prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Skulle den föreslagna avvägningsregeln i andra stycketinföras, kommer denna all omfatta en mycket stor grupp av personer som inlelidigare enbart på grund av anknylning lill kunnat beskattas här.nämligen alla utländska medborgare. Enligt nuvarande regler kan inlehävda beskattning på sådana ulländska medborgare som inle varit bosatia ellerstadigvarande vistals här. Med den föreslagna regeln skall sålunda beskaitningsmyndighelernautredningsmässigl beakta flera skattskyldiga och då inte bara de ulländskamedborgare som haft sådana belydande lillgångar som kommissionen avsett T.ex.kommer det att uppslå åtskilliga svårbedömbara situationer där anhöriga lillulländska medborgare i återvänt till hemlandet. Mol bakgrund av delanförda är RSV iveksam lill utformningen av avvägningsregeln. Prop.1984/85:175 41 Kammarrällen i anför: Ulvidgningen av del skatieräilsliga bosällningsbegreppel -så som del har kommit lill ullryck i den föreslagna lydelsen av punkl 1 andraslyckel av anvisningarna till 53 § KL - kan få följder som lorde gå ulöver vadkommissionen har avsell. Den kan sålunda komma au medföra all inkomsler, somaldrig lidigare har fallit och inte heller har länkls skola falla under svenskbeskailningsräii, kommer all beskallas här. Andra slyckel i lag-rummel synessålunda enligt sin lydelse exempelvis kunna omfatta en person, som aldrig harvaril bosall här men som av en eller annan anledning ekonomiskl engagerar sig(s. 52 översl) i . Är engagemanget så omfallande atl del är slarkare ände ekonomiska förbindelser han har med annal land, medför della alt han skallanses skattemässigt bosatt i . En sådan utvidgning kan inte godias utanalt konsekvenserna har noggrant analyserals. bl.a. med avseende pådubbelbeskallningsproblem som kan uppkomma. Delta har inte skett i promemorian. Som har angelts i det föregående är ett syfte medulvidgningen av del skatieräilsliga bosällningsbegreppel alt della skallanpassas lill hemvisl-besiämmelserna i modellavial. De interna reglernaskulle därmed enligi promemorian komma all läcka in den beskatlningsrält somvanligen tillerkänls i dubbelbeskattningsavtalen. Jämförelsen mellanOECD-avialei och de inlerna bosällningsreglerna är emellertid inle relevanl isammanhanget. Avlalel innehåller nämligen inle någon reglering av var en personskall anses bosall ulan den frågan skall avgöras med lillämpning av deninlerna lagstifiningen i respeklive land. Om någon enligi de inlerna reglerna ide berörda stalerna anses bosatt i båda länderna, får enligt avtalet hemvistetavgöras med ledning av de krilerier som anges i arlikel 4 punkl 2. De angivnabeslämmelserna om hur hemvistet bör besiämmas syfiar alliså inle lill all slyrakonvenlionsstaternas inlerna regler om bosällning (se m. fl.. Modellför dubbelbeskallningsavlal belräffande inkomst och förmögenhet, s. 59 p. 4),Härtill kommer all det enligi modellavialei är innehavel av sladigvarandeboslad som i försia hand skall avgöra hemvistet, medan centrum förlevnadsinlressena beaklas i andra hand. I sammanhanget bör framhållas att ju mer slalernas internabosättnings-begrepp uividgas desto slörre blir risken för atl konflikt skalluppkomma staterna emellan med den osäkerhel för de enskilda och de olägenheleri övrigl som del innebär. Under 6.2 i promemorian anges (s. 42) all, eflersom i första hand låter innehavel av en sladigvarande boslad varaavgörande för hemvistfrägan. del finns skäl atl fäsla förhållandevis slörrevikt vid vissa faslighetsinnehav än vad som sker enligt gällande praxis. Kommissionenanser dock inle all innehav av en som fritidsbosiad använd faslighel i Sverigealllid bör medföra skallskyldighel här. De åiergivna uttalandena synes innebäraalt huvudregeln avses bli atl redan innehavel av frilidsfas-tighei i rikelmedför oinskränki skallskyldighel här. Atl med sladigvarande bostad skulleavses också fritidsbostad lorde dock inte ha varil avsett när ularbeiades (m.fl. s. 61 p. Jämförelsen medmodellavialei är därför även i deua avseende irrelevant Kommissionen anför (s. 44) vidare au sådana bindningar avpersonlig och ekonomisk art, som kan föreligga när egendomen överiåls till närslående,bör beaklas i högre grad än . 1 exlrema fall kan del enligt promemorian rörasig om rena bulvanförhällanden, där en boslad eller Prop.1984/85:175 42 annan lillgång formelli överförs på en släkling sornvarken har råd all förvärva eller möjlighel all ulnytlja egendomen. Sådana falllorde visserligen ibland kunna bemäslras redan enligi gällande regler, menmyndigheterna slälls ofla inför avsevärda bevissvärigheter. Deras arbeleskulle enligi kommissionen underlättas om man vid rältslillämpningen ulgår frånall iransaklioner med närslående moliverar särskild uppmärksamhel. Delåtergivna resonemanget har inte lett lill någol förslag frän kommissionen, t,ex. om ändrad bevisbörda. Syfiei med resonemanget är därför dunkelt Mentankarna leds till ell räilssysiem, enligi vilkel den enskilde hela liden harbevisbördan för all han har gjort räll för sig genlemol samhällel. En sådanordning kan inle godias. Belräffande förfaiiningsjörslagei kan anföras. I andra slyckel i punkl 1 av anvisningarna lill 53 § KL idess nuvarande lydelse sägs alt svensk medborgare som inle sladigvarande vislasi , likväl skall kunna anses bosalt här under vissa förhållanden. Andrastyckel i förslagel har, förulom all del avser även ulländska medborgare ochannal än uiflyitningsfall, fåll en skärpt innebörd genom formuleringen "-- - skall likväl anses bosall - ". Denna skillnad har inle allskommenierals i promemorian. kan inte anses förenligl med godlagsiiftningssed. I samma slycke lill nyssnämnda anvisningspunkt i förslagelhar nuvaran de lydelse "väsentlig anknylning" ersatts med "förbindelser ärstar kare". Detla uttryckssält återkommer också i förslagels iredje slycke där svensk medborgare förutsätts ha "de starkaste förbindelserna med ge" efler utflyttning. Kan han visa alt han underdenna tidhar hafl "slarkare anknylning" lill annal land skall han inle ansesbosall här. Del framgår inte av promemorian om någon skillnad är avsedd i belydelsen mellan/ör/i/;(c/e/i(' och anknylning. Kammarrällen kan inle finna någol moliv för en sådan skillnad och föreslår därför att, i rättstillämpningens intresse, terminologin förenhetligas. Kammarrällen i Göleborg tillstyrker förslaget i principoch anför: Kammarrätten finner det värdefullt atl, som utredningenhar föreslagit, anpassa de interna svenska reglerna om skattskyldighet till delmodellavial om hemvisi som har ularbelats inom . Utgångspunkten för förslagel om utvidgning av reglerna omskattskyldighet i är OECDs modellavtal. I modellavialei rangordnas deanknylningsmomenl som bör konstituera hemvisi och därmed skallskyldighel. Delprimära anknylningsmomeniel är därvid lillgång lill stadigvarande bostad. Haren person sålunda en bostad som stadigvarande står lill hans förfogande bara ien slal, så anses han ha hemvisi i den slaten. All kommissionen vill ha samma reglering för interntsvenskt vidkommande som i modellavialei framgår både av den allmännamotiveringen och av specialmoliveringen. Trols det nämns inte ullryckligen ilagiexten det förhållandet att vederbörande har sladigvarande boslad i Sverigesom etl avgörande anknylningsmomenl. Enligi kammarräUens mening är delnalurligl all så sker. På grund av del anförda vill kammarrätten förorda atlanvisningspunkten I lill 53 § kommunalskalielagen ges ungefär följandeutformning. "Såsom bosatt---- vislas här. 1984/85:175 43 Den som inte sladigvarande vislas i skall likvälanses bosall i riket om han här har en boslad som sladigvarande slär till hansförfogande eller om eljesl hans personliga och ekonomiska förbindelser medSverige är slarkare än dem han har med någol annat land. Om en----- är tillämpliga." i tillstyrker förslaget ochanför: Länssiyrelsen anser, all del är rikiigl och vikligi i högre grad än tidigare beaklar bindningar av personlig och ekonomisk arloch all man som kommissionen framhåller gör sig en helhelsbild av förhållandenav beiydelse för bedömningen av bosällningen, varvid olika faktorer måsle vägasin. Inle minsl när egendom i i samband med ulflyllning överlålils pånärstående är en sådan helhetssyn av slor beiydelse. Kommissionen föreslår vissa ändringar i Ireårsregeln. Sombakgrund ger den en tolkning av hur gällande räll lillämpas. Det vill docksynas som om kommissionen lagl för stor vikt vid innehållel i förarbelena ochför lilen vid den senare rällsulvecklingen. Kommissionens uppfatlning framgårdock inle hell klart eftersom dess intentioner, så som dessa beskrivils i promemorian,inle stämmer överens med den ändring i laglexlen som den föreslår. Kommissionens lagförslag synes ulgå från den uppfallningsom framgår av bevillningsutskotlels ullalande 1966:54. : "Då såsom huvudkrav för bosättning i uppställts del villkoret,all vederbörande skall ha sill egenlliga bo och hemvist här, lär därmed kunnaförslås att - dä ivekan råder rörande frågan om hans bosällning i elleri annal land - hans anknylning lill Svenge måsle framslå som del väsenlliga. Äranknylningen lill utlandet slarkare, kan han inte längre anses bosallhär". Enligt utskottets mening fick begreppet "väsenlliganknylning" inte lolkas exlensivt. Trols bevillningsutskotlels ullalande lorde rällspraxis hagåll i den riktningen all begreppel "väsenllig anknylning" iireårsregeln inle är detsamma som den väsentligaste anknylningen. Lagregelnsordalydelse ger även slöd för en sådan lolkning. Belysande rällsfall är härvidexempelvis RÅ 1968 ref. 9 och 1974 ref. 97. Del kan alliså konstaleras alt enperson kan ha väsenllig anknylning till irols all han har enväsentligare anknylning lill annal land. Eu sådani konsialerande bör även liggabakom kommissionens påstående (sid. 53) all ireårsregeln i princip är merlångtgående än hemvistreglerna i modellavial. Vid tillämpningen avhemvistreglerna i dubbelbeskallningsavlal lär nämligen den avgörande fråganofla bli lill vilkel land den väsentligaste anknytningen finns. Slulsalsen avdella blir, så som de angivna rältsfallen också visar, all en person kan haväsenllig anknylning till och anses bosall här enligi inlem rällsamiidigi som vid lillämpning av ell dubbelbeskallningsavlal bosällning ansesföreligga i den andra slalen emedan den starkaste anknylningen finnes lilldenna siat Om del således kan konslateras all bosältningsbegreppet iintern räll har en vidare innebörd än enligi gängse bosältningsbegrepp idubbelbeskall- Prop.1984/85:175 44 ningsavial uppkommer frågan om del är önskvärt allförhållandel är sådant. Enligi sina ullalanden i promemorian är kommissionenav den uppfaiiningen. Länssiyrelsen ansluler sig lill den bedömningen. kan i slorl anslula sig lill de bedömningarsom letl fram lill lagförslagels andra slycke. anser dock auförslaget fält en ulformning som kan medföra en alliför vid lillämpning. Enligtden föreslagna lagtexien omfaliar regeln nämligen envar som har någon anknylninglill under förulsällning att denna inte har slarkare anknylning lillnågol annal land. Del kan tänkas all en person som aldrig ens vislals i Sverigekan komma all anses bosall här. Som exempel kan nämnas medlemmar i enflyklingfamilj vilka spliiiras lill olika länder eller en person som ärvt enslörre egendom i och som inte har någon fasl anknytning till annalland. Exemplen kan synas konslruerade men visar dock på behovet av någoninskränkning. Enligt mening kan det vara lämpligt att påsamma sätl som vid treårs- (femårs-)regeln knyta an lill en tidigare bosällninghär. Efter mönster av vad som gäller vid icke yrkesmässig avyliring avaktier m.m. kan en tidsbegränsning göras. Det kan då föreskrivas atl regelnskall tillämpas endasl på den som vid något lillfälle somföregåll beskaliningsårel haft sill egenlliga bo och hemvisi här i rikel ellersladigvarande vistals här. En sådan ulformning av lagiexten, som för övriglsynes bättre stämma överens med de intentioner kommissionen anför, innebärenligt en lämplig avvägning av svensk räll all hävda beskattning. Belräffande länsslyrelsens slulomdöme saml vissa förslagtill ulformning av punkl I av anvisningarna lill 53 § KL i dess helhelhänvisas lill länsslyrelsens yllrande under avsnill 4. i Göieborgs och län anför: Vad gäller ändringen av bosällningsbegreppel delarlänsstyrelsen kom missionens uppfallning. Det är bra alt de inlerna reglerna för bosättning/ hemvisi anpassas lill modellavtal. För bättre anpassning till nämnda modellavtal borde dock enligt länsslyrelsens mening den nya texlen i andra slyckel anvisningarna lill 53 § KL kompletteras med begrep pel "stadigvarande bostad". Enligt kommentarerna, punkt 11, lillmodell avtalet (sid. 61 i den svenska översättningen) "ges företräde åt den statdär den fysiska personen har en bostad som sladigvarande står lill hans förfo gande." Det sägs vidare au "della krilerium är ofta tillräckligt föratl lösa tvisten." Begreppel har således en avgörande betydelse för beskattnings- frågan. Tillägget kan lämpligen inplaceras efter "om" på iredje radenoch formuleras sålunda "han har en boslad som sladigvarande slår lill hans förfogande och om.. ". Den föreslagna ändringen i andra stycket av anvisningarnatill 53 § KL innebär en anpassning av del skalleräiisliga bosällningsbegreppeltill de hemvisiregler som rekommenderar. Detta begrepp finner länsstyrelsenbältre anpassal lill nutida förhållanden än del i den äldre bestämmel- Prop.1984/85:175 45 är posiiiv till förslaget allskallskyldighel ska gälla för fysisk person oavsell medborgarskap. molbakgrund av de erfarenheter vi har i länel främsl vad gäller personerverksamma i enlreprenadfö-reiag. Länsrätten i anför: Regeln både i del nuvarande och del föreslagna andraslyckel i anvisningarna lill 53 § kommunalskalielagen all den som inle enssladigvarande vislas här i landet likväl skall anses bosatt här måsle utgöra enav de slörre hybriderna i svensk lagstiftning. Den som på ell engelskl godssammanbor med sin familj, med en husiru som yrkesarbeiar i och medbarnen i engelsk skola skall likväl anses bosall i av någol ekonomiskleller annal skäl. Vore del inle bällre alt söka finna något annat krilerium förbeskattning i - om della är önskvärl och möjligt - än alt låtsas attvederbörande bor här. Kommissionens påslående om atl förslagel om uividgning avbosällningsbegreppel ulgör en anpassning lill hemvislbestämmelserna i ;s modellavtalär irrelevant och vilseledande. För det första överiåler modellavialei lill den nalionellarällen i varje siat all avgöra vilka som skall anses ha hemvisi i den enskildaslaten. Modellavialets tolkningsregler iräder i funklion försl om någon ansesha hemvisi i mer än en avlalsslutande slal. För del andra måsle del ansesiveksaml om ell fritidshus kan godkännas som stadigvarande boslad enligtmodellavialei. Syftet med förslagen i belänkandel är uppenbarligen atlulvidga del svenska hemvislbegreppel för atl åsladkomma en siiuaiion av dubbelbosättning och därmed kunna åstadkomma anspråk på oinskränki skallskyldighel iSverige, för en person som i själva verkel inle bor här, på grundval avkrileriel cenirum för levnadsinlressena. Del hade varil ärligare om della sagtsrenl ut Del hade också varil ärligare och mera förenligt med svensklagsliflningslradilion om den skärpning, som ligger i all loku-lionen"skall kunna anses bosall" i andra slyckel av punkl I i anvisningarnalill 53 § kommunalskalielagen föreslagits ersall med formuleringen "skalllikväl anses bosall", hade kommenierals och motiverats i belänkandet. Länsrätten i anför: Länsrällen delar kommissionens förslag all delskalterällsliga bosällningsbegreppel bör anpassas till hemvistreglerna iOECD:s modellavial. Enligt modellavialei anses en fysisk person primärt ha siuhemvist i den stat där han har lillgång till en stadigvarande bostad. Om hanhar lillgång lill stadigvarande boslad i ivå slaler anses han ha siu hemvisi iden siai med vilken hans personliga och ekonomiska förbindelser är slarkasl(cenirum för levnadsinlressena). Av såväl den allmänna moliveringen som avspecialmoliveringen framgår inle annal än all kommissionen syftai lill all gedel inlerna bosällningsbegreppel samma innehåll som hemvislbegreppel imodellavialei. Föreslagen förfaitningslext upptar dock inle fillgången lillstadigvarande boslad som ell i försia hand avgörande anknylningsmomenl. Enligilänsrällens mening saknas dock anledning alt inle hell anpassa de inlernareglerna lill modellavialei. Om så inle sker innebär den Prop.1984/85:175 46 föreslagna lagtexien en utvidgning avbosällningsbegreppel. En sådan uividgning kan av olika skäl anias öka riskernaför konflikler stalerna emellan och dessulom medföra en inle önskvärd osäkerhetför den enskilde. Lokala skallemyndighelen i Slockholms fögderi har intetatl erinra mol förslagel och anför: Kommissionens förslag innebär all frågan om en personskall anses bosall utomlands inle snävl begränsas lill elt problem om var hanvaraktigt tagit "bo och hemvisi på viss utländsk ort". Denskrivbordsspaning som vederbörande myndigheter är hänvisade lill kan sällanskaffa fram hållbara bevis mol påståenden om bosällning ulomlands. Om uppmärksamhetenrikias mol "personliga och ekonomiska förbindelser med " blirdel i många fall hell klart all vederbörande ingalunda "övergiviirikel". Huvuddelen av de personliga och ekonomiska förbindelserna medSverige finns kvar trots all man flyltal ulomlands eller ålminslone skaffat sigen adress ulomlands. Lokala skaltemyndigheten i fögderi anför: För alt få bättre överensslämmelse mellan det svenskaskalterällsliga bosällningsbegreppel och hemvisireglerna i OECDs modellavialföreslår kommissionen att p. 1 anvisningarna till 53 § kommunalskalielagenändras så all fysiska personer som har slarkare anknylning lill än lillannal land blir obegränsai skallskyldiga i . Enligt den föreslagnaulformningen av anvisningen förlorar därigenom medborgarskapet betydelse, dåskatterättslig bosällning skall besiämmas enligt inlerna svenska regler. som lagregeln således utvidgas till alt gällaäven andra än svenska medborgare inskränkes emellertid tillämpningen genomkravel all de personliga och ekonomiska förbindelserna med skall varastarkare än dem med annal land. All ha väsenllig anknytning lill Sverigeulesluler inle all ännu slarkare förbindelser kan finnas med annat land.Möjligheterna all ulreda fakiiska omsländigheler som har beiydelse för altbedöma frågan om en person har väsenllig anknylning lill är ocksåbelydligi lällare än all utreda lill vilkel land de slarkasle förbindelsernafinns. För all ge bällre möjlighel alt hävdaskalleanspråk då sådana tillkommer landet enligt dubbelbeskallningsavlal skulledel enligi myndighelens uppfattning vara tillräckligt alt slopa reglernasnuvarande begränsning lill svenska medborgare. Den som har slarkareförbindelser med än annal land har sannolikl även väsenllig anknylninglill landel. Lokala skattemyndigheten i fögderi anför: Del är ofla svårt all hävda svensk intern räll med hjälpav ireårsregeln vid utflyilningsfall. Den försia och väsenlligasiehemvistregeln i de moderna dubbelbeskattningsavtalen är bosällningen. Har denutflyttade skaffat stadigvarande bostad (varakligl hem) i den andra slalen ochinie har bostad här, blir den skatterältsliga hemvisten - trots vårireårsregel - den andra slalen. och i viss mån är lyckliga Prop.1984/85:175 47 1 normalfallet dvs. verklig flyllning avhem-bostad lill annan slal med vilken vi har dubbelbeskattningsavtal, ärireårsregeln således ur spel. Det finns "skentransaktioner" också på dellaområde - skallskyldiga som försöker "glida" mellan olika slaler ochbetala skall där den är lägsl eller ännu bältre ingenslans. För denna kaiegorimåsle vi ha regler som Ireårsregeln för atl kunna binda dem skatterällsligi, omde har "cenirum för levnadsintressena" här. Förslaget innebär en omskrivning av ireårsregeln så atlden bällre överensslämmer med dubbelbeskaliningsavialens definilion avhemvisireglerna. Vidare avses regeln gälla alla skallskyldiga - oavsellmedborgarskap - som har "cenirum för levnadsinlresse" o.d. här. Lokala skallemyndigheten anser del rikiigl atl ändrainnehåll och formulering, så alt regeln bättre överensstämmer medinlernaiionell rättsutveckling. 1 fråga om de omständigheler som skall beaktas vidprövningen av bosällningslvisler har kommissionen hafl ambitionen altåsladkomma övergripande regler. Därvid har emellertid kommissionen använlallmänna lalesäll som ger föga vägledning för lolkningen, exempelvisfamiljeförhållanden och social anknylning. Dessa begrepp är hell oklara.Vidare anges avsiklen med utlandsvistelsen som en viklig omsländighel ulan alldel sägs hur denna skall faslslällas och bedömas. Kommissionensynes kräva en fullsländig avveckling av anknylningen till utan allbeakta att även i bona fidefall oftasl viss, om än obelydlig, anknylning lillSverige så goll som alllid består, Å andra sidan måste etl frågetecken resasinför del grundläggande villkoret för fillämpningen av de stränga reglerna försvenska medborgare i tredje slyckel i anvisningarna, nämligen all "svenskmedborgare inie vislas endasl lillfälligl ulomlands", Däresl en svenskmedborgare endasl lillfälligl vislas ulomlands och i övrigl i bör hanenligi gällande beslämmelser anses bosall i . Emellertid lordefoimuleringen inle överenssiämma med kommissionens inlenlioner. Deefterföljande reglerna skulle eljesl vara meningslösa. 5/lf avslyrker förslagel och anför: För den föreslagna ändringen av det skalterällsligabosältningsbegreppet anförs ell mera sakligl skäl, nämligen all ändringenskulle innebära en anpassning till de regler som rekommenderat sinamedlemsländer all använda i dubbelbeskallningsavlal, Hemvisireglerna i OECDsmodellavtal är emellerlid avsedda all lösa fall av dubbell hemvist, dvs. då enperson är skatterällsligi bosall i båda de avlalsslutande staterna enligtrespektive stals inlerna lagstiftning. Modellavialets regler är sålunda varkenavsedda eller lämpade som förebild för ett lands inlerna regler omskalierätlsligl hemvisi. Den avkommissionen föreslagna lydelsen av kommunalskalielagen 53 §, anvisningarnapunkl I, skulle för övrigl leda lill betydande lolkningssvårigheter ochrällsosäkerhet: faklorer som "familjeförhållanden", "socialanknylning" och "avsiklen med utlandsvistelsen" skulle härvidlaginnebära särskilda problem. Prop.1984/85:175 48 Vidare skulle förslagel atl tillmäta nära nog vatjeinnehav av faslighel, även frilidsbostad, betydelse vid hemvisibedömningenkunna medföra hell orimliga konsekvenser för den enskilde. Den som behåller sinfriiidsfas-tighet här vid utflyttning till ell land, med vilkel saknardubbelbeskallningsavlal. skulle exempelvis riskera atl för alllid blioinskränki skatlskyldig i bägge länderna. Svenska maskinbefälsJÖrbundet och Sveriges fartygsbefälsföreninganför; Förbundel vill påpeka att vissa sjömäns skattesituationkan komma atl negativt påverkas av de slrängare regler som föreslås ipromemorian angående presumiion för fortsatt skattskyldighet i och denföreslagna utvidgningen av bosältningsbegreppet. Sjöfart är i hög grad en inlernaiionell näring och delfinns ell belydande anial svenska medborgare som är permanent bosatta utomlandsoch som arbeiar i både svenska och ulländska fartyg. Detla förhållande har beaklalsnär del gäller sjömansskait genom all svenskar bosalta i utlandet beskattasefter en särskild låg tabell när de arbeiar ombord i svenska fartyg. Svenskamedborgare som är bosatta i utlandet eller önskar bosätta sig i ullandet ochsedan konlinuerligl eller arbetar ombord isvenskflaggade farlyg bör icke anses ha en sådan "starkare anknytninglill " som kan leda lill fortsall skattskyldighet i Sverige.Svenska rederier bedriver i betydande utsträckning s.k, cross-trade-trafik,dvs. trafik med regelbundna anlöp av utländska hamnar och ulan anlöpningavsvenska. Som exempel kan nämnas Transatlanticslinjeirafik under svensk flagg mellan och USAs västkust.Ombordanslällda som önskar ijänslgöra i denna trafik kan finna del naturiiglatl bosätta sig i eller i Förenta Stalerna.