prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — IFörbundsrepubliken ökade de med efler ett svagt första.halvårtill följd av upphörande subventioner och osäkerhet i samband med arbetsmarknadskonflikter.Den gynnsamma invesleringsutvecklingen var så myckel mer övertaskande som delallmänt hade befarats att de höga realräntorna skulle förhindra etl dyliktföriopp. Också det inle särskilt ansträngda kapacitetsulnyttjandet och den måttligatillväxten, åtminstone i , antogs få en avhållande inverkan påinvesteringsviljan. Mer avgörande tycks emellertid ha blivii den stabilareprisutvecklingen, den markanta förbättringen av förelagens likviditet ochlönsamhet och den återhållsamma lönekost-nadsutvecklingen. Genom olikaförändringar av företagsbeskattningen har också genomslaget av de högarealräntorna på kapitalkostnaderna begränsats. Investeringarna har i hög gradavsett högteknologisk utrustning som givit snabba produktivitetsvinster ochbreddat underiagel för att möta framtida ökningar av efterfrågan. Samiidigisynes investeringarna, särskilt i , fortsatt ha haft en tyngdpunkt påralionaliseringsåigärder som sålunda minskar sysselsättningseffekterna av engiven produktionsökning. Investeringsvågen synes inle ha ebbat ut ännu, utankapitalbildningen kan väntas fortsätta atl öka 1985. En oväntat positivutveckling kännetecknar också prisstegringarna som fortsatt alt avta, även iländer som haft en förhållandevis snabb produk-tionsiillväxl. Utvecklingen påarbetsmarknaden har här spelat en viktig De sju slora tänderna Prop.1984/85:100 22 roll, men del är att notera atl nedgången iinflationstakten i skett till priset av en ökad arbetslöshet, medanden i gåtl hand i hand med en fallande arbetslöshet. Om denamerikanska ekonomin nu är på väg in i en lugnare tillväxtfas, kan den rådandeinflationstakten där möjligen bli beslående. För detla talar också utsikternaför råvarupriserna som hållittillbaka infialionsimpulserna i industrivärlden och ser ul atl förbli dämpade.Del alltjämt växande federala budgetunderskottet, möjligheten att dollarkursenfaller och följdreaktionerna därav på kreditmarknaden är dock faktorer somskulle kunna öka inflationstrycket i Förenta stalerna. I de västeuropeiskaländerna synes riskerna för en åter förvärrad inflation vara mindre. Vissaländer har emellertid fortfarande en hög inflationstakt, vilket bidrar till attgenomsnittet för ligger över del för hela . 11, ex.Förbundsrepubliken är prisstegringarna dock lägre än i Förentastaterna. En iredje positivomständighet i den senaste tidens ekonomiska utveckling är den anmärkningsvärtsnabba och omfattande anpassning som skett i de skulddrabbadeutvecklingsländerna, vilket gjort det möjligt atl undvika mera vittförgrenadestörningar i den internationella kreditförmedlingen. Den politik som bedrivitsi de berörda länderna har i vissa fall varil så åtstramande alllevnadsstandarden återförts till en nivå som rådde för mer än elt decenniumsedan. Resultatet av den åtföljande importminskningen har också synts påbytesbalansen där underskottet för hela gruppen icke-oljeproducerandeutvecklingsländer mer än halverades fram lill 1983, och därefter hardet inle ökat igen. visade också exporten från dessa länder teckentill all börja stiga igen, innebärande all den ekonomisk-politiskaåtstramningen i vart fall inle definitivt och tolall slagit ut användbarinhemsk produktionskapacitet. Finansieringen av bytesbalansunderskotteninnebär dock i fiera länder i en fortsatt bräcklig situation, ochdel är inte att räkna med alt dessa länder i nägon högre grad kan finansieraökad import från industriländerna genom störte ökningar i skuldsättningen änvad som f. n. sker. Blandosäkerhetsfaktorerna för den närmaste utvecklingen på det internationellaområdet intar dollarns framlida värde en särställning. vardollarkursutvecklingen svårförklarligt stark och återspegladesvårfångade värderingar av den amerikanska ekonomins styrka hos internationellakapitalplacerare. De växande strukturella underskotten i den federala budgetenoch i bytesbalansen syntes inle rubba delta förtroende. Studier inom OECDantyder att den höga realräntan för långa placeringar i Förenta staternajämfört med omvärlden kan förklara en god del av utlandets intresse fördollarn. torde det finnas en ömtålig balans mellan hur mycketrealräntan kan drivas upp av det offentliga upplåningsbehovet och denåterverkan detta kan ha på företagens investeringar, tillväxten i ekonomin ochytterst på intresset för placeringar i dollartillgodohavanden. Statistik överlönsamheten i amerikanska förelag Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 23 jämfört med ullandet samt över utländskaaktieplaceringar i Förenta stalerna ger inte belägg för något mera avgörandeinflytande därifrån på dollarns kursutveckling. När efterfrågan sviktar iFörenta staterna - som fallet var - försvagas grunden förnäringslivets möjlighet all bära de höga realräntorna, vilket kan komma attinleda en självförstärkande process med resultat all de internationellakapitalflödena mer och mer styrs mot andra valutor. Den hittillsvarande bristenpå attraktiva alternativ till dollarplaceringar kan därmed snabbt försvinna.Det förtjänar all uppmärksammas alt del amerikanska bytesbalansunderskotletövervägande finansierats i den egna valulan, dvs. de utländska långivarna ochplacerarna har hela kursrisken, vilkel gör dollarkursen särskilt utsattför förändringar i förväntningarna på valutamarknaderna. minskandekapilalinflöde lill Förenta stalerna driver upp räntenivån - eller spär påinflationen beroende på om penningpolitiken anpassas eller inle till delstramare likviditelslä-gel - så länge den offentliga sparandebrislen beslår. Omdet sålunda dröjer för länge innan budgelunderskottel begränsas, kanåtstramningen -när den väl ofrånkomligen genomförs - komma att inträffa i eltläge när efterfrågan i den privata sektorn är svagare och en recession blisvårare all förhindra. Effekterna av en sådan utveckling torde bli betydandeför världsekonomin med både försvagad amerikansk tillväxt och appreciering avegna valutor mot dollarn. En mer gradvis avtrappningav det amerikanska budgetunderskottet, men som i gengäld inleds omgående, kundeå andra sidan ge underlag för en fortsatt minskning avinflationsförväntningarna och därmed en lägre ränta så atl den privataefterfrågan hålls bättre uppe. Hittillsvarande signaler från den amerikanskaadministrationen inger emellertid farhågor om atl detla inle är den mestsannolika utvecklingen. Oavsett hur myckettillväxten i mattas under J985 kommer övriga länder att i ökadutsträckning behöva ersätta den draghjälp de kan ha haft av den amerikanskaefterfrågan med en inhemsk tillväxt för alt uppnå oförändrad total tillväxt. Iflertalet europeiska länder har inriktningen av finanspolitiken under senareår varil myckel restriktiv. Olika strukturella handikapp har man sökt undanröjagenom åtgärder riktade mot ekonomiernas utbudssida. En konsolidering av deoffentliga finanserna har eftersträvats i de flesta av de störte länderna, ochden processen tycks fortsätta med ungefär oförminskad styrka . Lägrelönekostnadsandel har eftersträvats eller framdriviis av den stigandearbetslösheten, och hushållens köpkraft har utvecklats myckel svagt. Sedanbetydande resultat nåtts när del gäller budgetsaido, infiation och bytesbalanstorde elt utrymme för lättnader i den ekonomiska politiken finnas i fleraeuropeiska länder. Delta har endast tagit formen av en mindre följsamränteutveckling gentemot . Flera länder börjar emellertidplanera för atl komplettera de offentliga ulgiflsnedskärningarna Prop.1984/85:100 24 medsänkningar av eller strukturella förändringar i skatteuttaget vilka skullekunna ge en viss finanspolifisk stimulanseffekt. Det ser emellertid f. n. inle ul som om några åtgärder av detta slagskulle bli aktuella redan under 1985.En fortsatt begränsad tillväxt i om nästan 21/antas därför . Det torde medföra enviss ytterligare ökning av arbetslösheten. Utvecklingen iu-länderna torde även fortsättningsvis bli varierad. Allmänl sett får manräkna med att de alla drabbas av den svagare tillväxten blandindustriländerna. De som är mest beroende av råvaruexport måsle befaras få ytteriigare föriuster i sittbytesförhållande. Det är mycket få faktorer som talar för högre reala, ellerens nominella, råvarupriser . Överkapacitet, behov av alt ökaexportintäkterna i producentländerna,minskad förbrukning i industriländerna och minskad lagerhållning hos köparna vid rådande höga ränteläge bidrar till alt pressa priserna. Det bör observeras att eltfall i dollarkursen kan ge upphov till vissa ökningar i de råvarupriser som noteras i dollar, menmarknadsläget är för de flesta induslriråvarorså svagt att en fullständig kompensation inte kan påräknas. Medanråvarupriserna 1984 sjönk i dollar räknat, steg de räknat i europeiska valutor; deflaterat med industriländemasgenomsnittliga exportpris för färdigvarorföll realpriset för metaller till rekordlåga nivå. De latinamerikanskaländerna löper med den fortsatt osäkra utvecklingen på valuta- ochkrediimarknaderna stora risker att tvingas till ytteriigare kostsammaanpassningar eller förorsaka akuta kriser i det internationella belalningsystemet. De asiatiska ländernaär mindre råvaruberoende och har dessulom genom sin anknytning till den japanska marknaden, som väntasväxa snabbast inom OECD-området, goda möjhgheter att undgå störte försvagningarav fillväxten. De oljeproducerandeutvecklingsländerna befinner sig i en liknande situation som övrigaråvaruproducenter. Efterfrågan från industriländerna har varit svag trotskonjunkturuppgången och externbalanssituationen har framtvingat strukturella anpassningar ideras import. En betydelsefull skillnadgentemot övriga råvaruproducenter ligger emellertid i att OPEC-länderna,som dominerade oljeproduktionen i väriden , på bara har tvingats nära noghalvera sin produktion medan andra länder, inte minst länder inom OECD-området,fortsatt atl öka utvinningen. OPEC har därigenom mist det mesta av styrkan somprisledare på väridsmarknaden. Den outnyttjade utvinningskapaciteten hosOPEC-länderna sammantagna är nu så stor att det torde dröja länge innan dettaförhållande ändras; en faktor som då talar till OPEC:s fördel är attutvinningen i övriga delar av väriden inte beräknas öka särskilt mycket mer. är etl fortsatt utbudslrycktroligt, inte minst från de länder som har svårt att undvara ökadeexportintäkter. , när den säsongmässiga efterfrågan viker, kanpriserna komma att pressas nedåt på nytt. En eventuell dollardepreciering kankomma att förstärka Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 25 denna press, därför all det sannolikl blir svårtatl höja priserna i dollar i motsvarande grad som växelkursen försvagas. Ensådan utveckling kan utgöra en stimulans till de oljeimporterande ländernautanför men urholkar köpkraften för OPEC-länderna. Världshandeln börjaderedan mol slulet av 1984 atl öka långsammare, och kan en volymtillväxtom totalt sell möjligen påräknas. Industriländernas sammanlagdaimportlillväxt avtar sannolikl som en följd av den amerikanska avmatlningen,men de europeiska länderna, som antas få ungefär oförändrad BNP-tillväxt, haren relativt slor handel sinsemellan. Världshandeln med bearbetade varor kandärför antas öka något snabbare än råvaruhandeln. Utvecklingsländernasammantagna kan antas få svårt atl öka importen lika snabbi som 1984, men blanddem kan NIC-länderna fortsatt öka mer än genomsnittet och de lågabsorberandeOPEC-länderna generera en förnyad importlillväxt efter de senaste årens åtstramning. Uppsvinget i denamerikanska ekonomin inleddes mot slulet av 1982. som har gåttsedan dess har tillväxten i genomsnitt varit i årstakt, vilket är någotsnabbare än vad som varil normalt under lidigare konjunkturuppgångar i denamerikanska ekonomin. Recessionen var å andra sidandjupare än normalt. En väsentlig faktor bakom det kraftiga uppsvinget har varitden utpräglat expansiva finanspohtik som förts . Under det drevs tillväxten främst av en mycket stark ökning avbostadsbyggandet, men också av den privata konsumtionen. växte deninhemska efterfrågan med . Näringslivets investeringar,lagerutvecklingen och en fortsatt stark konsum-fionsutveckling var då defaktorer som starkast bidrog till uppsvinget. fortsatteulrikesbalansen att försämras dramatiskt. Produktionstillväxten 1984 beräknasha varil 6 3/. Efter etl exceptionellt starkt första halvår dämpadesaktivitetsökningen betydligt under del . Efterfråganmattades inte av i samma grad utan tillfredsställdes i allt slörre utsträckninggenom ett fortsall slort importläckage. Den kraftiga ökningen avden privata konsumtionen är resultatet av bl. a. skattesänkningar,reallöneökningar till följd av fallande inflationslakt och en höjdsysselsättning. Den andel av hushållens inkomster som sparas har också minskatsamfidigt som hushållskredilerna ökat kraftigt. Industriproduktionen harökat med . Kapacitetsutnyttjandet har stigitkraftigt och uppgick till i genomsnitt 81,. Detta värdeligger över den nivå på som traditionellt brukar anges som en kritiskgräns när många företag upplever Prop.1984/85:100 26 kapacitelsbrisl och väljer att nyinvestera.Investeringarna i näringslivet har också påverkals av de nya mer förmånligaavskrivningsregler som infördes och av kraftiga vinstökningar.Investeringsökningen har främst gällt maskiner. Investeringarna i byggnader ochanläggningar har inte påverkats av de nya skallereglerna i samma ulslräckning.Den kraftigt stigande realräntan har heller inle verkat mer hindrande än altinvesteringarna fortsatt atl stiga i snabb takt. Delta kan bl. a. hänga sammanmed alt räntor är avdragsgilla vid beskattningen varför realräntan räknat exkl.skall är mer måttlig. Den höga realräntan ochden goda efterfrågan har bidragit lill alt lagerin-vesteringarna minskadekraftigt både 1982 och 1983. Under loppel av ökade lagren äter, men istort sett endasl i takt med produktionen. Lagren räknat i produkiionsmänaderhar sjunkit lill historiskt sett myckel låga värden. Lageromsvängningen under1984 var dock kraftig och bidrog med till tillväxten. Den amerikanskaindustrins konkurrenskraft har urholkats genom den kraftiga appreciering avdollarn som ägt rum . Dollarn beräknas ha ökat medöver i värde när man jämför med etl handelsvägl genomsnitt av övrigavalutor. Det relativa efterfrågelägel med en stark hemmaefterfrågan, nästinlillstagnerande marknader i och en minskande import i viktigalatinamerikanska länder har också verkat neddragande på den amerikanskaexporten. Trots delta minskade exportvolymen av varor och tjänster bara med ca6% 1983 och ökade . Importvolymen däremot steg med hela 25%under 1984. Underskottet i utrikeshandeln har stigit dramatiskt och beräknasför 1984 till . Importandelen i den amerikanska ekonomin ärändå så låg som . Nettoflödet av tjänstehandeln är fortfarande positivt ochtillsammans med övriga transaktioner beräknas underskottet i bytesbalansen för1984 till strax . Sysselsättningen i denamerikanska ekonomin har ökat med nära 7 milj. personer underkonjunkturuppgången. Arbetslösheten har reducerats från avarbetskraften fill 7 1/. Prisökningarna i Förentastaterna har trots den kraftiga inhemska efterfrågan varit måttliga.Konsumentpriserna har ökat med i årstakt medan producentpriserna fleramånader i rad i.o.m. varit fallande. Bidragande härtill har varitmåttfulla löneavtal, apprecieringen av dollarn, den svagaråvaruprisutvecklingen och en god produktivitetsutveckling. Avregleringar av t.ex. telekommunikationer och inrikesflyghar också verkat prispressande. Under hösten 1984mattades fillväxten i den amerikanska ekonomin av högst betydligt. Den privatakonsumtionen beräknas bara ha ökat med i årstakt och industriproduktionenmed ännu mindre till följd av begränsad lageruppbyggnad och den ökandeimportandelen. De amerikanska räntorna har också fallit med fleraprocentenheter . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 27 avsaktning innebar sannoliktinte början lill en vändning neråt i konjunkturen. Trots den kraftigatillväxten under nära har den amerikanska ekonomin ännu inte nått debegränsningar som brukar resultera i svagare tillväxi. Mycket outnyttjadkapacitet finns både i form av realkapital och arbetskraft. Prisutvecklingen ärfortfarande måttlig. Investeringarna inäringslivet väntas fortsätta all vara den efterfrågefak-lor som ökar mest, medöver 1985. Omstruktureringen av den amerikanska industrin till nyproduktionsteknik, nya branscher och nya regioner bidrar fill denna utveckling.Del förbättrade vinstläget och den höga utnyttjandegraden inom mängaindustribranscher bygger också under förelagens investeringsplaner. Realräntantorde förbli hög och tillsammans med den svagare efterfrågan verka hämmande påinvesteringsviljan. Bostadsbyggandet däremot torde förbli på den nivå den hade1984. Lagertillväxten torde fortsätta men bara i takt med den avtagandeproduktionsökningen. Härigenom blir lagercykelns bidrag till tillväxten svagt negativt . De realainkomstökningarna, efter skatt, torde inle bli lika kraftiga . Ävenantalet sysselsatta torde öka något långsammare än lidigare. Genom att ocksånettosparandel efler fall sannolikl stärks något bl. a.till följd av stigande räntor kan den privata konsumtionen bara beräknas ökamed . Stigande försvarskostnader bidrar till att de offentligautgifterna vänlas öka med realt. Den stigande efterfrågani omvärlden vänlas göra del möjligt atl öka exporten trots de fördröjdaeffekterna av den kraftiga konkurrenskraftsförsämringen. Importen vänlas ökamed och ge ett underskott i bytesbalansen pä ,vilkel moisvarar av BNP. Ulrikesbalansen skulle härigenom ge etlnegativt bidrag till tillväxten med nästan en procentenhet. Den totala reala tillväxtenunder 1985 beräknas bli . Den inhemska efterfrågan torde utvecklasnågot starkare. Tillväxttakten kan väntas bli 2 1/2%med en viss acceleration . Den något lättarepenningpolitiken torde bidra härtill. Under 1986 och 1987förefaller det rimligt atl anla att en nödvändig finanspolitisk åtstramning ochden försämrade konkurrenssituationen bidrar till en viss konjunkturavmallning. Den forlsaltaproduktionsökningen skapar visseriigen ny sysselsättning men troligen intetillräckligt för all hindra atl arbetslösheten ökar något under loppet av 1985. Prisökningarna tordeunder den närmaste liden förbli måttliga bl. a. lill följd av den svagareinhemska efterfrågeutvecklingen. Redan en upphörande dollarappreciering gerdock en inflationsimpuls jämfört med utvecklingen liksom en ändradriktning på råvaruprisutvecklingen. torde inflationen därmed kommaatt uppgå till i årstakt. Den amerikanska administrationen förutser allaktiviteten ökar Prop.1984/85:100 28 och även åren efter. Den genomsnittligatillväxten under efterkrigstidenhar varit , men man menar atl ekonomin är flexiblare och atl tillväxtpotentialen därför är störte. Ä andrasidan baseras prognoserna på atl ränteläget fortsäller all sjunka,vilket skulle stimulera både den inhemskaefterfrågan men också behovet av åtgärder för alt begränsa budgelunderskottel. Underskottet i denfederala budgeten för budgetåret som slutade blev trots den godakonjunkturen , vilketmotsvarar 4 1/av BNP. Om man korrigerar för konjunktur- och priseffekierberäknas den amerikanska offentliga sektorns netloutgifter öka med ett belopp sommotsvarar totalt av BNP,vilket genom mulliplikatoreffekter verksamt bidragit lill den kraftigaaktivitetsuppgången i . Del federala budgetunderskottetför innevarande budgelår väntas uppgå lill . Till ökningen bidrar både en svagaretillväxt i ekonomin och stigandeförsvars- och ränteutgifter. Delstaternas och de lokala myndigheternas överskott torde också komma atl reduceras.Del slora federala upplåningsbehovetutgör en väsentlig del av den samlade kredilefterfrågan och bidrar till att hålla ränteläget uppe. Dettafördyrar upplåningen och verkardärmed höjande på de framlida underskotlen. De åtgärder som den återvaldepresidenten väntas komma att föreslå vid framläggandet av den nya budgeten i form av besparingaroch förändringar av skattesystemettorde inte få effekt förtän . Skatteförslagen väntas blislalsfinansielll neutrala men innebära en omfördelning till förmån för låg- och mellaninkomsttagare. Samtidigtbreddas skattebasen genombegränsning av olika avdragsmöjligheter för förelag och höginkomsttagare. Härigenom torde utrymme skapas för störtebesparingar på utgiftssidan. Eftersom presidenten bundit upp sig föralt i stor utsträckning undanta försvars-och socialutgifler från besparingsarbelet torde budgetunderskottetförbli högt. Den mycket kraftigaökningen av den inhemska efterfrågan medförde att den amerikanskacentralbanken stramade åt penningpolitiken. Penningmängden har sedan försommaren 1984knappast ökat alls och låg vid den undre gränsen i delintervall som Federal Reserve satt upp som riktmärke. Efter tecken på enalltför kraftig avmattning i aktivitetstillväxten under tredje kvartaletlättades penningpolitiken åter . Ränteläget har sålunda sjunkit mednära efter atl tidigare ha stigit med likamycket. var räntan för goda industrilån ochför statlig kortfristig upplåning . sänkte FederalReserve diskontot i tvä sleg med totalt en procentenhet till 8%.Det sjunkande ränteläget var också delvis en följd av att tillväxten ochdärmed kreditefterfrågan något bromsats upp. Den långa räntan har inte sjunkit i samma utsträckning som den korta.För 30-åriga amorterings- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget lån var räntan . Räntesänkningarna kanockså ses som etl tecken på att förväntningarna om en kraftig inflalionsuppgångreducerats. Dollarn har fortsatt attstärkas under loppet av 1984. lill mitten av december stärktesdollarn mot etl vägt i genomsnitt av övriga valutor. En allt störreskillnad i ränteläge och tillväxttakt mellan i omväriden ochkraftigt förbättrat vinslläge är några faktorer som legal bakom dollarnsuppgång . A andra sidan har inle sjunkande räntor, en myckelmåttlig tillväxt , vinstförsämring och inte minst detkraftigt stigande underskottet i ulrikesbalansen förmått försvaga dollarn merän marginellt . En försvagning av dollarnförefaller dock oundviklig. De grundläggande obalanserna i form av deslora underskotten i budgeten och bytesbalansen och den kraftigt försämradekonkurrenskraften måste i ett längre perspektiv verka neddragande påvalutakursen. Frågan är när och hur snabbt en sådan kursjustering sker. Detoffentliga upplåningsbehovel till följd av del stora budgetunderskottet iförening med både förelagens och hushållens fortsatt stora kreditefterfrågantorde bidra till alt de amerikanska räntorna åter dras uppåt under loppet av1985. Härigenom skulle ränteskillnaden i förhållande till andrakapitalmarknader öka, vilket skulle kunna bidra till alt dollarkursen ändåhålls uppe på nivån kring . Den stora amerikanska upplåningen desenaste åren har medfört all utländska kapitalplacerare placerat stora andelarav sina portföljer i dollartillgångar. Om inle ränteskillnaden i förhållandetill andra kapitalmarknader åter ökar torde kapitalplacerarna bli mindreintresserade av atl läcka in de accelererande amerikanska underskotten närtillväxten avtar och inflationen åter börjar tillta. En utveckling där dollarnkraftigt försvagas kan inle uteslutas. skulle föra medsig en ytterligare förhöjd inflationstakt i genomimportprisernas bidrag. Det är troligt att ett dollarfall innebär atl även deamerikanska räntorna skulle pressas uppåt till följd av den stramarepenningpolitik som troligen måste föras för att begränsa ett Spekulativtvalutautflöde. Både konsumfionen och investeringarna skulle härigenom hållastillbaka. Den positiva inverkan på ulrikesbalansen av en svagare dollar skulledäremot försl komma på någol . Förätidring i volym,procent 1983 1984' 1985 3 1/4 -1/2 -1 3/4 -3/4 6 3/4 ' Förändring i procent avföregående års BNP. Prop.1984/85:100 30 En annan osäkerhetär om och i så fall hur snabbi åtgärder sätts in för all reducera de stora underskotten i denfederala budgeten.