prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Del är enligtstatskontorels uppfattning av vikt alt får in den kunskap ochde erfarenheter som andra berörda myndigheler besitter inom räddningstjänslområdet,men det bör gagna den löpande verksamheten alt håUa ner anlalel rådgivandeorgan lill så få som möjligt för all på så säll undvika onödigdubbelrepresenlalion. CivUbefälhavaren i ÖvreNorrlands civilområde framhåller att verkets samordningsuppgtfter kommer altkräva kontakter och samarbele med ett stort antal samhällsorgan. Det är därförviktigt att goda fömtsättningar för samverkan skapas redan i verkets nyaorganisalion. Företrädare för närmast berörda intressenter bör enligtcivilbefälhavaren aniingen ingå i verkets ledning och/eller i andraformaliserade samordningsorgan. Del är viktigt för civilbefälhavarnas ledningav verksamhelen i krig och för anpassning av fredsförberedelserna tillregionala förhållanden att civilbefälhavarna redan i fred kan påverkaverksamheten även på central nivå. Mot denna bakgrund är det viktigt att ävencivilbefälhavarna blir representerade i formaliserade samrådsfunktionercentralt. Enligt civilbefälhavaren krävs representation främst i rådet församordning av förebyggande ålgärder men representationen kan vara värdefuUäven i andra råd. i förordar en styrelse om(högst) åtta av regeringen utsedda ledamöier. De bör främsl ge verksledningenslöd och vida kontakter gentemot samhäUe och näringsliv. Till styrelsen börknylas ell forskningsråd. 1984/85:161 112 Växjökommun vUl siarkt betona kravel på atl del nya verkets organisalion får enmarkerad "fredsprofil" både vad gäller rekrylering av personal ochhandläggningsordning. Kommunerna är vana vid att vid informella konlakler medt. ex. brandnämnden och sprängämnesinspeklionen få snabba och konkreia besked.Sammanslagning av civitförsvarsstyrelsen, slalens brandnämnd,sprängämnesinspeklionen, m.fl. tiU ellstatiigl verk fömtsätls av bli genomfört på sådanl sätl atl denfredslida räddningsljänslen ej förlorar i lyngd genom förändringen. Risk härförkan enligt kommunens mening föreligga genom den personalavgång som befaras pågmnd av pensionsavgångar och omlokalisering av nuvarande slalens brandnämnd.Med anledning härav och för att den fredstida räddningstjänsten skall fåerforderligt stöd för sin verksamhet är del viktigt atl ijänslemän, som skallhandlägga ärenden inom della sakområde vid aklueU cenlral myndighel har rällkompelens och sakkunskap. Delta fömtsätter enligt kommunen bl.a. all de harlämplig bakgrund och rekryleras bland personer som uppfyller dessa krav. Dennapersonal kan då tiUsammans med sakkunniga på räddningsljänslen i ofredslidbilda en lämplig plattform för alt styra utvecklingen av samhällelsräddningstjänst bäde i fredstid och i krigslid. framhåller alt kommillén i sin exemplifiering av vilkasom skall vara företrädda i råden föreslår praktiskt tagel enbart myndigheler.Föreningen anser att även andra parter bör tas med specielll i några av råden,t. ex. näringslivsintressen i rådet för förebyggande åtgärder. Föreningenanser även att den bör beredas plats i rådet för samordning av räddningstjänst,rådet för samordning av förebyggande åtgärder och rådel för utbildning.Tjänslemännens centralorganisation anser det självklarl alt det i denföreslagna lekmannasiyrelsen och de föreslagna fem råden också bör ingå företrädareför verkels personal. Likaså anser centralorganisationen att del i delföreslagna utbildningsrådet även bör finnas med representanter för dedeltidsanställda brandbefälens fackliga organisation, vilken är den endaorganisation som om förslagel går igenom kommer all sakna representation iutbildningsrådet. tillstyrker kommitténsförslag rörande inrätlandel av särskilda rådsfunklioner. Fömtom i rådet församordning av förebyggande åtgärder vill förbundet understryka vikten av allförbundel liksom f n. inom slatens brandnämnd blir företrätt i rådet förutbildning. anser del nödvändigl att verketfår en uppbyggnad och ges resurser som svarar mol de krav räddningsljänslensläller. Förbundel förutsätter vidare alt organisalionen får en markeradfredslida- och civilprägel. Risken är annars uppenbar atl den fredstidaräddningsljänstorganisationen överfiyglas av civilförsvarets uppbyggnad,inrikining och uppgifler. En civil och fredslida prägel får enligt förbundetsjälvfallel inte hindra atl också utvecklar en organisation ochi övrigl förbereder för de förhållanden som kan komma att slällas 1984/85:161 113 underkris- och krigstillstånd. Då lidigare yrkeserfarenhet ofta tenderar att påverkaverksamhetens inriktning vill förbundet i detta sammanhang även peka pånödvändighelen av en balanserad personalrekrylering som svarar mot förekommandeuppgifter m.m. Detla gäller specielll i fråga om verkets ledning. Beiräffandeinflytandet i verkets arbele för myndigheler och olika organ föreslår kommitténatt delta främsl skall ske genom atl fem fackråd bildas. Förbundel kan instämmai ulredningens förslag och nolerar att förbundel föreslås bli representerat irådet för utbildningsfrågor. Förbundel anser emellertid också det närmaslsjälvklart att del mandat förbundel f. n. innehar i slyrelsen för statensbrandnämnd skall överföras lill del kommande räddningsljänstverket och dessstyrelse. Förbundet fömtsätter även all bli representerat i denorganisalionskommillé som föreslås tillkallas för alt bemäslra de problem somförvänlas uppslå i samband med att bildas. Förutom bl.a.personalsociala problem gäller det enligt förbundel att genomföra deförändringar som krävs i utbildningen för räddningstjänst och solningsväsende.Landstingsförbundet är berelt att som kommillén föreslår låla sig företrädassåväl i rådsorgan som i verkets styrelse. Rådeiför kärnkraftssäkerhet anser altäven kraftföreiagen bör vara represenlerade i rådet Beredskap, på samma sättsom kraft-företagen f. n. representeras av RKS i (). 5 Dimensionering och kostnader Kommillénföreslår alt räddningsverkels centrala del i Karistad får en personalram om 215årsarbetskrafter vilkel är en minskning med omkring 40 årsarbelskrafter jämförtmed nuvarande anlal anställda hos de myndigheter som berörs av samordningen. Sammanlagiinnebär kommtfléns förslag en åriig kostnadsbesparing för staten på omkring 16milj. medan kommunerna får en kostnadsökning på omkring 11 milj. kr. tUlföljd av utbildningsreformen. Kommittén bedömer all besparingarna är möjligaall realisera . Endastnågra remissinstanser yttrar sig i denna del av förslaget. Slalskontoret anserde ekonomiska konsekvenserna i stort rätt uppskattade. Civilförsvarsstyrelsenpekar på all del kan ta tid innan rationaliserings-effektema tiU alla delaruppnås. Några andra inslanser uitrycker oro för att kostnadema kan bli högre änberäknai. Statskontorethar btfräll kommillén med underlagsbedömningar angående det nya verkelsbemanning. Statskontoret tiUstyrker alt den personalram för del ceniralaverkel, 215 årsarbelskrafter, som kommiitén föreslagil och som innebär enbesparing om ca i förhållande lill dagsläget, fastställs som ramför den kommande organisationskommitténs arbele. Kommittén har korrekt påpekatatl de slutiiga ekonomiska effek-8 1984/85. 1984/85:161 114 lernablir beroende av i vUken takt förändringarna av utbildning, övning ochmalerielhanlering genomförs och vilka ekonomiska överenskommelser stal ochkommun gör. Statskontoret menar att de ekonomiska effeklerna ändå i slort haruppskattats rätt av kommittén. Slyrelsendelar kommitténs principiella syn på planläggningsarbetel i det nya verkel samtatt denna syn tillsammans med den föreslagna integreringen av det nya verketsarbete bör kunna medföra rationaliseringsvinster. Slyrelsen vill emellertid någolkommeniera kommitténs uppfallning om dimensioneringen och möjligheterna tillrationaliseringar. Den förändrade synen på planläggning, det ökade kommunalaansvarei för denna samt alt planläggningen bör bedrivas integrerat för freds-och krigsräddningsljänsten och för den kommunala beredskapen bör medföraminskat behov av personal. Del omfattande arbete som genomförs för all lafram underiag för den kommunala civilförsvarsplanläggningen bör också medföraall resurserna för detta ändamål kan minskas för verketsbildande. De mycket slora förändringar som föreslås på ulbildnings- ochövningsområdet samt materielområdet måste, enligt civilförsvarsslyrelsensmening inledningsvis ianspråkta stora cenirala resurser. Att dessaförändringar, såsom kommiitén påstår, skuUe leda lill personalminskningar vidverkets bUdande är Iveksaml. När förändringama väl genomförts bör emeUertid depotentiella rationaliseringsmöjligheterna kunna tas ul. Dessa förhållandenmåsle beaktas vid det nya verkets organisationsutformning och dimensionering.CESAM:s förslag innebär, fömtom helt nya uppgifter, inom flera områden kraftigthöjda ambitioner. Inom andra områden innebär förslagen slora förändringar, somskall ulredas närmare i det nya verkel och genontföras. Samiidigi föreslåslångtgående ralionaliseringar vid bildandel av del nya verkel. ingervissa farhågor för all förväntade uppgifter och ambitioner inle kan uppnås. Detkan åtminstone enligt styrelsens mening la tid innan alla förslag genomförtsoch rationaliseringsmöjligheter kunnal förverkligas. Av dessa skäl vore delnaturiiglvis önskvärt alt verket successivi omformades med hänsyn lill taklen igenomförandet av vissa förändringar på t.ex. utbildnings- och materielområdetoch atl rationaliseringsvinstema efter hand hämtades hem under förändringsprocessen.Ett sådant förfarande är självfallet svårt att praktiskt genomföra, men börenligt styrelsens mening beaklas vid planeringen av organisationsförändringen.Slyrelsen vill också undersiryka nödvändigheten av alt tidigt och kraftfulltinföra administrativa hjälpmedel t. ex. datorstöd inte bara i del centralaverkel ulan också vid ulbildnings- och förråds-anläggningarna och vidlänsstyrelsens försvarsenheter. vill framhålla atl i CESAM-kommitténsbetänkande föreslås att uppgifter avseende land- ochsjötransporter förs över till det nya verket. 1 avsnitt 7.6, som behandlar delnya verkels personalbehov, lalar man bl. a. om rationaliseringseffekter. Därvidredovisas hur många årsarbetskrafter. 1984/85:161 115 disponerade av andra myndigheter, som skall ingå i del nya verket. Dennaredovisning är för sjöfartsverkels del felaktig. Kommittén synes ha glömt bortsektionen för farligt gods och marin miljö. Inom denna sektion sysslar fyrapersoner i centralförvaltningen med frågor som föreslås överflyttade. Iverkets regionala organisation årsarbetskrafler itillsynsarbetet. Om verksamheten förs över kommer inte någon rationaliseringseffektalt uppslå eflersom viss del av centralförvaltningens uppgifter rörandefarligl gods är iniegrerade i sjöfartsinspektionens övriga uppgifler. När delgäller farlygsinspeklörernas uppgifler kan nämnas all arbetet med säkerhetenvid transport av fariigt gods är i stort sell hell inlegreral medtillsynsarbetet i övrigl. En överföring av lillsynen skulle enligtsjöfartsverkei kräva totalt selt ökade resurser. Enligt riksrevisionsverketsuppfattning kan man på goda grunder anta att förslaget totalt leder till kostnadsökningari stället för de åsyftade minskningarna. Dessulom, och som kommtftén vidgår,skall den angivna "vinslen" reduceras med vissa kosinader som inlebeakiats (avveckling och omplacering av personal vid de berördamyndigheterna). Enligt uppfattning bör de ekonomiskakonsekvenserna inle bara redovisas som årliga effekter på stalsbudgelen ulanockså sammanfattas i ell lönsamhelsmåll, t.ex. nuvärde. Kommitténs beräkningarav de kostnader som faller på kommunerna är osäkra. De är endast angivna såsomkommunernas högsta sammanlagda kosinader. Riksrevisionsverkei anser atl deltaförhållande i hög grad försvårar ställningstagandet till kommitténs förslag.Riksrevisionsverket inser svårighelerna att göra mer precisakostnadsuppskattningar men vill likväl tfrågasätta om inle en mer fullständigredovisning av belastning på olika kostnadsslag hade varit möjlig all ta framför ett mindre anlal lypkommuner. Kungälvskommun konstaierar att de olika förslagen medför utökal åtagande för kommunensom kan medföra större kosinader, varför kommunen fömtsätter att dessakostnader kommer att ersättas av staten. Tjänstemännens centralorganisationframhåller all förslagel till nyll räddningsverk innebär en klarambitionshöjning på många områden. Enligt centralorganisationens meningåterspeglas denna ambitionshöjning inle i förslagen lillpersonaldimensionering. kommer att få svårt att med föreslagnaresurser klara de angivna uppgifterna. Kommitténbedömer att de problem som uppkommer i verksamheten under elt övergångsskedekan bemästras. Resurser bör enligt kommittén avdelas för att ulbilda nuvarandepersonal för del nya verkels uppgifter, och etl utrymme för nyrekryteringskapas. Sprängämnesinspeklionens verksamhet bör enligt förslaget överförassuccessivi. 1984/85:161 116 Kommitténföreslår all genomförandetidpunkten för det nya verket bestäms till den Ijuli1986. 1 anslulning till verkels bildande bör del enligt kommittén vara möjligtatt börja den iniegrerade utbildningen. Enligt kommittén börutbildningsreformen vara hell genomförd den Ijuli 1988. Enligtkommilléns mening bör en organisationskommitté tillkallas. Organisationskommitténbör ha lill uppgifl alt föreslå slutlig organisalion och inslruktion för delnya verkel saml lämna förslag om erforderliga författningsändringar. Den börvidare ha lill uppgift att genomföra organisationsförändringen ochutbildningsreformen. Kommitténföreslår all en särskild arbelsgmpp som sätts samman med de personaladministralivacheferna i de berörda myndigheterna får lill uppgifl all behandlapersonatfrågorna. Enligt kommitténs mening bör gruppen börja sitt arbele såsnart som möjligt och få särskilda medel till sill förfogande. Remissinslansernaframför inte erinringar mot kommitténs förslag i genomförandefrågorna.Statskontoret ifrågasätter om tidpunkten är realistisk. lämnar en ulföriig redovisning av vissa problem ianslulning till inrätlandel av . Civilförsvarsstyrelsenundersiryker nödvändigheten av all omorganisationen genomförs slegvis.Styrelsen delar kommitténs uppfattning alt verksbildningen sker den Ijuli 1986.Många frågor kommer dock vid denna lidpunkl all fortfarande vara olösta. Somäven kommillén påpekar måste frågor som är av belydelse för genomförandetytterligare utredas först av dagens berörda myndigheler för fortsättning i delnya verkel. Kommillén syns heller inle främmande för en mera successiv övergångvad gäller del praktiska arbetet. Med hänsyn härtill och vad som i övrigl ovananförts bör dessa tankar vara gmndläggande för den föreslagnaorganisationskommitténs arbele. De personaisociala frågoma är mycket vikliga.Civilförsvarsslyrelsen utgår ifrån att alla möjligheter tas till vara för altmildra de effekter som ombildningen naluriigen kommer alt medföra. Kontaktermåste tas med arbetsgivarverket m. fl. för atl klara ut vad t. ex.trygghels-avtalet ger för möjligheter i en situation som den förestående.Styrelsen anser att det i propositionen bör understrykas alt det nya verkel iförsia hand skall bemannas med personal från de myndigheler och enheler somupphör i och med ombildningen. I propositionen bör vidare anges att personalenvid ulbildnings- och förrådsanläggningar skaU föras över till det nya verkelulan alt deras anställningsförhållanden påverkas. Styrelsen finner det ocksåangeläget att de inblandade myndigheterna redan nu vidlar alla länkbaraålgärder för alt möta den kommande siluationen. Sålunda understryks detomedelbara behovet av en samordningsgrupp bestående av de berördamyndigheternas administrativa chefer. Redan nu bör enligt styrelsen åtgärdervidlas i syfte att successivi ändra kompetensprofilen hos berörda myndigheter(molsvarande). ansluter sig tUl ulredningens uppfattning attcivilförsvarsstyrelsen Prop.1984/85:161 117 börvidtaga ålgärder för all omskola och ulbilda personal för arbetsuppgifter idet nya verket. Del är dock lika betydelsefullt atl brandnämndens personalbereds samma möjlighet till kompletterande utbildning. Sammanfattningsvisanser i alt slora fördelar erhålls om förslagengenomförs. En fömtsättning är dock att den personal som skall tjänstgöra iräddningsverket ges en regelrätt inlern utbildning för sina nya uppgtfter isamband med atl verkel organiseras. Lika väsentligl är enligt länsstyrelsensmening atl molsvarande information om och räddningstjänstensändrade inriktning ges till all berörd räddningstjänstspersonal såväl regionallsom lokalt. undersiryker krafligl vikten av att verketfår god lillgång liU kvalificerad personal med erfarenhei från bl.a. kommunalräddningstjänst och annan . Skulle del visa sig omöjligtatl av olika skäl skapa en sådan kompetensprofil i verkel kommer enligtförbundel verkel sakna faktiska möjligheter alt ikläda sig den myckel vikligasamordningsroll som varil kommilléns intention. framhåller atl det är viktigt alt övergången lill delföreslagna nya verkel görs mjuk och smidig, inte minst vad gällerpersonalfrågor. Slora resurser behöver avsällas bland annat förpersonalutbildning i inledningsskedet. Statskontoret har ingelatt invända i lokaliseringsfrågan men finner tidpunkten orealistisk med tankepå de uppgifter som först skall av. Del finns också enligt statskontoretstarka skäl all låta det nya verket börja sin verksamhel i anslulning till atltotatförsvarets inrikining för näsla femårsperiod har lagls fast i etl nyltförsvarsbeslut . Statskontoret förordar därför att genomförandetidpunklenbesläms lill den Ijuli 1987. () bilräder kommitténs förslag, all en ny myndighet -- inrättas samt all dess centrala del lokaliseras tillKarislad. I del följande vill nämnden fästa uppmärksamheten på vissa problem ianslutning till inrättandet av . SAMN:s erfarenheler vidolika slag av myndighelsförändringar visar att det är viktigt atlomslällningsbeslulels verkningar för de anställda klargörs redan vidbeslutstillfället. Beslutets innebörd vad avser konsekvenser i förmånsfrågor,anställningsförhållanden samt omslällningsarbelels start-och sluttidpunkter ochekonomiska ramar är exempel på frågor som bör klariäggas för atlomställningsarbelel skall underiättas. SAMNvill peka på några frågor som bör bli föremål för klariägganden och som kangöra det nödvändigt att lidigl ta ställning till om särskilda ålgärder förvissa personalgmpper måste vidtas. CESAM-kommitténsförslag all sprängämnesinspektionen formelll och administrativt först förs tillräddningsverket för all senare lokaliseras lill Karislad innebär en olikhet iregler och avtal för de anslällda vid sprängämnesinspeklionen i jämförelse medde anslällda vid t.ex. slalens brandnämnd, vilkel bör belysas i ett tidigtskede av omställningsarbelel. 1984/85:161 118 förslag skall 39 övningsledare föras över från CUFA lUllänsstyrelserna. Motsvarande antal tjänster föreslås avvecklas /89 från länsslyrelsernas försvarsenheler. SAMN anser attanställningsförhållandena för den personal vid CUFA som under en övergångstidföreslås förstärka bör utredas. Kommitténföreslår vidare atl övningsverksamheten vid CUFA successivt avvecklas efterden prioritering som först och sedan räddningsverketfinner lämplig. Den ändrade roll som CUFA föreslås fä och som kan leda tillförändringar beträffande såväl personalens kompelens, som numerär ochanställningsförhållanden, bör klarläggas i ett tidigt skede som entidsplan för förändringsarbelei fastställs. Denreduktion med 10 årsarbetskrafler som kommillén föreslår inomverksamhetsområdet förråd och underhåll skall ske med hjälp av naturligpersonalrörlighet och pensionsavgångar. Någon närmare precisering av vilkaCUFA-anläggningar som kan bli berörda och om exempelvis en pensionsavgång ochen minskning av verksamheten stämmer överens orls-mässigl har inte gjorts ibetänkandet. Således blir konsekvensen av reduklionen svår alt överblicka.SAMN anser därför att en konsekvent tillämpning av trygghetsavtalet för denstatliga sektorn (TrA-S) är lämplig för alla nödvändiga ålgärder i samband medavvecklingen av de myndigheler som skall upphöra. SAMNhar i dessa och liknande frågor ett intresse av atl medverka i del fortsallaarbelet med att inrätta . SAMNvill peka på vikten av alt förutsättningarna i irygghetsavlalel (TrA-S) blirbeaktade när tidpunkten för räddningsverkels bildande skall beslutas. för arbete med förslaget till nyorganisation skall avslutas innan urvalsområden och övertalighels-grupperbildas, blir lidsramarna för snäva för all de i trygghetsavtalet angivnafömtsättningarna skall kunna uppfyllas. Erfarenhetsmässigt lar arbelel med etlförslag till ny organisation och ell personalinriktat åtgärdsprogram avsevärdtid. SAMNpåbörjar sitl arbele med omplacering av övertalig personal när urvalsområdenoch överlalighetsgmpper fastställs. Erfarenhelerna visar all möjligheterna altomplacera anslällda med specialinriktning är små och lar lång lid attgenomföra. En slor del av personalen vid brandnämnden, sprängämnesinspektionenoch civitförsvarsstyrelsen har sådan inriktning och kan således bli svår atlomplacera om inte särskilda utbildningsinsatser genomförs. SAMNkommer att bistå med omplacering av anställda som blir övertaliga eller kommerall omlokaiiseras lill och som begär nämndens hjälp med omplacering.SAMN kommer också all hjälpa till med anställ- 1984/85:161 119 ningi för den som är gift med en tjänsteman som är beredd att flytta dil.Delsamma gäller den som varaktigt sammanbor under äktenskapsliknandeförhållanden med en sådan tjänsteman. Anlalet arbetstagare inomslallig verksamhel i är ca 7 100 enligt senast lillgänglig statistik,fördelade på ca 70 myndigheler. Därav är ca 4200 män och 2900 kvinnor. Omkring2 300 anslällda lillhör försvarei eller försvarsanknulen verksamhet. finnsövertalighel på grund av arbetsbrist vid vägförvalt-ningens slansenhel iKaristad (ca 15 personer) samt enstaka övertaliga vid andra myndighetersarbetsställen. SAMN väntar också att planerade förändringar vid stansenhelenvid försvarets datacentral kan leda lill en övertalighel på ca 30 personer.Förändringar vid Bergslagens militärområde kan också komma att leda lill vissövertalighel. Desenaste årens ökning av antalet statligt sysselsatta i utgörshuvudsakligen av manlig arbetskraft (ca500anställda ). Enlokalisering av lill kommer enligt SAMN: s bedömninginte atl leda tiU någon förändring av denna utveckling, bl.a. därför althuvuddelen av de tjänster som kommer all inrättas vid , enligtCESAM-kommitténs bedömning kan bemannas med personal fråncivilförsvarsstyrelsen. Den förvänladeövertaligheten i Karistad berör till stor del kvinnor. Det kan dessulom antasatt flertalet av de medflytlande anhöriga som kommer atl efterfråga arbete ärkvinnor. Det finns därför anledning atl vidta särskilda ålgärder som gör delmöjligt för kvinnor all erhålla anslällning. I samband med förändringen bördärför arbetet med bemanningsplaneringen inriklas mol att ge kvinnligarbetskraft möjlighel alt erhålla tjänster inom yrkesområden som traditionelltinnehas av män. SAMN delarCESAM-kommitténs uppfattning all en särskild arbetsgrupp bör inrättasmed uppgift all behandla personatfrågor. SAMN är beredd attmedverka i arbetsgruppen dels för förmedling av erfarenheler från tidigaregenomförda strukturförändringar dels för rådgivning beträffande lillämpning avbestämmelserna inom områdel. Uiöverden i belänkandet angivna huvuduppgtften vill SAMN föreslå ytterligare exempelpå frågor som bör behandlas av arbetsgruppen - samordning avpersonalplaneringen för berörda myndigheler - analys av utbildningsbehov - information till berördaanslällda om konsekvenserna av förändrings-beslutet - initiering av ålgärder föranslällda med arbelshandikapp - konlakl med länsarbetsnämndbeträffande arbete till medflytlande anhöriga - konlakl med Karlslads kommunangående bosladsanskaffning och dylikt. 1984/85:161 120 Iarbelel bör också ingå alt fömtsättningar skapas för att följa uppförändringsarbelei och resultatet av de ålgärder som vidtagits vid bildandetav .