prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — försvar anser i likhel medkommittén att kommunen skall ha det övergripande ansvarel för all pä kommunenankommande verksamhei under beredskap och i krig. Överstyrelsen delar kommitlénsuppfattning att del i kommunens krigsorganisation skall finnas elt särskiltorgan för ledning vid katastrofer, krigsfara och i krig. Överstyrelsen anseratt begreppet civilförsvarsstab bör bytas ut mol kataslrofled-ningsgrupp e.d.Ledningsgruppens namn bör anpassas till terminologi. Enliglöverstyrelsens uppfallning skall kommunen ha rätt all med utgångspunkt i sinaegna förutsättningar i samråd med välja hur denna ledningsgruppskall organiseras. anser attinformationsverksamheten bör organiseras direkl under kommunslyrelsen ochknytas till kommunkansliei därför all denna verksamhei enligl nämndensuppfattning är av utomordentligt slor betydelse i krig. framhålleralt det är vikligt alt övergång lill krigsorganisation i kommunerna kan skesnabbi och smidigt. F.n. gäller olika regler för beredskap ochcivilförsvarsberedskap. Nämnden anser alt en enhetlighet bör åstadkommas. framhåller all del är viktigt att samordnaverksamhelen i kommunen så all totalförsvarsaspeklerna beaklas i olikasammanhang och inom olika områden. Del gäller inle enbart mellan civilförsvaroch exempelvis socialtjänst och hälsoskydd utan även mellan dessa verksamheteroch hälso- och sjukvårdens resurser inom kommunen. anser alt detlahör beaktas så att representanl(er) för hälso- och sjukvården ingår i organisalionenvid kommunens ledningscentral. Civilbefälhavaren i Södra civilområdet påpekar att del är civilbefälha- Prop.1984/85:49 113 våren som leder alarmeringsverksamheten inom civilområdeloch alt det endast är dä de ordinarie systemen inle fungerar som del kan bliaktuellt för en chef på lokal nivå all fatta beslut om förvarning och alarmering.Däremot ligger beslut om avalarmering inom en sådan chefs ansvarsområde.Civilbefälhavaren föreslår därför alt texten i 41 b§ civilförsvarslagen ändrasfrån "det ankommer på chefen för civilförsvarsslaben all 1. besluta omförvarning, alarmering och undsättning" lill "del ankommer på chefenför civilförsvarsstaben att I. beslulaom avalarmering och undsättning samt då så erfordras om förvarning och alarmering".Civilbefälhavaren i Östra civilområdet framför liknande synpunkler. i föreslår attchefen för civilförsvarsstaben får benämningen civilförsvarschef. i vänder sig mol det förordsom kommittén ger för au kommunens brandchef skall vara chef för civilförsvarsslaben.Länsstyrelsen anser att det är den bedömda civilförsvarsverksamhelen som skallvara avgörande vid val av chef för staben. Om räddningstjänst bedöms vara denväsentligaste uppgiften bör brandchefen vara chef eftersom detla är hansspecialitet. Saknar däremot kommunen sannolika anfallsmål eller är dessabelägna så all en bekämpning inle drabbar civilbefolkningen kan det vara skälatt välja en annan chef t.ex. inkvartering och omhändertagande avutrymmande, bostadslösa eller flyktingar vara den väsentligastecivilförsvarsverksamheten torde socialchefen vara mera lämpad som chef. ifrågasätter om benämningen på ledningsorganetför civilförsvaret bör vara "stab" eftersom det begeppet inle lordeförekomma i den kommunala förvaltningen i övrigi. Lånsstyrelsen anser att personal i kommunens fredsorganisalionsom tas i anspråk med civilförsvarsplikt i civilförsvarsslaben inle får komma ien sämre ekonomiskt situation än de som fullgör andra beredskapsuppgifter ikommunens krigsorganisation. i biträder inte kommitlénsförslag all civilförsvarsstabens personal rekryteras med civilförsvarspliklbland i fred anställd personal eftersom stabspersonalen då får enannan status än övrig i kommunens krigsorganisation ingående personal. lordekomma att medföra komplikationer genom skillnader i ansvar, anställningsförhållanden,ekonomiska ersättningar m.m. Enligt uppfaltning behövs enledningsorganisation för civilförsvarsverksamheten som bygger påfredsorganisationen och har till uppgift att leda all loialförsvarsverksamhet ikommunen under beredskap och i krig. En sådan organisation kan också medfördel utnyttjas vid fredskatastrofer eller fredskriser av skilda slag. Rent principiellt anser all del är viktigtall den lagstiftning som reglerar kommunens verksamhei under beredskap och i krigså litet som möjligt avviker från molsvarande bestämmelser i fred. Kommitténs 8 1984/85. Prop.1984/85:49 114 förslag om civilförsvarsslab - liksom om regionledning komplicerar enligt ledningsstmkturen och medför stora avsteg fråni fred gällande regler för delegering av ärenden m.m. Ocksä i anser att det skullevara både oriktigt och opraktiskt att ge kommunanslälld personal som är krigspla-ceradi civilförsvarsstaberna försämrade villkor genom sin krigsplacering eftersomkommunen ändå skall ha ansvarel för verksamheten. föreslårdärför att 20 § första stycket och 40 § 1 mom. g) civilförslagen ändras så attdenna oformlighet bortfaller. kommun tillstyrker kommitténs förslag om ledningav civilförsvarsverksamhelen inom kommun men vill fästa uppmärksamheten på despeciella förhållanden som råder i och i andrastorstadsområden. 1 sådana områden är det olämpligt att en enskild kommunskall få fatta beslut om befolkningsomflyttningar (utrymning m.m.) som i höggrad kan beröra grannkommunerna. Delsamma gäller beslul om förvarning och alarmering.1 bör dessa beslut enligl kommunens mening fattas avlänsstyrelsen. anser alt kommunens inflytande påsammansättningen av civilförsvarsstaben bör förstärkas i förhållande tillkommitténs förslag för att ge kommunen möjlighel att bevaka sambandet mellan tolal-försvarsverksamhetensolika delar. bör i vaije fall vara skyldig alt inhämta kommunensförslag på befattningshavare i staben före beslut. anser all både chefen för ochpersonalen i civilförsvarsslaben bör tillsättas av kommunen efter samråd medlänsstyrelsen. Kommunen framhåller vidare all brandchefen har en naturliganknytning till civilförsvaret eftersom han i fredstid har molsvarandearbetsuppgifter. Enligt kommunen finns del inte något annat realistisktalternativ än brandchefen när det gäller att tillsätta chefen förcivilförsvarsstaben. Därför bör del beslämmas att denna skall vara chef förcivilförsvarsstaben om inte speciella skäl föreligger att välja någon annan. anser att en förutsällning för attkommunen skall kunna la på sig ansvarel för ledningen av civilförsvaret är att kommunslyrelsenefter samråd med lånsstyrelsen får ta ul både chefen för och personalen icivilförsvarsstaben. och framför liknandesynpunkter. kommun anser att vilka och hur många som skallingå i civilförsvarsstaben bör överlämnas till resp. kommun all besluta om. 2.3 Ledningen av civilförsvarsverksamhet som berör flerakommuner anser i likhet med kommittén attnuvarande indelning i civilförsvarsområden behöver ersättas med en indelning icivilförsvarsregioner. Styrelsen delar kommitléns uppfaltning om behovet av Prop.1984/85:49 115 ledning och samordning inom civilförsvarsregionerna och omde uppgifter som bör åvila en regionledning. När del gäller kommitténs förslag lillorganisation och arbetsformer hänvisar emellertid styrelsen till de utredningarsom pågår om totalförsvarets ledning och om den kommunala beslutsprocessenunder beredskap och i krig. Dessa utredningar bör ge ylleriigare underlag föröverväganden om regionledningens utformning. Delsamma gäller enligl styrelsen ihög grad erfarenheterna från det inler-kommunala samarbete som kommer alletableras inom råddningsljänslre-gionerna. Slyrelsen föreslär därför att etlslutligt ställningslagande till regionledningens organisation och arbetsformeranslår tills ytterligare underlag föreligger. Att en reglering avregionledningens utformning i civilförsvarslagen anstår har enligt vadstyrelsen bedömer ingen avgörande betydelse för övergången till kommunalplanläggning eller för förberedelserna för övergång till ledning pälokal nivå. Etl slutligt ställningstagande måste dock föreligga senast dåkommunerna tar över ledningsansvaret. Indelningen i civilförsvarsregionermåste emellerlid ske liksom erforderlig planläggning församordning inom civilförsvarsregion. Regeringen bör därför nu uppdra ät slyrelsenall lämna förslag till en ny territoriell indelning i civilförsvarsregioner.Del bör i övrigi enligl styrelsen tills vidare vara tillräckligt att lagstiftaom att samordning skall ske om det behövs och att kommunerna skall bildacivilförsvarsregioner om regeringen förordnar om detta. I anslutning härtillföreslär att andra meningen i andra slyckel i den föreslagnalydelsen av 6 § civilförsvarslagen utgår. anser alt ledningsförhållandena inomcivilförsvarsregion inte är hell klara i det förslag som kommittén har lämnal.Även med utgångspunkt i att de förtroendevalda från kommunerna inom civilförsvarsregionengemensamt ansvarar för civilförsvarsverksamhelen sä bör del enligl brandnämndenövervägas om inle - som skall svara för samordningen avverksamheten inom regionen - bör fungera som yttersi ansvarig regionledning. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar erinrar om att varje kommun lyder direkt underlänsstyrelsen i vad avser all övrig loialförsvarsverksamhet. Därför är det riskför all svåröverskådliga lydnadslinjer skapas på lokal nivå om en regionledninginrättas mellan kommuner och länsstyrelser. Överstyrelsen anser därför attbehovet av regionindelning skall ulgå från hur kommunerna i länet samarbetar iandra frågor och hur den fredstida kaiaslrofledningen är uppbyggd i länet. Delbör enligl överstyrelsens uppfattning ankomma på i kraft av desstillsynsskyldighet och i egenskap av högsta lotalförsvarsmyndighel i länet attsamråda med och vid behov ålägga kommunerna en regionindelning. Överstyrelsenanser att och inte regeringen skall förordna omcivilförsvarsregioner. Därför bör det också uppdras ål länsstyrelserna i slällelför att i samarbete med berörda kommuner, myndigheteroch organi- 1984/85:49 116 sationer fastställa en eventuell indelning icivilförsvarsregioner. anser all komplexa ochsvåröverskådliga lydnadslinjer skapas om en mellannivå inrättas enliglkommitténs förslag om regionledning. Institutet konstaterar också att kommitténinle närmare har belyst hur den föreslagna åtgärden påverkar möjligheterna attutöva en effektiv ledning av tolalförsvarsverksamhelen på lokal nivå. mening bör alternativa säll alt tillgodose de aktuellasamverkansbehoven prövas. anser all begreppet civilförsvarsregioninte är lämpligt därför att region inom sjukvården omfattar elt betydligtstörte område. lämnar förslag lill annan nomenklatur: civilförsvarsdislrikt,kommunblock, civilförsvarsblock, kommunalförbund etc. Statskontoret släller sig mycket tveksamt lill kommitlénsförslag om regionledning i form av en politikergrupp som under beredskap och ikrig skall leda civilförsvarsverksamhel som måste samordnas över kommungränserna.Enligl statskontorets uppfaltning är förslagel svårt alt genomföra ipraktiken. En svårighet är att samma kommunala "nyckelpersoner" kankomma att bli engagerade i både kommunens och regionens krigsorganisation. Ettannat problem är alt det kommer att bli svårt alt fatta beslul med den snabbhetsom krävs i krig. Dessutom anser statskontoret att del är svårt att pä eltlämpligt säll placera in civilförsvarsregionen med dess snävare ansvarsområde ien hierarki med länsstyrelse och kommunstyrelse som båda har det övergripandeansvaret för all på länet resp. kommunen ankommande totalförsvarsverksamhel. 1krig måsle befälsförhållandena enligt statskontorets mening vara strikta. Enligl statskontorets uppfattning bör i första handövervägas om kan samordna saml under beredskap och i krig ledasådan verksamhet som är kommungränsövergripande. 1 de län dår antalet kommunerär sä stort att i akuta silualioner inte anses ha möjlighet allleda verksamheten torde det enligl statskontoret finnas flera alternativalösningar som bygger pä delegering eller förordnande från sida. Statskontoret anser vidare att benämningen region endaslbör användas vid organisation av verksamhei som omfattar minsl elt helt län.Benämningen civilförsvarsregion bör därför inle användas då della kan ledatill missuppfattningar om den samhällsnivå som avses. Förslagsvis kan i ställetden nuvarande benämningen civilförsvarsområde användas även i fortsättningen.I konsekvens härmed bör benämningen räddningstjänslomräde användas för fredsräddningstiänsten. anser alt sludier bör genomföras ellerpraktiska erfarenheler från fredsmässiga förhållanden och övningsverksamhelskaffas innan beslut fattas om en ledningsnivå mellan länsslyrelser och kommuner.Frivillig samverkan i olika former mellan kommuner kan vara alt föredra framfören formaliserad samverkan med en av statsmakterna be- Prop.1984/85:49 117 stämd enhetlig regionledning. Under vissa förhållanden ikrig bör enligl mening ansvarel för en samordnad ledningkunna övergå direkt till . Civilbefälhavaren i Södra civilområdet framhållet att omkommitténs förslag om regionledningens sammansättning och krigsuppehållsplalsrealiseras så kommer många kvalificerade personer att bindas till tid och mmutanför den egna kommunen. Del kan dä ifrågasättas om de utseddaförtroendevalda då fortfarande som kommittén anger kan vara ledamöter i nämnderoch styrelser i hemkommunen. 1 räddningstjänstregionerna lorde del i fred kommaatt finnas någon form av kansliorganisation Denna organisation borde enliglcivilbefälhavaren kunna utnyttjas för regionledning under beredskap och ikrig. Civilbefälhavaren i Västra civilområdet är tveksam tillall införa en mdlanledningsnivå i form av regionledning. Dess organisationsformanges vara något konstlad och den kommer enligl civilbefålhavarens uppfallningsvårligen alt kunna få den tyngd och effektiva besluts- och ledningsordning somkrävs. Den övergripande samordningen bör därför åvila . I fredstidförekommer samarbete mellan flera kommuner. Detla samarbete bör kunna fortsättai krig utan någon formell överorganisation. bör vid behovföreskriva om erforderiig samordning och befälsföring. Civilbefälhavarenavstyrker därför förslagel om civilförsvarsregioner. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde har denuppfattningen alt den kommungränsövergripande verksamhelen i krig bör ledas på ellsätt som överensstämmer med fredstida samarbetsmönsler. Del bör således intesättas upp speciella ledningsenheler enbart för den eventualiteten all deskulle behövas i krig. Om samarbete och samverkansavtal finns i fred mellan kommunerär del naturligt all bygga på dessa även vid verksamhei i krig. Om sådanisamarbete inte finns i fred men krävs i krig lorde länsstyrelse och berördakommuner i etl aktuellt läge kunna komma överens om hur samarbete skall ordnasoch uppgifter skall lösas liksom hur ledningen skall skötas. Detta förekommerredan i fred vid slörre olyckor och katastrofer. Civilbefälhavaren anser intealt en särskild ledningsnivå skall organiseras mellan länsstyrelse och kommun. CivUbefälhavaren i Övre civilområde anser detvara felaktigt alt införa ytterligare en ledningsnivå som mellanled mellankommun och länsstyrelse. Om det i fred finns ett naturligt samarbete mellanflera kommuner så kommer detta samarbete att fungera också i krig. Renlformellt kan samarbetet konfirmeras i oroslid genom all länsstyrelsenföreskriver vilka kommuner som då skall samverka och vilka kommuner som skallha huvudansvaret för civilförsvarsverksamheten. Delta bör inte ske i fredslidutan försl som avgörs av del aktuella läget. Att i fred beslutaom särskilda regioner med särskilda ledningsorgan kommer enliglcivilbefälhavarens uppfatining att komplicera och fördyra verksamhelen. i vänder sig mol kommitténsförslag att 1984/85:49 118 detskall föreligga "synneriiga skäl" för att frångå indelningen i räddningsljänstregionervid fastställandet av civilförsvarsregioner. framhåller att civilförsvarsverksamhelenomfattar flera verksamhetsområden än räddningstjänst. Vidare kan regionala ochlokala tolalförsvarsför-hållanden motivera olika områdesindelning i fred ochkrig. Enligl mening kan antalet räddningstjänstregioner bli såstort att övergripande ledning i krig kan försvåras om fullöverensstämmelse med civilförsvarsregioner skall råda. anserdärför all del bör räcka med "särskilda skäl" för att indelningen i räddningsljänstregionerskall kunna frångås vid fastställandet av civilförsvarsregioner. Länsstyrelseni anser att ansvar för regionledningens verksamhei börläggas på den resurssiarkasle kommunen som en tillikauppgift. Formema församverkan inom en region bör klarläggas i fred. Det bör även prövas omcivilförsvarsstaben i den resursstarkaste kommunen måste förstärkas och omrekryteringen av staben skall ske i samråd med de kommuner som ingår iregionen. Den kommun som svarar för regionledning bör även svara förerforderlig planläggning av denna i fred. Länsstyrelseni anser att ett införande av en ledningsnivå med den avkommittén föreslagna uppgiften och organisationen kommer att försvåra ochfördröja beslutsprocessen. Civilförsvarsverksamheten omfattar och påverkar enså betydande del av den kommunala verksamheten att den föreslagnaregionledningen möjligen kan underlätta samordningen av räddningstjänsten menknappast av övrig verksamhei där kommunerna samarbetar överkommungränserna utan regiontän-kande. föreslår att någon regionledninginte införs och att den rerursstarkaste kommunen inom en region åläggs attunderstödja övriga kommuner i regionen i första hand i vad avserräddningstjänst. Länsstyrelseni anser att en särskill organiserad regionledning inte behövs.Den föreslagna regionledningen blir en extra ledningsfunktion som fortlöpande måslehälla sig underrättad om läget inom civilförsvaret i varje kommun i regionenför att den effektivt skall kunna överta ledningen utan alt förorsakafördröjningar. Den civilförsvarsverksamhet som kan behöva ledas för störteområden än en kommun är av sådan karaktär att snabb och odiskutabelbeslutsfattning krävs. Problem av mera långsiktig karaktär kan lösas utantillgång till en särskild regionledning. då ledning överkommungränserna behövs kan den för det tillfället lämpligastecivilförsvarsstaben ges den uppgiften. annat alternativ som länsstyrelsenföreslår är att redan i fred föreskriva att den resursstarkaste kommunen skallleda den kommungränsövergripande civilförsvarsverksamhelen inom regionen ikrig. Länsstyrelseni framhåller att del skulle vara ekonomiskt fördelaktigt attlåta nuvarande civilförsvarsområden bilda civilförsvarsregioner eftersomledningscentraler, sambandsnät, civilförsvarets grupperingsplatser m.m. ärutbyggda med dessa som grund. Prop.1984/85:49 119 delningen mellan kommunerna för drift och underhåll avledningscentraler m.m. sker också med civilförsvarsområdet som grund.Länsstyrelsen föreslår att den av kommittén föreslagna texten i 6§civilförsvarslagen ändras så all "synnerliga skäl" från totalförsvarssynpunklinle skall behöva föreligga för all det skall vara möjligt att frångå den fredstidaindelningen i räddningstjänstregioner då civilförsvarsregioner skall bildas. i län anser alt del är lämpligt attäven ha en ledningsnivå mellan länsstyrelse och kommun församordning framför alll av utrymningar, inkvartering och slörre undsältningsinsatserinom områden som ungefär motsvarar nuvarande civilförsvarsområden. Endaslmycket starka fredsräddningstjänstskäl bör få påverka dagens indelning som hargod överensstämmelse för de viktigaste lolalförsvarsfunklionerna i krig såsomcivilförsvar, militärt försvar, sjukvård och polisverksamhet. Länsstyrelsenförordar all kommunerna lyder direkl under framför en indelning icivilförsvarsregioner som påtagligt avviker från dagens indelning icivilförsvarsområden. anser ocksä att benämningencivilförsvarsområde bör bibehållas i ställel för alt den nya benämningencivilförsvarsregion införs. anser vidare all kommitténs förslag tillledningsorgan för regionema är olämpligt och förordar i stället ell iraditiondltledningsorgan som ingår i civilförsvarets krigsorganisation och som beslår aven chef med ställföreträdare och en liten stab. Cheferna bör utses avlänsstyrelserna efter samråd med berörda kommuner. i konstaterar att någonregionledning inte behövs i det egna länet. i anmäler en belydandetveksamhet lill kommilléns förslag till beslutsordning för regionledningen. 1frågor av den typ som regionledningen har all lösa måste den föreslagnabeslutsordningen betecknas som mindre lämplig med tanke på beslutssituationen.Den säkerhetsventil som kommittén har velat skapa genom att föreslå all ordförandeni brådskande fall kan besluta ensam anser inte vara mycket värdeftersom oenighet kan uppstå om fallet är brådskande eller inle. Länsstyrelsenpekar i stället på möjligheten att betrakta regionledningen som en delegationav med en för besluten ansvarig chef som beslutar pålänsstyrelsens vägnar. i är tveksam lill bildandel avcivilförsvarsregioner åtminstone i det egna länet där själv kansvara för erforderiig samordning av verksamheten. En mellannivå skulle kunnaleda lill fördröjningar av verkställigheten i lägen då del minsl av allt ärönskvärt, t.ex. efter en så omfattande bekämpning av en ort att den egnakommunens undsällningsstyrkor inte förslår. I fred direklsamverkar kommunernasbrandförsvar vid störte nödlägen medan går in i det fall etlövergripande organ behövs för att prioritera och samordna olika insatser. Enliknande ordning bör enligl mening vara lämplig även i krig. 1984/85:49 120 Etlannat skäl för att inte tillskapa särskilda civilförsvarsregioner är attkommunerna själva behöver sina ledande förtroendemän i krig. Mol den föreslagnaregionledningen lalar också det förhållandet att den militära verksamheten inomlänet är organiserad så alt det inom varje kommun finns en militär chef medstab som samverkar direkl med kommunen. är i krig organiserad ochövad för att kunna leda och samordna kommunernas verksamhet och ilänsstyrelsens krigsorganisation i finns personal med erfarenhel. Länsstyrelseni anser för del egna länet att dår skallutöva den direkta ledningen och svara för samordningen av den kommungränsövergripandeverksamheten. Länsstyrelseni anser att frågan om regionledningens sammansättning ochbeslutsbefogenheter ytteriigare bör övervägas med hänsyn till det reellamyndighetsansvar som förulsätts åvila den. För att regionledningen skall kunnaverka effeklivi bör den ges längre gående befogenheter än vad kommitténföreslår. Enligt mening måste det ställas synnerligen högakvalifikationskrav på regionledningens medlemmar. Det finns därför skäl attutforma organisalionsföreskrifterna så att den enskilda kommunen inte gestillfälle alt i första hand tillgodose sitt eget behov av kvalificerad personaloch därefter lämna "del som blir över" till en regionledning. Länsstyrelseni framhåller all del är nödvändigt att regionledningarna fårpersonal med hög kompelens och att deras uppgifter och befogenheter ges ettklart författningsmässigt slöd. Vidare måsle kraven på utbildning och övningför regionledningarna ställas minst lika höga som för dagenscivilförsvarsstaber. Länsstyrelseni anser att frågan om regionindelning bör utredas ytterligare isyfte att finna en mindre resurskrävande lösning som ändå fungerar praktiskt.Enligt mening bör samverkansfrä-gor och mera långsiktiga frågorkunna lösas i samarbete mellan kommunerna i en region. För den direktaledningen i en region bör prövas en från krigslänsstyrelsen decentraliseradregionledning - en krigslänsslyrdsens förlängda arm. En sådan ledning (2-3personer) bör kunna betjänas av huvudkommunens civilförsvarsstab. Dess verksamheibör planeras av . Alternativt kan civilförsvarsstaberna i destörsta kommunerna där nuvarande huvudcentraler för civilförsvaret är belägnafungera som regionledningar enligt planer som sammanhålls av ochmed befogenheter som ges dem av krigslänsslyrdsen. Länsstyrelseni län anser det inte vara befogat att tillskapa ytterligareledningsorgan politikergrupper och beredningsgrupper för civilförsvaret.