prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Delär där som fömtsättningama är bäsl kända. Fömtsättningama eller underlaget fördenna verksamhet kan variera kraftigt från region till region, bl.a. beroendepå om det finns intresserade företag, gymnasieskolor med lämplig inriktningm.m. Jagser tillkomsten av teknikcentra som ett av flera viktiga inslag ileknikspridningsprocessen. De bör kunna utgöra viktiga komplement till deresurser som finns på STU, branschinstitut m.fl. centrala organ och på deregionala utvecklingsfondema. De regionala utvecklingsfondema arbetaroperativt med alt sprida ny kunskap och teknik liU små och medelstora förelag.Relationema mellan teknikcentra och utvecklingsfondema kan utformas så atlresp. teknikcentram blir en av fondens huvudresurser i den teknikbaserädeförelagsservicen. Länsstyrelsernahar en viktig roU att spela när det gäller att t.ex. förhandla fram ochsamordna olika statliga, kommunala m. fl. JagvUl i detta sammanhang behandla DEU:s förslag om regionala utvecklingsprogrampå dataområdet. Utredningen prioriterar detta förslag och menar att regionallbaserade insatser är etl effektivt medel för att få tUl stånd en godteknikanvändning. Etl genomgående motiv för DEU:s förslag är atl kunskapsnivånbland förelag, organisationer m.fl. inte står i paritet med teknikensmöjligheter. Enligt ulredningen bör ett program innefatta informationsspridning,rådgivning, erfarenhetsutbyte, utbildningsinsatser, samordning av resursersaml utredningsarbete. Utredningen lämnar exempel på innehåU i dessa delar, menföreslår att varje län får bygga upp sitt program enhgt egna 4 1984185. 1984/85:115 50 behovav kunskapsuppbyggnad på dataområdet. Ulredningen baserar sina förslag bl. a.på försöksverksamhet som bedrivits i och . Jagfinner flera skäl som talar för alt i väsentliga delar genomföra utredningensförslag. Regionala utvecklingsprogram bör passa väl in i de regionalateknikspridningsaktiviteter som jag redogjort för. Enligt min mening föreliggerbehov av etl visst program- och samordningsarbete eftersom ulvecklingen gårsnabbt och många aktiviteter pågår som berör många aktörer. Vidare bör ensamordnad process komma igång i samtliga län. Jagkommer därför senare att föreslå regeringen alt länsstyrelsema får i uppdragatt genomföra ett regionalt programarbete inom data- och elek-tronikområdel medtonvikt på behovet av samordning. Jag är däremot inte beredd atl biträdautredningens förslag om en särskild central organisation utan menar, i Ukhetmed flera remissinstanser, alt främsl SIND och STU bör ha den uppgiften inomramen för sin ordinarie verksamhet. Isamfliga de regionala aktiviteter Jag har berört spelar en viktigroll. Somjag lidigare nämnt kommerjag att föreslå regeringen att medelsramenför länsstyrelsernas projektverksamhet räknas upp tiU 80 milj. kr. Därigenomfår länsstyrelsema inom anslaget för regionala utvecklingsinsatser ökatutrymme för att stödja teknik- och kunskapsspridning i olika former. Jag viUslutligen nämna atl länsstyrelsema redan nu kan medverka i finansieringen avsamverkansorgan och särskilda teknikspridningsprojekt. Inom ramen förprojektmedlen har länsstyrelsema möjligheter att genom försöksverksamhet,initialslöd och projektvist stöd främja denna verksamhet. Stödel bör vara avengångskaraktär och inte ha formen av reguljärt driftstöd. Som viUkor bör gällaatt verksamhelen därefter kan drivas vidare utan krav på ytterligareregionalpolitiska insatser. Särskildamedel till regeringens förfogande Huvudlinjenbör, som Jag framhåUit, vara atl såväl det organisatoriska som detekonomiska ansvaret för regionalt inriktade teknUcsprid-ningsåtgärder ligger iregionema. Uiöver del ansvar som åvilar kommuner och företag blir därvid länsstyrelsernassamordningsroll och projektmedlen inom länsanslaget viktiga faktorer. En avregeringens möjligheter att främja olika former av teknikspridningsprojekt i deregionalpolitiskt prioriterade delama av landel är därför medelstilldelningentill berörda länsstyrelser. Jagfinner det emeUertid motiverat all regeringen bör kunna stödja särskiltangelägna projekt om t. ex. medelsfrågan inte kan lösas på enbart regionalnivå, eller om projektet är av länsövergripande karaktär eUer avförsökskaraktär med speciellt intresse. Jagföreslår således att regeringen ges möjlighet alt med medel från anslagetRegionala utvecklingsinsatser m. m. lämna stöd lill tekniksprid- Prop.1984/85:115 51 ningsprojekti regionalpolitiskt prioriterade regioner enligt följande rikthnjer. Som geografiska rikllinjerbör gälla alt stöd i försia hand bör kunna lämnas lill projekt som främjarutvecklingen i stödområdet och vissa stödjepunkter i nära anslutning tUl dettasamt de delar av Bergslagen som inle tUlhör stödområdet. Vidare bör projekl somfrämjar ulvecklingen i Öslra , och kunna kommatfråga för stöd. Dessa särskilda medel böranvändas tiU bl. a. sådana projekt som regeringen stött med de medel somavsatts för fördjupad samverkan mellan småföretag och högskolor innevarandebudgelår (prop. 1983/84:135 s. 67, NU 42, rskr 379). Regeringen har därvidslött dels projekl där lyndpunklen ligger på att bygga upp kontaktnät ochsamverkansformer för kunskapsöverföring mellan företag och kunskapscentra, t.ex. sammanhållna leknik-spridningsprogram i och , delsprojekl av konkret karaktär som syftar lill direkt överföring av kunskap frånlekniska högskolor (motsvarande) till gmpper av förelag med likartadekunskapsbehov. Visststöd har också lämnats av regeringen till teknikcentra. Inom ramen förteknikspridningsprogrammei i har således fåll medel föratt slutföra planeringen av etl elektronikcenlmm i och ettverkstadstekniskt centmm i . Elt annat projekl som håller på attgenomföras är elt utvecklingscentmm i , där regeringen tilldelat STUmedel lill delta inom ramen för Bergslagsprogrammet. Jag ålerkommer senare lillinsalsema i Bergslagen, där teknikspridningsål-gärder har givits hög prioritet. Stödtill teknikcentra från dessa särskilda medel bör utformas från fall till faUefter beslut av regeringen. En riktlinje bör därvid vara atl stödel bör vara avengångskaraktär och kunna täcka en del av inkörningskoslnadema i ett initialskedeupp lill . Därefler bör verksamhelen kunna drivas vidare utan krav påyllerligare regionalpolitiska insatser. För atl stöd skall lämnas bör normalthögsl en Iredjedel av engagemanget i form av stiftelsekapital (ellermotsvarande) vara statligt. Övrigt sliflelsekapilal (eller motsvarande) börprivala och andra intressenter svara för. Vidare bör regionala och lokalaorgan svara för en betydande del. Stödtill teknikcentra i samband med investeringar i maskiner och lokaler bör kunnalämnas i form av regionalpolitiskt slöd genom beslul av regeringen i varjesärskilt fall. Jag ålerkommer senare till frågan om stöd tiU teknikcentra i defall kommun är delägare (avsnitt 3.4.3). VadgäUer utredningens förslag om en lUC-filial i vill jag inte nuförorda att särskilda medel avsätts för detla ändamål. Flera remissorgan ilänet har i viss utsträckning ställt sig tveksamma tiU om en lUC-filial är denmest angelägna ålgärden i den teknikspridningssalsning som f. n. görs. 1984/85:115 52 JagvUl också kommeniera utredningens förslag att avsätta 30 milj. kr. under enIreårsperiod för atl stimulera produktutveckling och vidareförädling hossågverks- och träförädlingsföretagen i stödområdena. Jag delar ulredningensuppfattning alt del finns slora möjligheter till utveckling avsågverksindustrin i inlandet genom sådana åtgärder. För att stimulera tUlsådana insatser har SIND fr.o.m. /84 tilldelats ökade resursertiU det branschprogram för träindustrin som verket driver. För egen del anserJag inte att yllerligare medel behöver anvisas utöver de som ingår i SIND:sbranschprogram. Om berörda länsstyrelser prioriterar sådana insalser bör detankomma på SIND och länsstyrelsema att inom ramen för branschprogrammetsamordna centrala och regionala resurser. Jaghar tidigare (avsnitt 3.2) allmänt redogjort för den roll olika centralamyndigheter bör spela inom regionalpolitiken. En huvudlinje var därvidsamordning, rådgivning och informationsöverföring som komplement till detdecentraliserade beslutsfattandet. JagviU därför anmäla atl Jag i slort ansluter mig till utredningens förslag omberörda centrala myndigheters medverkan i teknikspridningsinsalser. Jag kommerdärför senare att föreslå regeringen att uppdra åt SIND, STU, UHÄ och SÖ attfölja de olika regionala verksamheterna med teknik- och kunskapsspridning tiUsmå och medelslora företag samt att ta initiativ tiU samverkan ochinformationsutbyte meUan projekt i olika regioner. 1 årets budgetproposition(prop. 1984/85:100 bil. 10) anmäler chefen för att SÖi nästkommande anslagsframställning kommer atl redovisa ett kartläggnings- ochutvecklingsarbete avseende samarbetsformer mellan teknikcentra ochgymnasieskolan. Enviktig uppgift för de centrala verken bör vara att sprida erfarenheler ochlämna råd vad gäUer medfinansiering från t. ex. näringslivet, graden avsjälvfinansiering m. m. samt att svara för rådgivning bl. a. i fråga omutformning och inriktning av verksamhelen. SlutligenvUl jag beröra glesbygdsdelegationens förslag att STU och SIND bör få i uppdragatt ägna särskild uppmärksamhet åt den småskaliga tekniken. För egen del anserjag att även frågor rörande s. k. småskalig teknik faUer inom ramen för SIND:soch STU:s ordinarie verksamhet. Glesbygdsdelegationen arbetar med frågorrörande småskalig teknik. Det bör enligt min mening ankomma på delegalionen atti samråd med SIND och STU ytterligare precisera problemen. Exempel på lösningarbör vidare kunna belysas i konkreia projekt. Prop.1984/85:115 53 3.3.3Särskilda åtgärder för att främja forskning och utveckling i Umeähögskoleregion oUniversitetet i bör tillföras medel för en intensifiering av den påbörjadesatsningen inom det biolekniska området. oHögskolan i bör tUlföras medel för en förstärkning av datatekniskforskning och utbildning. Utredningsförslag:Mina förslag överensstämmer med regionalpolitiska utredningens med undantagför att utredningen inte föreslår någon konkret lösning i medelsfrågan vadgäller högskolan i . Dämiöver föreslår utredningen åtgärder för attunderlätta rekryteringen av kvalificerad personal vid dessa enheler samt attfrågan om lokalisering av en superdator tiU högskoleregion utreds närmare. Malmfältsulredningenföreslår att högre utbildning och forskning inrättas i Kirana. Jag kommer attbehandla detla förslag i avsnitt 4.2.2. Remissinstansema:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagen om särskilda insalser inom delbiotekniska områdel vid och det dalatekniska områdel vidhögskolan i . Skogsslyrelsen påpekar att utredningens förslag inte beaktarden betydande kompetens inom det biotekniska områdel som finns vidlantbraksuniversitetets skogsvetenskapliga fakultet i . Ävenövriga förslag möts av övervägande posiliva reaktioner från remissinstanserna. Avde negativa reaktionerna kan nämnas all TCO avstyrker utredningens förslag omrekryteringsfrämjande ålgärder. Organisationen anser atl det vid tillsättandeav tjänster skaU vara de sökandes kvalifikationer som ger utslaget. Närdel gäller lokalisering av en superdator till anser STU alt ulgångspunktenmåsle vara de nationella behoven och inte regionala inve-steringsönskemål.Liknande synpunkter lämnas av bl.a. . Bakgrundoch skäl för mitt förslag: Jag delar ulredningens bedömning alt forsknings- ochutbildningsinsatser har en särskild betydelse i norra beroende på delsnärings- och sysselsällningsstmkturen inom regionen, dels all kunskaps- ochutvecklingscenlra ulanför högskolan är få och volymmässigt små. Även detförelagsinlerna forsknings- och utvecklingsarbetet är volymmässigt mindre än iövriga delar av landet. För att näringslivet i regionen aklivt skall kunnabidra tUl tillväxt och fömyelse i svensk ekonomi krävs en allmän höjning avtekniknivån och specieUa satsningar på högleknikområden med snabb expansion. 1984/85:115 54 IUmeå finns f.n. en belydande kompetens inom del biotekniska området. Forskningoch utbildning anordnas inom de medicinska, matematisk-, naturvetenskapliga ochskogsvetenskapliga områdena. Forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs äveninom FOA 4, Röbäcksdalens försöksan-stall vid m.fl. institutioner i . Del är också främst inom del biolekniska området somen rad samverkansprojekt med näringshvet håller på atl utvecklas. Föratt underlätta och påskynda den önskvärda och påbörjade förstärkningen avforsknings- och utbUdningsresurser liU det biotekniska området, föreslår Jag, isamråd med chefen för , all i förbudgetårel 1985/86 tillförs 20 milj. kr. Trotsatt endasl drygl lio år har gått sedan högskolan i startades är det heltuppenbart att den har stor betydelse för utveckUngen i såväl som helaNorrbotiens län och övre Nortland i övrigl. Vad gäller den datatekniskaforskningen och utbildningen vid högskolan delar Jag ulredningens uppfattningatl forskningsorganisationen bör byggas ut för att säkra fortsatt framgång inomde områden där uppbyggnad skett. JagvUl emellertid gå ett steg längre än utredningen när del gäller alt genomföraen utbyggnad av forskningsorganisaiionen inom dataområdet. Därvid kan, enligtmin mening, samma modell för finansiering liUämpas som den jag redovisalbeträffande forskning och utbildning inom bioteknik i . Jag föreslårsåledes, i samråd med chefen för , all högskolan iLuleå för budgetårel 1985/86 tillförs 8 mUJ. att under en fyraårsperioddisponeras för en förstärkning av den datatekniska forskningen ochutbildningen. Jag anser atl medlen i della fall bör kunna tas från anslaget försärskilda regionalpoliliska insalser i . Entredje störte FoU-salsning som Jag vill nämna här är de förslag till insatser ianslutning lill Kimna geofysiska institut som jag närmare kommer att utvecklanär jag behandlar belänkande (avsnitt 4.2.2). Genomsatsning på forskning och påbyggnadsulbildning som komplemenl lill dennuvarande rymdverksamheten kommer Kimna att få en ytterligare förslärktställning som svenskl "rymdcentmm". Medelsbehovei för de insatserJag kommer att föreslå i beräknarjag till 5 milj. kr. Sammanlagnainnebär förslagen atl 33 milj. kr. anvisas för en förstärkning av forskningoch högre utbildning inom nämnda områden i , och Kimna. Gemensamtför förslagen bör gälla att tillskotten bör disponeras under de fyra kommandebudgetåren. Kostnadema för den verksamhet som därefter kommer alt bedrivas inomde berörda områdena bör, enligt min och chefens för utbildningsdepartementetmening, bestridas inom ordinarie utbildnings- och forskningsanslag. Förmedlens disponering, l.ex. Prop.1984/85:115 55 frågaom tillsättande av tjänster etc. bör för högskoleenheterna gäUande reglertillämpas. Viss del av medlen bör kunna avse utmstning. Jag återkommer senaretUl anslagsfrågan. Vadgäller högskolans organisation i övrigt i regionen vUl Jag framhålla att denomstrukturering mot tekniskt och ekonomiskt inriktade utbildningar vidhögskolorna i och /Hämösand, som chefen förutbildningsdepartementet föreslår i budgelpropositionen, också är ett led isträvandena alt stärka regionens fömlsätlningar inom FoU-området. Beiräffandeåtgärder för alt underlätta rekryteringen av kvalificerad personal tUlhögskolan i och i ärjag inte beredd atl biträdautredningens förslag. Jag vill däremot peka på det s. k. medflyt-tarbidragelsom finns inom arbetsmarknadspolitiken. Genom en ändring i reglerna, vilkengjorts helt nyhgen, kommer detta bidrag att kunna utgöra ett mer aktivi slödför arbetsgivare som söker personal. Genom bidragel får arbelsförmedlingen möjlighetall betala lönen för en medflyttare som annars skuUe haftsvårigheler att få arbete. Fråganom den lämpligaste lokaliseringen av en superdator anser jag, i likhei medbl.a. STU och forskningsrådsnämnden, bör behandlas i elt vidare perspekliv.Lokaliseringsfrågan är därvid en av flera aspekter. Utöverdirekla FoU-insatser i högskolesystemet, som inslag i en politik för regionalutjämning, villjag här erinra om mitt förslag alt regeringen ges möjlighet allstödja olika teknikspridningsprojekt. Slufligen har, som jag tidigare nämnl,även fördelningen av länsanslagel stor betydelse, eftersom en klar priorileringav de nordligaste länen i medelsfördelningen ger dessa län belydandemöjligheter atl med regionala medel stödja t. ex. projekt med inriktning påforskningssamverkan. 3.4Regionalpolitiska åtgärder för företagsutveckling, stöd i samband medinvesteringar m. m. Sammanfattningav mina bedömningar: Det regionalpolitiska stödet lill förelagen bör utvecklas såatl del inriklas på att - yllerligare ta till vara oUkaregioners egna resurser, - ge ökade möjligheter att stödjaföretagsutveckling, produktutveckling, marknadsföring m.m., - ge utrymme för ytterligareinsatser inom utbildningsområdet, - genomföras i merdecentraliserad form och förenklas Utredningsförslag:Den regionalpoliliska utredningens förslag överensslämmer i huvudsak med minabedömningar. Remissinstanserna:Statens induslriverk anser att såväl utredningens direkliv som utredningstidenhar förhindrat en fömtsättningslös principiell 1984/85:115 56 prövningav det regionalpolitiska stödels utformning och all en sådan bör komma lillslånd. Även , ochSvenska handelskammareförbundet yrkar i ett gemensamt yttrande atl en nyulredning skall tUlsältas för att se över regionalpolitiken i ett vidareperspektiv. Utredningensförslag lUl utveckling av det regionalpolitiska stödet tiU-styrks genomgåendeav remissinstansema. En allmän kritik mot utredningen är dock att denmisslyckats med att föreslå förenkhngar av stödsystemet. Minabedömningar: De nuvarande regionalpoliliska stödmedlen som riktar sig direkttill företagen är lokaliseringsstöd (lokaUseringsbidrag och lokaliseringslån),offertslöd, lån tUl regionala investmentbolag, investeringsbidrag,sysselsältningsstöd, nedsatta socialavgtfter och transportstöd. DärtUl kommeratt även glesbygdsstöd kan lämnas lill invesleringar i företag. Jag kommer idet följande att närmare behandla den framtida utformningen av aUa dessastödmedel utom transportstödet. Sistnämnda stöd kommer senare att behandlas avchefen för (bilaga 2). Fömtomdessa direkta stöd tiU företag har vissa organ som inrättats av staten storregionalpolitisk betydelse. Här kan nämnas Stiftelsen Industricentra,Stiftelsen i Malmfälten (APM), Sltftelsen IndustrielltUtvecklingscentmm i övre (lUC) och Sliftelsen Norrlandsfonden. lUCharjag berört i elt tidigare avsnitt. Jag ålerkommer senare till StiftelsenIndustricentra. Som framgålt av budgetproposition (prop. 1984/85:100bU. 14 s.44) har regeringen föreslagit att 20 milj. kr. anvisas förNortlandsfondens verksamhel budgetårel 1985/86. Jag avser att /86 årsriksmöie förelägga regeringen förslag om Norrlandsfondens verksamhet efterutgången av samt om fortsatta medelstillskott efter /86. HärtUlkommer att de regionala utvecklingsfondema svarar för viktiga uppgifler igenomförandet av regionalpoliliken. Fömtom atl fondemas egen verksamhel skallstå i samklang med samhällels regionalpolitiska strävanden så har de exempelvisviktiga uppgifter i anslutning till handläggningen av lokaliseringsstöd. Ävensysiemel med allmänna invesleringsfonder i förelagen har ell uttalatregionalpolitiskt syfte. Särskilt under slutet av 1960-talel och början av1970-talet användes fondema som ett led i regionalpoliliken. Under denna tidetablerades ett flertal filialer till störte förelag i stödområdet. F.n.gäller att företagen får ta i anspråk sina aUmänna invesleringsfonder förinveniarier som anskaffas före utgången av och är avsedda attanvändas inom stödområdena. För inventarier som skall användas utanförslödområdena upphör möjligheten till fondulnyltjande vid utgången av mars1985. Vidare föreligger rätl lill investeringsavdrag enligt 7 § Prop.1984/85:115 57 lagenom aUmän investeringsfond endast i fråga om byggnads- och markarbeien somulförs i slödområdena. Regeringen avser allyllerligare förbättra möjligheterna atl ulnyllja in-vesleringsfondsySlemet iregionalpoUtiskt syfte. Sålunda bör orter och kommuner utanför stödområdet, somregeringen anger skall tillfäUigl komma i fråga för regionalpoliliskl slöd.Jämställas med stödområdet vad avser ianspråklagande av investeringsfonder. Regeringen avser även atlmer generellt tillåta kombination av fondulnyltjande och regionalpolilisklslöd. En fömlsätlning för kombination är dock att fondutnyttjandet faller inomramen för de generella frisläpp som regeringen beslutar om. Utvecklingen beträffandevUlkor och fömtsättningar för näringslivel gör det enligt min mening nödvändigtalt göra vissa förändringar av de regionalpolitiska medel som är avsedda attpåverka företagens verksamhel. Statsmakterna kan iprincip påverka sysselsättningen i en region antingen genom att söka styraöver tillväxt från områden med spontan växtkraft eller genom att stimulerabefintligt näringsliv och nyföreiagande i regionen. När det regionalpoliliskastödel infördes var situalionen i sådan att det var naturligt allinrikta en stor del av poliliken på alt omfördela den industriella expansionenfrån områden med stark tillväxt lill slödområdena. Sedan milten av 1970-lalelhar fömtsättningama för en sådan politik förändrats, främst på gmnd av att dentotala sysselsättningen inom industrin minskat . Den ekonomiskapoliliken och industripolitiken har gett till resultat altindustrisysselsättningen ökar . På lång sikt kan man dockinte räkna med en sysselsättningsexpansion inom industriseklom. Politiken hardärför alltmer kommii att inriklas mol alt iniliera och stödjanyskapande och nyföretagande samt att utveckla de förelag som finns i desysselsättnings-svaga områdena. Enligt min mening är det nödvändigt all dennainrikining av politiken ytterligare förstärks och medlen därför ytterligareanpassas för atl la till vara olika regioners egna resurser. Investeringar i forskningoch utveckling samt i marknadsföring har successivt kommit atl bli alllviktigare för företagens utveckling. De regionalpoliliska stödmedlen har efterhand anpassats härtill, och enligt min mening är det önskvärt att nuytterligare öka möjligheterna lill slöd för sådana investeringar. Erfarenhetemahar visal atl behovel av produktutveckling, en väl fungerandeproduktionsapparat saml en god förankring på marknaden har större betydelse änvad dessa faktorer tillmätts inom det regionalpolitiska stödsystemet. Enföljd av alt företagandets villkor förändras är atl behovel avulbUd-ningsinsatser för företagsledare och anställda ökat. För alt slimuleranä-ringslivsutvecklingen i regionalpolitiskt prioriterade områden är det motiveratatt använda regionalpolitiska medel för all åstadkomma sådan utbildning. 1984/85:115 58 Inrikiningenav poliliken mot alt i större utsträckning utveckla olika regioners egnafömtsättningar ulgör motiv för atl ytterligare decentralisera genomförandet avregionalpolitiken och därigenom också ta lill vara aUa möjligheter att förenklastödgivningen. Iutredningens direktiv angavs bl. a. atl den borde överväga och föreslåförenklingar i stödsystemet. I likhet med flera av remissinstansema konslalerarjag att utredningen inle har några egenlliga förslag i detta avseende. Ävenförslagen från remissinstansema är få. Somjagnärmare beskrivii i årets budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 14 s. 13)har regeringen sedan sitt tillträde genomfört en omläggning avinduslripoliliken med utgångspunkt i behovet av atl stärka industrisektorn.Omläggningen har genomförts i olika steg. Det försia syflade tUl att skapa enny gmnd för tUlväxt, del andra till fömyelse av industrin. Nästa sleg syftartill alt skapa en stabil och gynnsam miljö för industriell tillväxt och förnyelse,kreativitet, nya initiativ och nyföretagande. Häri ingår bl.a. att undanröjaoch molverka administrativa hinder och byråkratiskt krångel för förelagen. Insalserhar redan inletts på detta område. Inom har en arbelsgrupptillsatts med syfte att gå igenom den statliga normgivningen geniemotnäringslivel. Den s. k. normgrappen skaU motverka regler som är onödiglkoslnadsdrivande, försvårar slrakturförändringar eUer får konkurrensbegränsandeeffekler. Grappen skall medverka tUl avreglering och molverka byråkratiseringoch krångel.