prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — För den frivilliga försäkringenskall den försäkrade erlägga den avgift som fastställs av regeringen, ellerefter regeringens bestämmande, . Avgifterna får intebeslämmas tiU olika belopp för olika försäkrade i vidare mån än som föranledsav skillnader i försäkringens omfattning. Statsbidrag lämnas med 15 procentav kostnaderna för sjukpenning och sjukpenningtillägg enligt 1 §. För reglering av över- och underskottskall hos varje allmän försäkringskassafinnas eniond för den frivilligasjukförsäkringen. / fråga om denna fond gäller bestämmelserna i 18 kap. 15 §andra och tredje styckena. Närmare föreskrifter om villkor förden frivilliga försäkringen meddelas av regeringen. Denna lag'-* träder i kraft den 1januari 1974. De nya bestämmelserna i 19 kap. 1 § tredje stycket skall dockträda i kraft dagen efter den, då lagen enligt därå meddelad uppgift utkommitfrån trycket i . Äldre bestämmelser skall alltjämtgälla i fråga om avgift och statsbidrag för tid före ikraftträdandet. Prop.1984/85:78 37 Nuvarande lydehe Föreslagen lydehe Den som är inskriven hos allmänförsäkringskassa och vid utgången av placerad i sjukpenningklass mensom icke skulle bU sjukpenningförsäkrad enligt de nya bestämmelserna skallvid sjukdom uppbära sjukpenning jämte barnlillägg enligl äldre bestämmelser sålänge hans inkomst av förvärvsarbete uppgår till ettusenåttahundra kronor menej till fyratusenfemhundra kronor. I fråga om ändring av sjukpenningklass skalldock de nya bestämmelserna i 3 kap. 5 § äga motsvarande tillämpning.Sjukpenning som här avses hänföres ej till pensionsgrundande inkomst förtilläggspension. Den som vid ikraftträdandet harsjukpenningförsäkring som beträffande tilläggssjukpenning gäller med karenstidfår utan hinder av de särskilda villkoren i 3 kap. 11 § andra stycket övergåtill försäkring med koriare karensfid eller utan karenstid, såvida han görframställning härom till den allmänna före utgången av marsmånad 1974. Försäkrad som enligt 11 kap. 7 §anmält undantagande från försäkringen för tilläggspension får före utgången avmars månad 1974 - utan hinder av de särskilda villkoren i andra stycket förstapunkten nämnda paragraf -återkalla denna anmälan med verkan från och medingången av år 1974.1 fall som här avses skall beträffande val av karenstid försjukpenningförsäkring bestämmelserna i föregående stycke äga motsvarandetillämpning. Bestämmelserna i 15 kap. 2 § skallfortfarande gälla såvitt avser tid före ikraftträdandet. Belräffande den som är berättigadatt uppbära omställningsbidrag enligt 102 § arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) efter utgången av skall i fråga om rätt till förtidspensionenligt 7 kap. 1 § andra styckel saml i fråga om tillgodoräknande av pensionsgrundandeinkomst för tilläggspension enligt 11 kap. 2§ bestämmelserna om försäkrad somuppbär kontant arbetsmarknadsstöd i tillämpliga delar gälla. Motsvarande skallgälla vid tillämpning av bestämmelserna i 3 kap. 10 §. Då beslut om ålderspensioneller förtidspension meddelas i fall då någon uppburit omställningsbidrag,skall bestämmelserna i 17 kap. 4 § andra siycket om kontant arbetsmarknadsstödi lillämpliga delar gälla. Dennalag'"* iräder i kraft . I fråga omföräldrapenning och särskild föräldrapenning enligt 4 kap. 2 och 11 §§ i deraslydelse före som inte har tagits ut före ikraftträdandettillämpas bestämmelserna om föräldrapenning i den nya lagen. Såvitt gäller barnfödda något av får uttag av föräldrapenning ske intill ulgångenav utan hinder av bestämmelserna i 4 kap. 3 § sista stycket.Motsvarande gäller i fråga om adoptivbarn om föräldrarna fått barnet i sin vårdnågot av dessa år. 1" 1984:000. Prop.1984/85:78 38 Förekommer i annan lag eller författning hänvisningtill föreskrifter i 4 kap. 2 och 11 §§ i deras lydelse före den 1 januari 1986gäller istället motsvarande bestämmelser om föräldrapenning i den nya lagen.Förekommer hänvisning till 4 kap. 8 § i dess lydelse före den 1 januari 1986tillämpas bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Äldre bestämmelser i 4 kap. 6 och 7 §§ gällerfortfarande för den som före ikraftträdandet fått barnet i sin vård. För den som vid ikraftträdandet ärhemmamakeförsäkrad enligt 3 kap. 1 § andra stycket skall de äldrebestämmelserna om sådan försäkring fortfarande gälla till dess den försäkradesförhållanden har ändrats så att rätten att tillhöra hemmamakeförsäkringenupphör eller den försäkrade tecknar en frivillig sjukpenningförsäkring enligt21 kap. i dess nya lydelse. 1984/85:78 39 Lag om ändring i lagen(1962:382) angående införande av lagen Härigenom föreskrivs alt 5 och 6 §§ lagen(1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring skall upphöra attgälla vid ulgången av . Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs alt 7 kap. 17 och 17 a §§ och 8 kap. 79 § studiestödslagen(1973:349)' skall ha nedan angivna lydelse. För tid under vilken den studerande på grund avsjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier utgår vuxenstudiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel för sjukperiod som infaller under den delav det eller de kalenderhalvår för vilka den studerande har beviljatsvuxenstudiestöd. Bestämmelserna i 4 kap. 28 och 31-35 §§ skall tillämpas. Fördet första kalenderhalvår under vilket en studerande bedriver studier somberättigar till särskilt vuxenstudiestöd enligt detta kapitel utgårvuxenstudiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel endasl för sjukperiodsom infaller efter det den studerande har påbörjat studierna. Utgårsjukpenning enligt lagen Utgår sjukpenning enligt 3 kap. (1962:381) om allmän försäkring lagen (1962:381) om allmän försäk- ring eller motsvarande ersättning enligt annan författning för tid under vilken den studerande uppbär vuxenstudiebidrag, skall vuxenstudiebidraget minskas med det belopp som har utgått i sjukpenning eller sådan ersättning . Vuxenstudiebidraget skall dock ej minskas med sådant belopp som har utgått i sjukpenning enligt 3 kap. 5 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring. eller motsvarandeersättning enhgt annan författning för tid under vilken den studerande uppbärvuxenstudiebidrag, skall vuxenstudiebidraget minskas med det belopp som harutgått i sjukpenning eller sådan ersättning . Vuxenslu-diebidragetskall dock ej minskas med sådant belopp som har utgått i sjukpenning enligt 3kap. 5 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring. 17 a §3 Studerande har rätt att behålla vuxenstudiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel vid 1. ledighet för tillfällig vård av barn i samma omfattning som enligt 4kap. 8, 8a och 9§§ lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt fillföräldrapenning, 2. ledighet under ett kalenderår förbesök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilken den studerandesbarn deltar, 3. ledighet för fullgörande av uppdrag i elevorganisation under sam- L ledighet för fillfällig vård av barn i sammaomfattning som enligt 4 kap. 10-12 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkringgäller för rätt till föräldrapenning, 2. ledighet för fullgörande av uppdrag ielevorganisation under sam- 1 Lagenomtryckt 1981:579. 2 Senastelydelse 1984:313. 5Lydelse enligt denna prop. Utgår föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid under vilken den studerande uppbär vuxenstudiebidrag, skall vuxenstudiebidraget minskas med det belopp som har utgått i föräldrapenning . manlagthögst under ett kalenderår och 4.kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt. manlagthögst under ett kalenderår och 3.kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt. Har studerande för sådan dag som infaller efter karenstiden enligt 78 § första stycket uppburit sjukpenning enligl 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring eller enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och överstiger denna sjukpenning , skall vid tillämpning av bestämmelse i detla kapitel om ålerbetalningsbelopp eller frivillig återbetalning medräknas endast den del av de återbetalningspUktiga studiemedlen för som motsvarar det belopp varmed sjukpenningen överstiger . Vad som sagts nu gäller också om den studerande med anledning av sin sjukdom får ersättning enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande eller enligt utländsk lagstiftning om arbetsska- 8kap 79 §" Har studerande för sådan dag som infallerefter karenstiden enligt 78 § första stycket uppburit sjukpenning enligl lagen(1962:381) om allmän försäkring eller enligl lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och överstiger denna sjukpenning , skall vidtillämpning av bestämmelse i detta kapitel om återbetalningsbelopp ellerfriviUig återbetalning medräknas endast den del av de återbetalningspliktigastudiemedlen för som motsvarar det belopp varmed sjukpenningen överstiger25 kronor. Vad som sagts nu gäller också om den studerande med anledning av sinsjukdom får ersättning enligt annan författning eller på grund av regeringensförordnande eller enligt utiändsk lagstiftning om arbetsskadeförsäkring. Sådan sjukpenning som har beräknatsenligt 3 kap. 5 § fjärde stycket lagen om allmän försäkring skall dock aldrigbeaktas vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel omåterbetalningsbelopp eller frivillig återbetalning. Dennalag Iräder i kraft . "Senastelydelse 1984:313. Lagom ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård Härigenomföreskrivs att 1 och 4-7 §§ lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn, m.m.' skall ha nedan angivna lydelse. Arbetstagare har som förälder rätt till ledighetfrån sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har ävenarbetstagare som är fosterföräldrar samt arbetstagare som stadigvarande sammanbormed förälder och som är eller har vartt gift med eller har eller har haft barnmed föräldern. Arbetstagare har som förälder rätt till ledighetfrån sin anställning enligl bestämmelserna i denna lag. Sådan rätt har ävenarbetstagare som a) utan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare och har värd om ett barn, b) har tagtt emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem, c) stadigvarandesammanbor med förälder och som. är eller har vartt gift med eller har eller har haft barn med föräldern. Utöver vad som följer av 3 § har arbetstagare rätt till hel ledighet under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och till förkortning av arbetstiden tiU hälfien eller till tre fjärdedelar under tid då arbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenning. Utövervad som följer av 1 och 3 §§ har arbetstagare, som likställs med förälderenligt 4 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, rätt tiU helledighet under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenningförmån enligtsamma lag och till förkortning av arbetstiden till hälften eller lill trefjärdedelar under tid då arbetstagaren uppbär halv eller fjärdedels föräldrapenningförmån.Kvinnliga arbetstagare har vidare rätt till hel ledighet i samband med barnsfödelse före den beräknade tidpunkten förnedkomsten och efter nedkomsten. De har också rätt att vara ledigaför att amma barnet. Vid ledighet för amning gäller ej bestämmelserna i 5-9 §§. 5 §3 Som villkor för rätt till ledighet gäller, att arbetstagaren vidledighetens början varit anställd hos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt . Vidberäkningen av anställningstid tillämpas 3 § första siycket lagen (1982:80) omanställningsskydd. 1 Lagenomtryckt 1979:645. 2 Senastelydelse 1982:676. 3 Lydelseenligt denna prop. Det i första stycket angivna villkoretgäller ej för rält till ledighet under tid, då arbetstagaren uppbär 1. föräldrapenningför tillfällig vård av barn enligt 4 kap. 8 och 8a§§ lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. särskildföräldrapenning för ändamål som anges i 4 kap. 11 § fjärde stycket samma lag. Villkoret gäller ej heller för rättstycket. Det i första stycket angivna villkoretgäller ej för rätt till ledighet under tid, då arbetstagaren uppbär tillfälligföräldrapenning enligt 4 kap. 10 eller 11 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring. till ledighet som avses i 4 § andra Ledighet får delas upp på högst tvåledighetsperiod mer än ett kalenderår, under vilket ledigheten har påbörjats. Ledighet under tid då arbetstagarenuppbär föräldrapenning för tUlfällig vård av barn enligt 4 kap. 8 och 8a§§lagen (1962:381) om allmän försäkring eller uppbär särskUd föräldrapenning förändamål som anges i 4 kap. 11 § fjärde stycket samma lag får delas upp utanhinder av bestämmelserna i första styckel. perioder för varje kalenderår. Berör skall den hänförastill del kalenderår Ledighet under tid då arbetstagarenuppbär föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 4 §andra stycket, 10 eller 11 J lagen (1962:381) om allmän försäkring får delasupp utan hinder av bestämmelserna i första styckel. 7 §' Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall, om ej annat föreskrivs i andra stycket, anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det ej kan ske, . I samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är avsedd att pågå. Ledighet under tid då arbetstagaren avser att uppbäraföräldrapenning för tillfäUig vård av barn enligt 4 kap. 8 och 8 a §§ lagen(1962:381) om allmän försäkring eller avser att uppbära särskildföräldrapenning enligt 4 kap. 11 § fjärde stycket samma lag skall anmälas tillarbetsgivaren minst före ledighetens början. Föranleds ledigheten avsjukdom eller smitta gäller dock ej någon anmälningstid. Ledighet under tid då arbetslagaren avser att uppbäratillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10 eller 11 § lagen (1962:381) omallmän försäkring skall anmälas till arbetsgivaren minst föreledighetens början. Föranleds ledigheten av sjukdom eller smitta gäller dockej någon anmälningstid. Denna lag träder i kraft . * Lydelse enligt denna prop. 5 Lydelse enligtdenna prop. 1984/85:78 44 Lagom ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs att 17 § semesterlagen(1977:480) skall ha nedan angivna lydelse. 17 §1 Frånvaro från arbetet är semesterlönegmndande, närfråga är om 1. ledighet på grund av sjukdom, i den mån frånvaronunder intjänandeåret icke överstiger eller om frånvaron beror påarbetsskada, 2. ledighet enligt lagen 2. ledighet enhgt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. dels under fid för vårdav barn, m.m. dels under tid för vilken havandeskapspenning utges vilkenhavandeskapspenning utges enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) enligt 3 kap. 9 §lagen (1962:381) om allmän försäkring, dels under tid om allmän försäkring,dels under tid för vilken föräldrapenning utges för vilken föräldrapenningutges j enligt 4 kap. 2 och 7 §§ samma lag, i anledning av barns födehe ellerden mån frånvaron icke överstiger adoption enligt 4 kap. 3 och 5 §§ 120 dagareller, för ensamstående samma lag, i den mån frånvaron/ör förälder, ,dels under tid varje barn, eller vid flerbarnsbörd för vilken föräldrapenningför tillfäl- sammanlagt, icke överstiger 120 lig vård av barn utges enligt 4kap. eller, för ensamstående föräl-och 8 a §§ sammalag. der, , dels under tid för vilkentillfällig föräldrapenning utges enligt 4 kap. 10 och 11 §§ samma lag. 3. ledighet på grund av risk för överförande avsmitta, om arbetstagaren är berättigad till ersättning enligt lagen (1956:293)om ersättning åt smittbärare, i den mån frånvaron under intjänandeåret ickeöverstiger , 4. ledighet för utbildning, som ej enhgt annan lagmedför rätt till semesterlön, om arbetstagaren erhåller timstudiestöd,inkomstbidrag eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) ellerom utbildningen till väsentlig del avser fackliga eller med facklig verksamhetsammanhängande frågor, i den mån frånvaron under intjänandeåret ickeöverstiger , 5. ledighet på grund av sådan i 27 § vämpliktslagen(1941:967) eller med stöd därav föreskriven tjänstgöring om , somej är beredskapsövning och ej heller direkt ansluter sig till grundutbildning,eller ledighet på grund av motsvarande vapenfri tjänst, i den mån frånvaronunder intjänandeåret icke överstiger , eller 6. ledighet på grund av att arbetstagaren efter detkalenderår då han har fyllt fullgör tjänstgöring i civilförsvaretpå annan tid än då civilförsvarsberedskap råder eller beredskapsövning fåranordnas vid försvarsmakten, i den mån frånvaron under intjänandeåret ickeöverstiger . Vid tillämpning av första stycket 1 skall frånvaronunder av frånvaroperiod ej i något fall anses bero påarbetsskada. Har arbetstagare av anledning som anges i första stycket 1 varitoavbrutet 1Lydelse enligt denna prop. 1984/85:78 45 frånvarandefrån arbetet under två hela intjänandeår, grundar därefter infallande dag avfrånvaroperioden icke rätt till semesterlön. I frånvaroperiod som avses i första stycketinräknas även dagar då arbetstagaren icke skulle ha utförtarbete. Dennalag träder i kraft . 1984/85:78 46 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , Propositionom förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissaregler inom sjukpenningförsäkringen Föräldraförsäkringen infördes och hardärefter successivt byggts ut i betydande omfattning genom ett flertalriksdagsbeslut. Från utges även en särskild ersättning,havandeskapspenning, till gravida kvinnor som på grund av arbetets art inte kanfortsätta i sitt ordinarie arbete och inte heller kan omplaceras till andraarbetsuppgifter. Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet förvård av barn, m.m. har förälder rätt att med bibehållet anställningsskydd varahelt ledig från arbetet eller förkorta sin dagliga arbetstid till trefjärdedelar av normal arbetstid så länge han vårdar barn under ett och etthalvt års ålder. Rätten till förkortad arbetstid, i vanliga fall perdag, gäller till dess barnet är eller har avslutat det första skolåret. Enligt regeringens bemyndigande tillkalladedåvarande chefen för en särskild utredaremed uppdrag att göra en utvärdering och en översyn av reglerna om rätt tillledighet för vård av barn samt ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringenoch för havandeskaps-penningen. 1984/85:78 47 Huvuduppgiften för utredningen, som antog namnetföräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08), var att göra en genomgång av depraktiska erfarenheterna av ledighets- och ersättningsreglerna såväl från denenskildes synpunkt som från arbetsmarknads- och administrativa synpunkter. Genomgången skulle ta sikte pä behovet av ochmöjlighelerna lill att genomföra förenklingar i regelsystemet m.m.Informationens uiformning och effekter skulle också redovisas. Reglernas ochinformationens effekter skulle studeras även från jämställdhetssynpunkt. Utredaren fick senare också i uppdrag att närmareutreda frågan om kompensation för inkomstbortfall för gravida kvinnor, som avförebyggande skäl måsle avslå från förvärvsarbete utan att det föreliggersjukdom. Det skulle bl.a. klarläggas i vilka fall det är motiverat avmedicinska skäl med uppehåll i förvärvsarbetet, i vilken utsträckning och påvad sätt inkomstbortfall skall täckas och om arbetsgivares skyldighet attomplacera kvinnan till annat arbete skall utvidgas. Utredningen skulle ocksåklarlägga i vilka fall det kan förekomma oenhetlig praxis i bedömningen avrätten till ersättning vid förebyggande åtgärder i samband med graviditet. Som ett led i uppdraget att utreda frågor omomplaceringsskyldighet m.m. skulle även tas upp frågan om behovet avförtydliganden av arbetsmiljölagen i fråga om skydd mot fosterskador. I betänkandet (SOU 1982:36) Enklareföräldraförsäkring har utredningen dels redovisat erfarenheterna avföräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen, dels lagt fram ett förslagtill regeländringar i syfte att göra föräldraförsäkringens regler merlättillgängliga för föräldrar, arbetsgivare och försäkringskassor. I slutbetänkandet (SOU 1983:30) Utbyggdhavandeskapspenning m.m. har utredningen redovisat erfarenheter av gällandeomplaceringsregler och ersättningsregler för havandeskapspenningen. 1 dettasenare betänkande föreslås atl havandeskapspenningen behålls i sin nuvarandeomfattning. För de gravida kvinnor, som utsätts för risk förfosterskador p.g.a. arbetsmiljön, föreslås rätt till omplacering och - omomplacering inte kan ordnas - rätt till havandeskapspenning. Vidare föreslårutredningen ett tillägg i lagen om allmän försäkring för att klarlägga engravid kvinnas rätt till sjukpennning om hon på läkares inrådan avhåller sigfrån arbele p.g.a risker för fostrets liv eller hälsa. En sammanfattning av utredningsförslagen i nuaktuella delar bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 och 2. Beiänkandena har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanserna och en redovisning av deras ställningstaganden tillutredningsförslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3 och4. Prop.1984/85:78 48 Enligt regeringens bemyndigandetillkallade dåvarande chefen för enkommitté (S 1978:04) för att göra en översyn av sjukpenningförsäkringen.Kommittén, som antog namnet sjukpenningkommittén, skulle bl.a. se överreglerna om sjukpenninggrundande inkomst (SGI) för egenföretagare,hemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukpenningförsäkringen. I betänkandet (SOU 1983:48)Egenföretagares sjukpenning m.m. har kommittén bl.a. redovisat ohka alternativtill en framtida sjukpenningförsäkring för egenföretagare. Kommittén har dockansett att bästa lösningen är att behålla det nuvarande systemet men med enmera flexibel tillämpning. Kommittén har vidare föreslagit atlhemmamakeförsäkringen bör upphöra och ersättas av en förbättrad frivilligsjukpenningförsäkring. Kommittén har också tagit upp frågan om att den som deltari grundutbildning för vuxna skall få behålla sin sjukpenninggrundande inkomstunder utbildningstiden. En sammanfattning avulredningsförslagen i nu aktuella delar bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en redovisning av derasställningstaganden till utredningsförslagen bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 6. Frågor som behandlas i propositionen 1 det följande behandlar jag förstfrågan om en sammanslagning av föräldrapenning i samband med barns födelse ochsärskild föräldrapenning till en föräldrapenning med ett enhetligt regelsystem.Jag tar även upp vissa frågor om ändringar när det gäller föräldrapenning tillfoster- och adoptivföräldrar. Inom den tillfälligaföräldrapenningen behandlar jag bl.a. frågan om särskilda kontaktdagar förinskolningsverksamhet m.m. samt frågan om höjd åldersgräns för vissa barn somhar ett särskilt tillsynsbehov vid sjukdom efter . Jag behandlar vidare frågan om envidgad rätt till havandeskapspenning för gravida kvinnor som inte kan fortsättasitt arbete på grund av risker i arbetsmiljön samt rätten fill sjukpenning förvissa gravida kvinnor. 1 (S 1978:04). Ledamöter f.d. presidenten i försäkringsöverdomstolenLiss , ordförande, riksdagsledamoten , direktörenGunnel , direktören , riksdagsledamoten ,ombudsmannen , riksdagsledamoten ,utredningssekreteraren , riksdagsledamoten ,utredningschefen och ombudsmannen . 1984/85:78 49 Jag tar också upp vissa ändringar i lagen om rälttill ledighet för vård av barn, m.m., bl.a. en vidgad rätt fill omplacering förvissa gravida kvinnor. Vidare behandlas frågan om ändring av reglerna förberäkning av semesterlönegrundande frånvaro vid ledighet medhavandeskapspenning. I dessa frågor har jag samrått med chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Inom sjukpenningförsäkringen redovisar jag vissasynpunkter på beräkningen av SGI för egenföretagare. Jag behandlar vidarefrågan om försäkringsskyddet för hemmamakar. Jag är dock f.n. inte beredd attta upp frågan om att låta hemmamakeförsäkringen upphöra utan föreslår i ställetregler som innebär en förbättrad frivillig sjukpenningförsäkring och ensuccessiv övergång till denna försäkringsform. Jag kommer också att föreslå regler som innebär attden som deltar i grundutbildning för vuxna skall få behålla sin SGI underutbildningsfiden. I denna fråga har jag samrått med chefen förutbildningsdepartementet.