prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Nämnden, som inrättades , arbetadeursprungligen huvudsakligen med frågor om villkor för samverkan mellan statenoch huvudman inom sjukvård, utbildning eller forskning. Nämndens verksamhel harsenare utvidgats till all omfattaolika staisbidragsfrågor och frågor om ändring av huvudmannaskap. 1984/85:100 Bilaga 9 89 bl.a. ärenden om förvärv eller överlåtelse avmark mellan stat och kommun. På nämnden ankommer också vissa uppgifterbelräffande tolkning och tillämpning av avtal inom nämndens verksamhetsområde. Nämnden består av enordförande som tillika är chef förnämndens kansli samt fyra ordinarie ledamöter med personliga suppleanter. finns etl kansli. För att biträda nämnden i de olika aktuellaförhandlingsfrågorna anlitar nämnden dessulom ell slort antal experter. 1984/85 Beräknad ändring 1985/86 Koslnader för utrednings- och förhandling.sarbete Omfattningen av nämndensverksamhet styrs väsentligen av i vilken ulslräckning nämnden fårförhandlingsuppdrag och uppdragens karaktär. Det är f.n. inte möjligtatt överblicka i vilken utsträckning pågående större utrednings- och förhandlingsuppdragkommer att kunna slutföras under innevarande budgetår eller vilka frågor someljest kommer att kräva utrednings- och förhandlingsarbete under budgetåret1985/86. Nämnden räknar med en i allt väsentligt oförändrad verksamhet undernästa budgetår. Anslagsbehovet ökar med278 . till följd av pris- och löneom räkning. Nämnden skall enligtgällande anvisningar redovisa ell huvudförslag. Ett sådant förslag innebär ett med ca . Nämnden vill fästa uppmärksamheten på att förhandlingsarbetets speciella karaktär innebär att tidtabell och tidsåtgång för förhandUngsverksamheten endast i begränsad utsträckning kan påverkas av nämnden. Nämnden måste också vara beredd att med kort varsel disponera om resursinsat serna. Mot denna bakgmndföreslår nämnden atl anslaget för nämndens verksamhet räknas till avmndat3850000 kr. för nästa budgetår. För nästa budgetår börmedel för förhandlingsnämndens verksamhet beräknas enligt ett ettårigt huvudförslagmed en reduktion om . 1984/85:100 Bilaga 9 90 Jag beräknar all anslagsbehovet ökar med 150000kr. Anslaget bör således föras upp med . i förslagel lillstatsbudget för /86. Jag hemställer atl regeringen föreslårriksdagen all lill för /86 anvisa ell förslagsanslag av 3 800000kr. Energibesparande åtgärder i statligabyggnader Nytt anslag (förslag) 50000000 Medel för dessa ändamålhar lidigare anvisais under elfte huvudtitelns anslag B 17. Bidrag tillenergibesparande åtgärder inom hosladsbeståndet m.m. Byggnadsslyrelsen handharmedlen lill energibesparande ålgärder i statliga byggnader exkl.affärsverksbyggnader och byggnader tillhöriga statliga bolag och fördelar dessatill de olika lokalförvaliande myndighelerna. arbetarfortlöpande med all minska förbrukningen av energi. De medel som slälls lill byggnadsstyrelsensförtbgande under delta anslag är avsedda både för verkels byggnader och förvissa övriga slalliga myndigheters fastighetsbestånd. Byggnadsstyrelsenfungerar som förmed-lingsorgan för medelstilldelningen till de övriga slalliga myndighelerna. Medel anvisashuvudsakligen lill ändrings- och ombyggnadsarbeten i befintliga byggnader ienbart energibesparande syfte. En redovisning för verksamhelen utarbetades1983. Koslnaderna för energisparålgärder i fastigheter som byggs om av främslandra skäl finansieras från andra anslag. Föreskrifterna iförordningen (1976:757) om vissa ålgärder inom siats-förvaltningen för attminska förbrukningen av energi följs upp. harhittills beslutat om ålgärder för en sammanlagd kostnad om 465 milj.kr., varavca 52 milj.kr. ännu inte hade belalals ul . Vid utgången avbudgetårel 1984/85 beräknas verkel ha fallat beslut om sammanlagt 555 milj.kr.,motsvarande del lolala besluts-utrymme som har meddelats. räknarmed att behöva lägga ut beställningar under /86 för ytterligare105 milj.kr. och föreslår all verkel ges ett beställningsbemyndigande pä dettabelopp. harbeslut om energibesparande åtgärder i statliga byggnader fattats för enkosinad av 555 milj.kr. Med hänsyn lill gjorda åtaganden förordar jag, eftersamråd med chefen för , atl ramen för budgetårel 1985/86fastställs till 75 milj.kr. 1984/85:100 Bilaga 9 91 Jag beräknar anslagsbehovet för /86 till50 milj.kr. Jag hemställer atlregeringen föreslår att 1. medgeatt beslut om energibesparande åtgärder i statliga byggna der meddelas inom en ram av 75000000kr. under /86, 2. till Energibesparandeåtgärder i statliga byggnader för budget /86 anvisa etlreservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 9 92 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m.förts upp med 11 166 milj. kr. Från anslaget bestridsskatteutjämningsbidrag lill kommuner och landstingskommuner enligt lagen(1979:362) om skalleuijämningsbidrag saml lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående del kommunala skatteunderlaget m. m. Yllerligareföreskrifier för bidragsgivningen finns i förordningen (1979:363) omskalleuijämningsbidrag. Jag har lidigare dennadag vid min anmälan av finansplanen för nästa budgetår (bil. I tillbudgetpropositionen) anfört att beredningen av frågor om den kommunala ekonomininför ännu inte är avslutad. Jag avser att senare anmäla frågan omanslag till skatteutjämningsbidrag under /86 i samband medsamlade överväganden om kommunalekonomiska frågor . Jag har föravsikt all föreslå regeringen att avge en proposition lill innevarande riksmölesom behandlar olika kommunalekonomiska frågor. 1 avvaktan på delta börförevarande anslag föras upp med 11 166 milj. kr. i förslagel lill statsbudgetför budgetårel 1985/86. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill Skaiteuijäni-ningsbidrag till kommunerna m.m. för budgetårel 1985/86 beräkna elt förslagsanslag av . Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen I statsbudgeten förinnevarande budgetår har anslaget Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen förts upp med 900 milj.kr. Från anslaget bestridsbidrag till kommunerna som kompensation för del intäktsbortfall som uppstår isamband med alt den kommunala beskattningen av juridiska personer upphör(prop. 1983/84:133 bil. I, FiU 39, rskr 422, SFS 1984:504). Första bidragsår ärår 1985. har bidraget beräknats till ca 1800 milj. kr. Hälften avbeloppet kommer att utbetalas /85 och anslaget har därför förtsupp med 900 milj. kr. Regeringen har i september 1984beslutat om preliminära belopp för varje kommun och jag kommer i början av år1985 all föreslå regeringen att fastställa de definitiva beloppen. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 93 Med hänvisning till vad jag har anfört under anslagetSkatteutjämningsbidrag lillkommunerna m. m. avserjag all senare anmäla frågan om anslag lill bidrag lill kommunerna med anledning av avskaffandet av förelagsbeskallningen under /86 i sambandmed samlade överväganden om kommunalekonomiska frågor . Iavvaktan härpå bör förevarandeanslag föras upp med 900 milj. kr. i förslagel fill statsbudget förbudgetåret 198.5/86. Jag hemställer all regeringen föreslår atl, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till Bidrag till kommunerna medanledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen /86 beräkna etl förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 9 94 Kostnader för vissa nämnder 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Frånanslaget bestrids f.n. utgifter för arvoden, expenser m.m. för resegarantinämnden. Medelsförbrukningen beräknas till oförändrat 20000kr. för /86.Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader för vissa nämnder /86 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisafioner m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagetbestrids f.n. bidrag till nordiska skattevelenska-pligaforskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknar jag tillavrundal . Anslaget bör således föras upp istatsbudgelförslaget med oförändrai belopp. Jag hemställer alt regeringenföreslår att tillBidrag till vissa internationella byråer och organisationer m.m. för budgelåret1985/86 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1983/84 Utgift 11749310 1984/85 Anslag 13 200000 1985/86 Förslag 16000000 Enligt förordningen(1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordonutgår bidrag av statsmedel fill sådana handikappade mo- 1984/85:100 Bilaga 9 95 lorfordonsägare som har befriats från åriigväglrafikskall. Bidragen moisvarar skallekoslnaderna för viss mängd bensin somför ägare av bil uppgår lill och för ägare av motorcykel lill 250liter . Bidragen ulgår i eflerskolt för budgelår. Ärenden om bidraghandläggs av riksskalieverkei. föreslår- med uigångspunkl i atl antalet bidragsberättigade inle vänlas förändras inämnvärd grad - att anslaget även /86 beräknas till 13 200000kr. Antalet bidragsberättigade beräknas därvid av verkel lill ca 11000. Denövervägande delen av dessa erhåller hell bidrag, I . Genom beslut av (prop. 1984/85:45, SkU 14, rskr 28) har bensinskatten höjls med per liter fr. o. m. . Hellbidrag kommer därför för den tid som påverkar ulbeialningarna under hudgeiårel1985/86 all ulgå med ca I . Jag förordar alt anslagetförs upp med . i slalsbudgetförslagel för budgelåret 198.5/86. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillvis.sa handikappade ägare av motorfordon för /86 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar Från della anslagbekostas statliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975: 1149) om slatligtinvesteringsbidrag för inventarieanskaffning. dels lagen (1978:951) om stalligiinvesieringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. Möjligheten tillinvesteringsbidrag upphörde . För budgetårel 1985/86 kan endaslbelopp på grund av överklagade beslut komma all utbelalas. Med hänsyn härtillföreslår jag atl anslaget förs upp med ell formelli belopp av I . Jag hemsläller atl regeringen föreslår all lill Bidrag lillvissa investeringar för budgetårel 1985/86 anvisa elt förslagsanslag av I 000kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 96 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från detta anslag bekostasexportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkreditstöd. Vid riksmötet1977/78 beslutade statsmakterna om olika ålgärder för all ge svenska företag ökade möjligheter attkonkurrera på likartade villkor som företag i andra länder i fråga om kreditervid export (prop. 1977/78: 155, NU 73, rskr379). Besluten innebar bl. a. att del exportkredit-stöd i form av ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader,som tidigare gällde för exportkreditavtal som ingås före utgången av , förlängdes till att gälla även avtal somingås under åren 1980 och 1981.Vidare kompletterades exportkreditstödet med en möjlighet för sådana företag,som inte har tillräckligt vinstunderlag för alt kunna utnyttja avdraget,att i stället få etl statligt s. k. exportkreditbidrag. Exportkredit som finansieras hos AB är iprincip undantaget från stöd.Gällande regler för exportkreditstödet återfinns i lagen (1978:401) omexportkreditstöd och förordningen (1978:401) om villkor för exportkreditstöd. Exportkreditstödkan alltså utgå i form av avdrag vid inkomsttaxeringen eller som bidrag. Ansökanom stöd görs i första hand hos exportkredilnämnden som prövar om de allmännafömtsättningarna för stöd föreligger. Ansökan skall göras hos nämnden före utgången av den tidinom vilken det sökande företagetskall lämna allmän självdeklaration för del beskattningsår dåexportkreditavtalet har ingåtts. På gmndval av exporlkredilnämn-dens beslut kan exportföretaget sedan yrka avdrageller ansöka om bidrag. Exportkreditavdragetinnebär att exportföretaget vid beräkning av nettointäkt enligt kommunalskattelagen(1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt får ett extra avdrag förstödberättigade kostnader. Ett yrkande om extra avdrag prövas i vanlig ordning vidförelagels inkomsl-taxering. Exportkreditbidragetinnebär att exportföretaget i stället för atl erhålla exportkreditavdrag fåruppbära ett statligt, skattefritt bidrag som motsvarar hälften avavdraget. Bidraget är ett substitut till avdraget och skall bara betalas ut när avdraget inte har kunnat utnyttjasi sin helhet och inle heller har utnyttjats till viss del. Ansökan omutbetalning av exportkreditbidrag prövas av riksskatteverket.Ansökningshandlingen skall komma in senasl efter det atl exportföretagetstaxeringar för beskattningsåret har vunnit laga krafl. Innan utbetalning sker måsteriksskatteverket undersöka om utrymme för fullt avdrag finns eller om företagetdelvis har utnyttjat avdraget. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 97 prövning sker i första hand på gmndval avlagakraftvunnet beslut om företagetstaxering. Om företagel begär det får prövningen dock gmndas på det beslut angående företagets taxering somföreligger när lar ställning till yrkandet om bidrag. Under de årmöjlighet funnits till exportkreditbidrag har endast ett fåtal ansökningar inkommit till . Då någon prognos för budgetår 1985/86 inte låter sig göras föreslår verket attanslaget tas upp med I . Någon tillförlitligberäkning av medelsbehovet under detta anslag är inte möjlig atl göra. Förutomsvårigheten att överblicka omfattningen av underlaget för exportkreditstödet är detomöjligt att fömtse taxeringsutfallet och de därav föranledda yrkandena om bidrag. Med hänsyn tillosäkerheten om vilket medelsbehov som kan bli aktuellt förordar jag att anslaget försupp med ett formellt belopp av . också i statsbudgeten för /86. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillExportkreditbidrag för /86 anvisa ett förslagsanslag av1000 kr. 1984/85:100 Bilaga 9 98 Lönsparande m. m. 1983/84 Utgift 182226262 1984/85 Anslag 200600000 1985/86 Förslag 168000000 Från anslaget bestridsutgifter för lönsparande. Nya lönsparandel, numera benämnt vinstsparandel,drar utgifter för vinstutlottning. Viss del av sparpremien bekostas också avstatsmedel. svararför administrationen av vinslsparandet. Riksgäldskontoretsadministrationskostnader bestrids frän särskilt anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Inom vinstsparandelanordnas två vinstutlotlningar . Utlotlningar-na som lill sin huvuddelbekostas av slaten skall äga rum närmast efter spararet.Vinstsumman i marsutlottningen skall uppgå lill en procent av det belopp somligger till grund för utlotlningen. Nämnda beräkningsunderlag härför år 1985uppskattats lill . Spararna deltar med det lägsla av saldona påvinstsparkontol vid de två senaste årsskiftena. skallvinstsumman uppgå lill av den på visst sätt beräknadesaidoökningen under spararet pä samtliga konton. beräknas nämndaberäkningsunderiag till ca 3 125 milj.kr. Medelsbehovel för vinster iutlotlningen beräknas mot denna bakgrund till 125 milj.kr. ochutlotlningen till 87,5 milj.kr. för statens del. Under /86kommer vidare atl utbelalas en sparpremie pä av den del avsparandet som fortfarande står kvar på kontot vid utgången av etl vartav . Premien bekostas av staten och bankerna med hälften vardera.Statens koslnader för sparpre-miering beräknas lill 43 milj.kr. Fullmäktige förordarsålunda all lill Lönsparandel m.m.anvisas elt förslagsanslag av 255,5 milj.kr. för /86. Sedan fullmäktige iriksgäldskontoret inkommit med sin anslagsframställning har beslutatändra reglerna för vinstsparandet. Beslutet innebär alt vinstsparandet fr. o.m. den skall drivas i bankernas egen regi med av bankernabekostade vinstutlotlningar. Enligt gällande övergångsbestämmelser skall dockstaten på sedvanligt sätt bekosta de utlollningar som sker i mars och september1985 samt de sparpremier som utfaller per . Någon av statenfinansierad vinstul-lotlning kommer inle alt hållas . Jag har ingen erinran mot fullmäkligesberäkningar av medelsbehovel 1984/85:100 Bilaga 9 99 för vinstullollningen och densparpremiering som skall ske för sparande påvinstsparkonto. Jag hemställer alt regeringen föreslår atl lill Lönsparande m.m. för /86 anvisa ell förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 10972241 Reservation 2027758 1984/85 Anslag 7000000' 1985/86 Förslag 7000000 pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /85. Enligt riksdagsbesluthösten (prop. 1983/84:30, FiU 13, rskr 72, SFS 1983: 890) inrättades en nyform av hushållssparande den . Allemanssparandel ersattedet s.k. skattesparandet. Den nyasparformen administreras av . Behövliga informafions- och utbildningsinsatserm. m. planläggs av delegationen för allemanssparandel. Det praktiskagenomförandel av nämnda ålgärder ankommer på riksgälds-kontoret. För alt upprätthålla ochutöka anslutningen till allemanssparandel kommer betydande informations- ochmarknadsföringsinsatser att krävas också under /86. Dessainsatser är nödvändiga särskilt med tanke på att sparformen har en låg grad avformell bindning samt att den skattefria bonusränlan på under det förstaspararet bortfaller för samtliga sparare /85. Fr. o. m. den I januari1986 gäller dessutom att ungdomars allemanssparande skall ge rätl till lån föratt underlätta bosättning och bostadsanskaffning. Vid genomförandet avbosparandet för ungdomar aktualiseras också frågan om särskildainformationsinsatser för denna sparform. Jag beräknarmedelsbehovet för information m.m. under /86 till 7 milj.kr.,varav 3 milj.kr. bör användas för särskilda insatser för att uppmuntraungdomars bosparande. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Information omallemanssparandel för budgetårel 1985/86 anvisa ett reservationsanslag av7000000 kr. 1984/85:100 Bilaga 9 100 Höjning av grundkapitalet i 1983/84 Utgift 31723725 1984/85 Anslag 34000000 1985/86 Förslag 36000000 Från anslaget bestrids f.n. utgifter förSveriges andel av höjningen av Nordiska investeringsbankens grundkapital.Sveriges inbetalning under /86 uppgår till 4,14 milj. SDR. Medviss reservation för eventuella förändringar i kronans värde i förhållande tillSDR beräknar jag medelsbehovel för nästa budgetår till avmndat . Jag hemsläller alt regeringen föreslårriksdagen att lill Höjning avgrundkapitalet i invesleringsbanken för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Täckande av förluster till följd av vissastatliga garantier 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 För att få en fullständigbruttoredovisning av den statliga garantiverksamheten fördes detta anslag upppå statsbudgeten för /85. För vissa garantisystem kommer även ifortsättningen anslag under resp. huvudtitel att belastas vid eventuelltinfriande av statliga garantier. För de garantier där så inte sker bör dettaanslag belastas vid eventuella förluster. För att upprätthålla principen ombmttoredovisning har redan tidigare särskilda inkomsttitlar inrättats för delsinflutna avgifter för statliga garantier, dels återbetalning av tidigareinfriade statliga garantier. 1 förslaget tillstatsbudget bör anslaget föras upp med ett belopp av I . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Täckande avförluster tillföljd av vissa statliga garantier för /86 anvisaett förslagsanslag av I . 1984/85:100 Bilaga 9 101 Kompensation för förluster i Vänerskogskonkurs 1984/85 Anslag' 3000000 1985/86 Förslag 1000000 ' Anslaget uppfört påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /85. har eflerförslag från regeringen beslulal alt vissa skogsägare som gjort förluster iVänerskog ekonomisk förenings konkurs skall få en särskild kompensation (prop.1983/84: 196, SkU 10, rskr 24). Kompensation avser inkomsiskali ochmervärdeskatt som belöper på fordringar som uppkommit under år 1981.Kompensationen utbetalas av efler ansökan från skogsägarna. Denärmare villkoren för kompensationen framgår av förordningen den 6 december1984 om kompensation till vissa skogsägare. Del sammanlagdamedelsbehovel för kompensationen beräknas uppgå lill drygl 4 milj.kr. Jagberäknar medelsbehovel för budgetårel 1985/86 till I . Jag hemsläller alt regeringen föreslår att till Kompensation förförluster i Vänerskogs konkurs anvisa ett förslagsanslag av I . Prop.1984/85:100 Bilaga 9 102 Anmälan angående teckning av aktier i ochKreditbanken, Genom beslut den 22mars 1984 (rskr 1983/84:189) biföll vad näringsutskottethemställt i betänkandet 1983/84:23 med anledning av propositionen 1983/84:70 omökning av aktiekapitalet i och , , ochpropositionen 1983/84:98 om teckning av ytterligare aktier i och ,, m. m. jämte motioner. Genom beslutet godkände ordningen för enökning av bankens aktiekapital till 750 milj. kr., innebärande bl.a.att staten helt eller delvis kunde avstå från sin företrädesrätt tillteckning av nya aktier. Vidare anvisaderiksdagen genom beslutet till Teckning av aktier i och ,, på tilläggsbudget 111 tillstatsbudgeten för budgetårel 1983/84 under sjunde huvudtiteln ettreservaiionsanslag av . 1betänkandet uttalade utskottet att det förutsattes att regeringen när så kan ske redovisar för riksdagenhur saken har hanterats. Regeringen har den29 beslutat att staten helt skall avslå från sin förelrädesräll fillleckning av nya aktier vid ökningen av Post- och , aktiekapitaltill 750 milj. kr. Samtliga nya aklierhar tecknats och betalts. Ökningen av aktiekapitalet har fastställts genomregistrering. Nyemissionen har således avslutats utan att det i tilläggsbudget111 anvisade anslaget behövt utnyttjas. Jag hemställer atlregeringen bereder fillfälle atl ta del av vad jag har anfört. 1984/85:100 Bilaga 9 Register 13 Finansråd/ekonomiska attachéer 15 B. Skatte-och indrivningsväsen 46 Koslnaderför årlig taxering 46 Ersättning tillpostverket m.fl. för bestyret med skalteuppbörd m. m. 283046000 838492000 551539000 2534000 137000000 Pris-, konkurrens- och konsument frågor Vissa centrala myndigheter m. m. 67 Inköp av fasligheler m. m. 77 Drift och underhåll av leknisk materiel m. m. 78 Anskaffning av viss materiel 78 Vissa byggnadsarbeten v 1984/85:100 Bilaga 9 88 m. m. 88Statens förhandlingsnämnd 90 Energibesparande åtgärder i stadiga byggnader Bidrag och ersättningar till kommunerna 92 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 92 Bidrag lillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala 94 F. Övriga ändamål 94 Kostnader för vissa nämnder 94 Bidrag lillvissa internationella byråer och organisationer m.m. 94 Bidrag lill vissahandikappade ägare av motorfordon 95 Bidrag till vissainvesteringar 99 Informationom allemanssparandel 100 Höjning av gmndkapitalet i 100 Täckandeav föriuster till följd av vissa statliga garantier 101 Kompensationför föriuster i Vänerskogs konkurs 102 Anmälan angående teckning av aktier iPost-och , Bilaga 10 tillbudgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Tillutbildningsdepartementets verksamhetsområde hör skolväsendel, högskoleutbildningen,forskningsfrågor, vuxenutbildningen, studiestödet, kulturverksamheten, massmedier ochinternationellt kultumtbyte. Budgetförslagetinom område präglas av insatser som syftartill atl främja de humanistiska värdena och till att bidra till samhälletstekniska, ekonomiska och regionala utveckling. Utrymmet för de reformer som föreslås har i huvudsak skapatsgenom omdispositioner av tillgängliga resurser. Inom grundskolanstår f. n. frågor om innehåll och kvalitet i centmm. En huvuduppgift är att setill atl alla elever får en fullständig grundskoleutbildning och attförhindra den s.k. utslagningen av elever. Svenskämnets situation och kullurens ställning i skolan ärfrågor som särskilt uppmärksammas.Ett utvecklingsarbete inleds för att stöjda en ökad satsning på kultur i skolan. Anlalel stadieveckotimmar i ämnetsvenska på högstadiet ökas med tvåtimmar. Tid för detta tas från fria aktiviteter. En fortsatt satsning på dataundervisningen görs genom attsärskilda medel avsätts för programvamutvecklingför skolväsendet. tillförs ökade resurser för vikarier så att de s. k. "lärarlösa lektionerna"försvinner. Vissa förändringarrörande hemspråksundervisningen genomförs. Skolchefstjänsterna kommunaliseras, vilket bl. a. får lillföljd alt statsbidrag för delta ändamålupphör. Vidare ändras reglerna för utbetalning av statsbidrag till kommunerna för . Ändringen medförränlevinster för staten.