prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren 1983/841985/86 1983/84 Utfall Från utfall /84 till ny beräkning 1984/85 Från ny beräkning 1984/85 till ny beräkning 1985/86 -77,1 -69,7 -67,1 -69,1 -63,5 -60,8 16,9, 1,-1, Statsinkomsternanästa budgetår uppskattas nu till , vilket innebär enuppräkning med jämfört med budgetpropositionen. Utgifternaberäknades i budgetpropositionen till . beräknar jagutgifterna till . Sammanfattningsvisinnebär beräkningarna att budgetunderskottet för /86 minskar med2,. till , jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas som bilagor: Revideradnationalbudget 1985 (Bilaga 1.1) Svenskekonomi 1985-1988 (Bilaga 1.2) Långtidsbudgetför perioden /86 - 1989/90 (Bilaga 1.3) Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för /86 (Bilaga 1.4) Riksrevisionsverkelsberäkning av budgetutfallet för /85 (Bilaga 1.5) Specifikationav statsbudgetens inkomster under /86 (Bilaga 1.6) Specifikationav anslagsförändringar i förhållande till budgetpropositionen för budgetåret1985/86 (Bilaga 1.7) Förändringari förslaget till statsbudget för /86 sedan budgetpropositionen(Bilaga 1.8) Lagförslag(Bilaga 1.9). Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 75 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjerför den ekonomiska pohtiken som jag har förordnai i det föregående, 2. godkänna de allmänna riktlinjerför budgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 3. godkänna min beräkning avstatsbudgetens inkomster för /86 enligt den vid detta protokollfogade specifikationen, 4. godkänna min beräkning avförändringar i anslagsbehållningarna för /86, 5. besluta att den av statensvattenfallsverk disponerade rörliga kredilen i höjs till 1 175milj.kr., 6. godkänna min beräkning avförändringar i dispositionen av rörliga krediter för /86, 7. godkänna min beräkning avBeräknat tillkommande utgiftsbehov, netto för /86, 8. med ändring av förslag i prop.1984/85:100, bil. 17 lill Räntor på statsskulden m.m. för /86anvisa ett förslagsanslag av , 9. bemyndiga regeringen atl för år1986 utge extra skatteutjämningsbidrag i enlighet med vad jag har förordal, 10.till Skatteutjämningsbidrag IiUkommunerna m.m. för /86 under sjunde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 11.till Bidrag IiU kommunerna medanledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1985/86 under sjunde huvudfiteln anvisa ett förslagsanslag av , 12.bemyndiga regeringen att /86, om arbetsmarknadsläget kräver det, beslula om utgifter ienlighet med vad jag förordal intill ett sammanlagl belopp av , delsföreslår att anta förslagen till 13.lag om skatteuljämningsavgift, 14.lag om ändring i lagen(1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighelsutdebitering av skatt, m. m., 15.lag om inbetalning pålikvidiielskonlo under /86, 16. lag om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt, dels bereder tillfälle all ta del av vad jaghar anfört om 17. den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn m. m. 18. utnyttjande avfinansfullmaklen, 19. statliga kreditgarantier, 20. kostnadsutvecklingen förstaUiga reformer. 1984/85:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 76 1 Inledning........................................................ .... 1 1.1................................................................. Detekonomiska läget 1 1.2................................................................. Ekonomisk-politiskaåtgärder 1985 2 2 Denekonomiska-politiska strategin ...................... .... 3 2.1 Den ekonomiska politiken ............................. .... 3 2.2 Budgetpolitiken .......................................... .... 8 3 Utsikternaför 1985 .......................................... 11 3.1 Den intemationellautvecklingen ................... .. 11 3.2 Den svenska ekonomin .................................. 14 4 Denekonomiska politikens inriktning på olika områden 19 4.1 Sysselsättningspolitiken .............................. .. 19 4.2 Skattepolitiken ........................................... .. 21 4.3 Fördelningspolitiken .................................... .. 24 4.4 Kreditpolitiken ............................................ .. 25 5 Budgetpolitiken .............................................. .. 27 5.1 Det aktuella budgetläget .............................. .. 28 5.2 Långtidsbudgeten ..................................... .. 30 5.3 Den offentliga sektornseffektivitet ............... .. 34 6 Kommunernasekonomi ....................................... .. 37 6.1 Den ekonomiska utvecklingen ikommunsektorn .. 37 6.2 Automatiken i skatteutjämningsbidraget .......... .. 40 6.3 Utdebiteringsskillnader................................... .. 41 6.4 Övriga åtgärder rörande bidragtill kommuner ..... .. 45 6.5 Utbetalning avkommunalskattemedel ............... .. 46 6.6 Beaktande av taxeringsändringarför 46 6.7 Anslagsfrågor för budgetåret1985/86 .............. .. 48 6.8 Författningskommentar ............................... .. 50 1 Utnyttjande avfinansfullmakten, m. m.................. 53 2 Statliga kreditgarantier, m. m.............................. 54 3 Kostnadsutvecklingen förstatliga reformer ............ .. 60 4 Balansräkning för staten .................................. .. 62 5 Inbetalning pålikviditetskonto ........................... .. 63 6 Beskattningen av statensbostadsfinansieringsaktiebolag 63 7 Underliggande budgetsaido ................................. 64 8 Statsbudgeten budgetåren1984/85 och 1985/86 .. .. 65 8.1 Beräkningsfömtsättningar, m. m....................... .. 65 8.2 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende /85 66 8.3 Statsbudgetens inkomster ochutgifter avseende /86 69 8.4 Statsbudgetens saldo förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 .... 73 Prop.1984/85:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 77 1 Försörjningsbalans 1983-1985 ........................... .. 15 2 Bytesbalans 1982-1985 ................................... .. 17 3 Sysselsättning 1 kv. 1984-1 kv.1985 ................. .. 18 4 Förvärvsfrekvens ocharbetslöshet i och 1982-1985 21 5 Marginalskatt 1976, 1982 och1985 ...................... .. 22 6 Statens lånebehov 1983-1985 ............................ .. 27 7 Budgetsaido för budgetåren1984/85 och 1985/86 .. 29 8 Långtidsbudgeten för perioden1985/86-1989/90 .. .. 31 1 Stadiga kreditgarantier per den31.12.1984 .......... 55 2 Föreslagna förändringar avramar för statligt garantiåtagande till /86 efter den 31december 1984 ............................................... 56 3 Underiiggande budgetsaido förbudgetåren 1984/85-1985/86 65 4 Ändringar i RRV:s beräkningarav statsbudgetens inkomster /85 66 5 Räntor på statsskulden ..................................... 67 6 Anslagsbehållningarna vidutgången av budgetåren 1981/82-1984/ 85 .............................................................. .. 68 7 Statsutgiftema budgetåret1984/85 ................... .. 69 8 Åndringar i RRV:s beräkningarav statsbudgetens inkomster /86 70 9 Förslag fill förändring iuppställningen av statsbudgetens inkomster /86 70 10 Ränior på statsskulden .................................... .. 72 11 Statsutgifterna /86 .................. .. 73 12 Utvecklingen av statsbudgetenssaldo budgetåren 1983/841985/ 86 .............................................................. .. 74 1 Tillväxtens användning1978-1980 och 1982-1984 . 2 Industrins investeringar19701985 ..................... ... 6 3 Arbetslösheten 1970-1985 ............................... .. 20 4 Utvecklingen av budgetsaldotenligt långtidsbudgetberäkningarna saml fakfisktA)eräknal budgetutfall1975/76-1989/90 ............................................. .. 32 Regeringenhar sedan fiera år lillbaka efter bemyndigande av ställt särskildaresurser till förtbgande för arbetslösa inom utbildning för vuxna(grundvux och komvux) och vid folkhögskolorna. Förhållandena påarbetsmarknaden lyder pä alt sädana insalser kommer atl vara angelägna ocksåunder /86. Regeringenhar i årets budgelproposilion (prop. 1984/85: 100) begärt bemyndigandeatt - i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar dels öka anlalelundervisningstimmar i grundvux och komvux för atl bereda utbildningsmöjligheterför arbelslösa, dels medge alt vissa kurser för arbelslös ungdom anordnas påfolkhögskolor. Riksdagenhar lämnat de begärda bemyndigandena (UbU 20 resp. 22, rskr 199 resp.200). Chefen för avser att senare föreslå regeringenatt besluta om utnyttjande av dessa bemyndiganden. Detbör ske på så säll all kommunerna uianför de av för budgetårel1985/86 fastställda timramarna får anordna kurser för arbelslösa dels igrundvux, dels inom komvux, i grundskolekurser och i gymnasieskolekurser ibl.a. yrkesämnen saml lekniska och nalurvelenskapliga ämnen samt särksildayrkesinriktade kurser. En förutsättning för alt kurserna skall få starta börvara att samråd har ägl rum med länsarbetsnämnden, eller vad avser komvux, atldeltagarna har fåtl särskilt vuxensludieslöd för arbetslösa. Vidarebör antalet statsbidragsberättigade elevveckor vid folkhögskolor ökas för allskapa utbildningsmöjligheter för arbetslösa. Detta bör ske på följande säll. Folkhögskolornabör inom en ram av 20000 elev veckor få anordna särskilda kurser upp fill lioveckors längd för arbetslös ungdom. Statsbidrag för dessa kurser bör utgå ulanhinder av 83 § folkhögskoleförordningen (1977: 551) och de bestämmelser somkommer atl utfärdas inför budgel-I 1984/85. Rättelse: S. 23, sista raden Står: reservationsanslagRätlat till: förslagsanslag S. 24, 2 kap. 6. Står: efterden procentsats som anges isärskild lag Rättat not 1 Står: 1984: 526 Rättat till: 1984: 1106 1984/85:150 Bilaga2 2 året1985/86 om folkhögskolans undervisningsvolym. Utöver del normala statsbidragetbör berörda folkhögskolor kunna få ett särskilt statsbidrag med högst 25000 kr.per kurs. Åtgärden innebär alt ca 2000 arbetslösa ungdomar kan få ulbildningunder . Folkhögskolornabör också få möjlighet att erbjuda utbildning till personer som får särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa uianför den ram som lagls fasl för varjefolkhögskola i förordningen om folkhögskolans undervisningsvolym. Förelevveckor som avser sådana studerande bör allmänt statsbidrag likaledes ulgåutan hinder av 83 § folkhögskoleförordningen. Jaghemsläller all regeringen bereder tillfälle altta del av vad jag nu har anfört om ökade vuxenutbildningsinsatser förarbetslösa. E.STUDIESTÖD M.M. E 5. Vuxenstudiestöd m. m. I1985 ärs budgetproposition (1984/85:100, bil. 10) anförde chefen förulbildningsdepartemenlet alt del kunde finnas anledning att återkomma lillfrågan om ytterligare resurser för särskilt vuxensludieslöd lill arbelslösa(SVUXA) i samband med evenluella förslag till särskilda sysselsättningsskapandeåtgärder. Jag är nu beredd all la upp denna fråga. Desärskilda vuxenstudiestöden för arbelslösa infördes genom ell riksdagsbeslut idecember 1983 (prop. 1983/84:150, SfU 33, rskr 398). anvisade vid detlaförsta tillfälle 50 milj. kr. lill de nya stöden och har senare för budgelåret1984/85 anvisat ytteriigare 100 milj. kr. () har i en skrivelse fill regeringen den 1 februari 1985redovisat en ulvärdering av stöden. CSN konstaterar bl. a. att efterfrågan påstöden har varit mycket slor. 1 många län har anslagna resurser snabbt tagitslut och vuxenulbildningsnämnderna har tvingats avslå elt mycket stort antalansökningar. CSN drar den slutsatsen, att del finns elt behov av ulbildning hosgruppen arbelslösa, som inte kan tillgodoses inom arbetsmarknadsutbildningensram, men som genom tillkomsten av SVUXA har kunnat tillfredsställas. EnligtCSN:s rapport föreligger skillnader mellan dem som studerar med vanligavuxenstudiestöd (SVUX) och dem som studerar med SVUXA när det gällerutbildningsbakgrund, ålder och antal år på arbetsmarknaden. Genomgående är desom har fått SVUXA yngre, de har bällre utbildningsbakgrund och färte år påarbetsmarknaden. Sluderandemed SVUXA skiljer sig ändå i hög grad från ungdomssiude-rande. Ca 25 %studerade på grundskolenivå, hälften hade ingen gymnasial utbildning dästudierna med SVUXA påbörjades, medelåldern var och hadelidigare förvärvsarbetat . Huvuddelen skulle enligt enenkätundersökning ha varit fortsatt arbetslösa om de inle hade erhållil SVUXA. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 3 Molbakgmnd av att SVUXA uppenbariigen fyller ell stort behov som ett komplementfill utbildningsbidrag och SVUX, föreslår jag nu att 50 milj. kr. anvisas överstatsbudgeten för /86 för alla ändamål. Fortsällningsvis börsom villkor för alt SVUXA skall kunna beviljas gälla, alt den sökande är minsl25 år och atl han har förvärvsarbetat under minsl . Bestämmelser härombör införas i lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Detbör, i likhet med vad som hillills har gälll för stöden, ankomma på regeringenall utfärda närmare bestämmelser om medlens användning och fördelning på länen.Stöden bör även fortsättningsvis förbehållas sådana sökanden, som ärregistrerade som arbelslösa hos arbetsförmedlingen och vuxenulbildningsnämndenbör fatta sitt beslut efter samråd med denna. Vid fördelningen av stöden börsärskild vikt fäslas vid i vad mån de avsedda studierna kan väntas leda lillatt mollagaren stärker sin slällning på arbetsmarknaden. Stöden bör beviljasför högst två terminers sludier och bör inte ge företräde lill fortsattavuxensludieslöd. Detföreslagna beloppet om 50 milj. kr. beräknas räcka till ca 1 250vuxensludieslöd. Beloppet bör finansieras genom en höjning av vuxenutbildningsavgiften.Chefen för arbelsmarknadsdepartemenlet kommer senare denna dag att lämnaförslag härom samt om erforderiig ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Jaghemsläller alt regeringen föreslår att 1. anta etl inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1983:1030) om särskilt vuxenstudieslöd för arbelslösa, 2. lill Vuxenstudieslöd m. m. /86 ulöver vad som har föreslagils i prop. 1984/85:100, bil. 10,under åttonde huvudtiteln anvisa yllerligare reservationsvis betecknade medelav . Prop.1984/85:150 Bilaga 2 4 Lag om ändring i lagen (1983:1030) om särskiltvuxenstudiestöd för Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1983: 1030) omsärskilt vuxenstudieslöd för arbelslösa dels all 2 § skall ha nedan angivna lydelse, dels au i lagen skall införas en ny paragraf, 2a§, mednedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Beslämmelserna i 7 kap. I-5 a, Beslämmelsernai 7 kap. 1.2,4- 7-9 och 16-20§§ och 9 kap. 1- 5a, 7-9 och16-20§*) och 9 kap. 3§§ studieslödslagen (1973:349) 1-3§§studiestödslagen (1973:349) skall tillämpas på särskilt vuxenslu- skalllillämpas på särskilt vuxenstu dieslöd för arbetslösa. diestöd för arbetslösa. Särskilt vuxensludieslöd för arbetslösa får lämnaslidigasl under det kalenderår då den arbetslöse fyller 25 är. Sårskilt vuxensludieslöd för arbelslösa kan ulgå till enstuderande som har förvärvsarbetat under minsl fyra kalenderår före del kalenderårför vUkel vuxensliidieslö-del skall utgå. Med förvärvsarbete får jämställasvissa andra verksamheler. Närmare beslämmelser om vUken omfallningförvärvsarbelel skall ha hafi under etl kalenderår för all få medräknas saml omvilka andra verksamheter som får jäm-stäUas med förvärvsarbete, meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen utser. Denna lag träder i kraft den . Om särskilda skäl föreligger får studiestöd lämnas förfortsatta studier i viss utbildning som påbörjats före medsärskilt vuxenstudieslöd för arbetslösa även om den arbetslöse inte uppfyllerkraven i 2a§ för sådani stöd. Rättelse: S. 4, rad 7 Står: bestämmelse Räual till: paragraf rad 1 i högra spalten under Föreslagen lydelse Står: 7kap. 7-9 Rättat till-7kap. l,2,4-5a,l-9 rad 21 under2«,'S' Står: som under minst Rättat lill: somhar förvärvsarbetat under minst längst ner på sidan, ikraftträdandet Står: synnerliga skälRättat till: särskilda skäl Prop.1984/85:150 Bilaga 2 5 Anmälan till slutlig reglering av statsbudgeten /86 såvitt avser verksamhetsområde Arbetslösheten är betydligt lägre i än i de fleslaandra länder i den industrialiserade världen. uppgickarbetslösheten i vårt land till 3,. Få länder har så låg nivå som . 1Finland var arbetslösheten dubbelt så hög och i ännu högre. IVästeuropa som helhel uppgick arbetslösheten till tvåsiffriga lal eller nästan11 % och i till 7,. ökade arbetslösheten iEuropa som helhet. I minskade den. Ser man lill ungdomsarbetslösheten och arbetslöshetensvaraktighet blir skillnaderna ännu lydligare. I flera europeiska länder uppgårarbetslösheten bland ungdomar i åldrarna till inågra t.o.m. . I är andelen . Bland ungdomar i åldern16-19 år är arbetslösheten i exempelvis nästan åtta gånger så hög somi . 1 många länder har vidare av dearbetslösa varit arbetslösa längre än etl år. 1 EG-området fanns under år 1983ca lolv miljoner arbetslösa. Över två miljoner hade varit arbelslösa längre . Situationen förbättrades inle . 1 var underfjolåret andelen som varit arbetslösa . Jag redovisar inledningsvis dessa siffror för all ge eltvidare perspektiv på utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden. Genom enoffensiv ekonomisk politik och en mycket aktiv arbetsmarknadspolitik harSverige lyckais undgå de överväldigande problem som finns på arbetsmarknaden imånga andra utvecklade länder i vår omvärld. Åren1981 och ökade arbetslösheten snabbt i . Är 1983 avtogökningstakten som en följd av mycket omfattande arbelsmarknadspoliliskainsatser och att den ekonomiska politiken började ge resultat. Medan sysselsättningen stagnerade åren ti /85. 1984/85:150 Bilaga 2 6 1981och 1982 har den ökal med totalt 40000 personer. Detlåga kapacitetsutnyttjandel i utgångsläget gjorde all industri-förelagen, trotsen snabb produktionsökning, lill en början inte hade behov av att öka sinarbetsstyrka. Den förbättrade konkurrenssituationen och exportframgångarnaskapade emellertid , och framför allt under den senare hälften,ell behov av all anställa fler personer. Sedantredje kvartalet har det totala antalet sysselsatta vaije månad legal påen nivå som varil ca 60000 högre än lidigare. Induslrisysselsältningen,som har minskal oavbrutet , började öka påtagligt eftersommaren i Qol, och har överstigit nivå med ca 20000personer. Inom den offenfiiga sekiorn uppgick sysselsättningsökningen lill ca35000 personer . Sysselsätlningstillväxtende senasle tre kvartalen beror på atl efterfrågan på den öppna arbetsmarknadenhar varit stark. De arbelsmarknadspoliliska åtgärdernas omfattning börjadebegränsas . Under de försia månaderna har volymensysselsättningsskapande ålgärder varil väsenlligt lägre än elt år lidigare.Expansionskraften på den svenska arbetsmarknaden är således slark. Denulveckling som har förelegal på arbetsmarknaden, och framför allt den ökadesysselsättningen inom industrin, visar på ell påtagligt säll att den ekonomiskapolitiken och den förändrade utformning arbetsmarknadspolitiken givits harvarit riktig. Arbetsmarknadspolitikenhar inriktats på atl stödja den industriella expansionen och atl snabbttillsätta uppkomna vakanser. Det finns klara belägg för att tillsättningen avplalser varit effektivare nu än under den förra konjunkturuppgången. Detnormala mönstret från lidigare konjunkturuppgångar har varil att vakanstidernaförlängts väsenlligt när efterfrågan på arbetskraft har stigit. Delta mönsterhar brutits under den nuvarande expansionsfasen. låg dengenomsnittliga vakansliden för lediga platser inom induslrin på två och en halvveckor, vilkel kan jämföras och näslan åtta veckorunder . Enförkortning av vakansliderna har kommil till stånd trots att kvalifikationskravenför platserna har ökal i förhållande till jämförbara konjunkturskeden. Underår 1984 var i genomsnill tre platser av fyra förenade med särskilda krav påutbildning och/eller erfarenhet. Vid uppgången var cahälften av de lediga platserna förenade med särskilda krav. Denna utvecklingkan även iakttas inom industrin, där andelen plalser med krav på utbildningoch/eller erfarenhel har ökal från 45 lill . Priorileringen avdel direkla platsförmedlande arbetet inom arbetsmarknadsverket, vilket jagredovisade bl. a. i årels budgelproposilion, har således gett resullat. Införandetav ungdomslagen ijanuari 1984 belyder att alla arbelslösa i åldern 18-19 årgaranteras rätl lill arbete. Arbetslösheten bland ungdomar i åldern 16-19 årsjönk i och med delta från tidigare drygt 10 lill 1984/85:150 Bilaga2 7 underde första månaderna . I ingel annal OECD-land är arbetslösheten i åldrarnaunder så låg som i . Sysselsättningsgraden,vilken uttrycker antalet sysselsatta i procent av befolkningen, i åldrarna16-64 nådde . Detla är den högsta nivå som har registreratsnågonsin i , och den är också högre än i något annat industriland. Jagvill betona att i detta avseende behåller sin tätposition även om desysselsättningsskapande åtgärderna exkluderas. Arbetsmarknadspolitikensinriktning under /86 Minbeskrivning av utvecklingen del senasle årel och de statistiska uppgifier somjag har presenterat visar att utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden imånga avseenden har varit gynnsam och all i ell internationelltperspektiv intar en särställning. Jag vill emellertid också underslryka atttrots alt arbetslösheten har reducerats med 10%vilket kan jämföras med under motsvarande konjunkturskede åren 1978 och1979, ligger nivån ändå alltför högt. Trotsminskningen av arbetslösheten sjönk inle antaletlångtidsarbetslösa, dvs. personer med en arbelslöshetstid översligande sexmånader. Den genomsnittliga arbelslöshetstiden fortsatte att stiga, även omantalet nyfillkomna arbetslösa minskade pålagligl. Försl under Qärde kvartaleti fjol skedde en stabilisering av långtidsarbetslösheten. Enligtmin mening måste den hell centrala uppgiften för arbetsmarknadspolitiken /86 vara alt fullfölja insatserna för all reducera såväl den totalaarbetslösheten som långfidsarbetslösheten. Arbete åt alla är det övergripandemålet för den ekonomiska politiken. Detgäller att via elt samspel mellan ekonomisk-politiska åtgärder ocharbetsmarknadspolifiska insatser tillvarata mänskliga och ekonomiska resurseri stället för att enbart ge kontant slöd. Arbetslinjen inom arbetsmarknadspolitikenskall hävdas. Enligt beräkningar utförda av ()medför varje höjning av arbetslöshetsnivån en ökning avutbetalningsbehovet för enbart kontant stöd vid arbetslöshet med ca 200 milj.kr. Chefenför har redovisat regeringens samlade syn påden ekonomiska utvecklingen och den ekonomisk-politiska strategin under delkommande budgetåret. En detaljerad redogörelse för beräkningar och prognoserfinns i den reviderade nationalbudgelen. Denbild jag tecknade i årets budgetproposition av utvecklingen på arbetsmarknadenunder förta årel framträder nu med klarare konturer. Den bedömning som kangöras beträffande indikerar ännu tydligare än för några månader sedanall produktion och sysselsättning kommer all öka väsenfiigt även . Enavgörande förutsätining för fortsatt tillväxt är att kostnadsutvecklingen kanbegränsas. Därigenom kan den svenska in- 1984/85:150 Bilaga2 8 dustrinbehålla sin internationella konkurrenskraft och exporlulsikterna bedömas somrelativt goda. Merparten av tillväxten kan förutses komma allske inom näringslivet, men även inom kommunerna kan sysselsättningen vänlasfortsätta all öka något. Arbelskraflsutbudet växte snabbt under andra halvåret1984. Den betydande ökningen av arbetssökande kan väntas fortgå ännu en tid.Dock är såväl arbetskraflsutbudeis utveckling som sysselsättningsutvecklingenmycket svåra all prognosticera. Det finns i della sammanhang anledning all pekapå all antalet latent arbetssökande, dvs. personer som skulle söka arbele om detrodde all något fanns att få, nådde den lägsta februarinivån någonsin i år.Detta visar all människornas tilltro lill arbetsmarknaden har ökat. Sammanlagetfinns del således skäl all ulgå från alt efterfrågan på arbetskraft under år1985 kommer all vara så betydande atl arbetslösheten kan minska ytterligarejämföri med . Åvenom utsikterna för ger anledning till viss tillförsiktfinns, som har nämnts, ett antal osäkerhetsmoment.