prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — SIDA bör däremot endastundantagsvis påtaga sig etl direkt ansvar för enskilda produkters slutanvändningenligt de regler som gäller för projeklbistånd. Pä detta säll bör SIDA kunnaeffektivisera sin hantering av importslödet utan att detta behöver medförastarkt ökade krav på verkels personalresurser eller minskad användbarhet förmottagarsidan. Belräffande bindning lillupphandling i i del landprogrammerade biståndet förordar jag att dennaliksom tidigare endast omfattar importstödet och konsultfonderna. Omfinansieringen av elt på förhand definierat projekt skulle bindas tillupphandling i , riskerar mun att låsa Prop.1984/85:100 Bilaga 5 81 mottagarlandet till ett mycket litel antalsvenska leverantörer och även till elt begränsat teknologival vilket kaninnebära mindre fördelaktiga priser, leveransvillkor eller service. och regeringenhar vid upprepade tillfällen framhållit vikten av att den övervägande delen avbiståndet förblir obunden. Ursprungligen omfattade bindningen endast detbilaterala varubiståndet. har även livsmedelsbiståndet kommit att räknasin i det bundna biståndet. Genom tillkomsten av u-kreditsystemet och dettekniska samarbetet genom BITS 1981 har andelen bundet bistånd ökat ytterligareoch bindningsnivån är därför nu högre än lidigare. Mot bakgrund bl. a. avbehovet atl säkerställa största möjliga affärsmässighet i upphandlingen inombiståndet, särskilt i ett läge när flertalet programländer befinner sig i enakut försörjningskris, förordar jag en mindre sänkning av andelen bundetbistånd inom det landinriktade biståndet. Inom det landprogrammeradebiståndet bör bindning till upphandling i huvudsakligen ske i fråga omländer som har god kapacitet att tillgodogöra sig svenska varor och tjänster.Obundet importstöd bör främst lämnas till länder som har drabbats av akutaförsörjningskriser och som präglas av brist pä utländsk valuta och lågtkapacitetsutnyttjande inom industri, transportväsen och lantbruk. Reservdelar,insalsvaror, drivmedel eller livsmedel som behövs för att upprätthålla dessaländers produktion mäste i mänga fall upphandlas på annat håll än i . Jag välkomnar den översynsom SIDA inlett av verkets rikllinjer för importstöd. De överväganden i ämnetsom jag redovisat bör tjäna till ledning vid arbetet med översynen. Ett landprogramsomfattning kan ses som en funktion av landels behov, landets förmåga attuppfylla de biståndspolitiska målen, utvecklingssamarbetets inriktning ochmöjligheterna att effektivt genomföra biståndet. Anvisade medel utgör en ramför biståndet och inle ett utbetalningsmål. I det långsiktiga utvecklingssamarbetetär det enligt min mening ofta ofrånkomligt att medel kvarstår oförbrukade vidbudgetårets slut. Särskilt kan reservationer uppkomma, när inriktningen avenskilda landprogram förändras. Del ligger i säväl givarens som mottagarensintresse att hellre acceptera reservationer än alt försämra biståndets kvalitetgenom atl öka utbetalningstakten. Förseningar i utbetalningarna uppgår förlandprogrammens del sällan till ett belopp som överstiger medelsramen för enfyramå-nadersperiod. Jag förordar attmedelsramarna för samarbetsländerna ökas med sammanlagt 45 milj. kr. Förslagentill medelsramar för mottagarländerna och andra ändamål framgår av tabell 4.Enligt min mening bör dock det icke landprogrammerade biståndet genom SIDA, främstanslagsposterna Regionala insatser och Katastrofer m.m. även fortsättningsvisi betydande utsträckning kunna användas för insatser i programländerna. 6 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 5 82 Utvecklingssamarbetet medAngola ligger väl i linje med landets kris-plan som är inriktad påbefolkningens basbehov och på återuppbyggnad. Biståndet bör ävenfortsättningsvis omfatta betydande stöd fbr fiske och primärhälsovård samtimport bl. a. av reservdelar till fordon och utrustning för eldistribution.Även transportsektorn bör komma i fråga för svenska insatser. Med hänvisningtill krissituationen och de nu något förbättrade möjligheterna för atttillgodogöra sig biståndet bör medelsramen för ökas med lOmilj. Biståndet till Bangladeshsyftar i första hand lill atl bistå och aktivera de fattigaste grupperna. Detär emellertid svårt att på kort sikt väsentligt öka biståndet till de mesteftersatta utan att biståndets kvalitet försämras. Importslödet som omfattaröver hälften av medelsramen bör koncentreras till enkla produkter ochinsatsvaror som förstärker landets infrastruktur. Det bör endast i begränsadutsträckning komma ifråga för industriprojekt. Inom ramen för insatser avseendeinfrastruktur och industri bör prioritet ges åt reservdelar och underhäll.Endast en mindre del av importstödet bör vara obunden. Jag förordar enoförändrad medelsram för . Utvecklingssamarbetet medBotswana syftar främst till att stödja strävanden till oberoende ochekonomisk utveckling. Insatserna avser att främja landsbygdens utveckling genomvattenprogram, utbildning och stöd till regional förvaltning. har på ett effektivt sått utnyttjat svenska biståndsmedel. Denrådande svåra torkan i södra ställer stora krav på fortsatt utbyggnad avvatienförsörjningspro-grammet. Jag föreslär en höjning av medelsramen förBotswana med 5 milj. kr. till 85 milj. kr. Torkan i söder omSahara har fått svåra konsekvenser för livsmedelsförsörjningsärskilt som en slor del av landet;» befolkning bor i områden där jordenkraftigt eroderas. Situationen i landet motiverar en utökning av del pågåendelångsiktiga svenska stödet till bl. a. markvård och livsmedelsförsörjning. Jagföreslår en höjning av medelsramen för med 15 milj. kr. till 115 milj.kr. I genomförsen rad reformer inom ramen för ett ekonomiskt stabiliseringsprogram och efteröverenskommelse med IMF. Reformerna syftar lill att övervinna landetsekonomiska kris. I ett övergångsskede innan reformerna burit frukt krävs docksärskilt stöd från en rad givare bl.a. . För att möjliggöra ökad importav insalsvaror som behövs för jordbruksproduktionen förordar jag en höjning avmedelsramen med 5 milj. kr. I jämförelse medflertalet andra programländer litar till övervägande del till sina egnaresurser. Del utländska biståndet spelar en förhållandevis liten roll ilandets ekonomi. utvecklingssamarbete med bör i ökadutsträckning inriktas på de mest eftersatta grupperna. Importstödet bör i högregrad kunna bindas och inriktas på särskilda sektorer, främst detenergisamarbete som inleddes /84. Därigenom kommer såväl utjämningsmåletsom tillväxtmälel att tillgodoses i utveck- Prop.1984/85:100 Bilaga 5 83 Jag förordar enhöjning av medelsramen med lOmilj.kr. Medelsramen förutvecklingssamarbetet med bör höjas med 5milj.kr. kr.Den ökade medelsramen bör göra det möjligl atl katastrofbiståndet som pä grundav ihållande torka utgått under en följd av är i fortsättningen ersätts av stödför import av livsmedel. Höjningen är även motiverad med hänsyn till det storaimportberoendet i fråga om livsmedel och insatsvaror och landets förmåga atteffektivt tillgodogöra sig bistånd. Biståndet lill Kenyasyftar huvudsakligen lill atl förbättra försörjningen av den fattigaste delen avlandsbygdsbefolkningen. Jag finner skäl att även fortsättningsvis inriktabiståndet pä landsbygdsutveckling inom områdena vattenförsörjning, hälsovårdmed familjeplanering och jordbruk saml konsulttjänster och bundet importstöd.Dessa prioriteringar ligger väl i linje med kenyansk ulvecklingsplanering.Medelsramen för , 130 milj. kr., bör lämnas oförändrad. Utvecklingssamarbetet medLaos bör även fortsättningsvis omfatta dels projekt som bl. a. syftar lill attutveckla landets skogstillgångar och till alt förbättra de bristfälligakommunikationerna. Importstöd bör användas för att möta landets akutaförsötjningsproblem och brist pä reservdelar m. m. Därutöver bör lämnas utrymmeåt insatser för att förbättra utnyttjandet av vattenkraftsresurserna i landet.Jag finner skäl att öka medelsramen för med 5 milj. kr. till 65 milj. kr. Biståndet till Lesothosyftar till att minska beroendet av genom att öka landets produktionav livsmedel och brännved och genom alt skapa arbetstillfällen för arbetskraftsom nu är sysselsatt i . Insatserna bör därför bl. a. inriktas på atthejda jorderosionen genom t. ex. skogsplanteringsprojekt och pä användning avarbetskraftintensiv leknik. Jag föreslår en höjning av medelsramen förbiståndet till med lOmilj.kr. fill 35 milj. kr. Anpassning ochflexibilitet i biståndet till Mogambique är nödvändiga för att hjälpa landet iden nuvarande akuta krissituationen. Det svenska biståndet syftar till attminska beroendet av den sydafrikanska ekonomin och lill atl förbättralivsmedelsförsörjningen. Biståndet bör därför inriktas främst pä upprustningoch underhäll av infrastruktur och industri saml på stöd lillfamiljejordbruken. Men hänsyn till den akuta försörjningskrisen bör etlomfattande och flexibelt importstöd ulgå i form av enkla basvaror ochinsatsvaror. Jag föreslår att medelsramen för höjs med 15 milj. kr.till 270milj. I biståndet lillNicaragua prioriteras utvecklingen främsl inom gruv- och skogssektorerna.Syftet är alt bidra till landetsoberoende och atl öka kapaciteten för atl få exportinkomster. I denkrissituation där nu befinner sig är flexibilitet i biståndetpåkallad. Insatser som syftar till att bäde lindralivsmedelsbristen bör kunna ges utrymme i samarbetet. kapacitet atlta emot utländskt bistånd 1984/85:100 Bilaga 5 84 En ökning av stödet med 15milj.kr. mot bakgrund av den akuta försörjningskrisen i landel. Stödet till Sri Länka harsedan 1978 dominerats av vatlenkiaftprojeklel Kolmale. Enligt den av riksdagenbeslulade fördelningen av medelsanvisningarna för projektet under budgetåren1984/85-1987/88 (UU 1983/84:15; rskr 334) utgör behovet av nya medel förbudgetårel 1985/86 190milj.kr. Därjämte beräknar jag 20 milj. kr. för slöd åtlandsbygdsutveckling och undervisning. Medelsramen för Sri Länka föreslåsdärför under /86 till 2l0milj.kr.Jag välkomnar alt SIDA inlett förberedelser för ökade insatser till förmån förde fattigaste befolkningsgrupperna. Del svenska biståndetsyftar lill att underlätta slrukluromda-ning och till attvidmakthålla samhällsviktig induslri-och jordbruksproduktion. Det bör ocksåbidra till att upprätthålla vissa sociala sektorer och atl göra landel mindreberoende av utländsk expertis och valuta. Biståndet bör under den närmasteliden främst inriktas på stöd ål livsmedelsproduktion, exportgrödor ochinduslri som är av betydelse för jordbruket. omfattande och flexibeltimportslöd är nödvändigt för att upprätthålla utnyttjandet avproduktionskapaciteten. Jag förordar en oförändrad medelsram om 460 milj. kr.för . Bislåndsbehoven i Vietnamär stora och engagemang i pappersproduktion och hälsovård kräverfortsatt svensk finansiering. För alt komma tillrätta med denproduklionshämmande bristen på energi bör vietnamesiska satsningar påsmåskaliga energiprojekt ges ökat stöd. Jag finner åven elt fortsall importstödmoliveral. Importslödet bör främsl syfta lill ökad tillväxt, bl. a. genominsatser, som bidrar till all förbättra kapacitelsutnyttjandet vid befinlligaanläggningar. En sänkning av medelsramen från 365 milj. kr. kr.ärmotiverad med hänsyn till atl de stora investeringsprojekten inompappersproduklion och hälsovård färdig:slållts. Utvecklingssamarbetet medZambia syftar till atl bidra lill landets ansträngningar att ökalivsmedelsproduktionen, förbättra den fattiga landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden och skapa förutsällningar för ökad folklig medverkan. Bl.a.stöd lill utsädesprogram, tillkooperationen och till samhällstjänster för smäbrukarfamiljerna bör kunna bidratill en effeklivisering av jordbruket. Jag föreslår en ökning av medelsramenmed 15 milj.kr. Biståndet till Zimbabwebör i första hand tillgodose utjäniningsmålet och oberoendemälet. Genominsatser inom primärhälsovård och undervisning bör stöd lämnas till eftersattabefolkningsgrupper på landsbygden. Importslöd och konsulljänster bör främstinriktas pä all stödja ansträngningar att minska landels ekonomiskaberoende av . Importslödet bör företrädesvis ulgå i bunden form. Jagföreslår en oförändrad medelsram om 125 milj. kr. Vissalandprogramkosinader upptar skatter och sociala avgifter för fällpersonal someriäggs i . I enlighet med SIDA:s förslag föreslår jag alt kostnader förförsäkringsavgifter vid varusändning- Prop.1984/85:100 Bilaga 5 ar fortsättningsvis fär belasta dennaanslagspost. Medelsbehovet /86 beräknas lill ell oförändrai belopp om30milj. Utvecklingssamarbete genom SIDAbudgetåren 1984/85-1985/86 ; avrundade belopp) Katastrofer m. m. -1-134,0 4-179,0'' ' AnslagspostenFörsöksverksamhet och metodutveckling m. m. omfattar även insalsförberedelseroch resultatvärdering. Internationella enskilda organisationer harförts över till anslagsposten Enskilda organisationer. -omfattar Biträdande experter och FN-volontärer. 'Den totala medelsramen /85 inrymmer 5 milj. kr. avseende samarbete med Swaziland.I den medelsramen ingår ointecknade reservationsmedel uppgående till 55 milj. kr. SIDA:s anslagsframställning omfattarförslag om en ny anslagspost "Särskilda projekt" om 370 milj. kr.Denna summa ingår i totalbeloppet för SIDA:s framställning. '' Anslaget ökar med 229milj. De disponibla medlen under anslaget ökar med 179 milj.kr. som en följd av att 55 milj. kr. av ointecknade reservationsmedel togs i anspråk budgetåret1984/85 utöver anslaget. 1984/85:100 Bilaga 5 86 Under anslagspostenRegionala insatser lämnas i första hand stöd till det regionala samarbetetmellan de majoritetsstyrda staterna i södra inom ramen församarbetsorganisationen (SADCC). Samarbetet syftar till att minska det ekonomiska beroendet avSydafrika. Vidare har anslagsposten utnyttjats för stöd till den Östafrikanskautvecklingsbanken (EADB), Mekongkom-mittén och ett regionalt program för fiskei Bengaliska buklen. Samarbetet mellanSADCC-staterna och det svenska stödet har huvudsakligen koncentreratstill transporter och kommunikationer. Även inom andra områden som energiförsörjning,utbildning samt miljö-och markvård har goda möjligheter att lämnabistånd. Inom ramen för SADCC-ländernas prioriteringar av sektorer och projektbör SIDA även i fortsättningen främsl bereda insatser där behov kan förväntas,av svensktillverkad utrustning eller svenska tjänster. Om det är påkallat avsärskilda skäl kan användningen av biståndsmedel bindas lill upphandling iSverige av utrustning eller tjänster. Så långt som möjligt bör upphandling iSydafrika undvikas. Vid gjordes en svensk utfästelse om 330 milj. kr. förtreårsperioden /84-1985/86. Jag förordar attanslagsposten Regionala insatser höjs med 20 milj. kr. till 165 milj. kr. /86 och atl 135 milj. kr. härav utnyttjas för fortsatt stöd tillregionala insatser inom ramen för SADCC. Det humanitära biståndeti utgörs till stor del av långsiktigt stöd för mänskligarättigheter och politiskt förföljda. Särskilt utvecklingen i harställt krav på omfattande nödhjälpsinsatser för ett ökande antal flyktingar ochhemlösa. Bl.a. till följd av den utveckling i demokratisk riktning som inlettsi , och har ett växande antal flyktingar återvänt till sina hemländer. Jag förutser etl ökatmedelsbehov för humanitärt stöd åt dessa grupper under en övergångstid. Biståndet lämnas genomsvenska och internationella organisationer som /Frikyrkan hjälper.Kyrkornas världsråd och till enskilda grupper ochorganisationer i mottagarländerna. De förmedlande och mottagandeorganisationernas kapacitet är av avgörande betydelse för möjligheteratt lämna bidrag och tillmötesgå de behov som finns. Även om den politiskasituationen i flera av länderna ofta försvårar det humanitära biståndet, harmöjligheterna att lämna effektivt bistånd - framför allt i -förbättrats underdel till följd av ökad kapacitet hos mottagandeoch förmedlande organisationer. Jag finner att situationen i Latinamerikamotiverar fortsatta och kraftfulla humanitära biståndsinsatser. Anslagspostenbör höjas med 15 milj. kr. till 125 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 5 87 Humanitärt bistånd i södra Mer än hälften av dethumanitära biståndet i södra utgår till befrielserörelserna (ANC), som verkar för elt fritt från apartheid, ochSouth-West African People's Organizo-lion (SWAPO), som arbetar för ett självständigtNamibia. Med hänsyn till den betydande omfattningen av det humanitära biståndettill befrielserörelserna bedrivs detla numera i former som så långt sommöjligt anpassats till samarbetet med programländerna. Då situationen förrörelserna och flyktingarna ständigt förändras är flexibiliteten inomsamarbetet med befrielserörelserna av särskild vikt. Strävandena att bidratill att öka mottagningskapaciteten hos befrielseförelserna bör fortsätta. Humanitärt bistånd tillsödra förmedlas också genom FN, andra internationella organisationer ochsvenska enskilda organisationer. På grund av situationen i och kring Sydafrikahar behoven av humanitärt bistånd ytterligare ökat vilket ställer större kravpå förmedlande och mottagande organisationers kapacitet. Flera svenskaorganisationer har påtagit sig betydande nya uppgifter som förmedlandeorganisationer. Jag välkomnar denna utveckling. Jag erinrar omregeringens förslag i prop. 1984/85:56 all 1 milj.kr. av medlen underanslagsposten Humanitärt bistånd i södra skall fä användas för politiskapartiers, fackföreningars och folkrörelsers information utomlands omSydafrikalagen och om den svenska Sydafrikapolitiken i övrigt. För insatser /86 anser jag att anslagsposten bör höjas med 20milj. till180 milj. kr. Utöver detta belopp kan medel från anslagsposten Katastrofer m.m. vid behov utnyttjas för humanitära insatser i södra . Försöijningsläget iAfrika har visat nödvändigheten av att kortsiktigt och förebyggandekatastrofbistånd samordnas närmare med långsiktigt utvecklingssamarbete. Flerainsatser för katastrofhjälp i programländerna utgör stödåtgärder för detreguljära utvecklingsbiståndet och är av mer långsiktig karaktär. Det böreftersträvas alt sådana katastrofinsatser sleg för steg inordnas i detreguljära programsamarbetet och bekostas med härför avsatta medel. Jagvälkomnar i delta sammanhang SIDArs förslag att katastrofbiståndet till KapVerde, som regelbundet ulgåll varje är p.g.a. torka, omvandlas tillstöd för livsmedelsförsörjning inom ramen för det reguljära samarbetet. De strukturella problemsom ligger bakom försörjningskrisen främst i kan förväntas bestå underlång lid. Behov av slora katastrofinsatser förutses därför också för budgetåret1985/86. Beredskap bör finnas för slörre insatser bl. a. i ochMozambique. Katastrofer m. m. bör även kunna utnyttjas förlångsiktiga insatser för livsmedels- Prop.1984/85:100 Bilaga 5 88 försörjning och markvård. Därigenom kan mottagarländernassårbarhet för naturkatastrofer minskas. SIDA:s förslag om inrättande av en ny anslagspost för särskildaprojekt åsyftar bl.a. atl skapa ökade möijligheter till markvårdsinsatser i och utanför programländerna. Sådanainsatser är i linje med gällandeföreskrifter om katastrofbistånd, enligt vilka detta kan utnyttjas för katastrofförebyggande åtgärder. Jagvill även erinra om all medlen för katastrofbistånd ocksä utgör enreserv inom det bilaterala biståndet.Därigenom bör även övriga syften med SIDA:s förslag kunna tillgodoses medkatastrofmedel. Särskilt bör i detta sammanhang pekas på behovet av atlutnyttja anslagsposten Katastrofer m.m. i fall där störte strukturförändringar i programländernas ekonomipåkallar stöd i form av extra medel. En översyn av densvenska FN-styrkans specialenhet för katastrofhjälp har utförts av SIDA.Översynen har lett till att regeringen den (> utfärdat vissa föreskrifier för ulnylljandeav specialenheten. Enligt föreskrifierna skall framställning omspecialenhetens utnyttjande härtöra från FNeller något av dess specialorgan som har operativt ansvar för biståndsverksamhet. Specialenhelen kan åven omsärskilda skiil föreligger utnyttjasför katastrofinsatser inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet. Personal och utrustning frånspecialenhelen ställs till förfogande för att genomföra en närmare bestämdhjälpinsats som skall tillmötesgå omedelbarahjälpbehov eller inriktas på katastrofförebyggande åtgärder. Vidare skallspecialenheten tjänstgöra i grupp under normall högst . Insats avspecialenheten skall som regel föregås av rekognoscering på plats avpersonal från specialenheten. Beslut omkatastrofinsatser föregås av samråd mellan ulrikesdepartementel, SIDA ochSvenska röda korset inom den inrättade kalastrof-gruppen. Denna bar atl bedömaangelägenheten av katastrofinsatser och denutformning som dessa bör ges. I betänkandet Effektivare biståndsorganisation (Ds UD 1984:1) harbiståndsorganisationsutredningen lämnat förslag om katastrofgruppen. Jag anser att katastrofgruppensorganisation och verksamhetsformer visat sig vara ändamålsenliga. Jag biträderutredningens uppfattning att katastrofgruppen bör ägna särskilduppmärksamhet åt erfarenhetsredovisning avkatastrofbistånd och åt granskning av långsikligaorsaker till biståndsbehov. Som utredningen anfört bör gruppen när så bedömslämpligt lämna förslag om ändringar i riktlinjerna för katastrofbiståndet. Jag förordar att anslagspostenKatastrofer m. m. höjs med 32,2milj. till 393 milj. kr. Bistånd med medelfrån anslagsposten Enskilda organisationer är ett effektivt redskap i utvecklingssamarbetetoch elt värdefullt komplement till del avstatliga organ administrerade biståndet. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 89 insatser erbjuder ofta goda möjligheter att nåde mest utsatta grupperna i . Administrationskostnaderna kan hållaslåga bl.a. p.g.a. atl det ofta finns ett nåt av systerorganisationer imollagarlånderna. De enskilda organisationerna bidrar även lill uppbyggnadenav nya organisationer och institutioner t . De kan därigenom skapaförutsättningar för ett aktivt folkligt deltagande i samhällsbyggandet. a. till initiativ som avser atl befordra folkbildningen, atl förbättraförutsättningarna för en fri åsiktsbildning i en miljö av politiskt ochekonomiskt förtryck, alt stärka fackliga och kooperativa rörelser och andraorganisationer med ideell och kulturell inriktning. De enskildaorganisationerna står mänga gånger friare än de statliga biståndsorganen närdet gäller att pröva nya metoder, småskalig teknologi och beslutsformer som gerutrymme för folklig medverkan. Enskilda organisationergenomför även biståndsprojekt med medel som anvisas under anslagsposterna förkatastrofbistånd och humanitärt bistånd. Stödet under anslagsposten Enskildaorganisationer är av mer långsiktig karaktär och ägnas i betydandeutsträckning ät hälsovård, undervisning och landsbygdsutveckling. De enskildaorganisationernas arbete och engagemang bidrar lill ökad förståelse förutvecklingsfrågor bland allmänheten i . Genom sill arbete som bygger påen hög grad av offervilja och egna insatser bidrar de till etl ökat resursflödelill och till att mänga människor i engageras för insatser iiredje världen. Som en följd av att enskilda organisationer sänder ut egenpersonal får ett växande antal svenskar erfarenhet av praktiskt arbete iu-land. Genom att teckna ramavtalmed de störte organisationerna har SIDA vunnit administraliva lättnader.Regeringen har på uppmaning uppdragit åt SIDA att verkställa enöversyn av de enskilda organisationernas kapacitet att ta emot och förmedlastatliga bidrag för bislåndsändamäl. Utredningen har den 15 oktober 1984avgivit en preliminär rapport om sitt arbete. I anslutning till denna har jaghaft överläggningar med företrädare för organisationerna. Den preliminärarapporten och överläggningarna har givit vid handen att de enskildaorganisationernas arbete väl motsvarar de av statsmakterna fastställdamålsättningarna och att organisationernas kapacitet att förmedla biståndförbättrats på senare är. Utredningens slutrapport beräknas föreligga vidutgången av . Medel under anslagspostenfår användas för barnbidrag för barn lill biståndsarbetare (prop. 1984/85: 39;SoU 6; rskr 66). Jag förordar att beloppetför anslagsposten Enskilda organisationer höjs med 38milj.kr.