prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — D. Lantmäteriet ............................................................................................. .. 116 Plangenomförande ........................................................................... .. 119 Utrustning ......................................................................................... .. 125 E. Faslighetsdataverksamheten...................................................................... 126 Register ......................................................................................................... . 134 Tryckeri, Stocktiolm 1984 Bilaga14 till budgetpropositionen 1985 Prop. Tillindustridepartementets verksamhetsområde hör ärenden som gäller de allmännariktlinjerna för näringspolitiken, indusirins struktur- och branschfrågor,allmänna industrifrågor, frågor om energitillförsel och energianvändning,regional utveckling och regionalpolitiskl slöd, mineralför-sörining. tekniskforskning och industriell utveckling, patent- och regislreringsverksamhet,officiell provning och kontroll samt flertalet statsägda företag. I årets budgelproposilionfullföljs den omläggning av induslripoliliken som regeringen aviserade iregeringsförklaringen . Avsnitt B. Induslri m. m. inleds med ensammanfattande presentation av denna poli-fik(s. 13). Del budgetförslag som nuläggs fram präglas av kraven på all begränsa utgifterna på statsbudgeten.Myndigheternas (inkl. departementets) anslag för förvaltningskostnader harberäknats med utgångspunkt i huvudförslagel. har präglats aven forlsall inlernaiionell konjunkturuppgång och av en ökning av världshandelnsom tillsammans med nedskrivningarna av den svenska kronan åren 1981 och 1982bidragit lill en positiv ulveckling inom svensk induslri, i synnerhet inomexportindustrin. Industriproduktionenökade med och kom efter flera är av trendmässig nedgångupp till nivå. Utsikternaför är fortsatt goda även om konjunkturen enligt vissa bedömningar kankomma att mattas någol. Produktionsökningen inom industrin förvänlas år 1985enligt konjunklurinstilulets prognoser uppgå till 2,. Svensk export ökade underår 1984 i volym med ca 2,5%för råvaror och ca 11,för bearbetade varor.Rävaruexporten - som ökade med - hämmades under år 1984av dels råvarubrist, dels bristande produktionskapacitet. Exporten förvänlasfortsätta atl öka . Rävaruexporten (exkl. petroleumprodukter)beräknas öka med och exporten av bearbetade varor med närmare 6%.Enligt I 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 2 prognoser skulle detlainnebära att svensk industri åter förlorar andelar pä marknader för bearbetadevaror. Marknadsandels-förlusterna beräknas till en procentenhet inomOECD-området. Den internationellaspecialiseringen fortsäller. som exporten ökar stiger därförvaruimporten. ökade varuimporten och den förvänlas fortsättaatt öka . Näslan hela ökningen faller på importen avbearbetade varor. Lönsamheten i svenskinduslri har fortsatt att öka och när enligt statistiskacentralbyråns delårsundersökning den hillills högsta lönsamhelen under 1970-och 1980-talen. Vinstuppgången 1982-1984 var i huvudsak en följd av de svenskadevalveringarna och därvid störsl inom exportföretagen. är delfrämst basindustrin, särskili skogsföretagen som kunnal visa fortsalllönsamhetsförbättring, medan verkstadsindustrin fält vidkännas en smärrenedgång i vinstmarginalen. Den ökade lönsamhelen ärdelvis en följd av elt jämförelsevis högl kapacitetsutnyttjande inom industrin. Lönsamhetsuppgången ochökningen i kapacitetsulnyttjandet skedde med en invesieringsuppgångunder är 1984 på . Även för förväntas investeringarna fortsättaatt öka i samma omfattning. Enligt slalistiska centralbyråns prognoser ökarbasindustrins investeringar mer än andra företags. Industrisysselsättningenökar igen efter en nedgång under 1970-talel och böijan av1980-talet. Den omsvängning i positivriktning som inträffat i den svenska industrin framgår av deuppgifter som redovisas i nedanstående tablå. 1970 1975 1980 1981 1982 1983 1984 Antal induslrisysselsalta (1000-tal) Andel av lolal sysselsättning (%) Industrins produktionsvolym (index 1970 = 100) Industrins arbetsproduktivitet (förädlingsvärde per tim., kr., 1980ärs priser) 57 68 77 78 80 86 91 Industrins andel av totala produktionen(%, fasta priser) 27,8 27,4 24,2 23,5 23,2 24,0 24,9 Verkstadsindustrins andel av lotala industriproduk tionen (%, fasta priser) Indusirins invesleringar (index 1970 = 100) Verkstadsindustrins andel av lotala industriinveste ringarna (%, fasta priser) 29,9 34,6 32,4 33,0 33,7 33,6 35,6 Källor: Statistiskacentralbyrån och statens industriverk. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 3 Industri m. m. Utvecklingen inomstålindustrin präglades under är 1984 av en förbältrad avsätlningssitualionoch elt höjt kapacitetsutnyttjande. Under både och har såvälden inhemska efterfrågan - främst från den svenska verkstadsindustrin - somavsättningen på exportmarknaden vuxit. För stålindustrin har detla inneburit enproduktionsökning som mall i räslål uppgick lill och ungefär likamycket . För att behandlastrukturproblemen inom främsl den del av specialstål-industrin som är inriktadpå rostfritt stål tillsatte regeringen en specialstålkommission, somlade fram sin slutrapport ijuni1983. En omfatlande omstrukturering inleddes är 1984, varvid del första stegetvar en ägarmässig samordning från fyra lilltvå företagsgrupperingar. För all möjliggöra omstruktureringen har slalenmedverkat genom atl minska slatliga lånefordringar pä förelagen. Förelagensägare har gjort åiaganden som överstiger de sammanlagda statliga eftergifterna.Vidare har särskilda insatser från statens och stålföretagens sida beslutalsför atl skapa en industriell förnyelse på berörda orler i Bergslagen. Den gynnsammautvecklingen av skogsindustrins avsätlningssitualion har fortsattunder . har dock en avmattning avträvarukonjunkturen kunnat märkas. Totalt har branschens kapacitetsutnyttjandekunnal ökas med gynnsamma effekler på bl.a. företagens lönsamhet.Devalveringarna 1981 och har haft stor betydelse för den positivautvecklingen i branschen. För massa-och pappersindustrins del har därulöver denstigande dollarkursen bidragit till den kraftiga resultatförbättringen.Sammantaget har den svenska skogsindustrin nu återfått en god konkurrenskraft. Situationen inomsnickeriindustrin har försvagats jämfört med . För år 1985förväntas en fortsatt försvagning av kapacitelsutnyttjandet. Efterfrågan påträhus har fortsatt alt minska , vilket medfört atl det redanlidigare låga kapacilelsutnytljandel minskal ytterligare. De strukturproblemsom funniis inom branschen har därmed förslärkts. Inom möbelindustrin har enåterhämtning kommil till stånd. Sågverks-, snickeri-, trähus- ochmöbelindustrierna omfattas av ett program med branschfrämjande åtgärder somadministreras av slatens industriverk. Företagen inomverkstadsindustrin har haft en fortsalt positiv utveckling under år 1984.Framför allt har detta varit fallet för de stora exportinrik-tade företagen,som i det närmaste utnyttjat kapaciteten fullt ut. De små företagen, särskiltinom metallvaruindustrin, har däremot en bil kvar till kapacitetstaket. Underlag för elt svensktinformationsteknologiprogram har utarbetats pä regeringens uppdrag. Av dettaframgår alt inom hela informationsteknologiområdet sysselsattes iSverige drygl 100000 personer varav Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 4 60000 i eleklronikinduslrin.Elektronikindustrins produktionsvärde uppgick till 22,9 miljarderkronor, en ökning på . inrättaderegeringen ell branschråd för läkemedelsindustrin - läkemedelsindustrirådel.Regeringens avsikt med läkemedelsinduslrirå-del är alt med branschen och defackliga organisafionerna diskutera förulsällningarna för en fortsall gynnsamutveckling av svensk läkemedelsindustri och behov av samarbete och samordningpå vissa områden. Läget inom tekoindustrinär bällre . Textilindustrins produktion ökade under såväl år 1983som . Nedgången inom trikå- och konfektionsinduslrierna fortsattevisserligen , men i lägre lakl än lidigare. Statens industriverkbedömer atl sysselsättningen inom tekoindustrin i det närmaste stabiliserasunder . Förslag om fortsattabranschfrämjande ålgärder för tekoindustrin under /86 läggs frami denna budgelproposilion. Jämfört med innevarande budgetår innebär förslagelatl profilen ändras i riktning mot ökade effekiiviielshöjande ochmarknadsstödjande åtgärder med att äldreslödet dras ned. Utvecklingen inom denmanuella glasindustrin har varil gynnsam med en förbältradavsättning och ett högl kapaciietsuinytijande. Elt treårigt åtgärdsprogramupphörde vid uigången av /84. Genom alt kvarvarande anslagsmedelfår användas även därefier, kan programmet avslulas mjukt. Förhållandena inomlivsmedelsindustrin har behandlats av livsmedelskommitlé i rapporten(SOU 1984:86) Jordbruks- och livsmedelspolitik. För atl stärkautvecklingen inom fiygindustrin tillsattes etl flygindusiriellt råd. Elt rådgivande organ för handel och distributionhar tillsatts. har fleraulredningar avlämnat sina belänkanden med förslag till förändringar inomregionalpoliliken. På indusiridepartemenlets uppdrag har utarbetats en rapporlsom innehåller en ulvärdering av del slalliga slödet till glesbygd (Ds 1 1984: I). haravgivit belänkandel Framtid i Malmfälten (Ds I 1984:9). Den regionalpoliliskakommiltén har lämnal silt belänkande Regional ulveckling och mellanregionalutjämning (SOU 1984:74). Glesbygdsdelegationen har överiämnat rapportenGlesbygden - resurser och möjligheter (Ds 1 1984:20). Samtliga dessa betänkanden har remissbehandlats. Samlliga länsstyrelserfick regeringens uppdrag att medverka i planeringen av denyrkesinriktade ulbildningen. Länsstyrelserna har länsrapport lämnaten redogörelse för arbetet. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 5 Förslag i nämndarapporter och betänkanden kommer tillsammans med annat utredningsmaterial,skrivelser m. m. att prövas under arbelet med en proposition om regionalulveckling och utjämning, som kommer att föreläggas . Mineralfursörjning m. m. beslutadehösten (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU 18, rskr 111) all anvisa 300 milj. kr.för elt femårigt program för utökad prospeklering m.m. Av dessa medel harregeringen , på förslag av ,beslulal lämna bidrag lill drygl 30 projekt med elt sammanlagl belopp om 43,2milj. Härigenom har beslut fallals om användning av sammanlagl 164 milj.kr. Nämnden har av regeringen fått i uppdrag all svara för administration avprogrammel och uppföljning av de projekt som beviljats medel. Regeringen uppdrog ifebruari 1983 ål geologiska undersökning alt ulreda vissa frågor omforskning och ulveckling inom mineralområdel. Utredningen, som överlämnades till industridepartementet ,har remissbehandlals och beredning pågår f. n. inom avulredningens förslag. kommeren proposition med förslag till riktlinjer för energipolitiken fram till mittenav 1990-lalet all läggas fram. Propositionen kommer också att innehålla enutblick mot liden därefter med angivande av den långsiktiga inriklningen, bl.a. hur beslut om avveckling av kärnkraften avses fullföljas. Under är , efter förslag av regeringen, fattat beslut i en rad energipolitiskafrågor. 1 det följande lämnas en sammanfattande redogörelse för bl. a. dessabeslut. Elt nytt treårigtenergiforskningsprogram omfattar perioden 30 juni 1987(prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU 45, rskr 407). fattadesbeslut om åtgärder i syfte atl trygga försörjningen av råolja ochpetroleumprodukter (prop. 1983/84:110, NU 43, rskr 391). Bl.a. ändradessyslemet för finansiering av prospeklering efter olja, naturgas eller kol.Vidare beslutades om en delvis ny inriktning av Svenska och om etl ändrat program för beredskapslagring av olja. beslutade undervåren 1984 även om nya rikllinjer för kolanvändning fram lill är 1990 (prop.1983/84: 158, NU 44, rskr 389-390). 1 riktlinjerna ingår en försiktig introduktionav kol upp lill en användnings-nivå om . Riksdagenbeslulade samiidigi om nya 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 6 rikllinjer för svavelutsläpp från koleldadeanläggningar. I delta sammanhang beslutades även om en energipolitisk prövningav kolanvändning och nya regler om en sädan prövning infördes ifastbränslelagen (1981:599, omtryckl 1984:641). I samband härmed behandladesfrågan om prövning och lokalisering av fossileldade anläggningar enligt 136 a §byggnadslagen (1947:385). Ijuni om en plan för utbyggnad av vattenkraften lill /år (prop.1983/84: 160, BoU 30, rskr 388). Planen är ett led i arbelet med all uppnå delav fastställda målet för vattenkraftens roll i energisystemet lill år1990. Planen ansluler i huvudsak till vattenkraftsberedningens förslag (SOU1983:49). Vid utarbetandet av planen gjordes avvägningar mellanbevarandeintressen och kraftförsörjningsin-tressen. Vidare har eftersträvatsall skapa förutsättningar för regionalt samlad sysselsättning i etl flertalområden. I beslutet angavs, i enlighet med regeringens förslag, alt en plan föratl uppnå denna nivä bör omfalla /år. För att ta fram etl underlag föratt komplettera planen ulöver de projekl om ca /är som redovisats iriksdagsbeslutet har inom industridepartementet utarbetats en promemoria (Ds I1984: 26), som innehåller förslag till yllerligare ulbyggnadsprojekt. Dessaprojekl moisvarar en ulbyggnad med /år. Promemorian avses eflerremissbehandling ligga till grund för etl nytt riksdagsbeslut i frågan våren1985. Svensk bygg- ochenergiexport, som ingår i exportråd, har inrättats ochsärskilda medel har anvisats för all främja svensk bygg- och energiexpori(prop. 1983/84: 168, NU 40, rskr 382). Under våren 1984beslutade regeringen om laddningstillständ för kärnkraftsreaktorernaOskarshamn 3 och . Slatens vattenfallsverk har fält regeringenslillslånd att bygga och driva ytterligare en kraftledning som behövs närOskarshamn 3 tas i drift. Ledningen skall gä till . I en proposition omutvecklad energiplanering m. m. föreslog regeringen åtgärder för atlstärka kommunernas roll i energipolitiken (prop. 1984/85:5). besluladei enlighet med förslagel (BoU 6, rskr 82) bl.a. att innehållet i den plan föroljereduktion, som skall finnas i varje kommun, skall vidgas till atl omfattatillförsel, distribution och användning av energi. föreslogs enändring i ellagen med innebörden atl elleverantörers rätl att vägraelleveranser inom områden med värmepumpar begränsas. Elleveranser kan därmedvägras endasl i de fall när fullmäktige i kommunen har beslutat om attvärmepumpar inte fär förekomma i ett visst område. I syfte alt stärkastatsbudgeten och motverka att bytesbalansen försämras föreslog regeringen iprop. 1984/85:45 atl skatten pä bensin skulle höjas med per liter ochatt elskatten skulle höjas med per kWh. Förslagen trädde i kraft den Idecember 1984 (SkU 1984/85: 14, rskr 28). 1984/85:64föreslog regeringen införande av skatt på naturgas och all gasol.Förslaget innebär att skatten på naturgas blir . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 7 per 1 000 m' och gasol . Skattenpå kol föreslås höjas till . per lon med undantag avmetallurgiskt kol. Ändringarna iräder i kraft den (SkU 1984/85:19, rskr 79). beslutade idecember 1984 även om etl fullföljande av 1983 och investeringsprograminom energiområdet (prop. 1984/85:25 bil. 8, NU 12, rskr 87). På regeringens uppdragarbeiar en kommitté med frågan om konkurrens mellan el och inhemska bränslen.Den har avlämnat delrapporten (Ds I 1984: 27) Oljeersättning,konflikler - lokala lösningar. Teknisk utveckling m. m. Inom den av riksdagenvåren 1984 fastlagda treårsramen för styrelsen för leknisk utveckling (STU)fortsätter insatserna på prioriterade områden som informationsteknologi,bioteknik, nya material, m.fl. särskilt tekniskt forskningsråd inom STUhar tillsatts för slöd lill tekniska forskningsprojekt av stortinomvelenskapligt värde. En särskild nämnd inomSTU har inrättats för beredning av ärenden rörande icke-projektbundel stöd lill forsknings- och ulvecklingsarbete, s.k. forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag. Stödkapacilelen förfonden för industriellt utvecklingsarbele (Industrifonden) förstärks genommedeltillskott enligi den av beslutade treårsramen. För atl förbättraförulsällningarna för införande och användande av informationsteknologi kommerregeringen senare i vär atl lägga fram etl förslag till nationelltinformationsteknologiprogram. På rymdområdet fortsätterde av statsmakterna beslulade insatserna programenligt med bl. a ulveckling avtelesatelliten . För atl effektiviserapatent- och registreringsverksamhelen har en organisationsöversyn av patent-och registreringsverket inletts. m. m. Genom de beslut somfattades av omgrupperades vissa av de statsägda företagen.AB (), (), samt ägs numera direkt av staten. ASSl, ,liksom och har varit föremål förfinansiella rekonstruktioner. Tillsammans med förbättrade rörelseresultat hardetla lett lill avsevärda förbättringar i industriföretagens redovisade resultatför . Även för beräknas resultatet för , , ,(Ncb) saml bli avsevärtbättre än för . Resultaten för Svenska Varv och beräknasbli sämre för än för . beräknas redovisa enbetydande förlust. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 8 Ncb har under årelfält elt lidigare slalligl lån på 100 milj. kr. omvandlat till aktiekapital. Aktiemajoriteten iLuxor AB har sålts tilldet finska företagel . Stålen har behållil av akiierna. Förår 1984 vänlas vinslen bli slörre än 1983års vinsl om ca 25 milj. kr. 1 uldelning till ägarna för är 1983lämnades ca 10 milj. kr. Svenska Varv ABbeslöt alt inleda MBL-förhandlingar om en nedläggning avUddevallavarvei. Förelagets beslut är grundat på all Svenska Varvs slyrelse inte ser några möjligheter allskapa en långsiktigt lönsam verksamhet vidUddevallavarvei på grund av överskol-tetpå världsmarknaden av äldre fartyg, ökad konkurrens från asiatiska varvsländer och ökade subventioner lillvarvsindustrin i . Underavsnill G. Statsägda förelag m.m. återfinns en redogörelse för regeringens varvspolitik (s. 119) och under avsnittB. Industri m. m. en redogörelseför riktlinjerna för regeringens s.k. Uddevallagrupp (s. 32). Ekonomiskt försvar: Bränslen och drivmedel m. m. 1 begreppetekonomiskt försvar sammanfattas de åtgärder som vidtas i fred för all skapa ensådan försörjningsberedskap all medborgarnas och samhällets nödvändigaförsörjning skall kunna upprätthållas även i kriser och krig. För atl mötastörningar i tillförseln av olja skall, enligt beslut, en vissberedskapslagring av olja ske. Den övervägande delen ulgörs av tvångslager hos störresäljare och förbrukare av olja. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF)svarar för tillsynen av efterlevnaden av lagringsskyldigheten. ÖEF svararvidare för slatens beredskapslager av olja. Regeringen har delsi prop. 1983/84: 110 om vissa oljefrågor, dels i prop. 1984/85:53 omberedskapslagring av olja och kol m.m. lämnat redogörelser för detbedömda behovet av beredskapslager av olja t. o. m. /87. Del totalaberedskapslagringsbehovet bedöms minska till följdav den minskade oljekonsumtionen. Neddragningen avses ske genom att de tvångslagringsskyldiga får sälja ul vissaproduktlager. Den övervägande delen av neddragningen sker emellertidgenom utförsäljning av statliga lager.Riktlinjer föreslås också för beredskapslagringen av kol och kärnbränsle. Regeringen har iprop. 1984/85:53 ocksä lagl fram förslag till ny lag om beredskapslagring av olja och kol. I fräga om olja innebär förslagelinga större förändringar för säljares och förbrukares skyldighet att hällatvångslager av olja för all tryggatillgången under krig eller annan allvarlig försörjningskris.Beträffande kol införs molsvarande skyldighet som för olja från för sådant kol som används för energiändamål.Riksdagen har bifallit förslagen (FöU 1984/85:6, rskr 94). 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 9 Förändringar inomindustridepartementets verksamhetsområde i förhällande tillmotsvarande anslag i statsbudgeten för /85 framgår av följande sammanslällning. Medel pätilläggsbudget har inle lagils med. Beloppen anges i milj. kr. Industridepartementet m. m. Industri m. m. 1842,3* Mineralförsöoning m. m. Teknisk utveckling m. m. m. m. Ekonomiskt försvar: Bränslen och driv medel m. m. 644,8* -1245,6 * Beräknat belopp. Som framgår avsammanslällningen innebär budgetförslaget för industridepartementets delatl ulgiflerna beräknas minska med drygl , till ca 11,2miljarder kronor. 1 detta sammanhang bör dock understrykas atlberäkningarna i budgetpropositionen avseende anslagen under Regionalutveckling. Energi saml Ekonomiskl försvar: Bränslen och drivmedel m.m. byggerpä oförändrade belopp i avvaklan på kommande propositioner. Den skillnad som trotsdetta kommer till uttryck i sammanslällningen avseende Regional utveckling resp. Energi bygger på atlanvisade belopp för /85 innehåller vissa anslag av engångskaraktär. Av dessa anslag kan särskilt nämnas medelför särskilda utvecklingsinsatser iBergslagen, för prospeklering efter olja och naturgas saml föraklieägartillskolt lill Svenska . Minskningen underIndustri m. m. beror främst på minskade koslnader förexportkreditfinansiering. I fråga om Teknisk utveckling m. m. är minskningenhänföriig till gällande överenskommelser om betalningsåtaganden i samband med . m.m. beror lill slörre delen på att anslagel för invesleringar inom affärsverket FFV under /85 varonormalt lågl samt att amorteringarna på skuldebrev till ökat ienlighel med uppgjord amorleringsplan. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 10 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under lillera A-D samt lillera F; statsrådet såvitt avserfrågorna under littera E och H; statsrådet . såvill avser frågornaunder lillera G Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1985/86 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde 1983/84 Utgift 36013000 1984/85 Anslag 36948000 1985/86 Förslag 36645000 1984/85 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 36948000 -303 (därav lönekostnader) (30692000) (4-887) Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag anslagel för nästa budgetär till . Jag har därvid räknal med enbesparing motsvarande myndigheternas huvudförslag. Jag hemställer altregeringen föreslår att tillIndustridepartementet för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av36645000 kr. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 11 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagel bestridskostnaderna för en tjänsl som induslriråd/indu-slrialtaché vid Sverigesdelegation hos i . /industrialtachénhar lill huvudsaklig uppgifl altfölja arbetet inom i induslri- och energipoliliska frågor saml att varaindustridepartementets kontaktman gentemot sekretariat. För budgetårel 1985/86 förordar jag atl anslagelförs upp med . Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt tillInduslriråd/indusiriaiiaché för /86 anvisa ell förslagsanslag av717 . 1983/84 Utgift 24930655 Reservation 8777839 1984/85 Anslag 21260000 1985/86 Förslag 15800000 Från anslaget bestrids kostnaderna för följandeverksamheler: - vissaråd och delegationer m.m. - särskildautredningar, dvs. sådana utredningar i departementels verksamhel som medförbehov all anlila konsulter, revisionsbyråer eller annan expertis. har kostnadernaför expertgruppen (I 1979:E) för forskning om regional utveckling (ERU)redovisats under detta anslag. Jag avser atl återkomma till kostnaderna förERU:s verksamhet i den proposition med förslag om regional utveckling ochutjämning som aviseras i del följande (s. 60). Efter samråd medstatsråden och R. beräknar jag medelsbehovet för denutredningsverksamhet m.m. som bekostas från detta anslag under näsla budgetårtill 15,8 milj. kr. Jag hemsläller all regeringen föreslår alt till Kommittéer m.m.för /86 anvisa ell reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 12 1983/84 Utgift 1014366 Reservation 18552 1984/85 Anslag 600000 1985/86 Förslag 600000 Anslagel bör för näsla budgetär föras upp med600000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl lill Extra utgifterför /86 anvisa ell reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 13