prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt föredragande statsrådetkan de svårigheter som uppstod endasl i begränsad omfattning hänföras till delförhållandet atl valsystemet tillämpades . Snarare kan depåvisade problemen sägas vara inbyggda i själva syslemel som sådant.Föredragande statsrådet ansluler sig därför lill arbeisgruppens bedömning altdet finns elt starkt behov av att förenkla valförfarandet och vidta sådanaåtgärder alt kyrkomötets representativitet förbättras. Frågan om direkta val lill kyrkomötet kommer atl behandlasav den tillkallade folkstyrelsekommittén (JU 1984:05). Enligt den bedömningsom görs i regeringens skrivelse måste man räkna med att del kommer atl tatämligen innan frågan om de kyrkliga valen i elt vidare perspektiv fårsin lösning. Enligt vad som anförs finns det därför goda skäl all i avvaktandärpå genomföra de förenklingar och förbättringar när det gällerkyrkomötesvalen i dess nuvarande utformning som bedöms som mest angelägna. Utskottet kan för sin del ansluta sig lill uppfattningenatl det finns goda skäl atl i avvaktan på resultatet av folkstyrelsekommitténsarbele göra de förenklingar och förbättringar belräffande valen till kyrkomötetsom framstår som mest angelägna. Enligt utskottets mening bör emellertidendast sådana förenklingar och förbättringar vidtas som inte rubbar grundernaför valsystemets uppbyggnad eller minskar möjligheterna till en allsidig representationi den valkorporation som har atl utse ledamöter av kyrkomölel. Det är medutgångspunkt från delta principiella ställningstagande som utskottet bedömer deav regeringen framlagda förslagen. 1984/85:169 45 Avskaffande av särskilda delegerade för vul uv eleklorer Enligt regeringens förslag skall de särskilda delegeradeför val av elektorer avskaffas. Huvudregeln blir i slället all elekiorernaväljs av pasloralens beslulande organ, församlingsdelegerade eller fullmäklige.I del fall ell pastoral saknar egel beslulande organ, skall elektorerna väljasgemensamt av kyrkoråden i de i pasloralet ingående församlingarna. Enligt föredragande statsrådet bör en förenkling avvalförfarandet främsl inriktas på de fall då valen är särskilt omständliga,nämligen då valdistrikten består av två eller flera församlingar. Utskottet kanför sin del inte dela uppfattningen all valförfarandet med särskilda delegeradeär så omständligt att det motiverar ell avskaffande av dem. Vad som med dennuvarande ordningen har upplevis som det stora problemet är den tidspress undervilken delegeradevalen skall ske. Med en ändrad sammanlrädestid för kyrkomöleloch därmed en senareläggning av tiden för de olika valens avslutande bortfalleri alll väsenlligl de problem som den nuvarande ordningen har förl med sig. Härutöver kan mot förslagel göras den invändningen, somredan en del remissinslanser har gjort i sina yttranden över arbetsgruppensförslag, nämligen atl pastoratens beslulande organ inle är sammansalta medlanke på all utgöra valkorporation i del nu akluella sammanhanget. Somframhålls i motion 1985:93 omfattar kyrkomötets kompetensområde den kyrkligaverksamhet vars bas alltid är församlingarna, Ulskotlei anser i likhel med vadsom anförs i moiion 1985:111 all genom församlingarnas ansvar för och medverkani valprocessen skapas grunden för atl kyrkomölel representerar hela . Sammanfattningsvis anser utskoltel således att det iavvaklan på resultatet av folkstyrelsekommitténs arbete belräffande direktvaltill kyrkomötet inte finns skäl all avskaffa särskilda delegerade för val aveleklorer samt att principiella skäl snarare talar mol regeringens förslag.Utskollel avslyrker därför regeringens förslag i denna del. I motion 1985:93 anförs alt en förbättring av kyrkomötetsrepresenlaliviiel kan uppnås genom främst den minskning av anlalet delegerade,som föreslås i i remissvar, och genom att pasiorai medmindre än 2 000 kyrkomedlemmar förenas med annal pastoral lill ell valdislrikl.Den i motionen föreslagna ordningen synes, såvitt utskottet kan bedöma, i storulslräckning lillgodose önskemålen om en bällre representativitet. Konsekvensernaav förslagel kan emellerlid inle ulan närmare ulredning överblickas. Uiskoilelanser sig därför inle kunna lillsiyrka molionärernas förslag i denna del. I regeringens skrivelse föreslås alt det i lagen omkyrkomötet uttryckligen anges att del skall vara del nyvalda kyrkorådel somskall förräita val av elektorer. Utskottet kan helt anslula sig lill förslageti denna del på de i skrivelsen anförda skälen (s 13), Härutöver föreslårutskoltel av samma skäl Prop.1984/85:169 46 atl molsvarande ordning införs också belräffande valen avdelegerade. Ulskollels förslag i denna del innebär all den nuvarande lydelsenav 8 § lagen om kyrkomölel måsle ändras liksom också regeringens förslag lilländring i 5 kap, 15 § lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheler. Regeringen föreslär all anlalel eleklorer beräknas medutgångspunkt i anlalel röslberätligade kyrkomedlemmar i varje valdislrikl ochinle längre i del totala anlalet kyrkomedlemmar. Enligt förslagel minskasdessulom anlalel elektorer med en eleklor i varje valdislrikl. Som skäl för förslagen anförs i huvudsak atl de småförsamlingarna, enligt vad den förul nämnda undersökningen utvisar, ärpåtagligt överrepresenterade medan de medelstora och stora församlingarna blirmissgynnade av syslemel saml alt en minskning av elektorsförsamlingen skulleinnebära en betydande lättnad i valförfarandel och i den administration somkrävs i samband med valen. Utskottet vill för egen del anföra följande. Av den verkställda undersökningen vars resullat redovisasi promemorian (DsC 1984:9) Översyn av reglerna om val lill kyrkomölel (s 38)framgår klarl all de allra minsla församlingarna är överrepresenterade när delgäller anlalet eleklorer i förhållande lill anlalel kyrkomedlemmar. Som föredragandestatsrådet framhåller är de struklurella skillnaderna på del kyrkliga områdelså stora all del inle är möjligl all åsladkomma ell valsyslem som på en ochsamma gång är prakiiskl hanierbarl och leder lill ell representativt valutslag. De förslag regeringen har lagt fram leder enligtutskottets bedömning inte till all proporlionalileten skulle förändras i någonavgörande utsträckning (jfr s 38 och 80 i DsC 1984:9). De framlagda förslagennär det gäller minskningen av anlalel elektorer kan därför inte moliveras medall de leder till en förbätlrad represenlaliviiel. Däremol leder förslagen avsevärd minskning av anlalel eleklorer. Det säger sig självt atl valenförenklas och blir mindre koslsamma om man minskar antalet elektorer. Enligtuiskottels mening är del önskvärl att åstadkomma en sådan minskning. Enminskning av anlalet elektorer bör emellertid inte ske på bekostnad avmöjligheterna för skilda åsiktsriktningar i de mindre valdistrikten atl ingå ielektorsförsamlingen. Som framhålls i motionerna 1985:93, 1985:121, 1985:125 och1985:141 måsle de olika grupperingarna vid valen av ledamöler av kyrkomölel haen reell möjlighet alt bli företrädda också i de många små pastoraten. En annanordning kan enligt utskottets mening inte anses tillfredsställande fråndemokratisk synpunkl, Ulskoltet kan därför inte lillsiyrka förslagel alt deminsla pasloraien endasl skall få utse en eleklor, vilkel blir följden omanlalel eleklorer minskas med en eleklor i varje valdislrikl. 1984/85:169 47 En önskvärd om än begränsad minskning av anlalel elektorerkan åstadkommas genom atl beräkningsunderlagel ulgörs av anlalet röstberättigademedlemmar i stället för antalet kyrkomedlemmar. Enligt utskottets mening börsamma beräkningsunderlag användas i elektorsvalen som i delegeradevalen.Utskoltel har i det föregående avstyrkl förslagel all avskaffa delegerade, Ioch för sig skulle man kunna länka sig atl beräkningsunderlagel för antaletdelegerade också skulle kunna ske med utgångspunkt i antalet röslberälligadekyrkomedlemmar. Konsekvenserna av en sådan ordning kan emellerlid inleöverblickas ulan närmare ulredning. Utskottet är därför inle berett atl för sindel föreslå en ändring i dessa hänseenden, I motionerna 1985:93, 1985:125 och 1985:141 föreslås auintervallerna mellan de olika slorleksklasserna ändras, varigenom del lolalaanlalel eleklorer skulle minska och man dessutom skulle erhålla en bällrerepresenlaliviiel. Huruvida och i vilken utsträckning molionärernas förslagåsladkommer de åsyftade förbättringarna går enligt ulskollels mening inie atlmed säkerhet bedöma. I den departementspromemoria som ligger till grund förregeringens förslag anförs atl det är yiiersl vanskligl och förenal medbelydande svårigheier all exakl beslämma hur gränserna mellan intervallernalämpligen bör dras (s 76). Enligt ulskollels mening hade del varil av värde ommöjligheten all ändra intervallgränserna närmare hade utretts och olikalänkbara allernäliv därvid hade ställts mot varandra. I avsaknad av underlagför en säker bedömning är utskottet för sin del inte bereU atl tillstyrkamolionärernas förslag. Regeringen föreslår all val av ledamöler och ersällareunder vissa förulsällningar skall kunna ske i samma valomgång. Enligi förslagetinförs en möjlighet att tillämpa acklamalionsförfarande om elekiorerna är enseom del. Förslagen innebär ändringar i 16 § lagen om kyrkomölel. Vidare föreslåsatt 20 § lagen om kyrkomölel ändras så att uidrag av prolokoll övervalförräitningen godkänns som bevis för den som har valts till ledamoi avkyrkomötet. De av regeringen föreslagna förenklingarna är enligiulskollels mening angelägna och berör inle de grundläggande principerna förvalsystemels ulformning. Uiskoilel tillstyrker därför atl förslagen genomförs iavvaklan på resullalel av folkstyrelsekommitténs arbele belräffande direkta valtill kyrkomötet. Ändrad tidpunkl för kyrkomötets sammanträden Regeringen föreslår all kyrkomölel sammanträder med börjanden iredje lidsdagen i augusii i slällei för den första lisdagen . Bakgrunden lill förslagel är atl kyrkomöte hosregeringen har Prop.1984/85:169 48 begärl att 26 § lagen om kyrkomötet ändras så atlkyrkomölel skall sammanlräda med början den sista lisdagen i augusii i slälletför som den försia lisdagen , Kyrkomölels presidium har också underberedningen av regeringens förslag framföri etl sådant önskemål. Enligt utskottets mening är det av flera skäl en slorfördel atl kyrkomötets sammanträden flyllas lill augusti. Förslagel för med siginle bara prakliska fördelar när det gäller genomförandet av kyrkomötetssammanträden, utan även i fråga om valen till kyrkomötet genom alt dessa inlesom behöver ske under tidspress. Utskottet delar den bedömning somlidigare har gjorls från kyrkligt håll, nämligen att de skäl som lalar för en flyttningav sammanträdestidpunkten överväger de nackdelar i form av l, ex, eventuellafördröjningar av lagstiftningsärenden som är förenade med en ändradsammanträdestidpunkt. Utskottet tillstyrker därför förslaget. Enligt 34 § lagen om kyrkomötet är kyrkomötet skyldigl dess närmaste sammanträde avgöra ett ärende som eller regeringenhar överlämnat senast en månad före sammanträdets början. När kyrkomötetssammanträden kommer all börja den iredje lisdagen i augusii kommer den i 34 §föreskrivna liden all infalla under pågående semesterperiod. För attkyrkomölels ledamöter skall ha reella möjligheter att före kyrkomötetssammanlräde sälta sig in i de ärenden som eller regeringen överlämnartill kyrkomötet, börden i 34 § angivna tiden förlängas. Utskottet föreslårdärför atl 34 § lagen om kyrkomölel ändras så att kyrkomötet skall varaskyldigl all vid dess närmaste sammanträde avgöra ett ärende som riksdageneller regeringen överlämnat, om del har överlämnats senasl före sammanträdetsbörjan. Tiden för kyrkomötesvalets genomförande Regeringen föreslår all kyrkomölesvalel skall varaslutföri senasl årel näsl efler det år då kyrkofullmäktigeval harhållils i hela riket. Enligt förslagel skall elektorerna ha ulsells förefebruari månads ulgång. Genom all liden för kyrkomölels sammanlräde föreslås bliändrad lill augusii kan liden för valels genomförande avsevärl förlängas.Ulskollet vill underslryka all della innebär slora fördelar för valförfarandeloch många av de problem som hillills har förekommil kommer därigenom allelimineras, Enligi regeringens förslag skall kyrkomölesvalel varaavslulal före april månads ulgång. föreslår i sill yttrande 1985:10att liden för valels avslulande bestäms lill , med hänvisning tillatl del därigenom skulle skapas förulsällningar alt underläila läronämndensarbetssituation. Ulskollet har förslåelse för atl läronämnden önskar längrelid för sill arbele. De av nämnden anförda skälen är emellertid enligt ulskollelsmening inle lillräckliga för all man skall gå ifrån regeringens förslag i dennadel. Utskollel lillslyrker således regeringens förslag i fråga om lidpunkten dåkyrkomötesvalet skall vara avslutat. Detsamma gäller även regeringens 1984/85:169 49 förslag i fråga om liden då elektorsvalen skall varaavslutade. Enligt regeringens förslag skall de särskilda delegeradeför val av elektorer avskaffas. En föreskriven lid då delegeradevalen skallvara avslutade återfinns därför inte i regeringens lagförslag. Utskottet har idet föregående avstyrkt förslagel om avskaffande av delegerade. För del fall desärskilda delegerade för val av elektorer behälls i enlighel med utskottetsförslag, måste i 12 § lagen om kyrkomölel ålerfinnas en beslämmelse om när dessaval skall vara avslutade. Enligt ulskollels mening bör delegeradevalen varaavslutade före januari månads ulgång årel näst då val i hela rikelav kyrkofullmäktige har ägl rum. Uiskoilel föreslår därför alt 12 § lagen omkyrkomölel ändras i enlighel härmed. Regeringen föreslår all och slifl delas ivaridera två valkretsar, stifts ena valkreis omfaltar enligtförslagel och den andra . slifts enavalkrets omfaliar enligi förslagel Väsierboiiens län och den andra Norrbollenslän. I likhel med samlliga remissinslanser som har yllral sigöver arbeisgruppens förslag lillslyrker ulskoltet förslaget. Ändrade regler för minsla anlalel kyrkomölesombud frånvarje stifl Centralstyrelsen föreslår i sin skrivelse 1985:1 altreglerna i 2 § lagen om kyrkomötet ändras så all alla slifl får minst tremandat. Vid kyrkomöte hemställde utskottet i siubelänkande 1984:24 all kyrkomölel skulle uppdra ål ceniralsiyrelsen all ulredafrågan om ändrade regler beträffande minsla anlalet kyrkomölesombud från eltslifl. Kyrkomötet biföll utskottets hemställan. Enligt ulskollels mening gör sig alltjäml de skäl somutskollel anförde i sill ovan nämnda belänkande gällande i fråga om en höjningav del minsla anlalel represenlanter för ell slifl. I likhel medceniralsiyrelsen anser ulskollet all den väg bör väljas som så lilet sommöjligt förändrar den nuvarande proporlionella fördelningen. Utskollellillslyrker därför centralstyrelsens förslag. I moiion 1985:36 hemställs atl kyrkomötet beslular hosregeringen anhålla all den tar initiativet till en ändring i 26 § lagen omkyrkomötet så all det blir möjligl all inkalla kyrkomölel lill extrasammanträden enligt motionens syfte. I motionen anförs all behov av en snabbinkallelse av kyrkomötet kan uppslå om någon slor och viktig fråga plötsligtaktualiseras och fordrar snabbi avgörande. 4 1984/85. Prop.1984/85:169 50 De uppgifier som ankommer på kyrkomölel enligt lagen omsvenska kyrkan och lagen om kyrkomötet är enligt utskottets mening inte avsådan karakiär att de kräver snabbare ställningstaganden än dem som kan ske vidkyrkomölels årliga sammanlräden, Utskollel avstyrker därför motionen. belräffande avskaffande av särskilda delegerade för val aveleklorer l.alt kyrkomötet med anledningen av regeringens skrivelse1985:2 och med bifall lill moiionerna 1985:93 och 1985:111 i motsvarande delarhos regeringen anhåller att 8 § lagen (1982:943) om kyrkomölel saml 5 kap. 15§ lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter erhåller såsomUtskottets förslag i bilaga 3 betecknade lydelse, 2. atl kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1985:2 och med bifall till moiionerna 1985:93 och1985:111 i motsvarande delar hos regeringen anmäler att kyrkomötet avstyrkerregeringens förslag till ändring i 9, 10, 11 och 22 §§ lagen (1982:943) omkyrkomötet samt regeringens förslag att upphäva p. 6 övergångsbestämmelsernatill samma lag, 3. att kyrkomötet beslutar attmotionen 1985:22, i den mån den inte kan anses besvarad med vad utskottet ovanhar anfört, inle skall föranleda någon kyrkomötets vidare åigärd; beträffande minskat antal elektorer 4. att kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1985:2 och med bifall till motion 1985:121 hos regeringenanmäler alt kyrkomölel avstyrker regeringens förslag till ändring i 6 § lagen(1982:943) om kyrkomötet, 5. att kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1985:2 hos regeringen anhåller att 7 § lagen omkyrkomötet erhåller såsom Utskottets förslag i bilaga 3 betecknade lydelse, 6. all kyrkomötet avslår motion1985:93 i motsvarande del samt motionerna 1985:125 och 1985:141, i den mån deinle kan anses besvarade med vad utskottet ovan har anfört; beträffande ändrad tidpunkt för kyrkomötets sammanträden 7. atl kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1985:2 och med bifall till motion 1985:111 i motsvarandedel hos regeringen anmäler att kyrkomötet tillstyrker regeringens förslag tilländring i 26 § lagen (1982:943) om kyrkomötet, 8. atl kyrkomötet med anledning avregeringens skrivelse 1985:2 hos regeringen anhåller atl 34 § lagen (1982:943)om kyrkomötet erhåller såsom Ulskollels förslag i bilaga 3 betecknade lydelse; 1984/85:169 51 beträffande liden för kyrkomötesvalets fullgörande, valkrelsindelningen, vissa valiekniska frågor m. m. 9. all kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse1985:2 hos regeringen anhåller all 12 § lagen (1982:943) om kyrkomötet erhållersåsom Ulskollels förslag i bilaga 3 betecknade lydelse, 10, all kyrkomölel med anledning av regeringensskrivelse 1985:2 och med bifall lill moiion 1985:111 i motsvarande delar hos regeringen anmäler alt kyrkomötet tillstyrker regeringens övriga förslag till ändringar i lagen (1982:943) om kyrkomötet med de ändringar i ingressen lill lagen som föranleds av utskottets förslag; 11, all kyrkomötet med bifall till centralstyrelsensskrivelse 1985:1 hos regeringen anhåller alt 2 § tredje slycket lagen (1982:943) om kyrkomötet erhåller den av centralstyrelsen föreslagna lydelsen; 12, atl kyrkomötet avslår moiion 1985:36. Närvarande: ordf., , , , ,* K.-A. , ,* , Frilz , , , , Per och Karl-GustavLindelöw. 'Ej närvarande vid betänkandets justering. av , , , , , K-A och , som anser attulskollels yllrande under avsnilten Avskaffande av särskilda delegerade för valav elektorer, antal eleklorer och Tiden för kyrkomötesvaletsgenomförande och hemställan moment 1-6 och 9-10 bort ha följande lydelse: Ulskollet tillstyrker på de av regeringen anförda skälen förslagenom avskaffande av särskilda delegerade för val av elektorer och minskat antaleleklorer samt tiden för kyrkomötesvalels genomförande. Prop.1984/85:169 52 att kyrkomötet med anledning av regeringens skrivelse1985:2, med bifall till moiion 1985:111 beträffande valkretsindelningen m.m.och med avslag på moiionerna 1985:22, 1985:93,1985:111 i övriga delar,1985:121,1985:125 och 1985:141 hos regenngen anmäler aU kyrkomötet tillstyrkerregeringens förslag till ändringar i lagen (1982:943) om kyrkomötet och lagen(1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Prop.1984/85:169 53 med anledning av regeringens skrivelse 1985:2 och motionom viss ändring i kyrkomötets arbetsordning Till läronämnden har för yttrande överlämnals RegSkr1985:2 och KMoll985:109. har i samband med kyrkomötenabefunnit sig i en tidsmässig myckel svår arbeissituaiion. På ,ibland limmar, har den haft att informera sig om och ta slällning i en mängdärenden, delvis av komplicerad nalur. Meningen med läronämnden är alt frågor som rör lära skall ägnas särskild uppmärksamhel. När det ikyrkomölesförfattningarna talas om "lära" gäller detta inte endaslbekännelsen i trängre mening -bekännelseksrifier o. d. - eller situationer somställer kyrkan inför mera genomgripande läromässiga avgöranden, ulan del somåsyflas är över huvud lagei sådani som har väsentlig teologisk innebörd. "Läran" är kyrkomöleskommitté "vad krislen tro äroch hur bibel och bekännelse skall förslås" (SOU 1981:14 s 100). Det äralltså inte bara i spektakulära fall eller undantagsvis som läronämnden har atlyttra sig. Dess uppgifl är att följa den allmänna teologiska utvecklingen inomkyrkomötet. I praktiken har detta först betytt en genomgång avsamtliga inkomna motioner elc. för att sådant som uppenbarligen inte på någotsäll rör läran skulle bortsorteras. Denna första gallring gjordes vid senastekyrkomölel av läronämndens presidium på bemyndigande av kyrkomötets presidium.I övrigl har ärendena passerat läronämnden som helhet. Somliga av dessa ärendenhar nämnden bedömt så, atl de från lärosynpunkt inte föranlett någon diskussioneller kommeniar. De har då lämnals därhän genom prolokollsanleckningen"inget yttrande". Beträffande resten har nämnden vall alt redovisasitt ställningstagande i yttrandets form. Detta har skett bl. a. för alt delskulle framgå var nämnden funnit anledning lill större eller mindreuppmärksamhet ur läromässig synvinkel. Åtskilliga gånger har nämnden därvid förkorthetens skull endast avgelt omdömet "ingen erinran". I andra fallhar yttrandet blivit längre. Tidspressen har gjort att yttrandena ibland blivitdisproportionerliga i förhållande till sakens intresse och vikt. Endast sällanhar läronämnden haft tillfälle att till kyrkomötesledamölernas ijänsl redovisaen utförligare utredning. För att läronämnden skall kunna fylla sin uppgiftmåsle nämnden ha möjlighet atl gå igenom ärendena, ulreda, diskulera, beslutaoch redovisa sitt ställningstagande. Prop.1984/85:169 54 kyrkomötessammanlrädena till augusii månad. Inför detlavill läronämnden fäsla kyrkomötets uppmärksamhel vid behovel av hänsyn lillläronämndens arbelssilualion. Följande punkler är atl nämna I RegSkr 1985:2 föreslås all kyrkomötet skallsammanträda med början den tredje lisdagen i augusii i slället för som . Kyrkomötesvaletskall vara slutföri senasl . Del är oklart när den sista tidpunkten för avlämnande av motioner är länkl atl infalla. När nu kyrkomötessammanlrädena föreslås bli flyttade tillannan lid är del ytterst angelägel alt hänsyn las till läronämndens möjligheteratl fylla sin uppgifl. En sådan hänsyn kräver enligi läronämnden atlkyrkomötesvalet slutförs tidigre än de och atl motionsgränsen förläggsinte alltför långt därefter. föreslår nu all kyrkomötesvalet skall varaavslutat och atl motionerna i huvudsak skall vara avlämnadesenasl . Tidssiluationen för läronämnden skulle då avsevärlförbällras. En ytterligare fördel vore om kyrkomölels sammanträde de år dåingen kollision med den allmänna valrörelsen kan äga rum kunde börja sislalisdagen i augusii - så som tidigare föreslagits av kyrkomötet. inser att del kan synas anmärkningsvärl attmotionerna skall avlämnas så långt före själva kyrkomötessammanträdet. En sådanframförhållning är dock nödvändig för all läronämnden skall kunna arbela på detsätt som är avsett. Härmed har läronämnden också tagit ställning till KMot1985:109. Det skullekunna tydligl utsägas i författningarna all utskottens och kyrkomötetsärendebehandling inle kan avslulas förrän läronämnden avgelt erforderUgtyttrande. Visserligen kan redan nu arbetsordningens 5 kap. 5 § tolkas i dennariktning. Men en respit till nästa kyrkomötesammaniräde borde otvetydigt medgesläronämnden liksom utskotten (se arbetsordningen 5 kap. 10 §). måsle ha möjlighel atlta slällning till de förslag som arbetas fram i utskotten. Dessa förslag kanradikalt skilja sig från sådant som föreslagits av kommittéer etc. Inte minslförhåller det sig så ibland med liturgiska texter. En särskild svårigheterbjuder ändringsförslag som framförs i plenum. Även sådana måsle läronämndenha möjlighel att samråda om och yttra sig över. Bestämmelserna skulle kunnagöras klarare i dessa hänseenden. När läronämndsledamöter nyväljs ibörjan av etl kyrkomötessammanträde uppstår särskilda problem.