prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Traditionell forskarutbildning inom kanske ickeadekvat ämnesområde fär inle prioriteras framför kunskaper och erfarenheter somvunnits pä andra vägar. föreslår att en slörre del avhögskolans forskande och undervisande personal skall vara anställd medförordnande tills vidare. Utredningen anser även att den föreslagnatjänsteorganisationen i princip bör tillämpas för den externt finansieradeforskningen och utvecklingsarbetet. Utredningen framhåller att förslagetinnebär dels att en slörre del av högskolans undervisande och forskandepersonal än anställs med förordnande tills vidare, dels att flerindivider bland den fast anställda personalen kommer att komma i fråga för egenforskning eller för deltagande i forsknings- och utvecklingsarbete. Samtidigtförklarar utredningen sig vara medveten om all - med ett traditionellt synsätt- detta kan bädda för stagnation inom forskningen och utvecklingsarbetet.Utredningen påpekar dock att någon fulländad organisatorisk lösning påproblemet att i varje enskilt fall förena de motstridiga kraven på stabilitetoch flexibilitet knappast kan åstadkommas. Förslagen har kommenterats av flertalet remissinstanser. Möjligheterna att - enligt utredningens modell - forskainom ramen för fasta tjänster anses av många remissinstanser ge bättre fömtsättningarför forskning. Till dessa remissinstanser hör bl.a. RRV. SAV, rådsforskar-nämndenvid NER. SACOISR,professorers förening (SPF) samt SFS. De invändningar som rests mot utredningens förslag gällerframför allt alt den inte tillräckligl beaktat de villkor och fömtsättningarsom gäller för forskningen. Flera remissinstanser, l.ex. framhåller att forskning måste vara elt åliggande, en skyldighel förlärarna i högskolan. I utredningens förslag har forskningen närmast fältkaraktär av en utfyllnad av uppgifterna i tjänsten. Utredningen har - enligtBFR och DFR - i alltför hög grad anknutit lärartjänsterna till undervisningensbehov. utredning framhåller med skärpa att lärarna måste garanterasmöjligheten till kompetensuppehållande forskning. Eftersom uiredningens förslaginte tillgodoser delta krav, avstyrker kommittén utredningens förslag. Fleraremissinstanser med anknytning lill forskning framhåller behovet av mer tid förforskning och större resurser för s.k. frontlinjeforskning. Till dessainstanser hör bl. a. DFR. 1984/85:57 58 ERU anser att forskarna i alltför hög grad måste använda sin arbetstidför administrativa uppgifter och kräver "forskningsfrid" påinstitutionerna. Fosam.SACO/SR. SÖ och SAREC m.fl. tillstyrker inrättandet av en gemensamtjänsteorganisation för högskolans ordinarie verksamhet och för den externtfinansierade forskningen. I detta sammanhang behandlar SÖ även de problem somär förknippade med behovet av experter med specialkompetens. SÖanför här bl. a.: "Utredningen har inte tagit ställning till det faktum attetl projekt för att kunna behandla nya problemområden, för vilka det eventuelltej finns forskamtbildad personal, måste ha möjligheten att knyta experter lillsig. Om så ej kan ske finns det en uppenbar risk för att vad som bestämmer påvilka områden forskning kommer att bedrivas är för vilka områden del finnsforskare anställda. Detta skulle vara till stor nackdel för denforskning som uiredningen benämner "fronllinjeforskning"." ÄvenDFR, rådsforskarnämnden och utredning framför kritik mot uiredningenför att den inte tillräckligt beaktat frontlinjeforskningens problem. DFIframhåller möjligheterna till projektanställning och pekar på risken för attsmå, specialiserade ämnen inte tillförs den kompetens som är nödvändig för allföra forskningen framåt. Till viss del kan detta enligt DFI mötas medutredningens förslag om tidsbegränsade tjänster. Andraproblem i fråga om tjänsleorganisationen för externt finansierad forskningbehandlas av ASF och BFR. som anför: "BFR släller sig bakom principen attforskare som bedriver projekt med externa medel i likhet med andra arbetstagareskall ha en rimlig social och ekonomisk trygghet. vill rådet påtalabehovet av att låta vetenskapliga kriterier avgöra sammansättningen avprojektgrupper. I etl trängt budgetläge kan emellertid della lätt komma ikonflikt med utbildningens behov eller med de sociala hänsyn en högskola kanbehöva ta som arbetsgivare. Den flexibilitet i tjänsleorganisationen somlärartjänstutredningen eftersträvat kan därför i prakfiken komma att kringskäraskraftigt, särskilt inom små institutioner. Enligl rådets uppfaltning harutredningen behandlat denna konflikt alltför lättvindigt." ASFframhåller att det kan vara svårt för anslagsbeviljande organ att avveckla sittstöd till forskargrupper, anfingen nu della sker genom att gruppen upplöseseller genom att den fortsatta finansieringen övertas av högskolan. Enligt ASF: smening är det angeläget att dessa frågor behandlas och ges en smidig lösningvid införandet av en ny arbets- och tjänsteorganisation i högskolan. a även av akademierna KVA, KVHAlAoch IVA (i fortsättningen benämnda som akademierna), som anför: "Utredningenhar strävat efter att införa den trygghet i anställningen, som gällerinom arbetslivet, även vid högskolan. I praktiken har ut- 1984/85:57 59 vecklingen redan gått långl i den riktningen, och även omutredningens förslag når ännu etl stycke eliminerar del icke alla svårigheter.Trygghetsproblemen kommer alt överföras till åtskilliga av de vikarier, somförordnas för "friköpta" lärare. Det innebär ett permanentande av eltnu existerande dåligt system, där vissa personer har sin trygghet garanteradgenom tjänster, som de sällan eller aldrig uppehåller." A5Foch DFI anser slutligen alt utredningens utgångspunkterär vällovliga i fråga om tjänsteorganisationens utformning för den externt nansi-eradeforskningen, men DFI finner att ytterligare frågor återstår att lösa, någol somdock ankommer pä Fosam. Den nya tjänsteorganisationen skall enligt uiredningensförslag beslå av tre olika tjänstetyper; högskolelärare/högskolelektor,docent/biträdande professor samt professor. Uiredningen framhåller (s. 64) attutgångspunkten för övervägandena rörande tjänsteorganisationen är att denhuvudsakliga indelningsgmnden för tjänslekalegoriema skall vara nivån på denkompetens som krävs för behörighet till resp. tjänst. Utredningens principförslag har kommenterats av de flestaav remissinstanserna. Majoriteten av de myndigheter som yttrat sig är ocksåpositiva till den föreslagna strukturen i tjänsteorganisationen, t.ex. FOA,RRV, SAV, SAMN, UHÄ, FRN, /SR och SAF. De som har anmält avvikandeuppfattningar är dels vissa personalorganisationer, dels några högskolemyndigheter,dels ock SFS. TCO anser alt den föreslagna tjänsten somdocent/biträdande professor bör vara den enda bastjänsten under professorernaoch avstyrker således förslaget om tjänster som högskolelärare/högskolelektor.Styrelsen för unf versitetet i anser alt endasl lärare meddoktorsexamen bör finnas inom högskolan. SFS framhåller att endastdocent/biträdande professorstjänster bör finnas inom de områden av högskolansom har fasta resurser för forskning. Styrelsen för universUetet i Lundförespråkar en modell med tre tjänster under professorsnivån: högskoleadjunkt,högskolelektor och biträdande professor. Tjänstebenämning och löneförmånerskulle enligt Lundamodellen följa den enskildes kvalifikationer. SACO-or-ganisationenSUHAF framför ett förslag om en enda tjänst under professorsijänsten med treolika sleg; lektor, docent, biträdande professor. 4.2.1 Behörighet till tjänst som lärare har föreslagit att alternativabehörighetsregler skall kunna tillämpas för lärartjänsterna i högskolan. Detta har kommenterats av de flesta av remissinstanserna.Deras meningar går starkt isär. Vissa remissinstanser trycker hårt pä behovetav särskilda behörighetskrav för t. ex. lärare inom sektorn för undervisnings- Prop.1984/85: 57 60 yrken, medan andra instanser lika bestämt hävdar attkravet på forskamtbildning och annan dokumenterad vetenskaplig skicklighetalltid skall gälla för docent- och professorstjänster. Till den förstnämnda gruppen av remissinstanser hör främstRRV. TCO och /SR. UHÄ anför bl.a.: "UHÄ förutsätter attkvalifikationskraven i den nya tjänsteorganisationen inte skall sänkas jämförtmed vad som gäller och vill därför i della sammanhang bl.a. framhållavikten av att de lärare inom lärarutbildningen för vilka genomgången praktisk-pedagogiskutbildning är ell behörighelsvillkor även i den framfida organisationen harsådan utbildning." TCO och /SR ansluter sig ihuvudsak lill UHÄ:s ovan citerade yrkande, varvid LO understryker följande: "Särskillvill LO framhälla all den alternativa behörigheten, t.ex. i form avkvalificerad erfarenhet frän yrkeslivet eller yrkesanknutet utvecklingsarbete,för dessa tjänster är av största vikt för alt därigenom tillförsäkra angelägnaområden erforderlig kunskap och kompetens. Detla bör gälla i första handområden där en forskningsverksamhet är under uppbyggnad och där fä eller ingagenomgått forskarutbildning." RRV anför: "Annan skicklighet än den vetenskapligabör enligt RRV: s mening gälla som befordringsgmnd endasl då kompetens av annatslag än vetenskaplig utgör behörighetsgrund. Överhuvudlaget behandlas av utredningeni alltför hög grad forskningsanknytning och yrkeslivsanpassning som likaangelägna mål för alla utbildningar i högskolan. Enligt RRV: s mening bordeklargöras vilket mål som är huvudsakligt i olika utbildningar. Behörighetskravoch befordringsgrunder skulle sedan anpassas härefter. För vissa utbildningarborde sålunda särskilda behörighetskrav kunna fastställas, där hänsyn tas tillspeciella behov av t.ex. yrkesskicklighet eller praklisk erfarenhel." SFS menar att frågan om den pedagogiska kompetensen börlösas i en särskild ulredning. Enligt SFS bör pedagogisk utbildning kunnaläggas in som etl obligatoriskt moment i forskarutbildningen. Andra remissinstanser, t.ex. FRN. utredning,akademierna, konsistoriet vid i , styrelserna föruniversitetet i och () samt SPF ochSveriges industriförbund betonar däremol betydelsen av vetenskaplig kompetensoch skicklighet i motsats till utredningens värdering av den pedagogiskabehörigheten och skickligheten. föreslår att lärartjänsterna ihögskolan skall kunna utnyttjas flexibelt så att lärarna skall kunna tas ianspråk för forskning och utvecklingsarbete, undervisning och administrationinom ramen för institutionens behov. Utredningens förslag i fråga om tjänsternas innehållbehandlas positivt Prop.1984/85:57 61 av ett stort antal remissinstanser, t.ex. FOA, RRV, SAV.BFR. DFR, Fosam, , /SR. SAV påpekar dock - mot bakgmnd av förslaget tilltjänsternas användningsområde - all skillnaderna mellan högskolelektor, docentoch biträdande professor endast förefaller att bli en fråga om olikheter iformell kompelens. 4.2.2 Högskolelärare/högskolelektor föreslår i fräga omtjänstekategorien högskolelärare/högskolelektor alt för behörighet skallkrävas genomgängen allmän utbildningslinje eller motsvarande kompetens. Dennatjänst avses motsvara alla de lärartjänster i den nuvarande organisationen förvilka doktorsexamen inle krävs - med undantag av tjänster som professor ochför de lärartjänster som är knutna lill den kliniska delen av lakar- ochlandläkarutbildning. Remissopinionen är splittrad ifråga om delta förslag. Till de remissinstanser som redovisar en i huvudsakpositiv inställning hör RRV. och /SR. RRV tillstyrker förslaget men anser all ett system föravancemang inom samma tjänst från högskolelärare upp till docent borde kommaifråga. som framhåller att en sänkning av kompetensnivån inte bör kommaifråga, anser att det bör stå varje högskolestyrelse fritt alt i varje särskillfall göra en bedömning av hur lärartjänsten skall anpassas till behoven. UHÄoch /SR betonar dock att de krav på praktisk-pedagogisk utbildning som nugäller inom lärarutbildningen bör finnas kvar. /SR anser dock alt ijänsiebenämningenbör vara högskoleadjunkt. Till de remissinstanser som är negativa uiredningensförslag ifråga om högskolelärare/lektorer, är flera av högskolorna, MFR.Andréns utredning. TCO och SFS. MFR anser att förslaget över huvud laget inteär lämpligt inom den medicinska utbildningen och forskningen. Högskolorna ochAndréns utredning förordar all doktorsexamen skall vara den lägstakompetensnivån för lärare inom högskolan. SFS delar denna uppfattning ifråga omämnesområden med fasta resurser för forskning, medan TCO -såsom tidigareredovisats - hell avstyrker inrättandet av högskolelärare/högskolelektorstjänster. Lärartjänstulredningen föreslär också (s. 65) allhögskolelärartjänsterna i viss ulsträckning skall ersätta nuvarande tjänstersom forskningsassistent, assistent och amanuens. Enligt utredningens förslag (s.91) skall del ändå i viss utsträckning finnas möjlighel att inrätta särskildadeltidstjänster för studerande inom grundutbildning eller forskamtbildning.Utredningen föreslär sålunda att deltidstjänster som amanuens skall kunnainrättas och tillsättas för begränsad tid, högsl tre är. förslag har kommenterats av fleraremissinstanser, särskilt bland högskolemyndigheterna. 1984/85:57 62 UHÄ.som tillstyrker de föreslagna nya amanuenstjänstema, ifrågasätter om del inlefinns skäl att ytterligare överväga behovet av assistent- och amanuenstjänsterinom vetenskaplig verksamhet. Flera av UHÅ;s underremissinstanser betonarockså behovet av dessa tjänster inom teknisk och malematisk-naturvetenskapligfakultet. Liknande synpunkter framförs av utredning och av . 4.2.3Tjänster som docent/biträdande professor Lärartjänstulredningenföreslår inrättandet av tjänster som docent/biträdande professor. Förtjänsterna skall gälla alternativa regler om behörighetskrav och befordringsgmnder.Gemensamt för tjänsterna gäller all avlagd doktorsexamen ger behörighet.Enligt det ena alternativet bör doktorsexamen eller motsvarande vetenskapligkompetens vara behörighets-givande. I det andra alternativet, som endast börtillämpas om del föreligger särskilda skäl, bör doktorsexamen eller kompetensav annat slag än vetenskaplig som prövas likvärdig för tjänsten ge behörighet.Utredningen föreslär även att alternativa befordringsgrunder skall kunna gällavid tillsättning av de nya docenttjänsterna. Särskild vikt skall kunna läggasalternativt vid resp. vetenskaplig skicklighet, pedagogisk skicklighet, likavid vetenskaplig och pedagogisk skicklighet eller vid sådan skicklighet av betydelsesom vunnits genom verksamhet utanför högskolan. Högskolestyrelsen skall enligtutredningens förslag avgöra vilket alternativ (ifråga om behörighet resp. befordringsgmnd)som skall gälla vid tillsättning av tjänst. Den som innehar docenttjänst ochsom meriterat sig genom väsentlig vetenskaplig eller pedagogisk verksamhei börenligl utredningen kunna ges ijänsiebenämningen biträdande professor. Denya docenttjänsterna föresläs ersätta de nuvarande universitetslektors- ochdocenttjänsterna. Lärartjänstutredningenföreslår även att möjligheten att bli antagen till oavlönad docent skallupphöra eftersom denna procedur inle fyller någon funktion i den reformeradeorganisationen. Uiredningenhar emellertid inte varit enig på alla punkter beträffande docenttjänsterna. Reservationhar anförts av ordföranden och ledamoten motförslaget om alternativa behörighetskrav. Reservanterna anser aU man måstehävda ett vetenskapligt behörighetskrav. Ledamoten har reserverat sigmot förslaget att avskaffa möjligheten att anta oavlönade docenter och yrkaratt denna möjlighet skall finnas kvar. Belräffandedocenttjänsternas innehåll framhåller utredningen att detta inte bör preciserasgenom centrala föreskrifter utöver vad som framgår av utredningens förslag om arbetslidsreglering.Dock bedömer utredningen del fullt möjligt att tjänsleinnehällel i en del fall,åtminstone , helt kommer att avse externt finansierad forskning. Prop.1984/85:57 63 De flesta av remissinstanserna har avgett synpunkter påförslaget att inrätta tjänster som docent/biträdande professor. I fråga om inrättandet av tjänsterna är remissinstansernai huvudsak positivt inställda. UHÄ, FRN. Fosam, TCO och /SR tillstyrkerinrättandet av de nya docenttjänsterna. MFR säger sig kunna accepterainrättandet av dem och SPF vill inte motsätta sig förslagel. Högskolemyndigheternatillstyrker allmänt förslaget - men har invändningar belräffande de olikadelarna av förslaget. I fråga om tjänsternas innehåll anförs invändningar,särskilt frän de myndigheter som har anknytning lill forskning. Ett undantagutgör dock utredning som tillstyrker att både grundutbildning ochforskning skall vara huvuduppgifter för de "nya" docenterna. NER och HSFRsaml DFR, SIB och SGU anser dock att forskning primärt skall inräknas itjänsterna. /SR anser att forskning bör vara en skyldighel för tjänsteinnehavarnaoch förordar ett forskningsåliggande på . SFS anser ocksä att de avutredningen föreslagna docenttjänsterna skall vara renodlade forskartjänster.Enligt SFS bör universitetslektorsijänsterna successivt omvandlas genomresursförstärkning till forskning framåt. Förslagel att införa två olika alternativ för behörighettill docenttjänsterna har väckt debatt. UHÅ och /SR anser att doktorsexamen är etl självklartkrav inom sådana områden av högskolan, där vetenskaplig verksamhet utgör denenda eller huvudsakliga grunden för utvecklandet av ny kunskap. UHÅ ser dockuppställandet av differentierade behörighetskrav som en naturlig konsekvens avhögskoleutbildningens mångfaselterade karaktär. Flera högskolor avstyrker dockutredningens förslag till alternativa behörighetskrav, t.ex. universiteten iStockholm, och saml CTH och högskolorna i . Flera remissinstanser har också anslutit sig lill denreservation i fråga om de alternativa behörighetskraven som avgivits av Ullenhagoch . Till dessa instanser hör FRN. ulredning och akademierna. Någraremissinstanser, t.ex. BFR och SFS, anser att docentkompetens bör krävas sombehörighet för de nya tjänsterna. I fråga om utredningens förslag till alternativa befordringsgrunderfinns också kommentarer. /SR och SPF anser att lika vikt bör läggas vidvetenskaplig och pedagogisk skicklighet. SFS anser att frågan om vetenskapligresp. pedagogisk skicklighet bör utredas särskilt. Nägra högskolor, l.ex. i (HLS)och högskolan i , anser att inom lärarutbildningarna bör praktiskyrkesverksamhet kunna likställas med vetenskaplig meritering. Flera högskolor framhåller dock alt behörighetskrav ochbefordringsgrunder för en tjänst bör behandlas i anslutning till inrättandetav tjänsten Prop.1984/85:57 64 eller omprövning av tjänsten, inte i samband med ledigförklarandet.Till dessa högskolor hör universiteten i . och samlhögskolorna i och . Benämningarna docent och biträdande professor har väcktdiskussion och föranlett kommentarer. UHÄ förordar benämningarna högskolelektor/docent, vilkanära ansluter lill det förslag som ledamoten framlagt, nämligenuniversitetslektor/docent. TCO föreslår benämningarna lektor/biträdandeprofessor. Flera högskolor anser i likhet med attbenämningen biträdande professor inte uppväcker entusiasm, eftersom denavskaffades . förslag att avskaffa möjlighetenatt antaga oavlönade docenter har inte vunnit remissinstansernas tillstyrkan. Samlligaremissinstanser, som kommenterat förslaget, har avstyrkt det, t.ex. UHÅ ochhögskolemyndigheterna. och /SR. Dessa instanseransluter sig sålunda till den reservation som avgetts av ledamoten i dettahänseende. Andra problem i samband med inrättandet av docenttjänsterhar ocksä uppmärksammats. Fosam anser således att utredningen i ännu högre gradborde ha uppmärksammat den minskade genomströmningen av forskare som blir konsekvensenav etl genomförande av utredningens förslag. Likaså framhåller Fosam all uiredningenborde ha belyst de kosinadsmässiga konsekvenserna av att inrätta tjänster somdocent/biträdande professor. Delta problem uppmärksammas även av NER och avuniversitetet i . 4.2.4 Tjänster som professor Lärartjänstulredningen föreslår vissa förändringar i frågaom professorsijänslerna. Utredningen föreslår att professorerna skallgaranteras ett utrymme () i tjänsten för forskning och viss övrigvetenskaplig verksamhet. Den nuvarande möjligheten för professorer att fåpartiell tjänstebefrielse en termin avses bli inkluderadi resurserna för forskningsgaranlin. Vidare föresläs alt befordringsgrunderna för tjänst somprofessor kompletteras så att det framgår all även pedagogisk skicklighet somvisats genom ledning, planering och utveckling av grundläggande utbildningskall tillerkännas särskild vikt. förslag har kommenterats avflertalet remissinstanser, nämligen av SAREC. UHÅ med underremissinslanser.BFR, DFR, MFR. utredning, transportforskningskommittén,akademierna. /SR och SPF. TCO, SFS och . Majoriteten av remissinslanserna tillstyrker förslagel omen forskningsgaranti för professorerna. framhålles del - särskiltfrän företrä- Prop.1984/85:57 65 dåre för högskolemyndigheterna saml /SR och SFS - altprofessorernas möjligheler till partiell ijänslebefrielse för forskning ändåmåste finnas kvar, Nägra remissinstanser - t.ex. SAREC, NRM och DFR -ifrågasälierdock del realistiska i förslagel, då utredningen ställer krav påprofessorernas deltagande i inslilulionernas styrelsearbete och igrundutbildningen. MFR och NER instämmer ocksä i utredningens åsikt au forskarutbildningenstimuleras av alt professorerna deltar i grundutbildningen. Förslaget om ändrade befordringsgrunder för tjänst somprofessor har kommenterats av UHÅ och övriga högskolemyiidigheier.lantbruksuniversitetet, akademierna. /SR och SPF samt av TCO. Förslagettillstyrks av UHÄ. hinihniksuniversitetet och av TCO. Däremot är de flesta av UHÅ:sunderreinissinstaiiser klart negativa eller tveksamma lill förslagel. .'Vndraremissinstanser som avstyrker förslaget är /SR. 4.3 Rörlig resurs för forskning Lärartjänstulredningen framhåller (s. 76) all ijänsiernasom docenl och forskarassisteni har funktioner som styrmedel för forskningen. Detlasyslem har enligt uiredningen negativa effekter rekryieringsmässigi och soci-all. 1 Slällel föreslår utredningen att - utöver deforskningsresurser som ligger i professorsijänslerna - en rörlig resurs förforskning skapas för varje läkuliel/seklion och att medlen i den rörligaresursen skall användas för all bereda velenskapligt kompeientu högskoleleklorer.docenler och biirädande professorer lid för egen forskning saml lör atifinansiera vissa tidsbegränsade tjänster för forskning. De som enligl uiredningen skall kunna söka medel ur denrörliga resursen är vetenskapligt kompetenta högskolelektorer, docenter ochbiträdande professorer. Högskolestyrelsen skall fördela medlen efter förslag frän fakulietsnämndenvid enheier med läsla resurser för forskning. Vid övriga högskoleen-heierfördelas medlen av resp. fakulieisnämnd, med hänsyn lill alt anvisade medel äravsedda för samtliga dessa högskoleenheter inom regionen. Rält alt anföra besvär över beslut om fördelning av medelför den rörliga resursen skall enligt utredningen inle föreligga. Medlen i den rörliga resursen bör fördelas medutgångspunkt i forskningens intressen. Lärarijänsiuiredningen förordar au forskningsiilllällenanormall (s. 81) ges för tre är i sänder. 1 fråga om omfattningen föreslås att minimivärdetav 50 7( av hel arbetstid normalt endast accepleras i kombination med en varaktighetpå . 1984185. t saml. 1984/85:57 66 Regering och riksdag skall beslula om en viss minsta omfallningav den del av resp. fakulielsanslag som skall disponeras som rörlig resurs förforskning. 1 kapitel 13 presenierar utredningen sitt förslag tilluppbyggnad av den rörliga resursen för forskning. Utredningen föreslårensuccessiv uppbyggnad av den rörliga resursen i takt med att nuvarande tjänstersom docenl och forskarassistent dras in. Utrymmet för forskning i dessatjänster bör enligt utredningen vara den minimiandel av resurserna som böröverföras till den rörliga resursen under resp. fakulielsanslag.Högskolestyrelsen skall besluta om disposition av "överskjutande"resurser och även kunna överföra en högre andel till den rörliga resursen. Ävende anvisade medlen för universitetslektorers forskning bör överföras lillden rörliga resursen.