prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissa resurser har inte tagits med i det angivna beloppetberoende på alt de utgör delposter under anslag som huvudsakligen är avseddaför andra ändamål. Vid medelsberäkningarna har det fömtsätts atl våraengagemang inom ramen för FN:s fredsbevarande verksamhet m.m. kommer att varaav oförändrad omfattning dvs. knappt 160 milj. kr./år . IV Pensioner, sjukförsäkring, m. m. Ändamålsgmppen domineras av ulgifter för folkpensionering,bidrag till sjukförsäkringen och statens bidrag fill kommunalt bostadsfillägglill folkpension (KBT). Dämtöver redovisas i detla avsnitt utgiftsutvecklingenför den allmänna tilläggspensioneringen (ATP). Ulgifler och inkomsler förATP-systemet redovisas inte över statsbudgeten. Bland övriga förmåner inomsocialförsäkringssystemet som finansieras via fonder, och inte redovisas överstatsbudgeten, kan nämnas delpensions- och arbetsskadeförsäkringarna. Administrationen av socialförsäkringssystemet i sin helhelingår beloppsmässigl under förevarande ändamålsavsnitt och beräknas budgetåret1985/86 kosta ca . Pensioner, sjukförsäkring, m. m. kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 -0,2 50825 -21 -0,4 44700 -40 -5,2 4653 +35 -265 -337 -398 O -0,5 -265 -340 -405 -0,1 -0,6 + 35 +35 +35 +0,8 +0,7 Folkpensionssystemet omfattar hela befolkningen. Förfolkpensionärer som har en lilen eller ingen ATP-pension kompletterasfolkpensionen med pensionstillskott. Pensionstillskottet avräknas mot utgåendeATP-pension. Folkpensioneringen beräknas kosla ca 44,7 miljarder kronorbudgetårel 1985/86, varav tre fiärdedelar utgår som ålderspension. Inemot enfemtedel utgörs av förtidspension. Bland övriga pensionsförmåner återfinns änkepension,hustmtillägg och handikappersättning. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 60 F.n. täcks av utgifterna av folkpensionsavgifien som för utgör9,av löneunderlaget. Utgifterna styrs av befolkningens ålderssammansättningoch den allmänna prisutvecklingen. Dettotala antalet ålderspensionärer beräknas under långtidsbudgetperiodensinledning öka starki för att mot slulet av perioden endast öka i begränsadomfattning. Antalet folkpensionärer beräknas uppgå till knappt 2miljoner, varav över 1,4 miljoner är ålderspensionärer. Närmare 950000pensionärer erhåller under ålderspension med ATP. Folkpensionärervars huvudsakliga inkomst består av folkpension medges vid inkomsttaxeringenell särskilt inkomslrelalerat avdrag för nedsatt skatleförmåga. Den som endasthar ålderspension och pensionstillskott får extra avdrag med så stort beloppatt någon skatl inte påförs. Skattebortfallet på grund av avdraget kan beräknaslill i storieksordningen för /86. Utgiftemaför statsbidrag till kommunalt bostadstillägg tiU folkpension (KBT) styrsfrämst av antalet personer som med hänsyn lill inkomst och bostadskostnad ärbidragsberättigade men också av hyresnivån. Statsbidrag utgår avkommunernas slalsbidragsberätiigade kostnader för bostadstillägg. StigandeATP-nivå förvänlas begränsa slalsbidragel med i genomsnill per budgetår.Statsbidraget beräknas för /86 uppgå lill 710 milj. kr.Kommunernas del av kostnaderna för KBT beräknas lill 3,3miljarder kronor. Denallmänna tilläggspensioneringen (ATP) finansieras genom kollektivasocialavgifter och genom avkastningen på AP-fonden. Inkomster och utgifterredovisas inte till någon del över statsbudgeten. Reglering sker via AP-fonden.Avgiften har för fastställts till 10,. Uttaget är därigenomoförändrai jämföri med året innan. Av lilläggspensionsavgiften är 0,2procentenheter avsedda för finansiering av löntagarfonderna. Avkastningen pådet kapilal som dessa fonder förvaltar förs över lill de pensionsutbetalandeförsta, andra och tredje fondstyrelserna. Utgifternaför ATP beräknas uppgå till . Försäkringenomfaltar ålderspension, förtidspension och familjepension. ATP-systemets andelav transfereringarna från socialförsäkringen har ökal från ett parprocent lill drygl . Del lolala antalet ATP-pensionärer beräknas år1985 bli drygt 1,5 miljoner. Utgifterna för ålderspension väntas samma årulgöra drygt två tredjedelar av ATP-utbelalningarna, medan förtidspensionernaberäknas stå för drygt en femtedel. Utbetalningarnaav ATP ökar dels på grund av alt antalet pensionärer som uppbär ATP ökar, delspå gmnd av atl den genomsnittliga ATP-pensionens storlek ökar. Detta beror påalt de nytillkommande pensionärerna vanligen har en högre ATP-poäng. Utgifternaför pensionsfillskotten kommer atl minska på grund av attnytillkommande pensionärer i större omfattning får ATP. ATP, som budgetårel 1985/86 beräknas upp- Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 6) gåtill ca , förväntas dock öka markanl . Avlabell 5 framgår utgiftsutvecklingen för olika delar av pensionssystemet. Utgiftsutvecklingen för pensionerna (exkl. delpension och KBT) Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Beräknat 1985/86 - 440 +3 320 + 130 - 465 +2510 - 475 +2 375 Förvärvsarbetandemellan 60 och har möjlighel alt minska sin arbetstid genom att gå övertill deltidsarbete i kombinaiion med delpension. Delpensionen fyller då ul enviss andel av det inkomstbortfall som följer av arbelslidsminskningen. För demsom har fått delpension utgör pensionen av inkomstbortfalletvid minskningen av arbetstiden och för dem som fått delpension ellersenare . Kostnadernaför delpensionen beror på antalet delpensionärer och på hur slortinkomstbortfall som ersätts av pensionen. Pensionsförmånen är knulen fillbasbeloppet. Antalet delpensionärer och koslnaderna för dessa ökade under deförsta åren efter del att pensionförmånerna infördes. , dåersättningsnivån sänktes, minskar dock antalet delpensionärer. Ijanuari 1985var antalet delpensionärer ca 48000. Utgifterna för /86 beräknastill . Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbelsgivare och egenföreiagare om 0,avlöneunderiaget. Avgiften förs till en särskild fond. Under etl antal år harfonden uppvisat etl underskott. fördubblades avgiften för atlavgiftsinkomsterna skulle ge full täckning för de löpande pensionsulbetalningarnaoch därutöver successivi täcka underskottet. Underskottet är täckt ochdelpensionsfonden uppvisade vid slutet av ett mindre överskott. Sjukförsäkringssystemetomfaltar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom, dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,landvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor.Sjukförsäkringen finansieras till av statsbidrag och till avsocialförsäkringsavgifier från arbetsgivare och egenföreiagare.Socialförsäkringsavgiften lill sjukförsäkringen ulgör avlöneunderiaget. Sjukpenningutgår av inkomsten upp till sju och elt halvt 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 62 basbelopp,vilkel vid basbeloppet . moisvarar en inkomsl på 163500 kr.Kostnaderna för sjukpenning ulgör drygl av försäkringsutgifterna. Depåverkas dels av sjuktalets ulveckling, dels av löneutvecklingen. Antaletersatta sjukdagar minskade från 1978 fill 1983.För år 1984 har däremot en viss ökning till 19,0 ersatta sjukdagar noterats. Enförändring av det genomsnitfiiga antalet ersatta sjukdagar med motsvararen ändrad kostnad för sjukförsäkringen med totalt ca 750 milj. kr. Ettoförändrat sjuktal ligger till gmnd för kostnadsberäkningarna i långtidsbudgeten. Fr.o.m.år 1985 gäller ett nytl system för ersättning till de offentligasjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen och statsbudgeten. I princip byggerdet nya ersättningssystemet på enhetliga ersättningar beräknade per invånare. Utöveren viss avgift för patienten svarar också försäkringen för kostnaderna förläkemedel. Dessa utgör av sjukförsäkringens kostnader. En vissvolymökning har härvid antagils . Tandvårdsförsäkringen,som utgör av försäkringens utgifter, ersätter avtandvårdskostnader . och av koslnader dämlöver enligtgällande tandvårdstaxa. Utgifterna styrs av palienttillströmningen, antaletverksamma tandläkare som har rätt till ersättning från försäkringen samt avden ersättningsberättigade taxa som har beslämls för varje behandling. Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla förvärvsarbetande samt personer som genomgår utbildning i den månutbildningen medför särskild risk för arbetsskada. Den ger i princip fullersättning för inkomslbortfall till den som drabbas av skada i silt arbete.Arbetsskadeförsäkringen samordnas efter en skada medden allmänna sjukförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifier frånarbelsgivare och egenföreiagare. Avgiften ulgör 0,avlöneunderlaget. Fondens behållning uppgick vid ingången av till ca 1,7miljarder kronor. Utbetalningarna från försäkringen var ca 720 milj. kr. underår 1978 det försia året med försäkringens nuvarande utformning och beräknasha stigit till . Utgifterna styrs avantalet som skadas samt av den ersättning dessa beviljas. Ökningen väntas fortsätta . V Stöd till barnfamiljer Utgifternaunder denna ändamålsgmpp beslår till något mer än hälften av inkomstöverföringartill hushållen i form av allmänna barnbidrag och Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget flerbarnstillägg, föräldrapenning, bidragsförskott,bostadsbidrag för barnfamiljer, barnpension saml vårdbidrag för handikappadebarn. Vidare ingår statsbidraget till barnomsorgen och den del av statensbidrag till social hemhjälp som avser hjälp fill barnfamiljer inom dennaändamålsgmpp. Statsbidraget till kommunernas barnomsorg står för den snabbasteutgiftsökningen . kr., oförändrad pris- och lönenivå Genom- Förändringtill Procentuell Genom snittlig ------------------------- förändring snittlig procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 -0,8 -4,8 -0,5 -0,8 Ulgiflslyrande faklorer för de allmänna barnbidragen ärantalet bidragsberättigade barn och bidragets storlek, som fastställs avstatsmakterna i enskilda beslut. Barnbidraget utgår fr. o. m. den 1 januari1985 med . Bidragsberättigade är f. n. ca 1miljon familjer med ca 1,6 miljoner barn. Flerbarnstillägg ulgår till familjermed tre eller flera barn. Därutöver räknas även sluderande i åldern 16-19 årmed vid bestämmandel av flerbarnstillägg. beräknas anlalel bidragsberättigade barnminska, eftersom antalet barn som passerar 16-årsgränsen beräknas översligaantalet födda under resp. år. Föräldraförsäkringen består av föräldrapenning i sambandmed barns födelse, särskild föräldrapenning och föräldrapenning för tillfälligvård av barn. Av föräldraförsäkringens ulgifter - inkl. havandeskapspenningen-läcks av socialavgifter till sjukförsäkringen, medan betalas överanslag på statsbudgeten. Utgiftsutvecklingen för föräldraförsäkringen är beroendeav flera faklorer. Utgifterna för föräldrapenning i samband med barns födelseberor främsl på antalet födda barn saml föräldrarnas förvärvsfrekvens ochinkomst. Utgifterna beräknas uppgå till 2875 milj. kr. under budgetårel1985/86. Den särskilda föräldrapenningen, som utges (varav hälften med ersättning enligt inkomstbortfallsprincipen och hälften medersättning enligt garanlinivån) kan tas ul iinder en åttaårsperiod. Ulgiflernaunder elt visst år blir därför beroende av i vilken utsträckning ersättnings- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 64 dagartas ut i direkt anslutning till föräldrapenning i samband med barnets födelsesaml hur föräldrarna väljer atl fördela reslerande dagar över den återståendedelen av åttaårsperioden. För /86 beräknas utgifterna uppgå tillca 1 760 milj. kr. Utgifternaför föräldrapenning för tillfällig vård av barn är bl. a. beroende av i vilkenutsträckning barnen är sjuka. Utgifterna beräknas till 1025 milj. kr. Utgifternaför havandeskapspenningen påverkas av anlalel gravida kvinnor, derasförvärvsfrekvens och inkomsl saml del antal gravida kvinnor som bedöms ha ellarbete av sådan karaktär atl det inverkar menligt på graviditetens ulveckling.Utgifterna beräknas för budgetårel 1985/86 till ca 100 milj. kr. Riksdagenhar beslulal om elt flertal förändringar i föräldraförsäkringen (inkl.havandeskapspenningen). För barn mellan införs den enräll lill föräldrapenning för lillfällig vård i sådana fall då barnet har eltsärskilt behov av vård eller tillsyn. Vidare förs de nuvarandeföräldrapenningförmånerna, föräldrapenning vid barns födelse och särskildföräldrapenning samman till en förmån, föräldrapenning, som får tas ul lilldess barnet fyller . Bland andra förändringar kan nämnas atl tvåkontaktdagar per barn och år för barn mellan fyra och får las ut inomden lillfälliga föräldrapenningen. Konlaktdagarna är i första hand avsedda förinskolning och besök i förskola, fritidshem och skola. Utövervad som följer av de ändringar som genomförs i försäkringsreglerna har ingaförändringar antagits ske i försäkringens volym . Barnvars föräldrar lever åtskilda kan få bidragsförskott. Fram till den 1 januari1985 har gällt en 18-årsgräns för bidragsförskott. I fortsättningen kanbidragsförskott också utgå för studerande barn i åldern . (prop.1984/85:39, SoU 6 och 10, rskr. 66 och 67). Fr. o. m. ulgår tillensamstående föräldrar som adopterat barn ett bidrag molsvarande bidragsförskottet. Bidragsnivånär relaterad till basbeloppet. Koslnaderna för bidragsförskottet beror främstpå barnantal och andelen barn som lever skilda från någon eller bådaföräldrarna saml de underhållsskyldiga föräldrarnas betalningsförmåga. Andelenbarn för vilka bidragsförskott ulgår - f n. -har ökat något medan del totalaantalet barn i bidragsberättigade åldrar minskar. Antalet barn som uppbärbidragsförskott bedöms fortsätta all öka. Av de förskotteradeunderhållsbidragen återbetalas . Utgifterna för /86beräknas till 1530 milj. kr. Föräldrarlill handikappade barn kan få vårdbidrag om barnet behöver särskildtillsyn eller vård eller om merkostnaden uppslår på gmnd av handikappet.Vårdbidrag utges med ett belopp som motsvarar hel eller halv förtidspension(folkpension jämte pensionstillskott). 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 65 året1985/86 beräknas 439 milj. kr. betalas ut för ca 13000 barn. Antalet barn förvilka vårdbidrag utges antas öka någol under långtidsbudgetperioden.Utgifterna beräknas vara i stort oförändrade på grund av den omfördelning frånhela till halva vårdbidrag som pågår. Tillbarn där någon av eller båda föräldrarna har avlidit ulgår barnpension.Antalet barnpensioner har minskat . Under /86beräknas barnpension utgå till ca 35 000 barn till en kosinad av 214 milj. kr.Antalet barnpensioner antas minska något . Destatliga och statskommunala bostadsbidragen tiU barnfamiljer utgår lill omkring315000 familjer med omkring 600000 barn. Kostnadernaför bostadsbidragen är bl.a. beroende av anlalel barn, hushållsstmktur,bostadskostnader, inkomslutveckling samt förvärvsfrekvens. Kostnaderna förbostadsbidrag till barnfamiljerna beräknas lill ca ,varav statens koslnader utgör ca . Fr.o.m.år 1984 gäller etl nytt statsbidragssystem lill barnomsorgen. Det nyastatsbidragssystemet innebär att bidrag utgår per inskrivet barn i daghem,fritidshem och familjedaghem. Bidrag utgår också per årsarbetskraft i daghemoch fritidshem. Vidare har bidragsgivningen vidgats till att omfatta även denöppna förskolan. Statensbidrag fill driften av förskola och fritidshem styrs av kommunernas utbyggnadav barnomsorgen. Kommunerna analyserar behovet av bamomsorg med utgångspunkt iberäkningar av antalet barn, förvärvsintensitet, efterfrågan, ekonomiskafömtsättningar m. m. Antalet barn som kan beredas plats i barnomsorgen avgörs ihög grad av efterfrågan på bamomsorg och kommunernas ambitioner, ekonomiskaförulsättningar samt tillgång på mark, lokaler, personal m. m. Utvecklingen vadgäller fritidshemmen påverkas även av i vilken omfattning bamen vistas iskolan. Delstatliga stödet till kommunemas bamomsorg beräknas till sammanlagt ca 7,4 miljarderkronor för /86. Beräkningamai långtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkt i kommunemas bamomsorgsplaneroch med hänsyn tagen till effekterna av det nya statsbidragssystemet och dettillfälliga anordningsbidraget för daghem och fritidshem som utges underinnevarande budgetår. Enproposition om olika frågor inom barnomsorgen avses föreläggas våren1985. Utöverovan redovisade utgifter under denna ändamålsgmpp utgår stöd till barnfamiljeroch underhållsbidragsskyldiga inom ramen för skattesystemet, vilket påverkarstatens inkomster. Skallebortfallet på gmnd av dessa skattelättnader kanberäknas uppgå till totalt omkring 850 milj. kr. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget VI Hälso-, sjuk- och socialvård Ändamålsgruppenomfattar utgifter för statliga och statsunderstödda vårdområden. För budgetårel1985/86 har beräknats ett statsbidrag om ca för dettaändamål. Huvuddelen avser statsbidrag till vårdområden under kommunallhuvudmannaskap. Det allmänna statsbidraget till den psykiatriska vården samtde tidigare ersättningaraa från sjukförsäkringen för läkarvård m. m, inom öppenvård har i princip omvandlats fill en enhetlig ersättning per invånare till deoffentliga sjukvårdshuvudmännen. Vidare ulgår statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner för drift av hem för vård och boende.Statsbidrag utgår också till kommunerna för annan hälso- och sjukvård, socialhemhjälp och samhällets ålgärder för handikappade. Hälso-, sjuk- och socialvård Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Allmän sjukvård m. m. -0,4 -0,1 -1,2 Deslatliga utgifterna för hälso- och sjukvård avser, fömtom ulgifter för vissastadiga myndigheler, statsbidrag till kommunerna för vissa former av hälso- ochsjukvård. Statensoch landstingskommunerna har träffat överenskommelse om ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för hälso- och sjukvård . Desammanlagda ersättningama beräknas fill ca för och 1986. Den största delen betalas av sjukförsäkringen. Huvudmannaskapetför institutioner, vilka benämns hem för vård och boende(tidigare ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter för alkohoholmissbmkare),har övergått från staten till landstings- och primärkommuner fr. o. m. den 1januari 1983. utgick driftbidrag med 711 milj. kr. Förslag om etlnytt statsbidragssystem har lämnats till (prop. 1984/85:151). Deföreslagna förändringarna innebär att statsbidragen till driften av hem förvård eller boende resp. till alkoholpolikliniker och vårdcentraler förnarkofikamissbmkare fr. o. m. slås ihop till ett gemensamt statsbidragfill missbrukarvård m.m. Ett vikfigt syfte med ett sammanslaget bidrag är atlluckra upp gränsen mellan institu- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 67 fionsvårdoch öppen vård. Därför föreslås att huvuddelen av bidraget ges till kommunernasom därigenom får frihet att välja de för sina behov och fömtsättningarlämpligaste vårdformerna. Inomäldre- och handikappomsorgen inriktas samhällels insalser i ökad omfallning påöppna vårdformer. Slalsbidrag lill den kommunala verksamhelen med socialhemhjälp utgår dels per årsarbetarkraft inom den sociala hemhjälpen, dels perålders- och förtidspensionär. Statsbidraget till social hemhjälp beräknas tillknappt för budgetårel 1985/86. Den kommunala kostnaden förverksamheten är beroende av volymen av social hemhjälp och av löneutvecklingenför aktuella personalkategorier. Samhälletsålgärder för handikappade omfattar flera områden. Den större delen avutgifterna - t.ex. förtidspensioner och handikappersättningar inomfolkpensioneringen, bidrag till driften av särskolor och stöd till arbetshandikappade redovisas inom andra ändamålsgrupper. I denna ändamålsgmpp ingår utgifter förfärdtjänst och social hemhjälp saml bidrag till organisationer m. m. Ansvarelför handikapphjälpmedel åvilar landstingen. Ersättning för hjälpmedlen lämnasöver sjukförsäkringen och redovisas därför i ändamålsgruppen sjukförsäkringarm. Statsbidraglill färdtjänst ulgår i princip av kommunernas koslnader förverksamheten och beräknas för /86 till 360 milj. kr.Kostnadsnivån bestäms av den allmänna kostnadsutvecklingen, antaletförflyilningshandikappade samt de enskilda kommunernas utformning avverksamhelen. Ökningstakten för statsbidraget lill färdtjänst har gradvisavtagit . a. på alt bidragsreglerna ändrals fr.o. m. bidragsårel 1981 i syfte alt begränsa kostnadsutvecklingen och samtidigtutjämna skillnaderna mellan kommunema. harantagits en mindre volymökning. Ändamålsgmppenomfattar vägväsendet inkl. trafiksäkerhet, affärsverk (postverket, leleverkel,, luftfartsverket och ) samt stöd till lokaloch regional kollektivtrafik m.m. Fördriftverksamhelen inom vägväsendet baseras långtidsbudgetens beräkningar på deplaneringsfömlsätlningar som statsmakterna utfärdat. Fömtsättningarna innebärrealt oförändrade anslag. Ordinarie medel för vägbyggandet beräknas ligga påoförändrad nivå . Medel för väginvesteringar motiverade avsysselsällningsskäl är ej inräknade. Vidbedömningen av affärsverkens investeringsverksamhet har hänsyn tagits tillpågående arbelen samt beslutade program och projekt. m. /86 föreslås () lillgodose silt behovav medel för invesleringar i rullande materiel genom upplåning i Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå procentuell 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 -15,4 -55,6 -34,1 1984/85:114). SJ:s investeringar i infrastruktur och i trafikrörelsensfasta anläggningar föreslås bli finansierade över statsbudgeten. 1långtidsbudgeten beräknas dessa investeringar ligga på en reall oförändradnivå, dvs. 1 400 milj. kr. För SJ har vidare beaktats atl den särskildaersättning som utgår för lågprissystemet skall avvecklas t. o. m. budgetåret1987/88. Televerkettillgodoser fr.o.m. /85 silt kapitalbehov genom upplåning påden allmänna kapitalmarknaden. Någon anslagsbelastning har därför inte tagitsupp i långtidsbudgeten. m. budgetårel 1984/85 har postverket möjlighet att finansiera samtligainvesteringar med medel utanför statsbudgeten. Investeringsutgifter underperioden kommer således inte all belasta långfidsbudgeten. Långtidsbudgetenför sjöfartsverksamheten påverkas främst av alt det tidsbegränsade stödet tillsvenska rederier upphör . För anslag som påverkas avkapitalkostnader har hänsyn tagits till redan beslutade investeringar och tillett realt oförändrai investeringsbelopp som avser ren återanskaffning av olikaslags materiel . Destatliga investeringarna inom ändamålsgmppen Kommunikationer är omfattande. Deojämföriigt största insatsema avser vägbyggande, järnvägs- ochteleanläggningar. Dessa svarar för av totalutgifterna som kanberäknas fill . I diagram 1 visas ändamålsgmppens lotalainvesteringsulgifter samt fördelningen av dessa för /86oberoende av finansieringskälla. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Diagram1 Fördelning av större statliga investeringsuppgifter inom ändamålsgruppenkommunikationer för /86 Deinvesteringar i nät och annan utmsining som beräknas falla påteleverkskoncernen uppgår för /86 till ca 6,2 miljarder kronor.För de påföljande åren beräknas investeringsnivån uppgå till sammastorleksordning. Investeringsutgiflerna finansieras helt utanför statsbudgeten.Kapitalanskaffningen handhas normalt av . SJ:sinvesteringar beräknas för /86 uppgå till ca 2,6 miljarderkronor. Däri ingår dels en leasing-ram om totalt 70 milj. kr. förgodsvagnsanskaffning och dels bussanskaffning m.m. för ca 230 milj. kr. genomett särskilt dotterbolag. Investeringar i mllande materiel för 600 milj. kr.föreslås få finansieras genom upplåning i riksgäldskonlorel. Deberäknade investeringsutgifterna för postväsendet uppgår till ca 910 milj. kr.för budgetårel 1985/86, varav ca 540 milj. kr. för byggande av posthus.Investeringarna föreslås få finansieras med i postverkels rörelse tillgängligalikvida medel. Enligt nuvarande planer kommer nivån på byggnadsverksamhetenatt sjunka någol framöver. Detla gäller också invesleringar i fordon,sorteringsmaskiner m. m. som /86 beräknas fill ca 370 milj. kr. Utgifternaför vägbyggandet kommer totalt för /86 all uppgå fill 1,5miljarder kronor, varav det slalliga vägbyggandel svarar för . I dettabelopp ingår även de vägbyggnadsprojekt som föranleds av beslutadesysselsättningsinsalser.