prop · G803165 · 1984-12-31 00:00:00 — ser positivt på att möjligheter öppnas förkyrkomötet att delegera normgivning. Nämnden förutsätter att bestämmelserna om delegeringtill församlingsplanel utformas så, all den sker endast till de organ somenligt hitlills gällande bestämmelser har befogenhel alt handlägga här aktuellafrågor. Närvarande: Ärkebiskop ordf., biskopMartin Lönnebo*, biskop , biskop , biskop ,biskop *, biskop , biskop , biskopOlaus , biskop , biskop *, Äke , , , , , Per och . * Ej närvarande vid yttrandets justering. 1984/85:165 40 medanledning av motion om vissa valbarhetskrav för ledamöter och suppleanter icentralstyrelsen har för yllrande överlämnats KMot 1985:72. Läronämndenfinner atl hemställan i motionen är en självklar konsekvens av reglerna förvalbarhet till kyrkomölet. Närvarande:Ärkebiskop ordf., biskop *, biskop , biskop , biskop , biskop *,biskop , biskop , biskop , biskopTore , biskop , , , , , , Per och . Ej närvarande vid yttrandets justering. 1984/85:165 41 medanledning av motion om kyrkomötets läronämnd som har för yttrande överlämnats KMot 1985:88. Läronämndenvill framhålla alt nämnden med sin nuvarande sammansättning inte är lämpad attfungera som , även om juridisk sakkunskapinförskaffades. Närvarande:Ärkebiskop ordf., biskop *, biskop ,biskop , biskop , biskop *, biskopSven Ingebrand, biskop , biskop , biskop , biskop , , , ,, , Per och . * Ej närvarande vid yttrandets justering. Prop, 1984/85:165 42 med anledning av motionom ändring av 36 § lagen om kyrkomötet har för yttrande överlämnats KMot 1985:96. Läronämndenanser att det är högst befogat att det finns särskilda regler som rör beslut omkyrkans lära och kyrkans böcker. Sådana beslut skall inte vara beroende avtillfälliga majoriteter, och det måsle finnas rådrum. Läronämndenvill dock framhålla alt om tröskeln för reformer och förändringar inom en kyrkablir för hög är delta inte längre ett skydd för en rätt lära. Det kan t, o, m,vara tvärtom. Den rätta läran, som ständigt måsle kunna finna nyauttrycksformer, skyddas inte självklart genom en antagningsprocedur som bliralltför komplicerad, Närvarande:Biskop ordf,, biskop , biskop ,biskop , biskop , biskop , biskopOlaus , biskop , biskop , ,, , , Per och , 1984/85:165 43 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , R, , ,, , Proposition om vissa klargöranden och kompletteringar av kyrkomötesreformen 1 Anmälan av kyrkomötets yttrande Föredraganden anmäler kyrkomötets yttrande' över förslagtill 1, lag om ändringi lagen (1982:942) om , 2, lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet. Föredraganden redogör för kyrkomötets yttrande och anför.Vad gäller frågan om vidaredelegation av kyrkomötels normgivning i vissa ämnenföreslår kyrkomölet all delegalionsbestämmelsen i 7 § andra stycket lagen omsvenska kyrkan ändras på så sätl all kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter preciseras till församlingar och kyrkoråd. Det torde ioch för sig förhålla sig så att det är till dessa organ som kyrkomötet kantänkas överlåta normgivning. Jag är emellertid inte beredd atl biträdakyrkomötets förslag lill inskränkning i lagtexten. Det remitterade lagförslagetger nämligen kyrkomötet frihet att självt bestämma omfattningen avdelegationen. Det är alltså enligt min mening bättre att använda den allmänthållna beskrivningen "kyrkliga kommuner och kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter". Del får sedan ankomma på kyrkomölet atl göra ennärmare precisering när det blir fråga om alt besluta kyrkliga kungörelser omdelegation. Jag förordar alltså att bestämmelsen i 7 § andra stycket lagen omsvenska kyrkan får en lydelse enligt del remitterade förslaget. Kyrkomötet föreslår alt lagen om ändras såatt det införs samma valbarhetskrav för ledamöterna av svenska kyrkanscentralstyrelse och deras ersällare som gäller för kyrkomötets ledamöier. Medhänsyn lill att ledamöterna av centralstyrelsen och ersättarna väljs av kyrkomötetkan man ' Beslut om skrivelse till kyrkomötet (RegSkr 1985:1)fattat vid regeringssammanträde , 1984/85:165 44 enligtmin mening ifrågasätta om del finns ett behov av en sådan regel. Jag vill emellertidinle motsätta mig kyrkomötets önskemål på denna punkl. Jag föreslår därför alldel i 9 § lagen om tas in en föreskrift i ämnel med den lydelsesom kyrkomölet har föreslagit. Kyrkomötethar lillslyrkl förslagen i övrigl, Kyrkomölet har dock för sin del föreslagitatt lagförslagen skall träda i kraft , Jag bilräder kyrkomötelsförslag om ikraftlrädandelider. Enligt min mening bör lagförslagen nuföreläggas , 2Kungörande av kyrkliga författningar Jagvill i della sammanhang också la upp en fråga om kungörande av vissa kyrkligaförfattningar. Enligt7 § andra stycket lagen om får kyrkomötet överiåla åt centralstyrelse att meddela föreskrifier om kollekter. Kyrkomötet harutnyttjat den sålunda givna möjlighelen lill vidaredelegation i kyrkligkungörelse (SKFS 1982:2) om kollekter, 1lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar (kungörandelagen)regleras kungörandet av författningar som beslutas av , regeringeneller kyrkomölel eller av en myndighet under eller regeringen. är en statlig förvaltningsmyndighet underregeringen, Förfatiningar som beslutas av centralstyrelsen skall därför kungörasenligt de regler som gäller för sådana myndigheter. Regler härom finns i 6 § kungörandelagen.Enligt huvudregeln skall författningar som beslutas av centrala myndighelerunder regeringen kungöras i författningssamling som myndigheten enUglregeringens beslul låter ulge. Sådana beslul har tagits in i förfatlningssamlingsförordningen(1976:725, omlryckl 1984:-212), I 8 a § föreskrivs att centralstyrelsen ger utSvenska kyrkans författningssamling (SKFS), Centralstyrelsenföreslås nu få ställning som statlig förvaltningsmyndighet under kyrkomötet.Med anledning härav måste kungörandelagen kompletteras med bestämmelser omkungörande av förfatiningar som beslutas av sådana myndigheter. Jag föreslårdärför en ändring i 1 § försia stycket kungörandelagen som innebär atl lagenblir tillämplig också på författningar som beslutas av myndigheter under kyrkomölel. Författningarsom kan komma all beslutas av centralstyrelsen bör även ifortsättningen kungöras i SKFS. 15 § kungörandelagen föreskrivs alt förfallningarsom beslutas av kyrkomötet skall kungöras i Svenska kyrkansförfattningssamling. Jag föreslår ett tillägg i den paragrafen med det innehållelall även författningar som beslutas av myndigheter under kyrkomötet skallkungöras i SKFS. Enligtde förslag till grundlagsändringar som regeringen har förelagtriksdagen (prop. 1984/85:36) och som följs upp av vissa ändringar 1984/85:165 ' 45 i lagen om skall kyrkomötet kunna delegeravidare normgivning i vissa ämnen lill domkapitlen, de kyrkliga kommunerna ochkyrkokommunala förvaltningsmyndigheter. Några ändringar i kungörandelagen behövsinte med anledning härav. För domkapitlen gäller reglerna i 9 § kungörandelagenom kungörande av författningar som beslutas av regionala statliga myndigheterunder regeringen. I fråga om sådana kyrkokommunala författningar som kan kommaatt beslutas efter delegation av kyrkomötet kommer atl gälla de allmännareglerna om tillkännagivande av kyrkokommunala beslut. I enlighel med vad jag nu har anförl har inomcivildepartementet upprättats förslag lill lag om ändring i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra författningar. Förslaget har upprättats eftersamråd med chefen för jusliliedepartemenlel. Med hänvisning lill vad jag nu har anförl hemställer jagatt regeringen föreslår att dels i den ordning som anges i punkl 9 första stycketövergångsbestämmelserna lill regeringsformen anla det lill kyrkomötetremitterade och efler vidtagna ändringar upprättade förslagel till l.lag om ändring i lagen (1982:942) om , dels anla det till kyrkomötet remitterade och eftervidtagen ändring upprättade förslaget lill 2. lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet, dels anla förslagel till 3. lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande avlagar och andra förfallningar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposiiion föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagl fram. Prop.1984/85:165 46 Arbetsgruppens sammanfattning av sina överväganden ochförslag Den kyrkomötesreform som beslutades innebar att enny ordning för normgivning på del kyrkliga omrädet infördes, att kyrkomötetfick en bredare förankring och en mera demokratisk uppbyggnad än tidigare samtatt kyrkomötet fick ett permanent verkställande och beredande organ, centralstyrelse. När reformen skulle genomföras uppmärksammades vissaoklarheter och olösta problem. Det gäller centralstyrelsens stalsrätlsligaställning, normgivningen på det kyrkliga området och vissa arbetsrättsliga frägor.De nu angivna frågorna har utreits av en arbetsgrupp inom . Som en riktlinje för arbetsgruppens arbete har gällt attde förslag som läggs fram skall utgå från principen att skall fäså stor frihet som möjligt inom ramen för den politiska överenskommelse som lågtill grund för kyrkomötesreformen. Centralstyrelsen blir förvaltningsmyndighet underkyrkomötet Arbetsgruppen har tillgodosett centralstyrelsens önskemålom att den skall få ställning som förvaltningsmyndighet under kyrkomötet ochlämnar förslag till lagteknisk lösning av en sådan ordning (2.2). Förslaget innebär alt det i grundlagsreglerna om , dvs. i övergångsbestämmelserna till regeringsformen (RF), införs en nybestämmelse om atl det vid sidan av slatliga förvaltningsmyndigheter underriksdagen och regeringen även kan finnas slatliga förvaltningsmyndigheter underkyrkomölel. En förutsättning för att en myndighet skall få en sådan ställningär enligt förslagel att det i lag anges att myndighelen är en myndighel underkyrkomötet. Förslagel till ändringen i övergångsbestämmelserna till RF komplelterasdärför med ell förslag till ändring i lagen om , enligt vilketcentralstyrelsen anges som en myndighel under kyrkomötet. I konstilutionelll hänseende innebär centralstyrelsensändrade ställning att regeringens direktivrätt för särskilda fall gentemoistyrelsen försvinner. Vidare kan regeringen inte till slyrelsen delegera sin direklpå 8 kap. 13 § första stycket RF grundade kompelens atl meddela föreskrifter.Regeringens grundlagsfästa befogenheter att tillsätta tjänster hos styrelsenförsvinner också. Slutligen bortfaller också det grundlagsfästa kravet påsvenskt medborgarskap för ledamöter av centralstyrelsen. I övrigt innebärändringen inle inskränkningar i regeringens befogenheier. någon utvidgning av kyrkomötets beslutsbefogenheter beträffandecentralstyrelsen. Centralstyrelsen får själv tillsätta tjänster 1 samband med centralstyrelsens ändrade ställning föreslårarbelsgruppen att det införs en nyföreskrift i lagen om kyrkomötet om att centralstyrelsen själv skall få tillsätta tjänstervid styrel.sen (2,4,3). Vidare föreslås att det inrätlas en ny myndighet underkyrkomötet, kyrkomötets besvärsnämnd, som skall pröva besvär övercentralstyrelsens beslut om tillsättning av tjänster (2,5), När det gäller normgivningen på det kyrkliga områdelföreslår arbetsgruppen att reglerna i fråga om kyrkomötets kompetens attmeddela föreskrifter om centralstyrelsen förtydligas. Förslaget innebär ingenändring i sak i förhållande till vad som gäller, utan endast att reglernauttrycks klarare (3,2,2), Vidare föreslår arbetsgruppen att regeringens restkompetensbeträffande centralstyrelsen begränsas genom att grundläggande föreskrifter omcentralstyrelsens organisation - i likhet med t, ex, grundläggande föreskrifterom stiftsmyndigheter - beslutas av i lagen om eller iannan lag efter yttrande av kyrkomötet (3,2,3), Några andra grundlagsändringar som begränsar regeringens normgivningskompeiensföreslås inte. Däremot förutsätter arbetsgruppen att regeringen ulan särskildföreskrift i RF iakttar den återhållsamhet i fråga om alt regleracentralstyrelsen som påkallas av hänsynen till önskemål attinom ramen för ett bevarat samband med staten få åtnjuta så stor självständighetsom möjligt. Nuvarande regeringsförfattningar gås igenom De flesta regeringsförfatlningar som reglerar den slatligaverksamheten blir lillämpliga på centralstyrelsen även efter det atl dessställning har ändrats. Enligt arbetsgruppens mening bör strävandena altbegränsa regeringens normgivning beträffande centralstyrelsen avse inte författningar utan även redan beslutade regeringsförfatlningar. Centralstyrelsen bör så långl del är möjligt undanlas frånsådana författningars tillämpningsområden. En förutsättning för att styrelsenskall kunna undantas från gällande författningar är emellertid att samtligaförfattningar gås igenom. I varje särskilt fall får sedan bedömas om en förfallningäven bör gälla centralstyrelsen. Arbetsgruppen föreslår att ensådan genomgång sker i nära samarbete med centralstyrelsen (3.3). 1984/85:165 48 Vissa andra grundlagsregler om normgivning ändras När det gäller formerna för normgivning i övrigt föreslårarbetsgruppen ändringar i nuvarande regler i två olika avseenden. Det gällerför det första kyrkomötets möjligheter atl vidaredelegera normgivning i vissaämnen. Vidare gäller det frågan om formerna för upphävande av äldre lag somreglerar ämnen som kan delegeras till kyrkomötet. Normgivning i vissa internt kyrkliga ämnen delegerasvidare Före ikraftträdandet av reform kunde domkapitlenoch kyrkoråden falla författningsbeslul eller författningsliknande beslut ivissa ämnen, t. ex. i fråga om kollekter och ordningen för vissa gudstjänster.De nya normgivningsreglerna innebär atl föreskrifier i de ämnen som ligger inomkyrkomötets normgivningsområde inte kan delegeras vidare lill domkaptf len ochkyrkoråden. Del innebär i sin lur att beslul om föreskrifter i de aktuellaämnena endasl kan fattas av kyrkomötet och i vissa fall av centralstyrelsen,även om föreskrifierna uteslutande avser etl visst stift eller en viss församling.Arbelsgruppen föreslår därför alt normgivningsreglerna ändras så att det blirmöjligt för kyrkomötet att delegera normgivning i vissa internt kyrkliga ämnen lilldomkapitlen, de kyrkliga kommunerna och de kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheterna (3.4.1). Vissa äldre lagar föreslås kunna upphävas genomenkelt beslut av Vissa äldre lagar innehåller föreskrifter i ämnen som nuligger inom kyrkomötets normgivningskompeiens. Avsikten är att kyrkomötet medegna föreskrifier skall ersälta sådana äldre lagar. Med hänsyn till den s. k.formella lagkraftens princip måste emellerlid upphäva de föreskrifiersom nu finns i lag. Enligt de nuvarande grundlagsreglerna kan äldre lag somreglerar ämnen inom kyrkomötels normgivningsområde upphävas endast genom föreskrifteri lagen om . Arbetsgruppen föreslår att detta onödiga formkrav avprakliska skäl las bort genom atl grundlagsreglerna ändras så all äldre lagari de akluella ämnena kan upphävas av genom elt enkell beslut (3.4.2). 1.Förslag till Lag om ändring Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen dels att punkt 9 övergångsbestämmelsernaskall ha nedan angivna , dds att i övergångsbestämmelserna skall införas fem nyapunkter, 10-14, av nedan angivna lydelse. Grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma sätt somhuvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande avkyrkomötet inhämtas. Föreskrifterom medlemskap i meddelas genom lag, som stiftas av medsamtycke av kyrkomötet. om prästerliga tjänster i och om stiftsmyndighetersamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas ilagen om eller i annan lag, som stiftas av efteryttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om denkyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet. Föreskrifter sominnebär ändring av det ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avseddmeddelas dock genom lag, som stiftas på samma sätt som lagen om . Grundläggandeföreskrifier om prästerliga tjänsler i och om stiftsmyndigheter samlandra föreskrifier om kyrkomötet än som avses i första stycket meddelas ilagen om eller i annan lag som stiftas av efteryttrande av kyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter omorganisationen av myndigheler under kyrkomölel och om den kyrkliga egendom somär avsedd för verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring avdet ändamål för vilket den kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genomlag, som stiftas på samma sätt som lagen om . (9, SjätleSlycket) I fråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredjestyckena gäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. 1 fråga om ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredjestyckena gäller vad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. ' Regeringsformen omtryckt 1982:940, 4 1984/85.I .saml. Nuvarande lydelse (9. Kyrkomölet får med stöd av föreskrifter i lagen omsvenska kyrkan genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifier i följande ämnen: sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar, central verksamhet för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni, kyrkomötels arbetssätt samt verksamheten hos organ somtillsätts av kyrkomölel. Kyrkomölet får med stöd av föreskrifier i lagen omsvenska kyrkan genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följandeämnen: samkrament, gudstjänst och övrigahandlingar, central verksamhel för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni, kyrkomötets arbetssätt samt ar-betssäitet hos myndigheterunder kyrkomötet. Femtestycket försia meningen) Bemyndigar kyrkomölet att meddela föreskrifteri ell visst ämne, kan därvid medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelseöverlåter åt organ som tillsätts av kyrkomötet, att i sådan kungörelse meddelabestämmelser i ämnet. Bemyndigar kyrkomötet att meddela föreskrifteri ett visst ämne, kan därvid medge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelseöverlåter åt myndigheler under kyrkomötet att i sådan kungörelse meddelabestämmelser i ämnet. / fråga om böcker, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar samt kollekter kan ocksåmedge att kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter åt stiftsmyndigheter, kyrkligakommuner eller kyrkokommunala förvaUningsmyndigheier an meddela beslämmelser. Femte slycketandra-fjärde meningarna) kan i lagen om meddelaföreskrifter i de ämnen som anges i fjärde stycket. Detla gäller även omkyrkomötet har bemyndigats att besluta föreskrifter i ämnel. Regeringen fårinte besluta föreskrifier i dessa ämnen. kan i lagen om meddelaföreskrifter i de ämnen som anges i försia slycket. Detla gäller även omkyrkomötet har bemyndigats att besluta föreskrifter i ämnet. Regeringen fårinte besluta föreskrifter i dessa ämnen. Bestämmelserna i 11 kap. 6 § försia stycket gällerinte myndigheler som enligt lag är myndigheter under kyrkomötet. När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet,befordring eller ämbelsansvar inom kyrkan, skall föredraganden tillhörasvenska kyrkan. Vad i denna regeringsform föreskrivs om primärkommunerskall, med undantag av 1 kap. 7 § första stycket andra meningen, tillämpas äveni fråga om kyrkliga kommuner. Genom denna regeringsform görs ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. När regeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet,befordring eller ämbelsansvar inom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . Vad i denna regeringsform föreskrivs omprimärkommuner skall, med undantag av 1 kap. 7§ första stycket andra meningen, lillämpasäven i fråga om kyrkliga kommuner. Genom denna regeringsform görs ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Denna lag träder i kraft , 2, Förslag till Lag om ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i fråga om regeringsformen atl punkterna 2 och 3övergångsbestämmelserna lill lagen (1982:937) om ändring i regeringsformenskall ha nedan angivna lydelse. 2, Äldre förfatiningaroch föreskrifter, som har tillkommit genom beslut av Konungen eller regeringengemensamt med och med samtycke av allmänt kyrkomöte, skall fortsättaall gälla utan hinder av att de inte har tillkommit i den ordning som skulle haiakttagits vid tillämpning av de nya bestämmelserna. Bestämmelserna i 8 kap,17 § första meningen i denna regeringsform skall gälla i fråga om sådana förfallningaroch föreskrifier, Punkl 95yäm stycket övergångsbestämmelserna tillregeringsformen i deras nya lydelse tillämpas också i fråga om äldre lag. 3, Utan hinder av punkt 9 första-sjätieslyckena övergångsbestämmelsernatill regeringsformen i deras nya lydelse får regeringen upphäva föreskriftersom Konungen eller regeringen har meddelat före , Sådana föreskrifierskall inte tillämpas i den mån de gäller fråga som regleras i kyrklig kungörelse. Äldreförfattningar och föreskrifter, som har tillkommit genom beslut av Konungeneller regeringen gemensamt med och med samtycke av allmänt kyrkomöte,skall fortsätta att gälla utan hinder av att de inte har tillkommit i denordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av de nya bestämmelserna.Bestämmelserna i 8 kap. 17 § första meningen i denna regeringsform skall gällai fråga om sådana författningar och föreskrifter. Punkt 9 fjärde stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen i deras nya lydelse tillämpasockså i fråga om äldre lag. Tredje meningen gäller dock ej i fråga om lag somhar trätt i kraft före och som reglerar ämnen som anges ipunkt 10 övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Utan hinder avpunkterna 9 och 70 övergångsbestämmelserna till regeringsformen i deras nyalydelse fär regeringen upphäva föreskrifier som Konungen eller regeringen harmeddelat före . Sådana föreskrifter skall inte tillämpas iden mån de gäller fråga som regleras i kyrklig kungörelse. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1982:942) om Härigenomföreskrivs att 7 och 8§§ lagen (1982:942) om skall ha nedanangivna lydelse. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter i följande ämnen: 1, lära, 2, böcker, 3, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4, kollekter, 5, central verksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6, kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas av kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åt att i sådan kungörelse meddela föreskrifter om kollekter. lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar. 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt arbetssättet hos myndigheter under kyrkomötet, Kyrkomölet får genom kyrklig kungörelse överlåta åtsvenska kyrkans centralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskrifterom kollekter. Kyrkomötet får ocksä genom kyrklig kungörelse övertåla åt ,kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaUningsmyndigheier atl meddelaföreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar samt kollekter. är en myndighel underkyrkomötet. Det ankommer på attverkställa kyrkomötets beslut. Styrelsen bereder även ärenden som skallavgöras av kyrkomötet, i den mån uppgiften inle ankommer på eller haröverlämnats åt annat organ som tillsätts av kyrkomötet. Denna lag träder i kraft , 'Senaste lydelse 1983:339, 5 1984/85. Prop.1984/85:165 54 4, Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet dels all 38, 39 och 43 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas sju nya paragrafer, 44-50 §§,av nedan angivna dels att närmast före 47 § skall införas en ny rubrik avnedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen Ivdelse Kyrkomötet skall för varje valpe- Kyrkomötet skall förvarje valpe riod inom sig utse en valberedning, riod inom sig utse en valberedning. Valberedningen bereder val av sven- Valberedningen bereder val av sven ska kyrkans centralstyrelse och kyr- ska kyrkans centralstyrelse, kyrko- komötets utskott, mötets besvärsnämnd och kyrkomö-