prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — 1kapilel 8 berör utredningen - mot bakgrund av krav som förs fram ibiblioteksdebalten - en länkt lagreglering av folkbiblioleksverksamhéten.Därvid konstaterar 80 alt en bibliotekslag, vars huvudsakliga syfte är atlgaranlera en slandardutjämning av biblioteksverksamheten mellan kommunerna,förutsälter slalsbidrag i en omfattning som och inom övcrblickbarframlid inle går alt få till slånd. Denakluella synen på förhållandel mellan stal och kommun talar mot enbibliotekslag. , och med särskild intensitet , pågår ell målmedvetet arbete för alt delegera beslutanderättlill kommunerna och minska den statliga regleringen. Kommunsammanläggningaroch skalteutjämningssystem har bl.a. banat vägen för denna utveckling. Fb80 konstaterar atl den allmänna utvecklingen av ansvarsfördelningen stat-kommuninte lalar för en bibliotekslag. Samiidigi är utredningen angelägen allframhålla au det är viktigt att få till stånd en helhetssyn på folkbibliotekensverksamhel. En sådan helhetssyn kan åstadkommas om de förslag lill mål ochriktlinjer utredningen lägger fram vinner bred anslutning. 1984/85:141 206 Utredningenkonstaterar inledningsvis all de senasle årens ökade salsning på regionalabiblioteksfunktioner har givit goda resultat. Visserligen varierar landstingensbidrag och länsbibliotekens aktivitet från län lill län och därmed ävenkommunernas syn på värdet av den regionala verksamheten. Ändå tycker sigulredningen med fog kunna konslalera atl länsbiblioteken gör betydelsefullainsatser framför alll inom följande områden. - Rådgivning och informalion samlvissa fortbildningsinsatser. - Specialtjänsler, bl.a. i formav konsulenttjänster inom vissa delområden. Folkbiblioteksulredningenförordar en fortsall salsning på regionala biblioteksfunktioner, eflersomutredningen finner all del är den effektivaste vägen all slimulera och slödjafolkbiblioteksverksamhel i små och resurssvaga kommuner. Konsekvensen av dellasynsätt i bidragshänseende dras längre fram i belänkandet. Ulredningen föreslårall de regionala insatserna förstärks inom nedan nämnda områden. Delregionvisa samarbeie som finns mellan länsbibliotek och kommunbibliotekeni länel när del gäller medieförsörjningen bör förslärkas. Fb 80 anser allregelbundna diskussioner om inköp som leder fram till informellaöverenskommelser om hur medieförsörjningen i länet bör ordnas medför elleffekiivare ulnylljande av de samlade medieresurserna. Sådana regelbundnainköpsdiskussioner kan även ge värdefulll erfarenhets- och kunskapsutbyte.Detta är särskilt angeläget när del gäller speciella medieområden såsomtalböcker och invandrarlilleratur, men även när del gäller mer avanceradfacklitteratur och speciell skönlitteratur. Ävenbeträffande informationsverksamheten finns del anledning all utvecklaregionala samverkansformer som ger etl effekiivare resursutnyttjande.Länsbiblioteken bör i slörre utsträckning än la på sig etl regionallansvar för mer kvalificerad informationstjänst. Förutom atl detta släller kravpå goda resurser i form av medier och personal med specialistkunskap vidlänsbiblioteket, behövs även effektiva kommunikationsvägar lill länsbiblioteketför all kommunernas folkbibliotek på elt smidigt sätt skall kunna repliera pålänsbibliotekels resurser. Folkbiblioteksulredningenföreslår vidare all länsbiblioteket utvidgar sin rådgivande funktion till flerverksamhetsområden. I första hand synes del angelägel atl insatser görs för atlstimulera lokal samverkan mellan folkbibliotek och skola resp. sludieförbundsaml en ulveckling av biblioteksservice lill äldre. Länsbiblioteket kan göravikliga fortbildningsinsatser inom dessa områden. Länsbiblioteketkan även ge kommuner råd och hjälp för alt planera folkbiblioleksverksamhéten.Del lokala folkbiblioteket ansvarar självständigt för sin planering menlänsbiblioteket kan bislå med metodhjälp, vissa Prop.1984/85:141 207 studier och andra insatser av engångskaraktär. Dessutomkan länsbibliotekel medverka lill problemlösningar som den enskilda kommunenkan ha svårt att få till slånd, t.ex. när det gäller samverkan med andrakommuner. Flera parter har intresse av atl påverka länsbibliotekens verksamhel:värdkommunen, länels kommuner, och slalen. Statens inflytandetillgodoses bl.a. genom ulformningen av slalsbidragsvillkoren. uppfallning bör övriga parters inflyiande regleras i avtal ienlighet med del förslag lill normalavtal som utarbetats av de båda kommunförbunden. Detta kapitel inleds med en redogörelse för myndighetersom på olika sätt berör folkbiblioteken. 1 försia hand gäller beskrivningenverksamheten vid och , men en lång rad andra myndigheter har påell eller annal sätt betydelse för folkbiblioteksverksamheten. En liknandebeskrivning görs därefter av kommunförbunden, allmänna biblioieksförening(SAB) och ytterligare några intresseorganisationer. Fb 80 har i direktiv och genom särskilt regeringsbeslutfått i uppdrag att analysera (Btj) roll för kommunernasbibliotek. Utredningen uppdrog åt en konsult i förelagsledning, ,all genomföra en särskild siudie av Btj. Denna jämte Svenska kommunförbundetsnyligen genomförda utvärdering av Btj:s datasystem för biblioteken (BUMS) harvarit underlag för utredningens bedömningar och förslag. Folkbiblioteksulredningen konstaterar att folkbibliotekenbehöver Blj:s service för att kunna bedriva sin verksamhet rationellt. Kvalitetoch effektivitet i bibliotekens mediehantering är beroende avsambindningssystemei som Btj utvecklat för information, beställning,utrustning, leverans och katalogisering av medier. Även den cenirala katalogdaiabasenär ett viktigt rationaliseringsinstrument och innebär att folkbiblioteken kanbegränsa sina katalogavdelningar. Men ändå utsätts Btj för krilik från bibliotekarier,förläggare, författare och andra kulturskribenter. Denna har sin huvudsakligagrund i en inbyggd målkonflikt för förelaget. Å ena sidan skall Btj vara ettföretag som skall ge kunderna, biblioteken, effekiiv service och drivas efleraffärsmässiga principer. Å andra sidan förvänlas del all Btj skall lakullurpoliiiska hänsyn, hälla låga priser och värna om mindre efterfrågad menlitleraturpoliliski väsentlig litteratur. Det huvudsakliga motivet för uppbyggnaden av Btj:scentrala katalogdalabas () har varit de raiionaliserinpsmöjligheier somdetla insiru- Prop.1984/85:141 208 ment innebär för folkbiblioteken. Kostnader för utvecklingoch drift bör därför huvudsakligen bäras av kommunerna. Men det kan finnasvissa skäl för slalen all ikläda sig ell begränsal ekonomiskt medansvar förBURK. Koslnaderna för katalogisering av invandrarlilleratur är höga, särskiltom de sätts i relalion lill utnyttjandet. Det finns dock ett allmänt intresseav alt denna kataloginformation ändå finns lillgänglig för folkbiblioteken menäven för användare utanför de kommunala biblioteken, t.ex. för forskningsbiblioteken. Vidare är Blj:s indexering av svenska tidnings- ochtidskriftsartiklar av klart nalionalbibliografisk karakiär. Detta görs inte avKungl. (KB) . Sådana uppgifter är en del av delnationalbibliografiska arbetet som ankommer på naiionalbiblioleket i fleraandra länder. Utredningen anser atl ell statligt ekonomiskl stöd lillBtj:s bibliografiska arbete är motiverat. Staten bör överta ansvaret för BURKvilkel ökar fömtsättningarna för en samordning med LIBRIS, dvs. den slalligakatalogbasen för vetenskapliga bibliotek. Samverkan mellan BUMS- ochLIBRIS-syslemen bör stärkas. Tekniska och administraliva hinder för della mästeundanröjas. Atl göra KB som ansvarar för LIBRIS lill gemensam huvudman förbiblioteksväsendets centrala katalogdatabaser bidrar i hög grad lill alt stärkafömtsättningama för en integration. Det är en fördel all en huvudman, , harpolicyansvaret för biblioteksväsendets båda centrala katalogdalabaser. En förändring mot större statligt ekonomiskt och policymässigtansvarslagande för Blj:s bibliografiska uppgifter möjliggör även för Btj renodla sin roll som serviceföretag ål kommunala bibliotek. Dels bör detrimligtvis innebära en ekonomiskt förbältrad situation, dels en lydligareavgränsning av Btj:s ansvarsområde. Detla skulle i sin tur kunna möjliggöraför Btj all göra slörre åiaganden vad gäller lagerhållning av böcker som snabbthotar atl försvinna ur handeln. anser alt det är väsentligt attBtj stärker sina kontakler med avnämarna och gör ytterligare ansträngningar atlutveckla sin verksamhel i nära konlakl med biblioteken. Detta gäller inle minsldatorområdet. Folkbiblioteken behöver en kompetent konsult som kan geråd vid utvärdering och upphandling av lokala datasystem. Btj skulle kunnafylla den konsultfunktionen vid sidan av atl erbjuda en egen lösning genom delnuvarande BUMS-systemet. Btj kan medverka till atl specificera kraven pä lokalasystem, inle minst med avseende på samverkan med det centrala kalalogiseringssystemel. offensivt utvecklingsarbele kräver bl.a. godaekonomiska resurser. Visserligen kan vissl ekonomiskl ulrymme frigöras genomstatlig medfinansiering av det bibliografiska arbelel men det behövs därulöverinvesteringar i en omfattning som Btj inle har möjligheter altfinansiera. För della behöver Btj väsentligt ökal aktiekapital som bara kantillskjutas av en 1984/85:141 209 Eflersom SAB i della avseende som ideell förening inlekan uppfylla kraven är del angeläget, enligt utredningens uppfallning, atlkommunförbundel övertar majoritetsägandet av Btj. I förening med etl slatliglövertagande av BURK leder del lill en klarare ansvarsfördelning mellan slaten,kommunerna och SAB. Btjblir etl renodlat serviceförelag åt kommunerna, som samiidigi genom sillförbund går in som majoritetsägare med förutsättningen alt styra förelagetuiifrån strikt kommunala intressen och i nära konlakl med annan kommungemensamverksamhel. Staten övertar ansvarel för de mer allmänt ochnalionalbibliografiskt motiverade delarna av Btj:s verksamhel. kanSAB renodla sin opinionsbildande och idégivande roll. Ikapitel 10 anger utredningen ett antal centrala statliga uppgifier som påverkarfolkbibliotekens verksamhet. - Beskrivning av folkbibliotekensutveckling. - Formulering av riktlinjer förlånecentraler och länsbibliotek. - Fördelning av statsbidrag tillregional och lokal folkbiblioteksverksamhel. - Konferenser och annaninformation. - Utbildning avfolkbibliotekspersonal. - Nalionalbibliografiskt arbete. - Framställning avfolkbiblioteksstatistik. - Avtalsreglering avfolkbibliotekels service till högskolestuderande. - Biblioteksservice till intagnai häkten och på kriminalvårdsanstalter. - Biblioteksservice lillvärnpUktiga vid militära förband. - Utgivning av talböcker ochpunklskriflsböcker. föreslår att isamverkan med kommunförbundenger en åriig rapport över folkbibliotekens aktuella situation. Rapporten börbygga på slalistiska centralbyråns (SCB) statistik över resurser, ekonomi ochverksamhet. Dämlöver bör länsvisa översikter från länsbiblioteken bildaunderlag. Rapporten bör kunna ligga till gmnd för kommunernas diskussion om denlokala verksamhelens ulformning. Vidare bör den innehålla bedömningar avaktuella utvecklingstendenser och bl.a. ge underlag för förslag omslalsbidragsfördelning och inriktning av utvecklingsarbetet. Rapporten skulleäven vara elt värdefullt bidrag för den offentliga debatten om folkbibliotekensutveckling. Folkbiblioteksutredningenföreslår att formerna för den centrala rådgivningen förändras.Konsulentfunklionen bör ges en flexibel utformning. Fasla konsulenttjänsterinom olika expertområden bör ersättas med ett akUvare samspel mellan regionalaoch centrala rådgivningsinsalser. Prop.1984/85: 141 210 munerna bör i första hand vända sig till länsbiblioteken.Dä länsbibliotekets erfarenheler och kompetens inte är tillfyllesl börkulturrådet antingen självt kunna bistå eller, vilket i många fall kan ge ettmer heltäckande resultat, hänvisa det lokala folkbiblioteket till det eller debibliotek som har erfarenhel och kunnande inom ifrågavarande område. Ellriksomfattande och av sammanhållet rådgivningsnät, som även kaninnelätta vetenskapliga bibliotek, bör vara en effektiv metod all ta till varaolika slags specialistkompetens. föreslår atl ,Kommunförbundel och SAB i högre grad än samordnar sinkonferensverksamhet belräffande innehåll, uppläggning, tidpunkt, deltagareetc. föreslår all i försia handkulturrådet, DFI och kommunförbunden förstärker sina insalser när det gällermetodutveckling av folkbiblioleksverksamhéten. En långsiktig utvecklingsplanbör upprättas av i samråd med DFI och förbunden och redovisas ikulturrådets anslagsframställning. Som exempel på angelägen ulveckling nämnerulredningen följande projekt. Databaser ochden enskildes informationsmöjligheter. Experimenlbibliotekför ny informationsteknologi. Metoder förläsfrämjande arbele, - Samverkan medstudieorganisationerna. - Biblioteksarbetei äldreomsorg. - Översyn avarbetsrutiner. - Metoder förfolkbiblioteksplanering. Folkbiblioteksulredningen föreslår vissa förändringaroch kompletteringar av den av SCB framställda årliga slalisliken. Uppgiften ommediebeständ bör ulgå ur den årliga redovisningen men kan ingå i fördjupadeundersökningar. Någon form av besöksstatistik bör i stället komplettera denårsvisa rapporteringen. Vidare bör årsstatistikens produktionslid förkortasavsevärt. För senl inlämnade underlag från kommunerna och en långsam produktionsprocessvid SCB är problem som SCB och uppgiflslämnarna måste komma till rätta med. Den årliga statistiken bör, liksom , kompletteras medintermitlenta fördjupningar som framför alll ger fakta om den uppsökandeverksamheten. Ulredningen betonar även behovel av slalislik ombiblioleksvanor, vilket i försia hand kan framställas inom ramen för SCB:sundersökningar om levnadsförhållanden. förordar att del lokalafolkbibliolekel genom olika statistiska meloder och genom att kombinera hård-och mjukdata förbättrar sina kunskaper om biblioteksulnyttjandet i kommunensolika geografiska delområden. SCB, och kommunförbunden bör bislågenom att utveckla och erbjuda olika statistiska och sociologiska meloder.Centrala instanser bör även kunna ge hjälp vid planering och 1984/85:141 211 genomförandeav olika momeni. Även länsbiblioteken bör kunna medverka i genomförandet avlokala undersökningar. Folkbiblioteksutredningenföreslår ett ökal slatligl slöd till biblioteksverksamheten i häkten och påkriminalvårdsanstalter. Förstärkningen skulle syfta till atl ge kommunernakostnadstäckning för biblioteksverksamhet vid häkten samt öppna och slulnaanstalter. Uiifrån underiag från kriminalvårdsverkel bedömer ulredningen atldel fordras en anslagshöjning på 1,6 milj. kr. Utredningen anser sig inte hamöjlighel all bedöma om finansiering kan ske genom omfördelning inomkriminalvårdsverkets anslagsram. Folkbiblioteksutredningenföreslår att biblioteksverksamheten vid mUi-tära förband rustas upp. Etl lokallsamarbete mellan förbanden och resp. kommun, evenluelll reglerat genom avtal,är angeläget. Även centralt bör försvarsstaben och förstärka sittsamarbeie. Vidare föreslår utredningen atl överbefälhavaren utfärdar riktlinjerför vilka resurser som rimligen bör avsällas för en god biblioteksverksamhet påförbanden. Utvecklingen bör noga följas av försvarsstaben. Folkbiblioteksulredningenföreslår inle någon generell reglering av den ekonomiska eller verksamhetsmässigaansvarsfördelningen mellan stat och kommun för högskolestuderandesfolkbiblloteksservice. problem har i viss mån undanröjts, myckel lackvare senare års förstärkningar av högskolornas bibliotek. Vatje kommunsmöjlighet atl aklualisera en avlalsreglering av dessa förhållanden anserulredningen vara tillfyllest. Folkbiblioteksulredningeninstämmer i lalbokskommitténs grundsyn beträffande talboksförsörjningen.Distributionen av talböcker bör decentraliseras och talboks- ochpunkiskriftsbiblioleket (TPB) bör renodla sin roll atl producera och fjärrlånatalböcker. Dessutom bör TPB som svara för framställning och utlåningav punktskriftsböcker samt för talböcker för invandrare. Mångamyndigheler och organisationer har inlresse av och påverkar förutsättningarnaför folkbibliotekens verksamhel. Del finns ell slarkt behov av atl förbällrasamordningen mellan centrala organ med funktioner inom det svenskabiblioteksväsendets olika delar. Enligi utredningens bedömning bör detta skeulan atl resp. organs ansvarsområde förändras. Del viktiga är alt få till ståndell forum för erfarenhetsutbyte och diskussion. Folkbiblioteksutredningenföreslår därför all ell slalligl biblioleksråd inrällas som är sammansatt av destatliga myndigheler som har delansvar inom del samlade biblioteksväsendet. Demyndigheter som bör vara representerade är slatens kulturråd, KB, DFI, SÖ, UHÄoch högskolan i . Rådel bör ulses av regeringen. 1984/85:141 212 Någon egen myndighetsutövning skall inte ligga pä rädet,som skall ses som elt samrådsorgan. Däremot skall enskilda myndighetersinitiativ och beslut kunna förankras i rädet, som även bör kunna aktualiseraförslag riktade till myndigheter med biblioteksfunktioner. föreslär att ett statligtbiblioleksråd fär följande uppgifter. - Samordnapolicybeslut i biblioteksgemensanima frägor. - Preciseraansvarsfördelningen för olika slag av bibliotek inom skilda verksamhetsområden. - Medverka tillöversiktliga sammanslällningar och bedömningar för hela biblioteksväsendet somunderlag för ställningstaganden i stat och kommun. - Medverka tillerfarenhetsutbyte och samordning av utvecklingsarbetet inom biblioteksväsendelsolika delar. - Samordnakommunikationer mellan centrala statliga organ och enskilda bibliotek. - Samordnastatliga biblioteksintressen för att uppnå effektivare central samverkan medkommunförbunden och övriga organisalioner med intressen ibiblioteksverksamheten. - Verka för etlökat regionalt och lokalt samarbete mellan bibliotek och andra förvaltningar,organisationer och intressegrupper med anknytning lill biblioteksverksamheten. Biblioteksrådets kanslifunktioner bör inrymmas ikulturrådets organisation. Effekter av nuvarande bidrag I enlighel med direkliven har folkbiblioleksutredningenprövat effekterna av nuvarande slatliga stödinsatser. Utvärderingen har gjortsi samarbete med och bygger lill slora delar på särskildastudier av bidrag till olika ändamål. Resultaten av dessa redovisas i kapitel11. Kapitlet inleds med en beskrivning av skatteutjämningssyslemet, eflersomdetta är den dominerande statliga insatsen för stöd lill kommuner med svagtinkomslunderlag och höga koslnader till följd av ogynnsamma förulsättningarmed avseende på befolkningens åldersstruktur, bebyggelsestruktur ochgeografiskt läge. Skatteutjämningsbidraget är naturligtvis även avsett altläcka kostnader för kultur- och biblioteksverksamhet, och del särskildafolkbiblioieksbidraget har bara marginell betydelse för den kommunalabiblioteksverksamhetens ekonomiska förutsättningar. /76 har del slatliga slödet lillfolkbiblioteksverksamheten varit av två slag: elt lokalt bidrag och ettregionalt. Prop.1984/85:141 213 förslaget i budgetpropositionen för /85omfattar det lokala bidraget 11.7 milj. kr. och det regionala 13,4 milj. kr.Dämtöver föreslås 4,6 milj, kr. för stöd till kommuner, länsbibliotek ochlånecentraler för inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk samt0,8 milj. kr, för vissa gemensamma iindamål. 1975: 20 om den slalliga kulturpolitiken 2 syfiar detstatliga folkbiblioteksbidraget till att utjämna standardskillnadernakommunerna emellan. Det skall vara av engångskaraktär och ha avpöran-debetydelse för utvecklinpen av den verksamhel som det i varje enskilt fall äravsett all stödja. I propositionen anges även vissa bidragsändamål. Kulturrådetfördelar de lokala bidrapen i enlighel med dessa. Bidragel utgår och avser täcka kostnaderna förförslärkning av kommunens mediebeständ. får av bidragsbeloppetutnyttjas till annat än medier, t.ex. lillfällig personal-förstärkning förgallring och nyinköp. Även denna typ av bidrag har iallmänhet beviljats för en treårsperiod och har utnyttjats för böcker,inventarier, personal etc. Bidraget avser täcka anskaffningskostnaden förbokbuss med eller utan böcker. Bidragen har haft varierande omfattningoch avsett såväl medier som personalinsatser. Under denna rubrik ryms bidrag tillmycket skiftande ändamål, I många fall har bidragen avsetis stimulerautvecklingen av ny verksamhet. Det har i flera fall gällt uppsökande verksamhetinom äld-reomsorpen och inom vårdområdet. Inläsningstjänst, lalboksförsörjningmen även komplettering av bokbestånd har varit återkommande bidrags-ändamål. Sedan bidragssystemen infördes har fördelat ca100 milj. kr. lill lokal folkbiblioteksverksamhet. Närmare hälften av medlenhar varil avsedda för allmän uppruslning och ca en femtedel har finanseratinköp av bokbussar. Drypt 109f har använts för att starta arbetsplatsbibliolekoch ungefär lika myckel har fördelats till barnbiblioteksverksamhel. Bidrag lill länsbibliotek ulpår i form av grundbelopp varsstorlek är kopplad till den statlipa sektorns löneulvecklinp. Bidraget kandärför säpas vara värdesäkrat. Totalt fördelar 150 grundbelopp,fem, sex eller 7 per län beroende på resp. läns förutsättninpar och behov. Igenomsnitt täcker statsbidraget en fjärdedel av länsbibliotekets kostnader.Till övripa kostnader bidrar landstinpen. Staten svarar för kostnaderna för verksamheten vid de trelånecentralerna med tillhörande depåfunktion. Vid inrättandet avdepåbiblioteken /82 uppstod vissa problem med finansieringen avde lösningar som länecentralerna valde. Genom de tillskott som föreslås ibud-petpropositionen för budgetårel 1984/85 torde dessa problem vara undanröjda. Prop.1984/85:141 214 Bidragel till inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk har fördelals ungefär lika mellan kommuner, länsbibliotek ochlånecentraler. Motsvarande kommunala salsningar har medföri alt den lokalaförsörjningsnivån för denna typ av litteratur har höjts väsentligt. Däremolfinns del fortfarande vissa brister när del gäller länsbibliotekens ochlånecentralernas bestånd av invandrarlilleratur. Sammanfattningsvis drar utredningen följande slutsatserangående effekterna av nuvarande statsbidragsssystem. Av de lokala folkbiblioteksbidragen är det i första handdet allmänna uppruslningsbidragel som verkar utjämnande. Bidragsreglernainnebär dock att kommuner med de allra svagaste bibliotekssystemen inte ärberältigade till bidrag. kräver viss basnivå på verksamheten närdet päller personal och lokaler vilkel uleslänper ell ljugotal kommuner frånbidragsmöjligheten. Bokbussbidrapet kan sägas i viss mån verka utjämnande.Dock ule-slänps mindre kommuner i ännu högre grad från denna bidragsform eftersombidrag bara ges till investeringskostnaden. Dessutom medför kulturrådetsnormer för drifien av bokbuss en kostnadsnivå som många kommuner tvekar inför.Övriga former av lokala folkbiblioleksbidrag kan knappast sägas verkautjämnande på biblioteksstandarden. Däremot har del regionala bidraget lill länsbibliotek ochlånecentraler en standardutjämnande effekl. Själva grundlanken med denregionala verksamhelen är atl bistå kommuner med sådan kompletterande servicesom de själva inte klarar av inom ramen för silt primärkommunalabiblioleksan-svar. De nuvarande lokala bidragen kan sägas ha sin tonvikt påatt nå nya grupper med biblioteksservice. Stödel till barnverksamhet och storadelar av del allmänna uppruslningsbidragel är riklat lill barn och unpdom.Buss-bidrapel päller främsl glesbygdsboende och stödet lillarbetsplatsbibliolek och invandrarlilleratur har sina givna målgrupper. Bidraglill övrig verksamhel har även i viss mån stimulerat verksamhet bland särskildamålgrupper. Så har fallel även varil med bidragen till länsbiblioteken. Till de bidrag som i någon mån har medverkai tillulveckling av nya verksamhetsformer kan i första hand räknas stödel tillbarnverksamhet och övrig verksamhet saml bidragen lill länsbibliotek.Uppföljning och systematisk vidareförmedling av vunna erfarenheler har dockmånga gånger saknats. Nuvarande slatliga stödformer bidrar således endasl ibegränsad omfallning lill en slandardutjämning mellan kommunerna.