prop · G80320 · 1984-12-31 00:00:00 — a. på koncernens marknadsbedömningar beslutade om ettfortsatt stöd till den svenska varvsindustrin. För och Uddevallavarvetbeslutade om ett produktionsstöd på 200 milj. kr. förproduktion , tillsköts medel för att skrivaned anläggningskapitalet vid och Uddevallavarvet med ytterligare 362milj, kr. Ettvillkor för stödet till och Uddevallavarvet var att varven reduceradesin kapacitet med ytterligare för att minska riskexponeringen. Beslutfattades därför att reducera fartygsproduktionen vid meddrygt och vid Udde valla varvet med . samt de ytterligare order som varven med hjälp avdet beslutade stödet kunde teckna medförde att såväl somUddevallavarvet fick en förhållandevis lång orderstock. I jämförelse medkonkurrenterna i som har mycket dålig beläggning är därförframför allt beläggningssituation bra. De tecknade orderna harförbmkat 142 milj. kr. av tillgängligt produktionsstöd om totalt 400 milj. kr. Denfortsatta överkapaciteten i branschen och den svaga beläggningen av varven iEuropa har ökat riskerna för fortsatta statliga ingripanden, protektionism ochökad subventionering av varvsindustrin. Denna utveckling kan medföra risk förytterligare förändringar vid nybyggnadsvarven. Detstatliga stödet till den svenska varvsindustrin var omfattande i slutet av1970-talet och . Staten övertog i mitten och slutet av1970-talei merparten av de då privatägda och konkursfärdiga svenskavarvsföretagsn. Betydande belopp fick användas för att täcka förlusterhänförliga till 6f. åtaganden dessa företag hade när de övertogs av staten.Dessutom satsade staten betydande belopp för att täcka förluster underomstmktureringen respektive nedläggningen av övertagna varvsföretag. Dessainsatser av staten, i :.in funktion som ägare har normalt redovisats somägartillskott i konceruon. 7 1983/84. Skr.1984/85:20 98 Stöd har även kanaliserats som generella stöd till densvenska varvsindustrin i sin helhet, dvs. såväl till statligt som privat ägdavarv. Dessa stöd omfattar dels åtgärder för att underlätta varvens finansieringav sin produktion och av sina kundfordringar och dels direkta stöd av typenbcstäl-larstöd, generellt varvsstöd (produktionsstöd) och u-landsstöd. Det generella varvsstöd om 600 milj. kr. som utgick tillSvenska Varv enligt beslut var i realiteten en del av ettägartiUskott tiU och har betraktats som sådant i koncernensbokslut. Övriga generella stöd påverkar direkt eller indirektrörelseresultatet. Stödens resultateffekt framgår av tabellen nedan. Produktionsstöd - - 142' åtgärder vid - 9 6 ' Motsvarar förlustreservering för tecknade kontrakt. För att underiätta varvsföretagens - såväl privatas somstatligas -finansiering av produktion och kundfordringar utfärdar statenkreditgarantier. Mot säkerhet i dessa kan varvsföretagen sedan göraerforderiig upplåning. Varvens finansiering av kundfordringar har varitmycket omfattande. finns emellertid en tendens till ökad andelkontant-affärer vid försäljning av såväl fartyg som riggar. 1 sådana fallfinansierar beställaren viss del av produktionen genom förskott och erläggerresterande köpeskilling vid leverans. Beställaren finansierar i sin tur betalningarna tillvarvet genom upplåning med hjälp av utfärdade statliga kreditgarantier. Härvidkrävs även borgen av de statiiga varven på fulla beloppet (för privata varvdock av beloppet). Kreditrisken och behovet av kreditgarantier blirsåledes densamma som vid en kreditaffär. Denna typ av finansiering görs normalt via Svensk Exportkredit.Utländska beställare av fartyg erhåller därvid finansieringsvillkor vilka förnärvarande innebär att kredit lämnas på av kontraktspriser över till8,ränta. För svenska beställare av fartyg utgår ett speciellträntestöd vars värde för köparen i stort sett överensstämmer medOECD-villkoren. Samma kreditvillkor gällde tidigare även för riggar. Frånslutet av tillämpas emellertid vid sådana affärer de s.k.consensus-villkoren som i dagens marknadsräntor inte innebär någon fördel förköparen. Skr.1984/85:20 99 Koncernens omsättning ökade till 9452 milj. kr. (8290) ochresultatet före bokslutsdispositioner och skatt förbättrades med drygt 1 900milj. (-1444). Rörelseresultatet efter avskrivningar har förbättrats till298 milj. kr. (-229). rörelseresultat belastades emellertid med enreservering om 350 milj. kr. för framtida omstruktureringskostnader ikoncernen. Vidare var rörelseförlusterna i Öresundsvarvet ca 50 milj. kr.större än . Exklusive dessa poster av speciell karaktär återstår ändå enförbättring av rörelseresultatet på ca 125 milj. kr. Fraktmarknaden har varit fortsatt svag vilketmedfört fortsatta förluster för många rederier. Ett antal kunder har därigenominte heller kunnat erlägga kontraktsenliga amorteringar och räntor påfordringar avseende levererade fartyg. Dessa fordringar bedömdes bokslut som osäkraoch värderades då till erhållna panters - inteckningar i fartyg värde. Iårets bokslut har en ytterligare nedvärdering av dessa kundfordringar skett medca 82 milj. kr. Dämtöver belastas räntenettot med 88 milj. kr. (41) till följdav räntor dessa redare icke förmått betala . Räntenettot har dock förbättrats avsevärt jämfört med år1982 och uppgick till -1-16 milj. kr. (-313). Det förbättrade räntenettot är enföljd av att tidigare beslutade ägartillskott utbetalades i mitten av 1982 ochnu fått full ränteeffekt hela är 1983. Dessutom utbetalade regeringen 1983 merparten av det ägartillskott om 1850 milj. kr. som beslutats avriksdagen . bokslut gjordes en reservering för bedömdakvarvarande förluster i samband med Öresundsvarvets avveckling. Dennaavveckling har slutförts. Sedan även förlust täckts genomupplösning av reserven återstår 202 milj. kr. Några ytterligare förlusterkvarstår inte i varvet varför reserven tillfullo upplösts och gottskrivitsresultatet som en extraordinär intäkt. För framtida omstrukturering inom koncernenbelastas emellertid resultatet med 50 milj. kr. som en extraordinär kostnad. Koncernens kapitalbehov var tidigare till följd av detomfattande fartygsengagemanget alltför stort för att finansieras i svenskakronor. Upplåning fick därför till stor del ske i främmande valutor -företrädesvis i dollar. I samband med att avyttrades till statenär 1982 minskade kapitalbehovet avsevärt och dollamppläningen sjönk därförkraftigt. Koncernen har dessutom omfattande dollartillgängar i formav fordringar och orderstock. Exponeringen i övriga valutor är försumbar. Koncernens valutapolitik innebär att skuldsättningen idollar skall balanseras av fordringar och orderstock i dollar. Skr.1984/85:20 100 Under är 1983 har omfattandeterminssäkringar gjorts i orderstocken och /84 uppgår dessatill ca . Avyttringen av påverkade kraftigtvalutabalansen. Innan den därigenom uppkomna obalansen terminsäkrats var koncerneni början av 1983 positivt dollarexponerad. I kombination med den ökadedollarkursen har detta medfört ett positivt valutanetto pä 80 milj.kr. (-312). Ägartillskott och eget kapital beslutade att tillföra moderbolagetett ägartillskott om I 850 milj. kr. Detta tillskott beaktades dock redan i1982 års bokslut. Det ägartillskott om 38 milj. kr. som redovisas 1983 avserresterande del av det generella varvsstöd om 600 milj. kr. som var en del avkapitaltillskotten till moderbolaget i enlighet med beslut år 1980och som utbetalats successivt åren 1981 1983. Koncernens verksamhet är förenad med stora ekonomiskarisker. I stmkturplanen påpekades därför behovet av en soliditetshöjning tillca för att ge koncernen förmåga att bära sädana risker. Det kapitaltillskottom 1850 milj. kr. som erhölls har i kombination med årets resultat ökatsoliditeten till 19 (16)%. Vid jämförelse av soliditeten i koncernen med den i annansvensk industri måste dock observeras att balansomslutningen inkluderar fordranpå svenska staten samt konto på Riksgälds kontoret om totalt ca 4700 milj. kr.Om detta belopp hade kunnat användas för nedamortering av koncernens lånestockhade soliditeten ökat till . Därutöver bör dock beaktas att koncernen iklättsig stora borgensförbindelser till följd av beställares finansiering av fartygoch riggar med hjälp av statliga kreditgarantier. Dessa borgensförbindelseruppgår till totalt ca 11300 milj. kr. Om även dessa beaktas vid beräkningen avsoliditeten skulle denna uppgå till . Den räntebärande lånestocken uppgår till 6054 milj. kr.(5949). Härav utgör dollarlån medan resten av upplåningen huvudsakligenhar skett i svenska kronor. Under är 1983 utbetalades I 500 milj. kr. av det beslutadeägartillskottet om 1850 milj. kr. Denna betalning gjordes till ett konto hosRiksgäldskontoret från vilket utbetalning görs efter beslut av regeringen.Saldot på kontot uppgick /1984 till 3 251 milj. kr.Koncernens likviditet har sålunda varit mycket god . Antalet anställda vid koncernens varvsföretag har kraftigtminskat. Reduktionen har varit speciellt kraftig i samt naturligtvisäven i genom nedläggningen av Öresundsvarvet. Skr.1984/85:20 101 Samtliga anställda vid i , ca 2500, varslades 1981 sedan beslut fattats om avveckling avverksamheten. har kvarvarande ca 600 personer lämnat företagetoch verksamheten är nu avvecklad. Den omfattande personalavgången har kombinerats med ettflertal åtgärder för att underiätta för uppsagd personal att finna andraarbeten. 1 detta arbete har deltagit såväl Öresundsvarvet somarbetsmarknadsmyndigheterna och Finans. Trots de problem av varierande karaktär och styrka somvarit förknippade med avvecklingen av Öresundsvarvet har vidtagna åtgärdergivit goda resultat. Exempelvis har genom ett intensivt arbete en omfattandeetablering av nya företag kunnat ske på varvsområdet. Ett 40-tal företag harnu etablerats vilka sysselsätter ca 700 personer. Den finansiella rekonstmktionen av moderbolaget genomägartillskottet om I 850 milj. kr. har givit koncernen nödvändiga finansiella fömtsättningarför den fortsatta verksamheten. Merparten av koncernföretagen bedöms även kunnaredovisa vinster av ungefär samma storleksordning som . Totalt settbedöms därför koncernens resultat före extraordinära intäkter och kostnaderligga på ungefär samma nivå som . (milj.kr.) Antal anställda 3901 3 821 verksamhet kan härledas tillbaka till slutetav dä vattenledningsaffär startades i . Fram tillandra världskriget växte företaget kontinuerligt i . Under 1950- och1960-talen genomgick företaget en mycket kraftig tillväxtprocess. Företagsköpoch sammanslagningar skedde i stor omfattning. Utöver VVS-sidan utökadesverksamheten med industriinstallationer . Sedan mitten av1960-talet är företaget landets största rikstäckande installatör. Under slutetav etablerades även en utlandsverksamhet. 1984/85:20 102 Idecember 1975 förvärvades av AB , och kom därmedsedermera att ingå i . Calor-Celsiusär största och ett av ledande rör-installationsföretagmed 60 filialer i och med dotterbolag i , , ,och . Dessutom utförs entreprenader i ett stort antal länder.Produktprogrammet omfattar främst rörinstallationer av alla slag. ingår dessutom Centralsug, som installerar sop- ochdammsugningssystem över hela världen, samt som tillverkar systemför utmstning av bil- och svetsgaser. Underde har den svenska rörentreprenadmarknaden minskat med i volym. Från detta genomsnitt finns stora regionala avvikelser, exempelvisuppvisar en nedgång på . Mönstret är likartat i övriganordiska länder med undantag för den norska oljeindustrin och den danskagasutbyggnaden. Trotsvissa tecken på ökad investeringsvilja förväntas inte någon uppgång pämarknaden . Genom ökade marknadsandelar har dockorderingången för ökat jämfört med föregående år tiU 1341 (1192) milj. kr. 'omsättning uppgick till 1411 (1441) milj. kr., varav utlandsomsättningen inkl.exporten från svarade för 31 (30)%. Päden svenska marknaden har fortsatt sin satsning inomenergiområdet och bl.a. levererat ett flertal mindre och medelstoravärmepumpanläggningar. InomVVS-sektorn har de största projekten inom landet gällt sjukhus i ,, och samt det nya bostadsområdet i . Påindustrisidan kan nämnas en ny processanläggning åt KemaNord, omfattandearbeten pä OK's kracker i , revisionsarbeten på kärnkraftverk samtarbeten inom pappers- och cellulosaindustrin. INorge har arbetet avslutats på Sola-raffinaderiet och uppdrag erhållitstillsammans med norska partners på den stora gasterminalen Kårstö. Avde utiändska dotterbolagen har Ludvigsen & i haftomfattande arbeten med utbyggnaden av det danska naturgasnätet och ett flertaluppdrag åt de danska varven. TuboTec har fått nya beställningar i samt pä sjukhus i . IFinland har Putkiala utfört installationer i industricentra i Svedogorsk,, och Kalmeri har haft stora bergmmsinstallationer åt den finskastaten. Skr.1984/85:20 103 ökade antalet anställda med 80 personer ochuppgick till 3901. Av dessa var 1 138 anställda i utlandet. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgicktill 17 (33) milj. kr. Resultatet för den svenska rörverksamheten har varitfortsatt bra. Centralsug har utvecklats väl medan uppvisarförlust beroende på ett för lågt kapacitetsutnyttjande i . Årets investeringar i anläggningar uppgick till 19 (24)milj. kr. Dessutom har företaget investerat 8 (13) milj. kr. Konjunkturutsikterna för de branscher inom vilkaCalor-Celsius arbetar bedöms förbli fortsatt svaga . Genomfortsatta rationaliseringssträvanden och höjd produktivitet förväntasemellertid resultatet bli bättre än för . (milj.kr.) Resultat före disp. Cityvarvet var det urspmngliga nybyggnadsvarvet inom ABGötaverken, som grundades . Verksamheten utgjordes i början av mekaniskverkstadsproduktion. byggdes det första fartyget. Efterkrigstidens starka utveckling inom sjöfarts- ochrederinäringarna skapade en stark efterfrågan på mer avancerade reparations-och underhållningsarbeten. Först realiserades emellertidtankarna på att skapa varv som helt var inriktade på reparation. Det förstaegentliga exemplet på ett sådant internationeUt specialiserat reparationsvarvvar Lisnave i . Cityvarvet skapades genom en sammanläggning av Götaverkensoch reparationsrörelser med Lisnave som förebild för att betjänafartyg på sjöfartsleder i norra . investerades ca 350 milj. kr. ochdet urspmngliga nybyggnadsvarvet vid förvandlades till ett av norraEuropas största och tekniskt mest avancerade reparationsvarv. Skr.1984/85:20 104 Cityvarvet bedriver fartygsreparationer ochfartygsombyggnader samt utför lego- och entreprenadarbeten. Genom sina hel- ochdelägda dotterbolag bedriver Cityvarvet dessutom resereparationer samt andrahuvudsakligen marint inriktade reparationstjänster. Fartygsreparationer vid varv, som är det dominerandeaffärsområdet, inriktas mot fartyg som anlöper nordeuropeiska hamnar med ettstort antal länder representerade bland rederierna. Reparationerna består avlöpande underhåll men också av haveriarbeten. Cityvarvet har resurser för fartygsreparationer vid varv iGöteborg, och samt i begränsad omfattning i . Totaltförfogar bolaget över fem flytdockor och fyra torrdockor. Ombyggnad av fartyg är ett affärsområde som blivit föremålför ökat intresse på marknaden. Fartygsombyggnaderna avser såväl konverteringarav standardtonnage till specialfartyg som åtgärder för att öka fartygensekonomiska effektivitet. Separata projektresurser har byggts upp för genomförandeav större ombyggnadsprojekt. Lego- och entreprenadverksamheten är huvudsakligeninriktad mot den svenska verkstadsindustrin och nordisk varvs- ochoffshoreindustri. Inriktningen inom detta affärsområde omfattar tunga ochlätta stålkonstruktioner, maskinbearbetning och aluminiumkonstruktioner. Verksamheten inom affärsområdet resereparationer bedrivs idotterbolaget med baser i och utomlands. reparerades vid Cityvarvets varvsenheter ca330 fartyg. Dämtöver utförde Ciserv reparationsuppdrag på ytterligare ca 200fartyg i hamnar eller till sjöss. Ett tiotal fartygsombyggnader genomfördesunder året. Det hälftenägda dotterbolaget tecknade underhållskontraktpå tre svenska ro/ro-fartyg omfattande allt underhåll för dessa fartyg. Internationaliseringen av Ciservs verksamhet har fortsatt.Bolaget har gjort en inbrytning på den amerikanska marknaden genom etablering iNorfolk, . Vidare har Ciserv etablerat sig iSingapore. Marknaden har successivt försämrats under året.Minskningen av fartygstonnaget och förskjutningen av världshandeln mot FjärranÖstern fortsätter, vilket skapar ett minskande reparationsbehov i . Äventeknologiska och organisatoriska förändringar inom sjöfarten minskar dettraditionella reparationsbehovet vid varv, som reparationskapaciteteninternationellt inte minskas i takt med dessa förändringar. Trögheten attanpassa kapaciteten är i hög grad av politisk natur, då verksamheten vidvarven i flera fall har en avgörande betydelse för sysselsättningen i olikaregioner. Skr.1984/85:20 105 Genom att en inte obetydlig del av nybyggnadskapacitetennu används för reparationsverksamhet har situationen ytteriigare förvärrats.Stora reparationsvarv i praktiskt taget alla europeiska länder befinner sigdärför i akuta svårigheter. Antalet anställda uppgick till I 725 (I848) personer. har viss personalreduktion genomförts genomförtidspensioneringar. Trots den ogynnsamma marknadsutvecklingen kunde Cityvarvetuppnå ett positivt resultat. Resultatet före bokslutsdispositioner och skattuppgick till I milj. kr. (-54). Ersättnings-och rationaliseringsinvesteringar uppgick till7 milj. kr. (10). framstår som det värsta året efter kriget inomreparationsbranschen i . har inletts på ett sätt som gör attfarhågor finns att detta år kan bli ännu värre. De specialiseradereparationsvarven har drabbats hårt genom att nybyggnadsvarv ökat sinreparationskapacitet. De senaste årens målsättning att minska subventionsgradenbröts /84 och direkta och indirekta subventioner förekommer nui ett antal konkurrentländer. En försämring av resultatet förutses för är 1984. (milj.kr.) Antal anställda 220 225 Verksamheten vid Varf är främst inriktad motreparationer och ombyggnader av fartyg. Företaget disponerar fem flytdockor ochtre torrdockor och kan torrsätta fartyg pä upp till 35000 dwt. Produktionenomfattar även stälkonstmktioner, allmän verkstadsproduktion ochlego-bearbetning. Den svaga sjöfartskonjunkturen har bestätt under år 1983och medfört en låg efterfrågan pä fartygsreparationer och fartygsunderhåll,medan marknaden har visat fortsatt intresse för fartygsombyggnader. Konkurrenseninom dessa affärsområden har dock skärpts. Skr.1984/85:20 106 Verkstadskonjunkturen var svag menen viss uppgång kunde noteras med en ökadorderingång som följd. Priserna var dock alltjämt pressade till följd avkonkurrenssituationen. Marknadsstrategin innebär att företagets ställning somreparations- och underhållsvarv för mellersta ytterligare skallbefästas. De förändringar som skett i fråga om antal fartygoch fartygsstorlek i har medfört nya krav på företagetstorrsättningsmöjlighe-ter. Mot den bakgrunden har en ny flytdockainstallerats. Härigenom kommer samtliga fartyg som trafikerar attkunna torrsättas vid företaget. Av den totala produktionskapaciteten har tagits ianspråk för ombyggnader, reparationer och underhäll av fartyg, vUket innebär eni stort sett oförändrad andel och volym jämfört med föregående år. Resterandekapacitet har utnyttjats för verkstadsproduktionen. En färdigställd ombyggnad av ett ro/ro-fartygkunde inte tas emot av beställaren. Fartyget övertogs därför av företaget ochhar levererats till annan redare. Antalet anställda uppgick till 220 (225). Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgicktill -4 milj. kr. (2). Det har negativt påverkats av reservering för denkundfordringsrisk som uppstod i samband med att leverans till ursprungligbeställare ej kunde ske av ett ombyggt fartyg. Avyttring av fast egendom harpositivt påverkat resultatet. Investeringarna uppgick till 3 milj. kr. (6) och avsåg iallt väsentligt ersättningsinvesteringar. Den svaga utvecklingen väntas bestå även vilketinnebär en fortsatt låg efterfrågan på fartygsreparationer ochfartygsunderhåll. Den uppgång i verkstadskonjunkturen som inträdde mot slutetav är 1983 väntas bestå. (avser koncernen) (milj. Resultat före disp. Antal anställda 2 779 3 614 Skr.1984/85:20 107 AB grundades är 1841. har i Göteborgbyggts omkring 900 fartyg. Det urspmngliga nybyggnadsvarvet vid harförvandlats till ett av största reparationsvarv. Cityvarvet.Fartygsbyggandet i har istället koncentrerats till GötaverkenArendal, som blev klart . påbörjade en omorientering avverksamheten. vänder sig främst tilloffshore-markna-den med produkter och tjänster för utvinning, produktion ochlagring av olja och gas. har produktprogrammet utvecklats och omfattarnu såväl olika typer av bostads-, dykeri- och borrplattformar som moduler tillproduktionsanläggningar. samarbetar med utländska företag föratt också kunna komma in på marknader som omgärdas av protektionistiska skyddsmurar.Under året har samarbetet intensifierats med bl. a. Cammell Laird, som ingår iBritish Shipbuilders. Vidare har överenskommelse träffats med North Sea SunOil/gällande samarbete om utvecklings- och kon-stmktionsarbete av enGVA 5000 i produktionsversion, samt med om utveckling av entunglyftplattform. befäste sin ställning inomoffshore bl. a. genom att leverera den första plattformen av typ GVA 4000. - "TreasureSaga" (borrplattform GVA 4000) till /S,, med partner - "SafeKarinia" (dykeri- och serviceplattform GVA 2000) till ABmed partner - "FortunaUgland" (bostads- och serviceplattform GVA 4000) tUl A/S ,, med partner - "BeatriceB" (bostadsmodul) till , . - Jack-up-bentill Cammell Laird, . Dessutom byggdes tre bostadsplattformar om för attuppfylla de nya norska säkerhetsbestämmelserna och vidare konverterades enbostads-plattform till en Tender Support . Från dotterbolaget , ,har levererats ett floatel tUl det engelska försvarsministeriet samt tvåbostadsmoduler till Conoco, . Orderingången uppgick till 1 500 milj. kr. (2200)och bestod bl. Skr.1984/85:20 108 - Dykeri- ochserviceplattform GVA 3000 till med partner. - BorrplattformGVA 4000 till med partner. Leverans är 1986. - Bostadsmodultill BP , . En starkt bidragande orsak till Arendalsframgångar är ett omfattande utvecklingsarbete som i första hand avsersemi-submersibla plattformar i olika storlekar och för olika användningsområden- det s. k. GVA-konceptet. Antalet anställda vid årets utgång uppgick till 2779personer (3614), varav 1669 arbetare och 1110 tjänstemän/arbetsledare. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt uppgicktill 303 (212) milj. kr. En bidragande orsak till det goda resultatet är attkontrakten på årets leveranser tecknades i en bra marknad. Det flerårigaarbetet med effektivisering och resultatdecentralisering har dessutom positivtbidragit till resultatet. Investeringar i produktionsanläggningar uppgick till 9milj. (6), varav huvudparten utgjorde miljö- och ersättningsinvesteringar. Resultatet för förväntas ligga i nivå med desenaste årens genomsnitt. (milj.kr.) Antal anställda 1114 1312 försörjde ursprungligenGötaverkens fartygsbyggen med ångpannor. har verksamheten emellertidblivit aUtmer separerad från skeppsbyggandet. Specialiseringen påcellulosaindustrin och den ökande internationaliseringen har ytterligareunderstmkit verksamhetens särart. ombildades till ett aktiebolag. 1984/85:20 109 verksamhet är uppbyggd kring anläggningar och komponenter förtermisk energiomvandling. Inom världens cellulosaindustri är företaget en avde ledande leverantörerna av återvinningsanläggningar ochbarkpanneanläggningar. är vidare ledande leverantör av stora fastbränsleeldadehetvattenanläggningar och kraftvärmepannor för energiförsörjning. Förmindre anläggningar har positionen stärkts genom lansering av CFB-tekniken. Företagetsproduktprogram har kompletterats med värmepumpar och dieselkraft. Densvenska marknaden för fastbränsleanläggningar stimulerades under är 1983 genomstatliga bidrag och lån för ersättning av olja med fasta bränslen. Detta gav enkraftig uppgång i efterfrågan. Även stora värmepumpar har mött en kraftiguppgång i efterfrågan. Inomskogsindustrin har den internationella konjunkturen varit svag under åren 1982och 1983.