prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Svenska institutetadministrerar dels ett program för expertulbyte mellan ocbu-länderna, dels en försöksverksamhet med kulturutbyte med och delsett särskilt u-stipendieprogram för sökande från för högre studier i . BITS beräknarpreliminärt alt 3 milj. kr. behövs för expertutbytesprogrammet förbudgetårel 1985/86. I väntan på utvärdering beräknar BITS elt behov av 2 milj.kr. för kulturutbyiesprogrammet och av 1,5 milj. kr. för det nyligenpåbörjade u-stipendieprogrammet. BITS föreslår att det slutliga beloppet förde tre programmen och beloppets fördelning mellan dem får fastställas av BITS . U-krediter ärstalsstödda krediter som med utnyttjande av biståndsmedel kan lämnas påmjuka villkor till vissa för att finansiera svenska varor och tjänster i projekt som främjar dessaländers ekonomiska och sociala utveckling. I förta årets budgetpropositionredovisades en utredning av detsystem för u-krediter som infördes , och vissa förslag till ändringar i systemet framlades. beslötvåren 1984 om sädana ändringar atl gälla . Dessainnebär att u-kredi-ternas karaktär av utvecklingspolifiskt instrumentförstärks som helakostnaden för de uppmjukade kreditvillkoren kommer att belasta anslaget C 8. Övriga u-landspolitiska insatser m.m. Huvudansvaret för kreditbesluten läggs på BITS Underförberedelserna för införandet av det ändrade systemet har BITS övervägt olikamöjligheter att undvika kursrisker. En intern utredning som BITS låtit genomföra utmynnar islutsatsen att kursrisker kan medföra storavariationer i belastningen på anslaget. BITS saknar f.n. kompetens för den bankmässiga och för BITS övrigaverksamhet främmande arbetsuppgiftenatt följa växelkursutvecklingen och föreslå eller vidta de åtgärder som erfordras för att minimera framtidaanslagsbelastning p. g. a. valutaförändringar.Risken till följd avväxelkursförändringar skulle bortfalla om fick möjlighet atl för BITS:s räkning föra konto iannan valuta än svenska kronor. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 102 I sinanslagsframställning anför BITS atl utbetalningarna ökat med i genomsnitt per är och atl deadministrativa kostnadernas andel av utbetalningarna sjunkit från 6,till1,och beräknas minska till 1 %1984/85. Beredningenframhåller atl dess kapacitet inte motsvarar vei-ksamhetens omfattning.Administrationen av tekniskt samarbete och ini.ernationella kurser år särskilt resurskrävande.Beredningen föreslär därför att den tillförs en tjänst som förstebyråsekrelerare för internationella kurser och en enhetschef för tekniskt samarbete. Därutöver begär beredningen 50000 kr.för databehandling inklusive ordbehandlingsutrustning. Beredningen förordar all drygt 3,8 milj.kr. anvisas för /86 förbestridande av de administrativa kostnaderna. inleddesin verksamhet ijanuari 1979. En utvärdering av resultat och erfarenheter har utförts av fonden. Fonden har i anslagsframställningen redovisatden gjorda utvärderingen och pekat på behov av åtgärder från statsmakternassida för att öka fondens kapacitet. Framställningen utmynnar i ett förslag om attfondens grundkapitalökas med 200 milj. kr. till 300 milj. kr och att kapitaltillskottet utbetalas med 65milj. under vardera /86 och 1986/87 och med 70 milj.kr. under /88 . anför vidare att det, även iframtiden, kommer att fmnas behov av stödtill utbildningsinsatser i anslulning till projektens inledande driftfas samt komplettering av utlåningsmöjlighetermed mjuka lån. anser sig kunna konstatera attefterfrågan finns på en ökadverksamhetsvolym från intressenter både i u-Iänderna och i . Samtidigtpekar hittillsvarande erfarenheter på att större insatser kan komma att behöva göras av fondens personal än mantidigare räknat med för att gjordainvesteringar skall kunna leda till lönsam drift. Detta slag av insatserställer speciella krav på erfarenhet och kunskap hos SWED-FUND:s personal. Fonden anser sig böra begränsasig lill en verksamhetsnivå sominnebär atl 68 ärenden om nya projekt eller tilläggsinvesteringar förs fram till beslut. Dengenomsnittliga insatsen i dessa beräknastill 7 milj. kr. Vid slutet av nästafemårsperiod skulle därmed antalet projektunder förvaltning uppgå till ca 50. De finansiella åtagandena för dessa skullevara drygt 400 milj. kr. För att genomföra ett sådant program behövs ellkapitaltillskott på 200 milj. kr. För teknisktbistånd och mjuka lån står medel till förfogande, framför allt inomanslag som disponeras av BITS men också inom ramen för del av SIDA förvaltade bilateralabiståndet. 1984/85:100 Bilaga 5 103 En av är att överföra kunnande lill u-ländema om ledning och drift avindustriell verksamhet. insatser riktar sig till länder med enförhållandevis låg utbildningsnivå och outvecklad infrastruktur. I sådanaprojekt kan det vara svårt atl inrymma finansiering av de insatser förutbildning och förelagsledning som krävs för en framgångsrik drift av defärdiga anläggningarna. I den mån tekniskt bistånd från svensk partner behövertillgripas i sådana projekt, tvingas projektförelaget bära personalkostnadersom är förhållandevis höga, särskilt i jämförelse med vad som är normall vidavlöning av lokal personal. Projektföretagen står därför ofta inför problemetatl under en inledningsfas bära de särskilda koslnader som sammanhänger medtekniskt bistånd från svensk partner eller eventuellt annan extern expertis -in lill dess atl projektföretagets ordinarie personal kan självständigtombesörja drifien. Projektföretaget kan vanligen inte finansiera sädanakoslnader ur sitt rörelseresultat. I några projekt harbehovet av finansiering för detta ändamål kunnat tillgodoses av av . Medelsbehovet för ändamålet har av uppskattatstill 5-10 milj. kr. För projekt i programländerna är del under vissaförutsättningar möjligl all ordna finansiering inom del av SIDA administreradebilaterala biståndet. framhåller altfondens projekt kräver specifik utbildning l.ex. i tekniska frägor samtdriftledningskunnande. Behovet av utbildning och driftledningskunnande utifrånhar enligt visat sig vara betydligt störte till såväl tidslängd somomfattning än vad som tidigare antagits. förutsattes alt dessakostnader skulle kunna inkluderas i projektens investerings- ochdriftskostnader. Framför allt i fattigare länder och i mindre projekt saknasinte sällan sådana förutsättningar. När nu ell växande antal projekt går in isitt genomförandeskede förutser etl väsentligt ökat behov av teknisktbistånd. Det stöd som kan erhållas genom BITS bör härvid enligt fonden utvidgaslill alt omfatta även olika former av stöd lill driftledningsinsatser. BITS harlämnat utfästelse om bidrag med sammanlagt ca 9 milj. kr. tillutbildningsinsatser i fem sådana projekt. BITS, SIDA och riksbankensom lämnat synpunkter pä framställning anser att det principiellaresonemanget bakom SWED-FUND:s bedömning år riktigt och att det därför ärrimligt att med biståndsmedel under en begränsad lid bidraga till utbildnings-och driftledningsinsatser som är nödvändiga för alt få igång en verksamhel.BITS delar uppfattning all projekt bör väljas och utformas sä alt denormalt förmår bära sina egna koslnader. Undantag bör ske i särskilda fall, t.ex. när projekten är förhållandevis små och därför har svårt att bärautbildningskostnader eller när mottagarlandet ingår bland de fattigasteländerna. BITS tillstyrker användning av biståndsmedel för driftlednings-stödav det slag föreslagit. 1984/85:100 Bilaga 5 104 Lån frän tillprojektföretagen lämnas i princip till marknadsmässiga villkor som gertäckning för kosinad jämle skälig marginal för risk ochadministration. ullåningsränta utgör f. n. . Förstudierna beträffande gjorda insatser har pekat på attprojekten i och för sig kan bära marknadsmässiga lånevillkor. Om generellasubventioner införs för atl reducera kapitalkostnaderna föreligger risk försnedvridning i projektvalet ur samhällsekonomisk synpunkt. Däremot har krav påförmånliga villkor kommil till alll starkare uttryck frän de valutavårdandemyndigheterna i flera länder. prövar f.n. olika alternativ förränlesällning som i någon mån tar hänsyn till dessa önskemål utan atl principenom marknadsmässighet i långivningen behöver överges. I några fall har det visatsig möjligt att utnyttja u-krediter i anslutning till SWEDFUND-projekt. I sin framställningredovisar överväganden om en kreditform med koncessionella villkorsom är bättre anpassade lill utvecklingsländernas situation än ;snuvarande långivning. En sådan läneordning skulle kunna liknas vid Nordiskainvesteringsbankens projekt-investeringslån som medger finansiering dock utankoncessionella inslag av t.ex. infrastmktur, rörelsekapital ochigångkörningskoslnader i projekt i vilka det föreligger ett intresse frånminst tvä nordiska länder. anser det vara lämpligt att frågan om attinföra ett sådant kreditsystem närmare utreds. finansiellaåtaganden överstiger redan nu fondens grundkapital om 100 milj. kr.Utbetalningarna uppgår till ca 60 milj. kr. och beräknas nå 100 milj. kr. bemyndigande att med statsgaranti låna upp medelpä kapitalmarknaden kommer därför att behöva tas i anspråk inom en nära framtidmed mindre ytteriigare kapitaltillskott lämnas. anser sig behöva eti.kapitaltillskott /85-1988/89 på 200 milj. kr. Efteratl ha övervägt olika sätt alt tillföra detta fillskott, har fondenstannat för utvägen att begära en höjning av grundkapitalet i kombination medatt länebemyndigandet utnyttjas. finner därföratt grundkapitalet bör ökas med 200 milj. kr. från nuvarande 100 milj. kr. till300 milj. kr. Härigenom erhålles en bas för investeringsverksamheten som gör att möjligheten till upplåning päkapitalmarknaden endast behöver utnyttjas i begränsad omfattning. 1984/85:100 Bilaga 5 105 Den förda bilaterala u-landspolitikeninom ramen för BITS, och har visat sig vara ändamålsenlig. Dethar visal sig vara effektivt för ekonomisk utveckling alt genom användning avbiståndsmedel knyta svenska institutioner och företag till u-landssamarbe-tetoch utnyttja deras intresse och kapacitet för alt utveckla elt brett samarbetemellan och de berörda . Det finns goda skäl all yllerligareutveckla denna verksamhet dels genom atl i vissa fall öka tilldelningen avbiständsmedel och dels genom att genom mindre förändringar i verksamhetensinrikining bidra till ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser på ettsamordnat sätl. Även med programländerna som mottar bistånd genom SIDA bör iökad utsträckning samarbete av det slag som bedrivs av BITS, i synnerhet inomramen för del tekniska samarbetet, vidare utvecklas. Delta har redan skettgenom användning av medel för konsulttjänster inom ramarna förutvecklingssamarbete med programländerna. Jag föreslår att SIDA /86 vidare utvecklar denna samarbetsform och i samråd med BITS,och framlägger förslag om hur denna verksamhel i fortsättningenbör bedrivas. I konsekvens med att enbetydande del av BITS verksamhel numera utgörs av u-kreditgivningen harregeringen beslutat att ändra myndighetens namn till beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete. Förkortningen BITS bibehålls. Den av BITS föreslagnaallmänna inriktningen pä det tekniska samarbetet förefaller väl motiverad. Deltekniska samarbetet har fungerat väl och visal sig vara en värdefullbiståndsform genom att andra resurser än biståndsmedel kan tillförasmottagariandet. Genom sin karaktär av bilateralt samarbete med inslag avgivande och tagande på ömse sidor har del blivit en i mycketuppskattad biståndsform. I många fall har dessutom det tekniska samarbetetfungerat som en inledning eller ett komplement till u-kreditsamarbelel. Jagdelar BITS uppfattning att en ökad satsning bör göras på utbildning förenskilda länder och internationella kurser liksom att finansiellt stöd börkunna lämnas i större omfattning än och att stödet tillförsöksutrustning ökas. Under innevarande budgetår beräknas tillgängliga medelkunna utnyttjas. Jag föreslår mot denna bakgrund att ett belopp om 122,6 milj.kr. anvisas för tekniskt samarbete under /86. Däri börinkluderas medel som beviljas av BITS för insatser för utbildning och driftledningi anslutning lill SWEDFUND-projekt. Jag beräknar ell medelsbehov istorieksordningen 10 milj. kr. för detta ändamål. Vidare bör 2 milj. kr. fäutnyttjas för konsultmedverkan för granskning och utvärdering avprojektförslag inom det tekniska samarbetet och u-kreditsystemet. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 106 BITS anser att det börvara möjligl att, om särskilda skäl föreligger, bidra lill insatser i sambandmed enstaka större kommersiellt finansierade investeringsprojekt. Jag föreslåratt dessa möjligheter prövas i ökad utsträckning, dä en sådan insats kan fä utvecklingsfrämjande effekt. bör medverka i utvecklingenav de internationella reglerna pä della område för alt förhindra all sädanautbildningsinsatser primärt används i exportfrämjande syfte och därmedsnedvrider den internationella handeln. Enligt BITS förslag börmedel för tekniskt samarbete kunna användas för Svenska institutets program förexpertutbyte mellan och , för kulturutbyiesprogrammet ochför u-slipendieprogrammet. I avvaktan på alt finansieringen avstipendieprogrammen vidare utreds, föreslär jag all högst 2 milj. kr. fåranvändas för all läcka kostnaderna för u-landsdelen av detgästsstipendieprogram som förvaltas av . Del samladebeloppet för insatser genom bör uppgä till högst 8,5 milj.kr. för /86. Det slutliga beloppet och dess fördelning mellan deolika programmen bör fastställas av regeringen. Utvecklingen avu-kredilgivningen har under /84 varit tillfredsställande. Denförstärkning av den biståndspolitiska inriktningen som förordats i prop.1983/84:100, bilaga 5 har genomförts i praktiken. Jag räknar med attu-krediterna som biständspolitiskt instrument skall verksamt bidra lill enbreddning av relationer med vis:ia som denekonomiska och sociala utvecklingen i länderna främjas. för u-krediterhar av BITS föreslagits till ett oförändrat belopp om 375 milj. kr. Den föreslagna oförändrade nivån beror bl. a. på att deadministrativa resurserna för en ökad verksamhetsnivå varit för små samtidigtsom lid fått utsättas för omläggningning av systemet och att den utvecklingspolitiskaorienteringen av u-krediterna stärkts vilket medgivit godkännande av färtekreditförslag än planerat. Efter en genomgången konsolideringsfas räknar jagändå med utt anslaget för u-krediter under det nästkommande budgetårel skallkunna ytteriigare ökas. Som BITS angivit i sin framställning finns det skäl atträkna med en viss ökning av kretsen av mottagarländer för u-krediter. En sådanutökning bör kunna uppnås genom att u-kreditsamarbete inleds med elt begränsatantal nya länder och framför allt genom att möjligheter undersöks att isamarbete med internationella finansieringsorgan och andra biståndsgivarefinansiera projekt, bl.a. i länder som inte erhållit u-krediter. Detkan i sädana fall röra sig om större projekt som genom sin omfattning intelämpar sig för enskilda biståndsgivare. Ökad medelstilldelning kan även visasig vara nödvändig för att upprätthålla nuvarande kreditvolymer om Prop.1984/85:100 Bilaga 5 107 pågående internationella överläggningar i vilkaSverige deltar leder till en överenskommelse om en höjning av gåvoelementei iu-krediterna. För /86 föreslär jag ett belopp om 475 milj. kr. BITS har begärtbemyndigande atl göra utfästelser om gåvoelement om sammanlagt 1000 milj. kr.Jag finner del mer ändamålsenligt alt BITS bemyndigande alt göra utfästelserbestäms i förhållande till de anslagsmedel som BITS har tillgängliga. Ungefärhälften av utfäsla belopp las erfarenhetsmässigt inte i anspråk förförbindelser. Utfästelser om biständsmedel för u-krediter bör därför få görasmed belopp som sammanlagl ulgör två gånger de tillgångligamedlen. Ändringarna iu-kreditsystemet trädde i kraft . Arbetet med atl detaljplaneraoch förbereda ändringarna i del lidigare systemet har bedrivits . Idetla arbete har det visal sig nödvändigl alt utreda vissa ytterligare mindretekniska modifieringar och förenklingar av systemet. Inom ramen för OECDdiskuteras bl.a. frägor rörande lägsta tillåtna gävoelement för u-krediter ochliknande former av stalsstödda krediter (associated financing, tied aidcredits). I delta sammanhang har bl.a. dryftats frågan om frän vilken tidpunktkredittiden bör räknas. De svenska u-krediterna redovisas f. n. enligt regler sominnebär att gåvoelementet i en kredit blir störte ån om kredittidens börjanbestäms enligt de normer som antagits av (). Iproposition 1983/84:100, bilaga 5 har anförts att kredittiden enligt dessanormer bör räknas frän tiden för kredilavtalets ikraftträdande. Med hänsyn lilldet pågående arbetet för att nä en ny internationell överenskommelse omberäkning av kredittidens början anser jag att hittillsvarande praxis börbibehållas. I internationellaöverläggningar har även en allmän höjning av gåvoelementen i u-krediter ellerliknande kreditartangemang diskuterats. Del kan därför visa sig nödvändigl altutreda förutsättningarna för en sädan höjning av gåvoelementei i u-krediterna.Jag förutsätter atl BITS gör erforderliga utredningar för atl vid behov kunnahöja förmänlighetsgraden. Inom ramen för det internationella samarbetet päbiståndsområdet har omständigheter framkommit som pekar på att del voreönskvärt atl del svenska systemet tekniskt utformas så att det bättre anpassaslill det internationella regelsystemets pågående och planerade utveckling. Enmöjlighet alt tekniskt förändra systemet är att utforma detta som tvåkomponenter, en biståndsdel som gåva och en återbelalningsbar kredil i ställetför nuvarande ordning där gåvo- och länemedel lämnas i en integreradtransaktion. Jag förutsätter att BITS genomför de utredningar som myndighetenbedömer som lämpliga i syfte alt i detta sammanhang förslärka systemetskaraktär av utvecklingspoliliskl instrument. Skulle tekniskaförändringar av det slag jag angivit bli erforderliga, kan dessa efter beslutav regeringen genomföras av BITS och andra berörda myndigheter ochinstitutioner. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Del har visal sigalt en betydande kursrisk kan komma all uppstå i det konto i kronor somriksgäldskontoret för för BITS räkning och där avsättningar ur biståndsanslaget görs för varjeu-kredil. Större delen avu-krediterna ges fr.o. 1984 i andra valutot än svenska kronor. Avsättningarna päriksgäldskoniorets konton görs i svenska kronor.En kursvinst eller kursförlust realiseras dä dessa medel omvandlas till annan valuta i samband med amorteringar ochräntebetalningar pä u-krediterna. De kursdifferenser som uppslårdebileras/krediteras BITS i samband med attavräkning sker. BITS har i sinanslagsframställning fäst regeringensuppmärksamhet på olika möjligheter att undvika kursrisker, bland annat alt geriksgäldskontoret rätt att föra konto i annan valuta än svenska kronor för BITS räkning. Enligt gängsepraxis skall förakontot i svenska kronor. Jag år inte nu beredd alt föreslå nägon annan ordning. Om systemet visar sig fåoförutsedda effekler får frågan tas upp till förnyad prövning. (varav lönekostnader) Lokalkostnader Sävälu-kreditsystemet som det tekniska samarbetet utvecklas mycket gynnsamt. Mina förslag rörande BITSverksamhet innebär er expansion av dennaoch att beredningen fär ytteriigare uppgifter. Beredningen bör därför tillföras ett mindre medelspäslag samt entjänst som byråchef med ansvar för det tekniska samarbetet. Medel för tjänstenställs till förfogande genom en omfördelning inom utrikesdepartementetshuvudtitel. Jag beräknar vidare50000 kr. BITS administrativa kostnader för budgetåret1985/86 beräknas till . 1984/85:100 Bilaga 5 109 Tekniskt bistånd till SWEDFUND-projekt Jag finner atl utbildningi driftledning i projekt där medverkar ocksä i fortsättningen bör stödjasmed biståndsmedel. Sådana projekt bedrivs enligt kommersiella principer menkan i vissa fall inte bära sådana kostnader, eftersom u-landspartnern saknarnödvändiga utbildningsresurser. I biståndsverksamheten i sin helhet har enväxande insikt utvecklats om atl ett långsiktigt stöd tillförvaltningsverksamhet är nödvändigl. Denna insikt har vunnits inte endastinom svensk biståndsverksamhet ulan åven inom t.ex. . Särskilt deminsl utvecklade synes ha behov av ell sådant långsiktigtförvaltningsstöd. När det gäller kommersiellt motiverade verksamhetär det dock rimligt att koslnaderna för elt mer långsiktigt driflledningsstödbelastar investeringskalkylerna och atl varje projekt ger tillräckligavkastning för atl kunna bära utbildningsinsatser. Slöd med biständsmedel bördärför normalt inte lämnas än . bör en inleobetydlig del av den utländska personalinsatsen finansieras inom ramen förprojektbudgeten. Utbildnings- och driftledningsinsatserna bör inte fä dominerai förhällande till övriga projektkostnader. Investeringar där sä blir falletlämpar sig bättre för traditionell biståndsverksamhet, där utbildningsbehoveni ett land kan bedömas i ett vidare sammanhang. Jag finner att beslut ombiståndsinsatser för SWEDFUND-projekt bör fattas utanför . Skullefonden själv få ansvar för denna verksamhet genom en särskildmyndighetsfunktion skulle risk för en sammanblandning av olika funktioner inomstiftelsen kunna uppkomma. BITS bör liksom tidigare fatta beslut omutbildningsinsatser i SWEDFUND-projekt och beräkna kostnaderna härför i sinanslagsframställning. Atl verksamheten i hög grad påminner om annan verksamhetinom utbildningsområdet som bedrivs av BITS talar härför. 1 fråga om projekt iprogramländerna finner jag det naturligt alt BITS vid prövning av bidrag lillSWEDFUND-projekt ges möjlighet atl utnyttja SIDA:s och i synnerhetbiståndskontorens erfarenheter. SIDA har ställt sig positivt till att BITSutnyttjar biständskontorens kapacitet för analys och uppföljning avBITS-finansierade projekt i programländerna. I vissa fall, då projekten haranknytning till verksamhet som SIDAstödjer, bör SIDA svara åven för eventuellt bidrag till utbildnings- ochdriftledningsinsatser. Belräffande atl frågan om en särskild kreditform med koncessionella villkor avu-kredilkaraktår utreds finner jag med slöd av remissyttranden frän riksbankenoch BITS atl vidare erfarenheter av användning av de nu existerandeu-krediterna för leveranser till projekt vari samarbetar bör avvaktasföre ell ställningstagande. 1984/85:100 Bilaga 5 110 Förstärkning av SWEDFUNDis kapital Jag finner skäl för enhöjning av fondens grundkapital. har visat sig ha goda möjligheter atlbidra till industrialisering avu-länder. De svårigheter som har mött i sin verksamhet ät av sammakaraktär som vatje organ som ägnar sig åt u-landssamarbele möter. a. brist på teknisk och administrativ kompetens i u-landet liksomkapitalbrist. Med hänsyn hårtill mäste ;s insatser liksom annanu-landsverksamhet ses i ett långt perspektiv där omfattande och långsiktigmedverkan från biståndsgivarens sida år oundgänglig. Höjningen av bör uppgå lill 150 milj. kr. Grundkapitalet kommer därefter att utgöra250 milj. kr. Höjningen bör ske steg för steg med hänsyn tagen till deerfarenheter som fortlöpande förvärvas inom ramen för fondens verksamhel. Isynnerhet bör erfarenheterna av utvecklingen av det industriella samarbetet medu-länder studeras, bl.a. mot bakgrund av fondens avsikter atl låna ut medeltill dessa med grundkapitalet som bas. Jag föreslår all 25 milj.kr. avsätts för /86 för förstärkning av grundkapital. Såsom framhöllsinledningsvis är belalningsbalansproblemen i de fattigare u-ländernabesvärligare än . Sjunkande exportintäkter och det högaränteläget har försämrat ländernas förmåga atl erhålla kommersiella krediter.Nedgången i kreditgivningen i förening med ett stagnerande biståndsfiöde harförsatt ett växande antal i akuta betalningsbalanssvårigheter både ifräga om importen av nödvändighetsvaror och betalningar av räntor ochamorteringar på utlandslån. Från har under senare är allt starkarekrav rests på långsikliga lösningar av deras belalningsproblem, varvid bl. a.ökad hänsyn borde las till deras återbetalningsförmåga som en rimligekonomisk utveckling skulle kunna bibehållas. Inle minst för fiera av deländer, med vilka samarbetar genom SIDA och BITS, har dessa svårigheterblivit ett avgörande utvecklingshinder.