prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Med tanke på behovetatt öka sparandel och minska konsumlionsefierfrågan i ekonomin framstår motdenna bakgrund en höjning av gränsen för högsla tillåtna månadsinsätlning som angelägen.Därigenom underlättas också ytterligare statens upplåning somnäringslivels försörjning med riskkapital förbätlras. En höjning av högstatillåtna sparbelopp innebär emellertid ökade statsfinansiella kostnader.Höjningen bör därför inle göras alltför stor. En höjning från /månadtill /månad är enligt min mening väl avvägd. Höjningen bör gälla fr. o. m.den Ijanuari 1985. Någon höjning av 30 000-kronorsgrän-sen är f.n. inteaktuell. 6 Utökad skattebefrielse för kapitalsparfondernas realisationsvinster Kapitalsparfondernaär liksom akliesparfondema frikallade från skattskyldighet förrealisationsvinst avseende aktier som innehafts i minsl två 1984/85:51 35 Däremol är kapitalsparfonderna som vanliga aktiefonderskattskyldiga för realisationsvinster på aktier som innehafts i mindre än tväår samt för realisationsvinster på obligationer. Statens inkomster från realisationsvinstbeskattningen av aktiesparfondernahar varil myckel små. De beräknas ha uppgått till67000 kr. Detsamma kan antagas komma att gälla för kapitalsparfonderna. Attstatsinkomsterna blir sä små förklaras bl.a. av att fonderna anpassar siltbeteende till gällande skatteregler. I propositionen om allemanssparandet (prop. 1983/84: 30)diskuterades frågan om skaltefrihet vid realisationsvinst på aktier sominnehafts i mindre än . Det framhölls all - som många remissinstanserpåpekade -en fullständig neutralitet i beskattningshänseende mellan sparande pårikssparkonto och i kapitalsparfond fömtsätter att kapitalsparfondernas skattefrihetför realisationsvinster utsträcks lill att omfatta också kortare innehav . En sådan ulvidgning av skattefriheten framstod inle i rådande läge somnödvändig som den ansågs förknippad med vissa negativa effekter genomatt den uppmuntrar en kortfristig placeringspolitik. I departementsförslagelingick därför inte en så långtgående skattefrihet för realisationsvinster. Omden bibehållna skattskyldigheten skulle visa sig vara till allvarlig nackdelför kapitalsparfonderna skulle frågan dock enligl vad som sades i propositionenkunna tas upp till förnyad prövning. 6.2 Motiv för utökad skattebefrielse En gmndläggande princip i allemanssparandet är att neutraliteti skattehänseende skall råda mellan de två sparformerna allemansspar och allemansfond.Att beskattningen av kapitalsparfondernas realisationsvinster ändå utformadespä samma sätt som för de gamla aktiesparfonderna sammanhängde med dels att behovetav fullständig skattefrihet framstod som litet, dels alt en fullständigskattefrihet skulle kunna länkas ha negativa effekter genom att uppmuntra enkortsiktig placeringspolitik. Det kan nu konstateras alt en relalivi liten andel av allemanssparamavalt all spara i allemansfond. Orsaken till detta är inte klarlagd. En förklaringkan emellertid vara att många sparare uppfattar del som osannolikt att fondernautan en myckel aktiv placeringspolitik skall kunna nämnvärt överträffa denavkastning som kan erhållas i allemansspar. Den nuvaranderealisationsvinstbeskattningen ulgör elt hinder för en sådan placeringspolitik.Del talar för alt kapitalsparfonderna bör befrias frän realisationsvinstbeskattningvad gäller säväl aktier som obligationer. En realisationsvinstbeskattning av kortare aktieinnehavbehövs knappast längre för att motverka en alltför kortsiktigplaceringspolitik. Sedan propositionen om allemanssparande beslutades har enomsättningsskatt på aktieaffärer införts. Den påverkar framför allt utfallet avkortsiktiga placeringar. Prop.1984/85:51 36 Inleheller statsfinansiella skäl talar emol en fullständig skattefrihet för kapitalsparfondernasrealisationsvinst. Som tidigare redovisats kan det förväntade skattebortfalletberäknas vara försumbart. Man torde t.o.m. kunna räkna med en vissstatsfinansiell förstärkning genom att handeln och därmed inkomsterna frånomsättningsskatten ökar. Genomden allmänna omläggning som f.n. pågår av beskatlningen av juridiska personerkommer kapitalsparfonderna alt bli skattskyldiga enbart vid denstatliga taxeringen. Bestämmelser som begränsar fondernas skattskyldighet börlämpligen tas in i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt (SIL). Den författningsmässigaregleringen i SIL bör av tekniska skäl anstå lill dess ett riksdagsbeslutföreligger om de författningsändringar som krävs för ett slopande av denkommunala beskattningen av juridiska personer. Elt sådant beslut kommer attkunna tas . Jag återkommer därför senare till frågan om de författningsändringarsom behövs för att kapitalsparfonderna skall undantas helt frän beskattning avrealisationsvinster. I detta sammanhang villjag endast tillägga attskattefriheten bör gälla års taxering. Detär angeläget alt genom olika sparfrämjande åtgärder försöka få till stånd ettökat hushållssparande. I samband med alt hösien 1983 beslutade attgenomföra allemanssparandet bildades också delegationen för allemanssparandetmed uppgift alt planlägga behövliga informations-och utbildningsinsatser föralt främja allemanssparandet. Delegationen har för innevarande budgetär erhållilett anslag pä 5 milj. kr. Del praktiska genomförandel av åtgärderna sker isamarbete med . Delegationenhar under innevarande år initierat en rad sparfrämjande åtgärder. Som exempelkan nämnas reklam, sparkonferenser, presskampanjer etc. Erfarenheterna ärmyckel goda. Det förefaller som om i detta sammanhang relativt små utgifter kanfå betydande genomslagskraft och därigenom påverka sparandel positivt. Åtgärdemahar i enlighet med delegationens uppdrag primärt inriktats på allemanssparandet.Enligt min mening finns det emellertid behov också av sparfrämjande ålgärdermed en bredare inriktning. Sparbanksföreningenhar i en skrivelse till regeringen understrukit behovet avallmänt sparfrämjande åtgärder och förklarat sig villig att bidra tillfinansieringen av sådana åtgärder. Även andra intressenter kan tänkas viljadelta i gemensamma åtgärder för att höja sparandel och därvid ocksä svara fören del av kostnaderna. Exempelpå åtgärder som kan bli aktuella är dels traditionella marknadsföringsåtgärdersom reklam, dels olika sparfrämjande insaiser i samarbete med t.ex.skolväsendet, bildningsförbunden, olika intresseorganisationer 1984/85:51 -. m.m.Frågan vad som är den lämpligaste organisatoriska ramen för sådana ålgärderbehöver närmare övervägas. En möjlighet är självfallet alt om-bildadelegationen för allemanssparande lill en delegation med mer allmänt sparfrämjandeuppgifter. Jagär inle beredd att nu ta närmare ställning till hur de sparfrämjande åtgärdernabör inriktas eller hur de bäst bör organiseras. Jag avser emellertid att inomen relativt snar framtid ta upp överiäggningar i frågan med berördaintressenter och därefter arbeta fram ell lämpligt förslag. En lämplig starttidpunklför den nya verksamheten torde vara nästföljande budgetårsskifle. Förår 1986 innebär bortfallet av statens utgifter för utlottningarna i vinstsparandeten besparing på ca 240 milj. kr. Lotteri vinstskatten kan beräknas inbringa ca90 milj. kr. Mot detta skall ställas det inkomstbortfall för stat och kommunsom uppkommer till följd av införandet av bosparande för ungdomar och höjdabeloppsgränser i allemanssparandet. Etl vissl inkomstbortfall kan ocksåuppkomma till följd av den sänkning av räntan i vinstsparandet som bankerna kanlänkas vilja genomföra. lorde nettoeffekten av de föreslagnaåtgärderna bli en viss förstärkning av de offenlliga finanserna. Nettoeffekten pålängre sikt är svårbedömd. Den sammanhänger självfallet med hur sparvolymemakommer att utvecklas. Jag har i min kalkyl utgått ifrån att den årliga sparvolymeni allemanssparandet skall öka med . till följd av ungdomensbosparande och med ca . till följd av höjningen av högsta tillåtnamånatliga sparbelopp från . Totalt sett kan då inkomstbortfalletunder reslen av beräknas motsvara ungefär den budgetförstärkningsom uppkommer genom bankernas övertagande av vinst-sparandet. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag lilllag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande. Denföreslagna lagändringen är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. 1984/85:51 .18 3 §Sparmedlen skall sättas in i en svensk bank som enligt överenskom melse med förmedlar allemanssparande. En sparare får inte spara på mer än ett rikssparkonto och i fler än två kapitalsparfonder. Vadsom föreskrivs i första stycket och annars i denna lag i fråga om bank gäller,med undantag för bestämmelserna om lån för förvärv av bostad och för bosättningi övrigt (bosparlån) i 8 a och 26-28 §§, också i fråga om sparkassa. Förvissl sparande på sparkonto hos HSB:s Riksförbunds Sparkassa (HSB:s Sparkassa)gäller särskilda bestämmelser enligt 24 och 25 §§. Enligtandra stycket gäller föreskrifterna om bank i lagen om allemanssparande ocksåför sparkassa. Som framgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.2) har detinte ansetts lämpligt att i lag ålägga de sparkassor som är anslutna till allemanssparandetskyldighet att ge bosparlån. I andra stycket har därför tillförts bestämmelserom att de föreslagna reglerna om bosparlån i 8 a § och 26-28 §§ inte skallgälla för sparkassa. Föratt bereda också de ungdomar som bosparar i HSB:s Sparkassa möjligheter all fådel av de förmåner som är förknippade med allemanssparandet föreslås attflertalet av bestämmelserna om allemanssparande skall kunna tillämpas också päderas sparande. En hänvisning till de särskilda bestämmelserna som gäller förbosparande i HSB:s Sparkassa har tagits in i tredje stycket. 4 §Varje sparare fär sätta in högst i allemanssparan det. Spararensinsättningar, i förekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inteöverstiga . Förstastycket har ändrals sä att det högsta månatliga sparbeloppel har höjts från 600till . 8a § En bank som förmedlar allemanssparande skall lämna bospariån under förutsällningatt de villkor som anges i 26-28 §§ är uppfyllda. Bestämmelsensinnebörd är att de banker som förmedlar allemanssparande också skall varaskyldiga att lämna bosparlån enligt de villkor som anges i 26-28 §§. Desparkassor som förmedlar allemanssparande åläggs inte skyldighet att lämna bosparlån. 24§ Bestämmelserna om sparande på rikssparkonto får, med det undanlag som följerav andra slyckel, även tillämpas pä sparande på sparkonto i HSB:s Sparkassaunder fömtsättning att kassan har åtagit sig att lämna spararen lån för förvärvav bostadsrätt avseende en nyproducerad lägenhet i en bostadsrättsförening inomHSB. Dessa bestämmelser får dock tillämpas längst till utgången av delkalenderår spararen fyller . Insatta medel skall inte överföras till riksgäldskonlorel. 1984/85:51 . Deallmänna bestämmelser om allemanssparande som blir tillämpliga vid sparande i HSB:sSparkassa innebär bl. a. följande. Spararenskall vara kyrkobokförd här i landet och fär ansluta sig lill sparandel frånoch med del är då han fyller . i månadenfår sättas in (enligt föreslagen ändring i 4 §). Nettoinsältningarna får inleöverstiga . Dessa bestämmelser hindrar uppenbarligen inte attspararen, vid sidan av detta sparande, sparar ytterligare medel i HSB:sSparkassa. Spararen får dock inte, vid sidan av det särskilda bosparandel i HSB:ssparkassa, spara på rikssparkonto. Däremot kan spararen kombinera det särskildabosparandel med sparande i högst två kapitalsparfonder under fömtsättning att detsammanlagda sparbeloppel inte överstiger . Reglernaom bonusränla i 5 § gäller. Bonusräntan bekostas alltså av staten. Uttagsavgiftskall tas ut enligt 6 § och den tillfaller sparkassan. Bestämmelsema i 8 § omöverlåtelse och pantsättning av medel i allemanssparande gäller också sådanasparmedel i HSB;s Sparkassa. Bestämmelserna i 9 § andrastycket om ränta gäller också bosparande i HSB:s Sparkassa. Bestämmelsema i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande är tillämpliga även pä detsärskilda bosparandel i HSB:s Sparkassa. Ränta och bonusränla pä sådantsparande är följaktligen fri från inkomstskatt. Del ankommer pä HSB:sSparkassa att i likhet med de sparkassor som är anslutna lill allemanssparandetlämna sådana uppgifter för kontroll av allemanssparandet som riksgäldskontoretföreskriver. Av kontrollskäl bör det särskilda bosparandel i HSB:s Sparkassorsättas in pä särskilda konton. Därigenom klargörs också från vilken tidpunktde till allemanssparan det knutna förmånerna skall tillämpas. HSBintar en särställning jämfört med andra förmedlare av allemanssparande Ofravsnitt 2.2.2) och de medel som sparas enligt 24 § i HSB:s Sparkassa skalldärför inte överföras till . 25§ En sparare i HSB:s Sparkassa får under det kalenderår spararen fyller 28 åröverföra hela eller en del av sparandet enligt 24 § till rikssparkonlo eller kapitalsparfond. Närspararen inte längre får fortsätta att spara enligl 24 § i HSB:s Sparkassa kanhan i stället allemansspara hos annan bank eller sparkassa som förmedlar allemanssparande.Under det kalenderår spararen fyller har han möjlighet att överföra helaeller en del av det belopp han sparat hos HSB:s Sparkassa till annan som förmedlarallemanssparande. 1984/85:51 40 26 § En sparare som har fyllt har rätt att fåbosparlån enligt bestäm melserna i 27 och 28 §§. Rätten alt fä bosparlån upphör vid utgången av detkalenderår spararen har fyllt . 27 § En sparare som på elt rikssparkonlo eller i enkapitalsparfond har en insatt behållning pä har rätt att av den bank som för rikssparkonlol eller som är förvaringsbank för kapitalsparfonden låna ell belopp molsvarande den insatta behållningen. Om bosparlånet inle avser förvärv av bostad är länerätten begränsad till högst . Om lånerätlen enligl första stycket utnyttjas skall helabehållningen på rikssparkontot tas ut eller om sparandel skett i kapitalsparfondsamlliga spararens andelar i fonden lösas in. Av första stycket följer att en sparare som sparar både påett rikssparkonto och i en eller två kapitalsparfonder på något av sparställenamåste ha en insatt behållning pä . för att ha rätt till bosparlån.Behåll-ningama fär alltså inte läggas samman vid beräkning av lånerätt. Medinsatt behållning avses det belopp som har satts in, minskat med eventuellauttag. Vid sparande i en kapitalsparfond är det beloppet somspararen har satt in som är avgörande för hans lånerätt. Rätten all låna får utnyttjas . 27 § måste dock vid varje lillfälle helabehållningen jämte avkastning tas ut, eller om sparandet skett i en kapitalsparfond alla andelar lösas in. Bestämmelserna gäller endasl behållningen på del rikssparkonto eller an delarna i den kapitalsparfond som åberopats som gmnd för lånerätt. Bestämmelserna hindrar inte alt en bank lämnar lån som gårutöver den lånerätl som här anges. 28 § Banken bestämmer för varje bosparlån de närmarevillkoren och beslutar om sådant län. Vid bankens prövning av ansökan om bosparlån gäller deföreskrifter som har meddelat med slöd av lagen (1974:922) om kreditpolitiskamedel och de föreskrifter i övrigt om kreditgivning som gäller för banken. De närmare villkoren för varje bosparlån bestäms avbanken. Några föreskrifler om t.ex. ränta och amorteringstid har inte tagils ini lagen. I den allmänna motiveringen har dock vissa riktlinjer angivits(avsnitt 2.2.2). I andra stycket erinras om att de restriktioner i fråga ombankernas långivning som kan komma att utfärda med stöd av lagen(1974:922) om kreditpoliliska medel också kan omfatta bospariån. Självfalletavses här ocksä rekommendationer och de överenskommelser somriksbanken kan träffa med bankerna. Vidare har tagits in en erinran om att deallmänna reglerna rörande bankernas kreditgivning skall tillämpas också i frågaom bospariån. Av dessa bestämmelser (59 § lagen Prop.1984/85:51 41 (1955:183) om bankrörelse och motsvarande lagrum i övriga banklagar) följer attkredit får beviljas endasl om låntagaren pä goda grunder kan förväntas fullgöralåneförbindelsen. Dessulom krävs betryggande säkerhet om inte banken anser attsådan säkerhet kan anses obehövlig eller om det annars föreligger särskildaskäl att avslå från säkerhet. Dennalag träder i kraft den . Rätt att få bospariån enligt 26-28 §§inträder dock först den . Vidberäkning av insatt behållning enligt 27 § skall även insättningar som skellföre den beaktas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att anla förslaget till 1. lagom ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, dels att 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om en avveckling av det nuvarande vinstsparandet, 3. uppdra ål fullmäktige iriksgäldskontoret att utforma de närmare regler som behövs för en sådanavveckling, 4. till Information om allemanssparandetpå tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /85 under sjundehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 2 milj. kr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anla de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1984/85:51 42 Av både samhällsekonomiska och privatekonomiska skäl ärdet angeläget att stimulera ungdomar till elt regelbundet sparande. Därigenom gmnd-läggsgoda sparvanor, som beredskapen alt möta slörre utgifter, t.ex. isamband med bosättning och anskaffande av bostad, ökar. Även efter ettregelbundet sparande kan det dock vara svårt att finansiera större utgifter.Möjligheten all få traditionella banklän är för mänga ungdomar begränsad. fanns möjligheler för främsl ungdomar att erhållastatligt bosättningslån. beslutade . efter förslag från den borgeriigaregeringen att denna möjlighel skulle upphöra . Riksdagenhar senare givit regeringen fill känna (SoU 1982/83: 25, rskr 256) att statenbör återinföra någon form av bosättningslån. Det bör enligt riksdagsbeslutetankomma på regeringen att närmare överväga omfattning och villkor för en sådanlångivning. Mot denna bakgmnd har en arbetsgmpp med representanter förfinans-, social- och bostadsdepartementen utarbetat ett förslag till sparform-inom ramen för allemanssparandet - med särskilda sparstimulanser och lån förungdomar, avsedd att underlätta bosättning och anskaffande av bostad. Denföreslagna sparformen bosparande för ungdomar presenteras i dennadepartementspromemoria. Det finns två huvudsyften med förslaget till bosparandeför ungdomar. Det ena är att stimulera ungdomar till ett regelbundet sparande.Det andra är att underlätta för ungdomar alt finansiera bosättning ochanskaffande av egen bostad. Vid utformningen av förslaget till bosparform hararbetsgruppen haft vissa allmänna utgångspunkter. En utgångspunkt har varit attbosparandel för ungdomar skall utgöra en integrerad del av allemanssparandet.Utifrån denna grundläggande fömtsättning är det självklart att administrationenav låneverksamheten skall ligga på bankerna och sparkassorna. Arbetsgruppensförslag har som fömtsättning att överenskommelser om bosparande för ungdomarsluts mellan riksgäldskonloret, som svarar för administrationen av allemanssparandet,och bankerna/sparkassorna. I överenskommelserna skall anges bosparformens kravoch möjligheter, så som de redovisas i det följande. Bosparandel är utformat så att ungdomar som uppfyllervissa sparkrav i Prop.1984/85:51 43 allemanssparandetskall erhålla en lånerätl. Lånerätten knyts till en sparprestation genom attlånegränsen bestäms lill en multipel av neltoinsättningama i allemanssparandet. Arbetsgmppenföreslår alt ell bosparande för ungdomar införs med följandebeståndsdelar: Bosparande för ungdomaromfattas av samma generella regler som gäller för rJlemanssparandel i övrigi.Sparande kan ske dels på s.k. riks-sparkonton, varvid medlen slussas vidare tillriksgäldskonloret, dels i s. k. kapitalsparfonder, som huvudsakligen placerarmedlen i riskkapital. All avkastning, dvs. ränta respektive utdelning ochvärdestegring, är befriad från inkomstskatt. För ungdomar som böljar sparasenast det är de fyller utgår en extra bonusränla om under del förstaspararet. Inget krav ställs pä visst lägsta belopp eller pä visstminsta anlal insättningar . Man får spara högsl . Uttagär tillåtna, varvid en uttagsavgift om , dock lägst , tas ut. Totalttilläts nettoinsättningar (insättningar minus eventuella uttag) om högst 30000kr. En person fär spara på högst ett rikssparkonlo och i högst tvä kapitalsparfondersamtidigt. Spararen har frihet; att vid valfri tidpunkl flytta sina sparmedelfrån ett rikssparkonlo till ett annat och att flytta sina sparmedel - helteller delvis - från en kapitalsparfond lill en annan. Allemanssparande är fr. o. m.det år spararen fyller kvalificerande för lån enligl bosparformen. Lånerätten inträder dä spararenfyller och upphör i och med utgången av det är spararen fyller . För all kvalificera sig för bosparlånkrävs dels ett minimisparande (nettoinsättningar på . ), delsen vissregelbundenhet i sparandet. förelånetillfället skall spararen ha gjort nettoinsätlningar på minsl 1 200 kr.vartdera året. Lånerätten uppgår till tregånger sparat belopp - med . som maximalt länebelopp. Lån för bosättningsändamål färuppgå till högstl . Inget krav på särskild säkerhet skall ställas. Någonprövning avjånels ändamål behöver inte ske. För anskaffande av bostad ger bosparformenen lånemöjlighel på , varvid bankerna/sparkassorna har möjlighelalt ställa krav pä särskild säkerhet för belopp som överstiger 21000 kr.Bankerna/sparkassorna skall pröva att lånets ändamål gäller anskaffande avbostad. En sparare har möjlighel attlåna högst två gånger t. o. m. ulgången av det år spararen har fyllt 28 år.Lånebeloppet vid de båda lånetillfällena får sammanlaget inte överstiga 90000kr. Amorteringstiden avtalas ivarje särskilt fall. 1984/85:51 44 alltiduppgå till minsl . och bankerna/sparkassorna bör inle kräva attden skall överstiga . Utlåningsränlan bestäms avbanken/sparkassan. Vid utnyttjande av lånerätlskall hela behållningen i allemanssparandet las ul, varvid sedvanlig avgift tasut. De banker och sparkassor som äranslutna till allemanssparandet fär bevilja bosparlån enligt de regler somgäller för sparandel. Utlåningen finansieras helt av bankerna/sparkassorna. Utlåningsränlaoch sedvanliga avgifter täcker kostnaderna för utlåningen. Även sparande ifristående kapitalsparfonder, l.ex. förelagsanknulna och kooperaliva fonder,ger möjligheler lill bosparlån. I sådana fall bör lånen kunna ges av en banksom fonden har anknytning till. HSB:s bosparande för ungdomar iåldersgmpperna omfattas av allemanssparandet. Detta sparande är dockundanlaget från kravet all leverera in medel lill eller till kapitalsparfonder.HSB behöver inte ge bosparlån för annal än anskaffande av bosiadsrältslägenhet.De ungdomar som sparar i HSB:s bosparande får under del kalenderår då de fyller28 är välja mellan all överföra hela eller delar av silt sparbelopp till vanligarikssparkonton eller kapitalsparfonder med bibehållen skattebefrielse påkapitalavkastningen eller alt behålla sparmedlen i HSB:s bosparande utanskattebefrielse men med bibehållen köplats i HSB. HSB har dessulom naturligtvismöjlighel att pä samma sätt som andra sparkassor ansluta sig till allemanssparandet,varvid medlen skall överföras till riksgäldskonloret. Medel som inom ramen för allemanssparandetsparats av ungdomar skall få räknas in i det sparbelopp som utgör gmndenför lånerätl. Däremot skall sparande inte beaktas när det gäller kravetpå alt spararen före lånetillfället skall hagjort nettoinsättningar pä . Delta innebär såledesatt bosparlån kan beviljas första gången . Administrationenoch kontrollen av bosparandel sker helt inom ramen för den administration ochkontroll som utövas inom allemanssparsystemet. Bankerna/sparkassornahar ansvarel för utlåningen inom bosparformen och ansvarar därmed för denadministration och kontroll som krävs för utläningsverksamheten. Den utlåningsom kan komma att ske inom bosparformen undantas inte från de allmännakreditrestriktioner som utfärdar. I det fall att skulleutfärda sådana kredilre-striklioner för bankerna som specifikt avser sparlånomfattas även bosparlånen.