prop · G803111 · 1984-12-31 00:00:00 — En tvångsförsäljning enligt bulvanlaganses likställd med exekutiv auktion och därmed är förvärvet undanlaget frånkrav på förvärvslillstånd (se prop. 1925:216 s. 22 och 30 samt 2 § p. Däremot fordras tillstånd för alt behålla egendomen (16 §jordförvärvslagen). Vid förvärv på annan offenllig auktion, l.ex. enligtsamäganderätis-lagen, fordras däremoi vanligl förvärvslillstånd. Det förfarande för tvångsavveckling som föreslåsöverensslämmer i princip med det som gäller. Ett förvärv avjordbruksfastighet som görs på en offentlig auktion enligt den föreslagnabulvanlagen bör därför liksom vara undantaget från kravet påförvärvstillstånd. Förvärvaren skulle däremot vara skyldig all avyttrafasligheten om han inte fått tillstånd all behålladen. Ett tillägg av denna innebörd bör göras i 2 § p. 10 och 16 §Jordförvärvslagen. Överåklagaren i : Såvittavser åklagarens roll vid tvångsförsäljning saknar jag i den föreslagna lagenbestämmelser om utredningsförfarandet. Etl regelkomplex liknande det i 199 § dkonkurslagen vore påkallat. Jag har i övrigt inga invändningar mot deavslutande lagreglerna avseende intagande i nya bulvanlagen av de föreskriftersom redan finnes avseende bulvanskap och avveckling av bulvanförhålllanden. : 5 § Uppräkningen avförfallningar, i vilka föreskrivs förvärvsförbud eller en prövning av en frågaom förvärvslillstånd, bör kompletteras med fondkommissionslagen (1979:748)vari, genom tillägg av en 8 a § (1983:677) föreskrivits förbud för vissapersoner all förvärva aktier i fondkommissionsbolag, och lagen (1980:2) omfinansbolag, där en motsvarande bestämmelse fördes in som 6 a § genom SFS1983:676. vid Stockholmsuniversitet: har tidigare framhållil att termerna"bulvanhandling" och "kringgående" i förslaget fått enalltför vidsträckt innebörd och tillämplighet. Härigenom vidgastillämpningsområdel även för de bestämmelser som sammanförts i 5-10 §§. Detsätt på vilket utvidgningen sker drabbas av Prop.1984/85:111 61 sammainvändningar som redan framförls ifråga om de nytillkomna straffrättsliga ochcivilrättsliga sanklionsreglerna. i : Faslighetsbulvanlagensoch aktiebul-vanlagens regler om tvångsförsäljning har föreslagits överflyttadetill bulvanlagen. Någon utredning om hur dessa lagar fungerat synes inte hagjorts av kommissionen. Erfarenhetema av dessa lagar borde kunna visa i vilkenmån det är möjligt att komma åt bulvanförhållanden. i : En annan fråga sominte heller får svar i lagförslaget eller i övervägandena och motiveringen ärvilken domstol och vilken kronofogdemyndighet som är rätt fomm. På gmnd avformuleringen i lagtexten synes de allmänna fommreglerna gmndade på hemvistvara tillämpliga. Detta förhållande torde emellertid vara otillräckligt,eftersom fommfrågan kan behöva avgöras med utgångspunkt från var egendom finns.Särskilt gäller detta, när fastigheter kommer in i bilden. Betänkandetinnehåller inga kommentarer i forumfrågan. (Ju 1981:03): En annan risk med en lag som omfattar alla bulvanfall gäller deområden som tidigare särreglerats. Dessa passas nu in under de generellt giltigareglerna med vissa förändringar i de materiella bestämmelserna som följd. Somexempel kan las sådana fall som regleras av den s.k. aktiebulvanlagen. straffas endast bulvanen enligt denna lag, men enligt förslaget tillbulvanlag straffas även huvudmannen. Bakom den nu gällande regleringen liggerotvivelaktigt vissa bedömningar enligt vilka det befunnits lämpligt att endaststraffa bulvanen. En förändring i detta rättsläge föreslås , utan atl dessatidigare överväganden utsatts för någon synbar granskning. Lagstiftaren byteralltså fot utan att det anges varför. Föreningen : § 5 Föreningenföreslår att den eventuella försäljning som skall göras genomkronofogdemyndigheten sker på sedvanligt sätt dvs. genom auktion och underhandsförsäljningoch inte enbart genom auktion. § 6 Föreningen anser att det bör preciseras vilkenkronofogdemyndighet som skall ombesörja försäljningsåtgärderna. §§7-10 Föreningen har ingen erinran mol innehållet i dessa paragrafer. Föreningen : Föreningentillstyrker kommissionens förslag att tvångsförsäljning skall kunna ske i detfall och på det sätt som anges i den föreslagna 5 §. Föreningen att det är åklagaren som bör föra en sådan talan.Till utrönande av om fömtsättningama därför är uppfyllda krävs en utredning. Pågmnd av den föreslagna bulvanlagens generella karaktär bör enligt föreningensuppfattning, ges uttryckligt lagstöd för utredningsförfarandet i likhet medvad som är fallet beträffande näringsförbudsinstitutet (109 d § konkurslagen). I den föreslagna 8 § ges domstol möjlighet attmeddela förbud i avseende på vissa förvaltningsåtgärder. Straffsanktion finns i17 kap. 13 § . Enligt föreningens uppfattning är del emellertid enklar brist att lagen 6 1984185.1 saml. Prop.1984/85:111 62 inleanger någon tillsynsmyndighet. Förbud, vars efterlevnad inte kontrollerasfyller ingen större funktion. Siockholms kommuns juridiska avdelning: I 3 §straffbeläggs vissa kvalificerade former av bulvanskap. I 3 S första stycketanges bl. a. att om en bulvanhandling företas, varigenom ell för visst slag avförvärv i lag föreskrivet krav på tillstånd kringgås döms huvudmannen förbulvanbrott. Exempel på krav på tillstånd ges i specialmotiveringen (sid.81-82). Där nämns ej förvärvstillstånd enligt lagen om förvärv avhyresfastighet. Att exemplifieringen ej omfattar förvärvslillstånd enligtreglerna i 1-7 §§ nämnda lag synes av alll att döma bero på atl kommissionenansett sådana förvärvslillstånd ej vara hänföriiga till i lag föreskrivet"krav på lillsländ". Enligt 1 § andra slycket lagen om förvärv avhyresfastighet fordras ju förvärvslillstånd endast om kommunen påkallar prövninghos hyresnämnden. Något absolut (reservationslösl) "krav påtillstånd" föreskrivs sålunda ej i nämnda lag. Orsaken till atl kommun ejpåkallar prövning hos hyresnämnd kan emellertid tänkas vara just attförvärvaren (bulvanen) ej ger anledning till det, medan om del varithuvudmannen som framträtt som förvärvare kommunen mycket väl kunde haftanledning påkalla hyresnämndens prövning och tillstånd då hade erfordrats. Vad sålunda anförts rörande situationer medförvärvstillstånd bör föranleda klarläggande kompletteringar i det fortsattaarbetet med bulvanlagen. I5 § anges till en början i vilka fall bulvanlagens regler om tvångsförsäljningär lillämpliga. Där sägs bl. a. att kringgås genom bulvanhandling "enprövning av en fråga om förvärvslillstånd" som föreskrivits i bl.a. lagenom förvärv av hyresfastighet m. m. så blir tvångsförsäljningsreglernatillämpliga. Med hänvisning till vad ovan i anslulning till straffbestämmelseni 3 § första stycket sagts rörande förvärvslillstånd och kommuns påkallande avprövning synes även beträffande 5 8 tvekan vara berättigad. Denna avserspörsmålet huruvida reglerna om tvångsförsäljning med nuvarande utformningverkligen kan bli tillämpliga i det fall någon som sedan visar sig vara bulvanförvärvat hyresfastighet och kommun ej funnit anledning påkalla prövning hoshyresnämnden. I efterhand kan man ju inle få klarhet i om "enprövning" hos hyresnämnd kringgåtts eflersom man inte vet om det kommunalaorganel skulle påkallat prövning hos hyresnämnden därest huvudmannen förvärvathyresfastigheten. Vid lagförslagets vidare behandling torde ispecialmotiveringen böra utvecklas hur man skall se på berörda situationer. Enomarbetning av föreslagen lydelse bör också ske. Ianslutning till bestämmelsen i 5 § torde också böra klariäggas under hur långtid åklagarens möjlighel att väcka talan mot bulvanen står öppen. Därvidfömtsättes bulvanen ej ha överlåtit egendomen. Alt tiden ej begränsas av attbulvanen erhållit lagfart på fastigheten följer uppenbarligen av vad somanförts i specialmotiveringen till 6 § (sid. 88-89). Är vidare åklagarens talaneventuellt av den rättsliga naturen atl reglema om del- 1984/85:111 63 givningav stämning i brottmål äger tillämpning eller kan kungörelsedclgivning kansketillämpas? Frågan har sitt intresse mot bakgrund av atl bulvan kan tänkas hållasig undan och omöjliggöra personlig delgivning. Prop.1984/85:111 64 förslag till ny lydelse av 12 kap.48 § jordabalken (SOU 1981:77 s. 37) 12 kap. 48 § Jordabalken Upplåts en bostadslägenheti andra hand av 1. någon som är gift eller harvarit gift med hyresvärden eller är i rält upp- eller nedstigande släktskapeller svågerlag med hyresvärden eller är syskon till hyresvärden eller på annalliknunde säll är hyresvärden närstående, 2. en Juridisk person för vilkenhyresvärden eller någon som avses i 1 är såsom styrelseledamot eller i annanliknande egenskap ställföreträdare eller över vilken hyresvärden eller någonsom avses i I eljest pä grund av aktieägande eller annan liknande anledning harett bestämmande inflytande, 3. någon som, när hyresvärden ären Juridisk person, själv har en sådan ställning i förhållande till hyresvärdensom avses i 2 eller är närstående till någon som har en sådan ställning, 4. någon som är anställd hoshyresvärden eller har ekonomisk intressegemenskap med hyresvärden eller står iannal liknande förhållande lill denne, och kan det på gmnd därav antagas att upplåiareninle vid upplåtelsen handlat självständigt i förhållande till hyresvärden,skall lägenheien, om andrahandshyresgästen begär det, anses ha upplåtits tilldenne direkl av hyresvärden. Har i fall som avses i första stycket ett hyresavtalupprättals skriftligen, skall anteckning om atl avtalet gäller direkt medhyresvärden på begäran av hyresgästen göras på handlingen. I annal falllillämpas 4 § försia stycket. Prop.1984/85:111 65 förslag till en ny paragraf, 8 kap.19 a §, i jordabalken (SOU 1981:80 s. 23) 19 a § jordabalken Harartende upplåtits i andra hand av 1. någon som med jordägaren äreller har varit gift eller är i räll upp-eller nedstigande släktskap ellersvågerlag eller är syskon eller är i del svågerlag. att den ene är eller harvarit gift med den andres syskon, eller som på liknande sätt är jordägarennärstående, Juridisk person, över vilkenjordägaren eller någon honom närstående enligt 1. har ett bestämmandeinflytande. 3. enskild person samt Jordägarenär Juridisk person, över vilken upplåtaren eller någon honom närstående enligtI. har elt bestämmande inflytande, skall, när upplåtarens rätt mot jordägaren upphör,artendet anses ha upplåtits av denne. 1984/85:111 66 Skrivelse till den 15 april 1982från och fritidsbyar ochfritidsbyar får härmed hemställa att artendereglerna i jordabalken ändras såatt koloniträdgårdsinnehavamas ställning stärks. har här i landet funnitskoloniträdgårdar, som upplåtits på artende av kommunema.Koloniträdgårdsrörelsen fyller en viktig social funktion, särskilt istorstadsområdena genom att den ger människor möjligheter till en meningsfullfritid. För många innebär den också att man kan nedbringa levnadsomkostnadernagenom att själv odla grönsaker. Koloniträdgårdsinnehavama är oftastpensionärer och andra personer med knappa ekonomiska omständigheter.Koloniträdgårdsrörelsens betydelse har ökat kraftigt på gmnd avökningen av levnadsomkostnaderna i allmänhet. Många människor saknar i dagekonomiska möjligheter att använda sin semester och annan fritid förvälbehövlig rekreation och avkoppling. Koloniträdgårdarnas betydelse har ocksåökat genom den stigande efterfrågan på fritidshus. Det är sålunda svårtatt komma över en fritidsbostad inom rimligt avstånd från hemorten. Enkoloniträdgård med en mindre stuga blir därför för allt fler ett viktigtaltemativ. arrenderade koloniträdgårdsinnehavamavanligen marken direkt av kommunen. Denna ordning förde med sig ett betydandeadministrativt arbete, främst för kommunema. är innehavama mnt om ilandet oftast organiserade i ideella föreningar. Dessa föreningar har somändamål all artendera mark av respektive kommun samt att upplåta det avkommunen artenderade områdets utlagda lotter till medlemmarna i föreningen.Formellt skrivs artendekontraktel under av den ideella föreningen ochkommunen. I kontraktet stadgas atl den ideella föreningen skall underhålla ochombesörja allmän skötsel av det arrenderade området. Föreningen åtar sigdärjämte bl.a. att icke upplåta lott till annan än medlem i föreningen. I ettandra led tecknar sedan föreningen och den enskilde medlemmen i föreningen ettnyttjanderättskontrakt där det bl.a. stadgas att medlem skalluppföra och bibehålla byggnad av viss bestämd storiek (detta gäller nyaområden). Medlem får med föreningens godkännande överlåta , ofta efterhembudsförfarande. Den nya medlemmen träder då in med samma rättigheter ochskyldigheter som nyttjanderättsavtalet har stadgat för överlåtaren. Denna konsimktion med en ideell förening somformell avtalspart gentemot markägaren har tillskapats i syfte att underlättaadministrationen vid avtals undertecknande och vid uppsägning för reglering avvillkoren vid avtalens förlängning. Prop.1984/85:111 67 Systemet med all en ideell förening arrenderar ettmarkområde av kommunen och sedan i sin lur arrenderar ul marken lillkoloniträdgårdsinnehavama har i prakliken visal sig medföra vissa problem pågrund av arrendereglernas ulformning. Enligt 10 kap. I § Jordabalkenföreligger bostadsarrende när Jord upplåts för annal ändamål än jordbruk samtarrendalorn enligt arrendeupplåtelsen har rätt all ha elt bostadshus på denupplåtna marken och atl del ej är uppenbart atl upplåtelsens huvudsakliga syfteär att tillgodose annat ändamål än atl bereda boslad ål arrendalorn och honomnärstående. Föreligger bostadsartende har artendatornbesittningsskydd på i princip samma sätl som en hyresgäst. Är arrendet däremotinte all anse som elt bostadsartende och inle heller som etl jordbruksarrendeblir reglerna om lägenhelsarrende eller anläggningsarrende tillämpliga vilkelbl.a. innebär att besittningsskydd helt saknas eller i vart fall är mycket begränsai. Av uttalanden under förarbetena tillarrendereglerna liksom i den juridiska litteraturen framgår alt bosladsarrendeinte lorde föreligga när en Juridisk person arrenderar marken. Om enupplålelse sedan sker lill en under-arrendator kan den upplåtelsen emellertidblir att anse som elt bostadsarrende. Underarrendatorn får dock normall intebättre rätt än överarrenda-torn själv har. Som ovan berörts förekommer det i stor utsträckningall kolonitriidgår-dama är bebyggda. Husen torde ofta vara att bedöma sombosladshus enligt arrendereglerna. Som rättsläget är f.n. torde bestämmelsernaom bostadsarrende endasl gälla i förhållandet mellan koloniträdgårdsföreningenoch koloniträdgårdsinnehavama. medan kommunens upplåtelse till föreningen äratt bedöma som ett lägenhetsarrende. I praxis har också bekräftats att så ärfallet genom avgöranden vid fastighetsdomstolen i (mål F 54/75och vid arrendenämnderna i och Siockholm (mål A 1 1/81 resp. A 64/81). 1prakliken innebär gällande ordning att koloniträdgårdsinnehavama saknarbesittningsskydd och är helt utlämnade åt kommunens krav, bl. a. när delgäller höjningar av arrendeavgiften. Med hänsyn till del stora sociala värde somkoloniträdgårdsrörelsen har för många människor är nuvarande ordning integodtagbar. En ändring bör därför komma til/ stånd. kan bedömafinns det endast två lösningar på problemet. Den ena är alt man återgår lilldet tidigare systemet med att arrendekontrakt tecknas direkt mellan kommunenoch koloniträdgårdsinnehavaren. De administrativa svårigheter som varförknippade härmed gör emellertid att detta i praktiken inte är någontillfredsställande lösning varken för kommunerna ellerkoloniträdgårdsinnehavama. Del andra alternativet är att lagstiftningen ändrasså att reglerna om bostad.sar-rende blir tillämpliga på upplåtelser mellankommunen och kolonilräd-gårdsföreningarna. En sådan förstärkning avkoloniträdgårdsinnehavamas ställning synes kunna ske genom all i 10 kap. I §jordabalken göra ett tillägg av innebörd att bosladsarrende också föreliggernär jord upplåles på 1984/85:111 68 arrendetill juridisk person för annat ändamål än Jordbmk om det uteslutande syftetmed upplåtelsen är att arrendatorn skall upplåta nyttjanderätten till delar avartendestället till flera med rätt för dem alt uppföra och bibehållabostadshus. Förbundethemställer att den ovan aktualiserade frågan om en lagändring i syfte attstärka koloniträdgårdsinnehavarnas ställning tas upp till övervägande i sambandmed arbetet på en proposiiion på grundval av artendelagskommitténsslutbetänkande. 1 §Denna lag innehåller bestämmelser som skall motverka att de förbud eller krav på tillstånd som anges i andra stycket kringgås genom ett bulvanförhållande. Med bulvan avses därvid den som äger viss egendom men som innehar eller framträder som innehavare av egendomen huvud sakligen för någon annans (huvudmannens) räkning. Lagen gäller förbud eller krav på tillstånd i frågaom rätten att förvärva eller behålla viss egendom som har föreskrivits i 18 § lagen (1955:183) ombankrörelse, 2. lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m., 3. lagen (1976:240) om förvärv aveldistributionsanläggning m. m., 4. jordförvärvslagen (1979:230), 8 a § fondkommissionslagen (1979:748), 6 a § lagen (1980:2) omfinansbolag, 7. lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska företag m. m., 8. lagen (1982:618) om utländskaförvärv av fast egendom m. m. 2 §Huvudman eller bulvan som uppsåtligen kringgår ett förbud eller krav på lillstånd som avses i 1 § andra stycket döms till böter eller fångelse i högst ell år. Detsamma gäller i fråga om den som är i huvudmannens eller bulvanens ställe. 3 §Om det föreligger ett sådant kringgående genom ett bulvanförhål lande som avses i 1 §, skall tingsrätt på talan av allmän åklagare förordna alt kronofogdemyndigheten skall sälja den egendom som bulvanförhållan det avser på offentlig auktion eller, i fråga om aktier, genom fondkommis sionär. Talan enligt första stycket skall föras motbulvanen. Huvudmannen skall beredas tillfålle att ytlra sig. 4 §Försäljning enligt 3 § får ske tidigast efter det att rättens beslut om försäljning har vunnit laga kraft. får besluta att försäljninginte skall ske, om det visas att egendomen har överiålits eller atlbulvanförhållandet har upphört på någol annal sätl. Om den ålgärd varigenom bulvanförhållandet upphördeinte består, skall kronofogdemyndigheten på nytt ta upp frågan om försäljning. Prop.1984/85:111 70 5 §I fråga om försäljningen skall så anses och så förfaras som om egendomen hade utmätts för fordran med bästa förmånsrätt däri efter sådana rättigheter som besvärade egendomen redan innan bulvanförhål landet inträdde och som har förmånsrätt före alla befintliga fordringar. Försäljningfår inte ske till huvudmannen eller bulvanen. Bestämmelserna i 9 kap. 4 § första stycket, 10 kap.19 § första stycket andra meningen och 12 kap. 40 § första stycket andrameningen utsökningsbalken skall inte tillämpas på försäljningen. Huvudmannen och bulvanen svarar solidariskt förkostnader som inte kan tas ut enligt 17 kap. 7 § utsökningsbalken. 6 §Visas sannolika skäl för att det föreligger ett sådant kringgående genom ett bulvanförhållande som avses i 1 §, får rätten förordna om kvarstad på den egendom som bulvanförhållandet avser eller om förbud för huvudmannen och bulvanen och den som har nyttjanderätt till egendo men att vidta vissa åtgärder eller utnyttja vissa befogenheter i fråga om egendomen. I fråga om förordnanden enligt första stycketgäller i övrigt i tillämpliga delar vad som är föreskrivet om kvarstad ibrottmål. Vid verkställigheten av ett förordnande om kvarstad tillämpas dockvad som är föreskrivet om verkställighet av beslut om kvarstad till säkerhetför bättre rätt. 7 §De myndigheter som prövar frågor om tillstånd enligt de lagar som anges i I § andra stycket 2-4, 7 och 8 skall underrätta åklagarmyndighe ten, om det skäligen kan antas att det föreligger ett bulvanförhållande inom myndighetens ansvarsområde. 8 §Mål enligt denna lag tas upp av den tingsrätt där bulvanen skall svara i en tvist om äganderätten till den egendom som bulvanförhållandet avser. I fråga om skyldighet för partema och andra attförete skriftliga handlingar eller föremål gäller vad som är föreskrivet omtvistemål även om talan förs om ansvar. 9 §Om talan enligt 3 § avser egendom som är av beskaffenhet att kunna vara föremål för panträtt på gmnd av inteckning, skalt rätten genast under rätta vederbörande inskrivningsmyndighet om att sådan talan har väckts. skall anteckna detta i inskrivningsboken eller inskrivningsregistret. Rätten skall vidare undertättakronofogdemyndigheten när rättens beslut om försäljning har vunnit laga kraft. 10 §Kronofogdemyndighetens beslut enligt denna lag överklagas i den ordning som föreskrivs i utsökningsbalken. Denna lag träder i kraft den Ijuli 1985, då lagen (1925:221) om bulvanförhållande i fråga om fast egendom ochlagen (1934:239) om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag skallupphöra att gälla. Äldre bestämmelser gällerfortfarande, om talan har väckts vid domstol före ikraftträdandet av denna lagsamt, såvitt avser 2 §, om gämingen har begåtts . Om det i lag eller annanförfattning hänvisas lill en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse idenna lag. tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 1984/85:111 71 Lagom ändring i jordabalken Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken' dels att 10 kap. 1 § skall ha nedan angivnalydelse, dels att i balken skall införas en ny paragraf, 7 kap. 31 §, ochnärmast före 7 kap. 31 § en ny mbrik av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vissaupplåtelser i andra hand Om en fastighetsägare har upplåtit ennyttjanderätt till någon som i sin tur har upplåtit arrende eller hyra gällerföljande. Kan det med hänsyn till den intressegemenskap som finns mellanfastighetsägaren och upplåtaren antas att rättsförhållandet utnyttjas för attkringgå någon bestämmelse i lag till nyttjanderättshavares förmån, har arrendatornoch hyresgästen samma rätt i förhållande lill fastighetsägaren som de skulleha haft om fastighetsägaren hade upplåtit deras nyttjanderätt. 10 kap. 1 § Bostadsarrende föreligger när Jordupplåles på artende för annat ändamål än Jordbmk samt artendatom enligtarrendeupplåtelsen har rätl att på arrendestället uppföra eller bibehållabostadshus och det ej är uppenbart att upplåtelsens huvudsakliga syfte är atttillgodose annat ändamål än att bereda bostad åt arrendatorn och honomnärstående. Vad som föreskrivs om bostadsarrende gäller ocksåi tillämpUga delar när jord upplåts på arrende till en förening som har tiUhuvudsakligt ändamål att i sin lur upplåta arrende som avses i första stycketlill sina medlemmar. Därvid gäller inte undantagsbestämmelsen i 4 § förstastycket I, om ett hus som avses i nämnda beslämmelse ägs av någon tiU vilkenföreningen har upplåtit arrende. Vad som har sagts nu medför dock inte att föreningenfår sätta någon annan i sitt ställe utan jordägarens samtycke. 1984/85:111 72 Denna lag träder i kraft den 1Juli 1985. I fråga om arrendeavtal som haringåtts före ikraftträdandet gäller 10 kap. I § i sin äldre lydelse fram tillden tidpunkt till vilken Jordägaren tidigast kan säga upp avtalet genomuppsägning efter ikraftträdandet. Prop.1984/85:111 73 Innehåll Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Lagom vissa bulvanförhållanden ........................ 2 Lagom ändring ijordabalken ............................ 4 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning ........................................................ 6 2 Allmän motivering .......................................... 7 2.1 Allmänna utgångspunkter .............................. 7 2.2 Kringgående avförvärvslagstiftning................. .... 9 2.3 Kringgående avbestämmelser om hyra och arrende 11 2.4 Koloniträdgårdsinnehavaresrättsställning vid underarrende 14 2.5 Ikraftträdande ............................................ .. 16 3 Upprättade lagförslag ....................................... .. 16 4 Specialmotivering ........................................... .. 16 4.1 Förslaget till lag om vissabulvanförhållanden ... 16 4.2 Förslaget till lag om ändringijordabalken ........ ... 27 5 Hemställan .................................................... 32