prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — En möjlig lösning äratt inom sjömansskattelagens ram införa en särskild skattetabell med 0-beskattningsom utgångspunkt för svenska sjömän på ullandsregislrerade fartyg som uppfyllerkrav motsvarande de som uppslälls i avtalet mellan de rederianställdasorganisationer och redareföreningen. Prop.1984/85:175 99 Den ovan skisserade lösningen är givelvis förenad medåtskilliga problem. En noggrann analys bör därför göras i en mindre arbeisgruppdär representanter från sjöfartens område bör få lillfälle all medverka. Avslutningsvis vill förbundet starkt framhålla atl del ärav yttersta vikt atl arbelel med en särlagstiftning för sjöfartens områdebedrivs så skyndsamt alt nya skatteregler kan träda i krafl redan vid årsskifiei1984-85. Remiilerade PM förutsälter atl svenskl sjöfolk anslälldaför tjänstgöring på ulländska fartyg behandlas i annan ordning än genom ändradlydelse i § 54 h i kommunalskalielagen. Föreningen, som diskuleral de problemsom sammanhänger med tjänstgöring under utländsk flagg med övriga ombordanställdasorganisationer och , finner i likhel med dessa alt denlösning som lillgodoser organisaiionernas krav bäst kan åstadkommas som ensärlösning inom sjömansskallelagen. På sidan 28 i remitterade PM har redovisals BRA;suppfattning alt skallebefrielse vid utiandstjänstgöring på fartyg medförskatteförmåner för de ombordanslällda som inle kan anses motiverade. Det s.k. iniernalionaliseringsavialsom de ombordanslälldas organisalioner Iräffal med förijänslgöring på fartyg under utländsk flagg med bibehållet svenskt ägar-och/eller driflsinflyiande förutsätter anställning i ett svenskl rederi,bosättning i , skaUebefrielse och tjänstgöring enligt 1-1-syslem, dvs.lika långa tjänstgörings- och ledighelsperioder. I avvaktan på atl skattereglerutformas som medger tjänstgöring enligt detta avtal gäller att på de fartyg somomfattas av avlalel blir ombordperioden i enlighel med "I-årsregelns"bestämmelser. I molsals till vad BRÅ har fömtsatt enligt ovan tillfallerskattelättnaden inte den enskilde utan det svenska rederiet. Härigenom gynnassvensk rederiverksamhet eftersom den utflaggade delen av rederiets verksamhetutgör elt komplement till den svenskflaggade och detta kommer svenskt sjöfolktillgodo endast i form av elt utökat antal arbetstillfällen. Ersättningen förtjänstgöring på de utländska fartygen är hell jämförbar med tjänstgöring påsvenska fartyg. Skulle möjligheten till skatlebefrielse inte kunnautnyttjas på det sätt internationaliseringsavtalet förulsäller kommer det atlinnebära bortfall av ca 900 arbetstillfällen för svenskt befäl. Föreningen, som noterat atl del finns en politisk viljaall vidta ålgärder för att stödja svensk sjöfart, är för sin del beredd aftavslå från kravet på att 6-månadersregeln skulle göras tillämplig för sjöfolkom ändringar görs i sjömansskallelagen så atl svenskt sjöfolk som tjänstgör i ufiändskafartyg vilka omfattas av inlernationaliseringsavtalet kan erhålla skallebefrielse. Enighel om översyn av sjömansskallelagen har uppnåttsmellan å ena sidan de ombordanslälldas organisalioner och å andra sidanSveriges . Arbelel med översynen av sjömansskattelagen bör bedrivasmed stor skyndsamhet i avsikl all proposition i ärendet skall kunna föreläggashöstriksdagen så all lagändring kan iräda i kraft årsskiftet 1984-85. Föreningenföreslår för sin del alt bankdirektör , , företräder de ombordanslälldasorganisationer i denna översyn. Prop.1984/85:175 lOO Svensk sjöfartsnäring har under en lång följd av år ulvecklalsmol en ökad internationalisering av verksamheten och inom näringen råder idagen ulbredd enighet om alt utvecklingen i den riklningen kommer alt fort-sälta.Del är därför följdriktigt atl sjöarbetsmarknadens parter i oklober förra årel slölell iniernalionaliseringsavial genom vilkel man i kollekiivav-lalsmässig form gellullryck för en gemensam inrikining i den s. k. Ulflagg-ningsfrågan och förvissa beslämmelser rörande regleringen av ansläll-ningsvillkoren när svenskarederier bedriver sjöfart med farlyg under uiländsk flagg men med svenska besällningar.Iniernalionaliseringsavialel är ell ullryck för all del ligger i alla partersintresse all svensk sjöfart under överenskomna förutsättningar och villkor kanbedrivas både under svensk och utländsk flagg. En bärande tanke bakom iniernalionaliseringsavialel är atlsvenskl sjöfolk i största möjliga utsträckning skall kunna erbjudassysselsättning ombord på fartyg med vilka svenska rederier bedriver sjöfartunder utländsk flagg. Skall detla mål kunna förverkligas är del nödvändigl atlde nya regler för beskattning av lön vid ullandsijänslgöring som föreslås i denremitterade promemorian i princip blir tillämpliga även för svenskl sjöfolk somIjänslgör ombord på ulländska fartyg. Sjömän anslällda på utländska fartygomfattas av den s. k. ettårsregeln för befrielse från inkomstbeskattningi . Principen måsle vara all svenskl sjöfolk som ijänslgör ombord på farlygmed vilka svenska rederier bedriver sjöfart under utländsk flagg ävenfortsättningsvis skall kunna befrias från beskailning i . Föreningen kan således i princip inle godta de skäl som ipromemorian anförs för atl svenska sjömän som är anslällda för ijänslgöringombord på fartyg under utländsk flagg skall undantas från den föreslagna sexmånadersregeln.Å andra sidan finns del skäl som lalar för atl den sakliga innebörden av sexmånadersregelnför sjöfartens del bör upppnås genom en säriösning. Del avgörande skälel härförär atl arbetsförhållandena vid ombordanslällning i väsentliga avseenden skiljersig från förhållandena vid landanslällning. Elt fartyg är regelmässigt i driftdygnet runt. De anställda ombord vislas på fartyget också dehar . Tjänstgörings- och ledighelsperioderna blir koncenlreradeoch full årsarbetstid fullgörs normall under sex ä sju månaders ijänslgöring. Sjömansyrkets särpräglade förhållanden är orsak till attdel för sjömän finns en särskild skattelagstiftning i form av sjömansskallelagen.Sedan denna lag lillkom har elt fint samspel etablerats mellanskattemyndigheten och rederierna. Administrativt fungerar systemel bra ochmyndigheten är väl insatt i rederiers och sjömäns speciella förhållanden.Föreningens uppfallning är därför all en lösning av frågan om befrielse frånbeskattning i av lön vid tjänsigöring ombord på ulländska farlyg vilkenmotsvarar vad den föreslagna sexmånadersregeln ger för landanslällda böruppnås inom ramen för sjömansskallelagen. Under åberopande av vad ovan anförts vill sammanfallningsvis framhålla alt sjömän anställda hos svenska arbelsgivare för ijänslgöringombord på ulländska fartyg enligi iniernalionaliseringsavialel och bosalla iSverige måste tillförsäkras befrielse från beskattning i på i principsamma säu som föreslås gälla för landanslällda svenskar som tjänstgör iutlandet och Prop.1984/85:175 101 att regelsystemet för att uppnå della ularbeias inom sjömansskailela-gensram. Denlösning som här skisseras skulle med all sannolikhel medföra ell väsenlligl förbältralsysselsättningsläge för svenskt sjöfolk. Det uppskattas av arbetsmarknadensparter all mellan 60 och 70 farlyg med etl avgörande svenskl driftinflyiandeför närvarande är regislrerade utomlands. Bemanningen av dessa är endasl mindre del svensk. Kan dessa farlyg inordnas under iniernalionaliseringsavialelkan ålskilliga arbetsplatser säkras lill svenskt sjöfolk. En uppskallning somgjorts av arbelsmark-nadens parter pekar på ett tillskoU av ca I 100arbetstillfällen. Föreningen har här anvisal en väg att lösa frågan om beskatlningav lön vid ullandsijänslgöring inom sjöfartens område som är anpassad lillsjöfartens speciella förhållanden. Det är angeläget all del fortsalla arbelel med atl ulformaden praktiska lösningen sker i samråd med parterna på sjöarbelsmarknaden.Föreningen föreslår atl departemenlel omedelbarl lillsäller en mindrearbetsgrupp i vilken representanler för dessa parter får lillfälle allmedverka. Ulred-ningsarbelel måsle sällas igång omedelbarl med sikle på all ellförslag skall kunna underslällas hösiriksdagen och reglerna skall kunna irädaikrafl . Adminislrativa frågor m. m. I de fall ullandsvislelsen påbörjas har etl-årsperioden inte gåtl lill ända vid laxeringsperiodensutgång. För all den skatlskyldige skall kunna medges preliminär skaltebefrielseföreslås alt taxeringsnämnden genom särskilt sladgande i taxeringslagen (65 a §TL) medges möjlighet all underiåla laxering för ullandsinkomsten. Dessutomföreslås att nämnden, enligt en ny punkl 10) i 32 § laxeringskungörelsen, skallunderrälla skattechefen när 65 a § TL lillämpals. Syflel med dennaunderrättelse är atl laxeringsinlendenlen skall ges möjlighet all före be-svärsiidensulgång överklaga taxeringen om förulsällningarna för befrielse inle bliviiuppfyllda. Med hänsynlill all del torde bli aktuellt atl lillämpa dessa regler endast i etl fålalfall anser RSV all frågan om skallebefrielse för inkomsten under de förstamånaderna utomlands kan lösas praktiskt i taxeringsnämnden lagreglering.Delta kan ske genom t. ex. ultagsmarkering. Behålls nuvarande lydelse av 54 § h) KL blir de föreslagnaändringarna i taxeringslagen och -kungörelsen överflödiga. Enligt RSVs mening är del slulligen av betydelse allsamordning sker på skatte- och avgiftsområdet. Sälls kvalifikalionsliden för skaltebefrielsened är del därför vikligi all även se över reglerna på avgiftsområdetså all en sådan samordning upprälihålls. Kammarrätten i hänvisar lill sitt yllrande överBrottsförebyggande rådels promemoria Ullandsbeskallning I och anför atl kammarrättendå pekade på att del då remitterade förslagel skulle medföra vissl merarbeteoch administrativ omgång. Likartad krilik kan rikias mol del förslag som nuföreligger. Kammarrätten anförde i den delen bl. Arbelsgruppen fömlsätier att eltårsperioden skall ha gåll lillända innan skattefrihet medges. Detta medför prakliska problem. 1984/85:175 102 seras hur dessa problem skall lösas. a. anges atl den skaltskyldigeskall lämna uppgifter till ledning för egen laxering efter del all självdeklaralionhar avgelts men före laxeringsperiodens utgång. Detta skulle innebära atl en princip införs i svenskt skatteväsende. Den föreslagna ordningen skullemedföra olägenheter för skatteadministrationen. måste sålundabehandla den skallskyldiges deklaralion en exlra gång. Delta skulle leda lillökad arbetsbörda för taxeringsnämnderna i slulel av laxeringsperioden då dessaerfarenhetsmässigt är hårt arbelsbelastade. Belräffande lagförslagen kananföras. 1 Förslaget till Lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) I syfte att undanröja tveksamhet föreslås följandejämkning av texten i 54 § h) andra slyckel: för inkomsl av anställningen om----------------------- för inkomst av anställningen om anställningen och vislelsen i landel-------------------- anställningen och vistelsen i landel i fråga varal anlingen minsl sex må-------------------- i fråga varal antingen minsl sex må nader under etl och samma be------------------------- nåder under del landets beskall- skattningsår i det landet eller-------------------------- ningsår eller ansiällnings- - anställningslandel varat; landel varat; 2 Förslaget till Lag om ändring i taxeringslagen(1956:623) På rad tre i den föreslagna laglexlen bör "för"utbytas mol "från' 3 Förslaget till Förordning om ändring i taxeringskungörelsen I punkt 10) bör orden "enligt 65 a § taxeringslagen(1956:623)" inskjutas omedelbarl efler "vilken". i Göieborgs och län: Om den skallskyldige gör sannolikl att förutsättningarnaför att han skall frikallas från skattskyldighet för viss inkomsl kommer allföreligga efter det atl taxeringsnämndens arbete skall vara avslutat, skallnämnden enligt den föreslagna 65 a § i laxeringslagen inle uppta inkomsten lillbeskailning. I stället skall särskild anmälan göras till skattechefen som iefterhand får bedöma om inkomsten i fråga skall beskattas i eller inle.Skatlechefen/laxeringsintendenien har sedan atl anföra besvär hos länsrälleninom ordinarie besvärslid dvs. senasl årel efter taxeringsåretLänsstyrelsen har förslåelse för delta förslag men vill framhålla all all erfarenhelvisar atl den tid som skailechefen/laxeringsinlendenlen har till sitlförfogande för ulredning och anförande av besvär i praktiken är myckel korl.Anmälningar från taxeringsnämnd kommer normalt inte skalle- Prop.1984/85:175 103 chefen lillhanda förtän året eftertaxeringsåret Detla beror på atl det förfarande som lillämpas för framtagandeav självdeklaralion och uidrag från skallelängd lar . Härtill kommeratt del i många av de fall del här kan bli fråga om kommer alt föreligga vissa uiredningssvårigheler.Det lorde därför i praktiken bli svårt för skattechefen/taxeringsin-lendentenall hinna anföra besvär i lid. säll atl lösa frågan är all förlängabesvärstiden för laxeringsinlendenlen. Om man inle vill gå den vägen får mantänka sig ell system med reservationsbesvär i avvaktan på all tillräckligutredning skall kunna åstadkommas. Lokala skattemyndigheten i fögderi: Verksamheten vid lokal skaliemyndighel kommer om förslagetgenomförs all påverkas främsl inom arbelsområdena årlig laxering och jämkningav preliminär skatl. I promemorian saknas slatisliskl underiag avseendeutlandstjänstgöringens omfattning. Lokala skallemyndighelen bedömer emellertidall eU inle oväsentligt ökal anial personer framgenl kommer att ha ijänslgöringsförhållandensom är sådana all föreslagen sexmånadersregel skulle bli tillämplig. Behandlingen av vissa laxeringsärenden i vilka sexmånadersregelnkan bli lillämplig blir såsom anförs i promemorian enklare än behandlingen avnuvarande ettårsfall. Det gäller emellertid enligt myndighetens uppfatlning endaslde fall då tjänstgöringen avbryis i förfid. Del skulle inte längre varanödvändigt för taxeringsnämnderna atl pröva hur lång tidsperiodutlands-tjänstgöringen ursprungligen avsågs vara. I övriga fall innebär den nyaregeln inget nytt ur granskningssynpunkl då taxeringsnämnderna liksom tidigaremåste pröva om den skatlskyldige uppfylll kraven på högst antal hemresedagar. Behandlingen av jämkningsärenden i vilka sexmånadersregelnskulle bli lillämplig kommer inte au förändras i förhållande till behandlingenav de ärenden som avser nu gällande eltårsregel. Lokal skattemyndighet måstebegära in intyg ulfärdal av arbelsgivare eller anställningskontrakt. Arbelelkommer alltså endasl all påverkas kvanliiaiivt men inte kvaliialivi. Lokala skattemyndigheten i Göieborgs fögderi: När del gäller arbelel med preliminärskallen (befrielsebeslut)får den skauskyldige göra sannolikt atl regeln blir lillämplig. Som antytts ipromemorian kommer anlalel sådana fall all öka. LSMG vill därför framhålla atlden arbelsbesparing som i promemorian (sid. 57) anias bli en följd av sexmånadersregelni vart fall inle kan bli akluell vid arbelel med preliminärskatten hos delokala skattemyndigheterna. För i bosall person som arbeiar ulomlands ochsvensk medborgare som arbeiar i ell land med vilkel inle ingåttkonvention om social Irygghet skall om han är anställd och avlönad avarbetsgivare i - pensionsgrundande inkomst alltid beräknas. År han inteskattskyldig för inkomslen här i rikel, skall den pensionsgrundande inkomslenberäknas med ledning av särskild uppgifl från arbeisgivaren, s.k. gul 1984/85:175 104 inkomsluppgift Om vistelsen i ullandel i vissa fallbehöver vara endast för att den anställde skall få skattebefrielsei , kommer det med säkerhel atl medföra etl betydligt slörre antalsådana särskilda in-komstuppgifler och därigenom också merarbele för de lokalaskattemyndigheterna. Erfarenhetsmässigl är bestämmandel av pensionsgmndade inkomslmed ledning av de särskilda inkomsluppgiflerna osäkrare och mer arbelskråvande. Om person som är bosall här i rikel och som arbetar ulomlandsför utländsk arbetsgivares räkning inle är skallskyldig i för den utomlandsförvärvade inkomslen, är denna inkomsl inle pensionsgrundande. Om inkomstentaxerats här i riket får han i regel själv svara för avgiften lill ATP. För enmindre grupp försäkrade som är bosalla i och som har inkomsl av förvärvsarbeleulomlands vid anslällning hos utländsk arbetsgivare innebär den föreslagna sexmånadersregelnförsämrade möjligheter till intjänande av ATP. Vad som sagls gällerförsäkrade som arbetar i länder med vilka inle har ingått konvention omsocial Irygghel. Om den försäkrade arbeiar i konventionsland för utländsk arbetsgivaresräkning, skall inkomsten inte läggas lill grund för ATP, oavsell om denförsäkrade belalar skalt i eller inle. Genomförs förslagel all ijänslgöringen ulomlands skallvara bunden till etl och samma land, kommer detta all vålla bekymmer för enviss kaiegori av arbelsgivare, nämligen resebyråföretagen. Dessa skickaromkring sina reseledare utomlands från etl land lill ell annal efler kanskebara etl par månader. Dessa förelag har redan nu bekymmer genom all reseledarnaibland är stationerade i konventionsland och ibland i icke-konventions-land.Med föreliggande förslag torde reseledarna i betydligt mindre utsträckning ännu kunna få skattebefrielse i . Delsamma synes ibland också kunna blifallet med t. ex. resemonlörer som sänds ulomlands av svenska förelag och som vislaskortare eller i olika länder. I övrigt har från de socialförsäkringsmässigaoch adminislraliva synpunkler verkel förelräder inle nägol atl erinra mol de ipromemorian framförda förslagen. Prop.1984/85:175 105 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all 54 §, punkl 1 av anvisningarna lill53 § och punkl 3 av anvisningarna lill 54 § kommunalskalielagen (1928: 370)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 54 §' Från skallskyldighel frikallas; a) medlem avkonungahuset för av stålen anvisal anslag; b) i utlandetbosatt person: för sådan inkomst, för vilken avgift enligt lagen ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter skall erläggas ellerbelräffande vilken befrielse från sådan avgifl skall åtnjutas jämlikt särskiltsladgande i samma lag; c) ägare av sådan faslighel som avses i 3 kap. 2 § faslighetslaxeringsla- gen(1979; 1152); för inkomsl av fasligheien i den mån ägarens inkomslhärrör från sådan användning som gör alt byggnad enligi 2 kap. 2 § fasiighelstaxeringslagenskall indelas som specialbyggnad, dock ej kommunikalionsbyggnad, distri-bulionsbyggnadeller reningsanläggning; d) ägare av sådan faslighel som avses i 3 kap. 3 § fasiighelstaxeringsla gen: för inkomsl av fastigheten i den mån ägarens inkomsthärrör från sådan egendom och sådan användning som avses i nämnda lagrum; e) i rikel bosalt delägare i dödsbo efter person, somvid sitl frånfälle icke varil här i rikel bosatt: för av dödsboet åtnjuten, lill honom utdelad inkomsl, förvilken dödsboet är skyldigl all belala inkomsiskali; O här i rikel bosalt fysisk per- O här i rikel bosall fysisk per son, som under vistelse utomlands son,som under vislelse utomlands ålnjuier avlöning eller annan där- åtnjutitavlöning eller annan där med jämförlig förmän på grund av med jämföriigförmån på grund av anslällning där annat än hos svens- annananslällning där än ansiäll- ka staten, svensk kommun eller om- ningombord på svenskl fartyg eller bord på svenskl fartyg eller svenskl, danskleller norskl luftfar- svenskt, danskt eller norskl luflfar- lyg; för inkomsl av anställningen un- för inkomsl av anställningen, / der förulsättning atl anställningen den omfattning somanges i punkl 3 och vistelsen i utlandet varal minsl av anvisningarna. Senasle lydelse 1984; 1060. Prop.1984/85:175 106 etl år eller enligt anställningsavtal eller på annan grundkan antas komma alt vara minst etl år. Av 70 § framgår alt personer som där avses är frikalladefrån skattskyldighet för vissa inkomster. (Se vidare anvisningarna.) 53 § I. 'Såsom bosall här i rikel räknas den, som här har sitt egenlliga bo och hemvist.Med i bosatt skatlskyldig likställes enligt 68 § den som, ulan att varabosatt i , stadigvarande vislas här. Svenskmedborgare, som icke stadigvarande vislas i , skall likväl kunna ansesbosall här om han alltjämt har väsenllig anknylning lill . Vidbedömande av frågan om han har väsentlig anknytning till skall beaklassådana omständigheter som att han icke tagit varakligl bo och hemvisi på vissutländsk ort, all han vistas ulomlands för sludier eller hälsans vårdande, allhan har bo e//er familj i , all han driver rörelse eller innehar faslighelhär i rikel och därmed jämförliga förhållanden. Intill dess förflutitfrån avresan från skall han alltjämt anses bosall här, om han ickevisar alt han under beskattningsåret icke haft väsenllig anknylning lill Sverige.Efter nämnda tids ulgång skall han däremot icke anses bosatt i , om delicke visas att sådana omständigheter förelegal under beskattningsåret att hanallljämt bör anses bosalt här. Hänsyn skall därvid icke tagas lill kortvarigaeller tillfälliga uppehåll i för affärer, semestrar eller dylikt. Utlänning, som stadigvarande bor i eller underlängre tid vistas här ulan andra avbrott än rent lillfälliga. skall anses ha sitlegenlliga bo och hemvisi i . En person som inle stadigvarande vislas i men somlidigare har hafl sitt egenlliga bo och hemvisi i skall anses bosalthär om han har väsenllig anknylning till . Därvid skall beaktas sådanaomständigheter som att han är svensk medborgare, den tidrymd under vilken hantidigare har haft sitl egenlliga bo och hemvist i , att han inte har varakliglbo och hemvisi på viss utländsk ort, atl han vistas ulomlands för sludier ellerav hälsoskäl, att han har en boslad i inrättad för åretruntbruk, atthan har familj i , att han driver rörelse / eller på annal sällär akiivt ekonomiskt engagerad i eller att han innehar faslighel här irikel och därmed jämförliga förhållanden. Enperson som är svensk medborgare eller under sammanlagt minst lio år hafl sntegentliga bo och hemvisi i eller sladigvarande vislas här och somflyttar från skall anses bosalt här inlill dess har förflutitfrån dagen för flyttningen från , såvida han inte visar atl han underbeskattningsåret inle har haft sådan väsenllig anknylning till somavses i andra styckel. - Senaste lydelse 1966:729. 3.-*Befrielse jrån skallskyldighel för inkomst av anställning enligt 54 § jörsta slyckelf medges icke i fall som avses i punkl 2 försia stycket av anvisningarna till53 §. Skattefrihet enligt 54 § första styckel fföreligger om a) ansiällningenoch vistelsen utomlands varal minsl och avsell anslällning hos arbelsgivaresom driver rörelse från fast driftställe i det land där arbelel utförs samt inkomslenbelaslar driftstället såsom omkoslnad; eller b) anställningenoch vislelsen ulomlands varal minsl etl år i samma land och avsett anslällninghos annan än svenska slaten eller svensk kommun. Vad som sagts gäller dock inte vid anslällning ombordpå utländskt fartyg. I fråga om sådan anställning gäller vid 1986-1988 årstaxeringar att skattefrihet enligt 54 § första stycket f föreUgger om ansiällningenoch vistelsen utomlands varal minsl och avsett anslällning hos arbelsgivare,som är en inländsk juridisk person eller en här i rikel bosall fysisk person,och anställningen utövats ombord på utländskt fartyg som huvudsakligen går isådan ocean-fart som avses i I kap. 11 § lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg-Kortareuppehåll i utlandsvistelsen för semester, ijänsteuppdrag eller dylikl och som inleär förlagd till början eller slutet av anställningen inräknas i liden för ullandsvislelsen.För all inle anställningen och vistelsen utomlands skall anses avbruten fårsådana uppehåll I emellertid uppgå lill högsl för varje helmånad som anställningen och vislelsen ulomlands varar, dock perhelt år. Har skallskyldig påbörjat anställning i utlandet ochkunde det därvid på goda grunder antas att inkomslen av anställningen skulle Senaste lydelse 1984: 1060. Prop.1984/85:175 108 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse