prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — 3.4.6 Kammarrätten i Göteborg:Kommissionen föreslår att produktinformation skall lämnas om en produkt ävenom den inte behöver vamingsmärkas. Informationen skaU avse bl. a. hurprodukten bedömts från hälsosynpunkt. Skyldighet att lämna denna informationskall emellertid begränsas tiU den yrkesmässiga användningen av produkten.Vidare uttalar kommissionen att deima utvidgade produktinformation t. v. inteobligatoriskt bör omfatta konsumentledet samt att kommissionen avser atlåierkomma tiU frågor om skydd för konsumenter (s 45). Lagregleringen föreslåsske genom en ny paragraf (5 a) i LHMV. Den bestämmelse som föreslås i denna laginnehåUer emeUertid ingen begränsning av informationsskyldigheten tiU denyrkesmässiga hanteringen. Denna begränsning föreslås i StäUet i en ny paragraf(21 a) i kungörelsen om hälso- och mUjöfarliga varor. Innebörden avkommissionens förslag i dessa delar är att lagtexten utformas nu men att denärmare motiven för lagen och de tänkta gränsema för lagens tiUämpning skallanges i ett senare sammanhang och i ett annat lagstiftningsärende. Att förstbesluta om lagtextens utformning och i senare lagstiftningsmotiv lämnariktlinjer för hur lagen skaU toUcas och tiUämpas, är en lagstiftningstekniksom har avvisats av lagrådet (se t. ex. prop 1978/79:11 s. 184185). om debegränsningar som anges i förslaget tUl 21 a § kungörelsen om hälso- ochmUjöfarliga varor skaU gäUa bör de finnas i 5 a § LHMV. 3.4.7 :-- att den föreslagnaändringen i LHMV om en utvidgningav produktinformationen att omfatta även andra än hälso- och miljöfarligavaror, skuUe underlätta för arbetsgivaren vid riskbedömning och något eUmineraden osäkerhet som arbetstagaren känner vid användning av då specieUt nyaprodukler. 3.4.8 Statens strålskyddsinstitut:Radioaktiva ämnen är enl 3 § undantagna från lagen om hälso- och miljöfarligavaror. Den föreslagna nya 5 § ger möjlighet att kräva märkning på varor sominte är hälso- och mUjöfarlig vara. Institutet fömtsätter att avsikten med dennya paragrafen inle är att den ska tiUämpas på radioaktiva ämnen. Regler förmärkning av och information om radioaktiva ämnen utfärdas med stöd avstrålskyddslagen. 3.4.9 i län:Förslaget att förse icke märkta kemiska produkter med information om att de ärbedömda enligt märkningsbeslämmelserna är enligt meningmotiverat. Härigenom kan osäkerhet om dessa produkters beskaffenhetundanröjas. 3.4.10 : Styrelsen tillstyrker kommissionens förslag---- atttiUverkare och importörer skaU vara skyldiga atl vid överlåtelselämna besked om att varan är bedömd från hälso- och mUjö-skyddssynpunkt. Prop.1984/85:118 , 33 3.4.11 : KF är posiliv till utredningens förslag att genomföra en uividgad märkning av såväl hälsofarliga produkter som av kemiska varor som inte behöver vamingsmärkas. Ur både konsument- och arbetstagarsynpunkl är det av stort värde all kemiska varor märks med - Produktansvarigs namn ochadress - Humvida produkten bedömts urrisksynpunkt - Etl identifikationsnummer somförenklar informationskanalerna mellan samtliga parter Genomdessa åtgärder blir det avsevärt enklare för den enskUde individen att fåyllerligare information från tUlverkare och leverantörer. KF anser att detla ären mycket viktig förändring i förslaget. 3.4.12 Landsorganisationeni : Det nya märkningssystemet och det antagna systemet med vaminformationsblad i yrkesmässig hantering motsvarar inte dessa krav eftersom båda systemen enbart knyts liU hälso- och mUjöfarliga varor. LOtiUstyrker därför förslag om alt den lagstadgadeskyldigheten att lämna produktinformation för den yrkesmässiga hanteringen skautsträckas tiU att gälla även produkter som inte behöver vamingsmärkas. Meddessa produkter ska följa en information om att produkten har varit underkastadbedömning men inte ansetts tiUhöra någon av de märkningspliktiga kategoriema. Detföreliggande förslaget kräver dock vissa ytterligare överväganden på dennapunkl. Förslagetatl man även för produkler som icke är hälsofarUga och därför icke vamingsmärksför yrkesmässig hantering lämnar vaminformationsblad anser vi acceptabelt. 3.4.14----------------------------------------- : I den yrkesmässiga hantering en uppslår ofta osäkerhet om vad avsaknad av vamingsmärkning beror på. För att undanröja denna osäkerhet föreslår kommissionen att tiUverkare och importörer skall vara skyldiga atl vid överiåtelse lämna besked om att varan är bedömd från hälso- och miljöskyddssynpunkt. TCO tUl styrker förslagel. 3.5.1Socialstyrelsen: Beiräffande produktinformation för produkter som inte behövervamingsmärkas delar styrelsen nämndens uppfattning att det skuUe vara önskvärtom alla kemiska produkter vore försedda med uppgift om tiUverkarens respektiveimportörens namn och adress. Prop.1984/85:118 34 nensbedömning gmndas på fömtsättningen att de produkter, som säljs i detaljhandeln,i stor utsträckning är försedda med dessa data. Uppgtflema i delbetänkandetutgör dock inte tUlräckligt underlag för att styrelsen skall kunna ta ställningtill kommissionens förslag. 3.5.2 tillstyrker kommissionens för- sltig att även sådana produkter som inte behöver vamingsmärkas skall förses med produktnamn och det produktansvariga svenska företagets namn och adress. Dessauppgifter får anses ha särskUd betydelse från konsumentsynpunkt. Det kandärför enUgt bedömning krävas att näringsidkare vid sinmarknadsföring lämnar uppgiftema, om inle annat så med stöd av 3 §marknadsföringslagen. Eftersom det rör sig om ett område som redan ärspeciaUeglerat är det dock här att föredra, att föreskriften ges i SärskUdordning på det sätt som kommissionen föreslagil. 3.5.3 delar också kommissionens uppfattning att alla kemiskaprodukter inte bara de som hittiUs märkts som gift eUer vådligt ämne börvara försedda med uppgift om den svenske tiUverkarens respektive importörensnamn och adress. En sådan vidgad märkning skuUe underlätta för användaren attsläUa frågor och framföra synpunkter tUl leverantören. Genom att den senareaUtid skuUe gå att identifiera, kan man också antaga att benägenheten att iövrigt märka produkten på ett riktigt sätt skuUe öka. 3.5.4 Arbetarskyddsstyrelsen:Styrelsen är positivt inställd tiU tanken att uppgift om produktnamn och detsvenska produktansvariga företagets namn skeiU anges även för produkter, sominte behöver förses med varningsmärkning. 3.5.5 Styrelsenför arbetarskyddsfonden: Mot bakgmnd av sina direktiv att med förtur utreda frågan om märkningsskyldighet också för sådana ämnen ocb produkter som inle omfattas av nuvarande bestämmelser, föreslår kommissionen i korthet att en symbol "för den Qärde kategorin hälsofar liga varor" införs, att krav på uppgift om en varas karaktär av gift eUer vådligt ämne tas bort och att fömtsättningar tUlskapas för att kräva märk ning även beträffande ämnen och beredningar som inte är atl hänföra liU hälso- och mUjöfarliga varor. Dessaförslag kan i sina huvuddrag liUstyrkas. Dock föreslås att kommissionenytterligare överväger förslaget tUl märkning av ämnen och beredningar som inteär atl hänföra tiU hälso- och miljöfarliga varor, vad avser dess tUlämpning.Vidare bör frågan om identifikationsnummer ej avskrivas, utan ingå ikommissionens fortsatta arbete tUl dess en mer övergripande redovisning avförslag på området ger underlag för prioriteringar. Prop.1984/85:118 35 3.5.6 i län:Del bör vara möjligt för användare -såväl inom yrkesmässig hantering som ikonsumentledet samt tillsynsmyndigheter all vid behov direkl kunna vända sigliU leveranlören för ytterligare information om viss produkt. Länsstyrelsentillstyrker därför förslaget atl alla kemiska produkter förses med uppgift omproduktnamn och det produktansvariga företagets namn och adress. 3.5.7 Svenska kommunförbundet:Styrelsen tillstyrker kommissionens förslag som innebär att uppgift omproduktnamn och det svenska produktansvarigaföretagets namn och adress görs obligatorisk även för produkter som inle behöver förses med vamingsmärkning . 3.5.8------------------------------------ : Att namnuppgift, dvs. alla kemiska pro dukter skall märkas med fömtom produklnamn även det svenska produkt ansvariga företagets namn och adress anser vi mindre välfunnet. Iblandförekommer aUa tre uppgiftema på förpackningarna men ofta kan intemationeUavälkända företag avstå från att trycka företagets adress på förpackningen då deär så aUmänt välkända att man med hjälp av en telefonkatalog lätt kan finnaföretagels hemvist i olika länder. SkuUe man tvingas ange adress för sina skUdadotterbolag i olika länder skuUe detta innebära ett avsevärt ingrepp imaterialadnunistrationen och leda tiU avsevärda fördyringar. Även här kananföras att ett sådanl krav från svensk sida skuUe innebära att intemationeUhandel försvårades och säkerligen i många länder uppfattas som ett byråkratiskthandelshinder. 3.5.9 : Behov av atl inhämta ytterligare information kan uppstå ifråga om produkter som inte behöver vamings märkas. Kommissionen föreslår därför att uppgift om produktnamn och det svenska produktansvariga företagels namn och adress görs obligato risk även för produkter som inte behöver förses med vamingsmärkning. TCO tUlstyrker förslaget. 3.5.10------------------------------ Sverigeskemiska industrikontor: om krav på märkning av kemiskprodukt med uppgift om den svenska tiUverkarens eller importörens namn ochadress skall stäUas bör detta krav gälla industrivaror genereUt. Dettorde vara en överloppsgäming att kräva atl alla produkter skaU märkas medtillverkaren eller för utiändskt tillverkade produkter, importörens eUeragentens namn och adress. Ett utbyggt produktregister ger alla möjligheter atlidentifiera på marknaden förekommande produkter. sådant krav skuUe innebärahandelshinder. Kravet bör som förbehållas produkter med vamingsmärkning.Givetvis bör inte helt oidentifierbara produkter fä förekomma. Prop.1984/85:118 36 3.6.1 Civilförsvarsstyrelsen:Förslaget om en utvidgad information om kemiska produkler kan i alltväsentiigt tillstyrkas. Behovet av risk- och skyddsinformation vidkonsumentanvändning har dock undervärderats. Som utredningen framhåller ärkonsumentanvändningen begränsad i relation liU den yrkesmässiga användningen.Vid den senare hanteringen är i regel de vidlagna skyddsåtgärdema betydligtbättre utformade. Detta medför att exponeringen för ämnet i de båda fallen kanbU jämförbar. Vid en utökad produktinformation bör ävenmiljöriskema beaktas. 3.6.2 Kammarrätten i : För dekemiska produkter som inte skall vamingsmärkas föreslås en skyldighet att lämnaviss information i samband med överlåtelse för yrkesmässig användning. Någoninformation skall emellertid inte behöva lämnas vid överlåtelse av mindremängder i förpackningar som är avsedda för konsumentbmk. En fömtsättning föratt informationen skaU nå de avsedda adressatema är alltså att mindre förpackningaraldrig förvärvas för yrkesmässig användning. Denna bedömning synes emeUertidvUa på osäker gmnd. Även mindre förpackningar torde inköpas för yrkesmässiganvändning, särskilt av den som har mindre erfarenhet av produkten och därförlöper särskUt stor risk vid användningen. Elt eff'ektivl skydd i denyrkesmässiga användningen kan därför inte erhållas på annal sätt än genom atlaUa förpackningar märks, även de som normall förbmkas av konsumenter. 3.6.3 Statens planverk:- konsumentinformationenom kemiska produkter bör vara utförligare än vad kemikommissionen föreslår vaddet gäller produkter som i stor omfattning används av självbyggare och andrakonsumenter med ringa sakkunskap om hälsoriskerna . 3.6.4 i län: Förslaget kan tillstyrkas. Informationsbehovet i konsumenlledel bördock tiUgodoses bäitre. 3.6.5 i Sverige:I underremiss från HandelsanstäUdas Förbund--- framhållsatt en utvidgad produktinformation även bör LOdelar uppfattningen att det är mycket svårt att dra gränser meUan denyrkesmässiga hanteringen och konsumenlledel och att det därför skulle vara enfördel atl ha samma fömtsättningar på båda sidor. Detbör därför enhgt LOs uppfattning övervägas hur dessa av HandelsanstäUdasFörbund framförda synpunkier ska kunna tUlgodoses. Prop.1984/85:118 37 4.1 Civilförsvarsstyrelsen:Beiräffande förslagel om förhandsgranskning har uppmärksamheten i aUtför hög grad inriktats på nya ämnen. För att fånga de hälso- och miljöfarliga ämnen som sannolikt är i bmk bör även vissa resurser sättas in för att spåra dessa. Som tidigare framförts finns olyckligtvis ännu inga kriterier för mUjöfarlighet. Bedömning av hälsofar lighet borde gmndas på ett urval av dokumentationskraven i MPD-system. Dettainnebär en högre nivå än den som kommissionen föreslagit (nivå 3).Kommissionens stäUningstagande i denna fråga gmndar sig bl. a. på denbegränsade tUlgången på toxikologisk och annan erforderlig expertis. Dettaöverensstämmer säkerligen med verkligheten men möjlighelen till internationelltsamarbete och utnyttjande av expertis inom landel måste först utvärderas.Eftersom kommissionen uppskattar antalet nya ämnen med anmälningsplikt somårligen introduceras på den svenska marknaden tUl några tiotal, bör kontroUenav dessa kunna genomföras på ett tiUfredsställande sätt. Volymgränsenöver vUka en fullständig förhandsanmälan krävs har satts till pertillverkare eller importör. Möjligheten av en differentierad gräns med hårdarekrav på högtoxiska ämnen borde ha belysts. 4.2 Socialstyrelsen:Socialstyrelsen anser att det är av stort värde med införande av elt system förförhandsgranskning av kemiska ämnen i . Den av kemikommissionenföreslagna utformningen av systemet ligger enligt styrelsens uppfattning i Unjemed EG: s regler inom området, vilket ju ökar den intemationeUa enhetlighetenhärvidlag. 4.3 : Med undanlagför ovan anförda synpunkter har ingenting att erinra molinnehåUet i kemikommissionens delbetänkande. 4.4 : Deförslag om uividgad produktinformation, om förhandsgranskning av nya kemiskaämnen och om ulbyggnad av produktregistret som kemikommissionen redovisar isitt föreUggande delbetänkande torde i stort, om de genomförs, leda tiU en, ijämförelse med nuläget, förbättrad informalion om kemiska varor. 4.5 Konsumentverket:Med hänvisning tiU de resursskäl som kommis sionen anför, har inget att invända mol kommissionens förslag att införa ett system förförhandsgranskning av nya kemiska ämnen i , även om det från konsumentsynpunkt givelvis vore ännu bäitre med en granskning av den färdiga produklen, där flera olika kemiska ämnen kan samverka och förslärka den lolala effekten. Prop.1984/85:118 38 4.6 Lantbruksstyrelsen:Förhandsgranskning av vissa kemiska produkter bör kunna motiveras i ettframtida produktkontroUsystem. a. av resursskäl bör dock så långt möjUglintemationeUt samarbete, framförallt med EG, eftersträvas. Vidare finns skälatt så långt möjligt begränsa en sådan granskning ämnesmässigt. tiUstyrkeratt förhandsgranskning av nya kemiska ämnen införs i , anserliksom kommissionen att förhandsgranskningen bör avse ämnen som är nya förSverige, delarkommissionens uppfattning att anmälningsskyldigheten inte enbart skaU avse densom först tiUverkar eUer importerar ett ämne tiU , anserliksom kommissionen att dokumentationskrav, avgränsning av anmälningspUktigaprodukler etc även i övrigt bör harmoniseras med de krav som gäller iEG-ländema, anseratt det bör ankomma på produktkontrollmyndigheten att avgöra vilkadokumentationskrav som bör gäUa för ämnen som är nya för men anses befintligainom EG-ländema 4.8 Arbetarskyddsstyrelsen: Slyrelsendelar uppfattningen att elt systemför förhandsgranskning av nya kemiska ämnen bör införas i . Styrelsendelar kommissionens bedömning att man dock bör begränsa sig tUl kemiska ämnen istället för produkter. Då detta ändå kommer att bli en mycket krävande uppgiftför den ansvariga myndigheten vill styrelsen understryka bebovet av samarbetemed EG och de nordiska ländema så atl onödigl dubbelarbete undviks. Deuppgifter man begär är ju inte specifika för varje enskUt land. Det kan vidareifrågasättas om den föreslagna anmälningspUkten för ämnen som är nya i Sverigemen inte i EG är meningsfull. Ett annat altemativ vore atl acceptera EGs Uslaöver befintliga ämnen och använda de härigenom frigjorda resursema förriskbedömningar av på svenska marknaden befintliga ämnen som har en storanvändning men för vUka riskbUden är otillfredsställande känd. 4.9----------------------------- Statskontoret:Statskontoret kan på de gmnder som redovisas i delbetänkandet,inte ta stäUning tiU kommissionens förslag till förhandsgranskning av kemiskaämnen men har i princip inget att erinra mot alt etl system förförhandsgranskning av nya kemiska ämnen införs. är det naturligt atl samarbeta med EG i denna fråga för att manskaU undvika dubbelarbete. Statskontoret ser ett sådant internationelltsamarbete som en fömtsättning för en rationell förhandsgranskning och förandetav en förteckning över kemiska ämnen. 1984/85:118 39 4.10Riksrevisionsverket: RRV ser för sin del två tänkbara syften med enförhandsgranskning, nämligen dels attge de svenska produktkontrollmyndighetema kännedom om vilka kemiska ämnen somintroduceras på den svenska marknaden och vissa data om dessa ämnensegenskaper, dels attvara ett led i tUlsynen över att tiUverkare och importörer lever upp tiU delagstadgade föreskriftema om undersökningar av hälso- och mUjöfarUga varorsegenskaper, eftersom förhandsgranskningen innebär atl tUIverka-ren/importörenskaU redovisa sin dokumentation över genomförda undersökningar. Kommissionensbedömning är, framgår det av betänkandet, att det är ytterst få ämnen somintroduceras i och som inte förekommer eller introducerasinom EG. Enligt RRVs mening torde därför det första syftet väl uppfyUas genomen anslutning tUl EG-systemet eUer genom ett avtal som ger tiUgång tiUEG-listan och inlämnad dokumentation. Ensvensk anslutning tiU EGs system med förhandsgranskning torde mnebära att densom tUlverkar eller importerar ett ämne som är nytt i men befintUgtinom EG inte behöver redovisa någon särskild dokumentation tiU de svenskamyndigheiema. De dokumentationskrav som kommissionen föreslår för sådana ämnenär dock mycket begränsade. Jämfört med en anslutning tiU EG-systemet skuUesåledes en granskning inte på något avgörande sätt bättre tiUgodose det andrasyftet. Kommissionenhar beräknat resursåtgången för sitt förslag om förhandsgranskning. Det börobserveras att kommissionen därvid endast redovisar de direkta lönekostnadema.De av kommissionen uppskattade beloppen torde fördubblas om man tar med även deindirekta lönekostnadema och de s.k. over-headkostnadema. Den av kommissionenföreslagna Qärde etappen av produktregistrets uppbyggnad (ämnesregistret) tordehuvud-sakUgen kunna motiveras av de behov som uppkommer vid en eventueUförhandsgranskning. Enligt RRVs mening bör därför även kostnadema förämnesregistret beaktas vid en samlad bedömning av kostnadema för förhandsgranskningen. betänkande framgår atl EGs system med förhandsgranskningen inlesaknar svagheter. Den förteckning över befintliga ämnen som f. n. arbetas framtorde komma att innehåUa många ämnen som ännu ej lämnal laboratoriestadiet.Många ämnen som framöver i praktiken introduceras på EG-marknaden kommer därförinte att anmälas och granskas som nya. Vidare är anmälningsplikten inom EGknuten tiU tidpunkten för ämnets marknadsföring. I svensk lagstiftning användsfrämst begreppen tillverkning och import, vilka bl. a. torde ge entydigare reglerför när ett ämne skall anmälas och vem som är anmälningspliklig. Dessasvagheter kan dock enligt RRVs mening vara av underordnad betydelse jämfört medde fördelar som kan nås genom en svensk anslutning tiU EGsförhands-granskningssystem. 1984/85:118 40 RRVtUlstyrker kemUcommissionens förslag om förhandlingar med EG om ett samarbete.Mot den här redovisade bakgmnden anser RRV att man från sida börsträva efter en anslutning tiU EGs system med förhandsgranskning eUer etl sånära samarbete atl inte behöver bygga upp ett eget system för detta.RRV avstyrker alltså kemikommissionens förslag att besluta om ett svensktsystem för förhandsgranskning innan förhandlingama med EG slutförts. 4.11 : Hovrätten anseratl den föreslagna 9 § i lagen om ändring i lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarUga ämnen utformats på ett sätt som medfört att den blivit meravidsträckt än som enUgt motiven avses. Hovrätten vUl i stäUet föreslå följandelydelse: "Regeringen eUer myndighet som regeringen bestämmer får somvUlkor för yrkesmässig tiUverkning eUer import av produkter i vUka ingår nyakemiska ämnen föreskriva, att tUlverkaren eUer importören i god lid skallanmäla tiUverk-ningen eUer importen och därvid redovisa undersökningsresultatoch andra uppgifter angående ämnet". 4.12 Kammarrätten i Göteborg:Kommissionen föreslår ett system för förhandsgranskning av nya kemiska ämnen.Granskningen skaU avse ämnets egenskaper från hälso- och mUjösynpunkt.Förslaget har fått sin lagtekniska utformning genom den föreslagna lydelsen av9 § LHMV. I den föreslagna lagtexten anges emeUertid att granskningen skaU avsevissa ämnen och utan den begränsningen att granskningen skall avse ämnetsegenskaper från hälso- och miljösynpunkt (jfr förslaget tUl ny lydelse av 8 §).Den föreslagna lydelsen av 9 § går alltså längre än som anges i motiven, vUketväl inte torde ha varit tanken. Kommissionensavsikt är att kemiska ämnen som är i bmk i skall finnas upptagna i enförteckning. Kemiska ämnen som inte finns i förteckningen torde därefter ansessom nya ämnen. Den som avser att påbörja tUlverkning eUer import av ett ämnesom inte är upptaget i förteckningen skaU anmäla detta. Bestämmelsen härom harutformats i ett utkast tiU vissa beslämmelser i den förordning som är avseddatt ersätta kungörelsen om hälso- och mUjöfarliga varor och har i utkastetupptagits som 03 §. För att anmälningsskyldigheten skaU kunna fullgörasfömtsätts uppenbar-Ugen att tiUverkaren eUer importören känner tUl vilka ämnensom redan finns i förteckningen. Kammarrätten viU ifrågasätta om det inte börinföras en författningsenlig skyldighel för tUlverkare eller importör avkemiska ämnen att undersöka om ämnet finns upptaget i förteckningen. 4.13 Statensmiljömedicinska laboratorium: De föreliggande förslagen tUl märkningssystem och förhandsgranskning är tiU stor del baserade på EG: s regler inom detta område. Det faktum att intemationelll selt enhetiiga regler upprättats inom detta område hälsar vi med tillfredställelse. Prop.1984/85:118 41 detfinns skäl även för införande av den s. k. Qärde kategorin "övrigamärkningsplikliga varor". Frågan om symbol för denna kalegori tar vi inteställning lill. 4.14----------------- : att beträffande förhandsgranskning av ämnen somredan finns och är granskade inom EG, men inte i , bör de resurser somskulle behövas härför i stäUet används till atl granska de ämnen/produkter somredan finns inom landet och som misslänks ha negativ effekt på människoroch/eUer miljö. 4.15 : Luftfartsverketifrågasäller om det verkhgen kan anses nödvändigt att granskningen skaU omfallaämnen som redan förhandsgranskas i EG. I varje fall borde ett sådantställningstagande kunna avvakta tills erfarenheter från EG-granskningenföreligger. gerstrålskyddslagen möjlighet att granska radioaktiva ämnen innan lUlslånd förhandel resp användning ges. Sådan granskning ulförs för vissa typer avradioaktiva ämnen. 4.17 Styrelsenför arbetarskyddsfonden: Den ambitionsnivå som valts be träffande förhandsgranskningen av kemiska ämnen är inte självklar och bör behandlas i ett större perspektiv i samband med huvudbetänkandet, då kommissionen har tiU uppgift att göra en samlad bedömning av åtgärder för att effektivisera kemikaliekontrollen och angelägenheisgradera dessa. Inte heUer synes det av tidsskäl finnas anledning prioritera förslag på just detta område, eftersom huvudbetänkandel fömtsätts läggas fram inom en rela tivt snar framtid. I det fortsatta utredningsarbetet bör i denna fråga de intemationeUa samarbetsmöjlighetema och deras betydelse för lämplig ambitionsnivå i belysas ytterligare. Detta gäller inte minst hur lämplig toxikologisk informalion om ohka typer av "gamla" kemiska ämnen skaU kunna fås fram. Isamband med att förhandsgranskning behandlas i delbetänkandet (bl.