prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — strävan ärsåledes att tjänsterna skall bli allmänt tillgängliga. Det är även televerketsambition att åstadkomma en prismässig geografisk utjämning, vilket är en av fömtsättningamaför decentralisering och därmed för en allsidig regional utveckling isamhället. Hämtöver är berett att göra kundindividueUa satsningar pånormall affärsmässiga gmnder. treårsplan 1985/86-1987/88, som inlämnades till regeringen den 31augusti 1984, ges entydiga besked om televerkels policy och verksamhetsinriktningsamt redogörs för konkreta utbyggnadsplaner. 1984/85:115 323 Avtreårsplanen framgår bl.a. atl del i ansvar ingår atl utveckla och tiUhandahåUaen samhäUsekonomiskt riklig leleinfrastmklur baserad på ett sammanhållel lelenätoch till behoven anpassade ijänsler. Detär således televerkels uppfattning atl telekommunikationerna inle kan anses uigöraen trång seklor från glesbygdspolitisk synpunki. Den flexibla nät- och nättjänstestmkturenbör istället utgöra en god gmndval för de framtida glesbygdssatsningar där väl ulveckladekommunikalions-och informationsnät utgör viktiga komponenter. Länsstyrelseni framhåller att den nya informationsteknologin kanreducera de problem i glesbygden som orsakas av stora avstånd. Den är småskaliglill sin karaklär och ger möjligheter till distansarbete i hemmet eller i små arbetscentraler.En medveten styrning av teknikens utbyggnad tUl fördel för glesbygden bör därförske. Om så inle sker kan den nya tekniken i stället verka centraliserande. Vidutbyggnaden av del föreslagna nätet av kontaktpunkter bör väljas en modell därman i första hand tillgodoser glesbygden för att sedan bygga ul nätet meUan demer tätbefolkade områdena. i framför liknandesynpunkter och anser också atl glesbygdsdelegationen bör få i uppdrag altsärskilt bearbeta informationsteknologifrågorna med sikte på bl. a. konkretaförsök. Statskontoretanser alt innebörden av förslaget om finmaskigt nät av kontaktpunkter äroklart. Pajalakommun anser att i likhet med den vävverksamhet som bedrivits iform av bl. a. grannskapscentraler, borde många datoriserade verksamheter gåatt utlokalisera tiU mindre orter, och atl del dåligi utnyttjade stödet till hemarbeleborde kunna tillämpas. Norrlandsfondenanser att det skyndsamt bör ulredas hur de ökade möjligheterna tillkvalificerat distansarbete skall kunna utnyttjas i regionalpolitiken. Glesbygdsdelegationenanser del angeläget att olika flnansieringsmöjUgheter undersöks närmare för ensänkning av arbetsgivaravgifterna för alla näringsgrenarutom den offentliga seklorn (inkl. affärsverken) i stödområde A. Delegationenanser vidare atl möjligheten bör övervägas atl i inland befriafamiljeföretag från arbetsgivaravgift för den försia som anställs i företageloch eventuellt också reducera avgifterna för de nästkommande två anställda. Delsenare förslagel får stöd av , SHIO-Familjeföretagensamt och kommuner. SHIO-Familjeförelagen anser att förglesbygdsstödet bör genereUa metoder efterslrä- 1984/85:115 324 vas,exempelvis sänkning av arbetsgivaravgiften eller helt borttagande av avgiftenför en person (även egenavgiften). Däremot är RSV, SIND och TCO negaliva. TCOanser atl samhället genom befintliga sysselsältnings-och lokaliseringsstödredan ger en betydande subvention vid nyanställning. SkUlnadenmeUan glesbygdsdelegationens och den regionalpolitiska utredningens förslagbeträffande sänkta arbelsgivaravgifter är att delegationen inte bara vUl ha engeografisk uividgning utan även en vidgning till fler näringar. Någraremissinstanser, bl.a. landstingsförbundet och LO har i sina yttranden framförtall man enbart stöder den regionalpoUtiska ulredningens förslag. SIND och TCOavvisar delegationens förslag med hänvisning till atl en utvärdering först börgöras av sänkningen i . RSV tillslyrkeren uividgning lill aUa näringar utom den offentliga sektom, under fömtsättningatl maskinell kontroll blir möjlig, men avstyrker förslagel i övrigt. Skogsstyrelsenoch LRF anser att jord- och skogsbmksföretag bör omfattas av sänkningen. Domänverketbiträder förslaget om sänkning av arbetsgivaravgiften men avvisar bestämttanken att domänverket och dess dotterbolag icke skulle komma i åtnjutande avsänkningen på samma villkor som övrigt näringsliv. är av riksdagenålagt affärsmässigt handlande på en öppen, ej monopoliserad marknad. Deltainnebär att verket har att ta normala affärsmässiga risker. Den föreslagnadiskrimineringen skulle förhindra domänverket och dess dotterbolag att aklivtstödja strävanden att ta tillvara resurser och möjligheter i glesbygden. Pajalakommun anser att differentierade arbetsgivaravgifter är ell exempel på engenerell stödinsats. Tyvärr har detta relativt liten betydelse för företagen ismå kommuner. De har i regel etl begränsat antjil anstäUda och den relativafördelen blir därför av mindre belydelse. Däremot kunde andra generella ålgärdersåsom skattesänkningar för inflyttande nyckelpersoner/företag vara ett merattraktivt stöd för glesbygden. Exempel på detta är frizoner inom specifikabranscher, exempelvis forskarfrizoner där aU skatt på forskning och forskarlönerreducerats eller tagits bort. Delegationenanser alt åtminstone 200 milj. kr. i lån och bidrag och 75 milj. kr. ikreditgarantier kommer all krävas under 1980-lalets senare hälft.Enligt delegationens mening bör behovet kunna täckas dels genom omfördelningarfrån andra sektorer, dels genom en omfördelning inom de regionalpolitiska anslagen.Delegationen/öres/år atl 100 milj. kr. överförs från de centralt disponiblaanslagen till länsanslagen. 1984/85:115 325 Behovelav ökade medel tiU glesbygdsinsalser understryks av bl.a. länsstyrelserna iKronobergs, , , och saml avlantbruksstyrelsen, domänverket och . Även iVästerbottens län tillslyrker förslagel om utökade resurser men anser altökningen bör komma de mest ulsatla delama av landet, dvs. skogslänen, helt tillgodo. TCO anser också att en resursförstärkning behövs, men denna bör dock inteåstadkommas genom överföringar från de regionalpolitiska medlen, vilka enligtTCO: s uppfattning redan är alltför begränsade. CERUM förordar att manundersöker om en ökad samordning eUer medelstransferering mellanarbetsmarknadsstöd och regionalpoliliskt slöd respektive glesbygdsstöd kan varaett verksamt stmktumlvecklande och långsiktigt stmkturslabiliserande medel. SINDanser att de motiv som delegationen anfört för en resursförstärkning inle är lillräckligaför alt verket skall kunna liUslyrka förslaget. Statskontoret anser allanslagsbehovet tiU glesbygdsstödet inte kan beräknas på gmndval av detunderlag som redovisas. I princip stöder statskontoret tanken altberedskapsmedel som används för investeringar ställs tUl förfogande förinsatser inom ramen för regionalpolitiken. LOhar stor förståelse för kravel på resursförslärkning till glesbygdspolitikenmen anser all kraven måste vägas mot andra angelägna behov. Därför vill LOtillstyrka del förslag som förts fram av den regionalpolitiska utredningen ochsom medför en blygsammare uppräkning av glesbygdsstödet. 6.2Arbetsmarknadspolitiska medel tUl intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser(IKS) Delegationen/öre*/åralt IKS-stödet förstärks med arbetsmarknadspolitiska medel. Förslagetfår slöd av bl.a. länsstyrelserna i , och Norrbottenslän. anser alt en viss medelsomfördelning från de arbelsmarknadspolitiskaanslagen bör kunna prövas. AMShar i sitt tidigare yttrande över rapporten konstaterat alt den utvärdering av stödet som redovisats inte ger tillräckligt underiagför ell ställningstagande till om siödet bör finnas kvar i sin nuvarande ulformning.I yttrandet understryks vidare alt underlaget behöver ulvidgas väsentligl bl.a. genom en samhällsekonomisk ulvärdering av siödet. Enligt styrelsen har ingelytterligare tillförls i delegaiionens rapport som gör en annorlunda bedömningmöjlig. Ianslutning lill frågan om omfördelning av resurser mellan olika polilikområden,viU fösta uppmärksamheten på sambandet mellanarbetsmarknadspolitiken och övriga åtgärder inom den ekonomiska poliliken. Behovelav arbetsmarknadspoliliska insatser bestäms till stor del av del säll på vilkelden övriga ekonomiska politUcen utformas. 1984/85:115 326 Ökadekrav på arbetsmarknadsinsatser kan därför vara etl resultat av all ålgärdemainom andra polilikområden haft begränsad effekl. På molsvarande sätt kanförbättringar inom övrig ekonomisk politik innebära att kraven påarbetsmarknadspolitiken sänks så alt resurser kan frigöras för andra ändamål.Del bör dock påpekas att kortsiktigt kan en ökning av de regionalpolitiskainsatserna även innebära ökade behov av arbetsmarknadspolitiska insatser, inleminst för atl underlätta den yrkesmässiga och geografiska rörligheten. 6.3Försök med kommunala glesbygdsramar Delegationenföreslår alt en försöksverksamhet med utvecklade glesbygdsramar, som innefaltarmedel från olika samhällssektorer, startas i några glesbygdskommuner. Härskulle kunna ingå olika former av glesbygdsmedel, vissa beredskapsmedel och vattenregleringsmedel. Förslagetlillslyrks av bl. a. länsstyrelserna i , , Ålvsborgs, Skaraborgsoch saml av SÖ och . , ochNorrtälje kommuner lillslyrker också förslaget och är villiga att bliförsökskommuner. i föreslår och Hyltekommuner. Skogsstyrelsenanser atl syftet, att skapa utrymme för ell siarkare kommunalt engagemang idel regionalpoliliska utvecklingsarbetet, är lovvärt. En sådan frihet fåremellertid inle leda tiU en ökad "kommunalisering" i meningenkommunal anpassning av sektorspolitiken. Del finns uppenbara risker att glesbygdspolilikeneller skogspolitiken i en kommun kommer att skilja sig från molsvarande seklorspolitiki grannkommunen. AMShänvisar liU den försöksverksamhet som under innevarande budgelår bedrivs iÖrebro kommun och som går ut på all alla arbetslösa ungdomar i åldrama 20-24 årsom inte går i utbildning eller har arbete på den öppna marknaden erbjudsungdomsarbete. Försöksverksamheten som finansieras med bl.a. medel frånanslaget för beredskapsarbeie innebär i princip att kommunen ges befogenheteratt friare få disponera vissa typer av statliga medel än vad som normalt ärfallet. Styrelsen anser atl man bör inhämta erfarenheter från försöken i Örebrooch liknande försök i andra kommuner innan ytteriigare försöksverksamhetpåbörjas med friare användning av arbetsmarknadspoliliska medel för kommuner. 6.4Medel till små utvecklingsbara verksamheter Delegationen/öres/åratt regeringen bör avsätta särskilda resurser inom den regionalpoliliska ramenför utvecklingsbara verksamheier i glesbygd. Delegationen anser all ca 10 milj.kr. är etl lämpligl belopp för en femårsperiod. Diskussioner bör förslagsvisföras med hushållningssällskapens förbund om "huvudmannaskap" förutvecklingsarbetet. 1984/85:115 327 Förslagetom särskilda medel lillslyrks av länsstyrelserna i ,och saml av hushållningssällskapens förbundoch LRF. i är dock tveksam till delegationensförslag all diskussioner förslagsvis bör föras med hushållningssällskapensförbund om "huvudmannaskap" för utveck-Ungsarbelel. Ansvarei och medlenbör kanaliseras via . I arbelel bör dock ävenhushållningssällskapen kunna engageras. Även i länanser all resursema bör kanaliseras via länsstyrelserna. Landstingsförbundetanser att delegaiionens förslag om att utvecklingsfonderna bör ges möjlighetatt bäitre anpassa finansieringsinsatserna efter de enskilda företagens behov,t. ex. genom att kunna la ut royaity i förhållande tiU vinst, ligger väl ilinje med den uppfattning som förbundsstyrelsen framfört i andra sammanhang.Utvecklingsfonderna inom stödområde A bör dessulom få möjlighel all med ulvecklingskapitalfinansiera mer än 50 procenl av den totala koslnaden för olika projekt. Delegalionenföreslår att utvecklingsfonderna bör ges möjlighet att utvidga sin målgmpp såatt denna även omfattar företag av mer renodlad servicekaraklär. Eflersomfonderna redan nu har svårt att betjäna befintlig målgmpp kan enligt SIND enutökning inte ske utan belydande resursförstärkningar. Av samma skäl är Slf/tveksamtill förslaget. Ett annat skäl är enligt STU all många utvecklingsfonder ävenhar svårt med etablerandet av konlinuerliga och väl fungerande kontaktpunktermed kommuner geografiskt avlägsna från slationeringsorten för utvecklingsfondema.En väsentiig utvidgad och förbättrad samverkan med kommunala näringslivsfunktioneroch andra resurser är därför helt nödvändig för att möjliggöra en vidgning av målgmppen. Enligtdelegalionen bör möjlighelema förbättras för ungdomslagen att fungera i det privalanäringslivel. Del bör vidare vara en sirävan i glesbygden all ge ungdomenarbete i denna seklor. AMS vill erinra om att den ålgärd vars syfle är attunderlätta för ungdomar i åldrama att få arbete inom den enskilda sekiomi första hand är rekryteringsstödet. Arbeissökande i ungdomslag kan dock eftersärskild prövning av förmedlingen placeras i enskilda företag medan kommunenkvarstår som arbetsgivare. i är kommunernas möjligheter allverka för en offensiv glesbygdspolitik i hög grad beroende av att skalleuljämningssystemelblir rättvisare än . Norrlandsfondenpåpekar att rapporten till ringa del berör mineralråvaror. Fonden har desenaste åren studerat möjligheten att driva "små 1984/85:115 328 gruvor".Det kan vara en möjlig verksamhetsform vid smärre mineraltUl-gångar iglesbygden. Härför bör möjligheten till förenklad tillståndsgivning, uppköp lillfasta priser och gynnsamma skattevillkor ses över. Konsumentverketanser all den förestående förändringen av plan- och bygglagstiftningen börkunna förstärka möjlighelen atl åstadkomma en mer avvägd utveckling avdetaljhandeln i tätorter och omgivande landsbygd. För att åsladkomma en sådanutveckling erfordras att resurser avsätts för en fortsatt utveckling av denkommunala vamförsörjningsplaneringen. Jämtlandsläns utvecklingsfond pekar på en enskild föreleelse som motverkar startande av enmansföretagi aUmänhet men kanske i glesbygd i synnerhet. Det gäUer kravet på preliminärdeklaration i samband med att verksamhelen startat. Deklarationen medföromgående krav på inbetalning av egenavgifter m. m. och detta ofta innan enenda krona i intäkter genererats i företaget. Denna ordning skapar en fuUständigtonödig påfrestning på nystartare som i flertalet fall gör att verksamheten inlekommer igång. Enligt fonden bör deklarationsförfarandel under försia årel avföretagets verksamhet få ske på samma sätt som deklaration för inkomsttagaredvs. Kommerskollegiumpåpekar att driftstöd är handelspolitiskt särskilt känsligt med hänsyn till attföretagens konkurrensförmåga direkl påverkas och det bör därför enligt koUegietsmening så vill möjligt undvikas. SHIO-Familjeföretagenanser att glesbygdsdelegationen bör knytas till statens industriverk, i den måndet anses önskvärt att bibehåUa ett fristående organ. Glesbygdsfrågoma böradministreras av industriverket respektive de regionala utvecklingsfondema. 1984/85:115 329 Sammanfattning av och remissyttranden över malmfältsutredningensbetänkande (Ds 11984:9) Framtid i malmfälten 1. INLEDNING ................................................................... 331 1.1 Utredningsarbetets uppläggning .......................... 331 1.2 Mål och riktlinjer ................................................... 332 1.3 Utvecklingsaltemativ för Malmfälten....................... 332 FÖRSLAG TILL ÅTGÄRDER FÖR MALMFÄLTEN ................ 333 2.1 Förhandlingar med storföretagen omförläggande av verksamhet tiU Malmfälten 333 2.2 Förläggning av statligtjänsteproduktion m. m. till Malmfälten 334 2.3 Vård och konservering av museiföremål ............... . 334 2.4 Förläggning av kriminalvårdsanstaltlill ...... . 336 2.5 Utnyttjande av tomma bostäder förturiständamål . 2.6 framtid ...................................................... . 336 - Utbyggnad m. m. av SJ:s verkstadskapacitet i Kimnaför översyn och underhåll av malmvagnar på ... 336 2.7 , konstgödseltillverkning samt utvinningav s. k. sällsynta jordartsmetaller ur apatit ............... . 338 - KonstgödseltiUverkning .................................... 339 - Utvinning av s.k. sällsynta jordartsmetaller ur apatit 341 2.8 Prospektering och utvärdering av malm-/mineralfyndigheter 341 2.9 Projekt inom Bolidenbolagel ................................. . 342 2.10 Det näringslivsbefrämjande arbeteti malmfältskommunerna 34-1 2.11 Tillvaratagande av kompetenser ochprodukt- och affärsidéer inom storföretag som och 344 2.12 Systematiska genomgångar av skildasektorer för att få fram produkt- och affärsidéer 345 2.13 Insatser inom ulbildningsseklornför atl främja näringsUvsul-vecklingen i regionen 345 2.14 Högskolans roll i utvecklingen av Malmfälten ........ . 346 - Högskoleutbildningen inom järnvägsområdet ..... . 347 2.15 Åtgärder för att aUmänt förbättra produktionsfömtsält-ningamaför näringslivet i Malmfälten 348 2.16 Satsningar inom data- och rymdområdel .............. 349 - DatakommunikationtUl och från Malmfälten ....... 349 - och Rymdbolaget 350 - Ökadesatsningar på KGI:s gmndforsknings- och produk-tulvecklingsprogram 351 - Satsning påhögre utbildning och forskning inom rymdområdet förlagd till Kimna 351 -........................................................................... Stödtill elableringar av utvecklingsenheter i Kimna med anknytning till rymd- och dataverksamheten .... 353 1984/85:115 330 2.17 Framslällning och användning avfasta bränslen 354 2.18 Nordnorsk olja och gas .............................. 354 2.19 Satsningar inomturistnäringen ................... 355 2.20 Särskilda insatser i ............................ 356 2.21 Glesbygdsinsatser i Gällivareoch Kimna kommuner 356 2.22 Insatser inom skolområdet .......................... 357 GENOMFÖRANDEOCH FINANSIERING AV INSATSERNA EGNAFÖRSLAG FRÅN REMISSINSTANSERNA ......... 359 1984/85:115 331 Malmfältsulredningenöverlämnade betänkandet (Ds I 1984:9) Framtid i Malmfålten.Belänkandet har remissbehandlats /. Dispositionen avsammanställningen följer förslagen i den ordning utredningen presenterat dem. Malmfältsutredningensbetänkande (Ds I 1984:9 ) Framtid i Malmfälten remissbehandlades under sommaren1984. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgelts av (), beredningen för planering och samordning av slalliga insatser förrekreation, . (),högskolan i , Kimna geografiska inslitut (KGI), , lantbmksstyrelsen,luftfartsverket, i . (),, , (), ,(), , statens delegation för rymdverksamhet(DFR), slatens energiverk, slatens industriverk (SIND), slatens järnvägar(SJ), , statens lantmäteriverk, statens valtenfaUs-verk,statskontoret, slyrelsen för internationell utveckling, styrelsen för tekniskutveckling (STU), , geologiska undersökning (SGU),(), televerkel,transportrådet, universitet- och högskoleämbetet (UHÄ), överbefälhavaren (),överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF). Vidarehar följande remissinslanser avgetl yttrande: , delegationen förglesbygdsfrågor, GäUivare kommun, Jemkontoret, kommun.Landsorganisationen i (LO), i , Nordkalottkommiltén,Norrlandsfonden, kommun. Stiftelsen , , . Svenska gmvinduslriarbetareförbundel.Svenska rymdaktiebolaget. , , hantverks- och induslriorganisation-Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen)samt (). Yttrandeöver betänkandet har även inkommit från elt anlal andra myndigheter ochorganisationer. a. högskolan i , , statskontoret,kommun och TCO påpekar att betänkandet innehåUer en rad förtjänstfullaförslag till åtgärder i syfte att skapa en positivare framtid för Malmfälten. Socialstyrelsenpåpekar viklen av alt utveckla angreppssätt som innebär att stmkturella problemleder lill ett lokalt engagemang. 1984/85:115 332 socialasammanhållningen och motverkar befolkningsminskningen. På ökar detockså fömtsättningama för att kostnaderna för utvecklingsarbetet kan hållasnere och att t. ex. ulbildningen inriklas på den egna regionens behov. RRVanser att utredningen inle tagil tag i och analyserat de långsiktiga och stmkturellaproblem då det gäller storleken på de offenlliga resurser som tUtförsområdet saml att undersöka möjlighelen till att omprioritera dessa till merlångsiktiga utvecklingsprogram. RRV anser vidare att det hade varit angelägetalt ytterligare utreda önskvärdheten och konsekvensema av olika framtidabefolkningsutvecklingar för området. SAFoch anser att utredningen har vall att inle se konsekvensemaav sin egen analys. Enligt organisationemas uppfattning måsteregionalpolitikens uppgift vara att skapa möjlighel till utveckling i alla delarav landet, men den skall inte vara en garanti mot befolkningsförändringar iområden med otillräcklig näringsverksamhet. De båda kommunerna kanske är, menarSAF och industriförbundet, mer betjänta av en väl genomarbetad strategi för en befolkningsmässigbantning. Sommål och riktlinjer för insatserna i Malmfälten bör enligt ulredningen gälla attförhindra att arbetslösheten ökar samt motverka en fortsatt krafiig utflyttning attlångsiktigt stärka och utveckla näringslivet och sysselsättningen i regionen attmotverka de negativa sociala effektema av de stora förändringar som sker i Malmfålten,samt atttrygga kommunemas service och ekonomi. Remissinstansemadelar i stort ulredningens syn på målen och riktlinjerna för UtveckUngen iregionen. SGU framhåller vikten av att regering och riksdag så snart sommöjligt fastlägger mål och riktlinjer för den långsiktiga utvecklingen iMalmfälten. Malmfältsulredningenhar belyst de samhällsekonomiska aspekterna på olika framtida utvecklingsaltemativför . Syftet har härvid varit dels att belysa vilken produktionsvolym och -stmktursamt sysselsällning som kan motiveras samhällsekonomiskt dels att belysa undervilka förutsättningar som investeringar i nya huvudnivåer i och Kimnakan motiveras. Framställningen grundar sig på samhällsekonomiska analyser,gjorda för ulredningens räkning av Hans Tapper vid . 1984/85:115 333 LO,delegationen för glesbygdsfrågor, statskontoret och SIND ansluter sig i storadrag tUl de analyser som gjorts i ulredningen. Högskolani anser att det vore lämpligl "atl låta tre-fyra ekonomer yttra sigöver Tappers beräkningar" - om inle detla redan är gjort -för att uppnå enhögre säkerhet. Högskolan anser också alt de samlade arbelslöshetseffektema aven nedläggning av kan bli större än vad som antas i betänkandet. Detta fårdå också effekter på samhäUsekonomin i övrigl, vUket måste beaktas vid valet avvilka åtgärder som skall tillämpas i Malmfälten. ÄvenRRV har kommenterat osäkerheten i samhällsekonomiska analyser ochsysselsättningseffekter av en nedläggning av . De synpunkter RRV framför,är i enlighet med ovan nämnda kommentarer gjorda av högskolan i . SINDpåpekar att det samhäUsekonomiskt lönsamma inte i alla lägen är synonymt meddet "samhälleligt önskvärda". Som antytts erbjuder malmfältsproblematikenexempel på att skillnaden i ogynnsamma fall kan bU högst betydande. Del krävspolitiska mål och värderingar som utgångspunkt för Malmfåltens långsiktigautveckling. Del är enligt SIND en brisl att en mer preciserad diskussion idessa termer inle förs i betänkandet. 2 Förslag till åtgärder för malmfälten 2.1Förhandlingar med storföretagen om förläggande av verksamhet till Malmfälten Sedanmitten av pågår på regeringens uppdrag förhandlingar med storföretagenom möjligheterna att förlägga verksamhet tUl och Malmfälten. Del ärenligt utredningen ännu för tidigt att bedöma resullatet men utredningenunderstryker vikten av ett aklivi arbete på att få ny verksamhet liU Malmfålten. Ulredningenföreslår att det pågående arbetet ulvärderas och atl därefter beslut tas omformerna för ett fortsatt arbete pä detta område. Gällivarekommun instämmer i utredningens förslag. SINDanser all regionalpolitiken måsle ha sin tonvikt på att utvecklaregionernas befintliga resurser och förelag. torde vara av särskild belydelsei Norrbollen och Malmfålten, där den ofta omtalade bristen på"företagaranda" och på en välintegrerad lokal industristmktur oftaförklarats med dominansen av storskaliga, ulifrån iniiierade och"fjärrstyrda" verksamheter. Å andra sidan påpekar SIND alt det befinfliganäringslivet ulanför gmvsektorn inte inom överskådlig tid kan nå en sådanomfattning atl den kan suga upp den från järnmalmsverksamhelen.