prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — Vi instämmer till fullo i della förslagoch vill på nytt betona vikten av all statsmakterna bidrager till systemelsgenomförande genom att koppla möjligheterna att erhålla pristillägg till atlleverans sker till de föreningar, som inordnar sig i en samordning. 6.37----------------------------------- RegleringsföreningenSvensk Fisk ek. anser sig icke kunna bedömaom något av de tvä alternativa modellerna som skissats kommer all ge defördelar som utredningen vill uppnå. En mängd frågor har icke klargjortsbeträffande den praktiska tillämpningen, bl. a. hur den nuvarandeauklionsförsäljningen kan komma att påverka det tänkta försäljningssystemet. SvenskFisk anser liksom utredningen att en effektiv förstahandsförsäljning ochdistribution av fisk är nödvändig för atl fiskerinäringen även i fortsättningenskall utvecklas positivt. Det krävs också ett samarbete med beredningsindustrioch med olika handelsled. För att uppnå effeklivisering och ökat samarbetekrävs samordnade insatser i hela kedjan. 6.38---------------------- : Inte minst får KF understryka betydel sen av att söka skapa en ökad konsumtion av svenska sillprodukter såväl inom som utom landet. Detta kan ske dels genom en elTektivisering av distribution och marknadsföring av färsk fisk i och dels genom konsumentupplysning och andra konsumtionsbefrämjande ålgärder. När del gäller den framfida förväntade marknadsutvecklingen anser KF att 1984/85:143 92 ulredningen inte tillräckligt sökl analysera denna och drakonsekvenserna av utvecklingen - särskilt för sillfisket somväger så tungt i fiskprisregleringen. ----- Enligt KF:s uppfattning medför del första förslagetinte någon effekiiv lösning av den svenska fiskförsäljningen. Del avutredningen föreslagna andra alternativet till samordningsmodell med leveransav fisk till ett antal fördelningscentraler bör dock enligt KF:s uppfattningkunna vara en modell att bygga vidare på. En viktig förutsättning härför ärdock att dessa fördelningscentraler samarbetar inbördes för atl kunna erbjudakunderna ett lämpligt sortiment. Det är inom normprissystemet väsentligt allmarknadspriserna direkt påverkar avsättningspriserna och enligt KF; suppfattning är det tänkbart att en dylik modell kan innebära risker förprishöjande effekter för konsumenterna. Det är sålunda angelägel atl manytterligare analyserar och utvecklar denna modell för alt konslalera vilkabesparingar resp. effektivitetsvinster som kan göras jämföri med nuläget.Enligt ulredningens förslag skulle fördelningscentralerna ägas och administrerasav fiskarnas fackliga organisalioner men KF anser del tveksamt om man härigenomkan åstadkomma en tillräckligt marknadsinriktad organisation. Därför börkanske olika grupper som represenlerar både köpare och säljare delta ifördelningscentralernas verksamhet. Som KF framhållit tidigare i olikasammanhang är det väsentligt att konkurrensen inte elimineras och att denkonsumentkooperativa och den privata grossistverksam-helen med fisk intepåverkas negativt. KF får därför föreslå att man lägger detta förslag tillsamordningsmodell i botten och under medverkan av olika intressenter sökerkonstruera en ändamålsenlig lösning av förstahandsmottagningen med beaktandeav hela distributionskedjan fram till konsumenterna. KF anser det härvid varabetydelsefullt all man även söker utröna lämpliga vägar att tillskapa behövligaekonomiska resurser. 6.39 : Vår uppfattningär att man inom den fria konkurrensens ram kan uppnå en ökad effektivitetbland förstahands- mottagarna.---- Vi tror i och för sig att möjlighelen att öka konsumtionenär begränsad, men vi menar ändå att en kraftsamling av fiskare, förstahandsmoltagare, industri, partihandel, detaljhandel och berörda myndigheter kan leda till en viss ökning av konsumtionen. Varje åtgärd som kan bidra till atl förbättra marknadssituationen är positiv. Lämpligen bör en grupp lillsäiias med marknadsföringskunnigt folk från respektive part. I stället för en central exportförsäljning som enligt vårtsätt all se i många fall skulle minska den svenska exporten skulle man kunnagenom en flexiblare prissättning av JN eller stödja de erkäntdukliga exportörer som finns. Prop.1984/85:143 93 Vi säger nej till de samordningsmodeller som ulredningenföreslår och föreslår iställel alt kraftfulla åtgärder vidtas inomnormprissystemets ram för alt bl.a. öka effektiviteten blandförstahandsmoltagarna. ----- Branschens utveckling skall bygga på fri konkurrens. ----- Ökade insatser pä marknadsföring. 6.40---------------------------------------------------------------- Sverigessill- fisk- och skaldjursproducenters förening delar uppfattningen att mottagningen och distribulionen av fiskkan samordnas på elt mer effeklivi sätl. Det är föreningens uppfattning att delfinns möjligheter lill kostnadsbesparingar, exempelvis om antalet förstahandsmottagareoch kanske också anlalel landningsplatser minskas. Föreningen tillstyrkertanken pä samordning på de av utredningen redovisade grunderna. 1 båda förslagen ingår atl söka höja prisnivån påfiskråvaran totalt sett. Syftet med detla anges i första hand vara atl trygganormprissyslemet, vilkel föreningen sympatiserar med. Föreningen villemellerlid av konkurrensskäl varna för en alltför långtgående ambition i althöja prisnivån på fisk. Den svenska berednings- och konservindustrin ärberoende av den internationella prisnivån. Skulle man av fiskeripolitiska skälkomma alt höja prisnivån på fiskråvara alltför myckel, kan man hamna pä en niväsom medför all industrin kommer i en ofördelaklig konkurrenssituation, exempelvisi förhållande lill den danska industrin. En sådan situalion skulle enbari geutländsk beredningsindustri fördelar på svensk beredningsindu-slris bekosinad. Varje form av samordning bör, enligt föreningensuppfatlning, för alt vara lyckosam, marknadsorienleras. I detta sammanhang villföreningen påpeka alt ell mera marknadsorienterai fiske också kan påverkalönsamhelen i branschen genom bältre priser och större volymer. Ett exempel påbältre marknadsorientering är alt fisket tillmötesgår färskfiskmarknaden ochkonservindustrin i deras önskemål om kontinuerlig leverans av färsk råvara.Industrin behöver råvaror för produktion även mändagförmidda-gar, enkontinuerlig tillförsel av kolja för fiskbullelillverkning etc. Enfördelningscentral kan möjligen bidraga lill ett mera marknadsorienterai fiske,en koordinerad färskfiskmarknad och ett tillmötesgående av industrinsönskemål. 6.41----------------------------------------------------- ek. : Det förslag som presenteras av ulredningen är ju på inlel säll detaljerat.Självklart är det mänga frågor, som ställs och som del är svårt att få någrasvar på. Många frägor borde ändå besvarats för att del skall gå att ta konkretställning till förslaget. Vem har ansvarel för all fisken verkligen säljslill bästa pris? BFC eller centralen? Hur skall överskollen fördelas mellan de olikaförstahandsmoltagarna? 1984/85:143 94 Vemtar hand om färskmarknaden? Kanvi eller våra dotterbolag överhuvud tagel skriva långsiktiga avtal på hel fiskulan alt dessa kolliderar med leveransplikten till centralen? Hurkommer centralen all byggas upp? Kommer man atl överta en redan existerandeorganisation och sedan bygga vidare pä denna eller skall något helt nytlskapas? Hurmäter man resullat och effektivitet i centralen? Hurskall man praktiskt klara av distribution med flera hundra landningsplatser,som dessutom varierar frän tid till annan? Vihar förståelse för att en del av dessa frägor är omöjliga alt besvara inuläget. är det så att flera av svaren är viktiga att veta och/ellerfä utredda innan slutgiltig ställning tas lill förslaget. Våra frågor fär intelolkas så att vi är negativa till varje förslag till samordning. Ensamordning måste arbetas fram efterhand, där sten läggs på slen och därfiskarenas fackliga och ekonomiska organisationer kan gä enat framåt hand ihand, samiidigi som det kunnande som finns hos nuvarande förstahandsmottagareutnyttjas. Aumed elt administrativt beslut om leveransplikt i ett slag styra så gott som allsvensklandad fisk till en gemensam central, reser en rad problem, varskonsekvenser ingen kan överblicka. 6.42------------------------ Gävlefiskek. m.fl.: Undertecknade fiskarägda första handsmottagare på (region ) får härmed anföra följande: Vianser att den nuvarande förstahandsmottagningen fungerar bra. Mottagningen avsill/strömming och torsk har effektuerats avsevärt under senare är. Detta harskett successivt och fortgår alltjämt. Förstahandsmoltagarna har gått sammanlill större enheter och mottagnings- och beredningsanläggningar har förnyatsoch moderniserats. På har 11 fiskförsäljningsföreningar slagitssamman till 5. Kontakterna och samarbetet mellanfiskförsäljningsföreningarna liksom med den privata fiskhandeln harförbätlrals, dels genom ökad telefonkontakt och dels genom gemensammadiskussionsmöten. Några drastiska samordningsåtgärder anser vi inte behövervidtagas. Detav utredningen förordade förslaget till samordning ser minst sagt krångligt ut.Den angivna målsättningen instämmer vi helt i. Den föreslagna samordningentror vi däremot blir svår att genomföra. Vi ser inte atl en sådan åigärd kommerall medföra några förbättringar för fiskarna. Regleringsiekniskafrägor anser vi hör hemma i . Förbättringar av regleringen tror vikan genomföras inom normprissystemets ramar, exempelvis ändring av reglerna förhur lägstapriserna skall fastställas. 6.43-------------------------- Östersjöfiskarnasfiskcentral kommer att arbeta för alt Sveri- 1984/85:143 95 gesFiskeförsäljningsföreningars () genom stadgeändringar ändrarnamn till godkända förstahandsmottagares , och öppnas förmedlemskap för alla seriöst arbetande förstahandsmoltagare, föreningar ochprivata. Pristillägg borde sedan endast utgå för fisk levererad till detla Riksförbundanslutna förstahandsmottagare. ÖFCsslutsals av det ovanstående blir, atl den höjning av priserna som kan uppnås påfärsk fisk, avsedd att säljas över disk, icke kommer att kunna täcka koslnadenför en slor paraplyorganisation. Effeklen av en påtvingad sådan kommer såledesalt bli att fiskarena drabbas av ökade koslnader i stället för att erhållahögre priser, något som måste ses som hell oacceptabelt. 7.7Fiskeristyrelsen: Vattenbruk: delar utredning ens uppfatlning all det inle är moliveral att inordna odlingsverksamheten i licenssyslemel. Storsjöni : Styrelsen tillstyrker ulredningens förslag . Dessutomföreslär styrelsen alt det för laxfiske med laxlinor, laxdrivlinor och laxnät ocksä skall fordras särskilt lillstånd utöver yrkesfiskelicens. Motivet är del samma som framförts av kommittén i fråga om trålfiske efter siklöja dvs risken för överfiskning . Enledamot av styrelse () anför i särskilt yttrande:Undertecknad kan inte dela förslag om att det för laxfiskemed laxlinor, laxdrivlinor också skall innehas särskilt tillstånd utöveryrkesfiskelicens. Innehav av yrkesfiskelicens bör enligt min menig varatillfyllesl för bedrivande av alla slags fisken. För närmare argumentationhänvisas lill SFRs yttrande över Laxfiskeuiredningens förslag. 7.9Statens naturvårdsverk: Vattenbruk:------ Det är angeläget att redanfrån början se lill att miljövårdsinlressena inte kommer i kläm. Bland annalmåsle de miljömässiga konsekvenserna av elt utvidgat vattenbruk vara klarlagdaså att tillståndsgivande myndigheter i förväg vet hur problemen skall mötas.Vidare är det viktigt att resurser och lid avsätts för alt i förväg kunnaplanera för hur vattenbruket skall kunna tillåtas expandera geografiskt, sä att"frontalkollisioner" med exempelvis mer betydande naturvårdsintressenkan undvikas. Slulligen bör man beakla vikten av att den akvatiska faunan inteytteriigare utarmas genom etl utökat vattenbruk. Således bör inte vattenbruk fåbedrivas med arter som kan tänkas medföra att inhemska, naturliga arter slås uteller minskar drasiiski. Det blir sannolikl nödvändigl alt faslslälla reglersom dels föreskriver vilka arter som får bli föremål för vattenbruk, dels angerhur anordningarna skall vara ulformade för att förhindra rymning. Prop.1984/85:143 96 7.13 Kammarkollegiet: Vallenbruk:- Kollegiel inslämmerhell i ul redningens uttalande att det krävs en översiktlig planering pä och regional nivå för att bestämma var vattenbruk bör kunna bedrivas. 7.16 : Slalislik: SCB vill i detlasammanhang betona, atl även om det vore praktiskt möjligt all inhämtafångslområdesdata via avräkningsnotorna, så skulle detta inte kunna ersätta denmångsidiga informalion som i övrigl inhämtas via loggbokssyslemet.Uppläggningen och omfattningen av det toiala uppgiftsinhämtandel pä fiskelsområde är baseral på de rekommendationer som utarbetats av Förenta Nationernasjordbruks och livsmedelsorganisalion (FAO) och Internationella rådel förhavsforskning (ICES). Efler atl lidigare ha varit bristfällig betraktas numeraden svenska rapporteringen lill dessa organ som helt lillfredsställande. Föratl det skall vara möjligl att även i framliden fullgöra dessa åliggandenfordras som elt minimum atl de båda nämnda informationssystemen intebegränsas. Viss översyn av den regionala redovisningen av fångsternai synes dock påkallad med anledning av att säväl ICES som denBaltiska beslutat alt från samtliga Östersjöstater infordrafångsidata per 10-12 delområden av . Dessa områden byggerhuvudsakligen på del rutnälssyslem som används i fiskeloggböckerna. Del lolalafängslutlagel i måsle alltså kunna fördelas regionalt pä dessadelområden och rapporteras till ICES. Detta uppdrag åligger SCB. Fiskekommillén föreslår inle nägra förändringar i gällandeloggbokfö-ringsregler men understryker vikten av att uppgiftslämnandetförenklas och bättre anpassas till det fakiiska behovet. SCB ansluler sig gärnatill denna ståndpunkt men vill bestäml varna för sådana förenklingar elleranpassningar som medför att underlaget för den regionalt fördeladerapporteringen från till internationella organ äventyras. 7.20 i vill ocksåunderstryka bety delsen av all en översiktlig planering på och regional nivä startas, som belyser nuvarande och framtida anspråk på vattenområden för bl.a. 7.22 i biträder förslagelom planering för 7.28 i : Vattenbruk: Delmåste anses rimligt all låta fiskodlingsverksamhelen slå utanförlicenssystemet. Det är angeläget atl se till att denna verksamhet får bedrivasutan onödig kontroll eller prövning.---- i :--- delar kommitlénsmening all det bör vara möjligt att begränsa denna rätt lill fiske omdet skulle visa sig 1984/85:143 97 nödvändigltill förmån för yrkesfisket och att sådan fråga bör prövas av länsstyrelsen.Med hänsyn lill all yrkesfiske bedrivs i så ringa omfattning i tordebehov av sådan reglering inte föreligga. 7.30Delegationen för samordning av havsresursverksamheten: Vattenbruk: ---- DSHvill peka på behovel av en helhetssyn när det gäller åtgärder inomsåväl yrkesfisket som vattenbruket och att dessas möjligheter att kompletteravarandra som näringar beaktas. 7.33Sveriges fiskares riksförbund: Vattenbruk:---------- Vi instämmer -kommitléns förslag att de odlare som sä önskar skall kunna ansluta sig lill ensamordning av försäljning och distribution. Det är i prakUken ingen skillnadmellan marknadsföring av fisk som är odlad eller om den är villfångad. Storsjöni : SFR inslämmer helt i kommitténs förslag att dessa frägor bör skötasgenom regionala regleringar. Slalistik:--- Viär övertygade om all loggböckerna skulle kunna undvarasgenom en komplellering av avräkningsnotorna. 7.35Vattenbrukarnas riksförbund: Vattenbruk: Förbundet instäm mer hell i utredarnas uppfatlning om att kommuner och länsstyrelser omgående bör planera sina vattenområden så att vattenbruket kan få utnyttja lämpliga områden för odlingsverksamhet utan atl komma i konflikt med andra vatteninlressenter. Förbundet anser vidare liksom utredarna att vattenbruket inte skall omfattas av yrkesfiskets licenssystem, och att näringen inle heller skall inordnas i det prisregleringssystem som gäller för yrkesfisket. Beträffande frågan om gemensamma marknader för odlade och fångade produkter anser förbundet atl detta är önskvärt och möjligl, men atl detta i så fall kräver omfattande effekfiviseringar och nytänkande inom fiskets försäljningsorganisationer. 8.8Statens jordbruksnämnd: Med hänsyn till de av kommittén accepterademarknadsprognoser som jordbruksnämnden gjort samt det faktum atl tullen förberedda produkter i allmänhet är högre än för råvaran, synes det tveksamt meden ytteriigare utbyggnad av beredningsindustrin för export. 7 1984/85. Prop.1984/85:143 98 Bilaga3 den 3 juli1984 103 33STOCKHOLM Tu/ Samordningen inom det svenska fisket rtUi\.r'. ÄfiObrt fil|islr»rn Ink 188;-07-o Vi ser synnerligen allvarligt pi samordningstanken och vi är givetvis villiga att bidraga med olika lösningar som gagnar fiskarkiren. Frågan har stötts och blöttsvid olika saimankomster inom fiskets organisationer . Det har varit svlrt att finna förslag t11l lösningar,som a11a kunnat ställa sig bakom. har vi dock enatsom denna skrivelse med förslag till samordningslösningar. 1/ Sanering av förstahandsmottagarna Denna punkt anser vi ar den absolut viktigaste att lösa först. Vi anhåller därför att Jordbruksministern uppdrar it och ek. att skyndsamt se över förstahandsmottagningen. har vi ca 200 förstahandsmottagareinom landet. Antalet bör utan olägenheter kunna reduceras till ca 25 - 50 st., fiskarägda och privatägda.Krav bör ställas på förstahandsmottagaren att denne lämnarnågon form av säkerhet föratt prisregleringsavgifter inbetalas och att fastställda bestämmelserföljs. Prisstödet tillfiskaren bör kopplas så att det endast utgår för leveranser gjorda till godkända förstahandsmottagare. 2/ Ändring av reglerna för lägstapriserna För att ge möjligheter till konkurrens på lika villkor börlägstapriserna gälla fritt köparen(inom landet) respektive fritt utförselort(vid export). Oetta kommer att gynna de föreningar (och dess fiskare) som har god kvalité på sinvara,eftersom köparna i första hand kommer att göra sina inköp hos dem. 3/ Gemensam försäljningsorganisation Någon ny paraplyförsäljningsorganisationär vi för närvarandeinte mogna för. Det beror givetvis på att a11a har misslyckandet med i alltför färskt minne.Istället har vi beslutat att utse enprisdelegation. 4/ Föreningarna tillskapar enprisdelegation Prisdelegationen har till uppgift att fastställa marknadspriserna för olika ändamål (human konsumtion, industri, export, filépriser m.m.). Priserna skall vara flexibla, beroendepå tillgång och efterfrågan.Fångstbegränsningar böräven kunna vidtagas avprisdelegationen när tillgången påmarknaden är for stor. I sammanhanget fårvi inte glöinna bort att vi tar uppbetydligt större fångster än vad marknaden efterfrågar - med resultat att priserna ligger vidbottennivån (lagstapriset). Prisdelegationen skall bestå av en representant från vardera väst-, syd- och 1984/85:143 99 Representanterna skall vara de som bäst känner marknaderna. Med de föreslagna åtgärderna räknar vi att fiskarna skall kunna få bättre betalt för sina fångster, som kostnaderna för regleringssystemet minskar. Ifall Jordbruksministern inte anser våra föreslagna åtgärder vara i linje med densamordning som åsyftas, eller om de är otillräckliga, förväntar vi oss ett förslag till samordning från Er sida, vilket fiskarna då fir ta ställning till. FÖR DEEKONOMISKA FÖRENINGARNA ' :. Prop.1984/85:143 100 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse avStockholms läns flskförsäljning ek. m. fl. om samordning av flskförsäljningen Efter remiss har yttranden avgetls avnäringsfrihelsombudsmannen, Slaiens pris- och kartellnämnd, slatensjordbruksnämnd, slalskontorel, riksrevisionsverkel, . för., Kooperaliva förbundel,och sill-, . motsätter sig tanken på atlantalet förstahandsmoltagare begränsas lill etl mindre antalauktoriserade motta gare. NO motsätter sig också atl försäljningsföreningarna tillskapar en prisdelegation med uppgifl all fastställa marknadspriserna för olika ända mål kunna vidla fångstbegränsningar. NO avstyrker del framlagda förslaget till samordning. Statens pris- och kartellnämnd anser inle all antaletförstahandsmottagare SPK avvisar vidare tanken på enprisdelegation. Enligt SPK:s mening finns det-- en belydande risk för altkonsumen lernas tillgång lill färsk fisk skulle komma au minska om antalet första handsmottagare begränsades. Förslaget till ändrade regler för lägstapriserna är enligtSPK:s mening något oklart. Koslnaderna för alt genomföra sådana ändringar börberäknas och övriga konsekvenser av förslaget undersökas innan del år möjliglatt la slällning till förslaget. :-- Enligt jordbruksnämndensuppfallning synes antalet förstahandsmottagare vare sig vara alltförstort eller de senasle åren ha ökat särskilt kraftigt. -------- Vad gäller säkerhet för prisregleringsavgift harjordbruksnämn den enligt gällande författning inte möjlighet att uppställa sådana krav. Vilken säkerhet som skall ställas för alt fastställda bestämmelser skall följas undandrar sig nämndens bedömande. I skrivelsen anges som ett ytterligare önskemål altdefinilionen av läg slaprisel ---- skall ändras från att gälla fritt köparen till frittutförselort. ----- har tidigare uppmärksammat dettaproblem och Prop.1984/85:143 101 undersökt olika möjligheter alt lösa det. Förulom denlösning som anges av SLF, skulle problemel kunna lösas genom atl exempelvisliigslapriserna. det lägslapris lill vilket varan får försäljas,differentieras för de olika kustslräckorna. Lägslaprisel för den fisk som försiland på ostkusten skulle kunna sällas liigre än för den fisk som landas påvästkusten. En annan möjlighet iir att liigstaprisel iindras att gällaavräkningsprisei till fiskaren, dvs. fiskaren får avräknas minst ell visstpris. avser att återkomma lill detta problem iannal sammanhang. ----- Det är enligt jordbruksnämndens uppfallning oklartvad förslaget [prisdelegalion] skulle innebära i prakliken. Nämnden villdock peka på all lägstapriserna, vilka faslslälls av . är ellviktigt element i normprissystemet. Skulle dessa priser sättas ur spel genomprisdelegationens inrällande, kan jämvikten i normprissystemel rubbas ochsystemel därmed upphöra alt fungera på avsell säu. har ingel all anföra utöver vad som saglsfom förslagen i belänkandet Bättre yrkesfiske]. :-------------------- Detomtalas atl man ser allvar ligt på samordningstanken och är villiga att bidraga lill lösningar som gagnar fiskarkåren. SFR konstaterar detla med lillfredsställelse. Del bör mot den bakgrunden vara möjligt all finna lösningar. Dock vill vi under stryka atl SFR pä fiera punkler inle delar de ekonomiska föreningarnas uppfattning. Denna fråga [ändring av reglerna för lägstapriser] harlagits upp i prisförhandlingarna och har varit föremål för ingåendediskussion. Det råder stor tveksamhet om i vilket led lagstapriset börfaslslällas. Avräkningsprisledel är det vanligaste förslaget frän fiskare,vilket SFR också föreslagit. Vi släller oss tveksamma lill föreningarnasförslag. SFR anser alt en paraplyorganisation är nödvändig omförsäljning och distribution skall kunna samordnas. ----- SFR kan inte tillstyrka att de ekonomiskaföreningarna skall besluta i ransoneringsfrägor. Nuvarande låga priser anses bero på atl svenskl fiske görför stora uttag. Dessa synpunkler slår i direkl strid med de åsikter SFRhävdar. Vi anser att svenskt fiske skall utnyttja de kvoter och fisktillgångarsom slår till förfogande, bereda och försälja dem. Vi förvånar oss överaltföreningarna har en annan målsättning. Tydligen anser man att fiskefiottanskall reduceras. Även detta står i direkl slrid med fiskarekårens syn påsvenskt fiske och dess framlid. Prop.1984/85:143 102 ekonomisk förening:------ Om Svensk Fiskåläggs en gallring av förstahandsmottagare är del ur rättssäkerhetssynpunktett oeftergivligt krav alt föreningen av statsmakterna erhåller entydiga,detaljerade och specificerade normer för denna myndighetsutövning. ----- Frågan [ändring av reglerna för lägstapriserna]aktualiserades bl.a. i samband med diskussionerna om det nya normprissystemeloch är f. n. föremål för behandling hos jordbruksnämnden.