prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — arbetar för all införaelt genomgripande modifierat eller nylt redovisningssystem 1987/88, baserat bl.a.på malerielbeleckningar enligt del försvarsgemensamma systemet och till CUFAdecenlraliserad redovisning. Institutetvill framhålla betydelsen av all införa FREJ-beleckningari materielförsörjningsmtinema. Användning av dessa systematiserade beteckningarunderlättar effektivering av rutinerna. Gemensamma beteckningar gör detlättare atl finna möjligheterna till ökad samverkan med främst materielverket. 1civilförsvarsstyrelsen läggs ett omfattande och ambitiöst arbele ner på atlförbättra underlag för och administration av förråds- och underhållsverksamheten(projekt ). Institutethar konstaterat all tidsförskjutningar har uppstått i genomförandet av dellaarbete och att avsevärd tidsutdräkt kan noteras från det atl beslut fallals i slyrelsenpå basis av en rapport från projektet till dess atl åtgärderna börjargenomföras. Institutetrekommenderar alt styrelsen eftersträvar en mer realistisk planering förprojekt och all planeringen bör innefatta även åtgärders genomförande ochresurser för detla. I planeringen bör även läggas in Prop.1984/85:161 150 lidpunkt då utredningsarbete övergår från arbets-Zprojektgruppertill linjeorganisationen. Enligt ulmslningslislor för krigsorganisationens civilförsvarsenheleravses viss materiel anskaffas lokalt eller regionall vid mobilisering. undersökningar måste det anses tveksamt om en sådan anskaffning ärgenomförbar. Institutet föreslår atl civilförsvarsslyrelsen - vid sidan av överiäggningari frågan med överstyrelsen för ekonomiskt försvar - genomför konkreiaundersökningar, tUl alt börja med som stickprov i ell anlal civilförsvarsområden,över möjligheterna till anskaffning i orten vid mobilisering. Planeringen för civilförsvarets materielförsörjning i krigår ofullständig och saknar inrikining och faslstäUda mål för uthållighet och underhållssä-kerhel.På förfrågan har styrelsen uppgivit, alt den i nuvarande läge prioriteraruppbyggnaden av krigsorganisationen framför malerielförsöijningen i krig, 1styrelsens utvecklingsplaner ingår all utreda hur materietförsörjningen i krigskall ordnas, Inslilulet har förslåelse för den priorilering somstyrelsen har ©ort i denna fråga, Inslilulet anser dock all frånvaro av planerför materielförsörjningen i krig är en allvariig brisl i civitförsvarsberedskapen.Enligt institutets mening bör därför slyrelsen - bl.a, med lanke på den kommunalaplanläggningen i fred för civilförsvarsuppgiflen i krig - la upp fråganom hur planläggningen av materietförsörjningen i krig skall lösas och lägga inarbetet därmed i styrelsens arbetsplaner. Institutet har analyserat de konsekvenser på materielområdetsom kan bli en följd av atl ansvaret för ledningen av civilförsvarel på lokalnivå i krig förs över till kommunerna. beslul om överförandet lill kommunerna innefaltaräven del planläggningsansvar i fred som hänger samman därmed. Innehållet i detlaansvar utreds av ProCK. Materielområdet berörs i den mån planläggningen kommeratt omfatta materielhanleringen vid mobilisering och materielförsörjningenunder krig. utreder förutsättningarna för ensamordning av den centrala ledningen av räddningstjänsten i fred och civitförsvarsverksamheten.Institutet har på kommilléns uppdrag undersökt möjligheter tUl och konsekvenserav, dels alt lill kommunerna överföra, helt eller delvis, förrådshållning, tiUsynoch underhåU av civitförsvarsmateriel redan i fredslid, dels möjligheternatill samordning av anskaffning av materiel till räddningstjänsten och malerieltill civilförsvarel. Kommunallernativet kan därför komma att beröra materielförsörjningenför civitförsvaret på två sätl, dels i fråga om förråds- och underhållsverksamhelen,dels i fråga om den cenirala anskaffningen av civilförsvarsmateriel. 1984/85:161 151 Iföreliggande sammanhang är del fråga om att samordna anskaffning av civilförsvarsmateriel,som sker centralt av statiig myndighet, med anskaffning av räddningsljänslmateriel,som sker lokalt av varje kommun individuelll. Samordning kanåstadkommas, enkelt uttryckt, om del är samma materiel som siat och kommunavser anskaffa, om anskaffningen kan ske och om mankommer överens om att gemensamt gå ul på marknaden och söka den leverantör somlevererar produkten lill förmånligaste pris. Härskall inte beröras på vilkel säll en sådan samordning kan åstadkommas - dethar behandlats utföriigt i institutets rapport till - utan endaslredovisas konsekvenserna för civilförsvarels materielförsörjning av eninriktning mot denna samordning, nämligen att samordning endast kanåstadkommas och drivas under ledning av en gemensam central instans - encentral myndighet för räddningstjänst och civilförsvar att teknisk utveckling inriktaspå all få fram effekliv räddnings ijänstma-teriel och atl civitförsvarsmalerielenskall vara lika denna maleriel att i underlaget föranskaffning liksom i anskaffningsplaneringen skall möjligheterna beaktas lillsamordning, tekniskt, ekonomiskt och tidsmässigt alt i anskaffnings- ochunderhållsberedningen beakta atl leverans kontroll och garantiövervakning, materielregistreringoch maleriel dokumentation skall lillgodose krav och behov för handhavande, förrådsför-varing,underhåll och redovisning som finns såväl i den statliga civilförsvarsorganisalionensom i de kommunala organisa lionerna för räddningstjänst. Förrådshållning,tillsyn och materielunderhåll under kommunalt ansvar i fred principskiss skulle kommunerna redan i fredstid överta, helteller delvis, ansvaret för förrådshållning, tillsyn och underhåll av civilforsvarsmaterielen.Kosinaderna skulle i princip ersältas av staten. Kommunerna skuUe få användaall civilförsvarsmateriel i sin verksamhet, inte bara räddningsljänslmateriel.För sådan materiel skulle kommunerna själva slå för kosinader för förråd och underhåU. Omkommunerna inte skulle vara beredda att ta över all maleriel kvarstår behovetav en statlig förråds- och underhållsorganisation. Konsekvensernaav denna förändring i materielförsörjningen träffar främsl den ceniralaledningen i . De tar sig uttryck i bl.a. ökadarbetsmängd, beroende på att rutiner m.m. behöver ändras eller kompletteras, iföljande avseenden. 1984/85:161 152 - Föreskrifter och allmänna rådför verksamheten, som kan behöva göras utförligare och som skall dislribueras lillelt mångfatf slörre anlal mottagare; frekvensen förfrågningar kan förväntasöka. - Underlag till och direktiv förkontinuerliga ändringar i fördel ningen av maleriel lillmobiliseringsenheterna. - Konlinuerliga förändringar ibeståndet av förrådslokaler. Kontakter med hyresvärdar och förändringar ihyresavtal. - Materielredovisningen, som måsleanpassas till ändrat ansvar för male-rietförvaltningen; anlalel Iransaklionerökar sannolikl; samordning med kommunernas egen (individuella) redovisning måsleorganiseras. - Insatser för malerielkontrolleroch uppföljning av mobiliserings beredskapen. - Planer för och medverkan iutbildning av kommunernas förråds- och underhållspersonal. - Omständligare handläggning ochutnyttjande av avtal med underhållsleverantörer. - Reglering av ersättning avskadad eller förkommen materiel, fysiskt och ekonomiskl. - Reglering av återanskaffning pågrund av att maleriel skall omsättas eller har slitits ned eller drabbats av ejreparabel skada; detla inverkar på anskaffningsplaneringen; regleringen gäller fysiskloch ekonomiskt. - Reglering av ersättning tiUkommunerna för deras kosinader för förråds-och underhåUsverksamheten avseendemateriel som inte utnyttjas av kommunerna i fred. - För materietförsörjningen ikrig behöver den planläggning civil försvarsstyrelsen gör samordnas med denplanläggning, som kommunerna kan fömtses komma att göra. Deregionala utbildningsanläggningarna, CUFA, förulsälts kvarstå, eventuellt med uppgtfteruiöver civilförsvarsulbildning. Anläggningarnas uppgifler i förråds- och underhållsverksamheleni kommunallernativet har inte undersökts närmare. Medovan uppräknade uppgifler för den centrala ledningen följer emellertid en rad "genomförandeuppgtfter"som inle rimligen kan åläggas den cenirala myndigheten geniemot över 200 lokalainslanser. I nuvarande organisation är CUFA en lämplig insians alt decenlraliserauppgiflerna tiU. Ett alternativ är försvarsenhelerna vid länsslyrelserna, vilkai så fall för här berörda uppgifler behöver personatförstärkning. Inslitutetsslutsals är atl kommunalternativet medför behov av större personalresurser och slörrevolym administrativa rutiner. Kostnaderna ökar således. Möjligheterna alt påandra vägar minska kosinaderna för civitförsvarsverksamheten anser institutetvara osäkra. Institutetanser också all ett genomförande av kommunallernativet inom de närmaste årenskulle försvåra för civitförsvarsstyrelsen att uppnå den effektivitet i materietförsörjningensom styrelsen nu arbetar mot. Prop.1984/85:161 153 Alternativet med materielverket och sjukvårdsstyrelsen somproduktions-myndigheter för anskaffning m. m. Om produktionsansvaret för utveckling och anskaffning avmateriel för civilförsvarel överförs lill materielverket och sjukvårdsstyrelsenuppnås flera posiliva effekler, främsl genom all dessa verks kompetens ianskaffningsprocessen utnyttjas. Särskilt gäller detla lillvaralagande avresultat från teknisk utveckling saml tillgången lill specialiserad kompetensför underhållsberedning, normaliefrågor, kvalitetssäkring och inköp. Därtill kan samordnad anskaffning ge sänkta kosinader. DetIbrutsätter dock alt del är samma maleriel som anskaffas för civilförsvarel ochförsvarsmaklen. Är del fråga om materiel med specifika egenskaper för civUförsvarsändamålrespeklive alt utveckling avser alt uppnå samordning med maleriel förräddningstjänsten uppnås inle denna vinsl. Däremoi uppstår ell behov av altkomplettera materielverkels kompetens med kunskaperom den miljö, som föranlederdessa speciella krav. Förändringenmedför dock även negativa effekter. På slälls krav påall lämna fullständigt underlag till anskaffningsuppdragen, ell krav som slyrelsenf.n. inle kan möta ulan att eftersätta andra, högre priorilerade uppgtfler.Den dialog som behöver föras mellan program- respeklive produklionsfunklionenkan inle föras lika enkelt mellan CivUförsvarsstyrelsen och materielverket sominom civilförsvarsslyrelsen. För all uppnå de posiliva effekterna av samordnadanskaffning måsle program- och produktionsmyndigheterna enas om när i tidenanskaffningen skall ske. är i regel det samordningsproblem, som ärsvårast att lösa. och sjukvårdsstyrelsen blir i della avseendeberoende av ytterligare en programmyndighel. På grundav materielverkets organisationsstruktur blir handläggningen avanskaffningsärenden omständligare än i och sjukvårdsstyrelsen,Rulinerna i maleriel verkel anger handläggningsgången, oberoende av hur enkelt eUerkomplicerat ärendet är. Vissaformella frågor behöver lösas, dels i avseende på tillämpning av förordningenom verksamheten inom försvarsmakten, dels i avseende på anslagskonstruklionen, eflersombemyndiganden och betalningsmedel för anskaffning av civitförsvarsmaterielskulle ställas lill materielverkets disposition i StäUet för till civilförsvarsslyrelsens. En analys av möjliga personalbesparingar visar - även omanalysen är behäftad med osäkerheter - all minskning i civilförsvarsstyrelsenställd mot ökning i materielverket ger marginell effekl. Uppkommande administrativamerkostnader för bl. a. resor, post och telefon kan inte beräknas. släller sig positivt till att övertaproduktionsansvaret och moiiverar della med alt verkel har ertbrderligkompetens och atl del vore rationeUt. Etl mindre personallillskoli bedöms docknödvändigt. 1984/85:161 154 Ävensjukvårdsstyrelsen anser att den kan överta produklionsansvaret för anskaffningav sjukvårdsmateriel för civitförsvaret ulan personalförslärkning.Förändringen skulle för civilförsvarsslyrelsen ha mindre belydelse, eftersomsamverkan mellan de båda verken redan nu har så slor omfattning. Civilförsvarsstyrelsenhar samverkat med materielverket och sjukvårdsstyrelsen i materielförsörjningeni andra former än ett formelll överförande av produklionsansvar innebär.Tidigare gjord utvärdering och institutets undersökning visar att dennasamverkan hafl positiva effekler. Inslilulet anser att yllerligare positiva effeklerkan uppnås om denna samverkansform utvecklas på elt målmedvetet sätt, och atlman därigenom kan undvika en del av ovan påtalade negativa effekler. Civilförsvaretoch har varit utsatt förflera förändringar, som resultat av utredningar. Styrelsen har givils ny organisalionoch utlokaliserats från . Detla har varit påfrestande för styrelsenoch inle ulan negativa effekter på arbetsresultaten. I den närmaste framtidenskall nya, stora förändringar genomföras av civitförsvarsorganisationen. Alti detta läge påkalla ytterligare en förändring, innebärande all civilförsvarsslyrelseninte längre skulle ha det samlade ansvaret för program-, produktions- ochfackfunktionerna anser institutet mindre välbetänkt. Institutet förordar enökad samverkan på sätt ovan angivits. Del kan då visa sig möjUgl att successiviövergå tUl att materielverket och sjukvårdsstyrelsen övertar produklionsansvaretför utveckling och anskaffning och därmed följande fackansvar. Utredningarnarörande kommunanknutel civitförsvar och gemensam cenlral myndighet förräddningstjänst i fred och civilförsvar i krig kan leda till så genomgripandeförändringar att alternativet med materielverket och sjukvårdsstyrelsen somproduktionsmyndigheter för anskaffning inte kommer all kunna realiseras. Däremoikan del bli möjligt alt fortfara med att Ulnyllja materielverket förupphandling av maleriel. 1984/85:161 155 Sammanfattning av försvarets rationaliseringsinstituts rapport (nr 2.83-4301)Civilförsvarets personalförsörjning Regeringenhar givit institutet i uppdrag att granska civitförsvarels per-sonalförsöijningssystem.Systemet har granskats ulifrån begreppen rekrytering, inskrivning, utbildning,krigsplacering, övning, mobilisering samt personalförsörjning i krig. Viktigafaktorer för personatförsörjningssyste-met är också civilförsvarets krigsorganisalion,dess ledning och de rekry-leringskällor som slår lill förfogande. Till sysiemelär kopplat etl datorstött registrerings- och redovisningssystem. Institutethar granskat personalförsörjningsprocessen för allmänt civilförsvar.Institutet har inte granskat verkskydd, självskydd, hemskyddsorganisalionen,rekrytering och utbildning av kommunala förtroende- och tjänstemän eller lärardimensioneringför skilda kurstyper. inlerna organisation ochpersonaldimensionering har inte heller gran skals. Institutetkan konstalera att civitförsvarsstyrelsens krigsorganisation kommer all minska.Civilförsvarel tiltförs också i högre utsträckning personer med lämplig bakgmnd,t. ex. brandmän och sjukvårdsutbildad personal. bedömeratt rekryteringsbehovet kommer att sjunka. Samlidigt kommer det alt finnas etlbetydande överskoll av utbildningskapacitet på utbildnings- ochförrådsanläggningarna under fömtsättning atl brandulbildningen inte förläggsdit. 1982års har, vad avser civilförsvarsverksamheten, uttalat atl förmågan allmöta verkningarna av överraskande anfall måste förbättras. Beslutet innebärförändring bl. a. i del avseendet atl krigsorganisationen vid mobilisering inlekan räkna med någon förberedelsetid före insats. Institutet hävdar att kravetinnebär atl krigsorganisationen redan i fred bör vara uppfylld och att tid förutbildning inte får förutsättas stå till förfogande i enmobiliseringssituation. Allmänloch i tillämpliga delar tiU regeringen ställer institutet följande förslag. Sökskapa stabUa arbetsförhåUanden för civilförsvarets institutioner för att imöjlig grad säkerstäUa all målen för primärverksamheten nås - dvs, att eninsatsberedd krigsorganisation finns alt tillgå vid mobilisering, Organisaloriskareformer, som diskuteras och som berör såväl civilförsvarsstyrelsenscentrala del som utbildnings- och förrådsanläggningarna, länsstyrelserna ochkommunerna bör prövas mot konsekvenserna för beredskapen under reformernasförberedelser, genomförande och efterdyningar. Tagbeslut om dalakraftstrukturen för civilförsvarel för att möjliggöra all 1984/85:161 156 denutveckling av datorslödda syslem, som pågår och planeras, skall kunna drivasplanmässigt och rationellt. Enligt institutets bedömning är en utbyggnad enligtden av föreslagna struktur 2 motiverad - dvs. med små daiorerpå länsslyrelsernas försvarsenheler. I della fall kan en teknisk samordning medvärnpliklsverkels daiorer evenluelll bli fördelaktig. Skapamöjligheter för och länsstyrelserna all effekliverarekryteringsarbetet, särskilt kvinnorekryteringen, genom alt öppna möjlighetertill särbearbetning och samköming av olika ADBregis-ter som innehåller förrekrytering intressant personinformation i avsikt atl utnyttja denna informalionför kategorisering och urval. Särskilt kvinnorekryteringen ger mycketklent utbyle i förhållande lill resursinsatserna. Övervägatt särbehandla lärare vid utbildnings- och förrådsanläggningarna så alt demed säkerhet kan disponeras av civilförsvaret vid beredskapshöjning ochmobilisering. Omprövadet kungliga brev av , där vissa upp-skovsförhällanden förvärnpliktiga regleras. De regionala undsättningskårer, som där nämns, har ulgållur civilförsvarets krigsorganisation. Övervägatt ge kommunerna ansvarei för rekrylering av hemskyddsorganisalionen. Iakttagrestriklivilet när det gäller utbyggnaden av kapaciteten, ersättningsinvesleringar,permaneni personatförstärkning m. m. vid ulbildnings-och förrådsanläggningarnamed hänsyn lill osäkerheten rörande dels den framlida beläggningen - som på siklkan beräknas minska - dels möjligheterna atl öka utnyttjandet av den nuvarandekapaciteten utan större invesleringar eller personalulökningar. Gekommunerna ansvarei för personalförsörjningen i krig lill civilförsvaret. Den dalorslöddaregistreringen av civilförsvarsplikliga har studerats särskilt och ensamordning med värnpliklsverkels regisirering av värnpliktiga m. m. harprövats. De viktigaste faktorerna vid de överväganden som gjorts har varit Deslulliga avvägningarna har gjorts mellan två huvudalternativ 1 Länsstyrelsemas datorstödbaseras på terminaler till en central dator, vid vilken dala finns lagrade. 2 Länsstyrelsemas datorstödbaseras på små datorer vid försvarsenhelerna, där för länet specifika datafinns lagrade. Dessa små datorer är också kopplade till en cenlral dalor med egeldalalager. Prop.1984/85:161 157 Valetmellan huvudalternativen bör göras av regeringen på gmnder som inle har medenbart personalredovisningen all göra. Om regeringen väljer huvudaltemaliv 1,står näsla val mellan - 1.1,som innebär det syslem TAPS som är utvecklat vid civitför svarsstyrelsen och under införande vid länsslyrelserna 1.2,som innebär en nyutveckling vid värnpliktsverket med använd ning utav värnpUktskontorens daiorer Institutetförordar i detla fall mycket klart alternativ 1.1, dvs. Omregeringen väljer huvudallernativ 2 slår också här näsla val mellan tvåalternativ 2.1,som innebär en utbyggnad i huvudsak enligt stmktur 2 i civil försvarsstyrelsens rapport - 2.2,som lekniskl innebär ungefär samma sak för länsstyrelsema men på central och högre regional nivå innebär all de små datorerna vid länssty relserna ansluts till värnpliktskonlor och värnpliktsverket centralt och att utvecklingsansvar för gemensamma personatförsörj ningsfunktioner ges lill värnpliktsverket. Insttfuletger i del här fallel ett förord för atfernativ 2.1, dvs. dalorkrafl-slmklur 2för civilförsvarel. Oberoendeav vilket alternativ som väljs föreslår institutet att civitförsvarsstyrelsenoch vämpliktsverkel tillsammans ulvecklar elt effeklivare och mera givandesamarbete och erfarenhetsutbyte i frågor som gäller såväl personalförsörjningsom ADB-leknik, TUlcivitförsvarsstyrelsen och/eller länsstyrelserna släller institutet följandeförslag, Försvarsbeslutet82 markerar tydligt viklen av beredskapen mol överraskande angrepp. För civitförsvarelsdel bör detta enligt institutets uppfattning innebära atl civitförsvarels krigsorganisalionredan i fredslid skaU vara uppfylld med krigsplacerad personal, helst gmndutbildadmen framförallt samövad. Slora vakanser i krigsorganisationen bör mot den bakgrundenej tillåtas. En planering, som innebär lidskrävande och osäker vakansuppfyllnadvid höjd beredskap eller mobilisering, kombinerad med anslutande gmndulbildningoch övning innan förbanden är insatsberedda bör därför ej ansättas. Detlagrundläggande synsält har konsekvenser genom hela personalförsörjningssyslemet.Av stor betydelse är atl söka ändra på den inställning hos många berördapersoner, som betecknas som ålertagandefilosofi - dvs. atl fredslidaförsummelser - av ekonomiska eUer andra skäl - kan vid enberedskapshöjning i god lid inför ell krigsutbrott. Styrelsenhar en betydande mängd arbetsgmpper, projeklgmpper etc. Prop.1984/85:161 158 igång med utvecklings- och utredningsarbete inom personalförsörinings-områdel.Dessa utrednings- och utvecklingsuppgifter tar resurser ur linjeorganisationen,vars kapacitet all la beslul och eventuellt genomföra gruppernas förslagreduceras. En bälire balans mellan ulveckUng/utred-ning i arbets- ochprojektgrupper och beslutsfallning/beordring/genomfö-rande ilinjeorganisationen bör skapas, bl. a. genom att på etl tidigt stadium iutvecklings/utredningsarbetet man fömtser och planerar för handläggning ochgenomförande av förslagen. Utforma rekryteringssyslemet så att alla tillgängligarekryteringskällor utnyttjas maximalt och så att länsstyrelserna får möjlighetall placera personal på krigsbefaltningar oberoende av rekryteringskälla. Civilförsvarel skall rekryteras lokalt. På platsen tiUgängligapersoner har alt bilda de erforderliga civilförsvarsslyrkorna. Ulforma därför civitförsvarsorganisationenoch insalsmeloderna så att för civilförsvaret tillgänglig personal kan lösa uppgiflerna. Rutinerna för direktöverföring av värnpliktiga frånförsvarsmakten tiU civilförsvarel tillfredsställer intearbetsmarknadsstyrelsens krav på en totalförsvarsprövning, närmasl i sambandmed 47-årsfördelningen. Justera mtinerna i samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen och värnpliktsverket så alt kraven tillgodoses medminsta möjliga administrativa omgång. Lägg ned slörre anslrängningar på alt pröva personer urolika rekryteringskällor/öre inskrivningssamlalet med hjälp av information ur t.ex,samhälleliga ADB-regisler och möjliggör därmed färre, längre och kvalitativtbättre inskrivningssamlal och ell bättre urval. Förbättra resultatet av inskrivningssamtalen genom (utöverden redan nämnda informationsinsamlingen och förprövningen) - flerainskrivningsdagar , vilkel minskar anlalel behövliga inskriv-ningsförrättareoch möjliggör all endasl kvalificerad personal utnyttjas - vid länsslyrelsernacirkulationstjänstgörande civilförsvarslärare, som direkt kan utnyttjas i inskrivningsarbelel(en cirkulations tjänstgöring kan leda lill även andra posiliva effekter förpersonal försöoningssysle-mel) - ell datorstött bokningssystem,som ger möjlighel all direkl vid in skriv-ningstillfällel boka in den civilförsvarsplikligepå utbildning och kanske övning och därvid Iräffa överenskommelser, som börleda lill färre återbud. Analysera befatlningskraven i krigsorganisationen och ulformasädana befattningsbeskrivningar - inkluderande personliga egenskaper och häl-sokrav,så uttryckta all de kan slällas mol individbeskrivningar, som finnstillgängliga alt inskrivning mol befallning kan ske med ökad säkerhet Prop.1984/85:161 159 såvälför att krigsorganisationen blir uppfylld med rätt personal som att rekryteringskäUornablir väl utnyttjade. Återgålill alt skriva in direkt på befattning i krigsorganisationen mol (prognoserad)vakanslisla. Förenklaoch ralionalisera utbildningssystemet genom atl slopa uppdelningen på fackkursoch befallningskurs med mellanliggande prövning. Vinsterna ligger i atlenskilda personer snabbare kan passera utbildningssystemet, i atl repeltfionsandelenav utbildningstiden, förorsakad av långa uppehåll, kan reduceras och i attkursadministrationen kan förenklas.