prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — 4.4Fiskeristyrelsen: Vad gäller den centrala administrationen utom havsfiskelaboratorielfinner atl styrelsens organisalionsförslag blir obetydligtdyrare än utredningens. Styrelsensförslag att havsfiskelaboratoriet inte skall omlokaliseras från Lysekilsområdetinnebär att engångsutgifter om ca 7 milj. kr. Frånkostnadssynpunkt finner styrelsen således sitt organisationsförslag klartöverlägset utredningens. ---- styrelsenfinner att den nya organisationen bör kunna genomföras Prop.1984/85:143 196 j»r;.:.,... ',sozp. med förslag till regiering av priserna på fiskm m under /86 (2 bilagor) Regeringen har i beslut uppdragit åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochjordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffande prisregleringen på fisk under /86. Förslaget skall utformas medbeaktande av att riktpunkten för prisregleringen är att den i förstahand bör bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Regleringen bör ges en sådan utformning att de beräknade kostnaderna minskas jämfört med vad som i jordbruksnämndens regleringsskrivelse den 8februari 1984 beräknades. Nämnden bör föreslå en minskad normkvantitet för sill med utgångspunkt bl a i att fiske främst bör ske efter fiskslag som kan få en lönsam avsättning. Förutsättningarna för en uppdelning av normkvantitetenför sill på storlek och kuststräcka bör också redovisas. En normkvantitet även för torsk bör övervägas med utgångspunkt i bl a önskvärdheten av att fisket inriktas på lönsamma fiskslag. Mot bakgrund av bl a att tillämpningen av lägstapriserna anses ha haft en hämmande inverkan på exportmöjligheterna bör jordbruksnämnden utforma förslaget med utgångspunkt i att export av obereddfisk exkluderas från resp normkvantitet. Lagstaprisetanses också ha haft negativa konsekvenser för den svenskafisk-beredningsindustrins möjligheter att exportera beredd vara. förslag bör därför innehålla förslag till åtgärder så att exportmöjligheterna kan tas till vara. Nämnden bör vidare föreslå från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för de fall avräkningspriset överstiger normpriset. bör enligt uppdraget vidare avge förslag till disposition av medel urprisregleringskassan förfisk för att bestrida kostnaden för utsättning av laxfisk och ål. Därvid bör särskilt tas upp en medelsram för fortsatt försöksverksamhet med s k försenad utsättning av lax. Förslaget skall även omfatta disposition av medelur prisregleringskassan för attbestrida kostnaden förpremier för den kollektiva trygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnadenför trygghetsförsäkringen skall räknas av från normpriset. 1984/85:143 197 har nuöverlagt med fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk - . överläggningarnahar lett till en uppgörelse och i samförstånd meddelegationerna lägger nämnden fram följandeförslag till stödåtgärder inom fisket för nämnda period. De av beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112), JoU 23, rskr 272) omfattar ettinkomstmål, ett konsumentpolitiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mäl. Nämnden harberört dessa olika mål bl a i nämndensregleringsskrivelse till regeringen . De beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk innebär bl a att det s k normprissystemettogs i bruk. Normprissystemet innebäri huvudsak att normpriser och norm-kvantiteter för de viktigare slagen av fisk fastställs av statsmakterna efter förslagav jordbruksnämnden. Normpriserna skall i principsättas så att fisket nåravsedd lönsamhet enligt riksdagsbeslut. Normkvantitet anger den kvantitetför vilken pristillägg högst kan utgå. I bilaga 1 återfinnsvissa uppgifter om utfallet av normprissystemet m m under /84. Enligt 1978 årsriksdagsbeslut sammanfattas målsättningen förfiskeripolitiken på följande sätt. "Målet för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområdena där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Inkomstmålet har ipropositionen närmare definierats att avse defiskare som är sysselsatta i ett rationelltbedrivet yrkesfiske. De fiskelag som bedrivit fiske och landat sin fångst i minst av året motsvarar ca 45S av alla fiskelag och ca 40X avhela fiskekåren i saltsjöfisket samt svarar För av fångsterna. Lönsamhetsutvecklingen för dessa fiskelag kan därför läggas tillgrund för bedömning av inkomsterna inom det heltidsdrivna fisket. Till överläggningarnahar inkomstmaterialet funnits tillgängligt enbart i form av jordbruksnämndens och lönsamhetsundersökning. Inkomstnivån för olika fiskeinriktningar framgår av tabell 1 i form av kalkylnetto per man. Kalkylnettoper man är en driftsekonomisk term och harberäknats som fiskelagets totala intäkter ./. totala kostnader utslaget per man före avdrag föregenavgifter och skatt. Inkomstnivån1983 för heltidsfiskande i lagfiske enligtlönsamhetsundersökningen samt.procentuella förändringar iinkomsterna gentemot 1982 och 1980 tto 1983'' -:q%' +26?r'' 10' i ra +2(>% "6) '6) 1) Lönsamhetsundersökningengörs av jordbruksnämnden i samarbete med och ären enkätundersökning överlönsamheten för fiskelag. 2) Kalkylnetto är en driftsekonomisk term och avser intäkter ./. kostnader , fördelatper man. Ev vinst eller förlust i verksamheten har påverkat kalkylnettot. Detta påverkas ävenom fartyget ägs av utanför fisket ståendepersoner. Såväl den taxeringsmässiga inkomsten som den s k manslottenskiljer sig från kalkylnettot. 3) Enligtdelundersökningen avseende identiska fartyg för båda åren. 4) Enligt delundersökningarna1983, 1982 resp 1981 avseende , kedjade med varandra. Prop.1984/85:143 199 5) Då enbart ett fåtalfartygsförhållanden ligger till grund förberäkningarna bör resultatet tolkas med stor försiktighet. 6) årsundersökning har övrigt fiske som fiskeinriktning tillkommit istatistiken. Jämförelser längre tillbaka i tiden än 1982 kan därför vara missvisande främst vad gäller fiskfiskarna. Av tabell 1 framgåratt kalkylnettot per man var störstför fiskfiskare och förkombinationsfiskarna på sydkusten. Även sillfiskarna på väst- och ostkusten uppvisarkalkylnetton över genomsnittet. I delundersökningen somjämför utvecklingen av kalkylnetton föridentiska fartyg mellan framgår att förändringen ikalkylnettona varierar kraftigt beroende på fiskeinriktning. Fiskfiskarna på ökade sina kalkylnetton med drygt 50?ö medan förfiskfiskarna på ostkusten kalkylnettona minskademed nära 20S. Av fiskare har sillfiskarnaoch i övrigfiskarna i stort oförändradekalkylnetton 1983 mot 1982. Räkfiskarnahar ökat sitt kalkylnetto med nära 30?o medan kombinationsfiskarna ökade kalkylnettot . Störst ökning av kalkylnettot hade fiskfiskarna med 53?». Påsydkusten har lönsamheten i fiskfisket gått framåt. Kalkylnettot har ökat mellan 1982 och 1983.Det för sydkusten så betydelsefulla kombinationsfiskethar en betydligt mindre ökningi kalkylnettot på 5?i. Det mindre betydelsefulla övrigfisket uppvisar en kraftig lönsamhetsförbättring på . Ostkustens fiskelag uppvisar en lite annorlunda lönsamhetsförändring änsyd- och . Sillfiskarna har ökat kalkylnettot . Fiskfiskarna och kombinationsfiskarna uppvisar lägre kalkylnetton 1983 än 1982. Lönsamhetsutvecklingen i fisketmellan kan variera mer eller mindre beroende på tillfälligafaktorer. Det kan därför vara motiverat att studera lönsamhetsutvecklingenmellan . I tabell 1 framgår ävenutvecklingen av kalkylnettona . Kalkylnettona har medundantag för fiskfisket på ostkusten och kombinationsfisket på ökat med mer än50% . Ökningen i kalkylnettot förfiskfiskarna på ostkusten och kombinationsfiskarnapå är drygt 25X. För sill påostkusten och fiskfiske på sydkusten, har kalkylnettona nära fördubblats. Den relativt sämreutvecklingen i lönsamheten för fiskfiskarna påostkusten ger utslag även på nivån av kalkylnettot. Fiskfiskarna på ostkusten tillsammans med övrigfiskarna påostkusten uppvisar de klart lägstakalkylnettona. 1984/85:143 200 Pristilläggens andel av kalkylnettona 1983 jämfört med är klart lägre för samtliga fiskeinriktningar utom för sillfiskarna, där andelen är oförändrad. Av kalkylnettot per man för sillfisket utgör mer än 25?i pristillägg. Även kombinationsfiskarna harrelativt stora pristilläggsandelarpå 15 till 25?ö. Pristilläggets andel av kalkylnettot för kombinationsfiskarna på syd- och är lägre än förutvarande år. För fiskfiskarna på syd- och ostkusten spelade under1983 pristilläggenringa roll. Andelen pristillägg av kalkylnettot var 1!o. Även för räkfisket och övrigfisket var andelen pristillägg relativt låg på . På är sill- och fiskfisket två av de betydelsefullastefiskeinriktningarna. Dessa fiskeinriktningar uppvisar på också den bästa lönsamheten. Kombinationsfisket är såväl det mest betydelsefulla som lönsamma fisket på sydkusten. Lönsamhetsutvecklingen är visserligen lägre än för många andra fiskeinriktningar men lönsamhetsnivån har alltid legat relativt högt. Påostkusten är strömmingsfisket alltjämt det mest betydelsefullastefisket jämte kombinationsfisket. är det enbart strömmingfisket som ökat sin lönsamhet. Strömmingfisket är också det enda fisket på ostkusten som har en lönsamhet i nivå med andra kuststräckor. Prognos för fångster och avsättning 1985/86 Av den totala svenska fiskfångsten, som legat kring 240 000 - 250 000ton, utgörs drygt hälften eller ca avsill/strömming för konsumtion och ca en femtedeleller drygt av torsk. Sill och torsk är således de helt dominerandefiskslagen i det svenska fisket. Avsättningav sill/strömming på den svenska marknaden uppgår till ca , varavknappt avser svenskfångad sill/strömmingoch ca avser importerad saltad eller kryddad sill. Exporten av obereddoch filéad sill/ strömming uppgår till ca , varavhuvuddelen avsätts i . Den europeiska sillmarknaden domineras f n av det starkt ökade utbudet av nordsjösill. Sillfisket i , som varit förbjudet , öppnades åter 1983. Fångsten 1983 beräknas ha uppgått till , varav den övervägande delen avsattes till mänsklig konsumtion. Sillfångsten i väntas uppgå till 1984/85:143 201 I sammanhanget bör dock kommas ihåg att det trots fångstförbudet fiskats sill i . väntas dessutom mycket stora fångster - upp emot - av den atlantoskandiska sillen,som fångas utanför och . Storleken av den västeuropeiska sillmarknaden beräknas till ca . Härav svarar den västtyska marknaden för ca . Det är knappast troligt att konsumtionenkommer att uppvisa någonstörre ökning som svar på ett ökat utbud. Snarare kommer en större del av sill fångsterna att användas för framställning av fiskmjöl. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att utbudet av nordsjösill ökat på den europeiska marknaden detsenaste året och bedöms komma att öka ytterligare . Det ökade utbudet har fört med sig att priserna på sill fallit. Eftersom konsumtionentroligen inte kommer att öka inämnvärd grad är det sannolikt att priserna på sill kommer att förbli hårt pressade och bli ytterstpressade omkring 1987, när denatlantoskandiska sillen kommer att börja fångas i stora kvantiteter. Torskfångsterna i har ökat. Ar uppgick fångsten till ca , en ökning med jämfört med föregående år. Den övervägande delen ay de svenska torskfångsterna fås i . Ar 1983 avsattes ca 34 000 tontorsk i medan drygt exporterades i oberedd form. Motsvarandeexport uppgick preliminärt till . Importen avtorsk, som domineras av frysta filéer, beräknas 1984 ha uppgått till ca , omräknad till landad vikt. Torskmarknaden har varit fast med brist på råvara trots att det temporärt förekom avsättningssvårigheter. Även bedöms avsättningssituationen som relativtgynnsam. Det kan dock inte uteslutas att andra fiskarter övertar en del av torskmarknadenvilket i sin tur åtminstone på litet kan få en negativ effekt på priserna. Vad gäller fängstutrymmet utnyttjas inte tillgångarna i , och fulltut. Torskbeståndet i lär enligt de biologiska experternkomma att försämras . Beståndet förväntas ändå medge ett uttag på 50 000 - (levande vikt), d v s en i stort sett oförändrad kvantitet. Vad gäller övriga torskfiskar och flatfisk är importandelen över 90!«. Marknadsbilden för dessa fiskslag väntas inte förändras nämnvärt. Det finns ett utrymme för ökade fångster av svenska fiskare eftersomfångstkvoterna ej utnyttjats fulltut. 14 1984/85. Prop.1984/85:143 202 Regleringskostnader och finansiering /85 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli1984 till , en ökning med 9milj kr jämfört med . Motsvarande belopp för jordbruksnämndensprisregleringskassa var resp . Prisregleringsavgifttas ut på såväl svenskfångad som importerad fisk av förstahands-resp importvärdet eller motsvarande belopp i öre per kg. Avgiften beräknas tillförakassan ca . Av inkomsterna under /84 kom ca motsvarande 42!« från svenskafiskares fångster. Ränteintäkternapå de-medel som är inneståendei konjunkturutjämningsfonden resp prisregleringskassanuppgår till sammanlagt drygt tio miljkr. Den exportavgift som infördes från på viss söt-vattensfisk och ål tillfördeprisregleringskassan 1983/84 ca . De sammanlagda tillgångarna under innevarande år, inkl de budgetmedel som tillförts kassan, uppgårtill ca . De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår beräknadesursprungligen av nämnden till ca 84 - . Med hänsyn till svårigheternaatt göra en marknadsbedömning förtorsk valde nämnden att ange ett intervall inomvilket kostnaderna för pristilläggen förde normprissatta fiskslagen sannolikt skulle komma att ligga. Preliminära uppgifter föreliggernu beträffande kostnaderna för månaderna juli- . Dessa uppgår till ca37,jämfört med ca 1983. Anledningen tillatt kostnaderna är högre än under föregående är är bl a attsillpriserna fallit kraftigare än beräknat under hösten1984. Kostnaden förprisregleringen för /85 kan nu beräknas komma att ligga kring . Oet skulle i sin tur innebära att tillgångarnai jordbruksnämndens prisregleringskassa ochSvensk Fisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle kommaatt uppgå till ca vid regleringsårets utgång.Härtill kommer ca i intäkter inkl ränteintäkter under /86. Sammanlagt skulle stå till prisregleringens förfogande under /86. Förslag till normpriser m m för regleringsäret1985/86 Som utgångspunkt för förslaget tillnormpriser har nämnden och delegationerna haft normpri-sernaför innevarande regleringsår. Dessa föreslås räknas upp medhänsyn till bl a kostnadsutvecklingenför produktionsmedel under periodendecember -och löneutvecklingenför de stora lönekollektiven enligt löneavtal.Avdrag har även gjorts för rationaliseringsvinst. , fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen har enats om att föreslå att normpriserna räknas upp med i genomsnitt . Prop.1984/85:143 203 Vid överläggningarna inför /84 enades nämnden och delegationerna om attfinansiering av en kollektiv trygghets-försäkringinom yrkesfisket fick ske inom ramen för medel som beräknades bli tillfördaregleringen /84. Kostnaden för trygghetsförsäkringen beräknades till ochnormpriserna sänktes på så sätt att kostnaderna för pristill-läggen beräknades bli ca lägre. Genom att trygghetsförsäkringenavräknades med en sänkning av normpriserna /84 fick den därmed anses vara betald, om intekostnaden för försäkringen ändrades eller den faktiskaminskningen i kostnaden förpristilläggen avvek från den beräknade . Enligt fiskets förhandlingsdelegation beräknas kostnaderna för försäkringen /86 stiga med 1milj kr till . Den ökade kostnaden finansieras med ett avdrag från samtliga normpriser med per kg. Som frångått ovan föreslås en genomsnittlig uppskrivning avnormpriserna . Under innevarande regleringsår skrevs torskpriserna upp med /kg för att säsongmässigt stimulera torskfisket. Då denna satsning synes ha slagit väl ut föreslås att priserna på torsk även under nästföljande regleringsår ligger på en högre nivå under första hälften av regleringsåret än under den andra. För'attstimulera fisket efter bristfisk samt med hänsyn till marknadsläget i övrigt, har tyngdpunkten i förslaget till uppräkning av,normpriserna lagts vidtorsk och de s k övriggrupperna . Normpriserna för dessa fiskslag föreslås uppräknade med 5,. Normpriserna på sill föreslås uppräknade med . Vidare föreslås att kokräka under /86 ej åsätts normpris utan erhåller ett fast pristillägg (se punkt 7.6.1. Förslagettill normpriser /86 samt jämförelser med priserna för innevarande och återfinns i bilaga 2. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas i syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk sominte skulle kunna tas till vara som människoföda. Reglerna för normkvantitet anger för vilken kvantitet pristillägg utgår. De medför således i och för sig inte någon begränsning i fisket. /85 har normkvantitetfastställts endast för sill/strömming. Den uppgår till . 1) Hit räknas främst viktigare slag av annantorskfisk och plattfisk. Prop.1984/85:143 204 kan bedöma torde den internationellaefterfrågan på sill inte komma att förbättras under det kommande regleringsåret. Inom landet konsumeras endast40 svenskfångad sill. Fisket efter sill iNordsjön kommer att öka medan svenska fiskare är nära nog helt utestängda från detta fångstområde. Därtill kommer att den tullfriakontingenten för sill - 14februari successivt skrivits ned. EG har i bundit en tullfri kontingent på . Något beslut om tillägg till denna kontingent - har inte fattats i EG. Mot denna bakgrund har jordbruksnämdnen och delegationerna enats omatt föreslå att normkvantiteten för sill/strömming för /86 sänks till . En ökningav torksfisket ligger i linje med de fiskeripolitiska målen om inriktning av fisket efter bristfiskslag.På sikt bör en sådan inriktning verka höjande på fiskets inkomster utan attkonsumentpriserna behöverstiga. Med beaktande av detta samt en sänkt normkvantitet för sill/strömming har nämndenoch delegationerna enats om att föreslå att någon normkvantitet för torsk inte införs för /86 Pristillägg kan utgå om jämförelsepriset (det genomsnittliga avräkningspriset till fiskaren)understiger normpriset. Hur stor andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris som skall utgå i pristillägg skall enligt statsmakternasbeslut tas upp vid överläggningarna. Under innevarande regleringsär utgår pristillägg ned 65!o av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för torsk och för övriga normprissatta fiskslag . Under innevarande regleringsår har sillpriserna fallit relativtkraftigt framför allt som en följd av det ökade utbudet av Nordsjösill. nu kan bedöma beräknas kostnaderna för pristilläggen på sill under innevarande regleringsår komma att uppgå till . Mot bl adenna bakgrund har jordbruksnämnden och de bådadelegationerna enats om att föreslå att kostnaderna för pristillägg på sill maximeras till . För att undvika att de anslagnamedlen förbrukas före regleringsårets utgång bör ett visst belopp betalas ut a contotill fiskaren nedan återstoden,beroende på marknadsutvecklingen, antingenbetalas ut helt eller delvis eller innehålls. nu kan bedöma behöver innehållas. Vad gäller torsk har delegationerna enats om att föreslå att pristillagg till fiskaren inteutbetalas om det beräknadepristillägget för en regleringsperiod jppgår till /kg eller mindre. Skulle pristillägget bli större än ovannämnda belopp utbetalas hela beloppettill fiskaren (se även punkt .8.2). 1984/85:143 205 För övriga fiskslag föreslås inga modifikationer i vad avserutbetalning av pristilläggen. En lägstaprisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på marknaden. Lägstapriserna fastställs av regleringsföreningen . För den fisk som inte kan säljas till lägstapris Fastställer Svensk Fisk överskottspriser. Nivån för överskottspriserna avgörs enligt statsmakternas beslutytterst av de medel som ställts till Svensk Fisks disposition för detta ändamål d v s i första hand de marknadsintäkter som flyter in från försäljning av till föreningen överlämnade kvantiteter. Underinnevarande regleringsår hardessutom anslagits av regleringsmedel för att kunna hålla nivån högre än eljest. Vidare gäller under detta regleringsår att för torsk överskottspriset får utgöra högst av lagstapriset och för övriga normprissatta fiskslag medundantag av sill/strömminghögst av lagstapriset. För sill/strömming fastställs överskotts-priserna i särskild ordning innebärande bl a att ett extra stöd utgår för de mindre storlekarna. Vidare gäller att överskott av liten sill får avsättas endast som djurföda eller för framställning av fiskmjöl. Nämndenföreslår att ovan nämnda system för att fastställa överskottspriserna och hantering av övertagna kvantiteter får gälla även /86. För attkunna hålla överskottspriserna på en rimlig nivå har sedan normprissystemet infördes ett särskilt belopp anslagits för överskottshantering. För innevarande regleringsår har anslagits för detta ändamål. Oe anslagn beloppen har hittillsinte behövts tas i anspråk fullt ut. och delegationerna har därför enats om att föreslå att även för det kommande regleringsåret anslås för att överskottspriserna skall kunna liggavid en rimlig nivå. En samordning av försäljningoch distribution på fiskets område har varit aktuell utan att några påtagliga resultat uppnåtts. En sådan samordning förväntas leda till en effekliviseringav fiskförsäljningen och distributionen. Härigenom kunde en höjning av avräkningspriset till fiskaren möjliggöras och i vissa lägen möjligen även till en höjning av lägstapriserna, varigenomregleringskostnaderna kunde minskas. Detta skulle i sin tur kunna leda till ökade överskott. Bl a mot bakgrund härav har jordbruksnämnden och delegationerna enats omatt jordbruksnämnden bör bemyndigas medge att, i händelse av att det ovan föreslagna beloppet på skulle visa sig varaotillräckligt. efter prövning av jordbruksnämnden får ta i anspråk ytterligare medel för överskot t shanter ingen. Prop.1984/85:143 206 Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt stöd i form av regionalt fraktstöd till fiskare bosatta på . Stödet utbetalas av direkttill fiskaren för all landad strömming och torsk avsedd för human konsumtion till köpare på (län och norrut). Stödet utgår med högst /kg och är maximerat till . Nämndenoch delegationerna har enats om att föreslå att ovan nämnda stödform får fortsätta även under /86. Stödbeloppet bör uppgå till totalt högst och motsvara högst /kg landad strömming eller torsk. Pristillägg utgår f n för de viktigaste slagen av sötvattensfisk i form av särskilda pristillägg. Dessa pristillägg är för innevarande regleringsär /kg för gädda, gös och sik och /kg för abborre, lake och siklöja. Nämndenoch delegationerna har enats om att föreslå att pristilläggen räknas upp till 1:80 resp perkg. Den högre pristilläggsgruppen föreslås avse gädda, gös, sik samt rensad och flådd lake och den lägre gruppen abborre, siklöja samt annan lake. Endast fisk såld till human konsumtion bör vara berättigad till pristillägg. Nämnden och delegationerna har enatsom att föreslå ett fraktstöd för ogräsfisk frän insjöarna till fiskmjölsfabriken på . Fraktstödet skall ses som en fiskevårdande åtgärd och främja att ogräsfisk inte kastas tillbaka i insjöarna utan tas om hand. Stödet föreslås maximeras till . Stödtill insjöfisket föreslås ske även i form av utplantering av vissa fiskslag. Förslag härom framförs under punkt 7.7.2.nedan. Kokräkahar sedan normprissystemets införande hört till de normprissattafiskslagen. Till följd av framför allt sjunkande . fångster har det genomsnittliga avräkningspriset legat över normpriset, varför pristillägg inte utgått.