prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Verket har påbörjat etl arbete inom detta område. Detär också enligt verket väsentligt atl kunna redovisa hur en fortsattvattenkraftutbyggnad kan genomföras. Vatlenfallsverkel föreslår alt förstudieri form av översiktsplaner genomförs för och sä att dtbältre underlag för bedömning av konsekvenserna av en eventuell utbyggnad kanredovisas. Vatlenfallsverkdsutbyggnadsplan föreslås omfatta följande projekt. 1983/84:25 bil. 1980/81:90 bil. 1981/82:100 bil. 1982/83:100 bil. 1982/83:100 bil. 1982/83:25 bil. 1975/76:100 bil. 1984/85:120 280 Sillrekraftstation är i dt sådant skick att genomgripande åtgärder nu behövs för attsäkerställa fortsatt drift. Ombyggnaden av Sillre innebär att de två befintligaaggregaten ersätts med ett nytt. Befintliga dammar, vattenvägar och byggnaderbehålls och mstas upp. Ombyggnaden medför alt medelårsproduktionen ökar med ca4 GWh till totalt 30 GWh. Effekten uppgår till 11 MW. Skärblackakraftstation ingår i den planerade ombyggnaden av äldre stationer i MotalaStröm mellan Roxen och Glan. Efler ombyggnaden av ökarmedelårsproduktionen från 30 till 50 GWh. Maximieffek-ten blir 10 MW.Anläggningen ägs av . äger av aktierna idetta bolag. Vattenfallsverkethar i skrivelse begärt medel för tillbyggnad avkraftstationerna och Gallejaur i . Tillbyggnadernainnebär att effekten ökar med 62 MW i och 101 MW i Gallejaur. En ökadårs- och korttidsreglering innebär alt värdel av kraftproduktionen ökar. Vattenfallsverkethar i skrivelse begärt medel för om- och Ullbyggnad avÄlvkarleby kraftverk. Medelsbehovet beräknas totalt till 600 milj.kr., varav 60milj.kr. för /86. Kraftstationen som byggdes behövernu repareras för att de åriiga underhållkostnaderna skall kunna hållas nere ochfortsatt drift garanteras. Härvid bör också en Ullbyggnad med elt sjätteaggregat göras. Om- och Ullbyggnaden beräknas öka energiproduktionen med ca 50GWh. 4 ingår i vattenfallsverkets projektreserv. Ekonomin vid ettgenomförande av 4 är beroende av atl de övriga effektutbyggnader inedre som ingår i planen kommer till utförande. Av dessa ärutbyggnaderna i Krångede och Gammelänge beroende av att Ammersåns överledningkan genomföras. Mot denna bakgrund föreslår verket i anslagsframställningen altStadsforsen 4 bibehålls i projektreserven och att projektet överförs tillutbyggnadsplanen när möjligheterna till övriga utbyggnader bättre kan överblickas. Kraftproduktionsapparatenkompletteras successivt för att göra del möjhgt att effektivare utnyttjabefintliga anläggningar. redovisar i anslagsframställningennågra kompletteringar som har beslutats . Genomdämningshöjning i om 0,6 m kan en produktionsökning om 11 GWhåstadkommas. Överiedning av Kallisjokk lill Messaure dämningsområde beräknasöka årsproduktionen i Messaure kraftstation med i medeltal 6 GWh. En höjning avdämningen vid Bodens kraftstation med 0,5 m beräknas dels ge ett årligtproduktionstillskolt om 6 GWh, dels väsentligt minska problemen med isdämninginom Bodens dämningsområde. Projeklen och ingår i den beslutadeplanen för utbyggnad av vattenkraften. Utbyggnadsplanenför värmekraft har kompletterats med Prop.1984/85:120 281 ombyggnadav kraftvärmeverket i . ägs av i vilketvatlenfallsverkel och äger hälften vardera av akUerna.Regeringen godkände ett till-läggsavtal till konsortialavtalet.Tilläggsavtalet innebär att del ursprungligen oljeeldade kraftvärmeverketskall byggas om till fastbränsleeldning. Den ombyggda anläggningen planeraskunna tas i drift . Efler planeras lorvanvändas. Vattenfallsverkdredovisar i anslagsframställningen atl en förstudie pågår om humvidaånggeneratorerna i skall bylas ul. 1 skrivelse den 11 januari 1985har verket hemställt om medel för byte av ånggeneratorerna. De nyaånggeneratorerna avses dimensioneras så att de medger ell ökal effektuttag med50 MW. Bytet planeras ske . För att den tid som reaktorn avställspå grund av bytet skall bli så kort som möjligl måste förberedelsearbeten utförasfr. o. m. vid varje årlig revision. Investeringskoslnadema förreaktorbytet beräknas tolall till 900 milj.kr. i i nuvarande prisläge.Kostnaderna under /86 beräknas till 95 milj. kr. I förhållandetill alternativet inget byte beräknas investeringskostnaden vara återbetaldinom efter bytet. Återbetalningstiden minskar om en effekthöjningfår ske. Närdel gäller utbyggnad av dislribuiionsanläggningar anför vattenfallsverket attdel f. n. pågår stora anläggningsarbeten i östra för anslutning avForsmark 3 och förstärkning av matning. Vidare pågårlednings- och slalionsarbeten för anslutning av 3. Dessautbyggnader är av stor betydelse för kraftnätets driftsäkerhet och Färdigställstill största delen under /85. Deäldsta delarna av 220 kV-syslemet planeras ersättas med nya 400 kV-ledningar,till största delen med användning av de befintliga 220 kV-ledningsgatoma. Deförsta delprojekten föreslås nu påbörjas och kommer att vara färdiga år 1987.Det gäller ledningarna Ramsele-Midskog och . 220 kV-ledningenFinnslätten-Himmda-Örebro byggs om till 400 kV-standard . År 1990tas den första nya 400 kV-ledningen mellan och idrift med sträckningen Midskog-Ånge-Ljusdal-Morgårdshammar-Örebro. Denbefintliga överföringsförbindelsen mellan och (den s. k.Konliskankabeln) är och kan behöva las ur drift om . Entidigareläggning av ersättningsinvesteringen skulle innebära en fördubbladöverföringskapacitet under mellan och har i skrivelse den 13 febmari 1985 redogjort för enpreliminär överenskommelse med det jylländska kraftföretaget om alt byggaen ny likströmslänk med idrifttagning . Arbetet behöver påbörjasbudgetårel /86. Investeringskostnaderna för den nya länken skall fördelasmellan de två parterna på samma sätt som gäller för den nuvarandeöverföringsförbindelsen. koslnader beräknas uppgå tilltotalt 370 milj. kr., varav 70 milj. kr. Prop.1984/85:120 282 För atl upprätthålla driftsäkerhden sker siyrning ochövervakning från regionala daloriserade driftcentraler. Ulbyggnad av sådanadriftövervak-ningsanläggningar medför fortsatta invesleringar de närmaste åren.De nya centralerna gör del möjligl atl bättre och säkrare utnyttja befintligaproduktions- och distributionsanläggningar. Under budgetårel 1985/86 färdigställs driftcentralerna iVästsverige och i . /87 beräknas den nya driftcentralen iLuleå saml moderniseringen av de befintliga driftcentralerna i MellerstaNorrland bli färdiga. Utöver dessa beslulade projekt planeras under senaredelen av nya driftcentraler i , och samtdalorbyle och modernisering av kraflkontrolls informationssystem i Råcksta. De regionala näten omfattar distributionsanläggningar inomspännings-området 130-20 kV. Förväntade belastningsökningar medför behov avförstärkningar för all normal leveranssäkerhet skall kunna bibehållas. Inomregion är det huvudsakligen belastningsuivecklingen i Bohuslänskustområden som kräver betydande investeringar. Inom de mellansvenskaregionerna är det belastningsuivecklingen inom , Södermanlandoch som i försia hand framtvingar förstärkningar. InomNorbottensregionen är det tillkomsten av Svartbyns 400/130 kVtransformatorslation samt belastningsuivecklingen inom kustområdena som huvudsakligenmotiverar förstärkningsåtgärder. För vattenfallsverkets lokala nät beräknar verket attinvesteringsbehovet är något större budgetårel 1985/86 än /85. Verket har under /84 köpteldisiributionsföreningarna Björkseleorten, Årdala-Ripsa och Råby-Bärbo. Den iköpet av AB Bergslagens Gemensamma () ingåendeddaljdislributions-verksamheten har inordnats i vattenfallsverkets egendetaljdistribution. har anpassat sin organisation för atlkunna bistå kommuner, landsting, industrier etc. med ökad service ochmedverkan vid genomförande av insatser inom energiområdet. Energirådgivning ochförstudier görs inom ramen för normal kundUänst. Verket deltar vidare påkommersiella villkor i projektering och genomförande av värmepumpar, elpannor,fastbränsleanläggningar, pannkonvertering, bränsleförsörjning m.m. Verket samarbetar med en rad kommuner. I har bildatsett bolag med uppgift att uppföra, äga och driva en 20 MW hetvattenpanna eldadmed i första hand torv. 1 har bildats etl bolag med uppgift atluppföra, äga och driva en hetvattencentral baserad på fastbränsle. Med var och en av de fem kommunerna i östra har verket bildat bolag meduppgift att handha huvudortens fjärrvärmeförsörjning och att förbasproduktionen bygga pannor för inhemskt bränsle. Arbetet med projeklen inom de nämnda .sju bolagenfortskrider planenligt. Dessulom medverkar vatlenfallsverkel i värmeprojeki ibl.a. Avesla, , , och . Med vardera Tierpsoch kommuner har verkel bildal bolag med uppgifl all handhafjärrvärmeförsörjning. För budgetårel 1985/86 innebär vatlenfallsverkdsmedelsberäkning i anslagsframslällningen och de kompletterande skrivelser jagnyss har nämnl ell tolall behov av en investeringsram om 3 050,2 milj. kr.Behovet har beräknats utifrån förutsättningen att inflationen kan begränsaslill för kalenderårel 1985. Investeringarna ligger under /86 på enavsevärt lägre nivå än under innevarande budgetår. 1 första hand är detinvesleringar i kärnkraflanläggningar och slorkrafinät som minskar kraftigl.För vatten-kraftanläggningar samt regionala och lokala nät anges däremot etlökat investeringsbehov. Följande sammanslällning visar medelsförbmkningen under detvå senast förflutna budgetåren samt vattenfallsverkels beräknade förbmkningför innevarande och nästa budgetär. Beloppen är i milj. kr. och inkluderar såvälmedelsförbrukning inom ordinarie investeringsram som medel anvisade med slöd avfinansfullmaklen. För vattenkraftanläggningar föreslår vatlenfallsverkelföljande investeringsprogram (i milj. Stornorrfors kraftstation Aggregat 4 Laxede kraftstation Aggregat 3 m. m. Porsi kraftstation Aggregat 3 m. m. kraflstalion om- och lillbyggnad Kompletteringar och små kraftverk Förvärv och finansiering av valtenkraftanläggningar Behovel för /86 avser medel för atlfullfölja pågående utbyggnader samt för alt genomföra erforderliga efterarbetenoch kompletteringar i idrifttagna stationer. Vidare ingår medel för fem nyaulbyggnadsprojekt, nämligen ombyggnader av Sillre och ,tillbyggnader av och Gallejaur samt om- och tillbyggnad av Älvkarleby.Kapitaltillskott lill vattenkraftbolag omfattar medel till Ljusfors Kraft ABsom äger Skärblackaanläggningen. För kärnkraftanläggningar beräknas ett medelsbehov om353,2 milj. kr. För färdigställandet av inkl. erforderiigaefterarbeten och kompletteringar har beräknats 258,2 milj. kr. Vidare harberäknats 95 milj. kr. för byte av ångturbiner i . För övriga värmekrafianläggningar beräknas medelsbehovettill 17,2 milj. kr. Kompletleringsarbeten svarar för 12,4 milj. kr. härav ochomfattar medel för ell flertal kvalitetsförbättrande åtgärder i anläggningarsom har lagils i drift. För projekteringsarbeten beräknas 2,8 milj.kr. Dessamedel avser projektering av ell stöne och ett mindre kraftvärmeverk samt av en Prop.1984/85:120 285 Vidare ingår 2 milj.kr. som kapitalUllskoll lill isamband med förestående ombyggnad av kraftvärmeverket i . Imedelsbehov för värmeprodukiionsanläggningar upptas behov för anskaffning ochinstallation av elpannor, värmepumpar och andra värmeproduktionsanläggningarmed 51,5 milj.kr. Som kapitalUllskott till värmeproduktionsbolag upptas 50milj.kr. Medlen avser anläggningar för leverans av värme, framför allt i formav slora elpannor och värmepumpar. Fördistributionsanläggningar föreslår vattenfallsverkd följande investeringsprogram(i milj. Medelsbehovför tidigare Medelsbehov för tidigare Medelsbehov totalt redovisade arbeten ej redovisade arbeten Medelsbehovetför distributionsanläggningar ligger under /86 på en lägre nivåän under innevarande budgelår. Investeringarna i storkraftnätet minskarnämligen kraftigl på grund av att de stora lednings-och stationsarbetena föratt ansluta och 3 skall färdigställas under år 1985.Däremot ökar investeringarna i regionala och lokala nät. Vidare tillkommer deförsta ombyggnaderna av gamla 220 kV-ledningar samt tidigareläggning aversättande likströmslänk . Prop.1984/85:120 286 Medelsbehovelför tidigare inte redovisade storkraflanläggningar framgår av följandesammanställning (i milj. 400/220 V Repbäcken, ny trans- Morgårdshammar, ny trans- formatorstation 400/130 Medelsbehovelför övriga ändamål beräknas 62,8 milj. kr. I beloppet ingår för inköp ochkomplettering av fastigheter 29,7 milj. kr., för förvärv och finansiering aveldistributionsföretag 30 milj. kr. samt för investeringar i kanalanläggningar3,1 milj. kr. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att teckna borgen för lån lill bolag i vilka slatensvatlenfallsverk förvaltar statens aktier intill etl sammanlagt belopp av 13 515milj.kr., varav högst 395 milj.kr. för lån till eldistributionsföretag (prop.1983/84: 100 bil. 14, NU 30, rskr 297). Avramen har II 900 milj.kr. motiverats av behov av borgensteckning för lån påallmänna kapitalmarknaden till . Verketsborgensteckning för detta bolag uigjorde 10 117 milj.kr. per den 30 juni 1984.Därav avsåg 5 815 milj.kr. För /85 beräknasvattenfallsverkets andel av delägariån och borgensteckning för till313 milj.kr. resp. I 400 milj.kr. Block 3 beräknas vara i kommersiell drift vidslutet av /85. 1984/85:120 287 Verksamheleninom verkels eldistributionsbolag skall i första hand finansieras med bolagensegna medel och - i den mån dessa medel inte räcker för erforderligainvesteringsarbeten - med upplåning på allmänna kapitalmarknaden. För bolag sombedriver verksamhet inom expansiva områden och för bolag med omfattandeuppmstning av distributionsanläggningar blir upplåning ofrånkomlig. Flertaletav verkets aktieposter i eldistribulionsbolag har överförts till (). Vid upplåning på allmänna kapitalmarknaden krävsoftast borgen av bolagets ägare som säkerhet för lånen. SEAB:s borgensram förföretagens dotter- och intressebolag ingår i vattenfallsverkels borgensramfr.o.m. Ramenför vattenfallsverkets borgensåtaganden gentemot eldistributionsbolag är 395milj.kr. för budgetårel 1984/85. Den utnytUade delen av ramen var 271 milj. kr.den 30juni 1984. Under budgetårel 1984/85 fömtses tillkommande borgensåtagandenav verket och SEAB uppgå till 66 milj. kr. Motsvarande behov under budgetåret1985/86 beräknas uppgå till 179 milj.kr. Vattenfallsverkd föreslår en ökning avborgensramen med 150 milj. kr. till 545 milj. kr. för att möjliggöra återbetalningav vissa delägariån från verket. Avden nu gällande borgensramen har 1 220 milj.kr. motiverats av behov avborgensteckning för upplåning på allmänna kaptialmarknaden till andra bolag änForsmarks och eldistributionsbolag. Bl.a. har 285 milj.kr.motiverats av behov av borgensteckning för ;s finansiering avSädvaprojektet. Vidare har 140 milj.kr. motiverats av behov av borgensteckningför AB Kärnkraftutbildnings finansiering av simulator för Forsmark3/3. 340 milj. kr. har moUverats av Swedegas AB:s behov avborgensteckning för den del av stamledningen som svarar mot Sydgasprojektetstransportbehov. Den utnytUade delen av ramen var 575 milj. kr. den 30 juni1984. Erforderliga borgensåtaganden för budgetårel 1984/85 beräknas till 600milj. /86 föreslår verket att ramen höjs med 200 milj. kr. förborgensteckning för upplåning lill andra bolag. Härav avser 100 milj.kr.ytterligare borgensteckning för . avser ytterligareborgensteckning för AB Kärnkraftutbildnings finansiering av simulator förForsmark 3/3. Vidare beräknas behov av borgensåtaganden om bl. a.14 milj. kr. för och 4 milj. kr. Enligtgällande regler (prop. 1972; I bil. 15, NU 15, rskr 90) får återgåendeborgensåtaganden inle utnyttjas för ny borgensteckning. Det gäller dock inteden del av borgensramen som avser borgensåtaganden gentemoteldistributionsbolag. Under /84 återgick genom återbetalning avlån borgensåtaganden om 168 milj.kr. för och 9 milj.kr. för andra bolag än och eldistribulionsbolag.Borgensramen för /86 bör minskas med hänsyn härtill. 1984/85:120 288 Föratt reducera kapitalkostnaderna för gjordes hösten 1984en förtida återbetalning av ett utländskt lån som togs . Samiidigiupptogs ett i utländsk valuta lika slorl lån med samma återbetalningstid somdet ursprungliga länet, men med lägre ränta. fömlsattedärvid att nägon minskning av borgensramen ej skulle ske följd avåterbetalningen, eflersom denna var direkl kopplad lill en omplacering av lånmed samma tidpunkl för slutbetalning. Åven om borgensramen inle skall minskaslill följd av återbetalningen innebar transaktionen dl ökal utnyttjande avborgensramen med 68 milj. kr. Orsaken är att borgen för lån i utländsk valutaenligt gällande regler skall räknas efler den valutakurs som gällde vidtidpunkten för garanliålagandet. har i skrivelse den 17januari 1985 anmäll all för alt minskakapitalkostnaderna för utländska lån successivt söker ersätta vissa gamla lånmed nya. Med hänsyn de förändrade valutakurserna föreslår verkel attborgensramen höjs med 1000 milj. kr. för atl möjliggöra de lönsammaomplaceringar som kan komma att aktualiseras. Regeringenhar bemyndigats alt besluta atl bilda aktiebolag eller förvärva aktier isådant bolag inom statens vattenfallsverks verksamhelsområde i enlighel med vadföredragande statrådel anförde i prop. 1981/82:125 (NU 53. rskr 405). För andratyper av bolag än eldistributionsbolag begränsades därvid bemyndigandet intillett sammanlagt belopp som skulle fastställas . Detta belopp är 75milj.kr. för /85 (prop. 1983/84:100 bil. 14, NU 30. rskr 297).Vattenfallsverkel föreslår i anslagsframställningen att beloppet skallbegränsas lill 75 milj. kr. också för budgetårel 1985/86. Vattenfallsverkelbegär att verkets statskapital skall sättas ned med 11.7 milj.kr. för nedlagdakostnader för Fatsjöprojekiel. Som motiv härför anför vattenfallsverketföljande. Vattenfallsverketfick i uppdrag av regeringen att fullfölja projekteringen avsåväl Vojmå kraftstation som alternativet Fatsjö kraftstation med överledningav vatten från till i Åseleäl-vens flodområde. Verketredovisade uppdraget i skrivelse lill regeringen. Verketansåg att Vojmåalternativd kunde ge rimlig lönsamhei medanöveriedningsaliernativet skulle ge otillfredsställande resultat. Ibeslut redovisade regeringen motiven för fortsaltverksamhel kring övre och gav vatlenfallsverkel i uppdrag attfullfölja projekteringen av Fatsjöalternativet till prövning enligt vattenlagen. plan för vattenkraftens utbyggnad som beslulade ingickVojmåalternativet i stället för Fatsjöalternativet (prop. 1983/84:160, BoU 30,rskr 388). 1984/85:120 289 avFatsjöallernalivel utförts på regeringens speciella uppdrag och inte medförnågra rörelseintäkter begär verket att dess statskapital sätts ned med 11,7milj.kr. Vattenfallsverkdföreslår i sill förslag till driftslat för atl verkels nedlagdakoslnader för Projekl Gaslransilering nu skall slutregleras. Regeringenuppdrog den 10 seplember 1981 ål vattenfallsverkel att i samarbete med Swedegas.\B förprojektera en röriedning över svenskt område för transport av naturgasfrån till kontinenten. Uppdragel har senare utökats medförprojektering av en anknytande rörledning över svenskt område från Tröndelag. har i en särskild rapport redovisat förslag till huvudslräckningför en nordsydlig röriedning med anknytande ledning från Tröndelag. Rapportenbygger på ell omfatlande tekniskt-ekonomiskt projeklerings- ochutredningsmaterial av ell flertal konsulter. Koslnadernaför projektet har i enlighet med regeringens beslut angående driftslater förverket för budgetåren 1982/83-1984/85 förskotterats med driftmedel i avvaktanpå slutlig reglering av kostnaderna för projektet. Verkels totala kostnader förprojektet kommer att uppgå till 103 milj. kr. Yttrandenöver vattenfallsverkels anslagsframställning har avgetts av fullmäktige iriksbanken, , statens energiverk, ()och statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). anför att en fortsatt översyn av kraftledningssytemd i syfte atteffektivisera systemet är en angelägen uppgift. En sådan översyn bör ocksåmöjliggöra bättre ledningslräckningar och begränsa markin-trängen. Energiverketanser det arbete som intensifierats av vattenfallsverkel för översyn ochmodernisering av vattenkraftstationer som värdefulll. anser ocksådet arbele som vattenfallsverkd bedriver inom forsknings- ochutredningsområdet, särskilt avseende förbrännings- och elteknik, somvärdefullt. Kraftproducenternas roll och ansvar vad gäller utveckling ochdemonstation av ny energileknik understryks. SAMNanför atl anslagsframställningen visar att vattenfallsverkel har och kommer attfå problem i form av betydande personalöverskott inom anläggningsverksamheien.Samtidigt har verkel behov att rekrytera personal, bl.a. för att tillföraverket ny kompetens. Till viss del rör denna rekrytering verksamheler ochyrkeskategorier som inte direkl berörs av nedskärningar. Enligt SAMN:s meningbör verket först noga pröva möjligheterna att via personalutveckling ochintern rekrytering tillgodose detta behov av ny kompetens. Vattenfallsverkethar skyldighet alt försöka bereda de som omfattas av trygghetsavtalet försattanställning inom verket eller om detta inte går 19 1984/85. 1984/85:120 290 anställningvid andra statlig myndigheler med hjälp av SAMN. I denna fråga pågår redansamarbete mellan verket och nämnden. RRVkonstaterar beträffande vattenfallsverkels begäran om nedskrivning avstatskapital att den för projekteringen av Fatsjöalternativet bokfördainvesteringsutgiften måste skrivas ned i statens vatlenfallsverks redovisning.Nedskrivningen kan endera bokföras som en extraordinär kostnad, vilkenbelastar verksamhetsårels resultat, eller verkställas genom alt statkapitaletskrivs ned. Inför val av alternativ framhåller RRV att normall förekommandeundersökning och projektering som inte fullföljs bör slutligt belastaresultatet. Om ett verk åläggs att genomföra invesleringar som inte kan ge fullförräntning bör avkastningskravet begränsas till en sådan del av tillförtstatskapital som inte är större än att full förräntning beräknas kunna uppnås.För ett sådant investeringsobjekt som inte fullföljs bör det förränt-ningsphkligastatskapitalet helt skrivas ned. Föredragandensöver\'äganden 1sin anslagsframställning redovisar vattenfallsverket sin syn på vissa allmännaenergifrågor som bakgmnd till och förutsättning för den egna verksamhelen. Kravetpå att ersättning av olja med el skall inriktas mot metoder som inte gerlåsning till el söker verket tillgodose i tariffulformningen. Avtal omavkopplingsbara och avbrytbara elleveranser fömtsätter innehav av bränsleeldadpanna som reserv. Den tidsdiffereniierade tariffen för småhus m. m. uppmuntrartill kombinationsdrifl mellan elpanna och bränslepanna. Vatlenfallsverkelredovisar vidare att och kraftföretagen harpåbörjat en utredning för att ta fram underlag till en plan för utbyggnaden avkraftvärmeverk i landet. Härigenom skapas möjligheter alt samordnaIjärrvärmeföretagens och kraflfördagens planer. Jagkan konstatera att de utgångspunkter som verket redovisat för den egnaverksamheten ligger väl i linje med de riktlinjer för energipolitiken jag nysshar föreslagit. Jaggår nu över till att behandla frågor om vattenfallsverkets utbyggnadsprogram,medelsbehov m.m. Förinnevarande budgetår har under reservationsanslaget . : Kraftstationer m.m. anvisats 3 323 milj.kr. Anslaget ärberäknat med beaktande av att en marginal bör finnas för alt möjliggöra ensådan ökning av vattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår som kanpåkallas från kraftförsörjningssynpunkl. /86 förordar jag en investeringsram av 2 793 milj. kr. Ramen ärberäknad med beaktande av sådana kostnadsförändringar som erfarenhetsmässigtkan beräknas ske till del nya budgetårets början. Avföljande sammanställning framgår hur jag beräknar att vattenfallsverkelsmedelsförbmkning i huvudsak kommer att fördela sig på olika ob- jekisgrupper under /86. Som jämförelseredovisas utfallet för /84 och av verket beräknadmedelsförbrukning för budgetåren 1984/85 och 1985/86 (i milj. 1983/84 Ulfall 1984/85 Beräknat Medelsförbrukningen för vattenkraftanläggningar beräknarjag till 825,3 milj. kr. Medlen är beräknade så att tidigare beslutadeutbyggnads- och ombyggnadsarbeten vid Vietas, Laxede och Porsi i ,Stornorrfors i samt Upperud i skall kunna fortsättaplanenligt.