prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — som avsatts för ungdomsårsprojekt fördelas på trehuvudgrupper: barn- och ungdomsorganisationernas egel försöks- ochutvecklingsarbete, arbete inom organisationer som studieförbund, handikapp- ochinvandrarorganisationer, freds- och miljörörelsen saml slutligen lokala utvecklingsprojekt. De sistnämnda genomförs inågra kommuner där föreningsliv och kommunala förvaltningar samverkarför att förbättra ungdomamas uppväxlvillkori ett bostadsområde eller i hela kommunen. Intresset har varitmycket slort; ansökningar som motsvarar över 600 projekt har lämnats in och hittillshar projektmedel fördelats till elt hundratal föreningar ochorganisationer. Del är särskilt glädjande atl så mänga lyft fram projekt som syftar till all utveckla ungdomars egen fantasi och skaparglädje t.ex. i form av teater och musik. Men många projekt handlarockså om att ungdomarna i ettbostadsområde eller på mindre orter söker sig tillbaka för atl finna sinarötter i ortens historia. Etl genomgående tema i ansökningarna är att barn ochungdomar skall ges uppgifter och ansvar i sin vardagsmiljö. En verksamhet jag särskilt vill nämna ärElevorganisationens planer att 1984/85:100 Bilaga 10 92 tillsammans med motsvarande organisationer i de övriganordiska länderna genomföra en operation dagsverke lill förmän för elever i södra . Inte minst undervärldsungdomsåret är det värdefullt att svenska elever på olika sätl kan visasin solidarilel med skolungdom i tredje världen. Denna insats är en utmärktillustration till världsungdomsårets huvudtema delaktighet, ulveckling ochfred. Operation dagsverke kan också på etl konkret sätl i skolans undervisningåskådliggöra ungdomars situation i andra delar av världen. Jag utgår ifrån atlkommuner och skolor ger stöd till eleverna, så att denna verksamhet kangenomföras. Det finns godaförutsättningar för alt 1985 skall kunna bli etl mycket inlressaniungdomsår. Flera ulredningar och arbelsgrupper kommer all resultera i konkretaförändringar under loppet av årel. Vid sidan av beredningsgruppensarbete pågår också ett projekt som syftar till att utveckla fritidsgårdarna. En särskild projektgrupp disponerar 30 milj. kr. avarvsfondsmedel för delta ändamål.Vidare har ytterligare 30 milj. kr. avsatts för etl utvecklingsarbeteinom idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Dessa två projekt har redovisats utförligare undersocialdepartementets huvudtitel.Sammanlagt har regeringen avsatt 90 milj. kr. av arvsfondsmedel för att stimulera till etl arbele för och med ungdomar. Dessa insatserutgör ell viktigt komplement lill det reformarbete som i övrigl äger mm och som ingår i strävandena all skapa godauppväxtvillkor och möjlighel tilldelaktighet för ungdomarna framför allt genom att säkra ungdomars rätttill arbete och utbildning. 15 Språk- ochkulturarvsutredningen m. m. Den invandring somSverige haft kräver särskilda insatser från samhälletssida pä en rad områden, inte minst inom område. De övergripande målför invandrar- och minoritetspolitiken som antog (prop. 1975:26, lnU6, rskr 160) formulerades utifrån principernajämlikhet, valfrihet och samverkan. Den tillkallade invandrarpolitiskakommittén (IPOK) har, enligt tilläggsdirekfiv , bl.a. haft till uppgift att föreslå vissapreciseringar i de övergripande målen, isynnerhet valfrihetsmälet, och atl överväga ett nytl system för statligt stöd för minoritelspolitiska insatsermed tyngdpunkt pä kultur- och informationsfrågor samt stöd lill invandrarnasorganisationer. Kommitténs slutbetänkande(SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken har remissbehandlats och bereds f.n. inomregeringskansliet. 1984/85:100 Bilaga 10 93 Statsrådet jag ämnar senare i vår återkomma lill regeringen med förslag till principiellaställningstaganden i fråga om hur stödet lill invandramas organisationer och tidningar skall utformas i framliden.Andra frågor som berör insatser för invandrare på kultur- och mediaområdenaavserjag att behandla i samband med bl.a. den särskilda proposition om litteratur-och biblioteksfrågor som jag avser att senare föreslå regeringen altlägga fram för vid detta . Samhället har sedanmitten av genom olika insatser givit stöd till invandrarnasundervisning. En uppföljning för skolans del av 1975 ärs beslut om deinvandrarpolitiska målen gjordes genom hemspråksreformen, vilken trädde 1977 (prop. 1975/76:118,UbU 33, rskr391 och prop. 1976/77:22,UbU 10, rskr 111). Genom denna reform slogs fast principerna för undervisningen av elever med annal hemspråkän svenska. Genom hemspräksreformen blev kommunerna skyldiga altanordna hemspråksundervisningför de elever i gmndskolan och gymnasieskolan för vilka ett annat språk än svenska utgör ett levandeinslag i deras hemmiljö och vilkas föräldrar eller vårdnadshavare begär det. 1975/76: 118(s.79) uttalades alldetla normalt fömtsätter atl minst en förälder/vårdnadshavare har etlannat språk än svenska som sitt modersmål ochanvänder det språket i sill umgänge med barnet. Vidare uttalades att insatser i förskolan och på gmndskolans låg- ochmellanstadier bör prioriteras eftersom personlighelsutvecklingen hos barnen ide åldrarna är beroende av godakommunikationsfärdigheler. Barn i dessa åldrar måste fä möjligheter attfastlägga och utveckla sitt första språk, hemspråket, för att kunna uppnå en aktiv ivåspråkighet. För förskolaninnebar hemspråksreformen attstatsbidrag infördes lill kommunerna för de fem- och sexåringar som fårhemspråkslräning inom barnomsorgen. Hemspråksreformeninnefattade också beslut om stödundervisning i svenska samt om utbildning avoch Ijänster som hemspråkslärare. Insatserna inom förskola och ungdomsskolahar åtföljts av åtgärder inomvuxenutbildning och i fråga om läromedel för olika utbildningsformer. Försöksverksamhet med jämkade timplaner pågmndskolans låg-och mellanstadier i form av hemspråksklasser och sammansattaklasser har medgivits av regeringen /80. Med hemspråksklass avsesi princip en vanlig klass med ell gemensaml hemspråk som inte är svenska. Sammansatt klass är i princip en vanligklass där ca hälften av eleverna harsvenska som hemspråk och ca hälften har etl annal gemensamt hemspråk. Antalet deltagare ihemspråksundervisningen har ökal starkt. 1 har t.ex.antalet elever ökat från 18499 /75 till 56336 läsåret1983/84. Antalet hemspråksklasser och förberedelseklasser med gemensaml hemspråk ökade fråndrygl 100 lill drygl 600. Medförberedelseklass avses en tillfällig klass med elt gemensaml eller med fleraandra hemspråk än svenska. Härtill kommer ca 320 sam- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 94 Antalet hemspråksklasser har sjunkit något medan antalet sammansatta klasserökat. I den svenska undervisas f. n. i ett 60-lal hemspråk. Mot bakgmnd av bl.a. erfarenheterna av 1970-talets åtgärder vad gäller hemspråksundervisningens utveckling ochinvandrarelevernas situation efter gmndskolan bemyndigade regeringen är 1981dåvarande statsrådet att tillkalla en särskild utredare'med uppgiftatt dels analysera olika frågor somaktualiserats pä skolområdet och inom vuxenutbildningen med hänsyn till målen för invandrar- ochminoritetspolitiken, dels avge förslag till förändringar (Dir. 1981:49). Utredningen, som antog namnet språk- ochkulturarvsutredningen (SKU), överiämnade ioktober 1983 sitt huvudbetänkande (SOU 1983:57) Olika urspmng - Gemenskap i . Utbildning för språklig och kulturell mångfald och delbetänkandet (SOU 1983:58)Kunskap för Gemenskap Läromedel för språklig och kulturell mångfald. Bådabetänkandena har remissbehandlats.Till protokollet i detta ärende bör fogas som bilaga 10.7 en sammanfattning avbetänkandena och som bilaga 10.8 en sammanställning avremissyttrandena. I det följande behandlas vissa förslag iutredningen som har en mer principiell karaktär. Chefen förutbildningsdepartementet är därvid föredragande såvitt avser frågorna underpunkterna 15.7, 15.8 och 15.9. 15.2Interkulturell undervisning för en gemensam framtid SKU har föreslagitatt skall uttala en principiell syn på interkulturell undervisningsom gmnd för åtgärder inom utbildningsväsendet. Vidare har SKU föreslagit att utvecklingsarbete rörandeinnehåll i och metoder för interkulturell undervisning skall komma tillstånd. Mot bakgmnd av denutveckling mot ett flerspråkigt och mångkulturellt samhälle som invandringen och den fördainvandrarpolitiken inneburit menar SKU att del är nödvändigt atl förändraskolans arbete. Det måsle anpassas till denförändrade situationen för att bl. a. bidra till att förhindra och förebyggauppkomst av fördomar och negativa atfityder och för alt åstadkommapositiva attitydförändringar. I SKU framhållsvidare att ökad kännedom om andra kulturers innehåll och även om den svenskakulturen och dess värderingar inte får upplevas som ett behov bara förinvandrartäta kommuner och skolor, där kulturfrågorna lätt kan aktualiseras och anknytas till egnaerfarenheter. Den interkulturellaundervisningen angår varje barn och varje vuxen i skolan och ävensamhället utanför skolan - även om det saknas invandrare i skolan eller i delomgivande samhället. Del interkulturella synsättet kan också ge 1984/85:100 Bilaga 10 95 nya och nödvändiga impulser för en internationaliseringav undervisningen. SKU:s allmännautgångspunkter stöds av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan.Flera instanser betonar vikten av informations- och utvecklingsarbete. Jag ansluter migtill SKU:s allmänna utgångspunkter avseende ett inter-kulturellt synsätti undervisningen. Jag har heller inget att erinra mot att ett utvecklingsarbeteinleds inom ramen för tillgängliga resurser. 1 sammanhanget vill jag göra följandeförtydliganden. Undervisning ur ettinterkulturellt perspektiv bör bl.a. syfta till att åstadkomma positivaattitydförändringar och motverka negativa attityder och fördomar intebara hos majoritetsbefolkningen utan också hos olika etniskaminoritetsgmpper. Undervisningen bör också syfta till att öka förståelsen och denömsesidiga respekten för olika kulturellt betingade förhållningssätt. Detta liggergivetvis i linje med skolans mål och riktlinjer, enligt vilka skolan skall varaöppen för alt skiljaktiga värderingar och åsikter framförs. börunderstrykas atl skolan enligt t.ex. läroplan för (Lgr 80) medvetet skall verka för deldemokratiska samhällets grundläggandevärderingar och fostra eleverna till att respektera dem. Elt interkulturelltperspektiv pä undervisningen kan inte ses som något som genomförs viden viss tidpunkt. I stället kommer det alltefter erfarenheter - i ettlängre tidsperspektiv in som en aspekt i bl. a. personalulbildning ochläromedel. Ett interkulturellt synsätt fömtsätter inte särskilda resurser eller ett eget ämne ellerändringar i kursplaner. Ett sådant synsättbör innefattas i skolans verksamhet oavsett resursnivå och beaktas inomramen för befintliga ämnen och kursplaner. Denförsöksverksamhet med kulturkunskap i gymnasieskolan som bedrivs ff. o. m.detta läsår efter förslag i prop. 1983/84:100 bil. 10 (s. 130) bör kunna ses som en deli utvecklingen av etl interkulturellt synsätt i undervisningen. Utvärdering avförsöksverksamheten bör kunna ge värdefulla erfarenheter för den fortsatta inriktningen. 15.3Innebörden av aktiv Ivåspråkighet i undervisningen m. m. Enligt direktivenhar utredningen bl.a. haft i uppdrag atl "precisera innebörden av akfiv ivåspråkighet i undervisningen". SKU föreslår attbegreppet aktiv ivåspråkighet i undervisningen ges innebördenfunktionell Ivåspråkighet. Med funktionell Ivåspråkighet avser SKU att man skall kunna förstå två språkoch i tal och skrift kunna leva och verka i två kulturer. De båda språken skallkunna utnyttjas aktivt i olika situationermed en naturlig funktionsfördelning mellan språken. 1 likhel med vad som uttalades i hemspräkspropositionen (prop. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 96 1975/76: 118) framhåller SKU alt aklivivåspråkighet är ett mål som inte kan uppnås enbart med hjälp av skolansinsatser eller . Förslagel tillstyrks avflertalet remissinstanser. Några påpekar dock att termen inle får innebära ensänkt ambitionsnivå. Andra anser atl utredningen gjort en realistiskprecisering. i menar all begreppel skulleinnebära ett principiellt accepterande av en omfattande möjlighet lillundervisning i hemspräksklasser, vilkel är praktiskt genomförbart endast förnägra få språk och kommuner. Nämnden förordar dock aktiv ivåspråkighet somgrund för den framtida planeringen. Del gör också länsskolnämnden i Göteborgsoch län, som anför alt målet bör sättas så högt alt varje individ skallkunna nä den språkliga nivå som motsvarar individens förmåga och slrävan. Av remissytlrandenaframgår all del råder osäkerhet om innebörden i den av utredningen föreslagnapreciseringen av begreppel aktiv ivåspråkighet. Det ena eller andraspråkets funkfion är olika beroende på situation och sammanhang. Vad som ärfunktionella kunskaper i etl språk kan alltså inte definieras entydigt. Mot denna bakgrund anserjag att det f.n. inte är möjligt att finna en entydig tolkning av innebörden ibegreppet aktiv Ivåspråkighet i undervisningen. Skolans åtgärder mäste ulgåfrån elevernas individuella förutsällningar. Del övergripande målet förskolans hemspråksundervisning och undervisning i svenska som andra språk böralltjämt vara att främja aktiv Ivåspråkighet. Termen svenska somandraspråk har av utredningen föreslagits ersätta del tidigare uttrycketsvenska som främmande språk. Jag ansluter mig till detta förslag och kommer ifortsättningen att använda denna term. Undervisningen av elevermed annal hemspråk än svenska bör syfta lill att stödja elevens språkutvecklingmed förankring i det egna modersmålet. Detta förutsätter normall alt barnet haretablerade kunskaper i ell annal språk än svenska genom all minsl enförälder/vårdnadshavare har detta språk som sitt modersmål och använder det isitt umgänge med barnet. SKU framhåller att enalll slörre andel av barnen fill invandrade föräldrar är födda i ochkan förväntas stanna här. Det är alltså för det svenska samhället de skallförberedas. En förutsättning för all en invandrarelev skall klara sig i detsvenska samhället, såväl i fortsatta studier som i arbetslivet, på sammavillkor som svenska elever är givetvis alt han/hon har goda kunskaper isvenska. Kunskaperna i svenska är enligt min mening direkt avgörande förindividens möjligheter att fritt välja ulbildning och yrkesinriktning och fördelaktighet i samhällslivet i . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 97 15.4 Rätten till hemspråksundervisning m. m. SKU föreslär alt termenhemspråk i fortsättningen används som samlingsbenämning för undervisning påinvandrarelevernas språk och atl man där sä är möjligt använder språkets namnpä samma säll som svenska används som enda benämning för svenska som modersmål. Flertalet remissinstanser är positiva lill förslaget, vilkel jag biträder. SKU föreslår att rättentill hemspråksundervisning alltjämt skall vara knulen till det språk som är elllevande inslag i barnels hemmiljö, alt rätlen skall begränsas lill ell språkför varie elev och att regeringen skall utfärda rikllinjer lill stöd förkommunerna avseende bl.a. vilka elever som skall omfattas av rätten tillhemspråksundervisning. Några remissinstanserefterlyser klarare preciseringar av innebörden i uttrycket "ett levandeinslag i barnels hemmiljö". Flertalet remissinslanser som yttrai sig ärpositiva lill förslagen om begränsning lill ett språk och uifärdande avrikllinjer. (SoS),(), sialens invandrarverk (), länsskolnämnden iSlockholms län saml och kommuner förordar den definitionsom föreslagils av utredningen om spräkminoriteter i förskoleälderna ibetänkandet (SOU 1982:43) Språk-och kulturstöd för invandrar- ochminoritelsbarn i förskoleåldern, dvs. "barnels dagliga umgängesspråk ihemmet". Denna formulering svarar enligt bl.a. SÖ:s uppfattning bättre motintentionerna med hemspråksundervisningen. Syftet med undervisningenav elever med annal hemspråk än svenska är, som jag tidigare nämnt, i förstahand att stödja elevens allmänna språkutveckling och därigenom främjautvecklingen mol en akliv iväsprå-kighet. Rätten till hemspråksundervisning börsäsom utredningen också understryker grundas pä den enskilda elevens behov avspråkstöd. Enligt min uppfattninghar den hillillsvarande definilionen "elt levande inslag i hemmiljön"fäll en vidare lolkning än vad som kan anses ha varit avsiklen i besluten omhemspråksreformen. Mänga elever har kommil all della i hemspräksundervisningulan atl ha den bakgrund i hemspråket som egenlligen förulsalls. Jag anser moldenna bakgrund alt definitionen "barnels dagliga umgängesspråk ihemmel" bällre motsvarar intentionerna med hemspråksundervisningen. Dennadefinition innebär all normalt minsl en förälder/vårdnadshavare har ell annatspråk än svenska som sitt modersmål och använder del språket i sitt umgänge medbarnet. Barnet skall således ha etablerade kunskaper i hemspråket. Under ingaomstän-7 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 98 digheter bör hemspräksundervisningen få karaktären avnyböriamndervis-ning. Rätlen lillhemspråksundervisning bör också gälla de adoptivbarn som har ett annatmodersmål än svenska sä länge behov av stöd i och på detta språkföreligger. En elev som påböriatundervisning i sitt hemspråk bör kunna fortsätta i den undervisningen även om familjeförhållandenaförändras. Mol bakgrund av vadjag anfört om elevens språkutveckling som utgångspunkt för skolans åtgärder förelever med annat hemspråk än svenska är jag inle beredd atl tillstyrkautredningens förslag att finlandssvenska elever, dvs. elever med svenska sommodersmål, skulle omfattas av rätlen till undervisning i finska i syfte all bl.a. underlätta ett eventuellt återvändande till . Jag anser att undervisning i finskaför finlandssvenska elever skulle innebära andra pedagogiska krav änhemspråksundervisningen för elever med finska som modersmål och alltså intekunna samordnas med denna. Del kan inle sägas vara skolans uppgift all meddela undervisning i ett språk sominte är elevens modersmål enbart i syfte att underlätta etl återvändandetill elevens eller föräldrarnas ursprungsland. Jag ansluter miglill SKU:s förslag att kommunens skyldighet all anordnahemspråksundervisning begränsas till ett hemspråk för varje elev. Mol bakgrund av vadjag ovan anfört och del allmänt minskade elevunderlaget i skolan räknar jag på siktmed en viss minskning i behovet av resurserför hemspråksundervisning. Det bör ankomma päregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att med utgångspunkt ivad jag nu har sagt utfärda riktlinjer (föreskrifter och allmänna råd) lill stöd för kommunernavad avser vilka elever som skall omfattas av rätten till hemspråksundervisning. För de elever sominte har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk med minst enförälder/vårdnadshavare men ändå har en anknytning till en språklig eller etnisk grupp vill jagframhålla de möjligheter som gesinom ramen för t. ex. fria aktiviteter i skolan och, för de äldre eleverna,inom studieförbund. Mot bakgrund av allriksdagens beslut vid 1975/om hemspråksundervisning ocksä omfattarbarn inom inhemska minoriteter i har SKU även föreslagit åtgärder vad avsersamiska, tornedalsfinskaoch zigenska elever. Åtgärder för desamiska eleverna bör enligt min mening utformas med beaktande av altsamerna utgör en etnisk minoritet i som i egenskap av ursprungligbefolkning i sill egel land intar en särskild ställning gentemot bådemajoritetsbefolkningen och andra minoritetsgmpper. Jag har inget all erinra mol SKU:sförslag att SÖ får i uppdrag att redovisahur fömtsättningarna i Lgr 80 utnyttjas i undervisningen för atl främja det samiska språket och kulturen och alldärvid också redovisa erfarenheternaav hemspråksundervisningen i samiska. Jag har heller inget 1984/85:100 Bilaga 10 99 atl erinra mot SKU:s förslag om en motsvaranderedovisning vad avser lornedalsfinskan. Jag avser all senare älerkomma lill regeringenmed förslag lill sådana uppdrag. Jag avser också allföreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag atl se över de zigenska barnensundervisningssituation. 15.5 Helhetssyn förskola skola SKU framhåller atlbetydelsen av en helhetssyn på invandrarbarnets ulveckling genom förskolan ochskolan ströks under redan i samband med hemspråksreformen. Därvid belönades atldel slalliga stöd som då infördes för kommunens insatser både inom förskolanoch ungdomsskolan skulle kunna ulnyitjas ulan hinder av all olika huvudmänansvarar för verksamheten lokalt och centralt. Syftet var atl möjliggöra enflexibel resursanvändning så atl barnens skiftande behov i största möjligautsträckning kunde tillgodoses. Frågan om en helhetssynhar också behandlats i belänkandet (SOU 1982:43) Språk- och kulturstöd förinvandrar- och minoritelsbarn i förskoleåldern. Flertalet remissinstansersom yttrai sig på denna punkl är positiva och mänga framhåller vikten av enenhetlig syn på hemspråksverksamheten inom barnomsorg och skola och avsamplanerade insatser efler gemensamma handlingslinjer. Bl.a. Stockholmskommun påpekar att om socialnämnderna satsar pä enspråkiga daghemsgrupper såkrävs en annan planering för barnets fortsatta skolgång än om del vistals iblandad eller svensk grupp med begränsad hemspråkslräning. Någraremissinstanser menar all barnen bör fä ett första språkslöd i svenska iförskolan och några atl hemspråksinsatser i förskolan kan minska behovet avsärskilda insatser i . a. IPOK framhållerall samhällets insatser i förskolan och ungdomsskolan bör betraktas som enhelhet och bedömas i etl sammanhang. Elt övergripande samarbete i kommunernamellan socialnämnd och skolstyrelse bör komma till stånd i syfte att utformagemensamma handlingslinjer för hemspråksinsaiserna. Därvid bör kommunerna,framhåller IPOK, fä möjlighet att utnyttja de totala resurserna i enlighel medegna prioriteringar på de två områdena. För egen del vill jagefler samråd med chefen för framhålla följande. Målet för spräksiödet iförskolan bör överensstämma med del övergripande målel förhemspråksundervisningen i skolan, dvs. atl vara ell led i uivecklingen mot enaktiv Ivåspråkighet. Förutsättningarna för allfå hemspräksslöd i förskolan bör vara desamma som gäller för rätten tillhemspråksundervisning i skolan. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 100 Spräksiödet i förskolanbör också omfalla ell första språkslöd i svenska. Delta är särskilt viktigt ibostadsområden där svenskan inle ulgör del dominerande språket. Säsom en delremissinstanser påpekat bör insatserna i förskolan och skolan bedömas i etlsammanhang. En prioritering av vilka insatser som krävs inomhemspråksverksamhelen i förskola och skola bör göras lokalt. Detta förutsälterenligt min mening atl man på lokal nivä planerar hemspråksinsaiserna medutgångspunkt i en samsyn mellan insatserna i förskolan och i . Ellökal samarbeie mellan socialnämnd och skolsly-relse i dessa frägor är därförnödvändigt. 15.6.1 Hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråk i Enligt 5 kap. 10 a §skolförordningen (1971: 235, omtryckt 1983: 721) skall i anordnasundervisning i hemspråk som ämne för de elever som har minoritetsspråk somhemspråk. För samma elever skall även anordnas siudiehandledning på hemspråketi annat eller andra ämnen i den årskurs som eleven tillhör. Verksamheten skallanordnas för en elev, om eleven behöver det och önskar delta däri, och skallges den omfattning som fordras för all läcka elevens behov. Verksamhelenersätter undervisning av molsvarande omfattning i ett eller fiera ämnen ellerdeltagande i molsvarande omfattning i fria aktiviteter. kanbefria en kommun frän skyldighelen all anordna hemspräksundervisning ochstudie-handledning. SKU föreslår atthemspråksundervisningen även fortsättningsvis skall vara frivillig för elevenmedan studiehandledningen på hemspråk skall vara obligatorisk. SKU föreslårvidare alt elever, som önskar del som ell alternativ, skall kunna fåhemspråksundervisning utanför den schemalagda undervisningen. Enligt min mening bör detäven i fortsättningen vara frivilligt för eleven att delta ihemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk. Jag menar atl detfinns principiella skäl för att den elev som bestämt vill ha undervisningen påsvenska skall ha räll att fä det.