prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Det ärangeläget atl en överenskommelse kan uppnås mellan Göieborgs ochPartille kommun om sammankoppling av Qärrvärmenät-en. För strategisktoch långsiktigt motiverande distributionsanläggningar för Qärtvärme kan ettinvesteringsbidrag på övervägas för de anläggningar som beställs före år1986. Den planeringsom har bedrivits avseende en kraflvärmean-läggning på böråtempptas. Förberedande överläggningar kan därvid tas upp mellan kommunen ochstatens verk. Vidare bör markreservaUoner göras. En utgångspunkt iplaneringen bör vara att ett koleldal kraftvärmeverk skall utrustas med sådanreningsteknik att miljöpåverkan blir ringa. m 1 har en mycket ambitiös oljeersättningsplaneringskett. Flera åtgärder har beslutats och genomförts. Fömtsatt alt ännu ejgenomförda åtgärder förverkligas återstår endast mindrearbeten med att förstärka fjärtvärmenäld. Det är angeläget atl så snart som möjligl klargöramöjlighelerna att förstärka elproduktionskapacitei i form av koleldade kraftvärmeverk. Ett alternativ som särskilt bör prövas i detta sammanhang är ett krafl- 1984/85:120 132 värmeverksom kan utnyttja ny teknik. Det är väsentligt atl kommun och ABsnarast slutför överläggningarna om fömtsättningarna att uppföra etl sådanistörre kraftvärmeverk. Vadgäller miljöaspekterna på storstadsområdenas värmeförsörjning kan konstaterasatt luften i tätorterna avsevärt förbältrals sedan mitten av 1960-talel Ullföljd av övergången till lågsvavliga eldningsoljor, utbyggnader av fjärrvärmesaml förbättrad skötsel av individuella pannor. En ytterligare förbättring kanförväntas till följd av energisparande, övergång från olja till el ochspillvärme samt fastbränsleeldning med avancerad förbrännings- ochreningsteknik. Vad särskilt avser svaveldioxidutsläppen i storstadsområdenakommer dessa enligt beräkningar att reduceras från ca 39000ton 1980 lill ca . Storstadsområdenaredovisar för perioden fram ett totalt investeringsbehov av ca 11miljarder kr. En över-slagsmässig bedömning avsysselsättningseffekterna är att dessa investeringar leder till ca 22000årsarbeten . Överläggningarnahar visat att det förefaller atl finnas goda möjligheter alt finna lösningar påstorstädernas värmeförsörjningsfrågor som säkerställer en god oljeersällningunder 1980-talel och skapar förutsättningar för ett framtida utnytUande avkraflvärme. Härigenom uppnås posiUva effekter på bytesbalansen, skapassysselsättning och ges möjligheter till utnyttjande av ny teknik.Förbättringar av miljön i storstadsområdena är också möjlig att uppnå. Departementspromemorian(Ds 1 1983:5) Storstadsområdenas värmeförsörjning m. m. har varit utsänd påremiss. Yttranden har avgetts av , koncessionsnämnden förmiljöskydd, , statens planverk, ,statens energiverk, statskontoret, , ,länsstyrelserna i Slockholms, och och län.kommunerna , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,. , Folkkampanjen motkärnkraft. Nynäs , , Söderhalls renhållningsverk AB,. 1anslutning till remitteringen har yttranden även inkommit från , , , StockholmsHandelskammare samt . Prop.1984/85:120 133 Remissopinionens övervägande majoritet delar de förslagsom läggs fram i promemorian. Mot bakgmnd av att flertalet av förslagen i promemorianär lokalt avgränsade avser huvuddelen av remissvaren endast mindre delar avpromemorian. I följebrev lill remissen har särskilt angivits alt del ärönskvärt att remissinslanser redovisar en bedömning av de ekonomiskafömtsättningama och effeklerna för berörda intressenter av de presenteradealternativen. Även miljöeffekter bör belysas för att underlätta en samladbedömning av alternativens genomförbarhet. Vad avser energihushållningsålgärder i ett nationelUperspektiv framför många remissinslanser bedömningen atl dessa bör genomföras islörre omfattning och med störte krafl än vad som beslutats av underår 1981. delar sålunda inte uppfattningen att debilligaste energisparåtgärderna kommer atl vara ulförda vid mitten av1980-talet, utan anser i likhel med kommun atl mer kraftfulla styrmedelmåste tillkomma för att uppnå sparmålen. Därtill anser altenergisparande måste ges ökat utrymme vid energiplaneringen. Liknande synpunkterframförs också av bl. a. kommun. anför atl en avgörande fråga vid denfortsaita utbyggnaden av fjärrvärmenäten är avvägningen mellanenergihushållning och energitillförsel. Innan några avgörande beslut fattas börenligt verket noga studeras olika systems energispareffekter, energi- ocheffektbehov i bebyggelsen samt samhällsekonomiska konsekvenser. Verket ställerQärr-värmens krav på framförhållning i planeringen mot risken för överdimensioneradefjärrvärmenät med de nackdelar, kulvertföriuster etc., som della enligt verket kanmedföra. delar inte den allmänt hållna regeln atten avvägning mellan sparande och tillförsel av energi skall ske genom en direktekonomiskjämförelse. Kommunen anför att en sparad energienhet måsle ges enhögre prioritet än en tillförd energienhet då den minskar behovel av nyaprodukiionsanläggningar. kommun anser alt intresset för energisparåtgärderinom såväl bosläder, lokaler och industrier har ökat markant. Kommunen anserdock att sparandet om det sker genom vissa "extrema" ålgärder inombostadssektorn kan leda till negativa konsekvenser för inomhusklimatet. Både och anser atlpromemorians förslag om en särskild utvärdering av energisparande inomstorstadsregionerna är bra och bör genomföras. Prop.1984/85:120 134 () anser det angelägel altvid bedömning av energisparåtgärder beakta såväl energi- som effektreduktionen.Åtgärder med låg effeklbehovspåverkan leder till en överstor produktions- ochdistributionsapparat. Liknande synpunkter framförs av kommun somockså menar atl energisparandet genom övergång till energisnålahushållsapparater kan innebära atl behovet av uppvärmningsenergi ökar. STOSEB anser vidare att åtskilligt återstår att göra för energihushållningeninom landets kommuner, bl. a. inom lokalsektorn. landstingdelar denna senare uppfatlning och anför att både ekonomiska skäl och miljöskältalar för att eftersträva en kraftigare hushållning. efterlyserdärtill förslag på sparincitament från statsmaktens sida. Liknande synpunkterframförs av Folkkampanjen mot kärnkrafi som även anser att promemorian utgåttfrån fel gmndförutsättning då huvudfrågan borde vara hur man kan säkerställa enkraftigare hushållning med alla energislag och en övergång till fömy barainhemska bränslen. VV5-re/cn/s/ca Förening tar upp frågan om avvägningenmellan sparande och tillförsel i fjärtvärmeområden. Föreningen avser att ettmotsatsförhållande mellan energihushållning och fiärrvärmeutbyggnad i detpraktiska arbetet inte är sällsynta, men kan undanröjas genom effektivare planerings-och förberedelseinsatser, inte minst inom den kommunala energiplaneringen.Föreningen efterlyser skyddsmekanismer mot Qärrvärmenät utbyggda på felaktigapremisser. Någon sådan risk torde enligt föreningen inte uppstå inomtätbebyggda storstadsområden, om fjärrvärmen dimensioneras med hänsyn tillenergihushållningen. Huvuddelen av berörda kommuner delar promemoriansslutsatser angående oljeersättning på nationell nivå. Behovet av fortsattaåtgärder för att minska oljeförbrukningen ifrågasätts dock av (). SPI framhåller att målet för redan uppnåtts ochefterlyser därför en närmare motivering i promemorian för fortsattoljeersällning. som begränsar sitt remissyttrande tillnågra allmänna synpunkter på förändringen i storstädernas värmeförsörjning,anför att den mest angelägna åtgärden är att produkiionsanläggningarkonverteras till fastbränsleeldning eller eldrift och att lågvärdig värme medhjälp av värmepumpsteknik nyttiggörs. Verket instämmer i promemorians slutsatsatt det arbete som sker inom kommunerna för planering av oljeersättningen ärambitiöst. Slulligen konstaterar verket att oljeersättning bör bedrivas så attutbyggnad av nya kraftvärmeverk möjliggörs . framhåller vikten av alt en noggrann prövninggörs även av naturgasens förutsättningar för atl uppnå de av riksdagenfastställda 1984/85:120 135 målen för bl. a. oljeersättning. För att naturgas skallkunna bli ett alternativ och komplement till övriga energisiag måsle beslut omökad nalurgasanvändning fattas under mitten och slutet av . Några remissinstanser för fram även andra energikällor somlämpliga vid oljeersällning. SPI och anser alt promemorian i störreutsträckning skulle ha beaktat möjligheten att utnyttja industriell spillvärmei kommunala Ijärrvärmenät. anför därtill att industriellspillvärme "på jämbördiga ekonomiska villkor" bör få konkurrera medannan energiförsörjning l.ex. SPI framhåller alt storstadsområdenasenergiförsörjning bör planeras så alt spillvärme från processindustri i störstamöjliga utsträckning tas tillvara. SPI hävdar att nyttiggörande av spillvärmeär etl icke oväsentligt konkurrensmedel mot utländsk processindustri av sammatyp. SöderhaUs renhållningsverk AB (SÖRAB) anför att avfall somresurs vid oljeersättning inte tillräckligt beaklats i promemorian. EnligtSÖRAB bör sopförbränning med avfall från industri och hushåll betraktas som ettvaraktigt, förnybart och inhemskt bränsle som med samhällsekonomisk fördel kanersätta importerad olja eller kol. Även kommun framför liknandesynpunkter. 2.5 Förberedelser för kraftvärmeproduktion Departementspromemorians beskrivning av fömtsättningen förkraftvärmeproduktion och förslag om bl. a. bidrag för att skapa större sammanhängandefjärrvärmenät tillstyrks av huvuddelen av remissinstanserna. När det särskilt gäller förslaget om bidrag för s. k.strategiska hopkopplingar anser flertalet berörda kommuner att bidragen bördifferentieras mellan olika projekt och att bidragsnivån bör höjas. som instämmer i motiven för särskilda bidrag, anser alt del vid allaingrepp i fjärrvärmesystemen är angeläget att med beaktande av behovet av kraftvärmedimensionera i överensstämmelse med långsiktigt optimal nivå. Svårigheten altfå till stånd kraftvärmeverk betonas vidare särskilt avverket, som framhåller att vid rådande och på medellång sikt förväntadeelpriser bör inte kraftvärme kunna produceras mer än vid vissatoppbelastningar. Detta leder till att nya produktionsanläggningar ulformas somhetvattencenlraler, med mycket små möjligheter till en senare konverteringtill ångpannor. Två möjligheter anges som tänkbara för att få till ståndångpannor -ekonomiskt stöd lill sådant utförande eller organisatoriskaåtgärder. Verket framhåller att frågan måste lösas för alt inteinvesteringar i hetvattenpannor hell skall eliminera framtidautbyggnadsmöjligheter för kraft värme verk. 1984/85:120 136 behandlar särskih möjligheten till förinvesteringar i ångpannorsom är ekonomiskt moUverade, och förklarar sig berett att medverka vid sådaninvesteringar. En fömtsättning för en sådan samverkan mellan ochkommuner är att denna utgör inledning lill ett samarbete om det framtidakraftvärmeverket. Vattenfallframhåller vidare alt även om kraflvärmeverk inle är ekonomiskt motiveradeunder 1980-lalet kan det finnas skäl atl redan nu påböija uppförandet av någrasådana verk. De skäl som anges är oljeersätlningsef-fekter samt behovet averfarenhetsuppbyggnad införa en mera omfattande utbyggnad . SydkraftAB anför att användningen av spillvärme och värmepumpar i fjärrvärmenätet påsikt innebär en ökad utbyggnad av vattenkraft och kondenskraftverk genom attunderlag för kraftvärmeverk försvinner. Folkkampanjenmot kärnkraft har en mot övriga inslanser delvis avvikande syn på behovet avkraftvärmeutbyggnad. Föreningen anser det inte självklart attkraftvärmeproduktionen i storstadsområdena är nödvändig. 2.6Miljö, sysselsättning, m. m. Endastett fåtal remissinstanser har framfört synpunkter på miljöfrågorna från enallmän utgångspunkt. Så ger t.ex. slatens nalurvårdsverk enbart synpunkter påde direkta förslagen för resp. storstadsområde. Däremot redovisar bl.a. STOSEBberäkningar för miljösituationen vid val av olika alternativ. Några instanseranger att promemorian underskattat de samlade utsläppen i berörda regionergenom att inte räkna in utsläpp från fordonstrafiken. förmiljöskydd avstår från att yttra sig, mot bakgrund av nämndens roll somprövningsorgan. Folkkampanjen mot kärnkraft framhåller att en omfattandeanvändning av kol i storstadsområdena skulle skapa stora miljöproblem genomfortsatt försurning och ökade kvicksilverutsläpp. Mot denna bakgrund anserföreningen att det är vikUgt att vidta åtgärder för att möjliggöra tillförselav naturgas, som är betydligt miljövänligare än kol och olja. Även Swedegas ABframför synpunkter på naturgasens fördelar. Bolaget anger sålunda bl.a. attnaturgasen ger en möjlighel alt på ett miljömässigt sätt till lågainvesteringskostnader producera en större andel kraftvärme än med andrabränslen. Gasens värde i industrianläggningar betonas därtill särskilt. NynäshamnskombinatetHB anser att promemorian i störte utsträckning borde ha beaktat fömtsättningaroch möjligheter att inom del akluella tidsperspektivet inlroduceraenergiproduktionsanläggningar baserade på ny och miljövänligare teknik änkonventionella koleldade anläggningar. Bolaget anger som exempel på ny teknik,värmepumpar, kolförgasning samt kolförbränning i trycksatt virvelbädd.Speciellt förgasningstekniker kan enligt bolagel leda till extremt miljövänligatillämpningar. Prop.1984/85:120 137 Sysselsättningseffekterna vid en slörrenalurgasintroduktion kommenteras av bl.a. . Bolaget redovisarinledningsvis det pågående arbetet avseendemarknadsförutsättningarna för en introduktion av gas i västra och östraSverige. Vid ett antagande om en utbyggnad av naturgassystemen i regionemasyd. väst och öst omfattande 2 miljarder Mm-* krävs 20000 årsverkenunder mitten och slutet av 1980-lalel för projekterings- ochanläggningsarbelen. Därtill kommer ytterligare 1015000 årsverken atl krävasinom servicenäringen för transporter, reparaiioner, underhåll etc. Den planering som bedrivs för utnyttjande av fastabränslen, bl.a. kol, för uppvärmningsändamål i storstadsområdena, släller slorakrav på iransportanläggningama och hamnmöjligheterna. I anslutning till dennafråga bedömer den i promemorian angivna ramplaneringen förstorstadsområdenas energiförsörjning som möjlig att genomföra. Vad gällersjötransporter förväntas inga avgörande restriktioner föreligga för denkraftiga tillförseln av kol. efterlyser en mer"resurssnål energipolilik" som "bättre utnyttjarnaturtillgångar och mänsklig kompetens". Som exempel på en sådan politikanger handelskammaren etl ökal inslag av elvärme och en introduktion avkärnvärme. Folkkampanjenmot kärnkrafi är starkt kritisk mol promemorians förslag. Enligt föreningengår utvecklingen mol ett snabbt minskat tillförsel-behov på värme- ochelenergiområdet. Del är därför inle självklart, enligt föreningens synsätt, attsom promemorian verka för en långtgående kraftvärmeutbyggnad i storstadsområdena.Föreningen framhåller alt förutsättningarna för hushållning och övergång tilli huvudsak inhemska, förnybara, energikällor är goda. En omfattande användning av kol är mol denna bakgrund intenödvändig. Förslagen om stora kolbaserade kraflvärmeverk avvisas bestämt,liksom elt principbeslut om en Nynäshamnsledning. Försl när del s.k.energikombinatets förutsättningar klarlagts kan enligt föreningen dt sådantbeslut fattas. Föreningen begär med stöd av sin omfattande kritik, att en heltny studie av storstadsområdenas energiförsörjning bör genomföras. 2.7 Förslag avseende resp. region Departementspromemorian föreslår vissa hopkopplingarmellan fjärrvärmenät i närliggande kommuner, i södra resp. norra regionen. Deområden vars fjärrvärmenät föreslås bli hopkopplade, redovisas i följande tabell. Prop.1984/85:120 138 södra regionen norra regionen Samtliga här berörda kommuner ulom delarpromemorians förslag. anför att kommunen inte vill förorda något avalternaU-ven för hopkopplingar. Även övriga kommuner i regionen delar huvudsakligenpromemorians förslag. Flera kommuner anför atl hopkopplingar bör ske medutgångspunkt från de värmeunderlag som kvarslår efter omfattandeenergihushållning. och SoUentuna kommuner anser atl inriktningen börvara en mer begränsad hopkoppling. Även och kommuner angerinriktningen inledningsvis bör vara denna. STOSEB framhåller att en kombination av de idepartementspromemorian angivna exemplen liten resp. stor hopkoppling börprövas. hävdar att inriktningen bör varaomfattande hopkopplingar för att genomföra ell projekt med spillvärmeleveranserfrån . kommun framhåller i anslutning till denna frågaatt särskild hänsyn måste tas till naturen vid hopkopplingar i södraStorstockholm. Slörre ledningar kan komma att passera genom den s. "gröna zonen", Ågesla-norra , ett område av riksintresse. kommun anger att det senare kan vara möjligt attansluta delar av kommunens värmenät till ett regionalt fjärtvärmesystem viaHenriksdal. För att snabbt få till stånd en regional hopkoppling avQärrvärmenälen föreslår departementspromemorian ett bidrag till vissastrategiska hopkopplingsledningar. Förslagets princip delas av flertalet kommuner.Huvudsakligen avser kommunerna dock att bidragets nivå bör höjas. Därtill bören differentiering ske mellan olika ledningar. Åven flertalet övriga remissintanser delar promemoriansförslag avseende strategiska hopkopplingar och bidrag för dessa. Slockholmsläns landsting som delar promemorians förslag framhåller dock att STOSEB och/resp. kommun bör avgöra omfattning och tidpunkter, för sammankopplingen avnäten. anser inte att hopkopplingen bör ske på föreslagetsätt. Ett sådant beslut kan leda till låsningar till men för alternaUvalösningar. Verket anser mot denna bakgmnd att återstoden av börutnyttjas för fortsatt utredningsarbete i syfte att få ett diversifierat värme-och elkraftsystem. anser inle heller atl tidsbegränsade bidrag tillstrategiska ledningar är motiverade. Prop.1984/85:120 139 Även Folkkampanjen mot kärnkrafi avvisar förslagel omsådana bidrag. Föreningen anser atl förslagel om bidrag bevisar den dåligalönsamhelen i ytterligare kraftvärmeutbyggnad. Departementspromemorian föreslår att ledningsutbyggnaderbör genomföras så att en framtida anslutning till en ledning till Nynäshamnbli möjlig. Principbeslut bör därutöver fallas om atl bygga en sådan ledningnär kraftvärmeutbyggnad och spillvärmeanslulning ekonomiskt bär denna investering. Även för detta förslag finns slöd hos en majoritet avberörda kommuner. Flera anger denna inslällning under förutsättningen all enutbyggnad kan ske ulan koslnadsfördyringar för anslulna abonnenter. önskar gå längre och redan nu fallabeslut om att bygga ledningen. Atl enbart la ett principbeslut anser kommunenvara oacceptabelt då della innebär alt värdefull industrimark i Nynäshamnavsätts som markreserv. kommun vill inle heller i denna fråga förordanågon lösning, medan , och kommuner lar avslånd frånelt principbeslut. Sialens nalurvårdsverk anför att förslaget att värmaStockholm från är överlägset från miljösynpunkt, och delar därförpromemorians förslag i denna del. Liknande synpunkter framförs avLänsstyrelsen i och . och statens energiverk ifrågasätterförslaget om etl principbeslut, som man anser kan innebära onödiga låsningar. Departementspromemorian föreslår att planeringen av enledning till bör ske genom STOSEB. Vidare bör förberedande planeringvidtas för ett kraftvärmeverk i . Denna planering kan lämpligen ske iett bolag som t.ex. till hälften ägs av och till en fjärdedel av varderaSvarthålsforsen AB och . Slutligen föreslår promemorian att nya lägenför förbränningsanläggningar för avfall och kol övervägs, bl.a. i Gladökvarn. Förslagel om hur planeringen av en ledning och elt kraftvärme verk i skall ordnas tillstyrks huvudsakligen av berördakommuner. kommun och SFAB framhåller dock att Slockholm får förslort inflytande vid planeringen av ett kraft värme verk. STOSEB framhåller allNynäshamns kommun bör ingå i planeringen av ett kraflvärmeverk. Flera kommuner, bl. a. och , framhållerall även förslaget om etl energikombinai i bör hållas aktuellt. anser atl promemorian i slörreulslräckning borde beaktat möjligheten alt basera värmeförsörjningpå spillvärme från ett energikombinai. Bolaget anför att etl kombinat kan slåklart och då producera bränslegas och 700000 lon metanolper år. Därtill kommer ca spillvärme. En del av metanolen kan kommaalt utnyttjas för framställning av ammoniak. 1984/85:120 140 presenterar i sitt remissyttrande ett förslag till energikombinaii . Förslaget redovisas kortfattat i detföljande. Enkonventionell ångpanna på 620 MW som placeras i och förbereds förkraftproduktion kan leverera ca värme till Stockholmsinnerstad för /kWh. (Genomsnittskostnad med som bas).Alternativt kan en produktionsanläggning baserad på nyutvecklad teknik(trycksatt virvelbädd) leverera samma värmemängd för /kWh . Värmeförsörjningfrån ett energikombinai kommer enligt bolagel all kraftigt reducera deförsurade utsläppen i . Ivärmeleveranserna kan ingå 0,20,spillvärme vilket kan minskakostnaderna med 0,61,/kWh. En Nynäshamnslokalisering kostar lotalt I 700milj. och skapar ca 5500 arbetstillfällen under perioden 1984-87.Förslaget fömtsätter atl övertar ångpanna och ledning imitten av . Nynäshamnskommun föreslår atl det förslag som Nynäs presenterar genomförs omdet är miljömässigt och ekonomiskt acceptabelt. 5FABanger att studier påbörjats för att bygga ut en avfallsförbränningsanläggning.Sofielund (Gladökvarn) anges som det "enda" realistiska alternativet.Botkyrka, och kommuner delar bolagets positiva inställninglill en anläggning i . framför omfattande synpunkter på lokaliseringen avförbränningsanläggningar i regionen. Verket konstaterar att anläggningarna iFitUa och Lövsta kommer att hamna nära bebyggelse och atl miljöstörningar kanbefaras. Liknande synpunkter framförs för en ev. förläggning till Sofielund.Avfallsförbränning i de norra näten bör studeras ytteriigare innan beslutfattas. Förslagel att lokalisera kolpannor till i Stockholminnebär att kollagren kommer att hamna nära bebyggelsen i . Verketförordar en placering på Lindarängen. En lokahsering vid kanendast accepleras av om långtgående skyddsåtgärder vidtas.Verket avstyrker vidare förslaget att lokalisera en stor koleldad anläggningtill Bogesundslandd. Området är av riksintresse för såväl friluftslivet som denvetenskapliga och kulturella naturvården. Motbakgrund av verkets bedömning av föreslagna lokaliseringar avförbränningsanläggningar i , är förslagel att överföra hetvatten frånNynäshamn överlägset andra alternativ. Ekonomin kan ytteriigare förbättras omett kraftvärmeverk i förses med s.k. kondenssvans. Elproduktionen kani delta fall komma att öka med . förordar en decentraliserad lösning med bl.a. utbyggnad avkraft värme verket i Fitlja. Om en sådan lösning visar sig ogenomförbar ärVattenfall berett atl i samverkan med STOSEB närmare klarläggaförutsättningarna för Nynäshamnsalternativet. 1984/85:120 141 har synpunkler på de olika allernaliven för produklion i Nynäshamn.Möjlighelerna atl utnyttja spillvärme från en metanolfabrik, anges av verketsom osäkra, mot bakgrund av fömtsättningarna för melanolanvändning i landet.Även andra produktionsalternativ i innebärande ett beslutom ledningsutbyggnad, avvisas av verket. Verkel ifrågasätter även behovel avelt principbeslut om en ledning. Verket bedömer att förutsättning inleföreligger för en sådan ledning förtän lidigasl mol slulel av . Länsstyrelseni delar promemorians förslag om beslut med avseende påNynäshamn. STOSEBhar tidigare utrett de ekonomiska konsekvenserna av"Nynäs-hamnsalternativet" och funnit del ytterst känsligt. Bolagelhänvisar till pågående utredningar om ekonomi, leknik och genomförbarhd för enledning mellan och . Bolagel anger alt man tillstyrkerförslaget om ett principbeslut. tillstyrker etl principbeslut och rekommenderarNynäshamn att genomföra erforderliga planeringsåtgärder. motsätter sig en låsning till en storskalig satsning på kol somvärmekälla i . Verket förordar en energiplanering med successivabeslut för atl bibehålla handlingsfriheten. bör endast lokalaanläggningar uppföras i anslutning till de olika värmenäten. Utöver enslakakoleldade anläggningar förutsätter planverkel en satsning på värmepumpar ochfliseldning.