prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — För sektor Underhåll harresultatet för reducerats jämfört med föregående år. Orsaken är främstden lägre orderingången från försvaret som i sin tur är en följd av försvaretsekonomiska situation. Denna ulveckling vänlas fortgå . Deminskade beställningarna från försvå- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 129 relsmaterielverk (FMV) - speciellt inom flygområdel - har lemporärt medfört en överkapacilet på flertalet av sektornsverksamhetsområden. tvingades därför sektor Underhåll altlägga ett varsel om uppsägning avdrygt 500 anställda. Genom ett fiertal samverkande åtgärder har uppsägningar kunnat undvikas menvarslet ligger kvar. Sektor Underhållhar koncentrerat sinaffärsidé till Flyg. Detla för atl samla krafterna till ett smalare område och effektivare använda den kunskap som finns inom sekiorn. Betydandeaktiviteter pågår för all vidga marknadenuianför del svenska försvaret. Som ell led i delta arbete har organisationenförändrals. Sektorn har betydande specialresurser för främsl centralt underhäll av flygvapnets materiel. Sektorn är sålundaväl mstad all även i framtidenutföra kvalificerat underhåll av försvarsmateriel. Den nuvarande situationenkräver dock en ökad internationalisering av verksamheten. Resultatet förär 1984 förväntas bli betydligt lägre än 1983ärs resultat. Ett äigärdsprogram har därför tagits fram och ulgör underiag för atl komma lill rälla med sektorns problem och äter uppnå en tillfredsställandelönsamhet. I en situalion medminskade beställningar från del svenska försvaret är del nödvändigt för FFV attsatsa på försvarsmaterielexport och utveckling av den civila verksamheten. FFV har därför vall att införframtiden så långt som möjligl renodlamilitär och civil verksamhel för att därigenom skapa de förutsättningar som bäst svarar mot de speciella krav resp. verksamhetslälls inför. Under åren19801981 genomfördes en gallring av civila projekl och vidare markeradesen starkare renodling rent organisatoriskt gentemot militäri inriktadproduktion. haren fortsatt översyn av civilaproduktområden lelt till att vissa civila produkter avvecklats eller organisatoriskt bältre anpassats för att mötarådande marknadssituation. FFV-koncernenshuvudlinjer är att satsa på produklion av sådan försvarsmateriel där FFV:s kompetens ochetablerade marknadssituation germöjligheter till långsiktigkonkurrenskraft även internationellt, att salsa på den civila marknaden iförsta hand inom etablerade bärkraftiga områden där FFV:s kunnande inom elektronik och mekanik kan utgöra basen. FFV-koncernensverksamhetsområden befinner sig pä stark konkurrensutsatta marknader. FFV framhållerdärför i sin anslagsframslällning attspeciellt affärsverksdelen inom koncernen jämfört med konkurrenterna måste ta hänsyn lill speciella regler som i vissa avseenden försvårar arbetet på denkommersiella marknad som koncernen befinner sig på. FFV pekar framför allt i sin anslagsframslällning pä olika regler inomområdena ekonomi och finansiering som gäller för affärsverken. Somexempel anger FFV de regler som gäller för affärsverken belräffande upplåningoch placering av medel. FFV:s koncernledning nämner i anslagsframslällningen att den avser all inge ensärskild skrivelse lill 9 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet regeringen om översyn av de regler som nämnts ovan ochsom exemplifieras i anslagsframställningen. FFV har i skrivelse inkommit medhemställan om vissa förändringar i de regler som f. n. gäller för verket i fråga om ekonomi ochfinansiering. 1 de riktlinjer somutarbetats inom FFV angående investeringsplanering och -bedömning och somgäller frän den har föreskrivits att det för varje investeringsprojekt skallfinnas ett dokumenterat beslutsunderlaginkl. Huvudprincipen är att varje enskilt investeringsprojekt skall uppfylla detlönsamhetskrav som uppställts. F. n. ärden tillämpade kalkylränlan för etablerade områden och för nyaområden. De planerade investeringsprojekten utgör ett led i denlångsiktiga utvecklingen inom FFV som också innefattas av investeringar i produkt-och marknadsutveckling.Med investeringar i anläggningar avses uppförande eller förvärv avbyggnader, förvärv av mark samt anskaffning av maskiner och utrustning. I följandesammanställning lämnas uppgifter om faktisk och av FFV beräknadmedelsanvändning budgelåren 1983/84-1985/86 (milj. Investeringsbehovetuppgår för /86 lill 112,7 milj. kr. varav 105,1 milj.kr. avser investeringar för militär produktion och datomtrustning och 7,6milj. investeringar för civil produktion. För att kompensera de minskadebeställningarna av försvarsmateriel kommer FFV att inom ramen för koncernenskompelens öka den civila verksamheten inom bärkraftiga områden. Vidare söker FFVstärka sin konkurrenskraft internationellt. De vikande försvarsbeställningarna har bl.a.påverkat produktionen vidGevärsfaktoriet, där övergäng delvis skett till civil produktion i form avfrämst underleveransåtaganden. Långsiktiga avtal avseende sådan produktion haringåtts med flera kunder, bl.a.Tetra-Pak AB avseende montering och leveranser av maskinutrustning. FFV:s behov avinvesteringsmedel för /86 framgår av följande sammanställning (milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Utrustning för civil produklion (GF) Breddal produklionssortimenl (Z) FMS-anläggningar(Z)' FAM-anläggningar (Z, Vå)" Tillbyggnad produktions tekniskt kontor(Z) Tillbyggnad produklionskontor (CTV) 4,1 1,5 2,8 1,3 Reinvesteringar i maskiner och utrustning Totalt för /86 ' Flexible Manufactoring Syslem.- Flexibel Automatisk Montering. FFV har under senare delen av 1970-taletgenomfört ett omfattande moderniseringsprogram framför allt pä byggnads- ochanläggningssidan. Den totala investeringsvolymen har ocksä kunnat sänkas.Investeringarna under anslagsframställningens planeringsperiod kommer alt öka ijämförelse med föregående framställnings planeringsperiod bäde vad gällerinvesteringar i militär produktion och investeringar i civil produktion och ärinriktade mot rationaliseringar och moderniseringar av maskiner och utrustning.Investeringarnas inriktning och volym bedöms vara nödvändig dels för att kunnabibehålla konkurrenskraften inom nuvarande verksamheler, dels för attsuccessivt kunna omstrukturera resurserna för en inriktning mol och satsningpä nya produkter och affärsområden. De planerade investeringarna är ett led iden långsiktiga utvecklingen av FFV. G2, FFV: Byggnader och utrustning 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 132 Anslaget avses förinvesteringar i byggnader och ulruslning. Med investeringar i anläggningaravses uppförande eller förvärv av byggnader, förvärv av mark saml anskaffningav maskiner och utrustning. Omsättningen föraffärsverksdelen inom uppgick till I 879milj. En slor del av verksamheten vid FFV avser all tillgodose behov hosdel svenska försvaret. För t.ex. sektor Underhåll svarar det svenska försvaretför av faktureringen. FFV:s affärsverksdel sysselsatte vid utgången avår 1983 ca 5 800 personer. Inom de bolag som är knutna till FFV och vars aklier förvaltas av FFV Företagen ABsysselsattes ca 2300 personer. FFVinrättades som affärsdrivande verk är 1943 och fick huvuddragen av sinnuvarande organisation och verksamhetsinriktning efter beslut våren1976 (prop. 1975/76: 122, NU 62, rskr 420). Som en följd härav har vissasektorer inom FFV avvecklats genom att verksamheten förls över till annanhuvudman eller lill bolag under . består dels avaffärsverket med koncernledning och staber saml de fem sektorernaFörsvarsmateriel, Underhåll, Marktele, Materialteknik och Koncernservice, delsav förvallningsbolaget omfattande 15 rörelsedrivandeaktiebolag i säväl som utlandet. Sektor Marktele inrältades den Ijanuari 1983 till följd av alt markteleverksamheten som bäde bedrevs i verks-och bolagsform samordnades i . Den I juli1983 ändrades del tidigare namnet förenade fabriksverken till affärsverket FFV.Sektorerna Koncernservice och Malerialteknik inrättades den 1 mars 1984respektive den . FFV är en industrikoncernvars främsta uppgift är all under krav pä lönsamhei marknadsföra, tillverka ochunderhålla försvarsmateriel för främsl del svenska försvaret men även förexport. Dessutom bedrivs utveckling, marknadsföring och tillverkning av varoroch Ijänster inom civila områden där kompetens och erfarenhet finns. Det svenska försvarelsanskaffningsplaner har inneburit nedskärningar inom såvälsektor Försvarsmateriels som sektor Underhålls produktområden. För sektor Underhållhar de minskade beställningarna från försvarels materielverk (FMV) - specielltinom flygområdet - medfört en temporär överkapacitet på flertalet av sektornsverksamhetsområden. 1 en situation medminskade beställningar från svenska försvaret är del nödvändigt för FFV attsatsa på försvarsmaterielexport och ulveckling av den civila verksamheten. FFVhar därför valt att så långt som möjligt renodla militär ochcivil verksamhet för atl därigenom skapa de förutsättningar som bäst svarar motde speciella krav respeklive verk- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 133 samhet slälls inför. Under åren 1980-1981genomfördes en gallring av civila projekl och vidare markerades en slarkarerenodling renl organisalo-riskl genlemol militärt inriktad produktion. Underåren 1983-1984 har en fortsatt översyn av civilaproduktområden lett fill att vissa civilaprodukter avvecklats eller organisatoriskt bättre anpassats för atl mötarådande marknadssituation. huvudlinjer är atlsatsa på produktion av sådan försvarsmateriel där FFV:s kompelens ochetablerade marknadsposition ger möjligheier lill långsiktig konkurrenskraftäven inlernalionelli. Vidare skall FFV salsa pä den civila marknaden i förslå hand inom etablerade bärkraftiga områdendär FFV:s kunnande inom eleklronik och mekanik kan utgöra basen och attgenerellt effektivisera alla FFV:s verksamheter genom atl bevaka och dra nyttaav utvecklingen inom olika områden. FFV har för budgetåret1985/86 begärt 112.7 milj. kr. till invesleringar i byggnader och ulruslning,varav för sektor Försvarsmateriel 25,4 milj. kr. häri inräkade 7,6 milj. kr.för civil produktion och för sektor Underhåll 7,5 milj. kr. Förreinvesteringar i utrustning har FFV beräknal 79,8 milj. kr. Med hänsyn till denosäkerhet som råder om den framtida efterfrågan på FFV:s produkter och tjänsterär det av vikt att investeringarna tillgodoser långsiktiga behov. De projeklsom FFV redovisal är enligi min mening så gott som helt av denna karakiär ochär ett led i den långsiktiga utvecklingen av FFV. Investeringarna är inriktademot rationalisering och modernisering av maskiner och utrustning. För att FFV skall haförulsättningar atl genomföra en omstrukturering i ovan nämnda riktning fordrasatt verket i största utsträckning erhåller investeringsmedel för detta ändamål.Jag är dock inte beredd att tillstyrka alla av FFV begärda invesleringsmedel.Det bör åligga FFV att mol bakgrund av erhållna invesleringsmedel prioriteramellan olika i anslagsframställningen redovisade investeringsobjekt. Jagberäknar nu 107,5 milj. kr. för investeringar inom FFV för budgetårel 1985/86.Vid beräkning av erforderligt anslagsbelopp bör emellertid hänsyn tas till denbehållning pä anslaget som förelåg vid ingången av nuvarande budgetär, 2,0milj. Vidare bör anslagsbeloppet beräknas med en marginal av (5,4 milj.kr.) utöver investeringarna för att möjliggöra en eventuellt påkallad ökning avmedelsanvändningen. Det erforderliga anslaget för /86 blir då(107,5 + 5,4 - 2,0) = 110,9 milj. kr. Jag vill också i dettasammanhang anmäla för all FFV under /85 tagit ianspråk 26,1 milj. kr. av lidigare beviljade men icke utnyttjadereinvesteringsmedel för alt påbörja vissa nödvändiga investeringar. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till AffärsverketFFV: Byggnader och utrustning för /86 anvisa etlreservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 134 1983/84 Utgift 3426614 1984/85 Anslag 4412000 1985/86 Förslag 4 335 000 Nämnden förfartygskreditgarantier (FKN) inrättades den . Enligt förordningen(1982:410) med instruktion för nämnden (ändrad senast 1984:611) är den centralförvaltningsmyndighet för frågor om statligt slöd lill svenska varvs- ochrederiföretag. Det åligger nämnden att handlägga ärenden enligt förordningen(1980:561) om statligt slöd till varvsförelag m.m. (ändrad senasl 1984:91) ochförordningen (1977:497) om statlig kreditgaranti till svenska rederiföretag(omtryckt 1980:460, ändrad senast 1983:901). Nämnden skall vidare inom sillverksamhetsområde fortlöpande följa utvecklingen inom varvs- ochsjöfarlsomrädena och skaffa sig överblick över risk- och säkerhetsförhållandensamt fortlöpande följa utvecklingen i fråga om de slöd som lämnals. av ordförande, två vice ordförande och sju andra ledamöter. är ledamot av styrelsen. finns ett utskott somavgör frågor som inle skall avgöras av styrelsen och som denna överlämnar lill ulskoltet. 1984/85 Beräknad ändring 1985/86 Förvallningskoslnader (därav lönekostnader) Lokalkoslnader Dalorsludie (2700 000) 4-171000 (4-144 000) 4- 80000 (4-107000) Nämnden konstaterar attde stödformer som handläggs av nämnden i stort kommer att finnas kvar t. o. m.utgången av är 1986. Nämnden finner del därför inte möjligt atl på ettmeningsfullt sätt planera för än de tvä närmaste åren. F. n.pågår en studie om möjligheterna att införa ett förbältrat system föruppföljning av beräkning av risker m. m. i samband med statligt engagemang ikreditgarantier för fartyg. Nämnden avser att återkomma med eventuellamedelsanspråk sedan resultatet av studien föreligger. För nästa budgetår börmedel för nämndens verksamhet beräknas enligt huvudförslaget. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 135 Regeringen uppdrog åtslalskontorel alt utarbeta elt förslag lill förbältrat system för uppföljningoch beräkning av risker m. m. i samband med statligt engagemang ikreditgarantier för fartyg. Uppdraget skall redovisas . Jagavser aft återkomma till regeringen i denna fråga . Jag hemsläller altregeringen föreslår atl till Nämnden förfartygskreditgaraniier för /86 anvisa etl förslagsanslag av . Räntestöd m. m. till varvsindustrin 1983/84 Ulgift 179542838 1984/85 Anslag 250000000 1985/86 Förslag 300000000 beslutade våren1980 (prop. 1979/80: 165, NU 64, rskr 405) om införande av ränlestöd lillvarvsindustrin. Syftet med ränteslödet för svensk beställare av nybyggnad ochombyggnad av fartyg vid svenskt varv är atl utjämna skillnaden ikonkurrensvillkor mellan svenska och utländska varvsförelag - de utländska fårexporlkredilfinansiering. beslutaderiksdagen (prop. 1982/83; 147, NU 55, rskr 383) bl.a. om all med vissaförändringar föriänga slödel att gälla för order som tecknas före utgången avår 1986. Ränteslödet till svenskbeställare vid svenskt varv lämnas i form av finansiering till fast räntesatsför viss kredit. Statens kostnad för ränteslödet är skillnaden mellan derefinansieringsräntor som låneinstituten betalar för sin upplåning och densubventionerade utlåningsräntan. Enligt nämndensberäkningar bör 300 milj. kr. anslås under nästa budgelår. Denna beräkningbygger bl. a. pä att refinansieringsräntorna genomsnillligl ligger kvar pänuvarande räntenivå. Etl annal anlagande för nämndens beräkningar är atllämnade utfästelser om kreditgarantier med räntestöd lill svenskafartygsnybyggen och större ombyggnader (kreditvolym = ca )beräknas i sin helhel ha övergått till garanterade krediter under budgetårel 1985/86. Jag har inga erinringar mol nämndens beräkningarav anslagsbehovet för näsla budgetär. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att till Räntestöd m.m.till varvsindustrin för /86 anvisa ett förslagsanslag av300000000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 136 Förlusttäckning till följd av statligagarantier till svensk varvsindustri och beställare av fartyg 1983/84 Ulgift 977 111 531 1984/85 Anslag 50000000 1985/86 Förslag 30000000 beslutade våren1983 (prop. 1982/83; 147, NU 55, rskr 383) bl.a. att bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att lill utgången av ikläda staten garantier tillsvensk varvsindustri och lill beställare av fartyg hos svenska varv - inkl.lidigare lämnade garantier - intill elt sammanlagt belopp avhögsl . Vidare beslutade atl kreditgarantisystemelskulle utformas på så sätt att avgifterna täcker delsadministrationskostnaderna, dels förluster på grund av lämnade garantier. Dessaavgifter skall tillföras en inkomsttitel på budgetens inkomstsida. Under /84belastades anslaget med drygt 977 milj. kr. beroende på alt förluster somtidigare belastat riksgäldens balansräkning nu finansierats över statsbudgeten.Vissa av dessa förluster är ännu inte slutreglerade. Inga nya förluster uppstodemellertid under budgetårel 1983/ 84. I statsbudgeten förinnevarande år har under denna anslagsrubrik anvisats elt förslagsanslag av 50milj. Då jag räknar med etlminskat medelsbehov för föriusttäckning under nästa budgetår förordar jag attetl förslagsanslag av 30 milj. kr. anvisas för budgetårel 1985/86. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Förlusttäckningtill följd av statliga garantier till svensk varvsindustri och beställare avfartyg för /86 anvisa en förslagsanslag av . Ränta och amortering på skuldebrev tillSvenska 1983/84 Utgift 81448083' 1984/85 Anslag 141333000 1985/86 Förslag 212150000 ' Anslaget Kostnader för skuldebrev tillSvenska . Enligt beslutvåren (prop. 1982/83:147, NU 55, rskr 383) kan staten utfärda skuldebrevför nedskrivning av anläggningar avseende varv inom Svenska Varv-koncernenuppgående till sammanlagl högsl 968 milj. kr. Ränta skall enligt riksdagensbeslut utgå på skuldbeloppet med belopp som regeringen bestämmer med hänsyntill det allmänna räntelägel. Vidare har statenförbundit sig alt med början amortera på skuldebreven med etlbelopp som regeringen beslämmer. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 137 Ett förslagsanslag av drygl 141 milj. kr. haranvisais för / 85 för att täcka räntekostnader och amorteringarför utfärdade skuldebrev. Jag förordar att . anvisas /86. Av beloppet beräknar jag atl ca 127 milj. kr. behövs förräntekostnader och ca 85 milj. kr. för amorteringar på skuldebrev till . Jag hemsläller alt regeringen föreslår atl fill Ränta ochamortering pä skuldebrev till för budgetårel 1985/86 anvisa ettförslagsanslag av . Ränta och amortering på statens skuld tillSSAB 1983/84 Ulgift 40000000 1984/85 Anslag 38800000 1985/86 Förslag 37 700000 Svenskt Stål ABbildades i enlighet med beslut av (prop. 1977/78:87, NU 45,rskr 198). ägarkapilal är fördelat pä staten och med 25%på . att fullmäktige i bemyndigades atl utfärda skuldebrevlill det nya handelsstålbolagei på högsl 350 milj. kr. Med slöd av bemyndigandelhar fullmäktige i utfärdat eft skuldebrev till pä 343,3 milj. kr. Staten skall betala skulden genom ärligaamorteringar under lolv år enligt en upprättad betalningsplan. På den vid varjelidpunkt utestående kapitalskulden utgår en fasl årlig ränta av . Kostnaden för amorteringoch ränta för skuldebrevet har under budgelärel 1983/84 uppgått till 40,0milj. och beräknas under / 85 bli 38,8 milj. kr. Under /86beräknas kostnaderna för amortering och ränta bli 37,7 milj. kr. Anslagel bördärför föras upp med 37,7 milj. kr. för nästa budgelår. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Ränta ochamortering på slatens skuld till för /86anvisa ett förslagsanslag av . Ränta på statensskuld till 1983/84 Utgift 48850000 1984/85 Anslag 48 825000 1985/86 Förslag 53 325000 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 138 1 enlighet med riksdagensbeslut med anledning av rekonstruktion av Statsföretagsgruppen (prop.1982/83:68, NU 25, rskr 181) överlog slalen per akiierna iNorrboltens () från . Köpeskilling skulleerläggas genom atl slaten från Statsföretag överlog betalningsansvar för eltskuldbelopp till NJA på 450 milj. kr. På regeringens uppdrag utfärdadekammarkollegiet en skuldförbindelse på 450 milj. kr. Enligt skuldförbindelsenutgår ränla pä skulden med en räntesals som med 2,35 procenlenheler överstigerdel av fastställda och gällande diskonlol. Räntaskall enligt skuldförbindelsen erläggas varje och . Del ärinle aktuellt att göra någon amortering av skuldbeloppet. Räntekostnaderna uppgickunder /84 till 48,9 milj. kr. Under innevarande budgelårberäknas kostnaderna bli 53,3 milj. kr. jämfört med anslagna 48,8 milj. kr.Ökningen beror på den ändring av diskontot som skett. Prognosen förutsätteratl nuvarande diskonto pä 9,inte ändras. Ränlekoslnaderna beräknasför /86 bli . Beräkningen förutsälter oförändratdiskonto. Jag förordar därför all regeringen föreslår att för nästabudgetår anvisa . för alt betala ränta på statens skuld till NJA. Jag hemsläller att regeringen föreslår all till Ränta på statensskuld till för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 139 EKONOMISKT FÖRSVAR: BRÄNSLEN OCH DRIVMEDELM.M. Beredskapslagring och industriella åtgärder Särskilda kostnader för lagring av råoljaoch flygdrivmedel 1 statsbudgeten förinnevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisais elt förslagsanslagav , elt reservaiionsanslag av . resp. eltförslagsanslag av . Jag avser föreslåregeringen atl i en särskild proposition redovisa förslag omriktlinjer för energipolitiken och härvid bl.a. begära medel för överstyrelsensför ekonomiskt försvar (ÖEF) delprogram Bränslen och drivmedel m. m. Anslagenbör i avvaktan på en sädan proposition föras upp med oförändrade belopp förnästa budgetär. Jag hemställer atlregeringen föreslår alt, i avvaktan pä särskild proposition i ämnet,för budgetårel 1985/86 beräkna 1. lillDrift av beredskapslager ell förslagsanslag av , 2. lillBeredskapslagring och industriella åtgärder ett reservationsanslag av 7455000kr., 3. tillSärskilda koslnader jör lagring av råolja och fiygdrivmedel ett förslagsanslagav . Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 140 Lag om ändring i lagen (1975:424) omuppgiftsskyldighet vid grundvattentäktsundersökning och brunnsborrning. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1975:424) omuppgifisskyldighei vid grundvattentäktsundersökning och brunnsborrning skall hanedan angivna lydelse. Den som yrkesmässigt utför borrning,rördrivning, grävning eller liknande arbete i syfte alt undersöka förekomstav grundvallen eller alt utvinna sådant är skyldig att lill Sverigesgeologiska undersökning skriftligen lämna redogörelse för arbetet och dessresultat Den som yrkesmässigtutför borrning, rördrivning, grävning eller liknande arbete i syfte att undersökaförekomst av grundvatten eller / syfte att tillgodogöra sig grundvatten ellervärme ur berget är skyldig atl lill geologiska undersökningskriftligen lämna redogörelse för arbetet och dess resultat Denna lag träder i krafl . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 141 Industridepartementet m. m. Industriråd/induslriallaché 717000 Förvaltningskostnader 46040000 Utredningsverksamhet 4 500000 1000 Bidrag tillSliftelsen Främjande av hemslöjden 4713 000 Medelsiillskolttill Norriandsfonden 20000000 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB 860000000 47 8 Koslnader för sialsstödd exportkreditgivning avseende ex port av fartyg m. m. 47 9 Ersättning förextra koslnader för förmånlig kreditgivning 48 10 Kostnader förviss kreditgivning hos Investerings- Induslripolitiska åtgärder för tekoindustrin 96 300000 Täckande av förluster vid viss garantigivning.m. 60 C Regional utveckling Regionalpolitiskl stöd: Bidragsverksamhel »350000000 Vissa lokaliseringsbidrag m. m. *264000000 Lokaliseringslån *500000000 Regionala utvecklingsinsatser *398250000 Täckande avförluster på grund av kreditgarantier till före tag i glesbygder m. m. *1000 60 6 Ersättning för nedsättning av socialavgifter *330000000 61 D Mineralförsörjning m. m. 65 geologiska undersökning: 65 I Geologisk kariering m. m. 68 2 Utrustning 700000 68 3 Bergsstaten 2873 000 70 4 Prospeklering m. m. 72 5 m. m. 73 6 Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 2442000 Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Förvaltningskostnader »19 584 000 Ulredningar m. m. och information *10929000 Stålens elektriska inspektion *883I 000