anskaffningarna har avsett ersätlningsinvesteringar och investeringar för atlförbättra arbetsmiljön för de anställda. Den granskningsverksamhet som bedrivits avinvesteringar för vilka undanlag från invesleringsförbudet beviljats har visatatt de slutliga kostnaderna i flera fall blivit slörre än vad som förutsatts iföretagens ansökningar. Dessa koslnadsfördyringar har oftasl förklarats medalt förflutit från tiden för ansökan fram lill dess investeringarna faklisklgenomförts. Inflation och valutakursförändringar m. m. har därför kraftigtpåverkal de beräknade koslnaderna. Inflationen i har under de senasteåren legal på , vilkel också påverkal den upphandling som skell lokalt.Vidare har den sydafrikanska randens värde i förhållande till US-dollarn fallitmed . Dess köpkraft genlemol flertalet andraindustriländers valutor har också kraftigt försämrats. I propositionen med förslagtill ny Sydafrikalag föreslås (prop. 1984/85:56 s. 66) att invesleringar, förvilka undantag medgivits, skall påbörjas under det akluella verksamhetsåret.Jag förutser att de problem, som jag nu har berört, härigenom skall minska. Vad gäller SKF framgår atl flera av investeringarna blivitbetydligt dyrare än vad som angivils i ansökningarna om undanlag fråninvesteringsförbudet. Detla har föranlelt först kommerskollegium och därefterutrikesdepartementet all inhämta kompletterande uppgifier från företagel. Avuppgifterna framgåratt flertalet kostnadsöverskridanden orsakats av prishöjningaroch valutakursförändringar. I något fall har förelaget, vid inves- 1984/85: 106 7 teringar avsedda atl förbällra arbetsmiljön för de anställda,valt en högre standard än vad som var avsett vid tiden för ansökan. 1 några fall kan konstateras att SKF i sina ansökningar omundantag från invesleringsförbudet inle uppgivit de lotalaanskaffningskostnaderna för investeringarna i fråga utan endastinköpskostnaderna för maskinerna m. m. Detta har bidragit till att en inte helträttvisande bild av de planerade investeringarnas omfattning lagls som underlagför kommerskollegiets och regeringens ställningstagande i ärendet. SKF haruppgivit att de sydafrikanska dotterbolagen i sina investeringsplaner, när detgäller mindre investeringar, i regel anger endast inköpskostnader förmaskiner, verktyg o.d. För större projekt bifogas däremot detaljeradeberäkningar som inkluderar även kostnader för nödvändiga installationer,montagearbeten m. m. SKF har vidare pekal på svårigheterna att göra exaktakostnadsberäkningar. 1 etl fall har SKF:s dollerbolag också anskaffat envideokamera och videobandspelare till ell sammanlagt värde av ca 4 000 rand.För denna anskaffning har inte undantag från investeringsförbudet medgivits.Enligt lämnade uppgifter har anskaffningen tillkommit till följd av enrundskrivelse från SKF till samlliga dotterbolag runt om i väriden attanskaffa sådan utrustning för utbildningsändamål. 1 ell annat fall har SKF genomfört ombyggnads- ochförbättringsarbeten istället för att anskaffa den utrustning som angivits idispensansökan och regeringsbeslut. Tillståndet avsåg anskaffning av vissutrustning för att minska förekomsten av oljedimma och vattenånga iarbetslokalerna. Eftersom det avsedda resultatet inte kunde uppnås genom denplanerade utrustningen företog dotterbolaget i stället ombyggnads- och förbätlringsarbelenav lokalerna. De ökningar av kostnaderna för gjorda investeringar somskett och övriga avvikelser från regeringens lillslåndsbeslul. för vilka jagnyss har redogjort, är otillfredsställande. Den kompletterande ulredning somgjorts har dock visat atl merparten av kosinadsöverskridandena i huvudsakorsakats av omsländigheter som SKF inte kunnat råda över. Vidare har det främstgällt investeringar som bidragit lill all förbällra arbetsvillkoren för deanställda. Med hänsyn härtill finns det inte fog för atl misstänka all depåtalade investeringarna skett under förhållanden .som skulle kunna föranledastraffansvar. Vid sådant förhållande saknas grund för vidare åtgärder. Jag vill i detta sammanhang tillägga att den mycketnoggranna granskning som har kunnal göras av kommerskollegium och iregeringskansliet till följd av de uppgifter som lämnats och de utredningar somhar gjorts på ett påtagligt och åskådligt sätt visal alt kontrollen översvenska förelags investeringsverksamhet i fungerar väl. Av kommerskollegiels redogörelse framgår vidare följande. Elt av AB:s sydafrikanska dotterbolag har lämnatett långfristigt lån till elt utomstående sydafrikanskt företag. Detta uppgesha skett ulan del svenska moderföretagels kännedom eller godkännande. 1984/85:106 8 Det inträffade ulgör en överträdelse av Sydafrikalagen. Avinhämtade uppgifier framgår emellertid att dotterbolaget ålagts av attvidta erforderiiga åtgärder för alt bringa förhållandel lill upphörande. Jaghar inte funnit anledning att ifrågasätta uppgifter härvidlag. Medhänsyn härtill samt till atl lånet uppgått endast till ett mindre belopp harjag stannat för att inle gå vidare i detta ärende. i , Alfa (Pty) , har under verksamhelsårel eftergivit en mindre skuld som dessdotterbolag (Pty) Ltd hafl till moderföretaget. Alcape Milk-ingMachines (Ply) är ell vilande bolag. 1 och för sig synes det i detla fall röra sig om entransaktion som inle är tillåten enligt I § Sydafrikalagen som föreskriverförbud atl ge tillskott av pengar eller annan egendom lill ell sydafrikanskteller namibiskl förelag. Av lagtexten framgår emellertid också atl tillskottetskall vara avsell alt användas i vederbörande företags verksamhet. Eflersom AlcapeMilking (Pty) Ltd inte bedriver någon verksamhet kan intetransaktionen anses stå i slrid mol Sydafrikalagen. Av redovisningen för framgår att en störrelångfristig skuld till moderföretaget uppkommit i dess sydafrikanskadotterföretag under . Denna skuld avser huvudsakligenutdelning till moderbolaget men även betalning för import av varor frånmoderföretaget. Dotterbolagets skuld kan - med hånsyn lill gällandesydafrikanska bestämmelser - regleras endasl i delposter vilket medför attskulden blir att beteckna som långfristig. Jag finner inle alt detla förhållandeslår i strid mot Sydafrikalagen. i , (Ply) Ltd, somvaril dotterbolag till det engelska bolaget överläts under år1982 till det senare förelagets dollerbolag, det engelska företagel . driver verksamhet i genom del helägdadotterbolaget (Pty) Ltd och (Ply) Ltd. 1januari 1983 överiäls en del av verksamheten vid The Spooner Machinery tillSandvik (Pty) Ltd. Tillverkningen vid The Spooner Machinery lades i sambandhärmed ned och maskiner m. m. såldes lill utomstående. I dessa båda sistnämnda fall gäller det transaktionermellan olika dotterföretag inom kojicernerna. Sydafrikalagen syftar till allbegränsa svensk näringsverksamhet genom att förhindra nyetablering av svenskdomineradeföretag och hindra de företag, som fanns etablerade vid lagens ikraftträdande,att utvidga sin verksamhet. De nämnda överlåtelserna inom Bahco och Sandvikpåverkar inte verksamheten vid de aktuella dotterbolagen i . Överiätelsernautgör enligt min mening inte någon överträdelse av Sydafrikalagen. har i skrivelse till regeringen den 14 augusti1984 informerat om en planerad överföring av aktier i det helägda sydafrikanskadolterbo- Skr.1984/85:106 9 laget Fagersla Sleels (Pty) Ltd till Fagersla AB:s helägdadotterbolag samt hemställt om regeringens uttalande omtransaktionens förenlighet med Sydafrikalagen. har uppgivit att SecorocAB i realiteten uppträtt som moderbolag i förhållande till del sydafrikanskadotterbolaget trots atl formellt ägt aktierna i detsamma. Jag harfunnit det lämpligt att också ta upp denna fråga i förevarande skrivelse eflersomden i princip rymmer samma frågeställning som redovisats i de avsnitt som avserAB Bahco och . Del rörsig även här om en ren koncerninlern transaktion som inte påverkar omfattningenav verksamheten vid det sydafrikanska dotterbolaget. I likhet med vad jag nyssanfört kan jag inle finna atl den planerade överföringen av aktierna lill SecorocAB skulle stå i strid mot Sydafrikalagen. Avslutningsvisvill jag anföra följande. har konstaterat alt eflerievnadenav Sydafrikalagen varit god . Som framgått av vadjag anfört har några invesleringar visat sig inle helt stå i överensstämmelsemed regeringens beslut. Dessa investeringar har dock varil av social karaktär,och de har inle i någol fall lett till en utvidgning av berörda företagsverksamhet i . Även om jag i princip kan dela kommerskollegietsbedömning anser jag att företagen nu haft sä lång erfarenhet av lagenstillämpning all sådana avvikelser bör kunna undvikas i fortsättningen. Deförslag som återfinns i propositionen med förslag till ny Sydafrikalag börockså underiätta en sådan ulveckling. Jag hemställer alt regeringen delsbereder tillfälle all ta del av vad jag anfört i det föregående, dels lill överlämnar den inom ulrikesdepartementelupprättade redogörelsen för de svenska förelagens verksamhel i och . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular i enlighel med hans hemställan. 1984/85:106 10 Redogörelse för svenska företags verksamhet i Sydafrikaoch Kommerskollegiumhar i enlighet med 7 § förordningen (1979:488) om förbud mol investeringar iSydafrika och i skrivelse tillutrikesdepartementet lämnal en redogörelse för de redovisningar som svenskaföretag med verksamhel i och avgetl lill kollegiel. Redogörelsenavser huvudsakligen perioden den I januari-den 31 december 1983. Enligt3 § lagen (1979:487) om förbud mol investeringar i och skallredovisning lämnas av svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller . Redovisning skallenligt 6 § förordningen (1979:488) om förbud mol investeringar i ochNamibia upprättas med iakttagande av de allmänna redovisningsprinciper somskall lillämpas av den svenska juridiska personen. med dollerbolag i och uppgår lill elva sedanAlvenius AB numera avyttrat sin sydafrikanska rörelse. Förelagen är Alfa LavalAB, , AB Bahco, , , . ,, , AB SKF. EsselteAB har avyttrat etl av sina rörelsedrivande sydafrikanskadotterbolag och Alfa har sålt etl vilande dotterbolag. FagerstaAB och har under verksamhetsåret avyttrat så stora delar av varsitt dotterbolag att dessa inle längre kan anses ingå i resp. koncern. Deav redovisningsskyldigheten omfattade elva svenska förelagen ägde vid utgångenav tillsammans 32 bolag i och . Av dessa kan 17betecknas som rörelsedrivande. Kollegiethar till sin redogörelse fogat redovisningar från , CopcoAB, AB Bahco, . , . , ,. AB SKF, och Rederiaktiebolagel Transatlantic. 1984/85:106 11 Samtliga redovisningar ulom de för och . har avgett redovisning som avserverksamhetsåret 1982-04-01-1983-03-31 och perioden 1983-04-01-1983-12-31. SASredovisning avser -. Av de redovisningar som företagen lämnat tillkommerskollegium framgår atl de rörelsedrivande dotterbolagen totalt omsatteomkring 268 milj. rand (ca I 769 milj.kr.) under den senasteverksamhetsperioden. Detla innebär en minskning med sedan föregåendeperiod. Med hänsyn lagen till inflationen på i har omsättningenminskal med . Det sammanlagda resultatet före skatt uppgick till knappt II milj. rand (ca 69 milj.kr. ).Jämfört med året innan innebär detta en viss ökning. Elt par av förelagenredovisade dock förlusl. Redovisal på koncernnivå har de svenskägdadotterbolagen ett aktiekapital på ca 9.5 milj. rand (ca 63 milj.kr.). Bolagenssammanlagda egna kapital ökade obetydligt och uppgår lill 65milj. rand (ca 429 milj.kr.). Det totala värdel av bolagens lillgångar minskadeunder verksamhetsperioden från ca 184 lill ca 164 milj. rand (ca I 214 resp. I082 milj.kr.). Anläggningstillgångarnas värde minskade från ca 29 lill ca 25milj. rand (ca 175 resp. 165 milj.kr.). Antalet anställda minskade från 3 143 till2 880. Den svenska näringsverksamhetens omfattning och utvecklingi och framgår av bifogade labell. Av kommerskollegiets redogörelse framgår att fyra av deelva företag som lämnat redovisning anger atl anskaffningar avanläggningstillgångar förekommit under verksamhetsåret. I samtliga fall är detfråga om investeringar som medgivits av regeringen under åren 1981-1983.Undantag från invesleringsförbudet har beviljats för investeringar avsedda atlersätta förslitna maskiner samt invesleringar i byggnader och utrustning sombedömts kunna förbättra arbetsmiljön för de anställda. I några fall harutgifterna för investeringarna blivit större än vad som angivits i berördaansökningar om undantag och regeringsbeslut. Vad gällerAB SKF har flera invesleringar blivit väsentligt dyrare än vad företagetuppgivit i de dispensansökningar som legat till grund för regeringsbesluten. Iflera fall beror detla på atl installationskostnader tillkommit som inte medtagitsi ansökningarna. Övriga kostnadsöverskridanden är i allt väsentligt av sådantslag som förelaget inle kunnat råda över. I ett fall konstaterar kollegiel altSKF utnyttjat etl tillstånd till alt anskaffa annan utrustning än vad somangivits i dispensansökan och i regeringens beslut. Vidare har i ett fall gjortsinvesteringar för vilkel lillslånd inle meddelals. 1984/85:106 12 Avkommerskollegiets redogörelse framgår vidare följande. Ett av : ssydafrikanska dollerbolag har lämnal ett långfristigt lån lill ett utomståendesydafrikanskt företag. i , Alfa (Pty) Ltd, hareftergivit en mindre skuld som dess dotterföretag haft lill moderföretaget. Hos FagerstaAB har uppkommit en större långfristig fordran ulan bestämdbetalningstid gentemot dess sydafrikanska dotterbolag. Denna fordran, somavser utdelning från dotterbolaget samt ersättning för produkter somimporterats till , kan p.g.a. sydafrikanska bestämmelser reglerasendast i delposter och bör därför, enligt kollegiets uppfattning, betecknas somlångfristig. i , (Pty) Ltd, som varit dotterföretag tilldet engelska bolaget överläts lill del senareföretagels dotterbolag, det engelska företaget . Sandviksdotterbolag, (Ply) Ltd, har under verksamhetsåret förvärvat en del avrörelsen från ett annat av sydafrikanska dotterbolag. BeträffandeAB Bahco, och konstaterar kommerskollegiet att det isamtliga fall rör sig om koncerninterna transaktioner som inte påverkarverksamheten vid dotterföretagen i . Sammanfattningsviskonstaterar kollegiet att eflerievnaden av Sydafrikalagen, som den framgår avingivna redovisningar, är god. De överträdelser som trots detta synes haförekommit , har varit av liten omfattning och inteägnad att utöka företagens; verksamhet i och . 60. :cd . o o r-00 < r- rn O O \C 00 - \0 00 TT 00 r Os Os Os Os js c/2 » - :r a.h-T3S: =: o. o St!, 2' o v-i ly-i lo VO 00 r-t rs» r-l Ov *... o., :; -o o. c o o o o c/3 <C/3 C/3 < C/3 3 O O) u is a llj-u -t r- r-l o-i -*J- v Qs CT\ Qs oo O o ' ra .tf S t* J= -c -r 1- c/3 -J C/3 -r tJOr. >< < -".S- < < C/3 wC/1 -J h - t/i c/3 < l> U L. = >,w R ra -S S-'C ra ra >-L- [j (U u (/] c I/l 00 > Qs ö ra (B c/3 ra 4) c/3 Si2- (U = u > «J J2 :;.£ I--o > 00 c CO c - > c :o ra . .w ra (/) cM i~ t.. Cta- oo > I» > -o u o o S -o _ Cii :xiQSU. (/) 00 - h: > . 5,-Éo \0 m, O O O - ' - ra -= ji=ra 1/5 OJ c c <,E c: ra 00 c c o .S t: 3 5.c :ra u J D.JC Oi u Xl .D E - - " E -13 =£ra.o -5 00 00 t oo;= i S = E S°5 >-i2.= E Is wO .b -:k:oo*'(/> (/ip:oti ;"n :S »? S .E :ra ö » § .E 2(3 c/3£'>CÄXi S.:<:c Trs/cken, 1985