prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — Bristen på kunskap är ännii stor vadgäller förbränningstekniska åtgärder för att minska kväveoxidulsläppen vidbefinfliga pannor. Detta gäller även möjligheten atl reducerakväveoxidutsläppen vid eldning med inhemska bränslen. Kostnaderna för de aktuella kväveoxidbegränsandeåtgärderna faller inom intervallet /ton kväveoxidreduktion. Setabell 7.3 där kostnader och utsläppsminskningar vid olika åtgärder för attminska kväveoxidutsläppen visas. Salpetersyra släpps ut vid framställning avgödselmedel och salpetersyra samt vid syrabetning av metaller. Utsläppen har desenaste åren reducerats med ca /år räknat som kvävedioxid. De uppgårnu till ca /år. Vidare släpps kväveoxider ut vid förbränning inomden metallurgiska induslrin, vid raffinaderierna, samt vid provning av motorerinom verkstadsindustrin. Utsläppen från dessa verksamheter är ofullständigtkända men torde inte överstiga 10000 lon/år. Kväveoxidutsläppen från fordon kan påverkas främstgenom krav på avgasrening och genom ändringar i trafikpolitiken. har föreslagit att blyfri bensinoch avgaskrav som motsvarar dagens bästa leknik - skUSA-83-krav - skallinföras. Kraven bör gälla from modell av personbilar och lättalastbilar saml from modell för övriga lastbilar och bussar. Avgaskraven för bensindrivna bilar kan uppfyllasmed hjälp av katalytisk avgasrening. Kväveoxidutsläppen från en enskild bilkan då minskas . Dessutom kommer utsläppen av kolväte och koloxid altminska . De föreslagna kraven betyder mindre för utsläppenfrån de tunga dieselfordonen. Man räknar med atl de skall medföra 10 procentslägre kväveoxidutsläpp från ett sådant fordon . Det tar tid innan skärpta avgaskrav slår igenomeftersom bilparken förnyas långsamt. I figur 7.1 visas hur kväveoxidulsläppenfrån vägtrafiken skulle ändras om USA-83-kraven införs from de årsmodeller somföreslå- 1984/85:127 35 Figuren är baserad på transportrådets piogno-ser övertrafik- och transportarbetet. Bla antas det totala transportarbetet öka med ca12% mellan och . Utöver de kväveoxidutsläpp som anges i figurensläpps ca kväveoxider ut från maskiner som drivs medförbränningsmotorer samt från andra fordon än vägfordon. Som framgår av figuren kommer kväveoxidutsläppenfrån vägtrafiken alt minska med ca 46000 lon eller och medca eller om bilavgaskraven skärps. Ändringarnaär då räknade i förhållande lill utsläpp. Det är de bensindrivnabilarna som står för minskningen. Dessa kommer att ha halverat sina utsläpp mellanår 1980 och . Kväveoxidulsläppen från tunga fordon beräknas däremot ökamed på gmnd av ett ökat användande. Kostnaden för atl införa USA-83-kraven kan beräknastill ca och bil. Den totala kostnaden för samhället skullevara ca . Om hela kostnaden hänförs fill kväveoxidminskningenblir kostnaden per ton avskild kväveoxid ca . Hämtöver får manminskningen av koloxid- och kolväteulsläppen. Som visas i figur 7.1 kommer de tunga dieselfordonenatt svara för en ökande andel av kväveoxidutsläppen. De f n strängaste kravenför tunga dieselfordon är de sk Kalifornienkraven. Man kan grovt räkna med attdagens lastbilar måste sänka utsläppen av kväveoxider för alt mötadessa krav. Om Kalifornienkraven infördes i skulle kväveoxidutsläppenår minska med 15000 lon jämfört med vad som anges i figuren. Kostnaden ärofullständigt belysl. Om man inte tar hänsyn till ändringar ibränsleförbrukningen kan kostnaden preliminärt uppskattas till ca 300 milj krper år eller ca per ton avskild kvävedioxid. Om man tar hänsyn filländringar i bränsleförbrukningen kan kostnaden möjligen komma att uppgå tillså mycket som eller ca per ton avskildkvävedioxid. Utsläppen från den tunga dieseltrafiken skulleockså kunna minskas genom alt en störte mängd gods fraktas med järnväg. Järnvägstrafik kan konkurtera med lastbilstrafikfrämst på längre transportsträckor. Om landsvägstransporterna över 20 milhålls konstanta i stället för att öka enligt transportrådets prognos skulle detotala kväveoxidutsläppen minska med jämfört med figur 7.1.Om samtliga transporter på ett avstånd över förs över till järnvägskulle de totala kväveoxidutsläppen minska med ca . De totala kväveoxidutsläppen är härutöversjälvklart känsliga för ändringar i det totala trafik- och transportarbetet.Varje procents ökning av vägtrafiken - med oförändrade andelar för de olikafordonsslagen - ökar kväveoxidutsläppen med 1500-2000 lon. En politik som äråterhållsam med förmåner för bilisterna ger därför lägre utsläpp än en politiksom stimulerar bilismen. Figur 7.1 Prognos över avgasutsläppen från motordrivnafordon 1990, 1995 och 2000 om man inför obligatoriska USA-83-krav med 1987resp. modeli på personbilar, lätta lastbilar, lastbilar och bussar. En aktiv energihushållning inomtransportsektorn kan också medverka till atl minska utsläppen. Förbrukningen avdieselolja har sjunkit med trots ett i huvudsakoförändrat transportarbete för de fordon som nyttjar sådant bränsle. Kväveoxidutsläppen från flyget kanpotentiellt vara betydande. har endast utsläppen vid start ochlandning blivit belysta i viss utsträckning. 7.3 Slutsatser och förslag Vi föreslår att den förväntademinskningen av svavelulsläppen mellan och säkerställsoch atl möjligheterna lill ytleriigare minskningar av svavelutsläppen las tillvara. Vi föreslår vidare att detfortsatta arbetet med att minska kväveoxidutsläppen har som mål att utsläppenår skall vara lägre än . All energiomvandling innebär attmiljön belastas på olika sätt. har energisparålgärder,spillvärmeutnyttjande etc minskat energiförbrukningen i landet. Dennautveckling kommer att fortsätta. De framlida ulsläppen av svavel- ochkväveoxider är därför inte bara beroende av tekniska åtgärder för att minskaulsläppen, utan även av energihushållningsåtgärder. Vi anser attenergisparandet även fortsättningsvis bör främjas. Nya tekniska lösningar föratt minska energibehovet såväl inom industrin som inom uppvärmningsseklorn till vara. De åtgärder för atl reducerasvavelutsläppen som vi diskuterat sammanfattas i tabell 7.2. Där anges delsden totala reduktionen av utsläppen och den totala kostnaden till följd avåtgärden, dels kostnaden per ton avskild svaveldioxid. Tabell 7.2 Åtgärder för att minska utsläppen avsvaveldioxid. Utsläppsminskning, total kostnad samt kostnad per ton avskildsvaveldioxid ton SOj/år milj kr/år S k hydrotrealment vid raffinering (1,5 miljton olja ) 21000 80 Åtgärder<5 000 kr/ton SOj 24 000 Ålgärder<5 000 kr men >7 500kr/ton SO2 10000 dieselbrännolja 3 600 27 * Hela kostnaden har antagits belasta svaveldioxidreduktionen trots samtidig minskning av utsläppen av kväveoxidervid förbränning av oljan. Vi anser inte atl det finnsanledning att föreslå skärpta krav på svavelulsläppen vid eldning med kol ochandra fasta bränslen. De riktlinjer som har antagit ärtillfyllest när del gäller kolanvändning i den skala som fömlses. Merlångtgående krav på svavelulsläppen kan emellertid aktualiseras om koleldadekondenskraftverk kommer alt byggas i större omfattning när kärnkraften skallersättas . 1984/85:127 38 Vi anser att man bör överväga ytterligare åtgärderför att begränsa svavelhalten i tjock eldningsolja. Kostnaden per ton avskildsvaveldioxid vid direklavsvavling av tjock olja är låg jämfört med andraåtgärder för att minska svavelutsläppen. Utsläppen av svaveldioxid skulleminska med ca /om man räknar med s k hydrotrealment vid enenhet av 1,5 milj ton olja . Dessutom skulle kväveoxidutsläppen minskamed ca /är. Även utsläppen av metaller skulle minska (Se bilaga 1). En ulbyggnad av avsvavlingskapaciteten i Sverigekan vara moliverad redan med hänsyn till nuvarande krav på svavelhalten i olja.Det kan bli svårt för att upphandla lågsvavlig olja i tillräcklig mängdunder . Det är sannolikt att även andra länder skärperkraven på svavelhallen i eldningsolja, eftersom detla är ett förhållandevisbilligt sätt att minska utsläppen i länder som ännu inte infört så långtgåendekrav. Handlingsfriheten skulle bli väsentligt störte om avsvavlingskapaciteteni utökades. Försörjningstryggheten ökas också. Del blir möjligt atl iett krisläge också använda avsevärt tyrigre råoljor vilket ger enstörte flexibilitet vid valet av råolja. Svavelhalten i tunna eldningsoljor ochdieselbrännolja bedöms kunna begränsas utan stora investeringskostnader. Enhalvering av svavelhalten till 0,bedöms vara tekniskt möjlig att genomföra.Svaveldioxidutsläppen skulle i så fall begränsas med ytterligare /år.Vissa tekniska svårigheter kan dock uppstå. Dessutom kan marknadseffekternabehöva klariäggas. Med hänsyn till de stora investeringar som bliraktuella om avsvavlingskapaciteten skall byggas ul är underiaget för beslutinte tillräckligt . Ytterligare underlag krävs också för att rätt bedömalämpliga krav på de tunna oljornas svavdhalt. Vi föreslår att frågan om enutbyggnad av avsvavlingskapaciteten skall utredas och diskuteras i elteuropeiskt perspektiv. Också möjligheterna att begränsa svavelhalten i tunnaoljor bör utredas närmare. bör frågan om lämpliga styrmedelbehandlas. En förändring i lagstiftningen om svavelhaltigl bränsle kan bliaktuell. Ekonomiska styrmedel kan också vara lämpliga. Beträffande svavelutsläppen från industrinsprocesser anser vi det rimligl atl ulsläppen skall minskas från 100000 lon år1980 till 50000 lon . Det innebär att i huvudsak ålgärder som kostarmindre än per ton avskild svaveldioxid skall genomföras. Vi räknar medatt reduktionen skall åstadkommas med stöd av miljöskyddslagen. Vid prövningenkommer man då att ta hänsyn lill det enskilda företagels möjligheter att bäraytterligare koslnader. Den föreslagna minskningen av svavelulsläppen frånindustrins processer innebär tillsammans med redan fattade beslut attutsläppen av svaveldioxid beräknas minska från 496000 lon till ca180000 ton . Minskningen blir således . Om svavelhalten i eldningsoljorsänks kan svaveldioxidutsläppen minskas med ytterligare ca . Koslnader och utsläppsminskningarvid olika åtgärder för att minska kväveoxidutsläppen visas i tabell 7.3.Kostnaderna är osäkra särskilt när det gäller åtgärder för att minska utsläppenfrån inhemska bränslen. Kostnader och ulsläppsminskningar kan inte adderasinom samma bränsle- eller pannkategori. Underlaget redovisas i bilaga 1. Tabell7.3 Åtgärder för att minska utsläppen av kväveoxider. Utsläppsminskning, totalkostnad samt kostnad per ton minskad kväveoxidemission (räknad som kvävedioxid) Utsläppsminskning, ton NOv/år Total kostnad, milj kr/år Kostnad per ton minskad kväveoxidemission kr LägNOx-förbränning vid alla nya kolpulveranläggningar Låg NOj-förbränning vidvissa befintliga kolpulveranläggn. Katalytisk avgasrening för bensinfordon(USA-83-krav) from 1987 Denitrifiering av rökgaser vid nya kolpulveranläggn.Låg NOx-förbränning och denitrifiering vid nya kolpulveranläggningar LågNOx-förbränning vid vissa befintliga tjockoljeanläggn. Låg NOx-förbränning vidnya gasanläggn. Låg NOx-förbränning vid nya torvanläggn. Denitrifieringav rökgaser vid befintliga kolpulveranläggningar Låg NOx-förbränning ochdenitrifiering vid vissa befintliga kolpulveranläggn. Låg NO-förbränning vidnya kolanläggn. (rosteldade och fbc) Låg NO,-förbränning vid nya vedeldadeanläggningar Kalifomienkrav för tunga dieselfordon from 1988 USA-83-krav förtunga dieselfordon from 1988 * Hela kostnaden har antagits belasta kväveoxidreduktionentrots samtidig minskning av utsläppen av andra föroreningar. Kostnaden för attuppnå Kalifomienkra-ven är hämtade från bilindustrin Vi föreslår all man skall kräva - USA-83-krav för bensindrivnafordon from 1987 och för tunga diesel fordon from 1988. Härvid minskas inte barakväveoxidutsläppen utan också utsläppen av koloxid och kolväten. 1984/85:127 40 - En minskning av bilavgasutsläppen är inte baramotiverad från försur ningssynpunkt. Den är också mycket starkt motiverad från hälsosyn punkt. Åtgärdernabör genomföras inom ramen för ett internationellt samarbete. - Minskadekväveoxidulsläpp från förbränningsanläggningar. Föratt minska landels totala kväveoxidulsläpp måste ett spektmm avtekniska åtgärder krävas vid olika anläggningar och bränslen. Vid storakolpulvereldade anläggningar kommer långtgående låg NO-för-bränningsteknikeller denitrifiering av rökgaserna att krävas. Användandet av trycksattfluidiserad bädd, s k PFBC eller s k snabb fluidiserad bädd, bedöms vara enannan möjlig utvecklingsväg för att möta kraven på de stora anläggningarna. Vidmindre koleldade anläggningar och torveldade anläggningar förutsättsförbränningslekniska åtgärder vara tillfyllest. Ett belydande utvecklingsarbetepågår inom detta område. Anläggningar för biobränsle fömtsatts i allmänhetredan nu kunna klara långtgående krav. En utveckling på detförbränningslekniska området ger utrymme för ytterligare reduktioner. har intensifierat FoU-insatserna inom del förbränningstekniskaområdet, bla beträffande låg-NOx-förbränning. Särskilda ekonomiska stödåtgärderför att fullfölja dessa insalser i fullslor skala kan behövas liksom ensatsning på rökgasreningsteknik. I ett inledningsskede kan bidrag urKol-Miljö-fonden behövas och omfatta även andra bränslen än kol. Erforderligastyrmedel för att minska kväveoxidutsläppen bör fastställas efter särskildutredning. Tänkbara medel är bla ekonomiska styrmedel och en omarbetning av dennuvarande lagstiftningen om svavelhaltigl bränsle till att mer generelltomfatta försurande ämnen. Det torde bli svårt att nå de uppsatta målen enbartinom ramen för den nuvarande miljöskyddslagen. Det är slutligen angelägel attFoU- samt PoD-stödet till energiområdet anpassas till de uppsatta målen. Viföreslår att och statens energiverk får i uppdrag attlägga fram ett konkret handlingsprogram för en minskning av kväveoxidutsläppenfrån förbränningsanläggningar fram med 1980 som basår.Handlingsprogrammet bör beakta del internationella samarbetet inomluftkonventionens ram så atl ansluter sig till de strängaste ufländskabestämmelsema. Det intensiva forskningsarbete som pågår internationellt ochi bör beaktas så att den tekniska utvecklingen las till vara. Detär också angelägel att styrmedlen utformas så alt målet kan nås till lägstasamhällsekonomiska kostnad. - ytterligare minskadeutsläpp från tunga dieselfordon Den största utsläppsredukfionen skulle kunna uppnåsom man inför de s k Kalifornienkraven för lunga fordon i . 1984/85:127 41 detvidare angeläget att minska transportarbetet för tunga dieselfordon till förmånför en ökad transport på järnväg. a) införande av de s kKalifornienkraven för tunga fordon i skall utredas. Fn är bla kostnadenofullständigt belyst. b)kostnader och effekter av attminska de långväga godstransporterna i dieselfordon skall utredas. Det står klart att det behövs långtgående ålgärderom målet att minska kväveoxidutsläppen skall kunna nås.Det fortsatta utredningsarbetet får visa hur olika ulsläppsbegränsande åtgärderoch åtgärder för all påverka energianvändning och transportarbete skall avvägasnärmare i förhållande till varandra. Om USA-83-kraven för fordon införs till detidpunkter vi angivit och kväveoxidutsläppen från förbränningsanläggningarminskas , skulle de totala kväveoxidutsläppen minskas med något mindreän . Vi utgår då från de anlaganden om framfida energianvändning och transportarbetesom gjorts i kapitel 4. I sådant fall krävs alltså ytterligare åtgärder ommålet skall kunna nås. Begränsning av andra utsläpp m m När hushållsavfall bränns bildas betydande mängderklorväle. De totala utsläppen av klorväte i är ca /år.Sopförbränningen svarar för av utsläppen. Utsläppen av klorväte har inte någon störtebetydelse för försurningen totalt sett jämfört med utsläppen av svaveldioxidoch kväveoxider. Lokalt kan dock effekterna vara betydande mnt störteanläggningar. Klorväle löses mycket lätt i . Detta gör attgasen tvättas ut effektivt med regn samt lätt deponeras på fuktiga växtytor.Växtytornas pH-värden kan därför bli mycket låga med risk för frätskador. Ulsläppen från en stor sopförbränningsanläggningkan öka syradepositionen i närområdel . I svagt buffrade sjöar kandetta leda lill att pH minskar med någon tiondels enhet. Den ökade belastningenav kloridjoner kommer också atl medföra en ökad utiakning av baskatjoner urmarken. Det finns teknik för alt minska utsläppen avklorväle. Man kan uppnå en avskiljningsgrad på med hjälp avrökgasskmbber eller genom kondensering av rökgaserna. Kostnaden för tortrökgasrening är /ton avfall för medelstora anläggningar. Omräknat föratt molsvara syrabidraget från svaveldioxid blir kostnaden ca /tonsvaveldioxid. Kondensering av rökgaser är troligen en företagsekonomiskt lönsammetod eftersom verkningsgraden på pannorna ökar. 1984/85:127 42 oprövadoch det är oklart om den ökade verkningsgraden kan utnyttjas fill fullo iQärrvärmesystemen. Båda metoderna ger en visskvicksil-veravskiljning. avser att ge ut allmänna råd föravfallsförbränning där bl a dessa frågor kommer att tas upp. Vi föreslår att klorväleutsläppen skall minskas medhänsyn till de lokala effekterna och med tanke på den ökade avfallsförbränningsom förutses. Minskningen bör kunna komma till stånd vid prövningen enligtmiljöskyddslagen. Utsläpp av fluorväte förekommer bla inom denmetallurgiska industrin. Skadorna av dessa utsläpp är inte en direkl följd avförsurningseffekter ulan beror i första hand på syrans gift verkan. Fluorväleutsläppen har inte någon störte betydelseför försurningen totalt sett. Behovel av begränsningar bör bedömas mot bakgrundav de lokala effekterna. 8.2Utsläpp av försurande ämnen från gruvavfall Det finns uppskattningsvis ca 10 km- gruvavfall iSverige varav hälften torde vara gammalt avfall. Gruvavfallet innehållerpyrit som bildar vätejoner när den oxiderar. Oxidationen av pyrit i gamlamagasin kan vara betydande. Det transporteras dock ut färte vätejoner än vadsom bildas efiersom avfallet innehåller buffrande . Buffringsförmåganavtar dock med liden. Syrabidraget till närbelägna recipienter kan uppgåtill 0,15-1,5 ekv/m och år. Detta kan jämföras med bakgrundsdeposilionen avsyror som är 0,03-0.1 ekv/moch år i . Lokalt kan därför försurande ämnenfrån gruvavfallsupplag vara en dominerande källa till försurning i ett område.Myckel allvarliga försurningseffekter har också påvisats i en del områden. Det finns leknik för att minska utsläppen. Detkostar ca /m eller totalt ca atl behandla de gamla upplagen.Det är fråga om en engångskostnad. Några driftkostnader uppstår inte. Omräknatför att motsvara syrabidraget från svaveldioxid blir kostnaden mindre än 1 000kr/ton svaveldioxid. Vi föreslår all gruvavfallet skall behandlas medtanke på de mycket allvarliga lokala försurningseffeklerna. En sådan behandlingär också angelägen för atl hindra metallförorening. Problemen med del gamlagruvavfallet samt möjligheterna atl lösa dem har behandlats ulföriigt av miljöskyddsutredningeni belänkandet Bättre miljöskydd II (SOU 1983:20). Vi föreslår alt särskilda medel skall ställas tillförfogande eftersom det är oklart vem som bär ansvaret för föroreningen frångruvavfallet. Vi föreslår att ett program för alt behandla del gamlagruvavfallet inleds. För budgetåren 1985/86, 1986/87 och 1987/88 bör 10 miljkr anvisas. 1984/85:127 43 8.3 De alkaliska utsläppens betydelse Det har ibland framförts att enökad stoftrening skulle vara negativ från försurningssynpunkt. Stoft som släppsut vid förbränning och från industrins processer kan nämligen innehålla en delalkaliska ämnen som förmår neutralisera sura komponenter i nederbörden. Deviktigaste luflspridda alkaliska ämnena i delta sammanhang är oxider ochkarbonater av natrium, kalium, magnesium och kalcium. Undersökningar vid någraskogsindustrier har visat att utsläppen av alkaliska ämnen förmår neutraliserade sura ämnena i nederbörden. Effekten består frånanläggningen. De alkaliska ulsläppen från skogsindustrin härtör huvudsakligenfrån mesaugn, sodapanna och barkpanna. Ulsläppen av alkaliska ämnen fråncellulosaindustrin är betydligl störte än från de förbränningsanläggningar somdiskuteras i det följande. har och luftvårdsforskning utvärdera vad nuvarande ochplanerade regler för stoftulsläpp från förbränning av ved, torv och kol harför effekt på försurningen. De alternativ som studerades framgår av tabell 8.1. Tabell 8.1 Studerade alternativ för stoftrening vidfastbränsleeldning Bränsle Stoftemissioner, långtidsmedelvärden Kol med rökgasavsvavling /m'n, /m'n /m'n, /m'n, /mn /m'n, /m'n, /mn Utredningen visar bl a att - de alkaliskaämnena faller ned på kortare avstånd än svavel - denalkaliserande verkan för torv- och vedeldning är mycket låg jämfört medbakgrundsdepositionen av syra. Alkaliseringsverkan är - beroende på om manutgår från dagens krav eller diskuterade framtida krav endasl avsyranedfallel från atmosfären - utsläppen avstoft från en koleldad anläggning med rökgasavsvavling skulle behöva öka ca 10gånger för atl neutralisera anläggningens eget svavelutsläpp. Delta skullesamtidigt leda till en ökad deposition av partikdbundet svavel - torveldning gerhögre deposition av alkali än syra inom om man utgår från dagens krav på anläggningarmed en effekt som understiger 10 MW - vedeldning geren högre deposition av alkali än syra även med skärpta krav på stoftrening. Detta visar att utsläppen av stoftfrån förbränning av fasta bränslen har liten förmåga att motverka den försurningsom följer av det totala nedfallet från atmosfären. Från miljösynpunkt har mansedan länge sökt begränsa ulsläppen av metaller. Ett steg i denna strävan harvaril långtgående krav 1984/85:127 44 påstoftrening vid förbränningsanläggningar. Slopas dessa krav ökar metallhalternai miljön. Dessutom ökar nedsmutsning och annat obehag för närboende. Vi anser mot denna bakgrund att stoftutsläppen frånindustrins processer och från förbränning bör begränsas i den utsträckning sombehövs för att undvika höga metallhalter i miljön, höga stoflhaller iutomhusluften och olägenheter för närboende. 8.4Åtgärder för vissa ämnen Försurningen av mark och vatten har betydelse förhur giftiga många kemiska ämnen är och för hur de uppträder. Vid kontrollen avkemikaliespridningen måsle man beakta de sura förhållanden som råder. Olika ämnens löslighet är pH-beroende. Många lungametaller, lex kadmium, frigörs vid sjunkande pH och kan då transporteras iekosystemen. Andra ämnen, lex selen, binds hårdare. De anlropogena organiskaämnenas, tex bekämpningsmedlens, löslighet beror av den kemiska sammansättningen.En del binds hårdare till marken vid lägre pH. De flesta organiska ämnen brytsned långsammare vid ökande surhetsgrad. Det betyder att persistensen ökar vidlågt pH, vilket kan medföra atl ämnena ackumuleras. Surhelsgraden påverkarockså hur ämnen tas upp av växter och djur och hur giftiga de är förorganismerna. Detta gäller såväl metaller som polära organiska ämnen. Innan nya kemiska ämnen godkänns testas de och manstuderar hur giftiga de är för olika organismer. Tester görs enligtstandardiserade metoder, vanligen i vattenlösning med pH och även iövrigt en annan kemisk sammansättning än vad som är vanligt i svenska ytvattenoch marker. Resultaten från sådana tester är i många fall svåra att översättatill de sura miljöer som finns i . När man bedömer tillåtligheten av olika kemiskaämnen bör man i fortsättningen ställa krav på att andra eller kompletterandetestmetoder används. Detta fömtsätter ell forsknings- och utvecklingsarbete. Vi föreslår att skall utreda omoch hur bedömningen av kemiska substanserbehöver modifieras med hänsyn lill den sura miljön i Sverige- 1984/85:127 45 Begränsning av markförsurning genom odlingsåtgärder har skogsgödslingen omfattat igenomsnitt ca 140000 ha/år. Den beräknas med nuvarande program öka skogenstillväxt med ca 2 milj m' sk . Den totala tillväxten är ca 80 milj m sk.Skogsgödslingen har stor betydelse för virkesproduktionen, framför allt iSvealand och , och är ett effektivt sätt atl öka virkesproduktionen.Den ekonomiskt gödslingsbara arealen i beräknas utgöra minst 450000 haper år. Om hela denna areal gödslades skulle den inhemska produktionen av virkeöka med lågt räknat 4 milj m' sk . Idelar av sydvästra tillförs skogsmarken ca kväve perhektar och år via luften och nederbörden.