prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Bidrag till speciellaarbelslekniska hjälpmedel och särskilda anordningar pä arbelsplalsen kanlämnas med högst 50000kr. per hjälpmedel .-esp. per handikappad person. Inom enav regeringen faslställd i"am för merkosinaden kan bidrag lillarbelslekniska hjälpmedel nu i särskilda fal! lämnas med högre belopp än50000kr. budgetproposition föreslås atl också bidrag lill särskildaanordningar på arbetsplatsen skall kunna lämnas med högre belopp än 50000kr.,om del finns särskilda skäl alt lämna del högre bidragel. harbeslulal (AU 1984/85: 11, rskr 188) i enlighel med förslagel. Förutsättningarflnns således all förbättra handikappades möjligheter lill arbete med hjälp avdaiorbaserade hjälpmedel eller annan sädan utrustning pä arbetsplatsen.Samlidigt finns emellertid olika slag av praktiska svårigheter. Eftersom detla är elt nytl område där en snabb utvecklingsker, har tillräckligt expertkunnande ännu inte hunnit ulvecklas. Hanleringenav frågor rörande stöd till daiorbaserade arbetshjälpmedel blir därför arbetsochresurskrävande inom arbelsmarknadsverkel. Kosinaderna för dessaarbelshjälpmedel kan också uppgå lill mycket höga belopp. Etl annal problem äratl avgränsa i vad mån utrustningen är ett handikapphjälpmedel och i vilkenomfattning anskaffningen är ett led i en normal rationalisering påarbetsplatsen. Den snabba tekniska utvecklingen medför ell behov av att hittasmidigare former för atl siödja anskaffning av datorer som arbetshjälpmedel ålhandikappade. Som redan nämnts har regeringen tilldelal AMS 1,5 milj.kr. för alt genomföra ett projekl rörande teknikupphandling av mikrodatorer somarbetshjälpmedel åt handikappade. Projektet genomförs i samarbele med bl, a. statskontoret,handikappinstitutet och styrelsen för teknisk utveckhng (STU). I detta sammanhang kan jag också erinra om att för industripolitik i samarbete med studerar frågan om ett nordiskl samarbele vad avserteknisk upphandling av datorbaseradc handikapphjälpmedel. Prop.198-1/85:220 105 .lag hemstälier all regenngen bereder riksdagcji tillfälle ail la iiei av vad jag har anvöi"! om teknik oci-isysseisälining suml om arbeismiiiö, arbelsorganisalioii och medinOyiande vidanvändande av r\\ leknik. 1 KvJsuior och teknik Många iradilionella kvinnoarbelen inom induslri, serviceoch pä konlor löper risk att ralionaiiseras bon eiler fä ell väsentligl annatinnehåll genom den snabba lekniska utvecklingen. Detla är en avhuvudanledningarna lill mitl förslag till åigärdsprogram (prop. 1984/85:130)för ati förbättra kvinnornas villkor pä arbeismarknaden som regeringenöverlämnade lill . Jag kommer i del följande all kortfattat redogöra förinnehållel i proposilionen, Ulvecklingen under framför alll 1970-talel har inneburilatl kvinnorna definiiivi befäsl sin position på arbetsmarknaden. ärdock kvinnors och mäns situation i arbetslivet mycket olika. Kvinnor och mänhar olika länga arbelslider, arbelar i skilda branscher och inom skilda yrken.Denna uppdelning är särskilt påtaglig i ell inlernationellt perspekliv därSverige annars utmärks av en myckel hög kvinnlig förvärvsfrekvens. Enutveckling i riktning mol en mindre delad arbetsmarknad pågår dock. Det flnnsemellertid en pålaglig risk alt denna utveckling nu kan komma att ske i enbetydligt långsammare takt om inle särskilda åtgärder vidtas. Etl skäl för denna bedömning är atl datoriseringen inomarbetslivet innebär att många arbeten där kvinnor nu finns kommer atlralionaiiseras bort. Ett annat skäl är omstruktureringen av industrin sominnebär ökade krav på inle minst teknisk utbildning av arbetskraften. Detsenare kan komma all ytterligare försvära kvinnornas möjligheter alt bryta inpå hillills mansdominerade yrkesområden. I komplelteringspropositionen (prop.1982/83:150, AU 30, rskr 394) aviserades en kampanj i syfte att få industrinatl lidigarelägga ett kommande rekryteringsbehov och att utbilda för kommandebehov av kvalificerad arbetskraft. För kampanjen anslogs 100 milj. kr. Av dessa medel avsattes 10 milj. kr. till en delkampanjför att Prop.1984,/S5: 220 106 öka kvinnornas intresse för arbeie ocii vidaiculbildningir,on> industrin (den s.k. Itt-iniljoncrskampanjen). Delkampanjrii "Flei' k\'innor iill induslrin"skulle vara eu led i en mer läiigsikiig sii'aieg! med mäisiiiiningen ail breddakviniioriias a! ''be!smark-nad, ocli den skulle uiforinas s:°i aU möjlighetergavs till stor lokal vaiia-tioRsrikedom. En referensgmpp med förelrädare förarbeisinaikniidens paiier svaiade för uppläggningen av ka.mpanjen. Kampanjenhar bedrivii.-» i projekiforiii över hela landet och har haft ire olikaliuvudinrikiningar, uämiip.en åtgärder för all påverka flickors ulbildnings-och yrkesval, da-lauibiidning för kvinnor och rekryierings- ochvidai-culbilduingsålgärder i arbetslivet. Eflersom datoriseringen spelar så slor roll fbr kvinnorsarbetsmarknad kom daiaieknik-fiägoma in i flertalel projekl oavsetthuvudinriktning. en del av de projekt som de tekniska högskolorna leddeför alt påverka flickors ulbildnings- och yrkesval gavs utbildning resp.informalion i dala och leknik för flickor och lov. Intresset fördella var så slort atl högskolorna fick dubblera sina insatser för all i någonmän klara efterfrågan. I dalaulbildningsprojekien på industriarbelsplalser iSandviken, och har kvinnor rekryterats genom uppsökandeverksamhel till studiecirklar i datateknik. Många av kvinnoma arbelade skift.På några arbetsplatser har samfliga kvinnor deltagit i utbildningen. 1 etl parav förelagen har delta varil den mest omfattande satsningen på personalutbildningnågonsin. Erfarenhetema från kampanjens dataulbildningsprojekt har sedanutnyttjats i breddatautbildningen. Andra dataulbildningsprojekt har inneburitvidareulveckling av dataslu-ge-verksamhei och intematulbildning förinvandrarkvinnor. Totalt har 1,3 milj. kr. I utvärderingen av dessa projekl påpekar många kvinnorvärdet av atl utbildning inom vad som anses vara etl manligt ämne getts i renakvinnogrupper. Den enkönade gruppen lycks ha varil en fömtsättningför kvinnomas deltagande. Tillströmningen till datautbildningsprojekten harvaril så stor atl en viss brist på ulbildade lärare gjort sig kännbar. Mångadatacirkeldel-tagare har uttalat intresse för fortsatt datautbildning. Även i rekryterings- och vidareutbildningsprojekten fannsinslag av datautbildning. Projekten i denna del har visat en myckel storbredd, från orienteringskurser till kvalificerad utbildning i elektroteknik ochrobotteknik. Erfarenhetema frän 10-miljonerskampanjen visar attdatautbildnings-program som är specialdestinerade till kvinnor ären fömtsättning för att kvinnoma skall delta. Mycket av den verksamhet som inleddes under kampanjeningår nu som en del i myndigheters och organisalioners löpande arbete.Fortfarande finns emellertid utrymme för ett fortsatt projektarbete inomväsentliga områden från förskolan till alla nivåer i arbetslivet. '85: 221! 4.3 Diitufffi-kttitredningens förslag om kvinnornasarhcismarkiiad.ssituation 'cdningen fick genom lilläggsdirekliv är 1982i uppdi'ag att sii;'ski!i stiiticra kvinnornas arbeismarknadssiluaiion isamband med da-loi'iseriii«, I anslulning härtill uiarbeiades ensekreiarialsrappori (DsA !9>)3;9) i-aintorsaulomalion och kvinnorsi'raintida arbetsmarknad. Utredningen bar ftinnit alt kvinnor, särskilt lågutbildadekvinnor med ruiinarbeisuppgifler inom säval induslrin som pä konloren. riskerarall påverkas negaiivt av den omställnings- och anpassningsprocess som dentekniska ulvecklingen i kombinalion med den könsuppdelade arbetsmarknaden kange upphov lill . Enligt utredningens bedömning måslekvinnorna ges reella möjligheier all siärka sin arbeismarknadssiluaiion isamband med att ny teknik införs. Risken all bli arbelslös är annars påtaglig.Enligt elt räkneexempel av utredningen skulle sålunda arbetslösheten lill följdav datoriseringen kunna beröra uppål 100000 kvinnor avtio-femlon år. .Mol denna bakgrund föreskär ulredningen atl etl sårskillåigärdsprogram ulformas för all underlätta denna omställnings- ochanpassningsprocess. Inom ramen för delta program bör bl.a. beaklas viklen avatl kvinnorna kan tillgodogöra sig de möjligheter som den nya tekniken skaparbåde till nya arbetstilltallen och ett rikare arbetsinnehåll. Utredningen föreslår också all särskilda insatser görsinom l.ex. data-och eleklronikbranschen för alt följa upp och förverkligajämslälldhelsav-talen mellan arbelsmarknadens parter saml Jämslälldhelslagensbestämmelser om aktiva åtgärder för jämsiälldhel i arbetslivet. Vidare understryks behovet av riktade insatser pådatautbildningsområdet och andra områden i form av lokalt initierade ochgenomförda projekt i samtliga län. Som exempel nämner utredningendatastugeprojekt, dataläger, lemadagar, tekniklaboralorium, teknikverkstad ochpilotprojekt. , länsskolnämnder och länsarbetsnämnder nämns somlämpliga samarbetspartners och föreslås utnyttja de av ulredningen föreslagnaresurserna för regionala utvecklingsprogram. Slutligen menar utredningen all ett åtgärdsprogram börinnehålla insatser för forskning och utredning om kvinnors arbetsmarknad isamband med all ny leknik införs. En sådan forsknings- och utredningsverksamhetbör bl.a. omfatta områden som sysselsättning, arbetsuppgifter, arbetsorganisationm.m. Utredningen menar alt åtgärdsprogrammei till en del skallkunna flnansieras med befintliga medel inom det ordinarie jämställdhetsarbetetsamt av utredningen i andra avsnitt föreslagna resursförstärkningar. Behov avsärskilda medel bedöms dock föreligga för information lill kvinnor om ny leknikoch för lokal projektverksamhet. Utredningen föreslär alt 4 milj. kr. per åravsätts för genomförandet av ålgärdsprogrammet. Prop.1984/85: 220 !0S i.4 Förslagci; i proposiiioiie!? om kvinnoransvillkor pä arlietsinarknaden I propositionen föreslär Jag eU. äigiirdsprogram ur viikeiJag hiir vil! förskokm :T;ins möjiigheier att ge barnen cifareribeieroch kunskaper som pil sikl kan bidra lil! att ibrändni del iradiiioneilal:önsroilsmönsii'ei. 1 slalsbidragel lil! den kommunala barnomsorgen haravsatts 30 milj. kr. per budgelår för lokali utvecklings- ocii föi'nye!searbeieinom bai'nom.soi-gen. Regciingen fördelar dessa medel. För all slimuleraflickors ocii pojkars inlresse för teknik kommer ca 3,3 milj. kr. av dessamedel aii avdelas för projekt med inriktning på området leknik i förskolan. I årets budgetproposition (prop. 1984/85:100. bil. 10 s. 154) harstatsrädel föreslagil alt särskilda medel, 2,7 milj. kr., anvisasför teknikkurser for flickor i årskurs 8 och 9. riktas tillflickorna inför valet av gymnasielinje i syfle atl påverka deras val avstudieväg i gymnasieskolan och öka deras möjligheter att skaffa sig utbildningoch praktik inom andra delar av arbeismarknaden än den iradiiionelli kvinnliga.Främsl bör intresset för leknik siimuleras. I nägra kommuner har under de senasle åren, i regel medslöd av särskilda medel, anordnats teknikkurser och dalakurser för flickorunder sommaren mellan årskurserna 8 och 9. Erfarenhelerna från dessa kurser ärgoda. Kurserna bör ingå som en del i den av mig förordade projeklverksamhelenför alt underiälla flickornas val till lekniska utbildningar i gymnasieskolan. Jag har med tillfredsställelse noteral att en särskildarbelsgmpp för jämslälldhelsfrågor har inrättats vid skolöverslyrelsen.Arbetsgmppens uppgift är att siödja skolornas jämställdhetsarbele och i förstahand att öka flickornas intresse för utbildningar inom den lekniskl-, naturvetenskapligaseklorn samt all stödja de flickor som söker oiraditionella utbildningar. För all förstärka insatserna för särskilt utsattakvinnogmpper på arbetsmarknaden föreslås atl särskilda projektmedel avsätts förinsalser för sådana kvinnor som riskerar arbetslöshet eller försämradearbetsförhållanden i samband med atl ny teknik införs. Särskild uppmärksamhelbör därvid riktas mol främsl kontorsanställda kvinnor. kompletteringsproposition (prop. 1983/84: 150bil. 4) föreslogs försöksverksamhet med breddatautbildning. Hitlills har av dellagarna i denna utbildning varit kvinnor. Gmndulbildningen skallföljas av en vidareutbildning. Det är angeläget att med uppmärksamhel följakönsfördelningen i denna vidareulbildning då tidigare erfarenheter visar aukvinnoandelen ofta minskar vid mer kvalificerad utbildning. Erfarenhetema frånde dataprojekt som genomfördes av sludieförbunden inom 10-miljonerskampanjenbör därvid tas tillvara och vidareutvecklas. De s.k. förnyelsefondema, som föreslås bli inrättade iföretagen (prop. Prop.1984/85:220 j09 1984/85:.S), bör ocksä omnämnas i deua sammanhang. Chefenlör finans-dep;trtcn')entel påpekar d'dr all särskild uppmiirksamhel bör riklasmoi de giijppei som oft:i inie kommer i fräga iör personaruibildning, l.e.x,kvinnor. De iegkinala uiveckliiigsforderna bedriver en vikliginfoi'mations- och LUbilcningsverksamtiei riklad ii!! Sit.,t ocii medelsio:-a företag, Elbildnings-beiioven för imeminsi kvinnorna i dessa ibreiag motiverai' särskilda satsningar bl.a. inomGiViaomrädei. inom 'ai-.iei". för iO-miljonerskampanjen genomföidevissa utvecklingsfonder prqiekt som bör kunna ytterligare spridas ochvidareutvecklas. Som en del av åigiJrdsprognimmei kommer jämslälldhelsombudsinan-nciiall ges möjlighei all uiföra åigärdsinrikiadc branschsiudier. Jämslälldhelsombudsmannenkar lidigare ulfört sädana, bl.a. inom bankväsendel och bland leverantörer avdalauirusining, Etl uppdrag har ocksä lämnals lill delegalionen (A1983:01) för jämslälldhelsforskning (J.ÄMFO) atl uiarbeta ettforskningsprogram avseende kvinnornas villkor pä arbeismarknaden, Tolall föresläs 15 milj. kr. anslås under budgetåret1985/86 för projekl med syfte all förbällra kvinnomas villkor på arbeismarknaden. Jag hemställer alt regeringen bereder tillfälleall ta del av vad jag har anförl om kvinnor och teknik. 6 Nordiskt samarbete på dataområdet antog Nordiska minislerrådel en handlingsplanpå dataleknologiområdet. Handlingsplanen kommer att bilda grundvalen förnordiskt datasamarbeie . 1 inledningsavsnitlet underslryks all syfiei medhandlingsplanen är all forma en nordisk samarbelspolilik pä dataområdet, inteen gemensam nordisk datapolitik. Avsikten är all identiflera de områden som kan utvecklasgemensaml med största fördelar för de enskilda länderna. Etl moflv för eltsådanl samarbete är atl det är ekonomiskl och lekniskl krävande för ell enskillland att genomföra en totalsalsning inom samtliga samhällssektorer. Del liggersamordningsvinster i atl koordinera forskningsinsatser och informalionsuibytelmellan de nordiska länderna på delta område. Handlingsplanen ringar in sju huvudområden för delnordiska samarbelel - industriell utveckling Prop.1984./85:220 MO 'a- ocli lelekomm.unikaiione!' I Siort setl äi' riandlingsplaiieii upplagd som eu brciiäigärdspiOgram. Upder resp. huvudoiniäde uppditu' Nordiska minislerrådel ålolika äm-beismannakommiilér au inleda resp. fullfölja redan pilbörjadverksamhel inom skilda samhällssekiorer. Dalasamarbctet finansierashuvudsakligen över den allmänna budgeten. reserverades under år1983. kar minislerrådel anslagit 2 milj, NOK. Dessulom flnansierasvissa älgärder över kullurbudgeten för projekl inom kuliur- ochuibild-ningsområdel. Den i särklass slörsia salsningen kommer under dennärmasle feniiirspe-rioden att utgöras av ett omfattande forsknings- oehulvecklingsprogram på daiaområdei. 1 handlingsplanen anges att IOO milj. NOKskall avsättas fr.o.m.. är 1985 i syfte all ge ekonomiskl slöd fllldataieknologiska forsknings- och utvecklingsprojekt, pä sikl för att siödjanordisk induslri. En delfinansiering på frän företag,forskningsinsiiluiioner m. m. fömtsätts. och (nordiskt samarbelsorgan för tillämpad teknisk-vetenskaplig forskning) harfåll i uppdrag att uiarbeta närmare riktlinjer för programmei. 1 övrigl har Nordiska minisienädei för avsall 6,4milj. NOK för olika projekl inom de priorilerade samarbelsområdena. Jag hemsläller all regeringen bereder lillfälle all la del av vad jag har anförl om nordiskl samarbele pådataområdet. !NDU,STRT!DEPARTEMENTET Fiiredragande: siaisrädel tillproposition om datapolitik Dataleknikens utveckling grundar sig främst pä denulomordenlligl snabba ulvecklingen av mikroelektroniken.Eleklronikkomponenlerna blir ständigt billigare, kraftfullare och mer kompakta. Datoremas värde ligger i alt de snabbt bearbetar sloradalamängder. Delta gäller inte bara siffror, ulan i ökande grad annan lyp avinformalion som text. bilder, ljud och mätsignaler av allehanda slag. Daiorerförekommer inle heller enbart som separata apparaler. Smä s. k. processorerbyggs in i alll flera slag av maskiner, instmment och fordon. Mer sofistikeradeaulomaflska funktioner blir då möjliga. blir det allt vanligare atl daiorer utnyttjasför att kommunicera med andra daiorer. underlättas av all lelenäienutvecklas mot all i etl och samma system överföra såväl tal, dala som bild.Kostnaderna för överföring har visserligen inle sjunkil lika drastiskt som förbearbetningen, men runt om i väriden görs nu kraftfulla insalser för all fåfram radikal! Fiberoptik och satteliikommunikalionär två vikliga delar i dessa salsningar. Integreringen av datateknik och kommunikalionsleknik harradikalt förändrat våra möjligheter atl lagra, bearbela och spridainformalion. Denna utveckling gör det befogal alt tala om en särskild informaflonsteknologi. Informalionsteknologiska produkler och syslem kommer lillanvändning i en mängd sammanhang. Information kan lagras, hämtas fram och transporterasöver långa avstånd. Information från hela världen kan flnnas tillgänglig vidsamma terminal. är tekniken viklig för informationsbehandling på kontor,banker, sjukhus etc. Den är en viktig del i vårl telekommunikationsnät. Den kanrationalisera mtinmässigi ingenjörsarbete vid konsimktion av elektronik,maskiner, byggnader eic. Soflslikera-de system används för styrning ochreglering av fordon, maskiner, produktionsprocesser och t.o.m. helaproduklionssyslem. Den nya lekniken flnns i en mängd konsumentprodukter. Direktsäljs den i form av bl. Pr()p.l984./85:22Ö ii: lauio, klockor, video, itemdaicirei och leksake.i'. Dciiforekommtrr oelisä i;ii')yggci i andra produkie: sorn bilar, diskmaskiner,symaskiner eic. verige siar i grunden vä! rusiai ai; möia ocridni förde! av informiiiions-leknoiogiiis uiveckiing. Si-enski niiriilgsii' ochföi-valinii-g har i interiialio-neli J;-imföre!se lidigl. ock- pä eitkvaiiileciTii s.lii, uUiyttJat fiamsieg inom in.foiuuuionsieknologir. för attu!ve::klM sina verksamheter. Beliovet av utländsk (i liiiviidsak anieiikansk) leknikiii ock !iai' vari; siil, men i liar mar; iindå lyckats vä! mea aiitilliiip.pa tekniken på eu ändamålscnligl säii. En förlilariiig lili detla ärall svensk induslri arbe-iai- i öppen inlei-nuonell konkurrens. En annanförklaring iir den svenska fackforeiringsröi"e!sep.s iradilionelU positivainslällning lill ny teknik. Ny teknik och nya sysierr. har i huvudsak kuitnalbyggas upp oeh genomibras i samvei-kan mellan lekniker och användare. har ocksä skalTa! sig en viiridsledande positionvad gäller arbeis-piaiscrnas ergonomiska slandard. 1 landel finns avanceradeinduslriföretag. Teiekommunikaiionsinduslrin är bland de ledande på världsmarknaden. Del loiala produktionsvärdet inom svenskinformationsteknologi var . Detta skall jämförasmed siffran för är 1982, som var , dvs. en lillväxl med ca25 %. visade handelsbalansen, inom della omräde etl överskoll meddrygt (införsel resp. utförsel 14.390miljarder kronor). Produklionen inom de olika produklsegmenten framgär avföljande fl-gur: Data över svensk elektronikindustri Produktsegment övriga utrustningar för kontorsautomation Belopp, ItXX) Mkr övriga kommunikations- [utrustningar Medicinska produkter med stort elektronik-Innehåll inlörsel 1982 Utförsel 1982 - Handelsbalans -1-1.070 Mkr VerksamheterInom andra svenska storföretag Mindre och medelstora självständiga svenska företag Källor: SCB inriustristatistil( 8 1984/85. Prop.1984/85:22(f 114 Den nya tekniken fär yii.erligai-e ki'aft av storauivecklingsiusaiser i flertalel stora industriländer. Om ocksä iframtiden skall dra bästa nytta av ini"ormaiionsieknologin, måsle \'iupprä!ihä!i;i \-åv koinpeiens och inle tvingas bii passiva moilagare iivuUundsk leknik. ! 'å vissa piiiii-.ior bör förhållandena förbäui'as. sä auSverige kan bchälJa möjliglieicn au beliärs-Ita den nya tekniken. Inorn eli begrrinsalaniai områden ligger svensk forskning i klass med den iniei-uaiionellaforskningslVonien. En i]'amslviu-len position är nödvändig för ati Sverigeska!! kunna della i dei inlernalionella forskningsutbyiei. För atl näringsliv ocb sumliiUlei i övrigt skall kunnaulnyllja den nva lekniken pä bäsla säu krävs uivecklingsinsalser av sådiinomläitning och bredd ,iu samoi-dnade insalser ofta är nödvändiga, i mångaländer har man dragit konsekvensema av detta och siarial slora program, därsamverkan mellan olika aktörer är cenirala momeiu. Av del jag nu sagl framgär aii utvecklingen inominfoiTnalionsieknolo-giomrädct under del närmasle decenniet kommer all vara enav de viktigaste industripolitiska frågorna. Jag avser atl i dei följanderedovisa de inilialiv som har lagits, eiler planeras, frän regeringens sidainom induslridepartemenlels verksamhetsområde inominformalionsieknologiom.rådei. 2 Nationcilt mikroelektronikprogram (NMP) beslöl all, efter förslag avregeringen, påbörja ett nationellt mikroeleklronikprogram (prop. 1983/84:8, NU11, rskr 130). Regeringens proposition ulgick från etl förslag som utarbetatsav styrelsen för leknisk utveckling (STU), efler samråd med flera andramyndigheter och förelag. Enligt beslul är mikroelektronikprogrammetfemårigl och indelal i fyra delprogram: Utbildning, 2. Grundforskning, 3. Målinriktad forskningoch 4. Utbildning har en begränsad målsättning ochsyflar till alt ge större möjligheter till anskaffning av kvalificeradutrustning för datorstödd konsimktion av iniegrerade kretsar. Därigenom kannivån inom Ulbildningen höjas. I första hand har medlen fördelats tillhögskolor och universitet via universiteis- och högskoleämbetet (UH.Ä). Vidareinrymmer delprogrammel förslag lill speciella insalser för vidareulbildningoch kunskapsspridning inom induslrin vad gäller kretskonslmktion. all små och medelslora företag snabbi skall kunna tillägna sig den nyatekniken och atl bereda gymnasielärare flllfälle lill vidareutbildning inomområdet. Inom ramen för delprogram 2. Grundforskning håller ensamordnad halvledarforskning på att byggas upp. Uppbyggnaden sker gradvis och Prop.1984/85:220 115 programmei syftar til! atl möjliggöra vidgade insalser avsvenska forskare när del gäller viktiga problem inom halvledarforsliningcn.Därigenom stimuleras kunskapsulbylel med den inlemalionella forskningen påomrädei. Härigenom kan nivän pä forskningsutbildningen höjas och anlalet forskarstuderandeökas. Vidare möjliggörs ell ökai kunskapsflöde lill de svenska grupper somarbelar .med halvlediurfysikens tillämpningar i komponenier, kretsar ochsyslem. Detta vänlas leda lili en försiärkning av den svenskaelekiionikindustrin. Till gmnd för salsningen ligger en rapport som harutarbetats av en arbelsgrupp tillsatt av naturvetenskapliga forskningsrådel(Uppmslning av svensk halvledarforskning I983-0I-I9). Målinriktad forskning avser att förslärkakunskapema inom ny halvledarteknik vilka vänlas bli av stort intresse förinduslrin under senare delen av 1980-lalel och . Den nyalekniken omfattar bl.a. s.k. givare, oploelektronik, bildkomponenler,mikrovågs-komponenter saml nya halvledarmaterial bl.a. galliumarsenid. Delprogrammelutgör en del av STU:s insatser på delta område. I delprogram 4. Industriell utveckUng ingår f. n. åttautvecklingsprojekt. Dessa skall, genom kollektivforskning och teknikupphandlingi vid mening, stärka den inhemska förmågan att konslmera och producera komponenter,bl.a. För genomförandet av delprogrammel har etlsärskilt programråd tillskapats. 1 detta ingår cheferna för försvaretsmaterielverk, överstyrelsen för ekonomiskl försvar, och styrelsenför teknisk utveckling. Mikroelektronikprogrammets finansiering framgår avföljande tabell (milj. Delprogram 1983/84 1984/85 1985/86-1986/87