prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — Fleraav de remissinslanser som har yltrat sig över utredningsförslaget förordarnågon form av värmeförsörjningsplanering i kommunerna. Svenska kommunförbundetanser exempelvis all del ligger nära lill hands att utveckla planeringen förminskad oljeanvändning lill en planering för värmeförsörjning.Naturvårdsverket anser alt kommunala värmeförsörjnings-planer är viktiga frånmiljövårdssynpunkt och bör läcka hela lätorler inkl. småhusområden. Behovelav samordning med annan planering underslryks från flera håll. Någrainstanser menar dock atl förslaget tillämpar ell alltför begränsai synsäll ochall otillräckliga åtgärder föreslås. Del förekommer också tveksamhet införförslagets delaljeringsgrad och ambilionsnivå; man menar att kommunerna självabör utveckla sin energiplanering. Härförordas, i likhet med flera remissinslanser, ell mer utvidgat synsätt påplaneringen än vad SIND och OED föreslår. Energiplaneringen bör således intebegränsas till uppvärmningsområdet utan bör i princip omfatta kommunens helaenergiförsörjning, dvs. både utvinning, omvandling, dis- Prop.1984/85:5 40 tributionoch användning av energi inom olika samhällsområden. Del är exempelvisuppenbart alt tillkomst eller nedläggning av en energikrävande industri inomkommunens område väsentligt påverkar förutsättningarna för planeringen av el-och värmeförsörjningen i kommunen. En sådan plan, som exempelvis kan benämnasenergiplan, ulgår från det lolala energibehovet och de lillgängligaenergilillgångarna inom kommunens område. Den behandlar såväl möjligheterna alteffektivisera användningen av energi som former för tillförsel ochdistributionen av energi - bränsleval, distributionsformer - och riktlinjerför hur energianvändningen i olika delar av kommunen skall lillgodoses. Föratt planerna skall kunna omsättas i praktisk handling och upplevas sombegripliga, måsle de innehålla klara och konkreta riktlinjer för utnyttjandetav olika energiformer. Olika energiformers användning bör klarl kunna relaterastill avgränsade områden, t. ex. kommundelar eller bosladsområden. Planerna föralt utnyttja nya energiformer bör kompletteras med en realistisk lidplan, såatl enskilda kommunmedborgare, förelag m.fl. vet vilkaförutsättningar som gäller när de själva önskar ta olika iniliativ. Det kanvara motiverat att upprätta handlingsprogram för genomförandel avenergiplanen. Sådana program finns i flera kommuner. bör i della sammanhang kunna göra vikliga insatser när del gälleratt la lillvara de erfarenheler som successivt vinns, och att förmedla dessalill kommunerna. Somgrund för de konkreta ställningstagandena är det naturligtatl kommunerna bildar sig en uppfattning om sin energiförsörjning på längresikl. En sådan "strategi" - som av naturliga skäl blir meröversiktlig lill sin karaklär - kan bl.a. behandla energihushållningsfrågoroch vilka energiformer som bör användas på längre sikl. Exempelvis bör detövervägas vilken utbredning elvärme bör få, med hänsyn lill all elenergin påsikl kan väntas bli dyrare. Sådana ställningstaganden kan i många fall tjänasom underlag vid planering av investeringar i distributionsnät för el ochfjärtvärme som innebär stora kapitalinsatser. Även för statsmakterna är detväsentligl att få information om kommunernas långsiktiga överväganden. Dennainformation måste ingå som ett underlag både i fullföljandet avoljeersättningsprogrammei och i del arbete som har påbörjats med atl skapaförutsättningar för en avveckling av kärnkraften i enlighet med riksdagensbeslut. Motden bakgrund som har angivits här bör den nuvarande skyldigheten för kommunernaatt upprätta oljereduktionsplaner ersättas med ett krav på upprättande av enenergiplan. I ett senare skede, när tillräckliga erfarenheler har vunnits avarbetet med energiplaner, och när energiplaner ulgör en naturlig och integreraddel av den kommunala planeringsprocessen, kan del finnas skäl att diskulera omobligatoriet behöver kvarslå. Sådana överväganden bör göras i de återkommandeomprövningarna av målen och riktlinjerna för den nationella energipolitiken. Prop.1984/85:5 41 Energiplanenbör alltså beskriva kommunens strategi för energihushållningen ochenergiförsöijningen i kommunen. Det är viktigt all energiplanens intentionerblir väl förankrade i berörda kommunala nämnder och därigenom ger uttryck fören samlad politik på energiområdel från kommunens sida. Kommunstyrelsen harhär etl samordnande ansvar. Den viljeyttring som energiplanen ger utiryck förbör sedan i lillämpliga avseenden vägas in och komma lill ultryck i fysiskaplaner och i de kommunala förvaltningarnas verksamhetsplaner. Hurarbetet skall organiseras får givelvis avgöras med utgångspunki i defömlsätlningar som gäller i varje enskild kommun. Generelll kan dock sägas atlsyftet med den samordnade planering som här förespråkas är atl åsladkomma ettbättre utnyttjande av resurser, och en bättre samordning av olika huvudmänsverksamhel. Genom all det slutgiltiga ansvarei för fastställandet avenergiplanen vilar på kommunfullmäktige säkrar man all planen blir föremål fören offenllig debatt och därigenom blir förankrad. Därigenom kan planen uppfattassom trovärdig och auktoritativ. Energiplaneringenberör inte bara kommunens egen förvaltning utan fömtsätter också i hög gradåtgärder från enskilda industrier, fastighetsägare, trafikföretag elc. För atlfå medverkan och förslåelse för genomförandel av energiplanen är det därförviktigt alt den arbetas fram på ell säll som ger möjlighel lill insyn frånkommunmedborgarna. För della finns redan samrådsförfaranden etablerade ikommunerna. Närenergiplanen har fastställts är det vikligl att kommunen informerarkommuninvånarna om dess innehåll så atl alla vet vad som gäller och vilka motivsom finns till de ställningstaganden som har gjorts. Planenbör vara mllande, och omfatta en period om förslagsvis . Med tanke påatt fömtsättningarna för energiförsörjningen snabbi förändras bör enregelbunden ulvärdering och revidering av planen ske. Kommuner, industrierm.fl. som ändrar planer och beslut av betydelse för energiplaneringen i denegna kommunen eller angränsande kommuner bör dock informera de berördaom detta. Den föreslagna tidshorisonten för planen sammanhänger med vikten avatl den är realistisk och genomförbar. Utblickar måste, som fidigare nämnls,dock ske mot ett längre tidsperspektiv. Inte minst planeringen av utbyggnadenav Qärr-värme, där framtida möjligheter lill mottrycksprodukfion bör beaklas,kräver etl längre lidsperspektiv. Somfidigare har framhållils har kommunerna väsenfligt olika förutsättningar i enmängd avseenden, och det är därför naturligt att olika kommuners energiplanerkommer atl variera både till form och lill innehåll. Samfidigl är del uppenbartatl det finns många gemensamma problem, och etl stort behov av utbyle avinformation mellan kommuner om vilka erfarenheter de har vunnit av sinenergiplanering. Det är därför angeläget 1984/85:5 42 allen försöksverksamhet snarasl kommer lill slånd i elt antal kommuner, med deninrikining som har angetts i denna promemoria. bör på olikasätt kunna bistå de berörda kommunerna i ell sådant planeringsarbete, och börockså verka för alt de erfarenheler som nås görs tillgängliga för landelsövriga kommuner. Energifrågornabör inle behandlas enbart med hänsyn till andra aktiviteter inom kommunen utanockså med hänsyn till energifrågornas behandling i närliggande kommuner. Avolika skäl finns det ofta anledning att i energisammanhang samverka kommuneremellan. Föratt utvinna lokala energitillgångar kan exempelvis krävas en avsättning avstörre kvantiteter än en viss kommun behöver. En planerad torvbrytning medinvesteringar i vägar, maskiner, förbränningsanläggningar m. m. fömtsätter oftaatl flera kommuner går samman om planering, finansiering och organisation avdenna verksamhet. Eltannat exempel är fjärrvärmesyslem med sopförbränningsanläggning som använderflera kommuners samlade avfall. Enligtlagen om energiplanering skall som nämnts kommuner vid sin planeringundersöka förutsättningarna att genom samverkan med andra större intressenter,såsom processindustri eller kraftföretag, gemensaml lösa frågor som harbelydelse för hushållningen med energi eller för energitillförseln. Om detfinns fömtsättningar för en gemensam lösning skall de tas till vara iplaneringen. Iblandkan en sådan samverkan avse flera kommuner eller en hel region inom ett läneller över länsgränser. Frågan kan ställas huruvida någon part utanförkommunerna i sådana fall bör samordna kommunernas arbete medenergiförsörjningen. Ulredningen om styrmedel för näringslivets energihushållning- den s.k. Grafströmska utredningen - har i sitl belänkande (SOU 1981:94)Energisamverkan stal-kommun-näringsliv i detta sammanhang föreslagit enändring i lagen om energiplanering som ger möjlighet att ålägga tvåeller flera kommuner atl genomföra gemensam energiplanering. Av deremissinstanser som behandlat frågan är praktiskt taget samtliga avvisande tillförslaget. I stället förespråkas allmänt en frivillig samverkan med aktivt stödfrån statens energiverk. pekar på sambanden mellan lagen om energiplanering och en nyplan- och bygglagstiftning. Oljeersättningsdelegalionen betonar betydelsen avsamordning mellan kommuner och industri i den kommunala energiplaneringen menunderstryker vikten av frivilligheten och vill avvakta utfallet av kravet påoljereduktionsplaner. Vidare anför delegationen att behandling avsådana planer kommer att ge kunskaper som kan återföras till det lokala planetoch leda till överenskommelser om gemensamma lösningar för flera kommuner.Svens- Prop.1984/85:5 43 ka anser all delinte krävs någol formaliseral krav på samplanering för all eventuellasamordningsvinster skall tas lill vara. Föreningen tror all samarbete omspillvärmeleveranser elableras så snart det finns ekonomiska förutsättningar. Utredningenföreslår vidare att statens energiverk skall medverka till att centrala ellerregionala bränslebolag bildas, för alt underlätta genomförandel avsamarbelsprojekt. Förslagel möts med blandade reaktioner frånremissinslanserna. Många, bl.a. i och stöder tanken med hänvisning till all tillkomsten avbränslebolag underlättar övergången lill inhemska energikällor. Några remissinslanseravvisar dock förslagel. Exempelvis slatens vallenfallsverk anser attutvecklingen bedrivs bäsl genom frivillig samverkan mellan producenter ochkonsumenter. Samverkankommuner emellan är i de flesla fall ett gemensaml intresse och kommer därför iallmänhet lill slånd genom iniliativ från kommunerna själva. Formerna för ensamverkan två eller flera kommuner emellan bör därför ankomma på kommunernasjälva att komma överens om. På flera håll finns exempel på väl ulveckladeformer för samverkan mellan kommuner exempelvis i form av kommunalförbund. Somexempel kan nämnas all i finns nordvästra resp. sydvästra . Länsavdelningar av Svenska kommunförbundei har i några fallbiträtt kommunerna i samverkanprojekt. I Storslockholmsområdel finns förenergifrågor en sammanslulning av flera kommuner, STOSEB. Slutsatserna av vad som har sagts är alt någon ändringav nuvarande ordning inle behövs. Tillkomst av bränslebolag och andra åtgärderför atl bl. a. slimulera lill gemensamt utnyttjande av lokala energislag inomstörre regioner kan tillgodoses bl.a. genom del stöd för oljeersättandeåtgärder som slalens energiverk administrerar. 3.6 Förslag till ändring av lagen om kommunalenergiplanering Ovan har föreslagits atl de olika planer som kommunerna har inom energiområdel, bl. a. oljereduktionsplaner och energisparplanerför befinllig bebyggelse, ersälts med en sammanhållen plan, en energiplan. Somhar utvecklats i del föregående bör energiplanen omfalta hela energisystemet ikommunen, dvs. tillförsel, distribution och användning av energi. Vidare börplanen vara antagen av kommunfullmäktige. Förslagel innebär vidare att energiplanen skall varaobligatorisk för kommunerna. Del innebär att lagen om energiplaneringmåsle ändras, förslagsvis enligt följande: 1984/85:5 44 FörslaglUl ändring av lagen (1977:439) om energiplanering Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §I varje kommun skall det fin- 3 § 1 varje kommun skall det fin- nas en akluell plan förall minska nas en aktuell plan för lillförsd, dis- oljeanvändningen i kommunen. tribution och användning av ener- Planen beslutas avkommunfull- 8'- Planen skaU innehålla kvaniita- mäktige. '"'" mål för energihushållning och förall minska oljeanvändningen i kommunen. Planenbeslutas av kommunfullmäktige. 4 Styrmedel för energiplanering Idet föregående har redovisats etl förslag till hur den kommunalaenergiplaneringen kan ulvecklas. För all de uppställda planerna skall fåprakfisk belydelse är det emellerlid nödvändigl alt kommunerna förfogar övertillräckliga styrmedel. I det följande redovisas några av de nuvarandestyrmedlen. Vidare diskuteras behovet av ytterligare styrmedel. - Genom byggnadslagstiftningen ställsvissa krav på energiegenskaper och utformning av värmesystem vid nybyggnad ochmer omfallande om- eller fillbyggnad. I byggnadslagen (BL) ges vissabestämmelser om fysisk planering och om markens användning. Genomsladsplaneinslru-meniel ges kommunen en viss möjlighel alt styra nybebyggelsenså att den anpassas till kollektiva värmeförsörjningssystem, l.ex. fjärrvärme.I byggnadsstadgan (BS) sägs atl planläggning skall ske så atl hänsyn tas fillenergihushållningsaspekter (9 §). Vidare regleras vilka ålgärder som kräverbyggnadslov. a. en sådan ändring av en byggnad som berörkonstruktionen av eldstaden och rök- eller venfilafionskanaler. - Regeringen har i oklober 1983remitterat etl förslag till ny plan- och bygglagstiftning till lagrådet. Enligtförslaget skall energifrågorna ges ökad vikt vid lokaliseringsprövning av iförsia hand samlad bebyggelse. En beslämmelse i lagförslaget föreskriver attbyggnader och andra anläggningar som för sin funkiion är beroende avenergianvändning skall placeras på ett sätl som är lämpligl frånenergiförsörjnings- och energihushållningssynpunkt. Lagen är avsedd att trädai krafl . - Genom lagen om allmännavärmesystem (1981:1354) kan en kommun ansöka om att få förklara ett syslem förledningsbunden energi (fjärrvärme eller naturgas) för allmänl. Om ansökanbifalles har kommunen rätt att ta ul anslutningsavgift av en fastighetsägareinom det allmänför-klarade områdel, även om denne inte vill ansluta sig.Allmänförklaring- Prop.1984/85:5 45 enmedför också en skyldighet för kommunen att ansluta alla fasfigheter inomområdet, vilkas ägare önskar det. innebär allmänförklaring atlabonnenterna har möjlighet alt få taxan prövad hos slatens va-nämnd. - Lagen (1902:71 s. 1)innefattande vissa bestämmelser om elekiriska anläggningar - ellagen -föreskriver atl den som har områdeskoncession för ett visst område är skyldigatl fillhandahålla el lill den som begär del. Undantag gäller dock om elenerginär avsedd atl användas för uppvärmningsändamål inom ett område där fjärtvärmeeller naturgas distribueras eller avses bli distribuerad och därvärmeförsörjningen inte med störte fördel kan tillgodoses med elenergi än meddet för områden gemensamma systemet. Frågan om undantagsbestämmelsernas lillämpningdiskuteras i kapitel 7 nedan. Möjligheterna atl lillgodose lokala intressenskall särskilt beaktas vid prövning av ansökan om områdeskoncession. De lokalaintressena företräds av kommunerna. - Stafliga bostadslån förnybyggnad lämnas enligt bostadsfinansieringsförordningen (1977:946). Om enkollektiv värmeanläggning finns (fjärtvärme- eller naturgasnät) och denplanerade byggnaden ligger inom värmeplansområdet, ges bostadslån dock endastom husel ansluts till den kollekliva värmeanläggningen. - Villkoren för stöd tillenergibesparande ålgärder i befintliga bostadshus beskrivs kortfattat i kapitel8. Stödet beslutas i allmänhet av länsbostadsnämnden efter yttrande av detkommunala förmedlingsorganet. Kommunen har räft atl avstyrka ansökningar omstöd fill energisparåtgärder om översiktliga ställningstaganden avkommunfullmäktige beträffande l.ex. energiförsöijningen i kommunen mofiverardel. har rätt att bifalla en av kommunen avstyrkt ansökanendast om särskilda skäl föreligger. - Den kommunala rådgivnings- ochbesiklningsverksamheten i anslutning fill energi sparandet i befinlligbebyggelse syflar fill att informera fastighetsägare om vilka åtgärder som ärmöjliga och lämpliga atl vidta i hans faslighet, och atl påvisa de ekonomiskakonsekvenserna av olika åtgärder. Verksamhelen är frivillig både för kommunenoch för fastighetsägarna. Den finansieras med stafliga bidrag.Besiktnings-förrattarnas roll diskuleras i kapitel 6 nedan. - I och med att energiplaneringenutsträcks lill att också omfatta elanvändningen och elförsöijningen kommerockså de kommunala konsumenlvägledarna alt få en roll i energisammanhang. Detär hos dem konsumenterna kan få råd om hushållsulmslning, belysning elc. inleminsl vad gäller energiåtgång. Hur samverkan mellan denna konsumentvägledningoch rådgivnings- och besiktningsverksamheten på värmeområdet skall utformasbör övervägas inom kommunen. - Enligt 136 a § byggnadslagen(1947:385) skall regeringen pröva tillkomsten och lokaliseringen av bl.a. sådanindustriell verksamhel som 1984/85:5 46 ärav väsenllig belydelse för hushållningen med energi. För all tillstånd tilllokalisering skall ges måste kommunen ha tillstyrkt ansökan. En översyn avdenna lagreglering görs f n. inom regeringskansliel inom ramen för arbelet meden naturtesurslag. - Kommunerna har etl flertal möjligheter all påverkavärmeanläggningar, t. ex. faslbränslepannor, så atl de ulförs och används påell miljömässigt acceptabelt sätl. Administrativt regleras dessa frågor på tresätt. 1 Kommunerna kan i samband medplaneringen av värmeförsörjningen och i den fysiska planeringen gerekommendalioner för hur uppvärmningen bör anordnas i småhusområden. 2 Vid prövningen av byggnadslovför uppvärmningsanordningar skall prövas atl dessa är så utförda allolägenheler för grannar inte uppkommer. Normall sker della genom allbyggnadsnämnden inhämtar miljö- och hälsoskyddsnämndens bedömning. 3 Vid tillsyn enligthälsoskyddslagen prövas att anordningar för uppvärmning används på etl sådanlsätt atl sanitär olägenhet inte uppkommer. kanutifrån denna lagstiftning tillgripa restriktioner mot fastbränsleeldning närolägenheter förekommer, om dessa inte kan avhjälpas genom rådgivning. Deflesla av de nämnda styrmedlen är av tvingande karaktär, och syftar i allmänhettill att göra det möjligt för en kommun att förbjuda eller begränsa en viss typav verksamhet eller uppvärmningsform. Kommunerna har också andra möjligheteratl påverka valel av form av energitillförsel i olika sektorer. Genomexploateringsavtal eller andra överenskommelser med l.ex. en byggherre kan enkommun påverka bl.a. uppvärmningssället i nytillkommande bebyggelse.Utnyttjande av industriell spillvärme kan i många fall komma till stånd genomavtal mellan kommunen och någon industri. Kommunernahar vidare stort inflytande över de kommunala bostads-förelagen som står för enbetydande del av bostadsbeståndet. De har därigenom möjlighet atl påverka dessaatt bli mönsterbildande vad gäller energihushållningsåtgärder. Kommunerna ärockså tillsammans med bostadsföretagen stora upphandlare av energitekniskulrustning. De kan därigenom påverka den lokala marknadens utbud och genomsamverkan den nationella marknaden. Bl.a. gäller det utveckling av energisnål elanvändandeutrustning för bostäder, konlor m. m. Kommunenshandlande har vidare en väsentlig påverkan på energianvändningen inomtransportområdet. Genom åtgärder i den fysiska planeringen kanförutsättningarna atl bygga upp en lillfredsställande trafikförsörjningpåverkas. Bebyggelseplaneringen har en väsenllig inverkan på möjligheterna tilleffektivitet och ekonomi i kollektivlrafiksyslemel. Det är därför viktigt attkommunerna vid sin planering av boslads- och arbets-plalsområden på ett tidigtstadium lar hänsyn fill hur trafikförsörjningen skall ordnas. Prop.1984/85:5 47 Bebyggelsenspåverkan på kollektivtrafiken är beroende av olika faktorer somområdesutformning och gatunät, bebyggelsetäthet saml lokalisering avbebyggelse. Entätortsslmktur som innebär en uppbyggnad kring kollektiva stamlinjenät,kompletterad med en effekliv matning lill dessa, ger goda fömlsätlningar atlekonomiskl och energieffeklivl möla transportbehoven med en godkollektivtrafik. Vidare gäller all en väl sammanhållen lätortsform möjliggöretl minskat transportarbete. Slutligen måsle lokaliseringen av nya verksamheterske lill platser som läll kan försörjas av kollektivtrafik av hög standard. Omlokaliseringen sker utan hänsyn lill kollektivtrafiken visar det sig ofta omöjliglatt i efterhand åsladkomma en god kollektivlra-fikförsöijning lill rimligakosinader. Delär således angeläget all den kommunala planeringen strävar efler alt skapa godaförutsättningar för kollektivtrafiken. Energiaspektenhar betydelse även vid ulformning och Irafikreglering av väg- och gatunät.Genom olika ålgärder, såsom l.ex. samordning av signalsystem i tätorter, kanman underiälla framkomligheten för trafiken och därmed även sänkadrivmedelsförbrukningen. Eftersomel- och fjärrvärmedistributionen i allmänhet sker i regi påverkarkommunerna genom taxesättningen de flesta kommuninnevånares utgifter förenergi och olika energisystems lönsamhel. Slutligensvarar kommunernas egen verksamhel - drift och skötsel av fastigheter, kommunalservice, galu- och vägbelysning osv. - för en stor del av landels lotalaenergianvändning. 4.2Behov av ytterligare styrmedel Somhar utvecklats har kommunerna ansvaret för att energiplaneringen står iöverensstämmelse med de nationella energipolitiska målen. Vidare ankommer delpå de ansvariga i kommunen att aklivi verka för en bred uppslutning kring denkommunala energiplanen. En huvuduppgifl är därvid alt på olika sätt försöka fålill stånd en frivillig samverkan mellan olika parter i de fall då det finns konflikler. Delkan emellertid finnas fall där kommunen måste falla beslul som går emot denenskildes intressen, exempelvis när någon lyp av allmänna iniressen måsletillgodoses eller när del är nödvändigl all falla ell beslul för alt lösa enkonflikl mellan motstridiga iniressen. Somovan har berörls existerar flera kommunala siyrmedel som kanulnylljas, framför alll inom uppvärmningsområdet. Vissa av dem har emellertidanvänts mycket lite eller inte alls. Detta kan naturligtvis bero på all denönskade ulvecklingen har kommii till slånd ulan alt styrmedlen i fråga harbehövt användas. En annan orsak kan vara all styrmedlen är olämpligt utformadeoch därigenom ineffektiva. Elt ytteriigare skäl kan vara att tillräckligkunskap om vilka styrmedel som faktiskt finns och 1984/85:5 48 vilkaeffekler dessa kan ha, saknas på många håll. En nödvändig förutsättningför alt styrmedlen skall få avsedd effekt är naturligtvis att det finns enuttalad vilja från de ansvariga i kommunen all aklivi styra användningen avenergi. Isamband med all kommunen upprättar en energiplan kommer sannolikt ell anlalproblem att identifieras. Etl viktigt sleg mot en utvecklad kommunalenergiplanering kan t. ex. vara att de ansvariga i kommunen går igenom vilkastyrmedel som finns och analyserar på vilkel sätl de skulle kunna bidra lillalt de kommunala målen för energitillförsel och energianvändning uppfylls. Delär möjligt atl en sådan genomgång i många fall visar alt nuvarande styrmedel ärtillräckliga för att komma till rätla med de problem som rapporteras frånkommunerna. Denna uppfattning stöds bl.a. av erfarenheterna från ett seminariumom energiplanering, som anordnades av industridepartementet isamarbete med . Där framkom allkommunerna har myckel få önskemål om ytteriigare styrmedel. Etl par förslag,som har väckls i flera sammanhang, diskuleras dock i del följande. De rör delskommunernas inflylande över bebyggelsens uppvärmning, dels den kommunalabesiktnings- och rådgivningsverksamheten som riktas till fastighetsägare. 5 Kommunernas inflytande över bebyggelsens uppvärmning Fråganom hur uppvärmningen av bebyggelsen skall ske är en av de mest betydelsefulladelarna av energiplaneringen.