prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — Motiven förhyreshusavgiften är att hindra att upptrappningarna av de garanterade räntornaoch den därav följande allmänna höjningen av hyresnivån leder lill enförmögenhetsomfördelning till förmån för fastighetsägare, vars hus inleomfattas av det statliga räntebidragssystemet. Bestämmelsernaom hyreshusavgift finns i lagen (1982:1194) om hyres- 1984/85:18 , 23 husavgift.Sådan avgift skall betalas av den som vid laxeringen till kommunalinkomstskatt skall ta upp garahtibelopp för annan fastighet som inkomst, omfastigheten vid faslighelstaxeringen betecknas som hyreshus-enhet och omfattar byggnadmed beräknai värdeår . Avgiften omfaltar således allaflerbostadshus med hyres- eller bostadsrätislägenheter samt vissa hus medaffärs- och/eller kontorslokaler. Statligt belånade hyres- och bosladsrättshussom omfattas av räntebidragssystemel är med hänsyn lill motiven för avgiftenundanlagna från denna. Hyreshusavgiftenulgör med vissa undantag av det taxeringsvärde som har legat till grund förberäkningen av garanlibeloppel. 1 inledningsskedet tas dock ut en lägreavgift. Vid laxering skall den utgöra av taxeringsvärdet och vid1985 års laxering . Avgiftsuttagetunder perioden 1983- 1985 ökar i samma takt som hyresnivån beräknas öka pågrund av de extra upptrappningarna av den garanterade räntan för sialsbelanadehyreshus. Hyreshusavgiftenmedför att staten tillförs inkomsler från bostadssektorn. Dessa inkomslerbidrar på samma sätt som upptrappningarna av de garanterade räntorna lill allfinansiera nödvändiga subventioner för tillkommande årgångar bostäder. Hyreshusavgiftenoch räntebidragsupp-Irappningarna blir på så säll delar av ettomfördelningssystem inom bostadssektorn. Iföljande labell redovisas de genomsnitlliga ökade boendekostnader per m förbostäder av olika ålder och med olika upplåtelseform som blir följden avupptrappningarna av de garanterade räntorna och av hyreshusavgiften under åren1981-1985. Koslnadsökningar till följd av upptrappningar som berör egnahem harberäknats med utgångspunkt från marginalskatt. De redovisadekostnadsökningarna för bostäder som upplåts med hyresrätt gmndas på uppgifterom de genomsnittliga effekterna för SABO-företagen. Deras toialafastighetsbestånd har härvid betraktats som en enhet. 1984/85:18 24 Kapitalkostnadsökningar, kr./m, till följd av upptrappningarav de garanterade räntorna' åren 1981 1985 och hyreshusavgifien () - med statliga lån byggda eller senare normal upptrappning byggda normal upptrappning extra upplrappning totalt byggda normal upptrappning extra upplrappning totalt - utan statliga lån - med statliga lån byggda eller senare normal upptrappning byggda normal upptrappning extra upptrappning totalt byggda normal upplrappning extra upptrappning totalt - utan statliga lån med värdeår efter 1974 med värdeår - höjning av den allmänna hyresnivån p.g.a. normal upptrappning extra upptrappning hyreshusavgift ' har beslutat om extra upptrappningar vid tretilirällen (prop. 1980/81: 63, CU 7 och 12, rskr 95 och 106, prop. 1980/81:118bil.4, CU 30, rskr 287 och prop. 1981/82: 124, CU 26, rskr 350). Beslul om att införa en hyreshusavgift fattades avriksdagen efter förslag i prop. 1982/83: 50 bil. 2 och 5 (SkU 15 och CU 8, rskr106 och 112). Av labellen framgår atl slora delar av bostadssektorn harfått vidkännas omfattande koslnadsökningar lill följd av normala och extraupptrappningar av de garanterade räntorna. De normala upptrappningarna medför i regel de högstakostnadsökningarna i nyare bosläder på grund av de alll högreprodukiionskostnaderna. 1 dagens nyproduktion kan en normal upptrappningberäknas motsvara en ärlig kostnadsökning om ca /m' medan den för deäldsta husen medför en kostnadsökning om endasl /m". 1984/85:18 25 hardärför i regel utformats så att de har medförl de högsia kostnadsökningarna iäldre hus. årgångar av bosläder har över huvud tagel inle utsatts förnågra extra upptrappningar av de garanterade räntorna. Sammantaget har pådelta sätl en viss kostnadsutjämning uppnåtts mellan bostäder av olika ålder. Föregnahem byggda medför de normala upptrappningarna attboendekostnaderna blir ca /m högre än . Deextra upptrappningarna medför en kostnadsökning om ytteriigare /m Kostnadsökningarnai bosladsrätislägenheier på grund av upptrappningarna är av ungefärmotsvarande storlek som för egnahem. Förhyressektorn har de normala upptrappningarna medfört koslnadsökningar om ca 13kr./m, medan de extra upptrappningarna ökar kostnaderna med ca /m. Hyreshusavgiftenhar ökat koslnadema för SABO-företagen med i genomsnitt ca /m. Förbostadsrätislägenheter ulan slatliga lån och med värdeår medföravgiften boendekoslnadsökningar om ca /m. Kostnadsökningen för ettenskilt hyreshus till följd av hyreshusavgiften ligger i nivå med den för ettmotsvarande bosladsrättshus. FörSABO-förelagens del kommer således omfördelningsåtgärderna sammantagna attmedföra att kostnaderna blir ca /m högre än under år 1980.I företag med ett yngre fastighetsbestånd än genomsnittet kommerkostnadsökningarna till följd av upptrappningar av de garanterade räntorna attvara högre än genomsnittet, medan effeklerna av hyreshusavgifien blir lägre.För elt företag med ett äldre fastighetsbestånd gäller del omvända. Av vadjag här har redovisal framstår det tydligt atl dagens omfördel-ningssyslem inlehar fördelal bördorna på ett rättvist sätl. Mol denna bakgmnd anser jag alt enannan väg måste väljas för all motverka fortsatta koslnadsökningar för statentill följd av subvenlioneringen av ny- och ombyggnadsverksamheten. Isammanhanget villjag framhålla alt det enligt min mening inte är möjligt allminska omfaltningen av dessa subventioner. Lägre subventioner till ny- ochombyggnadsverksamhelen skulle leda till all omfattningen av denna verksamhetdrastiskt minskade, vilkel självfallel inte kan accepteras från vare sigbostadspolitiska eller sysselsättningspolitiska uigångspunkter. 3 Huvuddragen av en statlig fastighetsskatt Ellsolidariskt omfördelningssyslem inom bostadssektorn förulsäller alt allafastighetsägare bidrar till den nödvändiga subventioneringen av nyochombyggnadsålgärderna. Alla kan också, vid de lillfällen då del är 1984/85:18 26 aktuelltatl vidta ny- och ombyggnadsålgärder, dra nytta av all dessa subventionerfinns. Minaöverväganden har lell mig fram lill uppfattningen alt en statligfastighetsskatt är det instrument som tillsammans med räntebidragssystemel förny- och ombyggnad bäst svarar mot kravet på elt rättvist och solidarisktomfördelningssystem inom bostadssektorn. Jag förordar därför att en sådan skattinförs. Av fiskala skäl förordar jag efter samråd med chefen förfinansdepartementet all skatten även skall omfatta vissa andra fasligheter änsådana som innehåller bostäder. Tidpunkten för införandel bör sättas till den 1januari 1985, och skatten bör påföras första gången vid taxering. Idet följande kommer jag alt närmare redogöra för tillämpningsområdet förskatten och för dess utformning. Fastighetsskattenär avsedd att ersälta hyreshusavgifien. Jag förordar därför alt lagen omhyreshusavgift upphävs när fastighetsskatten införs. Denslatliga fastighetsskatten bör i princip omfatta vad som i faslighelstaxeringssammanhangbenämns hyreshusenheter och småhusenheter samt hyreshus och småhus medtillhörande tomtmark på lantbmksenhet. Detföreslagna tillämpningsområdet medför i princip atl fastighetsskatten skalltas ul för samtliga typer av fastigheter som innehåller bostäder eller som ibebyggt skick kan komma atl innehålla bostäder. Förhyreshusenheternas del medför förslaget en utvidgning av skattebasen jämförtmed den nuvarande hyreshusavgifien. Således kommer även hotell- ochrestaurangbyggnader att omfattas av fastighetsskatten. Beträffandesmåhusen kommer både permanenthus och fritidshus atl omfattas av skatten. Förlantbruksenheternas del kommer endast vad som benämns småhus och hyreshus samttomtmark för dessa atl omfattas av skatten. Ekonomibyggnader och övriga delarav lantbruksenheterna blir således undanlagna från skatten. Skattenbör betalas av den som vid ta;iering till inkomstskatt skall ta uppgarantibelopp för fastigheten. Fastighelsskatten kommer härigenom att omfattaäven fastigheter som upplåts med lomträtt. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 9) nämndejag att frågan om skatten skulle omfatta också industrifastigheter skulleövervägas vidare. Jag har efter samråd med cheferna för finans- ochindustridepartementen funnit att denna fråga bör tas upp i ett vidaresammanhang där industrins toiala beskattningsförhållanden behandlas. Ävenexploaleringsfastigheler bör t. v. lämnas utanför systemet. 1984/85:18 27 Underlagetför att beslämma faslighetsskattens storiek bör utgöras av taxeringsvärdet. Medhänsyn till att taxeringsvärdet för en småhuslägenhet normalt är ca tre gångerhögre än för lägenheler i hyreshusenheler, bör för småhusenheternas del underlagetutgöras av en Iredjedel av taxeringsvärdet. Uttagetav fastighetsskatt bör bestämmas så, alt de ekonomiska pålagorna i form avskalt och minskade ränlebidrag fördelas så rättvist som möjligt mellan olikafastighetsägare. Jaghar funnit att ett uttag för konventionellt beskattade fastigheter av avtaxeringsvärdet relativt väl svarar mot detta krav. För dessa fasligheter börskatten utgöra en avdragsgill driftskostnad. Med konvenlionelll beskattadefasfigheter avses fasligheter där intäkt av fastigheter beräknas enligt 24 § 1mom. kommunalskallelagen (1920:370), KL, eller ulgör inläkt av rörelse ellerjordbruksfastighet. Detskatteuttag somjag nu har förordat vad gäller konventionellt beskattadefastigheter avviker beträffande nivån från vad jag nämnde i prop. 1983/84:40(bil. Jag har även funnit atl skatten bör vara avdragsgill i dessa fall.Anledningen till detta är att de undersökningar som därefter har gjorts visaratt de konventionellt beskattade fastighetsägarnas skatlemässigafömtsättningar är mycket varierande. Detskatteuttag som jag angav i nyssnämnda proposition skulle visseriigen iflertalet fall i stort setl ha motsvarat vad fastighetsägaren skulle haerhållit i inkomst efter skatt till följd av de hyreshöjningar som de extraupptrappningarna av de garanterade räntorna har gelt och kommer atl ge upphovtill. Men en icke avdragsgill skatt skulle kunna få ogynnsamma effekter förägare av hyreshus med huvudsakligen lokaler. Orsaken härtill är främst attlokaler har etl högre taxeringsvärde per ytenhet än vad bostäder har. Medhänsyn till de skillnader i skatlemässiga förhållanden som finns mellan olikakategorier av ägare till konventionellt beskattade fastigheter hade detgivetvis varit önskvärt all en valfrihet hade kunnal medges mellan en lägreicke avdragsgill och en högre avdragsgill skalt. Jag har låtit undersökamöjligheterna att införa en sådan ordning. Undersökningen har dock visat att enså utformad valfrihet skulle ge upphov till betydande svårigheter för säväl denskallskyldige som myndigheterna. Jag har därför stannat för att föreslå enavdragsgill skatl för alla konvenlionelll beskaltade fastigheter. Förschablonbeskattade fasfigheter - dvs. normala småhus samt fastigheter sominnehas av allmännyttiga företag eller bostadsrättsföreningar -bör skattenutgöra . 1984/85:18 28 Skattenbör för dessa fasligheler inle vara avdragsgill vid laxering. och bostadsrättsföreningar översiigerräntekostnaderna i regel schablonintäkten. En rält att dra av fastighelsskattenvid beskattningen skulle i dessa fall vara av ringa värde förfastig-helsägaren, eftersom denne saknar övriga inkomster atl utnyttja ev.underskott av fastigheten mot. Förvillaägare skulle en avdragsrält för fastighetsskatten i regel medföra altkostnadsökningen nelto lill följd av skatten minskar till ca hälften. Kravel pårättvisa i förhållande till allmännyttiga bostadsföretag och bostadsrättsföreningarskulle då kräva en fördubbling av skalleullaget. Enligt min mening skulleavdragsrält för villaägare innebära en onödig administrativ omgång. Dessulomskulle en sådan ordning missgynna personer med lägre marginalskatt än . Molbakgrund av vad jag här har redovisal anser jag all faslighetsskatien inle börvara avdragsgill vad gäller schablonbeskattade fastigheter. I stället bör,somjag har förordat, skalleullaget för dessa vara lägre än förkonventionellt beskattade fasfigheter. Förde flesla egnahem och bostadsrätislägenheter medför milt förslag etlskatteuttag om ca /m. För de bosladsrättsfastigheler som omfattas avhyreshusavgifien innebär övergången från denna lill fastighelsskatten enkostnadsminskning om ca /m. För SABO-företagen innebär övergången enkostnadsminskning om i genomsnitl ca /m. Fördet stora flertalet egnahem kommer ökningen av boendekostnaderna till följd avfastighetsskatten att understiga /månad. I elt litet antal fall kommerökningen att översliga /månad. Delförekommer en grupp privata fastighetsägare som för delar av sitlfastighetsinnehav i skattesammanhang behandlas enligt särskilda regler. Jagavser här sådana livförsäkringsanstalter vars faslighelsinnehav belöper påverksamhel med pensionsförsäkring eller avgångsbidragsförsäkring. Dessaanslaller är inle skattskyldiga för nettointäkt som belöper på sådan verksamheloch kan därför inte utnyttja en avdragsrält för fastighetsskatten för dennadel av sitt fastighetsbestånd. Med hänsyn härtill anser jag att skatteuttagetför fasligheter av della slag bör vara lika slort som för schablonbeskattadefasfigheter, dvs. Vadjag har nämnt om faslighetsskatten som en del i elt omfördelningssysteminom bostadssektorn innebär all det bostadsbestånd som omfattas av systemelsandra del, nämligen upptrappningarna av de garanterade räntorna inombostadslånesystemets ram, bör undantas från skatten. Undantag bör övergångsvisockså göras för vissa fastigheter som har förvärvats . Ägarelill hus som uppförs eller byggs öm med slöd av slatliga bostadslån erhållerräntebidrag fill den del av räntekostnaderna som belöper på bosläder ochbostadskomplement. Så länge ränlebidrag lämnas, omfattas sådana bostadshus avdet omfördelningssystem somjag lidigare har redogjort för. De bör då givetvisvara undantagna från fastighetsskatten. Undantaget bör gälla fr. o. m. det årdå bostadslånet belalas ul. Räntebidragssystemetomfattar i huvudsak hus med hyres- och bostadsrätislägenheter byggda efter år1957 och egnahem byggda efler . Räntesubvenlioner som i slorutsträckning liknar räntebidragen lämnas även lill ägare av vissastudentbostadshus som har uppförts med slöd av tilläggslån. Ävensådana studenlbostadshus bör vara undanlagna från fastighetsskatten. Amorteringarav de slatliga bostadslånen följer olika regler, beroende på om lånel avseregnahem eller hyres- och bosladsrättshus. Denna skillnad har betydelse för huranslutningen till faslighetsskallesyslemet bör ske i det ena och det andrafallet. Bostadslånenligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946) som avser sådana egnahem,för vilka inläkl av fasligheten beräknas enligt 24 § 2 mom. KL, amorterasenligt en fast amorteringsplan. Så snarl den garanterade räntan har trappatsupp lill en nivå som medför all de garanterade räntekostnaderna översiiger defakiiska upphör räntebidraget. Fastighetsägaren kan dock åter komma atlerhålla räntebidrag. Om räntenivån stiger eller om en konvertering avbollenlånen sker, som leder lill all de faktiska räntekostnaderna ånyoöverstiger de garanterade räntekostnaderna, belalas nämligen ränlebidrag återut. Enstrikt lillämpning av principerna om omfördelning skulle pä grund härav kunnaleda lill atl egnahem del ena årel inträder i fastighetsskattesystemet ochpåföljande år blir undantagna från detla. En sådan ordning blir självfalletadminislralivi tungrodd. Jagförordar därför alt reglerna för räntebidrag lill egnahem ändras så attfastigheterna definitivt lämnar bidragssystemet det år då den garanteraderäntan första gången når marknadsräntan. Denna regeländring bör med hänsyn lillden väntade ränteutvecklingen m. m. inte medföra några större belastningar förfastighetsägarna. För att mildra övergången från räntebidragssystemel lillfastighetsskatiesystemet bör fastighetsskatten påföras fr. o. m. andrabeskallningsårel efter del då räntebidragen har upphört. Statligabostadslån som avser hyres- och bosladsrättshus amorteras enligt flera olikaprinciper. För huvuddelen av de fastigheter, för vilka räntebidragen kommer atlupphöra under de närmasle åren, är amorleringslaklen för hela eller delar avlånet beroende av bl.a. takten i upptrappningarna av den garanterade räntan.Amorteringarna påbörjas nämligen först när de garanterade räntekostnadernaöverstiger de fakiiska och moisvarar då skillnaden mellan de garanterade och defaktiska ränle- 1984/85:18 30 kostnaderna.Amorteringarna ökas därefter allteflersom den garanterade räntan trappas upp. Fördessa fasligheter upphör således inte bosladslånesystemels omfördelandeeffekter i och med all räntebidragen upphör ulan fortsätter tills de statligalånen har slulamorierats. Dessa fastigheter bör därför undanlas från fastighetsskattenunder de slalliga lånens hela löplid och påföras fastighetsskatt först andrabeskaiiningsiirel efter del då bosladslånel har slutbelalats. Dröjsmål medinbetalningar av lånekostnaderna bör självfallel inte berättiga till förlängtundanlag från faslighetsskatten. Om slutbetalningen på grund av dröjsmålskjuls framåt i tiden, bör faslighelsskall därför påföras fasligheten andraårel elter det då bostadslånet skulle ha slutbelalats. Ävenför hyres- och bosladsrättshusen finns bosladslån med fast amorteringsplan.Jag vill också erinra om atl regeringen i prop. 1983/84:90 om ändrade formerför finansiering av bosladslån m.m. har föreslagit nya principer för amorteringav bosladslån till nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus. De nya amorteringsprincipernainnebär atl alla bosladslån som utbetalas fr.o.m. föreslås löpamed fast amorteringsplan. Med hänsyn till räntenivån och takten iupptrappningarna av den garanterade räntan kommer de hyres- och bosladsrättshussom har bostadslån med fast amorteringsplan alt vara förenade med räntebidragunder . De nu redovisade undanlagsreglerna bör därför t. v.omfalta alla hyres- och bosladsrättshus. Statligabosladslån lämnas också för ny- eller ombyggnad av utrymmen som är avsedda förannal än bostadsändamål (lokaler) under föruisättning all lokalerna kan ansesfylla ell normall behov av boendeservice i etl bostadsområde och i huvudsak äravsedda för dem som bor i områdel. För lån som avser sådana lokaler lämnas interänlebidrag. De omfallas således inte av det nämnda omfördelningssystemet. Jaganser dock, främst av administrativa skäl, atl del f.n. inle är möjligt atl taul en faslighelsskall för sådana slatligt belånade hus som innehåller lokaler. Påvissa taxeringsenheter förekommer flera självständigt värderade byggnader.Samtidigt kan slatliga bosladslån med räntebidrag lämnas för byggnadsåtgärdersom enbart berör vissa av dessa byggnader. Enligt min mening bör i dessa fallenbart den del av enhelen som har sådana lån undantas från fastighetsskatten. Denu föreslagna reglerna för undantag från fastighetsskatten innebär att eltrelativt litet bostadslån - som är förenat med låga kostnadsökningar fill följdav upptrappningarna av den garanterade räntan - skulle kunna medföra befrielsefrån fastighetsskatten. Detta är naturiiglvis inle lämpligt. 1984/85:18 31 anserdärför alt en spärregel bör införas så atl de byggnadsåtgärder för vilkaslatliga bostadslån med räntebidrag lämnas måsle ha en viss omfattning för altberättiga till undantag från fastighetsskatten. Reglerna bör utformas påföljande säll. Förandra hus än egnahem bör krävs att låneunderlagel för ålgärderna överstiger 50%av del taxeringsvärde som gäller när lånet beviljas. Med hänsyn till atltaxeringsvärdet för sådana fastigheter som är aktuella för ombyggnad igenomsnitt kan beräknas uppgå lill ca /m" måsle en sådanspärregel anses vara lämligen generös. Den bör därmed få den effekten altombyggnaden inte görs mer omfattande än vad som krävs för all erhålla en godbostadsstandard. Spärregeln medför också så låga krav på byggnadsåtgärdernasomfattning, att den enligt min mening kan lillämpas både i de fall kosinaderför mark inräknas i låneunderiaget och i övriga fall. Föregnahem, dvs. småhus som avses i 38 § första slycket I bostadsfinansieringsförordningen,bör regeln ulformas så all del fastställda låneunderlaget för åtgärderna skallöverstiga 75000 kv. för att fastigheten skall undanlas från skatten. AU jag idessa fall föreslår ett fast belopp i stället för en andel av fastighetenstaxeringsvärde hänger främst samman med all taxeringsvärdena för småhus kanvariera mer än för hyreshus. Medhänsyn till alt både om- och nybyggnadsåtgärder kan genomföras på ett sådantsätl atl de i lånesammanhang uppdelas i etapper bör vid jämförelse avlåneunderiag och taxeringsvärde även låneunderlagel för lidigare etapperbeaklas. Despärregler somjag har föreslagit bör gälla i ärenden där bostadslånet betalasut efter ulgången av . Av främst administrativa skäl är det intelämpligt att ha några spärregler för tidigare utbetalda lån. Bostadslånsom avser enbart energibesparande åtgärder, åtgärder för atl minskaradondollerhallen eller åtgärder för alt förbättra avfallshanteringen bör pågrund av sin i regel begränsade omfattning inte heller berättiga lill undantagfrån fastighetsskatten. fall det förekommer flera självständigt värderade byggnader på entaxeringsenhet bör de föreslagna undantagsreglerna prövas med utgångspunkt itaxeringsvärdet för den del av enheten som berörs av byggnadsåtgärderna. 3.5.2Småhus som förvärvats 1977-1983 Somjaglidigare har nämnt bör övergångsvis även vissa fastigheter som har förvärvalsunder senare år undantas från fastighetsskatten. Jag anser atl en sådanundantagsregel bör gälla för småhus som har förvärvats under åren 1977-1983.Som skäl för elt undantag med denna utformning kan anföras attöverlålelsepriserna på småhus har varit höga och att förvärvenhar skett ulan att parterna har haft vetskap om den kommande fastighetsskatten.De småhusägare som har köpt sitl hus under 1984/85:18 32 senareår bör därför ges elt skäligt rådrum för alt anpassa sin ekonomi till de nyaförulsältningarna. Med hänsyn fill alt införandet av en statlig fastighetsskattaviserades (prop. 1983/84:40 bil. 9) bör undantag däremoiinte medges för förvärv som har skell efler utgången av . Deunder förvärvade småhusfastigheterna bör successivt införas ifastighetsskaltesyslemet. Jag förordar all reglerna ulformas på följande sätt. Underår 1985 bör småhus som har förvärvals under något av undanlasfrån skallen och småhus förvärvade under något av åren 1978-1983.Därefter bör två årgångar föras in i systemet. Samtliga årgångarkommer diirmed atl ha förts in i skattesystemet . Vadjag har anfört om höga boendekostnader till följd av fastighelsförvärv som skälför undantag från fastigfielsskall borde i och för sig leda fram lill atlendasl vissa lyper av förvärv, i försia hand s.k. rena köp, skulle berättigatill undantag. Jag har dock funnit aft det inte är möjligt att på ellrättvisande sätt skilja ul olika typer av förvärv. Mot denna bakgmnd förordarjag alt samtliga förvärv skall berättiga fill undantag från skallen. Iskaltesammanhang, dvs. vid inkomsi- och förmögenhetsbeskattning, ansesäganderättens övergång vid ell fastighelsförvärv ske den dag då köpekontraktetundertecknas, om inte någon annan tidpunkt uttryckligen har avtalats. Jag anseratl del är nalurligl all knyta an till denna definition av förvärvstidpunkten,när det gäller de nu redovisade undantagsreglerna. Av praktiska skäl bör dockförvärvstidpunklen också kunna bestämmas till datum för den fångeshandling somhar legal till grund för lagfart. Två alternativa säll all angeförvärvstidpunl. ;len kan i och för sig medföra alt förvärvel kan anses ha skettunder olika år. I dessa fall bör den lolkning fillämpas som är förmånligast förfastighetsägaren. 4 Statens intäkter från fastighetsskatten Statensinkomster från fastighetsskauen kan beräknas uppgå lill totalt ca 2,8 miljarderkr. Av dessa kan ca . anses belöpa på bosläder.Intäkterna av hyreshusavgiften vid avgiftsuttag kan beräknas till ca 1,5miljarder kr.