prop · G80333 · 1984-12-31 00:00:00 — Också konventionom fraktavtalet vid inlernalionell godsbefordran på väg (CMR) har införlivatsmed svensk rätt i dess lydelse på originalspråken. Inte heller belräffandedenna reglering har det hävdats att den valda lagstiftningsmetoden skulle hamedfört några som helst svårigheter för dem som berörs av lagstiftningen. Jag anser vidare att man inte bör överdriva skillnadenmellan den metod som jag har förordat och den metod som innebär att en svensk översällninggörs till svensk lag. Den översättning som fogas till lagen är utarbetad medstor omsorg.' Medborgarna kommer därför att ha tillgång till en tillföriitligsvensk text. ' Den svenska översättningen har efterlagrådsföredragningen justerats pä en del punkter. Prop.1984/85:33 282 Jag vill tillägga alt den föreslagna inkorporationsmetodeninte har föranlett någon kritik under remissbehandlingen från de olikaintressenter som berörs av lagstiftningen. Hovrätten för harsålunda ullalat all den valda lösningen är övertygande motiverad och anslutersig därför lill den. Försäkringsbranschens förelrädare har tillstyrkt förslageti denna del eller lämnat del utan erinran. delaruppfattningen att inkorporationsmetoden bör användas. Någon kritik mol denföreslagna metoden har inle heller framförts vare sig från SJ eller från deorganisationer som företräder transportkunderna. har inteframfört någon erinran på denna punkt. Den ledamot som avstyrker att inkorporationsmetodenanvänds har uttalat alt svenska domare endast i undanlagsfall lorde ha dekunskaper i franska och om franskt rättsväsen som behövs för alt kunnasjälvständigt tolka den franska texten. Jag vill i detta avseende förstframhålla att några kunskaper om franskt rättsväsen inle är nödvändiga. Konvenlionstextenär inte grundad på fransk räll. COTIF är en internationell överenskommelsemellan etl stort antal staler. Konventionens innehåll måsle anses som enkompromiss mellan olika rättssystem och rättsuppfattningar och skall därförinte tolkas på grundval av någol enskilt lands rättsväsen. Svenska domare synesinle heller ha haft några större problem när det gäller all ta del avinnehållet i den autentiska utländska texten i de få fall då de tidigarejärnvägsfördragen eller CMR-konvenlion har tillämpats. Den översättning som föreligger har utarbetats med stornoggrannhet. Del är emellertid utomordentligt svårt all översätta enkonventionstext av del slag som det här är fråga om. Del är ofta knappastmöjligt all på alla punkter helt korrekt genom översättning till svenskaöverföra innehållet i en konvenlionstexl så att översällningen ger ett riktigtresultat. Om en översättning upphöjs till lag, har domstolarna visserligenmöjlighet att tolka översättningen mot bakgmnd av den autentiska texten.Domstolarna har dock enligl min uppfattning större möjligheter att komma tillett från saklig synpunkt riktigt resultat, om översättningen enbart är ellhjälpmedel vid tolkningen av den utländska texten än om översättningen upphöjs lillsvensk lag. Jag vill slutligen framhålla, all det skulle medföraavsevärda tekniska svårigheter att pä detla sena stadium i lagstiftningsärendetgå över från en inkorporation av den franska texten till en inkorporation av ensvensk översättning. Som jag nämnde har järnvägsfördragen tidigare införlivalsmed svensk rätt i deras franska lydelse. Förslaget i departementspromemorianalt använda inkorporationsmetoden har inle föranlett någon erinran underremissbehandlingen. Lagstiftningsarbetet har därför bedrivits med denutgångspunkten alt den rena inkorporationsmetoden skulle användas. De tekniskasvårigheter som en övergång till att inkorporera konventionen i svensköversättning skulle medföra kan leda till en fördröjning ilagstiftningsärendet. Prop.1984/85:33 283 COTIF träder i kraft . upphör 1970års , och tilläggskonvenfion all gälla. Det skullegivetvis innebära stora ölägenheter för att slå utanför denkonventionsreglering som utgör ramen för del internationella järnvägssamarbetel.För att delta inte skall inträffa måste ratificera konventionen senastden . Den fördröjning i lagsliflningsarbelel som en övergång från inkorporafionav den franska konvenlionslexlen till inkorporation av en översättning skullemedföra riskerar all leda lill att inle kan tillträda konventionenföre den nämnda dagen. Sammanfattningsvis vill jag anföra att de tidigare järnvägsfördragen har införlivats medsvensk räll i deras franska lydelse, att detta inte synes ha medfört några ölägenheter för demsom berörs av järnvägslagstiflningen, all remissinstanserna inle har haft något att erinra mol förslageli departementspromemorian att bihang A och bihang B till COTIF skallinförlivas med svensk rält i deras franska lydelse, att lagstiftningsarbelet därför har bedrivits med denutgångspunkten att denna metod skall användas för alt införliva dessa bihangmed svensk rält, att lagrådets majoritet har godtagit att COTIF i dessadelar införlivas med svensk rätt i dess franska lydelse, att det skulle medföra avsevärda tekniska svårigheter attpå delta sena stadium i lagstiftningsärendet gå över till att inkorporera enöversättning lill svenska, att dessa tekniska svårigheter skulle kunna leda lill ensådan fördröjning av tillträde till COTIF all den I maj 1985skulle komma all stå utanför den konvenlionsreglering som utgör ramen för detinternationella järnvägssamarbetel. Av de nu angivna skälen anser jag det lämpligast alt idetta fall låta fördragets bestämmelser på originalspråket gälla som svenskrätt under den förutsättningen att en noggrann översättning till svenska fogasvid den autentiska texten som hjälpmedel vid tillämpningen. Jag vidhållerdärför mitt förslag att bihang A och bihang B till COTIF - med de undantag somanges i del remitterade lagförslaget - skall införlivas med svensk rätt i deraslydelse på franska. Lagrådet har i anslutning lill paragrafens andra meninganfört all en generell avvikelse från fördragets preskriptionsregler skullestrida mot fördragel. Jag delar lagrådets uppfatining. Det har inte varitavsikten alt preskriptionsreglerna för inrikes järnvägstrafik skulle avvikafrån dem som gäller enligl COTIF. Jag ansluter mig därför till lagrådelsförslag alt etl nytt fall förs in i I kap. 5 § andra stycket förslaget till jämvägstrafiklag.Lagtexten bör utformas i enlighet med lagrådets förslag. Prop.1984/85:33 284 Lagrådet har också berört den förevarande paragrafenstredje mening i det remitterade förslagel. Som lagrådet har anfört var avsiktenatt denna bestämmelse, sammanställd med 6 kap. 5 § förslaget till jämvägstrafiklag,inte skulle medge en undersökning för att fastställa om resgodset innehållernågot annal än "föremål som är avsedda för reseändamål". Jag delaremellertid lagrådels uppfattning all lagtextens utformning inte är helt entydigi detta hänseende. I remissprotokollel anförs att undersökningsrätten enliglCIV är mera omfattande än enligt järnvägstrafiklagen. Vidare uttalas att det ärlämpligast att del alllid gäller samma regler för järnvägens rält allundersöka inskrivet resgods i , oavselt om den resande harinternationell biljett eller inle. Som lagrådet har framhållit godtaremellertid genom anslutningen till COTIF regeln i artikel 17 om vilkaföremål som får befordras som inskrivet resgods. Skilda regler kommer därföratt gälla i denna del för inlernalionell och inrikes trafik. lordebli skyldig alt upplysa resenärer med internationell biljett om alt den intetar emot resgods till befordran som inskrivet resgods om del inle är avsett förreseändamål. Som lagrådet har påpekat är del mindre följdriktigt att järnvägendå inte skall kunna kontrollera om resenären har följt de internationellabestämmelserna. Vidare bör beaktas att en resenär med internalionellbiljett som skall åka utomlands kan ha intresse av all redan vid resans börjani få upplysning om vad han har räll all överiämna lill befordran sominskrivet resgods. Han kan därigenom undvika att resgodset därefter blirstoppat utomlands av en järnväg som har en undersökningsrätt som inte harinskränkts enligt artikel 22. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört delar jag lagrådetsuppfattning alt det såvitt gäller internationell trafik är naturligt att heltknyta undersökningsrätlen beträffande inskrivel resgods lill artikel 17 i CIV.Jag biträder också del förslag lill lagleknisk lösning som lagrådet har lagtfram. Tredje meningen i den förevarande paragrafen i förslaget till lag ominternationell järnvägstrafik bör därför utgå och ett nytt fiärde stycke fogastill 6 kap. 5 § förslaget lill jämvägstrafiklag. Utöver de ändringar som jag nu har berört har vissaredaktionella jämkningar gjorts i paragrafen. Bilaga I (RID) till bihang B införlivas inle genom lagenmed svensk rält. Paragrafen har formulerats om för att detta skall framgåtydligare. 1 paragrafen har också gjorts en redaktionell jämkning. Lagrådet har berört innebörden av uttrycket"förlikning som har träffats inför en domstol" i andra stycket förstameningen. Prop.1984/85:33 285 ar som inle är fastställda av domstol har lagrådet ansettdet allmänna kravet böra gälla att förlikningen skall kunna fullständigtbestyrkas av domstolen för att den skall kunna verkställas i . Det uttryck i konvenlionstexten som ligger till gmnd förbestämmelsen är inte helt klart. Inte heller uttrycket "förlikning som harträffats inför en domstol" är helt entydigt. Jag anser emellertid liksomlagrådet att del alllid måste krävas att förlikningens innehåll hardokumenterats av domstolen, t.ex. genom all del har lagits in i domstolensprotokoll. Jag biträder lagrådets förslag till justeringar iparagrafens andra stycke. Orden "och får verkställas i den nämndastaten" bör därför flyllas upp efter orden "omfaltas avfördraget". Vidare bör ordet "meddelats" bytas ut mol"upprättats". I paragrafens tredje stycke har den redaktionellajämkningen gjorts, att orden "domen har meddelats" har bytts ul mol"exekutionstiteln har upprättats" i syfte att nå överensstämmelse medandra slyckel. Jag biträder lagrådets förslag lill justering av andra slyckel. Lagrådels förslag lill omformulering av iredje stycketinnebär enligt min uppfattning ett förtydligande. Lagtexten bör därför avfattaspå det sätt som lagrådet har föreslagit. En redaktionell ändring har gjorts i den förevarandeparagrafen för att det tydligare skall framgå vilken verkan som uppkommer vidett preskriptionsavbrott på grund av skiljeförfarande. 10 § Jag biträder lagrådets förslag lill avfattning avdenna paragraf. Övergångsbestämmelserna Jag biträder lagrådels förslag lilltillägg i övergångsbestämmelserna. Förslaget till lag om ändring i järnvägstrafiklagen 1 kap. 5 § Som jag har anfört i anslutning till 2 § förslagel lilllag om internationell järnvägstrafik biträder jag lagrådets förslag tUl ändringav den förevarande paragrafen. 2 kap. 8 och 9 §§ Lagrådets förslag till jämkning i de förevarandeparagraferna innebär en 1984/85:33 286 vissändring i materiellt hänseende. 1 de fall en resande på gmnd av sittmedborgarskap eller hemvist skulle ha fått sin ersättning bestämd enligl deförmånligare svenska bestämmelserna beträffande begränsningsbelopp förhandresgods o.d. och beträffande ränta, innebär jämkningen all dessabestämmelser också skall tillämpas på eflerievande till en sådan resande, ävenom de efterlevande varken är svenska medborgare eller har hemvist i Sverige.Detta torde stå i överensstämmelse med artikel 3 i bihang A. Jag biträderdärför lagrådets förslag. Jagvill tillägga att det är den resandes medborgarskap eller hemvist vidtidpunkten för den skadevällande händelsen som är avgörande. För att deltaskall framgå tydligare har lempus ändrats i båda paragraferna i enlighet medlagrådets förslag. Somjag har anfört i anslulning lill 2 § förslaget lill lag om internationelljärnvägstrafik biträder jag lagrådets förslag lill ändring i den förevarandeparagrafen. Lagrådethar lämnat övriga lagförslag utan erinran. Belräffandebilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier bör nämnas all en nypunkt, nr 32, har införts (lag 1984:432). Den punkt i bilagan som behandlar OTIFfår därför nr 33. I6 kap. 2 § förslaget till järnvägstrafiklag finns bestämmelser om straff förden som i onyktert tillstånd har fört spårfordon på järnväg eller tunnelbana.Denna paragraf har utformats efter mönster av 4 § lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott (trafikbrottslagen) i dess nu gällande lydelse. Deföreslagna bestämmelserna innebär följande. Densom har fört etl maskindrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana ochdärvid har varit så påverkad av alkoholhalfiga drycker eller annatberusningsmedel alt det måsle antas att han inle kunde föra fordonet påbetryggande sätt, skall dömas till fängelse i högst etl år eller, om omständigheternaär mildrande, till böter (2 § första stycket). Om alkoholkoncentrationen ihans blod under eller efter färden uppgick liU , skallföraren anses ha varit så påverkad under färden som har sagts (2 § andrastycket). Har alkoholkoncentrationen under eller efter färden uppgått till 0,5men inle tUl , skall föraren dömas fill böter eller fängelse ihögst (2 § tredje slyckel). Den som vid järnväg eller tunnelbanahar fullgjort tjänst i vilken ingår uppgifter av väsentlig betydd- Prop.1984/85:33 287 se för säkerheten (t. ex. lågklarerare) skall dömas enliglparagrafens första stycke, om han därvid har varit så påverkad avberusningsmedel att det måste antas att han inte kunde utföra dessa uppgifterpå ett betryggande sått (2 § fjärde stycket). Regeringen har beslutat en propositionmed förslag lill ändringar i trafikbrottslagen (prop. 1984/85:21). 1propositionen föreslås en ändrad utformning av bestämmelserna om trafiknykterhetsbrott.Förslagel, som har granskats av lagrådet, innebär i huvudsak följande. Trafiknykterhetsbrotten skall också i fortsättningen delasin i två svår-helsgrader. Den ena benämns rattfylleri och den andra grovtrattfylleri. Den i praxis använda brollsbeteckningen rattonykterhet avskaffas.Motsvarande gärning kommer i fortsättningen att bedömas som rattfylleri. Dennedre straffbarhetsgränsen sänks frän nuvarande 0,5 till 0,4 promille.Straffskalan för rattfylleri föresläs bli böter eller fängelse i högst sexmånader. Det nya brottet grovt rattfylleri tar sikte på fall där förarensalkoholhall i biodel har uppgåll till eller mer och där brottetdessutom har medfört särskild fara för trafiksäkerheten. Grovt rattfylleri harenbart fängelse i straffskalan. Ändringarna i trafikbrottslagen avses träda i kraft den Iapril 1985. Enligl min mening bör i princip samma förutsättningar för slraffbarhelgälla vid alla slags trafiknykterhetsbrott, oberoende av om gärningen begås ivägtrafik eller i spårbunden trafik. Jag anser del därför naturligt allbestämmelserna i jämvägstrafiklagen om trafiknykterhetsbroll anpassas till denföreslagna nya regleringen i trafikbrottslagen. De skäl som har föranlett förslaget om sänkning av dennedre straffbarhetsgränsen i trafikbrottslagen till äger sammagiltighet för spårbunden trafik. Jag föreslår därför en molsvarande sänkning avstraffbarhetsgränsen för förare av järnvägs- och lunndbanetåg. I 6 kap. 2 § förslagel till jämvägstrafiklag i desslydelse enligt prop. 1983/84:117 behandlas försl det s.k. kliniska fallet, dvs.aU ansvaret grundas på en bedömning av förarens bemsningsgrad och lämplighetatt föra fordonet (första stycket), medan promilleregeln behandlas i andrastycket. 1 förslaget till ändring i trafikbrottslagen har promilleregeln gjortstill huvudregel. De båda fallen behandlas därför i den motsatta ordningen. Jagföreslår alt jämvägstrafiklagens reglering byggs upp pä samma sätt. Vidare börden särskilda bestämmelse i 6 kap. 2 § som behandlar motsvarigheten lillrattonykterhet utgå (nuvarande tredje slyckel). Dock bör någon ändring iförhållande lill prop. 1983/84: 117 inte göras såvill gäller andrapersonalkategorier än förare (nuvarande fiärde slyckel). För dessapersonalkategorier kommer det alltså inle att gälla någon promilleregel. I propositionen om ändring i trafikbrottslagen föreslåsockså, som jag redan har nämnt, att trafiknykterhetsbrotten delas in i två svårhetsgrader,rattfylleri och grovt rattfylleri. Som jag där har framhållit bör frågan humvidaett trafiknykterhetsbrott skall anses grovt avgöras med beaktan- 1984/85:33 288 deav samtliga omständigheter. I första hand tar bestämmelsen om grovt rattfyllerisikte på sådana raltfyllerifall som har medfört en avsevärd fara förtrafiksäkerheten. Vidare har jag påpekat att det framför allt är tvåsituationer som bör beaktas i sammanhanget, nämligen om föraren har körtvårdslöst eller om föraren har tagit på sig en särskilt ansvarsfull föraruppgift. Närdel gäUer frågan humvida straffbestämmelserna i järnvägstrafiklagen i deltahänseende bör anpassas till vad som föreslås för övriga trafiknykterhetsbrottvill jag anföra följande. Medhänsyn lill de speciella förhållanden som gäller för järnvägar och tunnelbanorgår del knappast alt beträffande denna spårbundna trafik åberopa de skäl somhar anförts för gradindelningen i trafikbrottslagen. Järnvägar och tunnelbanorär i regel avskilda från annan trafik. Riskerna vid spårtrafik skiljer sigockså oftast från dem som är förbundna med vägtrafik. Jag vill därför inleföreslå någon liknande uppdelning beträffande molsvarande brott enligtjärnvägstrafiklagen. I stället bör straffskalan omfatta böter och fängelse upptill , vilket motsvarar den straffskala som sammantaget kommer att gällaför båda gradema av brott enligt trafikbrottslagen. Jagvill framhålla att de synpunkter som jag i propositionen om ändring i trafikbrottslagenhar anlagt på straffmätningen bör kunna fiäna lill ledning förrättstillämpningen ocksä för trafiknykterhetsbrott i järnvägs- och tun-ndbanetrafik.1 fråga om en tågförare bör t. ex. beaktas den fara som han har utsattpassagerare och tredje man för genom att framföra tåget i berusat tillstånd. Denändrade uppbyggnaden av 6 kap. 2 § föranleder justeringar i det förslag tilllag om ändring i körkortslagen som har lagts fram i prop. 1983/84:117 såvittgäller 16, 21 och 22 §§. Anpassningenav 6 kap. 2 § förslaget till järnvägstrafiklag till den av lagrådet nyligengranskade och godtagna ändringen i trafikbrottslagen och följdändringarna ikörkortslagen är av den arten att någon lagrådsgranskning nu inte behövs. 3 Ikraftträdandet av den lagstiftning som föreslås i prop. Dennya jämvägstrafiklagen samt följdändringarna i annan lagstiftning skall enligtförslaget i prop. 1983/84: 117 träda i kraft den . COTIF kommeratt träda i kraft först . Lagen om internationell järnvägstrafiksaml följdändringarna i jämvägstrafiklagen och annan lagstiftning måste träda ikraft med COTIF. Mot bakgrund härav kan del vara lämpligt allöverväga att låta också den lagsliftning som föreslås i prop. 1983/84:117 trädai kraft . Prop.1984/85:33 289 man vinna den fördelen att den nya lagstiftningen påjärnvägstrafikens område träder i kraft för inrikes och internalionelltrafik. Det bör överlämnas åt all ta ställning i denna fråga. Det bör i delta sammanhang anmärkas att 4 § 4 mom.trafikbrottslagen i så fall måste fortfara all gälla till den . Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslär all dels anla de av lagrådet granskade lagförslagen medvidtagna ändringar, dels anla etl inom upprättat förslagtill 5. lagom ändring i körkortslagen (1977:477), dels godkänna fördraget om internationell jämvägstrafik(COTIF). Förslagel under 5 har upprättats i samråd med chefen förkommunikationsdepartementet. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå all anla de förslag somföredraganden har lagt fram. 1984/85:33 290 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... I 1 Förslagtill lag om internationell järnvägstrafik ..... ... 3 Bilaga:Fördraget om inlernalionell järnvägstrafik (COTIF) 5 Protokolletom privilegier och immunitet för Mellanstatliga or ganisationen för internationell järnvägstrafik ...... 26 BihangA Enhetliga rättsregler för avtal om internationell järn vägsbefordran av resande och resgods () ... 32 BihangB Enhetliga rättsregler för avtal om internationell järn vägsbefordran av gods () ......................... 66 BilagaI: Reglemente om internationell jämvägsbefordran av fariigtgods (RID) ........................................ 125 BilagaII: Reglemente om internationell järnvägsbefordran av privalvagnar() ....................................... 126 BilagaIII: Reglemente om internationell järnvägsbefordran av containrar(RICo) ......................................... 134 BilagaIV: Reglemente om internationell järnvägsbefordran av expressgods (RIEx) ..................................... 139 2 Förslag till lagom ändring i jämvägstrafiklagen(1984:000) 141 3 Förslag till lag om ändring ilagen (1974:610) om inrikes vägtransport 146 4 Förslag till lag om ändring ilagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall 147 5 Förslag lill lagom ändring ikörkortslagen (1977:477) 148 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .... 150 1 Inledning ....................................................... 150 2 Gällande ordning ............................................. 152 3 COTIF:s uppbyggnad ochhuvudsakliga innehåll ... 154 4 De viktigare bestämmelserna i ................. 156 4.1 Själva fördragel ......................................... 156 4.2 Protokollet om immunitet ochprivilegier för Mellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafik(OTIF)..................................... 160 4.3 De enhetliga rättsreglerna föravtal om internationell järnvägsbefordran av resande och resgods () 160 4.4 De enhetliga rättsreglerna föravtal om inlernalionell järnvägsbefordran av gods () 176 4.5 Bilagorna till ....................................... 194 4.5.1 Bilaga I: Reglementeom internationell järnvägsbefordran av fariigl gods (RID) 194 4.5.2 Bilaga II: Reglementeom internationell järnvägsbefordran av privalvagnar () 195 4.5.3 Bilaga III: Reglemente om internalionelljärnvägsbefordran av conlainrar (RICo) 196 4.5.4 Bilaga IV: Reglementeom internationell järnvägsbefordran av expressgods (RIEx) 196 Prop.1984/85:33 291 5 Departementspromemoriansförslag .......................... 197 6 Sammanfattningav remissyllrandena ......................... 197 7 Föredraganden ............................................................. 198 7.1 lilllräde lill COTIF ...................................... 198 7.2 Metoden för att införliva COTIF medsvensk rält ... . 203 7.3 Frågan om avvikelser från reglernai och . 7.4 Frågan om ändring i 16 § köplagen ....................... . 211 7.5 TUläggsbestämmelser fill COTIF ............................ 214 7.6 Ändringar i andra författningar .............................. 216 7.7 Publicering av COTIF .............................................. 217 8 Upprättadelagförslag .................................................. . 218 9 Specialmotivering ........................................................ . 219 9.1 Förslagel till lag om inlernalionell järnvägstrafik ...... . 219 1 § ......................................................................... . 219 2 § .......................................................................... . 220 3 § .......................................................................... . 224 4 § .......................................................................... . 225 5 § .......................................................................... . 227 6 § .......................................................................... . 229 7 § .......................................................................... . 229 8 § .......................................................................... . 230 9 § .......................................................................... . 230 10 § ............................................................. ".......... 231 9.2 Förslagel lill lag om ändring i jämvägstrafiklagen .. . 232 2 kap. 5 § .............................................................. . 232 2 kap. 8 § .............................................................. . 232