prop · G803193 · 1984-12-31 00:00:00 — Realisationsvinstbeskattningen av konvertibla skuldebrevbör enligl organisationens uppfattning styras av denna egenskap. föreliggande förslag till förändring avreavinstbeskattningen på konvertibla skuldebrev kan tyckas ge en god slrömlinjeformningav beskattningen i förhållande till aktier. Förslaget kan uppfattas positivtav dem som gör frekventa affärer på börsen, liksom av aktiva kapitalförvaltare,rådgivare och fondkommissionärer. har emellertid också ett stort antalmedlemmar, som i de konvertibla skuldebreven med deras annorlunda skatieformhar ett placeringsalternativ av tilltalande slag. Den längre bindningstidenuppvägs för dessa människor mer än väl av förmånen att inte bli beskattad . Tar man bort möjligheten lill skattefrihet vidförsäljningar , kan konvertiblerna enligt Aktiespararnas sätt attse antas förlora i intresse 1984/85:193 86 som placeringsform, dvs marknaden krymper ytterligare.Kombinationen av hög utdelning, som beskattas fullt ovanpå arbetsinkomster ochalltså lämnar mycket litet kvar, och en mindre förmånlig reavinslbeskattning färdenna effekt för privatpersoner. Ur; de emitterande förelagens synvinkel bör en förändringav beskattningsformen innebära att man blir nödsakad att betala högre ränta,vilket måste uppfattas som negativt för företagens intressenter. SHIO-Familjeföretagen anser vidare all ett genomförande avförslaget under alla omständigheter bör anstå lill dess regeringsrätten avgjortde aktuella förhandsbeskedsmålen. Organisationen framhåller att det inte kanuteslutas alt regeringsrättens besked medför att särskild lagstiftning intebehövs. Om regeringsrätten skulle fastslå de principer som angivits av riksskalteverketborde en lagreglering i sådant fall rikta in sig på den proportioneringsmelodsom i förhandsbeskeden medfört att utdelningsbeskaltning överhuvudtaget kommiti fråga. Även och industriförbundanser all någon lagstiftning inte bör ske i avvaktan på att de aktuellaförhandsbeskeden avgörs. Förslaget alt konvertibla skuldebrev, såvitt avser reavinslbeskaltning-en,skall jämställas med aktier är, vilket kommittén också framhåller, endast endellösning i syfte att undvika en oklarhet som råder. Detkonvertibla skuldebrevet torde alltså i andra sammanhang -l ex i fråga omförmögenhetsbeskattning och beskattning vid utdelning och utskifining iaktiebolag - böra behandlas inte som aktier ulan liksom tidigare enligt deregler som gäller för vanliga skuldebrev. Detta är enligt organisationernasmening olyckligt. Flera andra oklarheter råder vad gäller den skattemässigabehandlingen av konvertibla skuldebrev. En fråga avser förluster som kan uppkommavid beialningsinställelse eller konkurs. En annan fråga gäller konvertiblaskuldebrev i fastighetsförvaltande bolag, där aktierna för ägarna utgöromsättningstillgångar. Skall i sådant fall även konvertiblerna behandlas somomsättningstillgångar? En ytleriigare fråga gäller konvertiblernas skattemässigabehandling i del framlagda förslaget om vinstdelningsskatt. Även om det finns anledning att skapa klarhet också i bl anyssnämnda frågor, anser organisationerna att den av kommittén gjorda avgränsningenav problemet med hänsyn till omständigheterna är lämpligt vald som grund försnara lagstiftningsåtgärder. Organisationerna vill dock framhålla att frågan huruvidalagstiftning nu bör ske ännu bör hållas öppen. Som redan nämnts föranleds kommitténsförslag av ett par förhandsbesked från riksskatteverkeis rältsnämnd. Beskedenhar lett till, vilket också kommittén påpekar, alt företagen avslår från attemittera konverteringslån. Om regeringsrätten efter prövning avförhandsbeskeden skulle besluta att inte undanröja desamma, är det enligtorganisationernas mening angeläget att kommitténs förslag genomförs omgående.Skulle å andra sidan regeringsrätten besluta att undanröja förhandsbeskeden,saknas motiv för att nu genomföra kommitténs förslag. Lagstiftningen bör då istället inriktas på den mer övergripande anpassning i fråga om beskattning avobligationer och optionsrätter som kommittén avser alt fortsätta sitt arbetemed. 1984/85:193 87 framhåller motsatt uppfattning och anför: delar uppfattningen alt det är mycket väsentligt attenkla regler tillskapas för beskattningsfrågor vid konvertibla skuldebrev. Somfinansieringsform får sådana skuldebrev anses som mycket betydelsefulla. EnliglTOR: s mening finns därför anledning att - oavsett vad regeringsrätten kommertill för ställningstagande i de underställda frågorna - kapitalvinst-kommitténsförslag blir föremål för lagstiftning. , ochSveriges föreningsbankers förbund beklagar att förslaget inte omfattar även opiionslån. Det föreliggande lagförslaget omfattar blott renakonvertibla skuldebrev. Emellertid utges också konvertibler med därtill knutnaoptionsrätter samt rena optionslån. Rättsläget för sädana lån är också detoklart, vilket bl a visat sig i att flera lån dragits tillbaka. Det ärbeklagligt alt förslaget inte kunnat omfatta alla de aktuellafinansieringsformerna. Frågan är om det inte hade varil bättre att vänta medatt lämna ett förslag till dess hela frågan hade kunnat behandlas. Ansågs sakeninte kunna vänta, borde någon form av tillfällig lösning ha kunnat införas. RSV lar upp frågan om vilka konvertibla skuldebrev som böromfattas av en lagstiftning och anför: De konvertibla skuldebreven har blivit föremål för civilräiisligreglering i aktiebolagslagen, I och för sig torde hinder dock inte föreliggaatt utforma de konvertibla skuldebreven så att de kan konverteras även motannat än aktier, t ex. andelar i handelsbolag. Emellertid avser kommitténs förslag uppenbarligen endastkonvertibla skuldebrev, som kan konverteras mot aktier. För tydlighetens skulloch för undvikande av ej förutsedda effekter, anser RSV därför att det i 35 § 3mom kommunalskatlelagen (KL) uttryckligen bör anges att med konvertiblaskuldebrev avses skuldebrev enligt 5 kap 1 § aktiebolagslagen. Vidare anser RSV att konvertibla skuldebrev som utges avsådana bostadsaktiebolag som avses i 24 8 3 mom KL uttryckligen bör undantas i35 §3 mom KL. kan utformas så att konverteringssyftetskjuts i bakgrunden sä alt de därigenom mer liknar obligationer. Utges de tillunderpris utlöser de enligl nuvarande regler utdelningsbeskattning. Genom de föreslagnareglerna utlöses beskattning först vid försäljning enligt realisationsvinstreglerna.RSV vill peka på att det härigenom kan uppslå opåkallad skattelättnad. Prop.1984/85:193 88 Av förenklingsskäl föreslår kommittén attanskaffningskostnaden för ett skuldebrev som tecknats av en aktieägare med stödav företrädesrätt på grund av tidigare aktieinnehav skall anses motsvara endastden likvid som erlagis vid emissionen. Detta innebär att avsteg från nuvaranderegler som gäller vid nyemission av aktier, vilka innebär all även en del avden ursprungliga aktiens förvärvspris skall inräknas i anskaffningskostnadenför den nylecknade aktien. Med hänsyn till kravet på enkelhet i reglerna ärkommitténs förslag på denna punkt befogat. Vidare föreslår kommittén alt anskaffningskostnader förkonvertibla skuldebrev - i förekommande fall sådant skuldebrev jämte opiionsbevis-skall i det fall den förvärvats med stöd av företrädesrätt pä grund avaktieinnehav anses motsvara vad som erlagts vid emissionen. Enligl : smening talar eftersträvad enkelhet för en sådan lösning. En svårighet är förknippad med reavinstberäkningen, främsti fråga om den s k genomsnittsberäkningen beträffande äldre aktier.Beräkningarna blir inte sällan ytterst komplicerade om ett flertal köp ochförsäljningar har skett eller om emissioner har förekommit. Dessa svårigheterblir sannolikt inte mindre om hänsyn dessutom skall tas till köp ochförsäljningar av konvertibla obligationer. Svårigheterna uppkommer framför alltom den skatiskyldige både har sålt och konverterat skuldebrev av samma slag.Skall i sådant fall vid beräkningen av ingångsvärdet pä de aktier som erhållitsgenom konverteringen även beaktas att en del av anskaffningsvärdet kan hakonsumerats vid en tidigare försäljning av konvertibler? Denna situationinträffar om schablonregeln (försäljningssumman) används vid reavinslbeskattningenav konvertiblerna. Det finns därför ett starkt intresse av alt reavinstreglernases över och utformas på sådant sätt att beräkningarna inte blir onödigtbetungande. Ett flertal remissinstanser har yttrat sig beträffandeförslaget att upplupen ränta på ett konvertibelt skuldebrev skall ingå som endel av realisationsvinsten. , allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelse,länsstyrelserna i , samt ,föreningsbankers förbund och tillstyrker förslaget. Prop.1984/85:193 89 Hovrätten har från civilrätlsliga och lagtekniskasynpunkter inte funnit anledning till erinran mot förslaget. Förslaget rörandebeskattning av upplupen ränta ä konvertibelt skuldebrev aktualiseraremellertid, om det genomföres, frågan om 19 och 20 §§ köplagen bör ändras säatt de bringas i överensstämmelse med vad som då kan antas bli handelsbruk.Detta torde fä övervägas i del arbete som bedrivs i meden ny köplag. Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse anför: I fråga om behandlingen av räntan på konvertiblaskuldebrev ansluter fondstyrelsen sig till kommillémajoriteten. Med hänsyn tillönskemålet om likformighet med aktier anser fondstyrelsen alltså att upplupenränta frän senaste ränteutbetalning bör ingå som en del avrealisationsvinstbeskattningen medan ränta i övrigt beskattas som inkomst avkapital. När det gäller upplupen ränta vid överlåtelse avskuldebrev kan diskuteras om räntan skall beskallas som löpande inkomst ellersom en del av köpeskillingen. Kommittén föreslår det senare alternativet,framför allt för att fä överensstämmelse med aktievinstreglerna ("upplupenutdelning'"). kan i princip ansluta sig till dennabedömning, men befarar att regeln kan välla problem vid tillämpningen, t exgenom att köpare av skuldebrev yrkar avdrag på en gång för räntan. Om förslagetgenomförs bör det enligt mening föreskrivas att det skall framgåav avråkningsnolan att räntan endast får beaktas vid beräkning av realisationsvinst. Civilrättsliga skäl kan visserligen anföras för enannorlunda behandling av upplupna räntor men ur enkelhetssynpunkt är förslagetalt föredra. föreningsbankers förbund anför: I och för sig kan det tyckas felaktigt att upplupen räntaskall behandlas som en del av köpeskillingen vid överiälelse men inte heller idenna del vill SFF motsätta sig kommitténs förslag. Den skattskyldige har jusom regel möjlighet alt själv avgöra om ersättning för ränta skatlemässigtskall behandlas som ränta eller som realisationsvinst genom sin möjlighet attvälja överiåielsetidpunkt. i , LO och TCO avstyrkerförslaget. Följande skäl talar mot att upplupen ränta skall ingå i realisalionsvinstberäkningen. Prop.1984/85:193 90 Köplagensbestämmelser ålägger köparen av ett konvertibelt skuldebrev alt särskiltbetala upplupen ränta utöver vad han erlågger för skuldebrevet. Att i principtillämpa aktievinstreglerna pä konvertibla skuldebrev innebär inte att någotregelsystem behöver ändras. Enhetliga regler för realisationsvinstbeskattningav likartad egendom innebär i stället en förenkling och är dessutom urrättvisesynpunkt tilltalande. Att realisations-vinstbeskatta upplupen räntainnebär emellertid avsteg från principen att ränta som inte härleds till vissverksamhet skall beskattas under inkomstslaget kapital. Räntan skulle dessutombeskattas olika beroende på om den erhålls i samband med försäljning avskuldebrevet eller annars. En sådan regel skulle enligl meningkomplicera tillämpningen av skai-tebestämmelserna. Möjligheter öppnas till inte önskvärda skaiteplaneringsåtgärder. Även om i beskattningshänseende största möjliga likformighet mellan konvertibla skuldebrev och aktier bör eftersträvas, anserlänsstyrelsen, pä grund av det ovan anförda, att övervägande skäl förnärvarande lalar mot att ersättning för upplupen ränta skall ingå irealisationsvinstberäkningen. Den föreslagna skallebehandlingen avviker frän denvedertagna beskattningen av ränteinkomster vilket ger oacceptabla möjligheteratt omvandla högbeskatlade inkomster till lågbeskailade kapitalvinster. Oaktat strävandena att jämställa behandlingen avkonvertibla skuldebrev med aktier så menar TCO alt man inte kan behandla denränta som det del faklo är fråga om för de konvertibla skuldebreven på annatsätt och därtill gynnsammare än övriga räntor. Att del av den eventuella värdestegringsom en aktie uppvisar kan vara beroende av att en utdelning är förestående somockså rätteligen borde beskattas som inkomst av kapital innebär ändå inte attfull jämförbarhet råder med förhållanden för de konvertibla skuldebreven. Denfrämsta skillnaden är all skuldebrevets avkastning är på förhand bestämd ochdärmed klart avskiljbar från värde-papprels eventuella prisstegring. Dettaförhållande gäller inte för aktier. Förslaget om särskild övergångsbestämmelse för dekonvertibla skuldebrev som vid ikraftträdandet innehafts eller merhar fått ett blandat mottagande. , industrijörbund, och föreningsbankers förbund förordar en utvidgadövergångsbestämmelse. Prop.1984/85:193 91 Av förslaget till övergångbestämmelser framgår attanskaffningsvärdet för konvertibler som vid utgången av är 1983 innehafts i femår eller mer alternativt får bestämmas efter det skattepliktiga förmögenhetsvärdelvid taxering. I fråga om konvertibler som inte är börsnoterade uppkommerfrågan om vilket värde som skall ligga lill grund för bestämmande avingångsvärdet. Varken av förslaget eller av gällande lagstiftning i övrigtframgår hur sådana konvertibler skall värderas. Kommittén synes emellertid isitt förslag ha utgått från att konvertibler skall tas upp till marknadsvärdet.En sådan övergångsregel medför emellertid stora praktiska värderingsproblem.Enligt organisationernas mening bör därför övergångsregeln utformas så att för konvertiblersom vid utgången av har innehafts fem är eller längre skall äldreregler tillämpas. Om konvertiblerna byts ut mot aktier bör de inbytta aktiernasingångsvärde beräknas med ledning av konvertiblernas beräknade marknadsvärdevid utgången av . aktiesparares rik.sförbiind anför: har många mindre innehavare av konvertiblervänt sig lill Aktiespararna angående de försämrade villkor, som kan komma attgälla för skuldebrev som innehavis men inte eller som eller med avsikten att behållas över femårsgränsen. Sådana skuldebrev har utgivits av företagen och köpts vidutgivningen eller i öppna marknaden under vissa i lag fastställdaförutsättningar. Det är inte rimligt all en rältstal som retroaktivtskall förändra förutsättningarna. Därför behövs övergångsbestämmelser, om detär så att kapitalvinstkommitténs förslag genomförs. Aktiespararna anser därför alt bestämmelsen på sidan 35 iutredningens förslag ändras lill ""Har en skaltskyldig vid utgångenav innehaft ett konvertibelt skuldebrev i fyra (fem enligl förslaget)år eller mer får han - i stället för det vederlag som erlagis vid förvärvet avskuldebrevet - vid beräkning av realisationsvinst eller realisationsförlust somanskaffningskostnad uppta det värde lill vilket skuldebrevet skolat upptas iallmän självdeklaration för fysisk person per ,"' Dessutom anser .Aktiespararna att, omkapitalvinstkommitténs förslag genomförs, skall för konvertibla skuldebrev sominköpts fram lill dess ny lagstiftning införs, innehavarna hamöjlighet all tillämpa gällande beskattningsregler. föreningsbankers förbund anför: Endast på ett par punkter vill SFF föreslå en annanlösning. I övergångsreglerna föreskrivs alt skaltskyldig, som vid utgången avår 1983 innehaft ett konvertibelt skuldebrev , får somanskaffningskostnad uppta del värde till vilket skuldebrev skolat upptas iallmän självdeklara-fion per . SFF menar att denna regelbör utvidgas fill alt gälla också den som av annat skäl kunnat säljakonvertibelt skuldebrev utan att skattskyldighet för eventuell vinstförelegat. Skaltefrihet föreligger beträffande konvertibla skuldebrev, somförvärvats t ex genom gåva från annan än närstående eller genom arv. Prop.1984/85:193 92 i , som framför ett alternativtförslag till övergångsbestämmelse, anför: Föreslagna bestämmelser kan för ett obegränsat antal årframöver komplicera beräkningen av anskaffningskostnaden för ett konvertibeltskuldebrev. Kommitténs förslag att den värdestegring som kunnat realiserasskattefritt före ikraftträdandet skall undantagas från beskattning är också ijämförelse med tidigare övergångar till evig realisationsvinstbeskattninggeneröst. För den som inehaft skuldebrevet i fyra men mindre än blir detdock en omedelbar skatteskärpning. För att undvika tillämpningssvårigheler och dålänsstyrelsen, även om förslaget är tilltalande, inte finner det särskiltangelägel med så långtgående övergångsbestämmelser med hänsyn till denförhållandevis gynnsamma aktievinslbeskattningen, bör det enligt länsstyrelsensmening övervägas att tidsbegränsa tillämpningen av övergångsbestämmelserna tillförslagsvis . Bestämmelsen skulle därvid kunna utformas på så sätt attvinsten på skuldebrev som säljs från övergången och som vidövergången innehafts förslagsvis beskallas till och vinsten påsådana skuldebrev som vid övergången innhafts och som säljsinom ett är därefter beskattas till . Härigenom skulle skälig avvägningåstadkommas mellan kravet på enkla lillämpningsbeslämmelser och en lindring avde lillbakaverkande effekterna av den skärpta realisationsvinstbeskattningen. Länsstyrelserna i saml och avstyrker förslaget i denna del. Kommittén har vidare föreslagit en övergångsregel som tarsikte på sådana konvertibla skuldebrev, som vid ikraftträdandet innehafts i femår eller mer, och som därför enligt nuvarande regler kunnat avyttras skattefritt.Vid tidigare liknande ändringar av reavinstbeskattningen har övergångsreglerinte utfärdats. ifrågasätter därför behovet av den föreslagnaregeln, eftersom den medför praktiska olägenheter. Bl a blir det nödvändigt attför ha särskilda deklarationsvärden tillgängliga för delrelativt begränsade antalet fall som regeln kan bli tillämplig på. ifrågasätter om det är lämpligt eller ensönskvärt att införa särskilda övergångsbestämmelser. För icke börsnoteradekonvertibla skuldebrev kan utredningssvårigheter föreligga all vid enförsäljning långt efter anskaffningstidpunkten bestämma förmögenhetsvärdet vidutgången av . Börskurserna för konvertibla skuldebrev vid denna tidpunktmåste vidare hållas aktuella vid varje deklaralionstillfälle. Härtill kommerall efter det att förflutit sannolikt blir fråga om ett relativt fåtalskattskyldiga som kan tänkas komma att tillämpa övergångsreglerna ifråga. framhållit har dessutom evig realisationsvinstbeskattning införtstidigare för såväl aktier som fastigheter ulan några särskilda övergångsregler.Även förenklingsskäl talar för att några övergångsregler inte införs. Prop.1984/85:193 93 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi1984:24) Reavinst på optionslån Efter remiss har yttranden över förslagen i promemorianavgivits av riksskalteverket (RSV), , kammarrätterna i Stockholmoch , länsstyrelserna i , , ,, och samt , bankinspektionen,, allmänna pensionsfondens ijärde fondstyrelse, Stockholmsfondbörs, Akliefrämjandet, Föreningen auktoriserade revisorer (),i (LO), . , (), ,Svenska revisorssamfundet (SRS), , , hantverks- och industriorganisation -Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen), Näringslivets skattedelegalion.Taxeringsnämndsordförandenas riksförbund () och (). Näringslivets skattedelegation har avgelt sitt yttrande påuppdrag av . 1yttrandet har Post- och Kredilbanken. har endast yttrat sig över den delav promemorian som rör förmögenhetsbeskattningen. Svenska fondhandlareföreningenhar begränsat sitt yttrande till frågan om förslagets inverkan päriskkapitalmarknaden. Mol yttrande har en minoritet omfattandetre fullmäktigeledamöter reserverat sig. Kommitténs förslag har fåll ett i huvudsak gott mottagandeav remissinstanserna. Ingen av dem avstyrker förslaget helt. Den kritik somförekommer inriktas mestadels på detaljfrågor. Förslagen i promemorian tillstyrks helt eller lämnas utanerinran av , kammartälten i , länsstyrelserna i Kronobergsoch . bankinspektionen, riksgäldskontorel, allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelse, , , , , och . RSV ifrågasätter öm det är lämpligt att nu lagregleradetta delområde och anför: Prop.1984/85:193 94 Den svenska kapitalmarknaden har under senare årutvecklats pä ett sätt som få personer har förutsett och en skattelagstiftningpå området torde vara ofrånkomlig. De nya former som uppträtt på marknaden harfrån civilräiislig synpunkt visal sig vara av mycket sammansatt natur och dettorde vara för tidigt att ange vilka former utvecklingen under dennärmaste tiden kommer alt ta. Man kan dock utan vidare påstå att civilrättsligaregler lämnar utrymme för emissioner av vitt skilda innehåll och att det blirallt svårare att upprätthålla gränsdragningen mellan tillämpningen av reglernabeträffande inkomst av kapital respektive realisationsvinst, - Mot dennabakgrund är det viktigt att ett nytt lagförslag inte endast framstår såsomrikligt ulan även medför att reglerna blir möjliga att på ell lättillgängligt sätltillämpa inte endast för myndigheterna utan även för de skattskyldiga, vilkabör ges rimliga möjligheter att överblicka sin skattemässiga situation. Denstora allmänheten har svårigheter att se skillnaden mellan eninköpsrätt och en teckningsrätt till nyemission. De nya rätter som vuxit frampå kapitalmarknaden komplicerar bilden. För beskaitningsmyndigheternas delskulle ett genomförande av kommitténs förslag medföra ell avsevärt merarbete.Förutom att tjänstemän pä alla nivåer måste sätta sig in i problematiken frånsåväl civilräiislig som skatterättslig synpunkt framstår kontrollproblemen somom inte oöverstigliga sä i vart fall som ytterst svåra alt hantera. Redan i dagmedför gällande rättsläge i vissa hänseenden stor villrådighet på många hålloch kraven på myndigheternas information på framförallt kapitalbeskattningensområde ökar kraftigt. Del föreligger således ett starkt behov av enklare reglerän de kommittén föreslagit. - Kommitténs betänkande berör endast en del av dessuppdrag, varför den fortsatta översynen kan komma att ske från delvis andrautgångspunkter med delvis andra resultat som följd. Den komplexitet som numerakommit all känneteckna värdepappersmarknaden har medfört att ursprungligentämligen strikta gränser kommit att suddas ut och rättsläget har i många fallblivit osäkert. Det kan därför ifrågasättas om man vid införandet av nya realisationsvinslreglerinte borde ha en samlad syn på hela realisationsvinslbeskatiningen. Ett flertal remissinstanser framhåller dock behovet avlagstiftningsåtgärder. Vissa av dem kommenterar också förslaget urhelhetssynpunkt. Kammarrätten i anför: Kammarrätten delar kommitténs uppfattning om behovet avlagreglering beträffande realisationsvinstbeskattningen av optionslänen. Det nuföreliggande förslaget är i huvudsak konsekvent och redigt samt så enkelt somkan begäras med hänsyn till materians beskaffenhet. Kammarrätten i anför: Det är en allvarlig brist i vårt skattesystem att reglersaknas om den skattemässiga behandlingen av optionslån. Den behandling lånenfält i rättspraxis har lett till att denna finansieringsform kommit altanvändas enbart därför att den varit förmånlig ur skatlesynpunkt och intedärför att den varit motiverad från civilrättsliga utgångspunkter. Eftersombeskattningen så långt möjligt bör vara neutral i förhållande till olikafinansieringsformer är detta självfallet otillfredsställande. Prop.1984/85:193 95 förslag är grundat på att finansieringsformerna skallutnyttjas av bolagen i enlighet med de syften som ligger till grund för den civilrätlsligaregleringen av låneformen. Detta är en naturlig utgångspunkt. - Den genomgångkommittén gör av de olika delproblemen år såvitt kammarrätten har kunnat finnagrundlig. Kammartätien kan inte heller rikta några väsentliga invändningar molde framlagda förslagen. De är så klara och entydiga som man rimligtvis kanbegära i vårt invecklade skattesystem. i Stocholms län anför: