prop · G803225 · 1984-12-31 00:00:00 — om statsförvaltningens användning av ADB m. m.; beslutad den 6juni 1985. Regeringen förelägger vad som har tagits upp ibifogade uidrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och ändamål som framgårav föredragandens hemställan. 1 propositionen behandlas ett antal frågor som rör den slatligaförvaltningens användning av ADB och utnyttjandet av den nya informationstekniken.Förslagen överensstämmer med riktlinjerna i regeringens skrivelse 1984/85:202om den offentliga sektorns förnyelse. Propositionen innehåller förslag i syfte att dels ökaeffektiviteten i myndigheterna, dels öka servicen till medborgarna genomanvändning av ADB. Vidare föreslås ändringar av vissa regler så att beslutenom ADB-användningen flyttas närmare användaren - den sakansvariga myndigheten. Dessutom behandlas personalutveckling och behovel avutbildning inom ADB-området. Vissa strukturfrågor behandlas också. Dalamaskincentralenför administrativ databehandling (DAFA) föreslås ombildas till ett statligtägt aktiebolag. Därmed förbättras möjligheterna för DAFA att bredda sinverksamhet och atl inleda elt samarbete med t.ex. . Vidare föreslåsatt en myndighet inrättas med uppgift alt svara för huvudmannaskapet för detstatliga person- och adressregistret (SPAR). Närvarande: statsrådet I. , ordförande, och statsrådenLundkvist, . , , , , , .Andersson,, Bodslröm. , , R. Carisson, , , Proposition om statsförvaltningens användning av ADB m.m. Användningen av datorer i statsförvaltningen har ökatkraftigt . Ökningen har varit generell men till störte delen avsellordbehandlingsmaskiner och mikrodatorer för kontorsbruk. Inom vissa delar avstatsförvaltningen pågår dessutom en utveckling där konstruktionsarbete ochprocesstyrning av verksamhelen sker med hjälp av daiorer. Den snabba utvecklingen speglar krav på högreproduktivitet och effektivitet samt förbättrad service lill allmänheten,kommuner, företag och organisationer. De analyser som gjorts visar emellertidatt den tilltagande datoranvändningen endast delvis lett till avsedda mål.Detta framgår bl.a. av riksrevisionsverkeis rapport (RRV dnr 1983:617)Persondatorer och skrivautomater - användning i statsförvaltningen. Motsvarandeproblem har konstaterats vid införande av annan ny teknik. Orsaker kan bl. a.vara fördröjning vid omläggning av arbetsrutiner och arbetsorganisation samleftersläpning i personalutbildning. Etl viktigt drag i den ökade datoranvändningen är att dennu omfattar praktiskt taget alla myndigheter. Av särskild vikt är också attanvändningen av ADB sprids till allt flera delar av offentlig förvaltning. Enannan faktor är att datasystem i allt högre grad byggs samman lill integrerade datasyslem.Förutsättningarna för att bygga samman lokala system med centrala har ökat. För att förbättra effektiviteten och produktivitetenbehövs enligt min mening omfattande och systematiska insalser för att utveckladatoranvändningen inom den slatliga förvallningen. Del är angeläget att dettasker i nära kontakt med utvecklingen av verksamheterna. Även de krav som resespå bättre service från myndigheterna gentemot allmänhet, företag l'rop. 1984/85:225 } och organisaiioner förutsätier ati slor vikt läggs vid atlsuccessivi förbällra den statliga ADB-användningen. Del är sannolikt att en önskvärd utveckling inte kommertill slånd utan au det finns en sammanhållen politik för statsförvaltningensanvändning av .'MDB. En sädan politik måste byggas upp under en följd av år ochsuccessivt anpassas till myckel snabbt ändrade förutsättningar för verksamhelen.Idag är kunnande och utvecklingsansvar centraliserat till ett fålal myndigheter.Meningen är att myndigheterna själva skall få ett större ansvar för .ADB-utvecklingen.DeUa måste ske i takt med att ansvar och kunnande byggs upp i myndigheiema. För siaiens del finns skäl alt samlal uppmärksamma vissaeffekter av en snabb datorisering. Del gäller bl.a. eflekterna på integritetenoch datasäkerheten. Cenirala personal- och arbeimiljöpolitiska mål kan ocksåkomma all påverkas. Mot denna bakgrund krävs vid sidan av de grundläggandeinsatser som görs av myndigheterna själva insalser från statsmakterna för attåstadkomma den önskade ulvecklingen. Det gäller bl.a. följande frågor: Finansieringen av datoranskaffning och av investeringar iprogramvara har stark anknytning till budgetprocessens utformning ochanvändningen av det särskilda reservationsanslaget för datoranskaffningar. 1det följande diskuteras bl.a. lämpligheten av nuvarande finansieringsformer. Central system- och programutveckling är nödvändig ochönskvärd i vissa fall. Det kan gälla system som är gemensamma för hela statsförvaltningen.Men det kan också finnas skäl att göra gemensamma insatser i mera avgränsadesammanhang. En inriktning bör vara att finna former som möjliggör en förbättradutveckling och upphandling. Upphandlingen av datorer och system bör leda till lägre kosinaderoch effektivitet genom centrala insatser - svarar statskontoret försådana uppgifter. Sådana centrala insatser kommer att krävas även ,men statskontorets roll bör klargöras närmare. Frågor om statskontorets roll,arbetsfördelningen mellan skilda statliga produktionsorgan på ADB-området ochde statliga verksamhetsformerna i ADB-branschen bör tas upp då organisalionenav den statliga ADB-produktionen behandlas. Här erfordras rikllinjer för attåstadkomma en rationell organisation som svarar mot framtida krav. För att nå effektivitet i statlig ADB-verksamhel är detviktigt att informationen hos olika myndigheter utnyttjas effektivt inomförvaltningen i dess helhel. 1 detta sammanhang bör uppmärksammas att det fmnsdels centrala integritets- och offentlighetsproblem, dels kravet på god servicegentemot allmänheten, organisationer och företag. De personalpolitiska frågoma spelar en viktig roll.Särskilt bör enligt min mening de anslälldas behov av inflylande över ADB-utvecklingenbeaktas. På det personalpolitiska området måste också beaktas det personaiför- I'rop.1984/85:225 4 sörjningsproblem som den explosionsartade utvecklingen :ivADB-användningen medförl på hela arbetsmarknaden. Jag har lämnatförslag lili regeringen avseende den statliga personalpolitiken (prop. 1984./85:219).Enligt min mening bör även behovet av insatser av utbildning inom ADB-områdetuppmärksammas. Del är också väsentligt att beakla de arbelsmiljöproblem som kanuppstå vid användning av datateknik. har specielllarbetsmiljön kring bildskärmarna diskuterats. Statsrådet alt i prop. 1984/ 85: 220 om datapolitiken redovisa olika insalsersom regeringen gör för all öka kunskaperna om bildskärmarnas miij()effekier. Dessulombör uppmärksammas alt den ökade ,AD[3-användningen leti till nya säkerhetsproblemi Slallig förvaltning. Jag anser att denna fråga bör föranleda förnyadeöverväganden. Slutligen är del angeläget atl redovisa lämpliga formerför uppföljning och ulvärdering av ADB-verksamheten. 1 det följande kommerjag att redovisa mina synpunkter pådet fortsatta arbetets inriktning och lämna vissa förslag till ändringar ihittillsvarande politik för den statliga förvaltningens ADB-användning. Jagkommer också att redovisa vissa av de åtgärder jag lidigare vidtagit. Endastnågra av de förslag somjag behandlar kräver formelll riksdagensställningstagande. Jag har emellertid ansett det önskvärt att redovisa bakgmndentill min syn på de frågor som skall behandla. Min ambition är attmera utförligt beskriva lämpliga utvecklingslinjer för statsförvaltningens ADB-användning.Därvid tillgodoses också - på mitt område - önskan om ett samlatprogram för det datapolitiska omrädet. 2 Statlig databehandling 2.1 Bakgrund Frågan om ADB i statsförvaltningen har tidigare redovisatsför i olika sammanhang, bl a i prop. 1978/79: 121 om användningen avADB i statsförvaltningen (FiU .34, rskr 3.39) samt prop. 1981/82: 123 omsamordnad datapolitik (FiU 34, rskr 317). Med utgångspunkt i dessa propositionerhar fastställt vissa principer och riktlinjer för i första handutveckling och drift av ADB-system i statsförvaltningen. Den tidigare riksdagsbehandlingen får sålunda i fleraavseenden alltjämt anses vara styrande. Av beslut framgår sålundaatt det råder betydande enighet i fråga om vissa av de utgångspunkter ochhuvudlinjer som redovisas i propositionen. Dit hör den gmndläggandeutgångspunkten att ADB är ett viktigt hjälpmedel i myndigheternas verksamhet,varvid användningen av ADB förotsätts bidra lill alt tillgängliga resurserutnyttjas effektivare eller att verksamheten i andra avseenden förbättras. Prop.1984,/S5:225 5 2.1.1' Nuvarnnde regler m.m. ftir dalordrifi. Drill av Slörre statliga .ADB-syslem kan ske dels i niyndiKheierniisegen regi. dels 1 uppdragsform vid en servicebyrå. '\DB~kostiiaderna för den civila statsför\altnin.gen (exklaffärsverken och universitelsdaiacentralerna) uppgick /84 lillca 1 115 milj. kr. Myndigheternas avgifter lill servicebyråer uppgick undersamma lid lill ca 135 milj. kr., dvs. tili av de lotala .ADB-kostnaderna..Av dessa avgifter gick ca 116 milj. kr. lill slatliga servicebyråer och ca 19milj. Inom statsförvaltningen finns fiera datacentraler, bl. a. DAF.A,universi-tetsdataceniralerna och försvarets datacentral, som erbjuder datordrifl-tjänsteri form av uppdragsfinansierad verksamhet lill övriga myndigheler. .Arbelet med alt utveckla och införa ADB-syslem för adminisiralivaändamål i slalsförvaliningen sker i olika former. Som huvudregel gäller att mvndigheternasjälva har hand om systemutvecklingen som en del av ansvaret för sinverksamhet. Civila myndigheter bör dock enligt förordningen (1975:567) omrationaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen vid utvecklingav ADB-syslem (omtryckt 1981:478, ändrad senasl 1982: 273) så tidigt sommöjligt samråda med statskontoret i frågor som är av störte omfattning eller avprincipiell betydelse. Rationaliseringsförordningen föreskriver vidare atl en myndigheli syfle alt begränsa kosinaderna vid införande eller förändring av ADB-rulineri första hand skall använda de färdiga program för ADB-system eller delar av ADB-syslemsom finns på marknaden om dessa i nmlig grad tillgodoser myndighetens behov.Enligt förordningen (1981:266) om investeringar i statliga ADB-syslem skallvissa ADB-system i den civila statsförvaltningen förutom affärsverken särskiltprövas av regeringen under utvecklingsarbetets gång. Densärskilda prövningen gäller stora eller på annat sätt viktiga invesleringar i ADB-system.För försvaret gäller att överbefälhavaren leder och samordnarinformationssystemutvecklingen inom försvarsmakten. Regeringen beslutade våren1982 att försvarets rationaliseringsinstituts rapport 90 skall ligga tillgrund för utveckling av datasystem inom försvarsdepartementels verksamhelsområde. Anskaffning av ADB-utrustning samordnas av statskontoret.Myndigheterna lämnar sina anslagsframställningar vad gäller ADB till slatskonlorel.Statskontoret gör en bedömning och lämnar en samlad anslagsframställning tillregeringen. Beslut om upphandling av ADB-utrustning fauas avstatskontoret enligt den beslutsordning som fastställdes år 1982.Upphandlingsbeslut skall underställas regeringen då utrustningens köpvärdeöverstiger 2 milj. kr. Själva upphandlingen görs vanligen av statskontoret, menkan i vissa fall delegeras till användarmyndigheten. Finansieringen av ADB-utrustningensker via reservationsanslaget B2 1984/85:225 6 Anskaffning av ADB-utrtistning som disponeras av slalskontoret.Myndigheterna betalar avgifter lii! slatskonlorel för atl läcka investeringskostnaderna. Denna samordnade anskaffning av .ADn-iitriislning varlänge det huvudsakliga inslrumeniel för statsmakternas slyrning av denstatliga .ADB-användningen. Frågan har vid skilda tillfällen resis om manborde ha kvar den eller ej. Statsmakterna har vid prövningen av frågan (prop. 197S,'79:121, FiU 34, rskr 339, resp prop. 1981/82: 100 bil. FiU 34. rskr 317)ansett att den samordnade anskaffningen i sina grunddrag bör behållas. Motivenhar därvid främst varit de fördelar som en samlad upphandling av ADB-ulrustningger, dels i form av slöd för myndigheterna i lekniska frågor m m. delsekonomiskt för slatsverket genom all stålen härigenoir. får en stark ställningsom köpare. Till delta kommer, att del samordnade anskaffningsförfarandettvingar myndigheterna att noggrant pröva och redovisa behovel av ökad ADB-kapacilei,vilkel fått ökad betydelse i nuvarande statsflnansiella situation. Enklare ADB-utrustning, bl a persondatorer ochskrivautomater, får anskaffas av myndigheterna själva. Denna utrustningfinansieras vanligen direkt av myndigheterna. I fråga om persondatorer ochskrivautomater gäller att anskaffningen företrädesvis skall ske genom avropfrån centrala avropsavtal som statskontoret ingått med olika leverantörer. ADB-utrustning inom försvarssektorn fmansieras direkt överresp materiel- eller myndighetsanslag. Undantag gäller för flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) som omfattas av det generella civila anslagetAnskaffning av ADB-utrustning. Enligt föreskrifter från överbefälhavaren har FMVansvaret för att samordna anskaffning av ADB-utrustning inom försvarsmakten.Upphandlingsansvaret är emellertid uppdelat mellan FMV och statskontoret i såmåtto att FMV svarar för upphandling av utrustning för operativa och taktiskaledningssystem och statskontoret för övrig ADB-utmstning. Härigenom tillvaratasmöjligheterna till samverkan i upphandlingen mellan de civila och militärasektorerna i statsförvaltningen. Även för försvarssektom gäller, attupphandlingsbeslut skall underställas regeringen då utrustningens köpvärdeöverstiger . Enligt de riktlinjer som gäller för upphandling bör användarmyndighe-temasansvar och medverkan i upphandlingsarbetet öka. Statskontoret har därför fåttmöjligheter att i olika fall delegera upphandlingar till myndigheterna. Vid delegeringskall hänsyn tas till anskaffningens karaktär, beloppens slorlek samtmyndighetemas kunnande och förutsättningar i övrigl. I de fallupphandlingsbeslut delegeras skall myndighetema tillämpa statskontoretsstandard för avtal och, i den utsträckning statskontoret bedömer lämpligt, gestatskontoret tillfälle att granska beslutsunderiagei. Under budgetåren 1982/83 och 1983/84 har ett 15-talanskaffningar delegerats. I några fall har själva upphandlingen gjorts avstatskontoret, varefter myndigheterna getts ansvaret för den fortsattaanskaffningen i form av avrop inom vissa ramar. En annan modell för delegering genomförs f n. av siaiskonioretoch \'äcvtrkei. En noggrann analys av informationsbehov'?,! på cenirai, regionaloch lokal nivå har genomförts och lagts till grund för aii beskriva det iramtidabehovci av datorkiafi på sanuliga nivåer inom . Upp-luindiingcn förutsättskunna läi;gas till yrund för en omfattande delegering av löpande utru.siningsanskaffningareftersom den baserats på långtgående standardisering av .ADB-utrustning. Ytteriigare en form av delegering är do tidigare nämndacentrala avropsavtal statskontoret ingått beträffande persondatorer ochskrivautomater. Genom avtalen kan myndigheterna på ett enkell sätt köpa ulrusiningpä goda villkor direkt från vissa leverantörer. .Även om myndigheterna har huvudansvar för sin .ADB-verksamhetkrävs cenirala insatser i olika former för en effekliv .ADB-användning istatsförvaltningen. Somjag tidigare redovisat har olika regler utformats föratt tillgodose statsmakternas behov av planering, styrning och samordning m. m.av den statliga ADB-verksamheten. Andra insatser görs också centralt för atlge vägledning till myndigheterna i melod- och teknikfrågor, öka myndigheternas .ADB-kompelenssamt bistå myndigheterna vid utveckling och drifl av ADB-system. Statskontoret har centrala myndighetsuppgifter på ADB-områdetvad avser planering och styrning av verksamheten saml en allmänt vägledande ochstödjande funktion beträffande metoder för systemutveckling och drift m. m. DAFAsvarar i egenskap av servicebyrå för en belydande del av den slalliga ADB-driftenoch bistår även i övrigt myndigheterna som konsult i samband med bl.a.systemutveckling och införande av smådatorer. förpersonalutveckling (SIPU) anordnar utbildning inom bl a ADB-området för denstatliga seklorn. Slutligen erbjuder konsulttjänster tillmyndigheterna inom olika områden säsom systemutveckling, programmering,smådatorer, utbildning. Jag har i det föregående redogjort för dagens förhållandeninom ett antal områden. Inledningsvis nämnde jag att området förinformationsbehandling är i ständig utveckling. Detta innebär bl.a. au dagensregelsystem för statsförvaltningens användning av ADB till vissa delar blivilotidsenligt då detta i första hand tagit sikte på regleringen av de sloracentrala datasystemen. De nuvarande reglerna har också tillkommit under enlång tidsperiod vilket medfört att de inte fungerar på etl helt ändamålsenligtsätt. Dessa omständigheter i kombination med målsätlningen alt ändraarbetssättet så att användaren mer sätts i centrum gör att jag anser att tidennu är mogen för en förändring av gällande regler. Prop.1984/85: 225 8 Jag vill emellertid framhålla att del varken är möjliiiieller önskvärt atl en sådan förändring görs med ambitionen alt vid eti och sammatillfälle lösa problemen . Mina förslag här skall ailiså ses somen inledning på en successiv förändringsprocess för den statliga förvaltningen. 2.2.1 Decentraliserad svslcm- och daiaknijistruklur .Ansvaret för upphandlingen av datorutrusining delegeras iökad omfattning titl myndigheterna inom ramen för reservationsanslaget B2Anskaffning av ADB-ulrustning under trettonde huvudtiteln. Beloppsgränsen för de upphandlingsärenden som skallunderställas regeringens prövning höjs från 2 milj. kr. till 5 milj. kr. Skälen för min bedömning: Utvecklingen inom mikrodalorområdel har lell till ökademöjligheter alt använda småskalig och decenlraliserad dalateknik inomstatsförvaltningen. Det finns ett stort intresse från myndighelernas sida attutnyttja den nya tekniken. Kosinaderna för anskaffning av datorutrustning ärförhållandevis låga. Dessutom förväntas atl tekniken skall ge möjligheter effekliv utveckling av ADB-system som bättre uppfyller användarnas krav ochönskemål. Elt första steg på vägen mot att prova den nya leknikenhar för många myndigheler varit att anskaffa persondatorer eller skrivautomaterför användning i lokalt avgränsade tillämpningar. Tillgänglig teknik medger emellenidnu även uppbyggnad av mer komplexa system avsedda för flera tillämpningarsamtidigt och som baseras på mikrodatorteknik. Ett omfattande arbete för att utreda förutsättningarnahärför pågår inom statsförvaltningen. Det är särskilt tre projekt som kan komma att få storbetydelse. För den civila förvaltningen bedriver statskontoret eU arbete med s.k. basdatorer som är avsedda för generella småskaliga tillämpningar.Basdatorerna är datorer som uppfyller vissa gemensamma grundkrav. De har någotstörte kapacitet än persondatorerna och förväntas därmed kunna utnyttjas istörte utsträckning för administrativa funklioner. Jag återkommer till basdatorerna. Inom försvarets område genomförs f n. projektet som innebär en övergång från en centraliserad system- och datakraftslrukturtill en decentraliserad. Dessa båda arbeten har stora likheter och gmndar sigpå delvis gemensamma utgångspunkter. Del tredje projektet jag särskilt vill nämna är statens löne-och pensionsverks (SPV), arbete med att utveckla för- och eftersystem till SLÖR- det s.k. Genom del arbele kommer myndighetema aU hamöjlighet att utnyttja materialet i SLÖR för sin interna personaladministra- Prop.1984/85:225 9 Detta innebär en praktisk delegering tillmyndigheterna vad avser lönehanieringcn. Slatskonioret har , efter nästan ett årsariu-le med kravspecifikation och utvärdering, ingått avropsavtal med fyra leveranlörerom s.k. basdatorer. Dessa daiorer är avsedda a;t användas som etl stöd för denadministrativa verksamheten inom främst ekonomi- ocb personaladministration,samt som terminalanslutning till andra datorsystem. En viklig bakgrund för arbetet med basdatorer år detfaktum att den lekniska utvecklingen medfört atl det finns cn mångfald maskin-och programvaror med vars hjälp man kan införa datorstöd för olika avgränsadefunktioner inom ett kontor såsom texthantering, kalkylenng och ekonomiadministration.Införande av datorstöd för enskilda funkuoner kan dock medföra att dessa datoriserasutan att de sinsemellan samordnas. Detta kan innebära slora problem ochkostnader genom att man i efterhand tvingas lägga ned elt stort arbete för attanpassa de enskilda rutinerna så atl funklionerna hanleras på ett effektivisätt. EU syfte med arbetet med basdatorerna är alt myndigheterna skall få lillgångtill ett sammanhållel och effektivt datorstöd i sin administration. Basdatorer, såväl program- som maskinutmslning. avses åtminslonetills vidare finansieras över det centrala reservationsanslaget Anskaffning av ADB-uimstning.Därvid gäller samma regler som för annan generell ADB-utmstning. Del krävsalltså beslul av statskontoret eller vid större anskaffningar regeringen föratt en upphandling skall kunna ske. Enligt min mening finns här emellertid fömtsättningaratt pröva alt delegera själva upphandlingen till användarmyndigheterna. Ensådan delegering innebär att myndigheten själv svarar för val av ulrustning,kontakt med leverantörerna samt beställning av utrustning. Avropsavtaleninnebär atl statliga myndigheter som avser anskaffa system anpassade förbasdatorerna i första hand kommer att hänvisas till att välja bland dessa. Statskontoret får en viktig roll vad gäller vägledning ochupplysning till myndigheterna beträffande anskaffning, införande ochutnyttjande av basdatorer. I uppgiften ingår även att i samarbete med andraorgan svara för att myndigheterna kan få tillgång till utbildning,programmerings- eller systemeringsassistans m.m. för basdatorerna. Statskontoretskall även stimulera framtagning av bl.a. tillämpningsprogramvara genom attsvara för en sammanhållen behovsinventering och genom att ställa krav i sambandmed utveckling av ny teknik. Jag återkommer till detta senare när jag behandlarfrågan om teknikupphandling inom dataområdet. Arbetet med basdatorerna kan, på det säu somjag harredovisat utgöra en gmnd för ett enhetligt daiorbaserat stöd för att utvecklaverksamheten inom den civila statliga förvaltningen. Statskontoret bör verkaför att upphandlingen av persondatorer och basdatorer får den inriktning somjagnu angett. Vad jag nu anfört innebär således att jag tills vidare förordar alldet 1984,85:225 10 centraiu reservationsanslagel ocli statskontorets nuvaranderoll med upphandling av diUorutrustning i stort beliålls. Jag vill i detta sammanhangerinra om alt jug i prop. I9S4/85: lOt.i bii. 15 s. 29 aviserade atistatskontoreiskall i"; rikiiiii.iei för prio.riiering av .ADB-uliustning. Jag kommerinom kort an redovisa förslag lill sådana riktiinjer för regeringen. Dock bör,som etl led i dclegoringssirävandcna och i avvakian på fortsatta övervägandenom finansiering av investeringar i adminislraiiv utveckling och .ADB, be-ioppsgränsenför olika ärenden som skall underslällas regeringens prövning kunna h()jasfrån nuvarande 2 milj.kr. Jag gör bedömningen au om beioppsgränsen sätts vid 5 m.ilj.kr. sker en önskvärd minskning av anlalet ärenden som måste avgöras avregeringen. bör rörelsefriheten för myndigheterna kunna öka genom enytterligare delegering från stalskontorei. 2.2.2 Särskilda frägor rörande högskolesektorn Inom högskolesekiorn saknas en samladplanering av ADB-användningen, både för sektorn i dess helhet och för enskilda högskoleenheler. Centralt är ansvaret uppdelat på fiera myndigheter. Dettagäller t.ex. beträffande planering, finansiering och upphandling av datomtmstning.Datorutrustning för högre utbildning och forskning finansieras och/ellerupphandlas genom en rad olika myndigheter; universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), och högskolor, forskningsrådsnämnden,statskontoret, regionala datorcentraler samt högskoleenheler. Den spliuradefinansieringen, med delvis olika villkor för medelsanvändningen, leder bl.a. tillsvårigheter att jämföra kostnaderna vid olika finatisieringsalternativ och attuppnå samordningsfördelar.