prop · G80383 · 1984-12-31 00:00:00 — omändring i regeringsformen m.m.; Regeringen föreslår att anta de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att en ny bestämraelseinförs i regeringsforraen som medger att den komraunala beslutanderätten i krigoch vid krigsfara delegeras från koramunfuUraäktige till andra organ. Vidare föreslås en ändring iövergångsbestäraraelserna till lagen (1976:871) ora ändring i regeringsforraenför att det skall bU raöjUgt att förhandsgranska videograra som skall visasoffentUgt. Slutiigen innehåller propositionen förslag om attriksdagens lönedelegation avskaffas och att dess uppgifter förs över tillfinansutskottet. Förslaget innebär ändringar i regeringsformen och en del följdändringari riksdagsordningen och sekretesslagen (1980:100). Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1Riksdagen 1984/85. 1 saml Nr 83 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , R. ,, , Föredragande:statsråden och om ändring i regeringsformen m.m. Statsråden och anmäler sinaförslag. Anförandena redovisas i underprotokollen för justitie- resp.civildepartementet. Statsrådet hemställer att regeringen i enproposition föreslår att anta de förslag han och statsrådetGustafsson har lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenasöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå attanta de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringen beslutar att de anföranden och förslagsom redovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilaga I och2. Anmälantill proposition om ändring i regeringsformen m.m. I övervägs f.n. frågan om enraodernisering av lagen (1942:87) raed särskilda bestäraraelser angående stats-och komraunalmyn-digheterna och deras verksamhet vid krig eller krigsfara m.m.,den s.k. adrainistrativa fuUraaktslagen (AFL). I departeraentsproraemorian (DsJu 1982:9) De offenthga organens verksarahet vid krig eller krigsfara 1. Förvaltningsrayndigheteroch korarauner har bl.a. föreslagits en ny adrainistraliv fullraaktslag som äravsedd att ersätta AFL. För att möjliggöra en ändaraålsenlig reglering av denkoraraunala beslutsprocessen i händelse av krig innehåller proraemorian ettförslag till ändring i regeringsformen (RF). I en ny paragraf i 13 kap.föreslås en bestämraelse ora att beslutanderätten i koraraunema utövas på sättsora anges i lag, ora riket är i krig eller oraedelbar krigsfara. Proraemorian har remissbehandlats. Förslagen hartillstyrkts eller uttryckligen lämnats utan erinran av nästan allaremissinstanser. Idetta ärende tar jag upp frågan om ändring i 13 kap. RF. bemyndigade regeringen dåvarande chefenför att tillkalla en kommitté för att utreda frågan omen ny yttrandefrihetsgmndlag. Koramittén, som antog namnet yttrandefrihetsutredningen(YFU)', avläranade betänkandet (SOU 1983:70) Värnayttrandefriheten, sora innehåller förslag till en ny yttrandefrihetsgmndlag(YGL). YGL bygger på de bärande principerna i tryckfrihetsförordningen. Ibetänkandet behandlas bl.a. frågor ora filracensur, pornografi ochvåldsskildringar. Betänkandet har remissbehandlats. 1Chefredaktören , ordförande, författaren , informationschefenAnders samt riksdagsledamöterna . 1984/85:83 4 reraissaramanställningpågår f.n. i justitiedeparteraentet. Det förslag sora YFU har lagt frara är omfattandeoch avser ett flertal koraplicerade frågor. Den tid som har stått tiU buds föratt bereda förslaget i har varit kort. Det har därför intevarit raöjligt att lägga fram en proposition på grundval av hela det omfattandeförslaget i sådan tid att ett första beslut skulle kunna fattas vid innevaranderiksmöte. På grand av regeringsformens bestäraraelser om grundlagsändringarhade en proposition i så fall måst anmälas i kararaaren senast den 15noveraber. Arbetet har i stället inriktats på att få fram ettförslag tiU gmndlagsänd-ringar sora skall kunna antas av i anslutningtill val. Det blir därigenora möjligt att samordna behandlingen avförslaget till yttrande-frihetsgrandlag med det koraraande förslaget tillföljdlagstiftning. Ett sådant förslag till lagstiftning bör kunna reraitterastill lagrådet . Utredningens förslag till åtgärder raotvåldsskildringar i filmer och videogram har utsatts för betydande kritik underremissbehandlingen. Frågan har också blivit föremål för stor uppmärksamhet iden allmänna debatten, där olika meningar har hävdats. Många remissinstanseranser att förhandsgranskningen bör utvidgas till att omfatta också videogramoch gälla även vid försäljning och uthyrning. Statsrådet kommer vidett senare tillfälle att föreslå regeringen att låta utreda frågor om förhandsgranskningav filmer och videogram. Det är eraellertid angeläget att åtgärder så snartsora raöjligt vidtas för att motverka spridningen av videogram med extremavåldsskildringar. Jag har därför för avsikt att föreslå regeringenatt lägga fram en proposition om ändringar i den nu gällande lagstiftningen somskall kunna tillärapas i awaktan på att utredningen blir klar. Arbetet meddenna proposition pågår i departementet. De tUltänkta ändringama förutsätter en mindreändring i övergångsbestämraelserna till lagen (1976:871) ora ändring iregeringsforraen. Jag avser att ta upp den frågan . Jag hade i detta saramanhang hoppats kunna anmälaen fråga sora har behandlats av arbetsgmppen (Ju 1981 :C) för gmndlagsfrågor,nämligen frågan om tidsfristerna vid gmndlagsändring och rättighetsbegränsandelagstiftning. Arbetsgruppen kom överens om att denna fråga bordeberedas vidare i och att samråd borde ske med företrädareför de fera riksdagspartiema i innan något förslag ladesfrara för . Sedan ett förslag utarbetats inora departeraentetoch diskuterats med partiernas företrädare har det visat sig att det inte f.n.är möjligt att uppnå 2Arbetsgruppen bestod av justitieministern som ordförande samt riksdagsledamöternaNils , och samt f.d. ledamötema avriksdagen fil. och professor somföreträdare för de fem riksdagspartiema. 1984/85:83 5 Företrädarna för de borgerliga partierna och vänsterpartietkomraunisterna har uttryckt önskeraål om att frågan skall behandlas ifolkstyrelsekoraraittén (Ju 1984:05), sora har i uppdrag att utreda vissacentrala grundlagsfrågor. Mot denna bakgmnd har jag inte ansett raig kunnalägga fi-am något förslag i frågan (jfr KU 1982/83:9, rskr 65). Med anledmng av den uppkomna situationen har jagockså övervägt att för regeringen anmäla frågan om tilläggsdirektiv tillfolkstyrelsekommittén. Jag har emeUertid funnit att det raåste anses Ugga inorararaen för komraitténs uppdrag enligt de ursprungliga direktiven att ta uppäven frågan om tidsfristerna vid gmndlagsändring och rättighetsbegränsandelagstiftning. 2.1Kommunal beslutanderätt I krig och vid krigsfara Mittförslag: 113 kap. 13 § RF införs en ny bestämmelse som medger att denkomraunala beslutanderätten delegeras, om riket är i krig eller krigsfara ellerom det råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig ellerav krigsfara vari riket har befunnit sig. I bestäraraelsen föreskrivs attbeslutanderätten i koraraunema i sådana situationer utövas på sätt sora anges ilag. Skälen för mitt förslag: Regeringsforraens kapitelora krig och krigsfara, 13 kap., innehåller bestäraraelser sora främst reglerarrikets styrelse när riket befinner sig i krig eller krigsfara. En inomriksdagen utsedd krigsdelegation skaU då träda tiU om förhållandena kräver det.I fråga om normgivningen föreskrivs, raed vissa undantag, att regeringen raedstöd av bemyndigande i lag får genom förordning meddela sådana föreskrifter iett visst ämne som enligt gmndlag annars skall raeddelas genora lag (13 kap. 6§ RF). För korarauner och landstingskorarauner gällerkommunallagen (1977:179, ändrad senast 1984:507). Den innehåller inga särskUdaregler om komraunemas och landstingskoraraunemas organisation och verksamhetunder beredskaps- och krigsförhållanden. Kommunallagens grundläggandebestämraelser att beslutanderätten i koraraunema och landstingskomraunemautövas av koraraunfuUraäktige resp. särat att förvaltning ochverkställighet ankoraraer på koraraunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet ochövriga nämnder skall alltså i princip tillämpas också under beredskap och krig. Genom fullmaktslagstiftning finns emellertid möjligheterför regeringen att förordna ora ändringar i rayndighetemas organisation ochverksarahet. En av fuUraaktslagarna är lagen (1942:87) raedsärskilda bestämraelser angående stats- och kommunalmyndigheterna och derasverksamhet vid krig 1984/85:83 6 ellerkrigsfara m.m. (ändrad senast 1953:51), den s.k. administrativa fullmaktslagen(AFL). Lagen gäUer med vissa undantag för "statsmyndigheter" och"kommunalrayndigheter". Med "koraraunalrayndigheter" avsesbl.a. de kommunala och landstingskoraraunala beslutande försaralingarna ochnämnderna. Bestämmelser ora tillärapningen av lagen finns i enanslutande kungörelse (1943:137). Enligt denna skall myndigheterna vid krigeller krigsfara anpassa sin verksamhet efter det rådande läget. För det fallatt det beslutande organet inte kan samraanträda under krig eller krigsfaraanges i 11 § beträffande det kommunala området vilka organ som skall utövabeslutanderätten i det ordinarie organets ställe. Med vissa inskränkningarutövas i sådant fall kommunernas och landstingskommunernas beslutanderätt avkommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet. Som jag har närant i inledningen förbereds inomjustitiedepartementet en modernisering av AFL. I departementsproraeraorian (DsJu 1982:9) De offentliga organens verksarahet vid krig eller krigsfara 1.Förvahningsrayn-digheter och korarauner föreslås bl.a. en ny adrainistralivfullmaktslag som är avsedd att ersätta AFL. Reformbehovet och de åtgärder somkan vidtas för att nå en bättre författningsmässig beredskap diskuteras ipromeraorian. Det konstateras bl.a. att redan terrainologin i fråga orakoramunerna och deras organ numera är en annan än när AFL kom till. Enligt vadsom anförs i departementspromeraorian raedger inte RF att den koraraunalabeslutanderätten utövas av något annat organ än av valda församlingar (1 kap.7 § RF). Enligt kommunallagen har fullmäktige vissdelegationsrätt. Den får emellertid inte avse ärenden som är av principiellbeskaffenhet eller i övrigt av större vikt. I promeraorian frarahålls attordningen att koraraunstyrelsen övertar beslutanderätten i koraraunen och deförenklingar i övrigt av beslutsprocessen sora föreskrivs itillämpningskungörelsen till AFL inte står i överensstäraraelse raed nya RF.För att göra en särreglering av den kommunala beslutanderätten i krig möjliginnehåller promeraorian ett förslag till ändring i RF. 1 en ny paragraf i 13 kap. föreslås enbesläraraelse ora att beslutanderätten i kommunerna utövas på sätt som anges ilag, om riket är i krig eller omedelbar krigsfara. Som jag har redovisat i inledningen harproraemorian remissbehandlats. Förslagen har tillstyrkts eller uttryckligenläranats utan erinran av nästan alla remissinstanser. Inom förbereds också enmodernisering av en annan fullmaktslag, nämligen lagen (1957:132) raedsärskilda bestäraraelser angående domstolarna och rättegången vid krig ellerkrigsfara m.ra. (den särskilda rättegångslagen, SRL). Ideparteraentspromeraorian (Ds Ju 1983:8) De offenthga organens verksarahet vidkrig eller krigsfara 2. Domstolar läggs fram förslag till judiciellfullmaktslag (JFL). 1984/85:83 7 utarbetatspå grundval av SRL och föreslås ersätta denna. tillsattes en utredning (Kn 1982:04)för översyn av den komraunala beslutandeprocessen ra.m. under beredskap ochkrig. Utredningen () har komrait med sitt betänkande (Ds Fö1984:3) Komraunal beslutsordning under beredskap och krig. föreslår att bestäraraelser somskall tillämpas om riket är i krig eller om beredskapstiUstånd råder skallsamlas i ett nytt 8 kap. i koraraunallagen. En central punkt i förslaget är attkoraraunstyrelsens och förvaltningsutskottets roll förstärks vid beredskap ochkrig. Enligt utredningen koramer förslaget i konflikt med föreskrifterna i 1kap. 7 § RF att beslutanderätten i kommuner och landstingskommuner utövas avvalda församlingar. För att säkerställa grundlagsenligheten i förslagetföreslås ett tillägg tUl 13 kap. RF med innebörden att en bestämmelse i vanliglag skall ge möjlighet till avsteg från kravet i 1 kap. 7 § RF, om riket är ikrig eller krigsfara eller ora det råder sådana utoraordentliga förhållandensora är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig. Avsikten är att det fortsatta arbetet raed AFLskall saraordnas raed förslaget till JFL och förslag.Eftersora KBK-utredning-ens förslag har överläranats, kan enproposition med fullständiga förslag inte läggas fram . Avsikten är att ensådan proposition skall läggas frara under det närmaste året. Utgångspunkten för det kommande förslaget tillberedskapslagstiftning är att de fullraaktsregler som behövs skall tas in ivanlig lag. Någon ändring i RF behövs inte annat än när det gäller möjlighetenatt delegera beslutanderätt från koraraunfuUraäktige och landsting. För att inte det fortsatta lagstiftningsarbetetskall fördröjas bör frågan om ändring i RF tas upp . Jag ansluter mig för min del tiU förslaget att deti 13 kap. RF tas in en bestämraelse som möjliggör avsteg från föreskriften i 1kap. 7 § RF om att beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. När det gäller utformningen av bestämmelsen får jagefter sararåd med cheferna för försvars- och civildepartementen anföraföljande. Enligt min mening är det naturligt att möjlighetenatt göra avsteg från den gängse beslutsordningen i komraunerna utformas eftermönster av vad sora enligt RF gäller i fråga om förutsättningarna för atttillämpa extraordinära beslutsformer på riksplanet. Enligt 13 kap. 2 § RF kankrigsdelegationen träda i ställe, om riket är i krig eller omedelbarkrigsfara. RF drar emellertid inte upp någon gräns i tiden förkrigsdelegationens behörighet. Till följd härav kan krigsdelegationen komma attvara verksam också i ett skede efter det att omedelbar krigsfara ellerkrigstillstånd har upphört. Av intresse i sararaanhanget är också reglerna i 13kap. 6 § RF om möjligheten att överföra lagstiftningsmakt tillregeringen. Denna möjlighet finns under krig eller krigsfara samt under sådanautoraordentliga förhållanden sora är föranledda av krig eller av krigsfaravari riket har befunnit sig. 1984/85:83 8 När det gäller koraraunema torde det finnas ettbehov av att kunna överlåta beslutanderätt från koraraunfuUraäktige tUl andrakoraraunala organ inte bara ora riket är i krig eller ora det föreUggeroraedelbar krigsfara. En sådan raöjlighet kan behövas även vid krigsfarasom inte är oraedelbar. Bl.a. bör beaktas att det, redan innan landet är ioraedelbar krigsfara, kan föreligga en situation sora leder till att det skerorafattande inkallelser av värnpliktiga och civilförsvarspUktiga. Många avdessa ingår i de valda kommunala församUngarna. Det kan därför vara svårt attsarala det antal ledaraöter sora behövs för beslutförhet. Vidare är det enligt min mening befogat att det,efter mönster av vad som gäller på riksplanet, finns en möjlighet att låtakomraunfuUraäktiges beslutanderätt utövas av något annat koraraunalt organ äveni ett skede när krigstillstånd eller oraedelbar krigsfara har upphört. Vad jag nu har sagt ora överlåtelse av beslutanderätti koraraunema gäller inte bara priraärkommunerna utan ocksålandstingskomraunema. Mot bakgrund av det anförda förordar jag att dennya bestäraraelsen i RF utformas så att beslutanderätten i komraunerna kanutövas på sätt sora anges i lag, ora riket är i krig eller krigsfara eller oradet råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller avkrigsfara vari riket har befunnit sig. 2.2Möjlighet tUl förhandsgranskning av filmer och videogram Mittförslag: Punkt 4 i övergångsbestämraelserna till lagen (1976:871) ora ändring iregeringsforraen, sora öppnar raöjlighet till förhandsgranskning av filmer somvisas offentUgt, ändras så att det blir möjligt att införa bestäraraelser oraförhandsgranskning även av videograra sora skall visas offentiigt. Skälen för mitt förslag: I förordningen (1959:348)raed särskilda bestämmelser om biografföreställningar ra.ra.,biografförordningen, finns bestäramelser om förhandsgranskning av film soraskall visas offentUgt. Bestämmelserna innebär att filmer inte fårförevisas vid biografföreställningar, om de inte godkänts avstatens biografbyrå (2 § första stycket). Biografbyrån får inte godkänna en film bl.a. oravisandet av den på gmnd av det sätt sora händelserna skildras på och detsararaanhang som de förekoramer i kan verka förråande eller skadUgt upphetsandeeller förleda tiU brott (3 § första stycket). Någon motsvarande bestämraelse för videograra finnsinte. Förhandsgranskning sker alltså inte av videograra sora visas offentiigtoch inte beUer av Prop.1984/85:83 9 videograrasora sprids på annat sätt, t.ex. genom försäljning eller uthyrning. Däremotfinns det raöjlighet att ingripa i efterhand raed stöd av bestämmelserna i lagen(1981:485) om förbud mot spridning av filmer och videograra med våldsinslag,den s.k. videovåldslagen. Kravet på förhandsgranskning av filra som skallvisas offentligt innebär begränsningar i yttrandefriheten och mötesfriheten.Både yttrandefriheten och mötesfriheten ingår bland de grandläggande fri- ochrättigheter som omgärdas av särskUda skyddsregler i 2 kap. RF. Begränsningar av yttrandefriheten och mötesfrihetenkan under vissa angivna föratsättningar göras genom lag eller i vissa fallgenom annan författning. Sådana begränsningar får göras endast för atttiUgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningamafår aldrig gå utöver vad sora är nödvändigt raed hänsyn tiU det ändamål som harföranlett dera och inte heller sträcka sig så långt att de utgör ett hot motden fria åsiktsbildningen såsora en av folkstyrelsens grandvalar (2 kap. 12 §andra stycket RF). Yttrandefriheten får enligt 2 kap. 13 § RFbegränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allraän ordmng ochsäkerhet, enskilds anseende , privatlivets helgd eller förebyggandet ochbeivrandet av brott. I övrigt får begränsningar ske endast om särskilt viktigaskäl föranleder det. Mötesfriheten får enligt 2 kap. 14 § första stycketRF begränsas endast av hänsyn tUl rikets säkerhet, ordning och säkerhet vidsammankomsten eller trafiken eller för att motverka farsot. RF:sbestäraraelser ora grandläggande fri- och rättigheter fick i allt väsentligtsin nuvarande utformning genom lagändringar som trädde i kraft den 1 januari1977. I samband raed införandet diskuterades filmcensurens förenUghet med denya reglerna. I propositionen (prop. 1975/76:209 s. 111) anfördes attbestäramelserna ora förhandsgranskning av biograffilra i biografförordningen iförsta hand utgör en begränsning av yttrandefriheten. Eftersora förordningensregler avser filra sora visas vid biografföreställningar, skulle reglemaeraellertid betraktas också sora ingrepp i raötesfrihe-ten. '>Med hänvisning till att frågan om filmcensuren skulle utredas avyttrandefrihetsutredningen ansågs det att bestäraraelsema om filmcensur iavbidan på resultatet av utredningens arbete borde få stöd i en särskildövergångsbestäraraelse. Bestäraraelsen finns intagen i punkt 4 av övergångsbestäraraelsernatill lagen (1976:871) ora ändring i regeringsformen. Där föreskrivs att vidikraftträdandet föreUggande bestämraelser om att film inte får förevisasoffentligt, om den inte har godkänts för sådan visning, gällerutan hinder av bestämmelserna ora raötesfriheten i RF. Någon särskild besläraraelse raed anledning av attförhandsgranskningen innebär en begränsning av yttrandefriheten infördes inte.En sådan begränsning torde Ugga inora raraen för de undantagsraöjUgheter soraanges i 2 kap. 13§RF. 2 1984/85. 1 saml Nr 83 Prop.1984/85:83 10 (YFU)har i sitt betänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten föreslagit attförhandsgranskningen av filmer skall finnas kvar och utsträckas till attomfatta också offentiigt visade videogram, men raöjligheten att förbjudavisning föreslås avskaffad i fråga om vuxenfilm. Biografbyråns uppgift bUr attavge ett icke bindande utlåtande i frågan om en framställning innefattar olagavåldsskUdring. Detta skaU enligt förslaget vara ett särskiltyttrandefrihetsbrott enligt YGL. Även ora byrån anser att en framställninginnefattar olaga våldsskildring, skall filmen eller videogrammet alltså kunnavisas. Frågan huruvida ett brott har begåtts genom visningen skall då kunnaprövas i efterhand av domstol i yttrandefrihetsrättslig ordning, vilketinnebär att justitiekanslern är åklagare och att rättegången är densamma somför tryckfrihetsmål. När det gäller offentiig visningför barn behålls däremot den bindande förhandsgranskningen och utsträcks så attden koraraer att omfatta barn och ungdom . Den bindande förhandsgranskningenav filmer och videogram som är avsedda alt visas för barn skall enligtförslaget utsträckas till att gälla också vid uthyrning och försäljning.Däremot föreslås inte några motsvarande bestämraelser i fråga ora uthyrning ochförsäljning till vuxna. videograra raed extreraa våldsinslag hyrs ut ellersäljs till vuxna, skall dock ingripande liksora f.n. kunna ske i efterhand. Sora jag nämnde inledningsvis harYFU:s förslag till lösning av frågan om filmcensuren utsatts för betydandekritik under remissbehandlingen. Starka önskemål har framkommit om attförhandsgranskningen skall finnas kvar i sin nuvarande utformning och utvidgastill att omfatta också filmer och videogram för uthyrning och försäljning. Som jag också nämnde kommerstatsrådet att begära regeringensbemyndigande att låta utreda frågor om förhandsgranskning av filmer ochvideogram. Syftet raed en sådan förhandsgranskning är i första hand att skyddabam och ungdom från de skadeverkningar som våldsskildringar i filmer ochvideograra kan medföra. Det är angeläget att åtgärder såsnart som möjligt vidtas för att motverka spridningen av videograra raedextreraa våldsskildringar. Eftersom det kan dröja innan utredningsarbetet ledertill lagstiftning, anser jag att vissa ändringar bör göras i den nu gällandelagstiftningen för att man på ett mera effektivt sätt skall kunna ingripa motvåldsskildringar i videogram. Jag avser därför att föreläggaregeringen förslag till regler som kan tillämpas i awaktan på resultatet avutredningsarbetet. De förslag jag har för avsikt attlägga fram innebär bl.a. att förhandsgranskningen skall utsträckas till atlorafatta även videogram för offentlig visning. Ändringarna förutsätter stöd iRF. Övergångsbestämmelsen till lagen (1976:871) om ändring i regeringsforraenbör därför utvidgas så att det blir raöjligt att införa bestämraelser oraförhandsgranskning även av 1984/85:83 11 videograrasom skall visas offentligt. Förslag till grundlagsändringar raåste - ora ettförsta beslut skall kunna fattas vid innevarande riksraöte - föreläggasriksdagen senast den 15 noveraber. Jag föreslår därför att regeringen redan nubeslutar att lägga frara ett förslag till ändring i övergångsbestämmelsernatill lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen. Jag återkommer senare tillregeringen med förslag till övriga författningsändringar som behöver göras föratt man på ett effektivare sätt skall kunna ingripa mot våldsskildringar ivideogram. De föreslagna ändringarna bör träda i kraft den 1januari 1986. Några särskUda övergångsbestäraraelser torde inte behövas. I enlighet raed vad jag nu har anfört har inorajustitiedepartementet upprättats ett förslag till lag om ändring iregeringsforraen. Chefen för civildeparteraentet koraraer senaredenna dag att föreslå att lönedelegation avskaffas och att dessuppgifter förs över till finansutskottet. Mitt förslag till ändring iregeringsforraen innefattar även denna ändring. Förslagetbör fogas till protokollet sora underbilaga 1.1. Jag heraställer att regeringen föreslår riksdagenatt i den ordning som anges i 8 kap. 15 § regeringsformen anta förslaget. Lagom ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen' dehatt 9 kap. 11 § skall ha nedan angivna lydelse,