prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — KUR påpekar atl lekniska förändringar i bokensframslällning och ulformning är av underordnad betydelse i förhållande tillfrågan om hur många och vilka som i framliden kommer alt kunna tillgodogöra sigdet erfarenhetskapital som läsning kan ge. KUR ser del som en del av silluppdrag atl ur denna synpunkt följa den successiva förändringen av boken somläsmedium. 1984/85:141 151 7 Förlag och utgivning Medanledning av utredningens uppfattning att KUR:s information till förlagen börförbättras, framhåller KUR alt rådel avser att pe ut en serviceinriktadbroschyr som komplemenl lill det informationsblad som KUR distribuerartill de förlag som förekommil i stödsammanhang. Statskontorethänvisar till sill yttrande över folkbiblioteksutredningens betänkande och sillyttrande överen rapport om KUR: s organisation. Där förordas all den nämnd inomKUR som handlägger ulgivningsstödel förändras till en av stöd till utgivning avkvalitetslitteratur och kullurlidskrifler. En sådan nämnd kunde, enligtstatskontorets mening, ges myndighelsstalus, varvid handläggningens karaktärav ren myndighetstillämpninp inom ramen för gällande förordning och budgetmarkeras. skulle förändringen vara att led i en renodling av KUR: suppgifter med tonvikt på förnyelse och utveckling. Skinnskaiiebcrgskommun finner det anmärkningsvärt alt KUR omfördelat medel från barn- ochungdomslitteratur med lanke på hur få svenska originalböcker som ges ul. Svedalakommun pekar på brislen pä översiktliga och allmänoriente-rande verk inomområden som modern svensk historia och förhållandena i de övriga nordiskaländerna. Kommunen efterlyser en undersökning om vilka böcker som inte skrivsoch varför så är fallel. för atl kunna stimulera en utgivning där påtagligaluckor kan fyllas. 50bedömer tillgången på skönlitteratur för barn och ungdom som tillfredsställandeoch att naturvetenskap och teknik är ämnesområden som är överrepresenteradeinom faktaböcker. SÖ framhåller värdel av all ulgivningsstödel utformas så allhumaniora, samhällsämnen och estetiska ämnen blir bättre representerade inomfaktaböcker. KURbestyrker utredningens syn på uigivningsslödels positiva inverkan. Utredningenredovisar all antalet fackbokhandlar minskat med 19Vr. KUR bedömer atl denna minskning huvudsakligen hänför sig till det tidiga1970-talel. Vid decenniets slul förefaller en relativ stabilisering hainträffat, vilken till belydande del kan tillskrivas kreditstödet till bokhandeln.KUR pekar på de problem som bokhandelskedjornas samordnade inköp medför förmindre förlag med kvalificerad utgivning. En utveckling där dessakedjebildningar omvandlas till självständiga förelag är inte hell odiskutabelur lilteraturpolitisk synpunkt. Prop.1984/85:141 152 9 förslag 9,1 Läsning och läsfrämjande Utredningens förslag att läsfrämjande insatser främstskall rikias lill barn och ungdom, för alt skapa en positiv attityd till böckeroch läsning, tillstyrks av ett stort antal inslanser, däribland slalskontorel,KUR, , , , , , och Vallentunakommuner. , , , , , SV ozh SUR. Utredningens priorilering av läsfrämjande insalser lillläsning och litteratur i stöds allmänl av flerlalel remissinslansersom yttrat sig ifrågan, bl.a. UHÄ, SÖ, SIL, KUR, statskontoret, ,, , och kommmuner, SACOISR, LO, TCO, SFF,SBF, SAB, Lineraturfrämjandet och SUR. Ulredningens förslag alt litteraturens ställning i skolanmålmedvetet förstärks lillslyrks av SÖ, SIL, KUR, statskontoret, högskolan IBorås, , , , , , , ochVallentuna kommuner saml . SÖ påpekar all kravel på mer läsning inle får förenklaslill krav på enbart större konsumtion av böcker, vilkel endasl leder lill entanklös och yllig läsning. SÖ påpekar atl de flesta undersökningar visar altliden för inlärning är av stor betydelse. Elever som misslyckas i den försialäs- och skrivinlärningen lär sig all undvika läsning. Läsning avskönlitteratur måste därför komma in i kunskapssökande sammanhang i fleraolika ämnen, varvid skönlitteraturen är en viktig kunskapskälla iorienteringsämnena, framhåller SÖ. Även SIL betonar utredningens uppfattningatl skönlitteraturen är en utomordentlig källa för kunskapsinhämtande. KUR och betonar vikten av alt svenskämnetsslällning i skolan förslärks och all antalet veckotimmar i svenska ulökas. Några remissinstanser lar upp ulredningens priorilering avskönlitteratur i skolan och förordar att facklitteratur inbegrips i delläsfrämjande arbelel. påpekar all elever som inle omedelbartkan nås av skönlitteraturen kan få ett större läsintresse genom atl börja läsafacklitteratur. kommun menar atl ulredningen tycks bortse från atlfackiilleralur kan förmedla berikande upplevelser och vara föremål för genuinläsglädje. Kommunen pekar på alt naturvetenskap och teknik mycket väl kan ingåi en humanistisk tradition. Även SBF påpekar all annan litteralur änskönlitteratur bör integreras i det dagliga skolarbetet. RFSL föreslår attlitteratur om homosexuella relalioner ges en ökad plats i svenskundervisningen. Utredningens uppfallning alt man nu kommit till en punktdå del gäller alt la steget från en lång och positiv försöksverksamhel lill enmer kontinueriig och fördjupad verksamhet understryks av bl.a. Landskrona.Skinn- 1984/85:141 153 skallebergs, , och kommuner samt avSACO/SR. Utredningens uppfatlning att klassläraren/svensklärarenhar det primära ansvaret för att litteraturläsningen utvecklas och omfattaralla elever, delas av , och kommuner. framhåller dock all det bör åliggasamtliga lärare all använda såväl facklitteratur som skönlitteratur iundervisningen och att ge eleverna tips om anknytande litteratur och var manfinner den. Utredningens uppfattning atl de läsfrämjande insatserna iskolan förulsäller tillgång till fungerande skolbibliotek och/ellerfolkbibliotek, understryks av KUR, högskolan i , , ochVallentuna kommuner, TCO, /SR, SFF, Bopako, SAB, ABF och SUR. Flertalet av dessa inslanser, nämligen KUR, Vallentunakommun, TCO, SFF, SAB, ABF och SUR, framhåller härvid vikten av en satsning påupprustning av skolbiblioteken. kommun framhåller viklen av god lillgång på braböcker på skolbiblioteken, generösi öppethållande samt personal som kan barnböckeroch som förmår förmedla läsglädje, SFF konstaterar atl skolbiblioteken framstår som densvagaste länken i det läsfrämjande arbelel. SFF föreslår atl SÖ ges i uppdragatl utarbeta klara målsättningar för skolbiblioteken och all dessamålsättningar inarbetas i skolförordningen. SAB påpekar atl såväl skolstyrelse som kulturnämnd ochbibliolekssty-relse måsle vara beredda alt ställa upp i arbetet på alt msta uppskolbiblioteken. kommun, TCO, SAB och SUR understryker utredningensuppfattning att skolbibliotekarien så långt möjligt bör frigöras för delpedagogiska arbetet. TCO understryker också lärarbibliotekariens betydelsefullaroll när del gäller alt förverkliga skolans kullurpolilikska uppgifter. KUR, /SR och 5FF framhåller vikten av attfackutbildade bibliotekarier anställs på skolbiblioteken. KUR anser atl varjeskolenhel skall ha lillgång till fackuibildad bibliotekarie. SFF menar atlvarje kommun bör ha åtminstone någon fackuibildad bibliotekarie och föreslåratt slaten ersätter kommunerna för etl visst antal skolbibliotekarieljänsler.KUR beklagar all SÖ f. n. inle har någon konsulenttjänst förskolbiblioteksfrågor. Ulredningens förslag om elt fördjupat samarbete mellanskola och bibliotek, tillstyrks av etl stort antal remissinslanser, däriblandSÖ, KUR, statskontoret, , , , , ,, , , och kommuner, Kommunförbundel,TCO, /SR, SFF, SAB och SUR. 4, avsnill 6 redovisas remissinsiansernas yttrandenöver det förslag om samverkan mellan skola och bibliotek som lagts fram ifolkbiblioteksutredningens belänkande. SÖ påpekar alt skolledarna har en viklig uppgift i detlasammanhang och 1984/85:141 154 altskolledarnas gmndläggande ulbildning bör uppmärksamma viklen av samarbete medlokala kulturinstitutioner och enskilda kulturarbetare. Stockholmskommun påpekar atl biblioteken i Slockholm spelar en viklig roll för barnen påkommunens barnstugor. Enligt bör samarbetet mellan skola ochbibliotek kunna ulvecklas för all därigenom nå de äldre barnen och ungdomarna. Täbyoch kommuner framhåller all riklig tillgång på böcker och kompetentpersonal är nödvändiga fömtsättningar för elt fungerande samarbete. Vallentunakommun tillägger atl en integration av skolbibliotek och filialbibliolek imånga fall är en lämplig form av samarbeie, som tillvaratar de samladeresurserna på bästa sätl. Kommunen förordar centrala och regionalautbildningsinsatser för all stimulera enskilda kommuner all engagera sig i eltlokall utvecklingsarbete kring lilteraturpedagogik. Utredningenspåpekande att fömtsättningarna för samarbete mellan folkbiblioteket och skolanskiftar från kommun till kommun och alt del inle finns några en gång för allagivna lösningar, betonas av Kommmunförbun-det. som framhåller att samverkanmellan folkbibliotek och skola bör organiseras enligt varierande modelleruiifrån kommunens egna mål och prioriteringar. TCO framhåller också dennasynpunkt. Värdelav alt rektorsområdet utarbetar handlingsprogram för läsning, uppmärksammas avSödertälje kommun, som framhåller all ett väl genomarbetat handlingsprogram ären förulsällning för den samverkan som krävs mellan lärare ochskolbibliotekarie och mellan skola och folkbibliotek. Elt sådani program börenligt kommun bl. a. omfatta schemaläggning av biblioteksleklioner,bokprat, biblioteksvisningar pä folkbibliolekel och information till lärarna omnyutgiven litteratur. Utredningensresonemang om samarbete mellan skola och bibliotek i anslulning till lokaltutvecklingarbele kommenteras av bl.a. SÖ. , och kommuner,TCO och SUR . synpunkter på folkbibliotekens uppsökande verksamhet med bokprat iklasserna framhåller SÖ värdet av etl samlat ulnyttjande av den kompelens somfinns hos hemspråkslärare, klasslärare, lärare i svenska och bibliotekarier,för atl med litteraturens hjälp främja en interkulturell undervisning. Malmöoch kommuner pekar på de möjligheter som verksamhelen med samladskoldag anvisar i fråga om samarbeie mellan skola och bibliotek. kommunframhåller särskilt värdet av en fortlöpande översyn av barns och ungdomarslillgång till böcker. TCOpåpekar alt folkbibliotekens uppsökande verksamhet inte är tilllämplig i allakommuner. Många lärarbibliotekarier kan göra molsvarande insatser genom atlprata om böcker, varvid de också har förhandskunskap om barnens individuellaläskunnighet och läsförståelse. SURframhåller vikten av att elever ges möjlighel alt i undervisningen få Iräffaförfattare från den egna hemorten. Prop.1984/85:141 155 Utredningens förslag om en ökad fortbildning av klasslärare/svensklärareoch lärare med olika specialfunktioner tillstyrks av SÖ, och Södertäljekommuner, SFF, SAB och i . SÖ framhåller vikten av alldiskussioner om arbetssätt, kunskapssyn och läromedelssyn behandlas ifortbildningen, atl sambanden med orienteringsämnena tydligt kommer fram ochatl fortbildningen också bör vända sig till lärarna i dessa ämnen påhögstadiet, SÖ påpekar också att resurser bör avsällas lokall och regionall, såall dellagarna kan bearbeta erfarenheterna. SÖ upplyser atl högskolekurser medsärskild tonvikt på litteratur och lilteraturpedagogik planeras inom samtligahögskoleregioner. Sådana kurser är priorilerade av statsmakterna, men i mångakommuner har man inte tillräckligt satsat på forlbildning inom delta område. kommun understryker utredningens uppfattning omangelägenhelen av fortbildning av lärare i svenska. UHÄ, SÖ, SFF och universiletel i framhåller atldel inte räcker atl förstärka fortbildningen i svenska, ulan atl del är självagrundutbildningen i svenska som måste förslärkas. UHÄ anser alt det är viktigtalt man inom den nuvarande ramen för ämneslärarutbildningen förstärker deläsfrämjande inslagen. I etl av UHÄ utarbetat förslag till ny utbildningsplanbetonas atl utbildningen skall ge insikt om språkels betydelse somkommunikationsmedel och förmedlare av kunskap. UHÄ förordar att UKÄ: s tidigareförslag om 80 poäng i svenska för gymnasielärare aktualiseras. Ävenuniversilelel i föreslår all grundutbildningen för gymnasielärare isvenska ulökas till 80 poäng. SFF och universilelel i föreslår atlgrundutbildningen för högstadielärare i svenska utökas lill 80 poäng. UHÄ och universiletel i framhåller dessulomvikten av en förslärkning av utbildningen i svenska även för låg- och mellanstadietslärare. 5Ö, högskolan i , , /SR och SABframhåller behovel av forlbildning för bibliotekarier. SÖ påpekar att skolbibliotekarier som är lärareinte omnämns i utredningens förslag till forlbildning för lärare. SÖ nämner alldet finns fortbildningskurser pä 5 poäng för skolbibliotekarier i de fleslahögskoleregioner och all dessa kurser omfattar flera momeni som rör dellässtimulerande arbelet. konstaterar att ell genomförande avutredningens förslag medför ökade krav på fort- och vidareulbildningsinsatser. framhåller alt högskolan i börerbjuda mer ulbildning i barn- och ungdomslitteratur och läspedagogik. såvälinom grundutbildning som i specialkurser, /SR betonar viklen av atl barnbibliolekarier beredslillfälle all della i kurser som ger lilteralurpedagogiska kunskaper. Ett flertal remissinslanser framhåller viklen av altläsfrämjande ålgärder Prop.1984/85:141 156 också rikias lill andra grupper än elever i grundskolansmellanstadium. framhåller atl högläsning på lågstadiethar stor betydelse för läsinlärning och för en lustbelonad inställning lillläsning. Även betonar värdet av läsfrämjande åtgärder inomlågstadiet. KUR och understryker alt antalet veckotimmar isvenska bör ökas pä högstadiet. SÖ anser att hela den obligaloriska skolan, dvs. ävensameskola, specialskola och särskola skall tillhöra den prioriterade gruppen. Viklen av att läsfrämjande åtgärder också rikias lillgymnasieskolan framhålls av SÖ, KUR och LO. SÖ anser all ulredningens rikllinjer förutvecklingsarbetet i i stort också kan gälla gymnasieskolan. KUR och LO poängterar viklen av att läsfrämjande insalserprioriteras inom gymnasieskolans yrkesinriktade linjer. redovisar posiiiva erfarenheler avlilteralurin-salser på såväl lågstadiet som gymnasieskolans tvååriga prakliskalinjer och framhåller alt de läsfrämjande ålgärderna kan anpassas till olika åldersgrupperav elever. SAB understryker att satsningar bör göras på alla stadier igrundskolan liksom i gymnasieskolan. Invandrarnas behov av litteralur pä det egna språketframhålls av SIL. SIL beklagar all ulredningen inletillräckligt uppmärksammat invandrarbarnens behov av litteratur. SÖ menar attbokprat bör kunna ordnas i samarbete med hemspråkslärarna och pekar dessulompå behovet av fortbildning och bokinformaiion för hemspråkslärare. Göteborgskommun framför liknande synpunkter. Utredningens uppfallning om belydelsen av barnenskulturella uppväxtmiljö och atl insatser kan göras inom förskolan betonas avSÖ. och kommuner, SFF, SBF, Bopako ochLitteraturfrämjandet. SÖ framhåller all förskolepersonal och föräldrar bör fåmöjligheter att skaffa sig kunskaper om hur barn utvecklar språket. Enförutsätining för bra resultat är alt föräldrar intresseras för detläsfrämjande arbelel genom atl studiecirklar anordnas kring barniitleratur.Litleralurfrämjandel framhåller viklen av all del finns en boksamling ihemmet: del är först när de vuxna i hemmel får ett aktivt läsintresse som mankan räkna med den rälla förslåelsen för skolans läsfrämjande insatser. ÄvenBopako betonar vikten av all boken blir ell naturligt inslag i hemma-miljön,för såväl vuxna som barn. kommun påpekar vikten av vuxna som förm.cdlareav litteratur lill barn och framhåller atl läsinformation lill föräldrar vidmödra- och barnavårdscentraler, förskola och skola är av samma vikl som insatsersom direkl rikias lill barnen. betonar vikten av insatser påbarnavårdscentraler och förordar att läsfrämjande åtgärder även skall omfattautbildning i Prop.1984/85:141 157 barnlitteratur för barnavårdspersonal, barnskötare och fritidspersonal. Behovet av läsfrämjande åtgärder inom vuxenutbildningenframhålls av SÖ. kommun och LO. Utredningens påpekande att studieförbund och organisationerkan göra betydelsefulla insalser när det gäller att vinna nya vuxenläsarebetonas av , Vallenliina och kommuner samt LO. ABF, SV, SUR och 55/ framhåller studieförbundens ochorganisationernas insatser inom läsfrämjande verksamhet för barn och ungdom. ABF framhåller att folkrörelserna har en roll som fostrareav barn och ungdom, eftersom skolan inte når alla elever. 5V redogör för förbundets läsfrämjande verksamhet ochunderstryker att satsningar inom skolan bör kompletteras med speciella insalseri barn-och ungdomsorganisationer och nå fram till ochmotivera lässvaga för litteraturläsning. SV föreslår en översyn av de statligainsatserna för att främja utgivning och spridning av kvalilelslitleralur förbarn och ungdom. SV föreslår också att litteraturstödet på barn- ochungdomsområdet åler skall utformas som ett stödköp av titlar, som slälls tillstudieförbundens förfogande i läsfrämjande syfte. Vidare föreslår SV attstatsmedel för läsfrämjande åtgärder skall omdisponeras lill studieförbundensledarutbildning och metodhandledning inom läsfrämjande verksamhet. SUR anmärker att utredningen helt förbisett detläsfrämjande arbete som utförs i barn- och ungdomsorganisationerna och istudieförbunden. SUR förordar införandel av etl litteraturstöd som delvis ärförbundet med statligt stödköp av böcker för spridning i barn- ochungdomsorganisationerna. SBI anmärker atl institutets verksamhet med läsfrämjandeinsalser inte nämnts i betänkandet och päpekar att inslitulel kan göra ännustörre insalser om det får ökade resurser i form av en litteraturpedagogtjänst. Utredningens uppfatlning om behovet av forskning rörandelilteraturpedagogik i delas av 50, KUR, kommun, Kommunförbundel,/SR. SBI och i . Några remissinslanser har kompletterande synpunkter päutredningens resonemang om forskning. SÖ påpekar alt det inte finns anledningatl göra en skarp åtskillnad mellan lilteralurpedagogiken på olikastadier. Dessulom bör läs- och lilteraturpedagogik ses som en helhel. I frågaom forskningens inriktning framhåller SÖ att den bör avse hela del sammanhangdär läsning och språk ingår, sä alt forskningen inte begränsas till läsning ochläsprocessen som sådan. SÖ redovisar vissa frågeslällningar som framhålls somangelägna i denna forskning. SÖ poängterar all forskningen även bör omfattasvenskämnet på gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, även om del i dagensläge är riktigt att göra en speciell insats inom den obligatoriska skolans ram.Även /SR menar att forskningen bör vidgas utöver läspedagogisk och litteraturhistorisk forskning. Prop.1984/85:141 158 Forskningen bör ha en tvärvetenskaplig inriktning för allsvara mot behovet av kunskap om barns förulsällningar och behov i vid mening,anser /SR. SBI anmärker all utredningen inte särskilt nämnerinstitutets unika förutsättningar atl bidra lill forskningen och framhåller atten forsknings-kompetent lilteralurpedagog med SBI: s resurser lill siltförfogande skulle kunna göra viktiga insalser inom forskning och utvecklingrörande lilteraturpedagogik. Ulredningens uppfattning att den nödvändiga förstärkningenav insatserna för litteratur och läsning i skolan bör vara möjliga allåstadkomma i första hand genom omfördelning inom de anslag som kommunenförfogar över, delas av , , , och Täbykommuner. Eskilsluna kommun påpekar all det krävs myckel starka argument föralt skolan, inom sina snäva anslagsramar, skall omprioritera resurser lillbibliotekssatsningar, men all tendenser till sådan omprioritering finns iEskilsluna. kommun framhåller all möjlighelen lill besparingar påläromedelsanslagen föreligger genom all nya malerial och metoder medför ökadlivslängd på läromedel. De sparade medlen kan, enligt kommunen, användas förinköp av litteratur till klassrum och skolbibliotek. välkomnar utredningens bedömning attden icke undervisningsbundna delen av förslärkningsresursen kan användas förersättning till folkbibliotekets medverkan i skolans läsfrämjande verksamhet. Flertalet av de remissinslanser som yttrat sig i frågansläller sig i varierande grad Iveksamma lill utredningens förslag omomfördelning av resurser inom befinlliga anslag. 5Ö avvisar ulredningens ståndpunkt och framhåller all enförulsällning för all bokulredningens förslag skall kunna leda lill gynnsammaresullat är all kommunerna får stöd i enlighel med folkbiblioteksutredningensförslag och all slödet fördelas på det sätl som SÖ föreslår i sitt yttrandeöver folkbiblioteksutredningens betänkande. (Se bil. 4, avsnill 11.) SÖ påpekaratl anskaffning av litteratur till den enskilda skolan underlättas om skolansmedel inte är bundna i alltför många delanslag och skolan i stället kan förfogaöver ell ramanslag. kommun konstaterar atl ingen resursökning är atlvänta för folkbibliotekens del och atl de därför inte kan ges nya uppgifter iförhållande till skolan. Syslemel med att skolan köper tjänsler av biblioteketmöjliggör inte, för del, del fördjupade samarbete som utredningenförordar, kommun påpekar också alt de medel som utredningen föreslårall skolan skall ta i bruk i läsfrämjande syfte, används för andra ändamål.Kommunen noterar atl det inle blivit tillräckligt belysl vilka dessa ändamål äroch om de ulan negaliva effekter kan borlprioriteras lill förmån förlilleraturiäsning. Prop.1984/85:141 159 TCO anser att ulredningen misstagit sig i fråga omkommunernas möjligheter att använda statliga medel för att anställafackutbildade bibliotekarier. SFF betonar alt de framgångsrika läsfrämjande åtgärdernaförulsäller ytterligare resurser för såväl lärare och bibliotekarier som förinköp av aktuell litteratur. Även SAB är iveksam lill all utredningen inte visar pådirekta medel för en förstärkning av del läsfrämjande arbelel. Författarcentrum föreslår all ett statsanslag på 2 milj.kr. inrättas för författarmedverkan i skolan. påpekar att en nedskärning av antaletutbildningsplatser på , som aviserats av UHÄ, ylleriigareförvärrar bristen på bibliotekarier, som skulle kunna della i den läsfrämjandeverksamhelen. Utredningen hänvisar till folkbiblioteksutredningensförslag om ell engångsstöd på II milj.kr.till kommunerna för inköp av litteratur för läsfrämjande arbele bland barn ochungdom, med inrikining på åldersgruppen 7- 12 är. SIL, KUR, ,, , och kommuner, SFF och ABF är posiiiva tillslalsbidrag lill kommunerna för inköp av litteratur till barn och ungdom menanser atl del föreslagna engångsstödei bör ulökas och/eller ges en annanulformning. kommun och SFF anser att det föreslagna summan på 11milj. bör utökas och all slödel bör omfatta än två år.Även anser atl stödet bör vara större än som föreslagils. 1likhet med SFF påpekar atl engångsbidraget kan få karaktärav ett tillfälligt projekt, som inle följs upp av kommunerna. SFF förordar i stället en treärig försöksverksamhet medelt åriigt statsstöd på 10 milj. kr., varefter stöd till kommunernas inköp avlitteratur för barn och ungdom skulle kunna permanenlas. SFF föreslår allslödet förenas med villkoren atl ansökan skall utformas som enprojektbeskrivning, att inköpen skall omfatta nyproducerad kvaliielslitteraturoch klassiker samt att åriiga redogörelser för verksamhelen skall inlämnas lillSÖ. och SFF anser att stödet till inköp avlitteratur för barn och ungdom inte skall begränsas till åldrarna 7-12 år.Norrköpings kommun anser alt någon form av utvecklingsbidrag bör finnas för attslimulera lill läsfrämjande insalser för högstadiet och gymnasiets yrkesinriktadelinjer. SFF förordar au stödet utvidgas till tonårskategorin, med lanke på atlde tidiga tonåren är en kritisk period när det gäller all bibehålla ochutveckla ungdomarnas läsintresse. SIL och påpekar atl statsstödet skallanvändas för de mest behövande grupperna. kommun påpekar atlstatsbidraget bör fördelas enligt samma principer som de lokalautvecklingsbidragen, nämligen till kommuner som behöver medlen och som ärvilliga atl själva satsa på sin biblioteksverksamhet. Prop.1984/85:141 160 Viklen av all bokinköp kombineras med personalinsatserframålls av Eskilsluna och kommuner och SFF.