prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — fiskei]får följande lydelse: Som villkor för slalsbidrag enligt första styckel 1-3gäller alt åigärden rör vatten där fisket är upplåtet lill allmänhelen eller ärfritt. Statsbidrag enligt första stycket I får även lämnas om behovel avfiskevårdsområdets bildande är synnerligen angelägel från allmänna synpunkler. 7.11Statens naturvårdsverk biträder-------------- av utredningen framlagda för slag [om] stimulerandet av bildande av fiskevårdsområden ökning avbidragsgivning för bildandel av fiskevårdsområden. 7.14Statens lantmäteriverk: Förslaget alt, då det finns synneriiga skäl,öka bidragsmöjligheterna till mer än 70 procenl av kostnaderna för att bildafiskevårdsområden torde kunna påverka fiskerättsägarnas intresse av aft kunnabilda fiskevårdsområden. Evenluellt skulle redan en förändrad tillämpning av nugällande beslämmelser kunne ge samma effekt, nämligen om bidragsdelen i dessafall ökades från . 7.24Länsstyrelsen i län tillstyrker förslaget. 7.32Länsstyrelsen i tillstyrker att statsbidrag lillbildandekostnader skall kunna utgå med hänsyn till allmännyttan av atl ---- fiskevårdsområden kommer lill stånd. Vissa lillämpningssvårig heler torde dock kunna uppkomma på grund av den mycket allmänl hållna beslämningen av bidragsförutsältningarna. 7.36Sveriges fiskevattenägareförbund m.fi. : För att klara fiskeförhållandena påenskill fiskevatten tillstyrker förbunden utredningens förslag om bildandet avfiskevårdsområden utefter och inom övriga berörda kustavsnitl.Genom tillskapande av fiskevärdsområden skapas förutsättningar för att fördelafiskemöjligheterna på enskilt vatten. Förbunden tillstyrker jämväl förslagelom lOO-procentiga statsbidrag för bildandet av sådana fiskevårdsområden. 8.9Fiskeristyrelsen: Del är nödvändigt alt kontinuerligt följa utvecklingen hos de naturreproducerande bestånden och att följa laxfiskets och laxbe- tåndens utveckling i havel och i odlade älvar.- Man kan för framti den inte räkna med att via valtenmålen kunna göra de vidare undersök ningar och bearbetningar som krävs. Redan nu råder begränsningar i detta avseende. Dessulom kan flera laxkompensationsmål komma att avgöras . Särskilda medel behövs därför . Det är speci ellt angeläget att genetiska studier kan komma i gång . 1984/85:143 136 8.11Statens naturvårdsverk:------- det saknas vattenkvalitetskri- Enligt verkets mening bör sådana svenska kriterier Naturvårdsverketbiträder av utredningen framlagda förslag [om] 8.15Umeå universitet: forskning och undersökningar kring de na turiiga älvarnas laxbestånd och om laxen i havet anser vi angelägna. Umeåuniversitet är berett att ta ansvar för forskningen inom ranching- teknik-området-- .---- ---- Föratl genomföra forskningsverksamheten--------- behövs forskningspersonal- 600000:-/år. Investeringarnaberäknas till ca 800000: . Driftskostnadernaberäknas till ca 500000:-/år , 8.33Länsstyrelsen i vill understryka vikten av alt Norrbylaboratorietsresurser verkligen tillvaratas även i ett större sam manhang. 8.35Centralorganisationen /SR: Ett behov som ulredningen förbisettär behovet av information från forskning och administration till andra myndigheter och till allmänheten. är ett av få statliga verk som saknar personal på informationssidan . 8.37Laxforskningsinstitutet är inte berett att tillstyrka ---- fiskeristyrelsenoch laxforskningsinstitutet [bör] gemensamt få i uppdragatt snarasl göra en översyn över aktuell och potentiell forskning inom laxområdet samt utforma forskningsprogram med övergripande mål sättning. -- En sådan översyn med förslag bör kunna framläggas inom 8.42Västkustens husbehovsfiskares förbund: Det synes föreligga allaskäl med upptagandet av en forskningsverksamhet på detta område. Fråga är väl,om icke de allmänna medel som avsätts (fiskets prisregleringsmedel) tilllaxsmoltutsättningar måhända skulle lämna bättre avkastning om de insattes isyfte att främja en matfiskproduklion där det nu förekommer en icke oväsentligimport. 9 Resurser och kostnader 9.9Fiskeristyrelsen:- Ett belopp om 120000kr./år för tillfälligt an- 1984/85:143 137 ställdpersonal utöver de tjänsler som föreslagits är motiverat under Dessutomlorde man inte- kunna räkna med alt i vattenmålen täckapersonalkostnader för vissa erforderliga undersökningar och uppfölj ningar av någon omfattning, ålminslone inle om ell par år. upp ett årligl belopp om 200000kr. 9.35Centralorganisationen /SR: har redan i nulägetprioriterat så att viktiga arbetsfält ligger i träda, exempelvis restaureringav vatten, utveckling av kust- och insjöfiske m. m. Administrationen böristället förstärkas så alt naturresurserna bättre och ulhålligare kan nyttjas. --- Atttala om stora vinster utan att våga satsa för altnå dithän är inte bara ologiskl och kortsiktigt ulan även oansvarigt. Positivaansatser finns men steget tas inte fullt ul. 9.40------------------------------------ : De kostnader som förslagetinnebär är små i jämförelse med de fördelar etl genomförande skulle innebäraför det svenska laxfisket i älv, kust och hav. 9.41------------------------------- : Den av utredningen före slagna personella ökningen inom fiskeriadministrationen är, enligt vår mening, otillräcklig. För att klara de, redan i utredningen, föreslagna åtgärderna för vård av naturbestånden, bör ytterligare I fiskerikonsulent- tjänst inrättas vid Fiskeriintendenten i . Därutöver bör för den odlingsberoende delen av forskningen, resurser motsvarande 1/4 konsu lenttjänst tillföras LFI. Försökenmed fördröjd utsättning bör styras och utvärderas via LFI. För att klara denverksamheten och den av oss föreslagna forskningen avseende havsfiskeredskapkrävs resurser till LFI molsvarande I biologtjänst. Påsikt kommer en utbyggnad av verksamheten vid Golland, inklusive en smoltodling,att kräva ytteriigare 1 konsulenttjänst och 1,5 biträdesljänsler. Iinifialskedet bör dessutom medel för inköp av smolt ställas lill LFFs förfogande.Byggandet av en smoltodling på bör kunna finansieras viaArbetsmarknadsstyrelsen. Drift av odlingen och inköp av smolt bör kunnafinansieras med s. k. EG-medel. Prop.1984/85:143 138 Bilaga 7 FISKERISTYRF.LSF.N Rapport Fiskevårdsbyrån °"'"' »i»c«nmg j::j:::;....::?. Regeringen I Ink 1984-10-2 9 / I OVÅ'r\ °'" '''" Bevarande av de svenska Fiskbeståndena genetiska resurser Regeringen uppdrog ät att utreda Frågan om säkerställande av de svenska Fiskbeståndens genetiska resurser. Underutredningsarbetet borde samråd ske med andra berörda myndigheter och organisationer. Fär härmedredovisa utredningsuppdraget genom att överlämnarapport om de svenska Fiskbeståndens genetiska resurser. Rapporten har utarbetats av en arbetsgrupp inom fiskeriverket.Styrelsen åberopar rapporten som sin egen ochlämnar till komplettering Följande kommentarer. Utredningsuppdraget skulle FullFöljas inom Fiskeristyrelsensordinarie verksamhet. Av resursskäl har det därFör begränsats till att omFatta sötvattensFiskar i inlandsvatten ochde vandringsFiskar som leker i vattendrag. Motiven För denna avgränsning är dels att den mesta baskunskapenFinns inom detta områdeoch vi har kunnat genoraFöra enbegärd inventering av särskilt skyddsvärda arter och stammar, dels attolika ingrepp i FramFörallt sötvattensmiljön under Flera år hotat att slå ut arter och stammar av olikaFiskslag. Även den Fiskevård som skett i Form av Fiskutsättningar För olika ändamål har bidragit till att Förändra den ursprungliga ekologiskamiljön. Det uppdrag som redovisas är därFör bara en del av ett mycket större komplex. Bristen pä baskunskap inom landet har variten starkt begränsande Faktor vid uppdragetsgenom-Förande. I vilken omFattning och på vilket sätt ett Fortsatt utredningsarbeteskall bedrivas hemställerstyrelsen att regeringen avgör. För egen del är styrelsen beredd att Fortsätta uppdraget dock endast under Förutsättning att extra medel tillFörs. Det som då närmast Föreslås är de genetiska resurserna i denmarina miljön, I enlighet med utredningsdirektiven ätFöljs varje Förslag till åtgärd av en beräkning av kostnaderna i de Fall sådana beräknas uppkomma. Styrelsen vill också någotytterligare kommentera Följandepunkter i rapportens sammanFattning på s 6. 1984/85:143 139 Beträffandepunkten 3 anser styrelsen att det nu Finns skäl att överväga om inte anslagen H 4. naturvård och H 5. Vård av naturreservat bättre bör anpassas till dagens situation iFråga om behovet av skydd och vård av vattenområden som en del av naturvårdsarbetet. Under samma punkt Föresläsockså att Förutsättningarna utreds För bildande av ett naturreservat För . Styrelsen menar att inte baraVindelälven bör utredas utan även . Denna älv har ett ursprungligt och genuintlaxbestånd Fritt Från inblandning genom utsättningar. Det Finns också ett livskraFtigt havsöringsbestånd. Bägge arterna går högt upp i systemet - 40 - . lax- och havs-öringFörande delarna är det t ex inte tillåtet att anlägga Fiskodling enligt de riktlinjersom antagits av styrelsen. I Fråga ompunkten 5 pågår en viss sädan verksamhet som en del iFiskeriadministrationens dagliga arbetsuppgiFter samt genom direktaforskningsinsatser utanFörFiskeriverket. En ambitionshöjning pä den punkten erFordrar som Föresläs i rapporten tillskott av medel. Under punkten 6 Föreslås särskilda Forskningsmedel och styrelsenvill kraFtigt understryka det Förslaget. Ett inten-siFierat FoU-arbete är nödvändigt inte minst sett utiFrån vattenbrukets Frågeställningar och dess relationer tillden traditionella Fiskodlingsverksamhet som sker i Fiskevärdens tjänst. Utarbetande av riktlinjer, anvisningar m m som Föresläs under p 7 mäste styrelsen åtgärda i relevanta delar. Det gäller särskilt nya riktlinjer För tillståndsgivning både till Fiskutsättningar och till Fiskodling. Enambitionshöjning, som innebär att inFormation och utbildningskulle kunna Förbättras i ett kort tidsperspektiv, Förutsätter emellertid tillskott av medel.I det sammanhanget är detsjälvklart att den kunskap som Fäs genom åtgärderna under punkten 5 Förbättrar planeringsunderlaget För ett genomFörande av p 7. har berett myndigheter, institutioner ochorganisationer (se s 4,6 st) tillFälle att ge synpunkter på utredningsarbetet. Fiskets organisationer och har ingivit skriFtligasynpunkter på Förslaget. Ingen av dessa har krävt remissFörFarande beträFFande den slutliga rapporten. 1984/85:143 140 () har däremot Förklarat sig inte vara nöjt med utredningsuppdragets uppläggning och har Förbehållit sig rätten att yttra sig direkt tillregeringen över det slutliga Förslaget. Forskningssidan har som Framgår av sid 4 i rapporten ocksä beretts tillFälle att ge synpunkter men sällan eller inte avhörts. I en särskild skrivelse till FramFör representanter olika synpunkter. SkrivelsenbiFogas (bil 1). En del av synpunkterna har samband med uppdragets avgränsning och som styrelsen kan sägas ha bemött inledningsvis i denna skrivelse.Vilken omfattning, vilka resurser som skall avsättas' för det fortsatta arbetet fär enligt styrelsens redan framförda uppfattning avgöras av regeringen. Det arbeje som återstår att genomföra är förvisso inte av begränsad omfattning om samtliga framförda intentioner skall genomföras inom ramen för tillgängliga resurser. Beslut i detta ärende har Fattats av generaldirektör samt ledamöterna ochSven Qhlin. Avvikande mening har anFörts av ledamoten i närvaro av suppleanten iFräga om motiveringar i rapporten pä sid 18 och sid 46. Vid ärendetsslutliga handledning har även närvarit suppleanterna HelgeBlomkvist, och personal-Företrädaren samt byrächeFen , Föredragande. Prop.1984/85:143 141 , Umeä "- , , Zoologiska inst , "- , , "- , , fiskeriintendenten i nedre norradistriktet genbanksgruppen 1984/85:143 142 Ledamoten anser att meningen i rapporten pä sid 18 som börjar med orden "Det mänskliga nyttjandet" och somslutar med "hantering av biologiska resurser" borde ha följande lydelse "Det mänskliga nyttjandet, t ex i Form avett Fritids- och yrkesFiske inriktat på rovFiskar (preda-torer) kan ha lika stor eFFekt på Fiskbeståndens genetiska sammansättning som Fiskodlingarnas ocksä onaturliga hantering av biologiskaresurser." Som motiv För skrivningen anFörs att laxen ocksä är en rovFisk och omFattas därFör redan av ordet rovFiskar itexten. Vidare FramFörsatt havsfisket påverkar säkerligen inte den genetiska sammansättningen mer än t ex ett leklaxfiske i älv eller på kust. Vidare delar uppfattningen under pkt 1 på sid 46 i rapporten. Istället vill man ha FramFört Följande. säger i sitt yttrande över laxutredningen att "Denkanske viktigaste orsaken till laxens situation är att dess reproduktionsmöjligheter är starkt beskurna." Vidare säger att "Enligt verketsmening gäller det att i Första hand skydda den miljö laxen är beroende av För sin naturliga miljö." SFR stöder syn pä orsaken till dennaturreproducerade laxens beständsnedgång. Förbundet vill även påpeka att den beskattning som görs vid kust och älv är felvärderad och uppgår till betydligt mer än vad som sägs i utredningen. Detta har singrund i en bristande statistik och kontroll av fisket. SFR anser att den bästa uppvandringen, med minstasociala och ekonomiska konsekvenser, fäs vid en hård reglering av kust- och älvfisket på leklax. Oetta Fiske är direkt selektivt och skadar beständen dä det endast inriktas på lekmogen lax. -10 -03 ,.';:SDEP. Synpunkter oed anledning av förslag till rapport "Bevarande av de svenska fiskbeståndens genetiska resurser" (Dnr 309-4433-82) Ovannämnda förslag till rapport har diskuteratsi Svenska kocmitté för bevarande av genresurser vid möte den 25 september-84. Hotbakgrund av diskussionen vill vi lämna följande synpunkter pä rapporten. Vi finner initiativ till enutredning av fiskets gen-resurser som positivt och synnerligen angeläget. I det perspektivet var uppdrag säväl ett brådskande som ett svart ochomfattande uppdrag. Vårmening är att: - utredningenhar avvikit från direktiven genom att avgränsa uppdraget för snävt - utredningenbör få en fortsättning - detfortsatta arbetet bör omfatta hela svenska fiskfaunan - detta arbetebör ske från ett bredare intressefält där bl.a. . , ochrepresentanter för universitetsforskningen på området deltar - aktuellaforskningsresultat och pågående forskning rörande genresurser hos fisk båd« inom och utom bör beaktas - bevarandetav fiskfaunan är en del i bevarandet av densvenska faunan och varför bevarandearbetet inom olika organismgrupper bör utvärderas i avsikt att ni en optimal strategi för bevarande av genetiska resurser - detfortsatta utredningsarbetet bör få en budget - medel som iden föreliggande utredningen föreslås för särskilda forskningsmedel bör anslås för den fortsatta utredningen av desvenska fiskbeståndens genetiska resurser Vi har bl.a. följande allmännasynpunkter på utredningen: har gjort en avgränsning av uppdraget son vi inte förstår. Direktiven var långt bredare. Vi vill särskilt nämna följande: - arter har utelämnats Da det anges att kunskaperna om de arterna är bristfällig kan detta ses som ett starktskäl att behandla dessas genresurser. laxbestånd har utretts. Det är angeläget att även behandla övriga arter i samt de ekosystem de är en del av. är en speciell biotop med en säregen fauna med både söt- och saltvattensarter. Sverigehar ett särskilt ansvar fbr den Östersjöfauna som fortplantar sig i svenskavatten och vid svenska kuster. 1984/85:143 144 Bland de fiskarter för vilka man mest diskuterat genetiska skillnader i form avstasmar, raser och bestånd är just en saltvattensart: sillen.Den har ett jättelikt ekonomiskt värde. Den nämns inte ens i denna utredning. En utredning om de svenska fiskbeståndens genetiska resurser bör därför inte anses slutförd så länge samtliga östersjöarter utom de anadrona (som leker isötvatten och växer upp i havet) laxfiskarna lämnats obeaktade. - Endast ett fåtal sötvattensarter har behandlats Densvenska fiskfaunan som helhet bör behandlas. Enbart yrkes- och fritidsfiskets arter tillsaonans uppgår till drygt ett 40-tal arter. Den svenska sötvattensfaunan har tillförts 39 fiskarter på naturlig väg.Utredningen koncentrerar sig på endast fyra arter (lax, öring, , harr) såsom skyddsvärda ur allmän fiskesynpunkt samt nänner kort 9 hotade arter eller bestånd (asp, farna, groplöia, grönling, mal, nissöga, sandkrypare, vårlekande siklöja, vimma). Det återstår nu 26 sötvattensarter att behandla för vilka man kan anta att dengenetiska variationen minskar snabbt på grund av försurningen. - Hotade genresurser hos vanliga arter behandlas inte intresseområde bör omfatta den genetiska variationenhos de naturligt förekommande arterna. Variationen hos vanliga arter t.ex. aborre och gädda är av stor betydelse urgenresurssynpunkt. Om nu vanliga arter även ska kunna ha en stor utbredning i krävs att deras genetiska bredd bibchållcs. När många fiskbiotoper förstörs eller förändras innebär det inte bara att sällsynta arter kan hotas till sinexistens i utan ävenatt mängder av genetisk variation försvinner hos de vanliga arterna. Bevarandearbetet bör inriktas på att bevara den variation som finns . - Fiskets arter, som inte är fiskar, behandlas inte Kräftdjur och musslor har ettbetydande ekonomiskt värde. Det ärangeläget att utreda dessas genetiskaresurser och hur de ska säkerställas. - Fiskens biotop försunnnas om utredningen medger att det enda godtagbara sättet att långsiktigt bevara fiskbeståndens genetiska resurser är att bevara naturmiljöer så ägnas föga utrymme åt biotopskyddet. Då denaturliga stamnarnas överlevnadär beroende av deras biotopers överlevnad är det väsentligt att veta vilka typer avbiotoper som är mest hotade, vilka hoten är och vilka alloiänna åtgärder son behöva för att skydda dessa. Detta leder till slutsatsen att bevarande av genresurserhos fisk bör ses som en naturlig del av ettallmänt genresursbevarande. Skyddet aven naturmiljö bör di sikta på att bevara de organismer av olikaalag som finns där. Detta förutsätter koordination oellanverksamheter som arbetar fOr skydd av olika slags organisnner, inte bara fisk. - En stor del av utredningen berör utnyttjande, inte bevarande Enligt direktiven skulle utredningen behandla bevarandetav de svenska fiskbeståndensgenresurser. Enligt vir mening behandlar emellertid en stor del av utredningenutnyttjande inkl, odling och vattenbruk. Erfarenheter från andra områden (jordbruk) pekar på att bevarande- ochnyttjandeaspekter bör hållas väl åtskilda. Prop, 1984/85:143 145 - Motiv och kriterier saknas Utredningen saknar en genomgång av de olika motiv som finns för bevarandet av den svenskafiskfaunans genresurser, t.ex. etiska och sociala motiv. Ingenstans nämns ansvaret för att överlämna ett rikt -genetiskt arv tillkommande generationer. Inom verksamheten för att bevara genetisk variation hos andra organismgruppersäsom däggdjur, fåglar, groddjur, växter,-insekter m.n. läggs stor vikt vid andra motiv än ekononiska siaoa etiska, socialaoch kulturhistoriska notiv. Detta finns bl.a. beskrivet i lantbruksunivcrsitetett ochakogsatyral-sens bok samt utredningen (SOU:1983:56). Det är därför knappast försvarbart att lita ekonoaiikaperspektiv vara praktiskt taget allenaridande när det gäller bevarandet av den svenskafiskfaunan. Även utredningens ekonomiska perspektiv är väl snävt. Även ur kortsiktigt ekonomisktperspektiv kan arter som inte fiskaa ha stor betydelse som föda eller som predatorer. Arter som inte direkt utnyttjas av människan kan få framtida ekonomisk betydelse t.ex.som producenter av specifika kemiska subatanser för läkemedelsindustrin. Utredningen saknar kriterier för vad som ska betraktas somhenaahOrande i den svenska fiakfaunan. Lämpligakriterier torde vara att arten inte endast ska kunna fortplanta sig i (vilket t.ex. strupanittsöringcn kan) utan även ha funnits i landet t.ex. 100200 ir si den kan antas ha anpassataig till svenska miljöförhållanden. Kravet på naturlig invandring torde kunna ges undantag när dec gäller "naturaliserade" arter som funnits hundratala iri landet och siledea torde nått en viss genetisk anpassning. För gäller detta karp, vilken utplanteradea pi flera hill i radan fSre1300-talet. Det behöver även framgi om arten eller staanen är "hotad" allcr "utrofningshotad". Inom verksamheten för att bevara övriga djur och växterbrukar man kalla en art "utrotningshotad" om den riskerar att försvinna frin hela sittutbredningsområde pi jorden. I övrigt talar man om olika graderav"hot" beroende pa hur stor del av utbredningsomridct det gäller. Det torde vara en fördel att de olika verksamheter somarbetar med genresursbevarande använder en genensam terminologi där si är möjligt. Vid redovisning av sällsynta, hotade och utrotningshotade fiskarter ochstamoiar är det väsentligt att veta hur stor del avutbredningaomridet hotet gäller. har ett särskilt ansvar för de arter och stasoar aoa har sin huvudsakliga utbredning inom virtlands gränser. I förslagettill rapport saknas i stort sett det historiska perspektivet pi Vid bedömning av genresursers skyddsvärde är dethistoriska perapektivct viktigt. Lokala fiskstannars anpaasning är ofta en 10 000 ir gangalhistoria. kanske har spritts , kanske inplanterats endaat fSr ett aekel Man undrar också hur många fiskstaomar som kan antas ha försvunnit i de senaste 20, 50 eller 100 åren? Vad har funnits i de försurningsdöda sjöarna? Prop.1984/85:143 146 Juridiska frågor är föga behandlade. T.ex. kan flera miljöskyddslagar vara aktuella för att skydda en fiskstan.Fridlysning av en fiskstam eller art kan kompliceras av att vattenonrådet berör flera län. Begreppet fiskstam behöver utredas.Vad krävs t.ex. för att en "Gullspångslax" ska få kallas "Gullspångslax? Det bör vidare finnas en kontrollmyndighet som ser till att den fiskstan somhanteras under ett visst namn förtjänar det namnet genom att uppfyllaett antal krav pi genetiska egenskaper. ''2£äiä!S£.2£«.iB£*S"ä'"""'' arbete Beskrivningen av det nordiska och internationella arbetetbehandlar si gott som enbart symposier och rekommendationer Man behöver även få veta vilka fungerandegenbanksverksamheter förfisk son finns i andra länder,hur de är organiserade och vilka resultatde uppnått. Utredningen pläderar för ett åsidosättande av en av FAO:srekommendationer för bevarande av genresurser hosfisk. Vi finner detta olyckligt. Var_finns.fiskgribigloRJsk.ochfiskgenetisk_kun8kap_i_? Utredningen behandlar endast forskning och undersökningar son gjorts inon Vid universiteten och i de nordiska grannländerna pågår och har slutförts forskningsprojekt angående den nordiska fiskfaunans genresurser. Utredningen föreslir vissa forskningsprojekt son redan synes vara utförda Om man ska diskutera och fatta beslut om åtgärdsförslag och resurser rörande fortsatt forskning,inventering och analys behöver man först fi en översiktlig men heltäckande redovisning av var i landetforskning pigir som ärrelevant för bevarandet av genresurser hosfisk och övriga arter som fiskas (musslor, kräftdjur) . Först därefter kan man avgöra var olika uppgifter bör utföras för att redan gjorda investeringar iutrustning och expertis ska utnyttjas bäst och billigast. Fördelningenav ansvaret mellan naturvirdsverket och för den svenska fiskfaunan har inteutretts. Innan man går närmare in på hur genbanksarbetet i fortsättningen bör struktureras och finansieras istort behöver denna ansvarsfördelning klargöras. Bevarandet av nationella genresurser bör alltså i princip omfatta alla organismgrupperoch grundas pi bredast möjligalaocivbas. In situ-bevarande (biotopskydd) blir di grunden för bevarande av genreaurser. Vissareservat bör di avsättas si att varje reservat täcker si sdnga motiv och organismersom möjligt. Hoggrann information om värj* sidant gencrallt resarvat bör då göra det möjligt att med tiden fylla luckormed speciella reaervat. En sidan organisation skulle behöva ett aaaxirdnatinformationssystem (inte det-samna som ett centralt!) innefattande såväl organisnregister,rescrvatregiater, biologiska karakteristiks som "digested literaturereference register". Prop.1984/85:143 147