prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — DärtUl kommer attjordbmk är en långsiktigt stabU näring som är särskilt värdefull i glesbygd.Stmkturrationaliseringen inom de areella näringama bör därför ses som led iregionalpolitiken. Lånsstyrelseni anser emellertid att i en samlad bedömning av i vUka områdenjordbmksproduktionen skall minskas bör även tas hänsyn tiU varjordbmksproduktionen kan ske effektivast. Jordbmkspoli-tiska överväganden börsåledes inte helt underordnas glesbygdspolitiken. Medhänsyn lill nuvarande överskotlssituation på jordbmksprodukter måste enligt LRFen successiv produktionsomläggning komma tiU stånd. Enligt LRFs uppfattning börutgångspunkten vara alt tiUvarata lokala biologiska fömtsättningar. Animalieproduktionenkommer därför ha stor betydelse för resursutnyttjandet i glesbygdsområden.Samtidigt påverkas jordbmket i glesbygd av den allmänna jordbmkspolitiken. Delär därför nödvändigt att tillvarata givna resurser samt utveckla nya grödor ochanvändningsområden för jordbmkel som helhet. En ökad användning av vegetabilierför energiproduktion är ell sådant exempel. Ävenslalens energiverk tar upp energiskogsodling som elt länkbart alternativ tilltraditionell jordbmksproduktion. Resultaten av pågående forskning ochstorförsök får ge en uppfattning om dessa möjligheter. Behovelav ökad lokalrådgivning till glesbygdsföretag underslryks av bl. a. fleralänsstyrelser. 1984/85:115 314 Lantbruksstyrelsenanför att problemen vid utökad lokalrådgivningsverksamhet är dels atl finnalämpade personer, dels finansieringen. Del ställs slora krav på kunnande ochförmåga att arbeta självständigt men ändå hålla goda kontakter och samarbeiamed övriga instanser på områdel. Det stora problemet är naturligtvisfinansieringen. Ytterligare medel måste anslås eftersom lanlbmksverkel ej kanomfördela personal för ändamålet, dels på gmnd av övriga tjänsters karaklär avspecialistfunktioner, dels på gmnd av ansträngd personalsituation. Beträffandedelegationens förslag att lantbmksstyrelsen skuUe få i uppdrag att omfördelade personella resursema så finner lantbrakssiyrelsen att delegationen måttevara dåligt underrättad om lanlbmksverkels arbetsuppgifter ochpersonalsituation. Med hänsyn tiU de förslag som delegationen framför synes detmärkligt att inga kontakter tagits för att undanröja denna brist. Delegationensbeskrivning av sysselsättningslägel vid lantbruksnämnderna saknar heltverklighetsförankring. som påbjudna besparingsåtgärder resulterat ipersonalminskningar av storleksordningen 30 tjänster under de senasle 5åren så har alll fler arbetsuppgifter ålagts nämnderna. Slutligenerinrar lantbmksstyrelsen om att verket under innevarande budgelår ålagts attgenom avgifter bidra till finansiering av rådgivningsverksamheten med 10 milj.kr. Detta verkar till nackdel för rådgivningen i udda produktionsgrenar. Beträffandedessa avgifter så anser i atl det bör övervägas ominte rådgivningen till jordbmksförelag borde befrias från sådana i de områdensom ulgör glesbygdsstödsområden. SLUanser alt för alt lantbmksnämndemas tjänstemän skall kunna fungera sområdgivare inom nya produktionsgrenar i lantbmkei, så måsle de själva erhållakompletterande utbildning på området. Samråd bör ske meUan SLU,lantbmksstyrelsen och glesbygdsdelegationen hur denna fortbildning bör läggasupp. SLUframhåller vidare all del är betydelsefullt atl det lokala initiativetkombineras med någon form av experthjälp. Det är då viktigt att det finnsresurspersoner i kommunema som kan stödja initiativen och fungera somkontaktpersoner till aktueUa experter. SLU kan medverka till all dessakommunala kontaktpersoner får den utbildning som behövs. Denrådgivning som ofta efterfrågas är enligt i länbedömning ofta av allmän karaklär. Det bästa sättet all skapa rådgivningsresurseri decentraliserade former torde därför enligt mening vara att sesådan verksamhel som en del av den kommunala näringspolitiken. Kommunema spelaren central roll i det regionala utvecklingsarbetet. Det har därför varilnalurligl för att stödja konkreta och avgränsade näringspolitiskaaktiviteter i kommunema. Förslagetom kommunala beslul i jordförvärvsärenden avsiyrks av bl. a. länsstyrelserna iKronobergs, , , och län samllantbruksstyrelsen och statskontoret. Prop.1984/85:115 315 Statskontoretanser att del bör vara en slallig uppgifl all fatta beslul ijordförvärvsärenden. anser slalskonlorel all del finns anledning attpröva behovet av alt ha kvar jordförvärvslagen. Delegationensförslag tillstyrks av bl.a. , iStockholms län, domänverket saml . Endastnågra få remissinstanser tar upp förslagel om en översyn avprisprövningsreglema i jordförvärvslagen. Förslagetavstyrks av lantbruksstyrelsen. Delegationenanser alt bör satsa slörre resurser på del kusinära fisket ochinsjöfisket samt på lokal vidareförädling av fångstema. Beiräffande vattenbmketbetonar delegalionen viklen av att tillståndsprövningen för fisk- ochskaldjursodling förenklas. Delegationen anser vidare all avgifter vidmiljöprövning av små odlingar helt bör undvikas. För atl förbättra detekonomiska utfallet av fiskodling i mindre skala, liksom för insjöfisket, krävsenligt delegationen en samordnad mottagning, förädling, distribution ochmarknadsföring av produkterna. Remissinstansernaär genomgående posiliva tiU vad delegationen anför rörande fiske ochvattenbruk. Fiskeristyrelsenpåpekar atl den i sin verksamhel skall beakla både den förelagsekonomiskalönsamheten och sysselsätlningen i kust- och skärgårdsområdena. Lånsstyrelseni län föreslår atl regeringen initierar en försöksverksamhel i länet isyfte att utveckla en bälire samordning inom fiskerinäringen i linje med vaddelegationen föreslagit. a. i ochPajala kommun betonar behovet av samordnad distribution, marknadsföring m. m. LRFanser atl fiskel bör ägnas större inlresse i glesbygdsdelegationens fortsatlaarbete. Fiskeristyrelsentillslyrker förslagen rörande vallenbruket. I fråga om behovel av en förenklingav tillståndsgivningen viU slyrelsen dock betona all del som många gångeruppfattas som byråkratiska hinder och tröghet i systemet i de flesla fall äratt hänföra tiU atl del ofta finns slora konflikler i fråga om olikavattenområdens användning. Kommunala mark- och val-lenanvändningsplaner ärdärför nödvändiga. Ävenlånsstyrelsen i tillslyrker delegaiionens förslag och viU isammanhanget peka på de utbildningsinitiativ saml de forsknings- ochutvecklingsinsatser inom vattenbruksområdel som sliftelsen SamverkanUniversitet-Näringsliv medverkat lill. Erfarenhelerna av denna verksamhel börenligt tas till vara i glesbygdsdelegalionens fortsalla arbete. 1984/85:115 316 SLUanser att fiskodlingens främsta problem är atl matfiskodlama inte har lillgångtUl tilh-äckligt med kvalitativt godtagbar sältfisk. Även marknadsinformationkring priser, bästa avsättningskanaler, kvalitetskrav etc saknas. Beslulsfallarnapå regional nivå (länsslyrelser, ulvecklingsfonder, lanlbmks- ochfiskenämnder) har knappast övergripande kunskap om dessa problem. Givetvis kankonsulter engageras för att anskaffa denna informalion, men dels är detta ettdyrbart förfaringssätt, dels finns risken atl ell dubbelarbete kommer att uföraseftersom ett sådant arbete kanske utförs i flera län. Lantbruksuniversitetetpåpekar att för att eliminera ovannämnda nackdelar har ulredningen om statligtstöd tiU odling av fisk och skaldjur föreslagit inrättandet av enplaneringskommitté med representanter för , slatens induslriverk,lantbmksuniversilet och vatlenbmkamas riksförbund. Kommitténsarbetsuppgifter skaU vara att utarbeta elt marknadsinformationssystem,informationssystem kring utbud och efterfrågan på sältfisk samt informera omregler för slalligl stöd och andra finansieringsvägar. TCOanser att länsstyrelserna i samarbete med och statensindustriverk bör utreda fömtsättningarna för etl ökat vatlenbmk i respeklivelän och utarbeta en plan för den fortsatla utbyggnaden av bl. Glesbygdsdelegationen/örei/årbl. - alt de försök som inletts föratt utveckla lokalkontorsidén bör fullföljas och ytterligare några försökinitieras, - atl decentraliseringen inomverk och myndigheler bör drivas på, - att inskränkningar av statligservice i glesbygden bör få genomföras först efler godkännande, - att upphandlingskungörelsen börändras så atl statiiga myndigheter i högre grad kan göra lokala upphandlingar. Mångaremissinstanser har betonat behovet av sektorssamordning. Däremot är det inteså många som haft synpunkier på de enskilda förslagen. AMSanser i likhei med delgationen att resurser och befogenheter i ökadutsträckning bör föras så långt ut i organisationen som möjligt. I delsammanhanget nämner styrelsen alt den tagit initiativ till en omorganisationav verkets kansli och lämnat förslag om en decenlraliseringsplan. Förslagelinnebär att det centrala kansliet minskas med 150-200 årstjänster som försvidare till arbetsförmedlingarna. Atllänsstyrelsen bör godkänna inskränkning av statlig service tillstyrks avlänsstyrelserna i , , och län.Konsumentverket är däremot för sin del inte berett all tillstyrka 1984/85:115 317 alllänsstyrelsen måste godkänna, och därmed i praktiken överpröva, andrasamhällsorgans beslut i sådana frågor. En smidigare väg som i försia hand börprövas är all införa ell obligatoriskt samråd med inför planeradeinskränkningar. Därigenom skapas ell rådmm där följdverkningarna av eninskränkning kan bedömas i ett större perspektiv. Enligt konsumentverketsuppfattning bör kunna få en samrådsfunktion även i vissa fallsom inte berör offentlig service. Verket vill därför åter aktualisera del tillregeringen tidigare lämnade förslagel om en samrådsplikl i fråga om planeradeförsämringar av leveransvUlkoren till strategiska dagligvambuiiker ochdrivmedelsanläggningar i glesbygd. Länsstyrelseni konstaterar att det i slutskedet av förhandlingarna med olikaparter om indragningar av verksamhet ofta kan vara svårt att på rimlig tiduppnå enighet. förordar därför all medel i dessa situationerskall kunna utgå ur glesbygdsstödsanslaget för alt trygga verksamhel avregionalpolitiska skäl. Angåendeden statliga upphandlingen anför lånsstyrelsen i lån all det är eltområde där varje kommun, landsting och myndighel har etl speciellt ansvar ochnoga bör överväga sina egna möjligheter lill lokala upphandlingar.Glesbygdsdelegationen bör få i uppdrag att stimulera till en helhetssyn, somökar dessa möjligheter. Norrlandsfondenanser atl den slatliga upphandlingskungörelsen bör ses över, men atl man bör hai minnet all lidigare försök inte lyckais. Fleraremissinstanser ser positivi på lokalkontorsidén. AMS nämner all slyrelsengjort en översyn av förmedlingsservicen i glesbygd. F. n. pågår i tolv kommunersom försöksverksamhet en servicesamverkan med postverket. Pajalakommun anser all lokalkonlorsidén är så intressant atl den bör testas i Pajalakommun inom ramen för projekl om seklorssamordning i Norrbotlen. Länsstyrelseni lån anser det vara väsentligt atl ges författningsmässigaoch ekonomiska möjligheter atl inrätta lokala kontor med olika slalliga funklioneroch i samverkan med verksamhet i flera mindre orter. Elltiotal remissinslanser tar särskilt upp utbildningsfrågorna, även om del ibelänkandet inle läggs några konkreia förslag utan enbart betonas behovet av glesbygdsanpassadutbildning på olika områden. Regionstyrelseni högskoleregion påpekar bl.a. alt högskolans distansundervisning genereUtkan bidra lill att möta ulbildningsbehov i glesbygden. Slyrelsen anser också atldet borde övervägas om inte medel kunde tillskjulas ur glesbygdsstödet för atlgenomföra småförelagaml-bildning. Även SÖ anser all del finns en naturligkoppling tiU glesbygdsstö- Prop.1984/85:115 318 detnär det gäller alt tiUskjuta resurser liU utbildning av regionalekonomiskbetydelse. SÖ framför också bl. a. all yrkesinrikiad utbildning som passarglesbygdens förhållanden kan anordnas bl. a. i form av lokalt och regionall arbelsmarknadsanpassadekurser där skolstyrelse respektive länsskolnämnd fr. o. m. /86 harmöjlighet atl faslställa lim- och kursplaner. Förden agrara utbildningen i glesbygd kommer en försöksverksamhet atl inledasnästa läsår med kombinalionsutbildning i gymnasieskolan av jordbmks-, skogsbmks-och trädgårdsulbildning. Inomden påbörjade försöksverksamheten för all utveckla gymnasieskolan harutarbetats timplaneförslag som medger samordning mellan gymnasieskolan ochkommunala vuxenutbildningen vilkel underlättar utbildning i glesbygd. Behovetav samverkan mellan olika skolformer understryks av AMS. AMS nämner isammanhanget en försöksverksamhet som pågår i några av skogslänen innebärandeen samverkan mellan kommunala vuxenutbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen. Lånstyrelseni skriver bl. a. atl ett bibehållande av skolor i glesbygdofta har stor belydelse för framtidstron bland befolkningen i berörda områden.Statsbidragen lill strategiskt belägna glesbygdsskolor bör därför räknas uppså att de skall kunna behållas längre än eljest. Beträffandeden glesbygdsanpassade utbildningen vill betona vikten av attutbildningen bl.a. vid lantbruks- och skogsbmkssko-loma också ges en inriktningmol kombinationsverksamhet inom areella näringar (t. ex. jordbmk-trädgård-skogsbmki olika kombinationer) samt även mol kombinationer mellan areella näringar ochandra näringar (l.ex. ÄvenLRF påtalar bristen på samordning i undervisningen inom jordbmk och skogsbrukvid lantbmksskoloma. Delegationenanser att forskning är en belydelsfull del i en långsiklig strategi förutveckling i glesbygd. Delegalionen anser att både ERU och CERUM bör ge högprioritet ål forskning kring glesbygdsfrågor. Delegationen framhåller ocksåatt högskolan i bör kunna utvecklas lill en betydande resursbas förglesbygdsforskningen. De extra resurserna anser delegationen främst bör kunnaställas lill förfogande genom CERUM. Delegationen undersiryker också all det ärav största vikl all resursstarka forskningsinstitutioner som de lekniskahögskolorna och lanl-bmksuniversitetet ägnar ökad uppmärksamhel ål forskningsom är bely-delsefuU för en utveckling i glesbygd. Glesbygdsdelegationen/örei/årall regeringen specialdestinerar medel för glesbygdsinriktad forskning inom CERUM,de tekniska högskoloma och lantbmksuniversiletet. 1984/85:115 319 deinriktningen bör åstadkommas genom omprioriteringar inom respektive verksamhet. Fleraremissinstanser är positiva liU delegaiionens betoning av forskningens belydelseför utvecklingen i glesbygd och förslagel om omprioritering avforskningsresurser. Det gäller bl.a. , , statskontoret samllänsstyrelserna i och . CERUManser alt specialdestinerade medel är en fömtsättning för att en gmndläggandeforskning om stmkturella och långsikliga utvecklingsfrågor skall få tillräckligkontinuitet. CERUM påtalar det omedelbara behovet av basresurser lill CERUM ochatt resursbehovet for högskolan i skall ses i delta sammanhang, BeträffandeHögskolan i påpekar i högskoleregion att även enulvecklad glesbygdsforskning vid högskolan inom överblickbar tid inte kommeratt kunna svara för någon dominerande del av forskningsvolymen. Det är därför nödvändiglall utnyttja aUa intressanta forskningsresurser. kan emellertidtjäna som förmedlare av idéer och önskemål till andra forskande enheter. Länsstyrelseni viU för sin del framhålla atl kompetens på området sedantidigare finns vid i och att lantbmks-universitetels bådaenheter, skogshögskolan och Röbäcksdalen, finns i . anser attdessa tre enheter bör kunna utgöra viktiga resurser i glesbygdsforskningen. SLUanser alt det som generellt saknas i svensk forskning rörande glesbygdsulvecklingsfrågoroch som inte heller behandlals i rapporten är övergripande forskning kringbebyggelsemönster i , speciellt glesbygdens funklioner i sammanhanget,dvs tvärvetenskapliga forskningsinsatser rörande befolkningstäthetens problemi geografiskt, ekonomiskl och socialt hänseende. Denna forskningsinriktningfinns i andra länder. Glesbygdsdelegalionen borde tillsammans med Arbetsgmppenlantbmk och samhälle (ALA) och de lantbruks- och skogsvelenskapligafakulteterna vid SLU saml CERUM initiera sådan verksamhet. ERUanser att det i pågående forskningsprogram finns uirymme för forskning kringglesbygdemas problem och möjligheter även om regiontypen glesbygd där inte ulpekassom ett speciellt forskningsobjekt. ERU ser fram emot ell fortsall samarbelemed glesbygdsdelegalionen när det gäller att precisera frågeställningar. Länsstyrelseni län har ingen erinran mot atl särskilda medel satsas på glesbygdsinriktadforskning, men motsätter sig atl detta skall kompenseras genom indragning avandra forskningsresurser. anser all behöver salsa mer påforskning främst inom teknikområdet för alt klara konkurrensen från utlandet. Länsstyrelseni kan inte ansluta sig till förslaget om att lägga ett stortansvar för glesbygdsforskningen på CERUM som 1984/85:115 320 delegationenserfarenheler av CERUM: s hittillsvarande verksamhel är negaliva. Enligt länsstyrelsensmening är det viktigt atl i forskningssammanhang ta vara på det intresse föroch den kompetens som byggis upp hos enskilda forskare på olika håll i landetnär del gäller glesbygdsforskningen. har t. ex. i sina kontaktermed högskolan i och genom sitt engagemang i REVÄST konstaterat att detfinns en belydande glesbygdsforskning i . Det bästa sättet altuppmuntra tiU och skapa resurser för glesbygdsforskning är därför enligtlänsstyrelsens mening atl glesbygdsdelegationen intensifierar sina kontaktergentemot forskningsbeviljande organ, STU, universitet och högskolor m.fl. Delegationenföreslår alt stödel liU eldningsanläggningar för inhemskt bränsle förbättrasoch att storleksgränsen på en anläggning för atl stöd skall kunna utgå börslopas, så atl inte små anläggningar lämpade för glesbygden diskrimineras.Vidare framhålls alt prisrelationen mellan elström och inhemskt fastbränslemåste förändras tUl faslbränslets förmån för att inte den marknad som börjalbyggas upp (och som är särskilt känslig i inland) skaU slås sönder. Länsstyrelseni anser det vara viktigt att slopa storleksgränsen påanläggningar vid stödgivningen. Vidare anser att för att främjaen utbyggnad av träddelsterminaler till inlandet, bör slatens energiverksbidrag differenlieras så att en högre bidragsandel utgår i stödområde A och B. anför atl 10-15 skogsterminaler kommer alt starta verksamhet som ettresultat av investeringsprogram. Dessa skogsterminaler kommer att teknisklutformas som separationsanläggningar för induslriråvara och bränslen. Råvaraför terminalema ulgörs av hela träd och Iräddelar. I och med att lerminalernafärdigställes och verksamheten kommer igång kommer de att leda lill en ökadverksamhet inom skogsbmkel genom atl lönsamheten för gallringar och röijningarkan förbältras. Även om de statliga slöden medför atl etl begränsai antalanläggningar uppförs inom rena glesbygdsområden, förväntas utvecklingen denärmaste åren medföra att konkurrenssituationen hos skogsanvändande företagtvingar fram en ökad satsning på sådana anläggningar. Effektema avinvesteringarna i skogslerminaler på utvecklingen inom glesbygdsområdena kanvara svåra atl nu enlydigl avgöra. kommer att utvärdera terminalslödetsbetydelse för bl.a. marknadsutvecklingen för skogsbränslet och kommer då ävenatt studera regionala effekter varvid glesbygdsfrågan naturligt kommer in.Beträffande ekonomiskt stöd påpekar verket att det kan lämna slöd vidintroduktionen av ny leknik genom slöd till prototyp- och demonslralionsanläggningar.Att dämtöver lämna etl långsiktigt slöd lill någon leknik är enligt verketsmening inle lämpligt 1984/85:115 321 dådärmed de olika bränsleformernas och energibärarnas konkurrenskrafi på siklblir snedvriden, LRF anser atltillvaratagandet av skogsbränsle som energikälla bör föranleda en merlångsiktig planering av energianvändningen. kommun anser alt förslagelom alt ändra prisrelaiionen mellan elström och inhemskt fastbränsle, till faslbränsletsförmån, synes något illa underbyggt. Den konkurrens om skogsråvaran som redanföreligger från massaindustri, sågverk och spånplallefabriker skulleytterligare öka. inställning däremoi är all ökad användning avskogsråvara för eldningsändamål är lill godo för skogsbmkel och skogsindustrin.Bortsett från vissa lokala obalanser utgör eldning av avverkningsrester ochlövved ingel hinder för skogsindustrins råvamförsörjning ulan snarare enfördel. Skogsslyrelsen anser dessulom atl lönsamheten i att elda medskogsbränslen är så god att del inle behövs någon utökning av stödet lillanläggning av pannor för delta ändamål. Delegationenanser alt turistråd bör analysera samspelet mellan stor- och småskaliglurism i glesbygden inom ramen för arbetet med stmkturplanen för lurism ochrekreation. Uppfattningenatt den s. k. bygdeturismen bör stimuleras får stöd av bl.a. SLU. att skevheter i skattelagstUl-ningen motverkar en möjlig uthymingsverksamheli allraktiva fjäll- och skärgårdsområden. Det gäller för högl saltataxeringsvärden samt för låg gräns för skattefria hyresintäkter. Ävenlänsstyrelserna i och pekar på de ogynnsamma skaltereglemaseffekter. 4.9 Småskaligteknik och informationsteknologi Delegationenföreslår att slyrelsen för teknisk utveckling (STU) och statens induslriverk (SIND)ges i uppdrag atl ägna särskild uppmärksamhel ål den småskaliga lekniken,exempelvis inom ramen för det teknikspridningsprojekt som de fått i uppdragalt utföra. Delegationensförslag tUlslyrks av bl. a. länsstyrelserna i , ochVästerbottens län. SINDkonslalerar atl uppläggning av leknikspridningsprojektet pågår.Informationsmaterial och annat underlag är under utarbetande. I projektet ingårsamarbele med högskolor och universitet. SIND anser för sin del atl fördjupat samarbelemellan berörda parler är önskvärt för att få sådan forskning, som kan kopplastill enskilda affärsidéer. STU påpekar all förbistringen om vad man på olika händer menar medsmåskalig teknik är slor. Det är därför viktigt atl delegalionen så klart sommöjligt i sin aviserade exempelsamling redovisar sin definition. Med ut-21 1984185. 1984/85:115 322 gångspunktfrån denna kan STU bättre bedöma möjligheterna alt inom ramen av ell uppdragägna särskild uppmärksamhel ål den "småskaliga tekniken". Delegationen/öres/åratt regeringen i samband med medelstilldelningen tiU de lekniska högskoloma ochlantbmksuniversiletet särskilt anger atl resurser skaU avsättas för utvecklingav småskaliga lekniska lösningar. Förslagetfillstyrks av bl. a. lånsstyrelserna i , ochVästerbottens län. Den senare framhåUer att en offensivglesbygdspolitik fordrar en offensiv teknikpolitik avpassad till den miljö och tiUden tid den har att fungera i. tillslyrker därför med skärpadelegationens förslag. Lantbmksuniversitelets båda enheter i ,skogshögskolan och Röbäcksdalens forskningsanstalt, bör härvid kunna görabetydande insatser. Delegationenföreslår vidare att utveckUngsfondema tillsammans med SIND ges i uppdrag att tafram utbildningsmaterial för småskalig teknik som passar de små, oftakombinerade företagen i glesbygden. SINDframför atl verkel avser att i samarbete med ta fram förslagtill utveckling av utbildningsmaterial för bl. a. småskalig teknik i den iNorrland och pågående försöksverksamheten med glesbygdsutbUdning försmåföretagare och hantverkare. Beträffandeinformationsteknologin/öres/år delegationen att regeringen mer systematisktverkar för att bygga upp ett finmaskigt nät av kontaktpunkter tUl stöd förutvecklingen inom informationsteknologins område och att regional- ochglesbygdspolitiska hänsyn därvid ges stort utrymme. Delegationen föreslår ocksåatt regeringen ger i uppdrag alt utveckla modeller för hur informationsteknUcenskall komma glesbygden till godo. Delegationen föreslår vidare att regeringen avsällerresurser inom ramen för den regionalpolitiska projektverksamheten förytterligare försök med service-Zgrannskapscentraler i glesbygd. Förslagenfår stöd av bl.a. länsstyrelserna i och län.Televerket har i princip inget all erinra mol delegaiionens synpunkter menanser att rapporten präglas av en onödigl pessimistisk syn på tillgången tilltelekommunikationer i glesbygd. Televerkelbygger ut nät och nättjänster i takt med efterfrågan, vUkel är en av gmndidéernamed satsning på de publika tjänsterna.