prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Kammarkollegiel .............................................................................. ...... 50 Datamaskincentralen för administrativdalabehandling .................... ...... 50 Statens löne- och pensionsverk ......................................................... ....... 51 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen 52 Rättsväsendets informationssystem (RI) ......................................... 52 Polisväsendets system .................................................................... 53 ADB-system inom försvarsmakten m.m............................................ 54 ADB-system inom överstyrelsen för ekonomisktförsvar .... 55 ADB-system inom den allmänna försäkringen ................................ ...... 56 Televerkels ADB-verksamhet ........................................................... 58 SJ:s ADB-verksamhet ....................................................................... 58 Bil-, körkorts- och yrkestrafikregistren ........................................... 59 ADB-system för folkbokföring och beskattning(RS/AFB) ... 61 Redovisningssystem för exekutionsväsendet () ........................ 62 Informationssystem inom högskoleutbildning m.m............................ 63 ADB-system inom arbetsmarknadsverket ........................................ 65 Fastighetsdaiasystemet ..................................................................... ..... 67 ADB-verksamhet inom ............................... ...... 67 ADB-verksamhet inom domänverket ................................................ ..... 68 ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken ............................... ..... 69 Del statliga redovisningssystemet, system S ................................... 69 SCB:s statistiska informationssystem ............................................. ..... 70 Allmänt företagsregister ................................................................... ...... 71 Statligt person- och adressregister (SPAR) ...................................... 72 Statens löne- och personaladminislrativasystem ........................... 73 3 Översikt över pågående och under budgelåren1983/84 och 1984/85 avslutat utredningsarbete pä dataområdet ............................................... 75 3.1 Avslutat utredningsarbete ................................................................. 75 Datalagsiifiningskommiitén (DALK) ................................................ 75 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 94 () ......................................... 77 Utredningen om datakommunikationer med utlandet 78 Nordiskhandlingsplan på dalaleknologiområdel ....................... 79 3.2 Pågående utredningsarbete ......................................................... 80 Data- och offentlighetskommittén (DOK) ................................... 80 Sårbarhetsberedningen (SÅRB) .................................................. .. 80 ADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen ................ .. 81 Ett nationellt informationsteknologiprogram .............................. .. 82 Utvecklingenav statens redovisningssystem ........................... .. 83 Utredningom de personaladminislraliva informations systemen .......................................................................................... 84 3.3 Förteckning över avgivna ochplanerade betänkanden, rapporter etc........................................................................................ 85 Bilaga 3 tillbudgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Anmälan till statsbudgeten för /86såvitt avser de kungl. A. KUNGL. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetär uppfört i statsbudgeten med11,2 milj. kr. Jag förordar att anslaget förs upp med 11850000kr. i förslagel lill statsbudget för nästa budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslär all lill Hans Maj:iKonungens och del Kungl. Husets hovhållning för /86 anvisa etlanslag av . B. KUNGL. 1983/84 Utgift 14 350413 1984/85 Anslag 14027000 1985/86 Förslag 15 375 000 användsav konungen och som representations- och kontorslokaler. a. riksmarskalksämbeiet, ståthål-larämbetet, husgerådskammaren ochBernadoitebiblioteket inrymda. Vissa delar av visas även förallmänheten. I 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 3 2 slottbegagnas av konungen som bostad och visas för allmänheten. slottutnyttjas för vetenskapliga konferenser m. m. sloii används som bostad förprominenta personer från ullandel, vilka är den gäster.Gripsholms sloit utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenskastatens porträtlsamling. visas för allmänheten. Föranvändningen av hela kronoegendom finns en samarbetsgrupp,tillkallad av i med representanter för bl. a. ,domänverket, kommunen och samt Ridfrämjandet. Ro-sersbergs slottdisponeras till slörre delen av . De tvåövervåningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär ochvisas för allmänheten. Också TuUgarns slott är upplåtet för visning. Under detta anslagavlönas f. n. ca 80 lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- ochträdgårdsvård och tolv för lokalvård. Härtill kommer ett tjugotal arvodistermed uppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidareandra omkostnader än för fastighetsunderhåll av de kungl. Riksmarskalksämbeiet har- i anslulning till en framställning från ståt-hållarämbetet - hemställt alt . anvisas för driften av de kungl. slotten under nästa budgetår. Trots stigande krav påvisningsservice och omvårdnad vid slotten har budgetarbetet inomståthällarämbetet i enlighet med regeringens anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar bedrivits med utgångspunkt i att söka finna möjlighetertill reella besparingar. I syfte atlanpassa verksamhelen till nya behov och bedriva verksamheten så rationelltsom möjligt har ståthällarämbetet undersökt vilka besparingsmöjligheter somföreligger sedan hänsyn lagits lill avtalsenliga löneökningar samt stigandelokalkostnader och allmänna omkostnader. I enlighet med anvisningarna innebärståthällarämbetets förslag att anslaget minskas realt. Konungahuset ochverksamheterna vid de kungl. slotten har åtnjutit fria telefontjänsterav . har tagit upp frågan om debitering av dessa tjänsterpå samma säll som gäller för statliga myndigheter i allmänhet. Enligtöverenskommelse med kommer teleförbindelserna vid framför alltStockholms slott nu att moderniseras och en automatväxel att installeras.Abonnemangskostnaderna för den nya ordningen kan beräknas till . Medelsbehovel för driftav de kungl. slotten framgår av följande sammanställning: 1984/85:100 Bilaga 3 -t- 684 000 Parkers och trädgårdars underhåll -1- 413 000 -(- 66000 Jag godtar riksmarskalksämbetets förslag tillanslag för nästa budgetär. Jag hemsläller atl regeringen föreslär alt till De kungl.slotten: Driftkostnader för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Husgerådskammarensuppgift är atl svara för underhäll och värd av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungl. slotten som tillhör staten men disponeras av konungen,atl vetenskapligt bearbeta samlingarna samt atl genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhel och forskare. Dessutomförvaltar husgerådskammaren de Bernadolteska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerar ochskattkammaren, där riksregalierna är utställda. Slutligen biträderhusgerådskammaren vid tillfällig möblering för representation o. dyl. Under delta anslag avlönas ca 30lönegradsplacerade anställda. Riksmarskalksämbeiet har- i anslutning till en av kungl. husgerådskammaren gjord framställning -hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästa budgetär anvisas ett anslagav . En förstärkning avhusgerådskammarens resurser är enligt kammaren synnerligen angelägen ochvälmotiverad, både vad avser dess utåtriktade verksamhet och värden av deförvaltade samlingarna. Mot bakgrund av regeringens anvisningar för budgetåretavstår husgerådskammaren emellertid frän att nu aktualisera sina tidigareframförda och vissa nytillkomna önskemål. Under anslagsposten tilllokalkostnader har däremot medel nu 1984/85:100 Bilaga 3 4 även beräknats för skattkammarensbevakningskostnader och lokalvård m. m. Medelsbehovel under nästabudgetär framgår av följande sammanställning: Beräknad ändring 1985/86 -F 263 000 -1- 2 000 -t- 3 000 Såsom framgår av sammanställningen har jag ihuvudsak ansett mig kunna godta riksmarskalksämbetets anslagsberäkning. Jag haremellertid inle beräknat några medel under anslaget för de särskildalokalkostnaderna vid skattkammaren. Dessa bör lillsvidare även i fortsättningen bestridas direkt ur verksamhetens intäkter ochinte anvisas över statsbudgeten. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Kungl.husgerådskammaren för /86 anvisa ett förslagsanslag av 4 243000kr. Vid bifall till minaförslag till medelsberäkning för nästa budgetär kommer första huvudtitelnsslutsumma för /86 att uppgä till . Detta betyder enökning i jämförelse med det för /85 anvisade beloppet med2283000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 3 5 A. Kungl. I Hans Maj:t Konungens och det Kungl. B. Kungl. 1 De kungl. slotten: Driftkostnader 15375000 Totalt för kungl. hov- och slottsstalerna 31468000 Bilaga 4 till budgetpropositionen 1985 Prop. svarar för beredning avlagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Tilljustitiedepartementet hör polisen och åklagarväsendet, , deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, bosladsdomstolen,hyres- och arrendenämnderna, rättshjälpsnämnderna, de allmännaadvokatbyråerna, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inomdepartementets område faller också den verksamhet som utövas avjustitiekanslern, datainspektionen, bokföringsnämnden och brottsskadenämnden. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas under budgetårel 1985/86 komma atl ökamed 568,6 milj. kr. till 9 096,2 milj. kr. De förslag till anslag inomjustitiedepartementets område som läggs fram för /86 präglas avstor återhållsamhet. Anslagen inom departementets område har i allmänhelberäknats med utgångspunkt i det s.k. huvudförslaget. Huvuddelen avverksamheten inom verksamhetsområde avser uppgifier somdirekt eller indirekt regleras genom lagstiftning. Myndigheterna har begränsademöjligheteratt själva påverkaverksamhetens omfattning. Denna bestäms till stor del ytterst avbrotlsulvecklingen och inom de olikadelområdena av sådana faktorer som antalet anmälda brott, mängden anhängiga måloch dessas svårighetsgrad samt inom kriminalvården av antalet utdömdafrihetsstraff och strafftidernas längd. Anslagen till polisväsendet har i huvudsakberäknats med utgångspunkt i huvudförslaget. Inom polisväsendet finnsvissa verksamhetsgrenar som måste prioriteras framför andra. Det gäller främslkampen mot den ekonomiska brottsligheten, narkotikabrottsligheten ochvåldsbrotlsligheten. I budgetpropositionen har för polisens bekämpning av den ekonomiska I 1984/85. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 2 brottsligheten medel beräknats för sammanlagt 40ijänsler, varav 15 polismanstjänster, fem tjänster för revisorer och 20tjänster för övrig adminislraliv personal. Ålgärder mot narkotikabrottslighetenhar redovisats i en särskild proposition (prop. 1984/85; 19) om en samordnadoch intensifierad narkotikapolitik. I en särskild propositionom polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering (prop. 1984/85:81) föreslås ett antal reformer som skall genomförasden . I enlighel med förslagen i denna proposition redovisasanslagen till polisväsendet med utgångspunkt från den föreslagna nyaanslagskonstruktionen. Det föreslås att 150 polisaspiranter får tas inpå . Riksåklagarens kansliförstärks med två ijänsler som avdelningsdirektör och verksamheten ges endelvis annan inrikining. Genom att en rådgivande nämnd inrättas förstärksmedborgarinfiytandet inom åklagarväsendet. Den omorganisation avåklagarväsendet på regional nivå som fidigare har beslutat omgenomförs den . inrättas en statsåklagarmyndighet förspeciella mål. I enlighet med deställningstaganden som redovisades i prop. 1984/ 85:32 om riktlinjer för detframtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. föreslås en förstärkning medsex nya åklagartjänsler, en tjänst för en revisor samt fyra administrativatjänster. Vidare föreslås medel för särskild utbildning. Anslagen har i huvudsak beräknats medutgångspunkt i huvudförslaget. tidigare ökningen av antalet mål och ärenden i de allmänna domstolarnabrutits. Den tidigareförstärkningsorganisationen i länsrätterna avvecklas. En del av den besparingsom härigenom uppstår reserveras för tillfälligaförstärkningar av kammarrätterna. En höjning av nämndemannaarvodena kommer atlske. Beläggningen vid kriminalvårdsanstalterna harunder senare tid minskat påtagligt. Med hänsyn härtill föreslås att ett antalmindre ändamålsenliga anstaltsplatser stängs. 1 enlighet med den avriksdagen godkända principplanen för förändringar ilokalanstaltsorganisationen byggs f.n. lokalanslaller i , ,, och . De nuvarande lokalanstalterna i , ochGävle läggs ned. För /86 föreslås att en nylokalanstalt uppförs i kommun. 1 enlighet med förslagföreslås bl.a. att kri- 1984/85: 100 Bilaga4 minalvårdsanstallenMariefred avdelas för unga förstagångsdömda intagna med relativt långafrihetsstraffi Den omfattande personalutbildning om narkotikamissbruk sompåbörjades /84 föreslås fortsätta ävenunder nästa budgetår. Detsamma gällerden pågående aniidrog-kampanjen. Inom frivården föreslås bl.a. en utökad projektverksamhet somriktar sig till narkotikamissbrukare. Förändringarnainom område i förhållande till /85framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. I sammanställningen ingår ej anslagetlill . Det tas upp underbostadsdepartementets huvudtitel. Anvisat Förslag Förändring 1984/85 ia85/86 m. m. 5 086, 9 F. Rättshjälp m. m. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 Anmälan tillstatsbudgeten för /86 såvitt avser Justitiedepartementetsvarar för beredningen av lagstiftningsfrågor på många områden av samhällslivet. Försl och främst bör nämnas grundlagarna. Departementet handlägger också i övrigt en viktigdel av den lagstiftning som reglerar de enskilda medborgarnas förhällande lill statenoch andra offentliga organ. Hit hör bl.a. slrafnagstiflningen och reglerna om förfarandet vid våra domstolar. Ettannal betydelsefullt område är lagregler om enskildas inbördes förhållanden, t.ex.inom familjerätten, köprätten och upphovsrätten. Allmänt gäller på såväl dessa som andra områden att lagstiftningen mäste ses som elt viktigt medel i samhällsbyggandet. Menman fåräandra sidan inte överskatta lagstiftningens betydelse. Lagstiftning bör användas medurskillning och endast i fall då den bedöms som nödvändig eller i varje fall som del bäst verksammamedlet för alt man skall nå del mål som har salts upp. När det sker, måsle lagarnautformas så att man så långt möjligt kan förutse resultatet i tillämpningen och så att lika fallbehandlas lika. Jag ämnar i detla avsnitt beröra några av de viktiga lagstiftningsärenden som är aktuella f.n. När det gäller siraffrättsområdel kommer jag atl behandla aktuella lagar och lagförslag i det följande avsnittetom ålgärder mot brott. I delta sammanhang vill jag särskilt framhålla att samhällsekonomiska och statsfinansiella aspekter givetvishar anspråk på att vinna beaktande även i lagstiftningsarbetet. I första hand får detla lillkonsekvens att lagstiftningen måste utformas så att man i möjligaste mån undviker att belasta staten och kommunerna med ökade koslnader. Ivissa fall kan del också bli nödvändigt att genomföra lagändringar i syfte att åstadkomma angelägna besparingar. Över huvud taget är det angeläget att man tarlill vara alla möjligheter att rationalisera och effektivisera verksamheleninom rättsväsendet. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 6 Detta fär dock inte ledalill alt rättssäkerheten eller medborgarnas krav på rimlig service från de rätlsvårdande myndigheterna åsidosälls.Självfallet måste man i lagsliftningen sträva efter en bättre rättstrygghet förenskilda medborgare. Etl annat viktigt intresse är att det finns erforderligaresurser för kampen mol brottsligheten. Slora delar avlagstiftningen på centrala rättsområden, t.ex. inom familjerätten och på delkonsumenträttsliga området, har tillkommit i nordiskt samarbete. Delta harresulterat i all vi på fiera områden har överensstämmande lagregler i denordiska länderna. Denna rättslikhet är enligtmin uppfattning av stor betydelse. Vikten av att lagstiftningen så långtmöjligt är densamma i de nordiska länderna har också ökat i takt med dentilltagande Hyttningen över gränserna. Det finns därför anledning attvidmakthålla etl nära nordiskt samarbete på lagstiftningsområ-del. har en parlamentarisk kommitté tillkallats med uppgift att utreda ceniralafrågor om folkstyrelsens villkor. Utredningsarbetet syftar framför allt tillatt förbättra medborgarnas möjligheter atl göra sitt inflytande gällande ipolitiken, att stärka ställning som centralt politiskt forum ochatt skapa ökade förutsättningar för handlingskraftiga regeringar. En viktig uppgift för kommittén är altöverväga åtgärder för att effektivisera och vitalisera arbete.Kommiltén skall också ta upp bl.a. frågor om den gemensamma valdagen ochmandatperiodens längd liksom frågor om valkretsindelningen. Kommiltén harnyligen genom tilläggsdirektiv fått till uppgift att lägga fram förslag medsyfte att motverka ett kringgående av den s.k. småpartispärren. Vissa grundlagsfrågor hartagils upp i en särskild proposition som har lagts fram för riksdagen.Det gäller bl.a. frågor om kommunernas beslutsformer under krig eller liknande utomordentliga förhållandenoch om avskaffande av lönedelegation som dess uppgifterförs över lill finansutskottet. Vidare har föreslagits en grundlagsändring isyfte atl videogram för offenllig visning skall kunna underkastasförhandsgranskning på samma sätt som film, en fråga lill vilken jag strax återkommer. I en annanproposition med förslag till grundlagsändringar har föreslagils vissa ändringari regeringsformens regler om hur ingår överenskommelser med andrastater och med mellanfolkliga organisationer. Frågan om förstärkt skyddför yttrandefriheten i massmedierna har utretts av yttrandefrihetsutredningen,som i sitt huvudbetänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten har lagt framett förslag till ytlrandefrihelsgrundlag. Utredningen fortsätter sitt arbete med följdlagstiftning tillyttrandefrihetsgrundlagen. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 7 Med hänsyn till alt förslagel är omfattande och avser ettfiertal komplicerade frågor och med hänsyn till den korta tid som har ståtttill buds för att bereda förslaget har det inte varit möjligt att anmäla fråganom en proposition på grundval av hela det omfattande förslaget i sådan tid atl ett första beslut skulle kunnafattas vid innevarande riksmöle. Arbetet har i stället inriktats på att läggafram ett förslag i anslutning lill val. Därigenom kan behandlingen avgrundlagsförslaget samordnas med det kommande förslagel till följdlagstiftning. En av de frågor somytirandefrihetsutredningen har behandlat har emellertid tagils upp med förtur.Det gäller frågan om åtgärder mol våldsskildringar i filmer och videogram. Denfrågan har blivit föremål för storuppmärksamhet i den allmänna debatten . Avsikten är atl fråganom förhandsgranskning av filmer och videogram med våldsskildringar skallutredas i särskild ordning. I avvaktan på resultatet av utredningsarbetetkommer förslag all läggas fram till en provisorisk lösning, sominnefattar ändringar i den s.k. biografförordningen (1959:348) och i lagen(1981:485)om förbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslag.Eftersom de tilltänkta ändringarna förutsätter en mindre ändring iövergångsbestämmelserna till regeringsformen, har som jag redan nämnt ettförslag härom lagls fram i en proposition lill . I detta sammanhang villjag också nämna att rösträttskom-mitlé har lagt fram ettbetänkande som bl.a. innehåller förslag om rösträtt vid riksdagsval förinvandrare som inte är svenska medborgare och om begränsning av rösträtten förutlandssvenskar. Remissbehandlingen av betänkandet har visat att det intefinns tillräcklig enighet i frågan för att ett förslag skall kunna läggas framtill beträffande dessa frågor. Rösträttsfrågorna kommer emellertidatt tas upp lill fortsatt diskussion i samband med den verksamhet som har sattsi gång för alt se över frägor om dubbla medborgarskap. 1.3 Offentlighet och sekretess Nära samband med yttrandefriheten har principenom allmänna handlingars offentlighet. Offentlighetsprincipen begränsas genomregler om sekretess. En ny sekretesslag (1980:100) antogs av år 1980.Lagen innefattar en samlad reglering av sekretess för allmänna handlingar ochtystnadsplikt för offenfiiga funktionärer. Den nya lagens tillämpning följsalltjämt med stor uppmärksamhet från sida. Med hänsyntill ämnesområdets natur läggs förslag till ändringar i regleringen framfortlöpande i mån av behov. Offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-upptagningar har gett upphov till en delsåväl teoretiska som praktiska problem. Regeringen har beslutat att låta utredadessa frågor. Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 8 åt data- och offentlighetskommittén, som ocksåskall utreda frågan om användningen av personnummer. En primär uppgift förkommittén är att ta ställning till om de grundläggande begreppen itryckfrihetsförordningen även i fortsättningen kan användas som grund föroffentlighetsprincipens tillämpningpå ADB-upptagningar. Kommittén skall vidare bl.a. utreda frågor om rättelse imyndigheternas dataregister, om myndigheternas rätt atl sälja uppgifter i sina register och om lagreglering av särskilt integritelskänsliga ADB-register. Kommunalförelagskommitténhar i sitt slutbetänkande (SOU 1983:61)Handlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet föreslagit attoffentlighetsprincipen i viss utsträckning skall bli tillämplig även hos privaträttsliga organ som har tillagts statligaeller kommunala förvaltningsuppgifter. Betänkandet har lill den del det berör kommunerna lämnats över tillstat-kommunberedningen (C 1983:02) och övervägs i övrigt inomregeringskansliet. 1.4 Större rättstrygghet för den enskilde Ett av de viktigaste målen förlagstiftningsarbetet är rättssäkerhet och rättstrygghet i övrigt för deenskilda medborgarna. Dessa aspekter är vägledande i mångalagstiftningsärenden. harnyligen avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1984:54) Tvångsmedel- Anonymitet-Integritet. I betänkandet har kommittén lagt fram förslag om hur avvägningenbör göras mellan på ena sidan den enskildes behov av skydd för sin personligaintegritet och på den andra samhällets intresse av atl i vissa situationer, l.ex. när del föreligger misstankar omgrövre brotl, kunna ingripa med olika tvångsåtgärder. De personellatvångsmedlen, främst häktning och anhållande, ses över av 1983 årshäktningsutredning. Tanken är bl.a. atl man skall söka åstadkomma en störreresiriktivitet i användningen av dessa tvångsmedel och atl avkorta detidsfrister som gäller, framför allt den tid under vilken en person kan vara berövad sin frihet ulan alt frihetsberövandet måste prövas av domstol. Från både enskilda ochallmänna synpunkler är det självfallet av stor vikt att alla former avmyndighetsutövning sker på ett riktigt sätt. (Ju 1979:13) har sett över reglerna omdisciplinära och straffrättsliga åtgärder mot tjänstemän och har lagt frampromemorian (Ds Ju 1983:7) Tjänsteansvar i offentlig verksamhet. Resultatet avöversynen ger vid handen att det nuvarande systemet på del hela laget fungerartillfredsställande. Det är min avsikt atl anmäla frågan om enlagrådsremiss med förslag lill vissa smärre lagändringar på grundval avkommitténs förslag. Som jag lidigare harberört har en kommitté tillkallatsför att utreda frågor om användningen av personnummer i samhället. 1984/85: 100 Bilaga 4 9 skall kartlägga den nuvarande användningen ochbelysa de fördelar och nackdelar som är förenade med bruket av personnummer.