prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Ulöver produklion för inhemsk konsumtion framkommer ifrågaom ani maliska produkter överskott för atl läcka säsongvariationer, ett överskott som jordbruket enligt LRFs uppfattning inle skall behöva bära det ekono miska ansvaret för. Vidare kan viss ""överproduktion"' moliverasav regio nalpoliliska och andra skäl. LMK har tyvärt underlåtit att belysa alla dessa frågor, trots atl kommittén varit väl medveten om alt inkomstmålet ej har infriats. LRF anser alt dessa frågeställningar måsle ges en hög prioritet i kommande överläggningar mellan näringen och staten. Enligt LRFs uppfattning bör ett system med ell antalmodelljordbruk utvecklas och användas för att belysa såvällönsamhetssituationen som inkomslutvecklingen vid företag med olikaproduktionsinriktningar. Modelljordbruk kan också användas som underlag förbedömning över vilka prishöjningar som fordras för att lantbruk med olikaproduktionsinriktningar skall få tillfredsställande lönsamhei. Del är därförmed lillfredsställelse LRF noterar, all LMK föreslagil att man i fortsättningenbör pröva sådana beräkningar. LRF delar också LMKs bedömning att det är angeläget atlytterligare malerial tas fram som belyser andra småföretagares inkomslsituationpå ett sådant sätt att jämförelse kan göras med jordbrukarnas inkomster, trotsatt della som förul framhållits kommer att erbjuda slora svårigheter. Inkomslmalerial från andra företagargrupper kan i försiahand användas för alt jämföra inkomstnivåer inför nya avtalsperioder. Inkomslutveckling en torde även fortsättningsvis i första hand böra baseras på jämförelser med löntagarkollektiv. LMK behandlar särskilt problemen för nyelablerade och högtskuldsatta lantbrukare och betonar angelägenheten av att en särskild översynsnarast görs av dessa jordbrukares situalion. LRF vill framhålla att den främsla Prop.1984/85:166 112 åtgärden för att stärka bl. a. de nyetablerades situationär att generelll sett förbättra lönsamheten i jordbrukel, [Det] bör prövas att ge dem som planerar att startaföretag möjlighet att under i förväg avsätta obeskattade medel på någon form av elableringskonlo.--- Etableringsstödeis nuvarande omfallning kan accepteras menandra vägar måsle sökas för alt ytterligare utjämna kapitalkostnaderna övertiden. LRF vill i della sammanhang erinra om den form av ""slaristöd""som Norrlandskommillén föreslagil som ell nyll inslag i ralionaliseringspolili-keni norta . Även räntestödet, som är under avveckling, finansierasmed kollektiva medel. LRF förutsätter atl delta slöd avvecklas enligtföreliggande plan, LRF kan också acceptera att lån med uppskjuten ränlaavvecklas. Samhällel bör aktivt medverka till en utbyggnad av avbytarverksamhetensom ger animalieproducenterna bällre möjligheter lill ledighet, som någol sänär kan jämföras med andra yrkesgruppers semester. Del skulle medföraell belydande sysselsätiningstillskoll på landsbygden. LRF vill erinra om all ibåde och har samhället tagit på sig ett betydligt störte ansvarför detla område. 8.68 : Förbundet instämmeri kom mitténs synpunkter-- men vill särskilt framhålla atl det centrala är etl bältre standardmått för lantbrukare så atl jämförelse medandra grupper blir meningsfulla. Risken för en överkompensering åtlantbrukarna, även vid jämförelse med småföretagargrupper, måsle beaklas. 8.79 : Ett skäl lillsvårigheterna alt göra slandardjämförelser mellan bönder och löntagare är dålig statistik. Den brislen bör vara möjlig all komma till rätta med. Svårare är det atl göra något åt förhållandet att jämförelser mellan jordbrukare och företaga re å enda sidan och anslällda å den andra lätt snedvrids. Företagarna har genom juslering av lager och avskrivningar möjlighel atl påverka resultatet mellan de olika åren, vilket är en påtaglig skillnad i beskattning av jordbru kare/företagare och löntagare. Löntagarnas arbetsinkomster beskattas ge nomgående hårdare.-- LMK pekar på den svåra situalion som vissa nyelableradeoch högl skuldsatta jordbrukare befinner sig i. Kommiltén föreslår atl det bör prö vas om möjlighelerna till finansiell rekonstruktion av sådana företag kan förbättras ytterligare.-- TCO lillslyrker förslagel alt en särskild över syn av de utsatta jordbrukens situalion görs. Vid en sådan översyn borde man pröva möjligheterna atlgöra det nuvarande ulpräglade generella stödel någol mer selektivt och inriktatpå Prop.1984/85:166 113 de jordbruksföretag som är i störsl behov av stöd. Med ensådan förändrad inrikining av slödet borde del vara möjligt att åstadkomma en någolmer dämpad prisutveckling på livsmedel utan att sätta produktiva, men finansielltsvaga förelag i svårigheier, 8.80 : Eflersomträdgårdsnäringen, mer än någon annan yrkesgrupp, är beroende av hurjordbrukspolitiken utformas, är det också vikligt att man blir delaktig avsamma förmåner. Delta gäller såväl företagsstöd i form av lån och bidrag somsociala stödformer. De former av slöd lill avbyiarverksamhel,socialförsäkringar och förelagshälsovård som finansieras inomjordbruksregleringen, borde för trädgårdsnäringens utövare bekoslas avstatsmedel. Bundenheten är också i många trädgårdsförelag att jämföra medmjölkproduktion. Motivet för atl dessa åtgärder också bör gälla trädgårdsnäringensutövare, är att jordbruksregleringarna höjer kostnadsnivån även förträdgårdsnäringens förnödenheter utan att producentpriserna, som ärkonkurrensberoende, höjs på motsvarande sätl. 9 Industri- och handelsleden i livsmedelskedjan 9.1 Inriklningen av utredningsarbetet 9.1.24 : RRV konstaterar att LMK i singenomgång av de senare leden i livsmedelskedjan inle lyckats integrera detlamaterial med det betydligt mer omfatlande materialet om primärproduktionsledel.Enligt RRVs uppfallning var utredningens möjligheter att göra detta små pågrund av den korla utredningslid som kommittén haft lill förfogande. 9.1.37 i län: Kommiltén bordei störte utsträckning behandlat förädlings-, distributions- och handelsledensbetydelse för konsumentpriserna. Konkurtensbegränsningar i alla dessa led börägnas större uppmärksamhet. 9.1.53 : Vi finner alt livsmedelskommii ién har ingående analyseral och diskuterat jordbruket och dess del i livs medelskronan. -- När det gäller övriga led i livsmedelskedjan, så är del endast de bondekooperativa företagen som blivit meraingående granskade, medan övrig livsmedelsindustri behandlats mera summariskt detaljhandelsledet allra minst. Det beror säkerligen pä den tidspress somkommittén arbetat under. 9.1.58 : Del hade funnitsmycket sloranledning för LMK alt verkligen undersöka, om det inte går att göra någonlingåt de stora andelar av livsmedelspriserna som förädling, dislri-8 1984/85. Prop.1984/85:166 114 bution och handel belastar dessa priser med i stället föratt koncentrera sig på jordbrukels ringa andel, 9.1.64 : LMK har emellertid intetagit fram något egentligt nyll material på [effekiiviietsområdei] ellerfördjupat analysen av befinllig statistik. Förbundet hade med hänsyn lilldirektivens formuleringar förväntat atl kommillén skulle tränga djupare in idessa frågor än vad som blivit fallel. En svårighei är all bedöma vilken effekliviielsutvecklingsom kan anses som rimlig för livsmedelskedjan som helhet och för de olikaleden. LMK pekar därvid på möjligheten lill internationella jämförelser. LRFbeklagar alt kommittén inle gjort några allvarliga försök till sådanajämförelser. Bristerna kan till stor del förklaras av den korta tid somstått lill utredar nas förfogande. Uppenbart är också att analyserna av i vart fall handeln försvårats av brislen på ändamålsenliga dala. Enligt LRFs uppfattning har kommillén inle heller ägnaltillräcklig uppmärksamhet åt hur kostnadsförändringen i det jordbruksprisregleradeledet förs vidare i efterföljande led fram lill konsumenien. 9.2.8 : NO kan instämma i LMKs slutsals atl både livsmedelsindustrin och -handeln trotsvissa brister i slort fungerar bra. De brisler som enligt NO i första hand föreligger samman hänger med frågan om koslnadsövervältring mellan olika verksamhets grenar i förädlingsindustrin- . 9.2.57 : Med anledning av delstora antalet outredda problem och avsaknaden av relevant statistiskt malerial,finner förbundet det tveksamt att man, som kommittén gör, dra slulsalsen altlivsmedelshandeln i stort fungerar väl. 9.2.62 i : Med anledning av delstora anlalel outredda problem och avsaknaden av relevant statistiskt material,finner LO det tveksamt att man, som kommittén gör, dra slutsatser att livsmedelshandelni stort fungerar väl. 9.2.68 : Förbundetsbild av effektivi tet, struktur och funklion inom livsmedelsindustri och handel är en annan än kommitléns.---- Prop.1984/85:166 115 9.3.42 i : Länsstyrelsennoterar med en viss förvåning atl kommittén inle behandlat de problem somibland uppkommer i samband med etableringar av s. k. stormarknader medlivsmedelsförsäljning. 1 de fall detta sker i områden där täckningsgradenredan är hög utsätts de mindre butikerna för stora påfrestningar. går isin lur ut över de konsumenter som inle har möjligheter alt förflytta sig över sloraavstånd. Därtill kommer givetvis problem ur sysselsättningssynpunkt. Särskilt i samband med butiksnedläggningar iglesbygdsområdena uppkommer kostnader för staten och kommunerna i form avfärdtjänst och hemsändningssiöd. par uppmärksammade fall i länet harvisat atl lagstiftningen inte alllid förfogar över tillräckliga instrument föratt hindra en ur allmän synpunkt inte önskvärd etablering. De olika myndigheter som är engagerade iplaneringsprocessen inom detta område är givetvis medvetna om problemet och detfinns en bred enighet all man här måsle hävda den allmänna nyttan före delenskilda Del finns anledning att framhålla detansvar som särskilt kommunerna måste la för att planeringsprincipernaskall få ell konkrel innehåll. 9.3.55 Glesbygdsdelegationen: Den slrukluromvandling somfortfarande pågår inom livsmedelsindustrin är enligt delegationen ett allvariigt hol mol förädlingsföretagen främst i norra . Det är myckel viktigt alt livs medelsindustrin har en betydande regional spridning och därför måste åtgärder övervägas från samhällels sida för atl inle koncenlrationsproces- sen skall fortsätta. som denna process tycks fortgå finns tecken somtyder på en motsatt utveckling. Förulsällningarna för atl driva verksamhet ismå enheter förbättras igen. De förhållanden som lalar för detla är främsl dennya lekniken, höjda fraklkoslnader och krav på ökad kvalitet på livsmedlen. Det är enligt delegationens mening främsl en uppgift förproducent- och konsumentkooperationen all finna former för en utveckling avsmåskalig decentraliserad livsmedelshantering. Det är emellerlid ändåanmärkningsvärt att utredningen inle uppmärksammat och än mindre analyseratdessa nya lendenser och möjligheter. 9.3.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Del ärnaturligtvis rik ligt att förelagskoncenlration i vid mening automatiskt medför vissa risker om den drivs för långt. En monopolisering av dagligvaruhandeln vore exempelvis hell otänkbar ur alla synvinklar. Å andra sidan kan en koncen tration också innebära stora fördelar inom en bransch, om den sker i balanserad och välmotiverad omfattning. Prop.1984/85:166 116 skett inom dagligvaruhandeln har sin grund i den starka effekliviseringsom ägt rum inom partihandeln . Inom delaljhandelsområ-detär slrukluren småföretagsdominerad, och på den enskilda sidan är parti- och deialjhandelsverksamheternaklart åtskilda, även om del förekommer funklionsorienlerad samverkan om olikaområden. Utvecklingen har medfört bl. a. utökade resurser för allaparter på marknaden atl vidmakthålla en intensiv konkurtens, liksom också altbetjäna hela den svenska marknaden med butiker och livsmedelsprodukter. Det är inlesäkert alt glesbygdshandeln skulle kunna beslå på del säll som sker, om delinte funnits rikstäckande partihandelsföretag som möjliggjort en effektiv glesbygdsdistribulion. De som är uttalat kritiska mot sirukturutvecklingen inomhandeln har oss veterligen - aldrig uttalat några konkreta önskemål om hurdet idealiska alternativet skulle se ut. 9.3.61----------------------------------------------------------------- : Kommillén framhåller den slora ägarkon centrationen inom livsmedelsindustrin och livsmedelshandeln och den ömsesidiga påverkan som ägt och äger rum mellanindustrin och handeln. KF vill erinra om all della i och för sig är naturligtmed hänsyn till all livsmedelsindustrin huvudsakligen är enhemmamarknadsindustri och atl den svenska marknaden är liten och geografisklutspridd.- KF tillstyrker kommitténs förslag all man gör en översynav olika länkbara konsumenlekonomiska följder av en långlgående koncentration och ut veckling av stordrift inom livsmedelsområdet - inte minsl i samband med en utvärdering av--- kvalilelsrisker------ . 9.3.62 i : LO tillstyrkerkommitténs förslag atl man gör en översyn av olika länkbara konsumenlekonomiska följder av en långtgående koncentration och ulveckling av stordrift inom livsmedelsom rådet. 9.3.64 : LRF vill i likhet medkommittén fram hålla den växelverkan som finns mellan koncenlrationslendenserna inom industrin resp handeln. Enligt förbundels uppfattning är en samverkan mellan kooperativa föreningar på olika nivåer nödvändig för atl säkerställa rimliga avsäilningsvillkor för producenlerna. De enskilda jordbrukarna kan var för sig inte hävda sig mot de fåtaliga, specialiserade och ekono miskt starka uppköparna.- Kooperativ samverkan ökar också förul sällningarna för kostnadsbesparande effeklivisering och produktutveck ling, vilkel gagnar såväl producent som konsument. Detta är grunden för lanlbrukskooperationens uppbyggnad och expansion. Utvecklingen inom livsmedelskedjans övriga led gör atl behovet av samverkan snarare ökar än minskar. Prop.1984/85:166 117 Situationen är delvis likartad för mindre och lokaltarbetande förädlingsföretag och kan säkert förklara en slor del av denkoncentration som sker inom den privata livsmedelsindustrin. 9.3.68 : Förenklat ser LMKinget problem i koncentrationen inom handelsledel eftersom man menar att en fungerande konkurtens föreligger. Med Livs synsätt kan detta starkt ifrå gasättas. --- Grossistledet är det hårdast koncentrerade ledet i hela Därigenom har del etl makiövertag i helasystemel. Butikernas självsländighel undergrävs. De blir för kapital,marknadsföring, service och leveranser alltmer beroende av en enda grossist.Livsmedelsindustrin håller på atl hamna i en underleveraniörssituation tillgrossisterna. Denna sänker lönsamheten och hämmar industrins utvecklingsförmåga, 1 detta perspekliv måsle koncentrationen inomlivsmedelsindustrin, främst lill lantbrukskooperalionen, ses. Koncentrationen iindustriledet är en följd av maktkamp med grossisterna där industrin verkarförlora alltmer. 9.3.79--------------------------------------------------------------------- : Det finns enligt TCOs mening två dominerande problem förknippade med livsmedelsindustrins nuvaran de struktur. Del ena är ägarkoncentrationen, främst men dock inte enbart lanlbrukskooperationens fullsländiga dominans av vissa branscher. Det andra problemet är den långt gående koncentrationen avproduk tionen lill elt fåtal enheler. Denna koncentration är delvis ell ullryck för slrävan att uppnå teknisk rationalitet men det kan inle uteslutas all den ibland mera varil en effekl av ägarkoncenlrationen än av effektiviietsöver- väganden. Åven om LMK pekar på de risker som är förknippade med denökande koncentrationen tar utredningen förvånansvärt lätt på konsekvenserna aven sådan. Enligt TCOs uppfallning kan delta bero på atl LMKs analys inle gårtillräckligt djupt in i problemställningarna. Kommittén har t.ex. endast kortfattat berört grossistblockensroll i livsmedelskedjan. TCO menar atl dessa i mycket hög grad styr livsmedelsindustrin,med klara negativa effekter på bl, a. produkternas kvalitet och prissättning. Idetta avseende har LMK inte levt upp till direktiven, 9.3.80------------------------------------------ : inom trädgårdsnäringen ----- skall även små lokala leveranser lill lagerceniraler"'redovisas"" genom de stora kedjornas grossistförelag. På grund av destora volymer som erfordras vid försäljning lill dessa kommer därför slorainhemska förelag eller importörer alt få en fördel även för produkter som pågrund av närproduktion borde favoriseras. Detla förhållande förstärksytterligare genom all de slörre företagen liksom importörerna har väsenlligtstörte möjligheter till marknadsföring än små och lokala leveranlörer. Prop.1984/85:166 118 9.4.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Delsaknar enligt vår mening värde atl analysera utvecklingen inom en servicenäringmed tillämpning av samma synsätt som på produktion och tillverkning. Utbudet av butiker, varor och ijänsler styrs avkonsumenternas - hela liden - föränderliga behov. Avgörande för detaljhandelns"effektivitet'" är dess anpassningsförmåga till konsumenternas krav på exempelvis när het, öppethållande, service etc. Inom deialjhandelsområdet kan vi konstatera att delalternativa butiks- utbudet aldrig varit så stort som , Gårdagens butiker var mycket mer likartade i storlek och profil, och priskonkurtensenavsevärt svagare, 9.4.61 Kooperativa förbundel: KF instämmer i LMKs slutsatsatt den svenska livsmedelsindustrin har ett stort utbud avprodukter med i huvudsak god kvalitet och all produktutvecklingen är akliv, KFhar i olika sammanhang kunnal konstatera alt den svenska livsmedelsindustrinoch livsmedelshandeln vid en jämförelse med andra i-länder får anses varasynnerligen effekiiv, 9.4.64 : LRF vill betona all delär både ett konsument- och ell producenlintresse atl effektiviteten är hög äveni ledet efter jordbruksregleringen. 9.5 Sambanden mellan jordbrukspolitiken och förhållandenainom industri- och handelsleden samt lantbrukskooperationens ställning 9.5.9 Statens pris- och kartellnämnd: SPK delar kommitténsmening all del är väsentligt att lantbrukskooperationen inte utnyttjar sin dominerande slällning i vissa branscher lill att påverka konkurtensen inom andra områ den på ett otillbörligt sätt- . 9.5.61 : KF får underslrykaalt del är önskvärt alt jordbrukspolitiken ulformas med hänsyn lill delömsesidiga sambandet mellan denna och förhållandena inom förädlings- ochdistributionsleden. 9.5.62 i Sverige:Enligt kommitténs mening är det väsentligt all lantbrukskooperalionen inleutnyttjar sin dominerande slällning i vissa branscher till all påverka konkurtenseninom andra områden på ett otillböriigt säll. LO inslämmer naturligtvis i della------ . 9.5.64 : Renl allmänl synes LMKha en klart positiv inställning till lantbrukskooperationen såväl vad gällerdess grundläggande syfte och principer som vad den uirättal för del svenska jordbru- 1984/85:166 119 ket och livsmedelssystemel i övrigl. Förbundet saknar docken samlad redovisning och värdering av dessa förhållanden. konkurtenslagsliflningen inle får hindra lantbrukskooperalionenall verka i enlighetmed sina grundsatser och förutsättningar. LRF vill starkt betona atl jämställdhet ännu inle rådermellan kooperali va föreningar och aktiebolag vad gäller statlig stimulans för uppbyggnad av riskkapital. En förbättring av betydelse skulle härvid kunna ske om koo perationsutredningens förslag genomförs, 9.5.80 : Utredningen pekarpå all jordbruksregleringen och dess ulformning kan ha bidragit lill den slarkakoncentrationen och minskat konkurtenstryck, Samma och om möjligl slarkarekoncentration har också skett inom områden som inle varit reglerade, t, ex.läskedrycks- och öltillverkning och frukt- och grönsaksindustrin. 9.6.9 Slatens pris- och kartellnämnd: SPK anser alldel är mycket väsentligt att det finns så slort ulrymme som möjligl förfungerande konkurtens på livsmedelsområdet och att jordbruksprisregleringen iminsta möjliga utsträckning inskränker detta utrymme. SPK anser att dessa förkonsumenterna och företagen på dessa marknader så viktiga frågor borde fåstörte ulrymme i en samlad livsmedelspolitik än vad kommitténs förslag innebär.Med hänsyn till bl.a. den korta utredningstiden är det dock förklarligt att kommilténlagl tonvikten påjordbruksledel. ------- en väl fungerande konkurtens bör eftersträvas inomlivsmedels kedjans industri- och handelsled. Samhälleliga ålgärder som påverkar des sa led bör därför anpassas så alt de inle mer än nödvändigl försämrar konkurtensens funktionsförmåga. SPK vill------ framhålla att det varil en fördel om LMKhade preciserat vilka ålgärder som bör vidias för atl befrämja den önskadeutvecklingen på dessa områden. 9.6.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KDinstämmer i alt en väl fungerande konkurtens bör eftersträvas inomlivsmedelskedjan. Det bör liksom ankomma på de konkurtensvårdandemyndigheterna, NO och SPK, att bevaka detla och vidla de åtgärder som kanrymmas inom gällande konkurtenslagstiftning. 9.6.38 i : LMK- betonar----- atten väl fungerande konkurtens är en förutsättning för effektivitet.Läns styrelsen inslämmer i kommitténs synpunter i delta avseende och vill poängtera vikten av att även samhälleliga åtgärder som på olika säll påverkar livsmedelskedjans induslri- och handelsled i slörsla möjliga utsträckning vidtas på ell konkurrensneutralt sätl. Prop.1984/85:166 120 9.6,57 : förbundet menar altkommuner nas ansvar för en väl fungerande varuförsörjning och konkurrens bör stärkas. Vi menar atl obligaloriska varuförsörjningsplaner som fastställer slrukluren på varuhandeln skulle vara posilivt för både konsumenlerna och handeln. 9.6,61 Kooperativa förbundel: KF tillstyrker LMKs förslagall inom industribranscher med begränsad konkurtens bör en särskild bevakningkunna ske från samhällels sida. 9.6.64 : En- viklig konkurtensfrågaär slatliga och kommunala bidrag till industrietableringar. Sysselsällnings-ochregionalpolitiskl motiverat stöd lill enskilda företag får läll snedvridande effekleroch bör så långt som möjligt undvikas. 9.6.76 : Kommiltén anser allen väl funge rande konkurtens bör eftersträvas inom livsmedelskedjans induslri- och handelsled. Samhälleliga ålgärder som påverkar dessa led bör därför av passas så att de inte mer än nödvändigt försämrar konkurtensens funk tionsförmåga. Förbundel instämmer i detta uttalande. 9.7.57 : Förbundet----------- anser delvara ytterst betänkligt atl i samband med införandel avdatoriserade kassaier-minaler slopa prismärkningen på enskilda varor inomdagligvaruhandeln. 9.8 Behov av förbättrat statistiskt material samtfortsatt utredning och forskning 9.8.13 Lantbruksstyrelsen: Mol bakgrund avalt en ökande andel av konsumenternas lolala koslnader för livsmedel härrörfrån förädlings- och handelsleden vill lanlbruksstyrelsen understryka viktenav att produktiviteten inom dessa led av livsmedelskedjan i fortsättningenfortlöpande analyseras. 9.8.14 : En fortsaltundersökning av livsmedelsindustrin och -handeln finner livsmedelsverket önskvärd.---------------------------------- Bl.a. gäller della urvalsmöjlighelerna och varornas kvalilettill följd av de långa distributionsvägarna. En annan intressant fråga är hur de storska hga grossistföretagen förhåller sig till mer småskaliga svenska produk tionsgrenar såsom trädgårdsnäring saml fisk- och musselodling. Även be- redskapsaspekter kan tas in. Prop.1984/85:166 121 Det finns flera exempel på livsmedel som legotillverkas vilkelgör all en eller elt fåtal producenter svarar för praktiskt tagel allproduktion. Sådan "dold"' koncentration bör naluriigtvis också omfatlasav undersökningen. 9.8.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation:Utredningen om industri- och handelsleden har försvårats av brislen på dala. KDinstämmer med LMK atl det är angeläget att det statistiska underlaget förbällrasoch att forskning rörande dessa led prioriteras. Det bör kunna få ankomma på SCBoch SPK atl tillsammans med handel och industri lägga fram en plan för arbetetmed de mest angelägna uppgiflerna. 9.8.26 : SLU stödjer denuppfattning som - --- LMK anför alt det är nödvändigt all i framliden ägna forskningsfrå gorna inom leden efter råvaruproduktionen ökat inlresse. Dataunderlag och analyser saknas för alt bl.