prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — komina att undanlas från skall i enligt 54 § försiastyckel f men iniräfjär ändrade förhållanden sommedför atl villkoren för atl undanla inkomslen från skall I inleföreligger skall inkomslen likväl undanlas från beskattning i om deändrade förhållandena beror på omsländigheler över vilka den skaltskyldige inlekunnat råda och en beskatlning med hänsyn lill omsländighelerna skulle le sig uppenbarloskälig. Denna lag träder i krafl den och lillämpas såvillavser punkl I av anvisningarna lill 53 S försia gången vid laxeringoch i övrigl försia gången vid laxering. Åldre beslämmelser i 54 § ochpunkl 3 av anvisningarna till 54 § gäller fortfarande i fråga om anställning ulomlandssom har påbörjais före ikraftirädandel. Prop.1984/85:175 109 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs all 7 § 11 mom. lagen (1947:576) om slatliginkomstskaft' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Il mom.' Här i riket bosatt 11 mom. Här i rikel bosatt fysisk person, som under vislelse fysisk person, som under vistelse ulomlands ålnjulil avlöning eller utomlands ålnjulil avlöning eller annandärmed jämförlig förmån pä annan därmed jämförlig förmån på grund av anslällningdär annal än grund av annan anslällning där än hos svenska staten, svensk kom- anslällning ombord på svenskl far- /7H/« ("//erombord på svenskl fartyg lyg eller svenskt danskl eller ellersvenskt, danskl eller norskt norskl luftfartyg, frikallas från luftfartyg, frikallas från skattskyl- skattskyldighet för inkomsl som dighet för inkomsl som avses i 54 § avses i 54 § första slyckel f kom- första slyckel f kommunalskallela- munalskallelagen (1928: 370). gen (1928: 370). I ullandel bosall fysisk person och ulländskl bolagfrikallas från skallskyldighel för inkomst som avses i 54 § försia slyckel b kommunalskalielagen. Denna lag träder i kraft och tillämpas försiagången vid taxering. Äldre beslämmelser gäller fortfarande i fråga om anslällningutomlands som påbörjats före ikraftträdandel. Senaste lydelse iiv lagens rubrik 1974:770, ' Senaslelydelse 1984: 1061, Prop.1984/85:175 IIO Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl i taxeringslagen (1956:623)'skall införas en ny paragraf, 65 a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall inle uppla en inkomsl lillbeskattning hos en skattskyldig, om han gör sannolikl att förutsättningarna förall han skall frikallas från skattskyldighet för den inkomsten på grund avbestämmelserna i 54 § första styckel f kommunalskalielagen (1928:370) kommerall föreligga efter det atl nämndens arbete skall vara avslutat. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1971:399, Senaste lydelse av lagensrubrik 1974: 773, 1984/85:175 111 Närvarande: juslilierådel Mannerfell, regeringsrådeiWahlgren, juslitierådet Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 31 januari1985 har regeringen på hemställan av statsrådet beslulal inhämialagrådels yllrande över förslag till lag om ändring i kommunalskalielagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om slatlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956; 623). Förslagenhar inför lagrådel föredragils av kammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yUrande av lagrådel: För bedömning av frågan om en person är oinskränki skatlskyldigi är bosättningsbegreppet av grundläggande betydelse. Regler för beslämningav bosällningsbegreppel finns i punkt 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskalielagen(1928; 370, KL). Utgångspunkten i dessa regler är alt som bosatt här i rikelräknas den som här har sitt "egentliga bo och hemvisi". Till denna beslämningav bosällningsbegreppel ansluter sig en föreskrift av innehåll atl med iSverige bosatt skattskyldig likslälls den som. ail vara bosall i ,stadigvarande vislas här. I syftealt hindra internationell skalleflyki genom skenbosällning i utlandet (se prop.1966; 127 s. 49) finns beslämmelser som möjliggör atl svenska medborgare,som inte sladigvarande vistas i , likväl skall kunna anses bosatta härom de alltjäml har väsenllig anknytning till . För bedömningen av fråganom sådan väsentlig anknylning föreligger anges i anvisningspunktens andra slyckevissa omsländigheter som är atl beakta. Vidare finns i detta slycke en särskildbevisregel, den s.k. ireårsregeln, av innehåll, alt en svensk medborgare, som avreslfrån , skall inlill dess förflutit från avresan alltjämt ansesbosatt här, om han inle visar att han under beskaliningsårel inle hafl väsenlliganknylning lill . Efler nämnda lids ulgång skall han däremol inle ansesbosall i , om det inte visas all sådana omsländigheter förelegal under beskaliningsårelalt han alltjäml bör anses bosalt här. - I fråga om ullänningar gäller att deskall anses ha sitt egentliga bo och hemvist i , Prop.1984/85:175 112 om de stadigvarande bor i eller under längre lid vislashär ulan andra avbroit än renl lillfälliga. Del remiilerade förslagel innebär såviii här är i fråga enuividgning av del skalleräiisliga bosällningsbegreppel genom all en person - oavsellom han är svensk medborgare eller ej som inle sladigvarande vistas i mensom lidigare har haft sill egenlliga bo och hemvisi i skall ansesbosall här om han har väsenllig anknylning lill . Exemplifieringen avde omsländigheler som skall beaklas vid bedömningen av frågan om sådan väsenlliganknylning föreligger har ulökals så au även vissa hillills ej nämndaförhållanden ullryckligen angivils. Åven ireårsregeln har ändrals i del remiileradeförslagel. Härigenom föreslås sålunda all en person som är svensk medborgareeller under sammanlagl minsl lio år haft sill egentliga bo och hemvisi iSverige eller sladigvarande vislals här och som flyliar från skallanses bosalt här intill dess har förflulil för flytlningenfrån , såvida han inle visar alt han under beskaliningsårel inle har haflväsenllig anknytning till av del slag som enligi del åiergivnagrundar skallerällslig bosällning här. Del remitterade förslaget synes ge upphov till en delfrågor vilka i del följande behandlas var för sig under I 4. Enligi nu gällande regler ulgår del skalleräiisliga bosällningsbegreppelfrån all "egentligt bo och hemvist" här skall föreligga. En personsom är svensk medborgare men inle stadigvarande vistas här skall dock, om väsenlliganknylning lill allljämi föreligger, anses bosatt här, i normalfallen inlilldess ire år förflulil från avresan från . Del är således i princip frågaom kontinuitet i en bosättning som ursprungligen grundades på "egentligtbo och hemvisi", i syfte all komma lill rälla med skenbosältningar i ullandet.I del remitterade förslaget görs rekvisilel "väsentlig anknylning tillSverige" lill självsländig grund för bosättning, vid sidan av rekvisilel "egenlligibo och hemvisi". Om rekvisilel "väsenllig anknylning tillSverige" föreligger i fråga om en person som tidigare hafl sill egenlligabo och hemvisi i , kan det således bli tal om skattemässig "återbosällning"i även om måhända avsevärd lid förflulil sedan den ursprungliga bosällningenhär upphört Åven om också del remiilerade förslagel huvudsakligen är riklalmol skenbosältningar ulomlands och andra därmed sammanhängande former avinternationell skalleflyki, får förslagel som del är utformat dock verkningarsom siräcker sig härulöver. De omsländigheler som skall beaktas vid bedömningenav om väsenllig anknylning lill föreligger eller ej är visserligen i sionsett konkretiserade och synes dessulom ta sikte närmasl på skalieflyktsfall.Men vissa omsländigheter l.ex. innehav av boslad här, inrällad för åretruntbruk,liksom ell akiivt ekonomiskl engagemang här - lorde säkert kunna föreliggaulan all fråga är om skalteflykl. Härulöver kommer all den nya bevisregeln ärså uiformad all den som är Prop.1984/85:175 113 svensk medborgare eller tidigare under sammanlagl minsl lioår haft siu egenlliga bo och hemvisi i själv måste inom en femårsperiodfrån utflyilningen härifrån kunna visa all sådana omständigheler som grundar bosällninghär inle föreligger. Denna bevisskyldighel måsle fullgöras för vatjebeskattningsår för sig, oberoende av hur bedömningen utfallit för lidigare beskaltningsår.Den hillills gällande presumlionen för bosällning i - ireårsregeln -bygger som sagls i princip pä kontinuitet i bosällningen, lål vara allvarje beskattningsår lorde anses kunna bedömas för sig (se RÅ 1980; I ;52).Denna uppfatlning om konlinuiiet i bosällningen har övergivils i detremitterade förslagel. Svårigheten atl visa att man definitivt har lämnatSverige kommer därmed all öka. Det remitterade förslagel kommer lill följd av del anfördaatt ge upphov lill vissa problem. Oinskränki skallskyldighel i innebär skyldighelall här lämna självdeklaralion. Underiåtenhel atl utan anmaning lämnadeklaration kan leda till skönstaxering eller efterlaxering samt skyldighel alterlägga förseningsavgifl. Man kan inle uleslula all personer, som sedan längebor ulomlands och tror sig ha definitivt lämnal och dessutom inte harnågon inkomsl härifrån, genom förslaget kan bli skattemässigt åierbosatia härgenom åtgärder som är avsedda att riktas mol försumliga skattskyldiga, ochdelta även i fall där skalteflykl inle föreligger. En uividgning av del skatterätlsliga bosältningsbegreppetpä sätl som skell i det remiilerade förslaget synes - borisen från vissaövergångseffekter, varom mer i del följande - inte väcka några principiellabetänkligheter från de synpunkler lagrådel har att beakta. Dock bör enligtlagrådets mening en åtgärd som innebär en skaitemässig återbosällning i Sverigeav en redan utflyttad person på grund av rekvisilel "väsentlig anknytning lillSverige" inte få ske ulan alt fråga därom först väckts genom ettförfarande i vilket den person varom fråga är får del av och får möjlighet all ytlrasig över den grund som skall medföra återbosällning för honom. Det synes inlelämpligt all i sådana siluationer redan i försia hand anlita de medel som äravsedda för försumliga skattskyldiga. Med anledning av del anförda skulle kunna övervägas all lillpunkl I av anvisningarna lill 53 § KL fogas etl nyll, Qärde slycke avexempelvis det innehållel atl om vid laxering uppkommer fråga huruvida enperson, som under årel näsl före beskattningsåret inte varil bosall här ellerstadigvarande vistats här, skall på gmnd av bestämmelserna i andra eller iredjestyckel anses under beskaltningsårel bosatt här, han skall beredas tillfälleall yllra sig häröver innan beslut i frågan fattas. I anslulning härfill kundedå övervägas ell tillägg i laxeringslagen (1956:623), lämpligen som ell sislastycke i 22 § 1 mom., av innebörd au man befriar den här berörda kaiegorinfrån skyldighel atl i fråga om inkomsler som ej härrör härifrån deklarera utan anmaning.Huruvida det föreligger praktiskt behov av sådana beslämmelser är dock svårt atlöverblicka. Del remitterade förslagel till ulvidgal bosältningsbegreppger upphov 8 1984/85. Prop.1984/85:175 114 lill vissa spörsmål när del gäller lidpunkien och platsenför återbosättning i de fall sådan kan bli akluell enligt vad som utvecklats idet föregående. Eflersom hillills konlinuilel i bosällningen här har, ålminslonei princip, anlagils föreligga, har det varil nalurligl all belrakia denskattskyldige som bosall i den kommun som vid avresan var hans hemortskommun.Frågor rörande lidpunkl för uppkomsten av anknylningsförhållandena liksom rörandebeskatiningsorien har lill synes inte vållat några större bekymmer vidtillämpningen av treårsregeln. När denna kontinuitelsprincip nu avses skola överges, blirhär berörda frågor om tidpunkl för anknylningen och om beskatlningsort av slörrebetydelse. Belräffande lidpunkten är del väl nalurligl au några vägledandeuttalanden knappast kan göras. I sådana fall får alll bli beroende på ulredningeni del särskilda fallel. Såvitt gäller frågan om beskatlningsort i situationer där återbosällningkan bli akluell ligger saken emellertid någol annorlunda lill. Taxering lill slalligoch inkomsiskali sker i den skallskyldiges hemortskommun, som lillikautgör beskatlningsort för ålskilliga slag av inkomster, dock inle alla. Förskattskyldiga som saknar hemortskommun sker inkomsttaxeringen i elt för hela rikelgemensaml taxeringsdistrikt. Enligt 2 § 2 mom. tredje slycket taxeringslagenskall efter de i anvisningarna till 53 § KL stadgade grunderna avgöras huruvidanågon är all anse såsom bosatt i riket. Med hemortskommun förstås i KL - och lillföljd av föreskriften i 2 § 2 mom. försia slyckel taxeringslagen även isistnämnda lag - enligt 66 § KL den kommun, där den skatlskyldige förfallningsenliglskall vara mantalsskriven för året näst före taxeringsåret För den som under etlbeskattningsår eller del därav varil bosalt här i rikel ulan atl mantalsskriv-ningsskyldigheti någon kommun beträffande honom förelegal för året näst före taxeringsåret,skall såsom hemortskommun anses den kommun, där han först varil bosatt underdel år som närmasl föregått taxeringsåret (En viss komplettering tillbestämmelserna i 66 § om hemortskommun ges i 68 §, som med här i rikel bosallperson likställer person, som stadigvarande vistas i utan all varabosall här och under vissa förhållanden även skattskyldig som har vislats här lillfälligl.) Av del anförda framgår all man vid fall av återbosällninginte utan särskild reglering kan falla tillbaka på den kommun som ulgjorl denskattskyldiges hemortskommun vid avflyiiningen från . Om en väsentlig anknylninghil grundar bosättningen, torde rimligtvis - med lanke på 66 § andra styckel KL- den kommun vari det återknytande förhållandet uppstått bli bosällningskommunoch därmed hemortskommun. Åtminstone de fall där väsentliga ålerknylningsmomenifinns i flera kommuner lorde behöva en reglering. Som alternativ kan övervägas all taxera alla som omfattasav de nya bosällningsreglerna i del gemensamma distriktet. Även dellaalternativ torde kräva särskild reglering, eflersom en förutsätining för sådan laxeringf. n. är att den skattskyldige saknar hemortskommun. Prop.1984/85:175 115 Lagrådel finner inle anledning all förorda någon särskildmodell för lösning av frågan om var laxeringen skall äga rum. Som framgår avdel anförda synes emellertid en avsaknad av regler härom kunna medföraolägenheter i tillämpningen. Bland de omsländigheter som avses skola kunna grundabosättning här nämns i punkt 1 andra slyckel av anvisningarna till 53 § KL all en person är "akiivt ekonomiskt engagerad" i . Uttrycket avses ha den innebörden all personen skall ha lillgångar här av annat slag än rena kapilalplaceringar saml all innehavel av lillgångarna ger personen direkl eller indirekt ell inflyiande i en rörelse som bedrivs i . Enligi lagrådels mening är ultryckel "akiivt ekonomiskl engagerad" för villoch för obesläml för all fånga in del avsedda syftet Det bästa synes vara all i anvisningspunklen direkl skriva in den typ av engagemang som åsyftas, även om lagiexten därigenom blir något längre. Del lorde härvid böra krävas alt del direkta eller indirekta inflytandet är väsenlligt, eftersom varje aktieinnehav ger ett vissl inflytande, lål vara ofla endasl formellt Del här anförda föranleder ell förslag lill omformulering av andra mening en i punkl 1 andra styckel av anvisningarna till 53 § KL sålunda; "Därvid skall----- driver rörelse i eller genom innehav avtillgångar som direkt eller indirekt ger honom elt väsentligt inflyiandei sådan rörelse är ekonomiskl engagerad i eller all jämförliga förhållanden." Denya beslämmelserna om skaitemässig bosällning i avses skola träda i krafl den och lillämpas försia gången vid taxering. Enligt 2 kap. 10 § andra slyckel regeringsformen får skall eller slallig avgifl inle las ut i vidare mån än som följer av föreskrifl, som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skalt- eller avgiflsskyldighe len. Från denna föreskrift om förbud mol relroakiiv skallelagsliflning finns vissa undantagsbestämmelser, om vilkas tillämpning del dock inle blir fråga i förevarande lagslifiningsärende. spörsmål all diskutera är om det remiilerade förslagellill ulvidgal bosältningsbegrepp kan fä retroaktiv verkan. Renl formellt kanskäl anföras för atl ändringen ej slrider mol det nyssnämnda grundlagsbudel(jfr prop. 1978/79:95 s. 55 f). I sak är dock all uppmärksamma all den nya lagsliflningenkan få lillbakaverkande, negaliva effekler. Här är all märka all bosällning iSverige efler ikraftirädandel synes kunna ske på grund av omsländigheler sominträffat och som vid ikraftträdandel inle längre föreligger. utvidgade liden för presumlionen alt väsentlig anknytning hil föreligger,nämligen från tre till , medför sålunda all oinskränki skallskyldighethär i rikel kan uppkomma för en person, vars avresa från skedde mer än ireår före ikraftirädandel men inle . En övergångsregel i syftealt hindra negaliva effekler i fall som har berörts finns inte upplagen idel remiilerade förslagel men synes moliverad. Regeln torde kunna ulformasenligt följande: "I fråga om den som avrest från före den I juli1982 och därefter inle här har Prop.1984/85:175 116 eller har haft sill egentliga bo och hemvist ellerstadigvarande vistals här gäller äldre beslämmelser i punkt I av anvisningarna till 53 §. Dock gäller de nya beslämmelserna i punkl I andra styckel av nämnda anvisningar, om sådana omständigheler som enligt beslämmelserna kan medföra all en person skall anses bosall här föreligger efter ikrafurädandet" Den av lagrådel föreslagna regeln synes kunna las in som andra och Iredje mening ar i övergångsbestämmelserna. Därvid torde fjärde meningen böra formu leras om och inledas med orden; "Vidare gäller äldre bestämmelser i 54 § och punkt 3 av anvisningarna lill 54 § fortfarande i ." Del remiilerade förslagel innebär på denna punkl som enhuvudregel all inkomsl från ullandsanställning skall undantas från beskattningi , om anställningen och vislelsen i ullandet varat minst sex månader.Vissa villkor avses dock skola vara uppfyllda för atl sexmånadersregeln skallfå lillämpas. Sålunda krävs att del är fråga om anslällning hos en arbetsgivaresom driver rörelse från fast driftställe i det land där arbetet utförs och attden anställdes inkomst belastar drifislällei såsom omkoslnad. Bedrivs inlerörelse i det andra landet eller bedrivs rörelsen utan fast driftställe, skallinkomsten ändå undantas från skalt i , om anställningen och vistelsenuppgår lill i ett och samma land. Från de här beskrivna sexmånaders- och eilårsreglernafinns vissa undantag. Anställda i stat och kommun undanlas från tillämpningenav ettårsregeln. Uilandssiationerad personal vid SAS undantas från såväl sexmånadersregelnsom ettårsregeln. För vissa kalegorier av anslällda ombord på utländska fartygföreslås speciella regler av provisorisk karakiär, avsedda atl gälla förlaxeringsåren 1986-1988. Ulöver vad som här i korthel ålergivits innehåller delremitterade förslaget i förevarande hänseende regler om rätt lill kortareuppehåll i vistelsen utomlands utan att skattefriheten går föriorad samt en s.k. säkerhetsventil, dvs. en möjlighet till skallebefrielse i vissa ömmandefall, där en ullandsvistelse inte kunnat genomföras som planerats. De föreslagna bestämmelserna om skattefrihet innebär relafivtväsentliga förändringar i förhållande till vad som gäller. Borisen från denförkortade tiden i stället som huvudregel - må märkas atldel element av förutsebarhel som finns i nuvarande eltårsregel kommer att iviss mån bortfalla. I de nya reglerna trycks hårdare på faktiska förhållandensom redan ägt rum. Därmed kan möjligen också vissa tillämpningssvårigheter, somfinns även i nuvarande ordning komma att accentueras. Men i synnerhet deföreslagna reglerna om verkan av avbrott i vistelse utomlands synes komma attleda lill atl här avsedda lillämpningssvårigheler får ökad betydelse. Dettaskall belysas i del följande. Prop.1984/85:175 117 De här avsedda lillämpningssvårigheierna gäller vad somskall anses som en anslällning och en vislelse utomlands. I vissa fallregleras, som antytts, detta i del remitterade förslagel genom direklaföreskrifter om rätt lill korta avbroll i vislelsen ulomlands, varom mer i delföljande. Men andra situationer är inle närmare belysta. Rättspraxis har iolika fall haft atl la slällning till dessa frågor. Någol som inle berörls i remissprolokollelär om dessa avgöranden bör vara vägledande även i fortsättningen. En särskild svårigheigäller fall av "kombination" mellan sexmånadersregeln och ettårsregeln,dvs. fråga huruvida de föreslagna beslämmelserna i punkt 3 första slyckel a ochb får lillämpas ihop för samma anslällning. Fråga kan tex. uppslå om en person,som får tillgodoräkna sig sex månaders lön skattefriu enligt nyssnämnda punkla, bör få tillgodoräkna sig samma lid för yllerligare sex månaders lön i samma anslällningenligi punkl b i en situalion där del fasla driftstället upphörde efler sexmånader eller där hans lön då upphörde all belasta della. Som aniylls i del föregående kan också de föreslagnareglerna om verkan av avbroll i vislelse ulomlands komma atl leda lill vissasvårigheter vid tillämpningen av reglerna, när del gäller atl bestämma vad somskall anses som en och samma anställning liksom en och samma vistelse utomlands.Huvudsladgandei om verkan av avbroll finns i punkt 3 tredje slyckel avanvisningarna till 54 § KL i det remitterade förslaget. Enligt della stadgandeinräknas kortare uppehåll i utlandsvistelsen för semesler, ijänsteuppdrag e.d.i tiden för utlandsvistelsen under förulsällning atl sådani uppehåll inle är föriagllill början eller slulel av anställningen. Denna föreskrift avses skola gällainte bara för uppehåll i ulan även vid t ex. utresa från ell land därden skallskyldige vislas och i fråga om vilken vislelse han avser all åberopaden föreslagna ettårsregeln. Ulöverdenna generella föreskrifl om verkningar av tillfälliga avbrott i vistelseutomlands innehåller nyssnämnda huvudstadgande även en bestämmelse omverkningar av all den skaltskyldige för ändamål som lidigare angivils kortvarigluppehåller sig i . Här avses skola gälla atl sådana uppehåll inle fåruppgå lill för varje hel månad som ansiällningen och vistelsenutomlands varar, dock per hell år. Vid uppehåll i ulövervad här nämnls skall anställningen och vistelsen utomlands anses avbrulen. Dessa föreskrifierom verkningar av avbroit i vistelsen utomlands ger inle fullsländig vägledningvid bedömning av huruvida en och samma vislelse ulomlands skall ansesföreligga. Tvärtom synes de delvis fömlsätla all man vei vad som är en ochsamma vistelse och anslällning. Byle av anslällningsland och anslällningskontrakltorde normall sett få anses leda lill atl ny vislelse ulomlands - eller ny anslällning- föreligger, men så behöver inle alllid vara fallel, se l.ex. RÅ; 1979 1:63.1 etldylikt fall - där den hillills gällande eiiårsregeln lillämpades i fråga om enreseledare som med sin arbelsgivare iräffal nytl anställningsavtal för olikakortvariga 1984/85:175 118 tjänstgöringar pä olika utrikes orler - synes svårt atlvela hur semesler i skall uttas för atl skatlebefrielse skall kunnaerhållas. Möjligen kommer i ell sådani fall frågan all bedömas olika beroendepå om den person frågan gäller ijänslgör i olika länder eller ej. Del hillills anförda gör inle anspråk på all lillfredsställandebelysa de olika situationer som kan uppstå där vägledning för tillämpningen avde föreslagna beslämmelserna synes önskvärd. På grund av de föreslagna reglernasynes dock hillillsvarande praxis i fråga om begreppen anslällning och vistelseutomlands inle kunna ge erforderlig upplysning. För all i alll fall beslämmelsernai del här diskulerade iredje slyckel av punkt 3 av anvisningarna till 54 § KLinte skall förleda lill uppfattningen atl därigenom ges särskilda beslämmelserom innebörden av begreppen anslällning och vistelse utomlands föreslåsemellertid en omformulering enligt följande; "Avbroit i den lid som angesi försia och andra slyckena skall inle anses ha skell, om vislelsen ulomlandsunder kortare perioder avbryis endast för semesler, ijänsteuppdrag ellerliknande.