prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Den sammanhållna kurs som blir etl resultatav den slopade uppdelningen kan ändå genomföras i form av lämligen näraliggandeenveckorspass, som bokas i elt sammanhang. Slopade s.k. bankema i utbildningssystemet - utbildningsbanken och krigsplaceringsbankenom i oklober 1983 tillsammans ca 73000 personer -skriv in direkt på krigsbefatlningoch utnyttja vid behov av överinskrivning mobiliseringsreserven som buffert.Vinsten ligger i atl färre personer onödigtvis registreras för civilförsvarelsamt sammanhänger i övrigl med del ovannämnda förslagel om förenkUg avutbildningssystemets kurser. Seöver begreppet utbildningsdagar som definieras somersättningsdagar från . Härigenom inräknas i en del kurservissa mellanliggande veckoslut, där ingen utbildning bedrivs, vilket geroegentliga produkliviletsjämförelser mellan olika kurser. Seöver anställnings- och löneavtalen med civilförsvarslärarna. En överenskommelseliknande den som finns för militära instruktörer bör eftersträvas. Härigenombör väsentligl mera lid frän civilförsvarslärarna bli tillgänglig förarbetsgivaren. Civilförsvaretskall rekryteras lokalt och ha hög beredskap. Vid avvägning mellan vakanlhållningav befallning och krigsplacering av personal, där del är tveksamt omkvalifikationskraven är uppfyllda, bör krigsplacering ges försteg. Länsslyrelsernabör ges ansvarei alt bedöma när krigsplacering kan göras. Systemet bör tillåtaatt outbUdad personal krigsplaceras även i ulbildningsbefaltning omlänsstyrelsen evenluelll i samförstånd med berörd kommun - finner del lämpligl. Övningarfår en ökad betydelse av flera skäl - inte minst som ett medel all höjaberedskapen. Övningar bör i slörsia utsträckning bedrivas enhelsvis underledning av krigsplaceral befäl. Deövningsledargmpper som slälls lill länsslyrelsernas förfogande 1984/85:161 160 bördisponeras friare av länsslyrelserna för all övningarna bättre skall kunnaanpassas liU de lokala förhållandena. Elt sätl alt åstadkomma della är all deställs tUl förfogande för längre perioder. Del bör övervägas alt koppla sammandetta till förfogandeslällande med del syslem för cirkulationstjänstgöring förcivitförsvarslärare, som inslilutel lagit upp i samband med"inskrivning". Civilförsvarslärareoch övningsledare som tillhör civilförsvaret i krig bör disponeras avlänsstyrelserna för krigsplacering. Den särskilda ulbild-ningsledarorganisationenför återtagande vid mobilisering kan - mot bakgrund av beredskapskraven - slarkiifrågasättas. Inplanerade resurser för denna bör omfördelas. Mobiliseringsmomentelbör ges slor lyngd vid alla övningar. Oftaåterkommande övning är vikligl för beredskapen. Ändå bör glesare men i tidenlängre övningar prövas inom ramen för tilldelad övningslid. Skälet härför äratt erfarenheter av ålerkommande räddningsinsatser, vilket kan ernås under delängre övningarna, bör vidmakthållas. Övningslillfällenabör ulnylljas lill en genomtänkt prövning av krigsplacerade i olikabefattningar. Övningsresultatet bör användas för såväl befordran ikrigsorganisationen som omkrigsplacering. Enkla former för sådana ålgärder börskapas. TiUarbetsmarknadsstyrelsen ställer institutet följande förslag. Arbetsmarknadsstyrelsenhar i samråd med bl.a. civitförsvarsstyrelsen tagtf fram etl utkast lill ny personuppgtfl,som rationaliserar arbetet i samband med 47-årsfördelningen och innebärförenklingar för den enskilde. Arbetet bör fullföljas utan yllerligare ivekan. 1984/85:161 161 Sammanställningav remissyttranden över försvarets rationaliseringsinstituts rapport(nr2.83-4301) Civilförsvarets personalförsörjning Remissyttrandenhar avgivils av värnpliktsverket, , riksrevisionsverkei,länsslyrelsernas organisalionsnämnd, samtliga länsslyrelser, överbefälhavaren,, civUbefälhavarna i Södra och i Bergslagenscivilområden. och Centralorganisationen /SR. Institutetsförslag till förändringar för atl underlätta länsslyrelsernas arbete med rekrylering,inskrivning och krigsplacering har i huvudsak fåll ett positivi mollagande avremissinstanserna. Civitförsvarsstyrelsen, och värnpliktsverkelframhåller i sina yttranden att flera av de problem institutet tar upp hållerpå att lösas eller har redan lösls, bl. a. rulinerna för direktöverföring avwärnplikliga. Institutetriktar viss kriiik mol brister i samarbelel mellan civilförsvarsslyrelsen, värnpliktsverkeloch . Dessa myndigheter framhåller emellertid att dehar ett fungerande och förtroendefullt samarbele saml att representanter föröverbefälhavaren, , värnplikts verket och civilförsvarsslyrelsensammanträder två gånger för all praktiskt lösa akluella personatförsörjningsfrågor. Närdel gäller civilförsvarels krigsorganisalion framhåller institutet alt 1982 årsförsvarsbeslut markerar tydligt vikten av beredskapen mot överraskandeangrepp. För civitförsvarels del bör detta enligt institutets uppfattninginnebära att civitförsvarels krigsorganisation redan i fredslid skaU varauppfylld med krigsplacerad personal, helsl gmndutbUdad men framför alltsamövad. Stora vakanser i krigsorganisationen bör mol den bakgrunden intetillåtas. En planering, som innebär tidskrävande och osäker vakansuppfyllnadvid höjd beredskap eller mobilisering, kombinerad med anslutande gmndulbildningoch övning innan förbanden är insatsberedda, bör därför ej ansättas. har någon erinran mol dessa synpunkter. 1984/85:161 162 InstitutetviU göra regeringen uppmärksam på den brist på kvalificerad personal förkrigsuppgifter som uppenbarligen råder inom hela totalförsvaret och som märkstydligt inom civilförsvaret. Det kan enligt institutets uppfattning mot denbakgrunden bli nödvändigl atl ändra de laktiska, lekniska och organisaloriskamålsättningarna för civilförsvarsstyrkorna med hänsyn till den personal som iverkligheten kan avdelas till civilförsvaret. Insttfulet föreslår attcivilförsvarsorganisationen och insatsmetoderna utformas så atl för civUförsvarettillgänglig personal kan lösa uppgifterna. Civilförsvarsslyrelsenanser att förslaget inte är riktigl. De förvänlade uppgifterna måste enligtstyrelsen styra kraven på organisation och normer. Några länsstyrelser framförsamma synpunkter som styrelsen. a. framhåller altresultatet av pågående utredning om principer för prioritering av de lolalapersonalbehoven inom totalförsvaret och tillämpningsregler till dessa principerär av stor betydelse för civilförsvarets personalförsörjning. Föryngringav personal i krigsorganisationen, kvinnorekryteringen och informalion om deninskrivningsskyldige Institutetmenar att föryngring av organisationen är eftersträvansvärd som ett medel atlminska personalomsättningen och reducera kostnaderna men den är ingel mål isig. Möjligheter atl sänka kosinaderna står också till buds genom atl optimaltutnyttja redan nu tillgängliga rekryteringskällor. Institutet anser all det ärviktigt alt välja ut de för civilförsvarel mest lämpade ur resp.rekryteringskälla. Institutet föreslår atl rekryteringssyslemet ulformas på ellsådanl sätt att tillgängliga rekryleringskällor kan utnyttjas maximalt och alt fömtsättningarskapas som underlättar länsstyrelsernas möjligheter att få rätl person på rätlbefallning oberoende av rekryteringskäUa. framhåUer att 47-årsfördelningenär den största rekryteringskällan och kommer all vara det även . Institutetföreslår att civilförsvarsslyrelsen och länsslyrelserna skall lägga ner störreansträngningar på att pröva personer ur olika rekryleringskällor före inskrivningssamlaletmed hjälp av informalion ur t. ex. samhälleliga ADB-regisler. ansesmöjliggöra färre, längre och kvaltfativl bäitre inskrivningssamlal och ettbättre urval. Civilförsvarsstyrelsenanser all det vore önskvärt att kunna samköra samhälleliga ADB-registerspeciellt för kvinnorekrytering. Det verkliga problemet i sammanhanget ärenligt slyrelsen att uppgifter saknas om vilka personer som är ianspråklagnaför annan beredskapsuppgtfl inom t.ex. K-förelag, kommuner, landslingskommuneroch statliga myndigheler ef- Prop.1984/85:161 163 tersomdenna personal inte beredskapsregislreras. Möjligheterna och konsekvenserna aven utvidgad beredskapsregistrering bör enligt styrelsens mening ulredas.Länsstyrelserna framför liknande synpunkier, och flera länsstyrelser pekar påbehovet av en utvidgad beredskapsregistrering. Institutetanser atl en ökad kvinnoregislrering är beroende av möjligheterna lUldatabearbetning av register över den kvinnliga rekryleringsgmp-pen. Denmanuella hanteringen innebär en orimligt slor arbetsinsats i relalion lillutfallet. Institutet anser atl regeringen bör överväga alt skapa möjligheterför civilförsvarel att genomföra databearbetning. Inslilutel föreslår attmöjligheter skapas för och länsstyrelserna atleffektivisera rekryteringsarbetet, särskilt kvinnorekryleringen, genom allöppna möjligheter lill särbearbetning och samköming av olika ADB-register sominnehåller för rekrytering intressant personalinformation i avsikt all ulnylljadenna information för kategorisering och urval. Särskilt kvinnorekryleringenger enligt institutet myckel klent utbyle i förhållande till resursinsalserna. Deflesla remissinslanserna bilräder förslagel och anser all rekrytering avkvinnor med nuvarande system kräver en orimligt stor arbetsinsats. framhåller att förbundet lidigare betonat vikten av allsärskilda insatser görs i syfte atl underlätta rekryteringen av kvinnor. Moldenna bakgmnd ansluter sig förbundel till inslitutets förslag atl förbättra rekryteringsmtinernaför alt nå della mål. Datastöd torde enligt förbundet - som institutet påpekar- vara nödvändigl i della sammanhang. Direktöverföringav värnpliktiga och omprövning av kungUgt brev Institutetanser atl rutinerna för direktöverföring av värnpliktiga från försvarsmaklen lillcivilförsvarel inle tUtfredsstäUer krav på en totatförsvarsprövning,närmasl i samband med 47-årsfördelningen. Institutet föreslår altcivilförsvarsstyrelsen justerar mtinerna i samarbete medarbetsmarknadsstyrelsen och värnpliktsverket så atl kraven tillgodoses medminsta möjliga administrativa omgång. Institutetföreslår all regeringen omprövar det Kungl. brev av därvissa uppskovsförhållanden för värnpliktiga regleras. De regionala undsällningskårer,som där nämns, har enligt institutet utgått ur civilförsvaretskrigsorganisation. Civilförsvarsslyrelsen,överbefålhavaren, värnpliktsverket och anmäler attöverenskommelse har träffats dem emellan om att direktöverföring avvärnpliktiga till civitförsvaret begränsas till följande personalkategorier: - Hel- och deltidsanställdbrandpersonal - Andra särskilt lämpliga värnpUklskalegorier brev av om uppskov tUl civUförsva- 1984/85:161 164 retsregionala enheter upphävs. framhåUer atl indelningen iregionala och lokala enheter har upphört. avser atl i sambandmed samtliga överföringar överlämna sådana dala på de enskilda individerna somunderlättar bästa möjliga utnyttjande, bl. a. mUitär utlagning och utbildning.Sålunda kommer huvud-rekryleringskällan för civilförsvaretåter att vara 47-årsfördelningen. Beträffande personal i fredsräddningsljänstenanser civilförsvarsslyrelsen alt ullagningen bör ske i samråd med brandchefen ikommunen. Arbelsmarknadsstyrelsen, värnpliktsverkel och överbefälhavarenframhåller alt ansvaret för atl hos värnpliklsmyndigheierna anmäla vilkabrandmän som bör få disponeras skall åvila länsstyrelsema i samverkan medkommunerna. vill påpeka att en totatförsvarsprövningbehövs även då del gäller deltidsbrandmän varvid dock civitförsvarels behovskall väga lungl. delar också uppfatlningen att den kvalificeradeledningspersonalen i bl. a. kommunerna genom sin fredsbefatlning skall varapredestinerade för motsvarande befattning i civilförsvarets krigsorganisalion.Del bör enligt verkel med andra ord med fredsbefalt-ningen följa en skyldighelför krigsplacering vilkel är en fråga som siuderas av den s. k.prioriteringsutredningen. delar inslitutets uppfallningi fråga om betydelsen av atl civilförsvarets enheler bemannas medbrandpersonal, vUkel garanterar en professionell kompetens. att kommunerna skall ha ell stort inflylande vid valet av de personersom skall ingå i civitförsvarels olika enheler. På detta sätt kan enligtförbundets mening bl.a. den personkännedom som kommunerna har bättre komma lillsin rält. Förenklingav arbetet med 47-årsfördelningen Arbelsmarknadsstyrelsenhar i samråd med bl.a. civitförsvarsstyrelsen tagit fram ell utkast till ny personuppgtfl,som rationaliserar arbelel i samband med 47-årsfördelningen och innebärförenklingar för den enskUde. Arbetet bör enligt institutet fullföljas ulanytterligare tvekan. Arbetsmarknadsstyrelsenframhåller all styrelsen återtagit arbetet med atl få 47-årsmaterialet mer länsslyrelseanpassat.Del nya "paketel" är enligt styrelsen under utarbetande och kommerenligt planerna all införas i samband med 1985-års 47-årsfördelning. Styrelsenkommer här att utnyttja alla de möjligheter värnpliklsverkels personregislerger alt få med mer dala om individerna, allt för atl underlätta för länsarbelsnämndernaoch länsstyrelserna och för alt ge dessa elt bättre urvalsinstrument för atlfå räll man på rätt plats och eliminera bl. a. onödiga kallelser lillinskrivning. Institutetföreslår alt regeringen överväger att ge kommunerna ansvaret för rekrytering avhemskyddsorganisalionen. 1984/85:161 165 Civilförsvarsslyrelsenanser alt länsstyrelserna bör ansvara för rekrytering i fred av personal lillsamtliga befattningar i krigsorganisationen. Ullagningen bör enligt slyrelsenske i samråd med berörda kommuner. Denna uppfattning delas av framhåUer alt enligt tolatförsvarsbesluthar kommunerna fått väsenlligl ökade uppgifler beiräffande civitförsvarsverksamheten.Det föreslagna ansvarei för rekrytering av hemskyddsombud innebär enligtriksnämnden en ökad belastning för kommunerna. vill i detlasammanhang erinra om atl del pågår försök med frivillig rekryleringav hemskyddsombud genom medverkan av . Riksnämndenanser att frågan om rekrylering av hemskyddsombud bör analyseras yllerligareefter utvärdering av den pågående försöksverksamheten icivilförsvarsförbundets regi. anser alt institutetnärmare borde ha analyserat hur kommunema skaU klara en sådan omfallande uppgtftsom rekryteringsansvaret för 80000-100000 hemskyddsombud. Genom lotalförsvarsbeslulhar kommunerna lilldelals väsenlligl ökade uppgifler inom civilförsvaret. Omkommunerna skaU ha uppgtften all rekrylera hemskyddsombuden förutsätter deltaenligt förbundet ökade personella resurser. På del knappa underlag i dennafråga som presenteras i rapporten släller sig förbundel mycket tveksam till inslitutetsförslag. pågår också enligt vad förbundel erfarit försök med friviUigrekrytering av hemskyddsombud genom medverkan av . Institutetföreslår atl civilförsvarsslyrelsen och länsstyrelserna förbättrar resultatetav inskrivningssamlalen genom (utöver den redan nämnda informationsinsamlingenoch förprövningen) pååret, vilket minskar antalet behövliga inskriv-ningsförrältare och möjliggörall endast kvalificerad personal utnyttjas vid länsstyrelserna cirkulationstjänstgörandecivilförsvarslärare, som direkt kan utnyttjas i inskrivningsarbelel (encirkulationstjänstgöring kan leda till även andra posiliva effekler förpersonalförsörjningssystemet) ell datorstött bokningssystem,som ger möjlighet atl direkl vid inskrivningstillfället boka in den civilförsvarspliktigepå utbildning och kanske övning och därvid Iräffa överenskommelser, som börleda lill färre återbud. Civilförsvarsslyrelsenframhåller alt vid införandet av utbildningssystem 80 föreslogs länsstyrelsernaall utnyttja under årel. Civilförsvarsslyrelsen kommeri anvisningarna för rekryteringsarbetet ånyo atl göra påstötningar om delta. Eflerutbildning vore lärarna enligt 12 1984/85. 1984/85:161 166 styrelsenlämpliga för inskrivningsarbete. saknar för närvarandepersonella och ekonomiska resurser för genomförandet av förslaget. 1 pågående ADB-utvecklinginom civitförsvarsstyrelsen har bl.a. problemet med kursbokning ochelevinflytande studerats. Härvid har framkommit all del är möjligt all lillämpavid högfrekventa kurser. Vid lågfrekventa kurser och övningsverksamhetföreligger ej denna möjlighet. Systemet prövas vid hemskyddsutbildningen.Länsstyrelsema år i allmänhel negaliva lill ulnyttjande av cirkulationstjänstgörandelärare som inskrivningsförrältare. Beiräffande bokningssystem framförlänsstyrelserna liknande synpunkter som civitförsvarsstyrelsen. Institutetföreslår atl civitförsvarsstyrelsen analyserar befatlningskraven ikrigsorganisationen och ulformar sådana befallningsbeskrivningar atlinskrivning mot befattning kan ske med ökad säkerhet såväl för att krigsorganisationenblir uppfylld med räll personal som all rekryteringskällorna blir välutnyttjade. Civilförsvarsstyrelsenanmäler all styrelsen avser all genomföra befattningsanalyser och ulformakvalifikationskrav. Arbetet påbörjas enligt styrelsen . Fleralänsstyrelser pekar på behovel av befattningsanalyser ochbefattningsbeskrivningar. Institutetföreslår alt civitförsvarsstyrelsen återgår till all skriva in direkl påbefattning inom krigsorganisationen mol (prognoserad) vakanslista. Civilförsvarsslyrelsendelar institutets uppfallning all inskrivning direkl på befattning voreönskvärd, Slyrelsen har emellertid funnil alt detta utiag-ningsförfarande lederlill många felaktiga placeringar och onödig utbildning, Lämplighelsbedömningeni samband med prakliska befälslednings-moment i fackkursulbUdningen synesenligt styrelsen vara helt överlägsen försök atl prognostisera uttfrån etlsamtal i samband med inskrivningen även då den inskrivne har en belydande arbelslivserfarenhelsom kan ge underlag för bedömningen. De flesta länsstyrelserna biträder inslilulelsförslag, och flera länsslyrelser menar alt detla förfarande i praktikentillämpas då antalet vakanser är relativt ringa. Uppdelningpå fackkurs och befattningskurs Institutetföreslår all utbildningssystemet förenklas och rationaliseras genom atl uppdelningenpå fackkurs och befaltningskurs med mellanliggande prövning slopas. Deflesla länsstyrelserna anser alt förslagel skall prövas. CivUförsvarsstyrelsenframhåller att inslitutets förändringsförslag rörande inskrivnings- Prop.1984/85:161 167 ochutbildningssystemet (inskrivning av befäl direkt på befattning, sammanslagen grundulbUdning,ytteriigare nedtoning av lämplighetsbedömningen m.m.) inle får ses isoleratutan måsle kopplas lill ell hell nylt inskrivningsförfarande. Om ell nyltsådant syslem skall skapas, måsle detta innebära en helhetslösning som enligtstyrelsens mening torde kräva etl betydligt mer omfattande utredningsarbete änvad inslilutel hafl möjlighet atl göra i denna ulredning. Även några länsslyrelserpekar på dessa förhållanden och avstyrker dellösningar. Civilförsvarsstyrelsenupplyser att styrelsen under /85 avser att påbörja enprobleminventering och kartläggning som bör kunna ligga till grund förförändringar av inskrivnings- och utbildningssystemet. Forskningsuppdrag ochinriktningsdiskussioner planeras av styrelsen bli påbörjade budgetårel 1985/86.Under detla budgetår kan enligt styrelsen en idéskiss till ett förändrat syslempresenleras. Slyrelsen anser att skissen skall kunna ligga till grund för etl slällningstagandei försvarsbeslutet om fortsatt utvecklingsarbete inför etl slulligl slällningstagandei försvarsbeslutet . Mot bakgrund av bl.a. förslag kandet dock enligt styrelsen bli nödvändigt med vissa modifieringar av utbildningssystemetredan under de närmasle åren. Insniutetföreslår all civitförsvarsstyrelsen slopar de s.k. bankerna iutbildningssystemet - utbildningsbanken och krigsplaceringsbanken var i oklober1983 lillsammans ca 73000 personer. Vidare föreslår institutet alt man skallskriva in direkt på krigsbefattning och utnyttja, vid behov av överinskrivning,mobiliseringssreserven som buffert. Vinsten ligger enligt inslilutel i altfärre personer onödigtvis regislreras för civitförsvaret och sammanhänger iövrigt med förslaget om förenkling av utbildningssystemet. Länsstyrelsemahar delade meningar om personalbankerna i utbildningssystemet. Några länsslyrelserdelar institutets uppfattning att bankerna bör slopas om mobiliseringsreservenfår större volym. Andra länsstyrelser anser att bankerna är ett nödvändigthjälpmedel i personalhanteringen. framhåller allbankernas slorlek sammanhänger med flera faktorer bl. a. följande: - avsaknad av datorstöddmodell för rekryteringsplanering - Värnpliklsavgående kan inle krigsplacerasmellan 45 och 48 år - Personal från org 72 som intepassar in i org 80. Genom den dalorslödda rekryleringsplaneringensom tillämpas tiltförs enligt styrelsen bankerna inte nypersonal om inte behov föreligger. Civitförsvarsstyrelsen framhåller atlåtgärderna har vidtagils för atl reducera bankerna lill erforderlig slorlek.Bankerna utgör enligt styrelsen i motsats till vad institutet påslår etl aklivtoch nödvändigt Prop.1984/85:161 168 hjälpmedel i personalförsörjningsprocessen. Enligt arbelsmarknadsstyrelsenfinns i bankerna ett stort antal inskrivna och beredskapsregistrerade som intepassar in i aktuell krigsorganisation och som aldrig avses tas i anspråk. Detlaär enligt slyrelsen inle tillfredsställande och styrelsen ser med oro på detfaktum alt tusentals personer på detla sätl spärras för andra uppgifter inomtotalförsvaret. är därför posiliv lill de ålgärderinstitutet föreslår för alt effektivisera hanleringen. Institutet föreslår att vid avvägning mellan vakanlhållningav befattning och krigsplacering av personal, där det är tveksamt omkvalifikationskraven är uppfyllda, krigsplacering ges försteg. Länsstyrelsernabör enligt institutet ges ansvarei atl bedöma när krigsplacering kan göras.Systemet föreslås böra tillåta att outbildad personal krigsplaceras även iutbildningsbefattning om - eventuellt i samförstånd med berördkommun - finner det lämpUgt, Huvuddelen av länsstyrelserna delar institutetsuppfattning. framhåller att i dagens rekryleringssyslemmed förhands-rekrytering mot kända åldersavgångar och förvänlade avgångar avandra skäl än ålder skall länsstyrelsema kunna planeragrundutbildningen så atl den är klar när vakans uppstår i krigsorganisationen,Rekryteringssyslemet bygger också enligt styrelsen på principen om successivplacering där krigsplacering på befallning avgörs först efter genomgångenutbildning då personalen skall kunna placeras på alternativa befattningar inomresp. Styrelsen anser all del inte är något hinder ur utbUdningssynpunktatl vissa befälskalegorier, för vilka lämplighelsbedömning inte genomförs igrundutbildningen, krigsplaceras innan grundutbUdningen är genomförd. Övrigabefälskategorier bör enligt slyrelsen kunna krigsplaceras efter genomfördfackkurs och lämplighetsbedömning. Detla bör emellertid enligt styrelsensmening endast tillämpas i undantagsfall om del är motiverat från beredskapssynpunkl.Slyrelsen anser alt del är av stor belydelse att befälet inte kallas tillövning innan grundutbUdningen är genomförd då grundutbUdningen är enförutsättning för att en övning skaU kunna genomföras med de krav som stäUs påbefälet. 7 Övning och mobilisering Övningar och mobUisering InslUulel föreslår att - övningar bör istörsta utsträckning bedrivas enhelsvis under ledning av krigsplaceral befäl - mobiliseringsmomentetbör ges slor lyngd vid alla övningar - övningslillfällenabör utnyttjas till en genomtänkt prövning av krigspla- 1984/85:161 169 ceradei olika befattningar. Övningsresullatet bör användas för såväl befordrani krigsorganisationen som omkrigsplacering. sådanaåtgärder bör skapas. - ofta återkommande övning är vikligl för beredskapen.Ändå bör glesare meni tiden längre övningar prövas inom ramen för liUdelad övningstid. Skälethärför är all erfarenheter av återkommande räddningsinsatser, vilkelkan ernås under de längre övningarna, bör vidmakthållas. Deflesta länsstyrelserna och biträder institutets förslagavseende mobiliseringsmomentels lyngd samt del krigsplacerade befälels ledningoch prövning, men pekar på begränsningar i fråga om övningstider.Länsstyrelserna och styrelsen anser också att frågan om längre övningstider börprövas.