prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Utredningen pekar dessutom på attutvecklingen av ny teknik för småskalig kraftvärme skulle kunna leda till attdet blir ekonomiskt rimligt med kraftvärme även i mindre fjärrvärmesystem.Denna extra potenUal kan uppskattas till storleksordningen några TWh/år. Jagåterkommer strax (avsnitt 7.6) till utvecklingen av småskalig kraftvärme. Åandra sidan kan en krafUgare minskning av värmebehovet och en större avmattningav fjärrvärmeutbyggnaden än vad som fömtsetts i delutredningen leda tUl attmöjlighetema till utbyggnad av kraftvärmen bhr mindre. bedömer i sitt remissvar på EK 81 :s betänkande attproduktionskapaciteten i kraftvärmeverk kommer att vara ungefär framtill . Den väsentligaste förändringen är att några avde oljeeldade verken konverteras till eldning med fasta bränslen. Den mindrekapacitetssänkning som är förenad med konverte-ringama kompenseras av ett visstUllskott av nya anläggningar. Produktionskapaciteten kommer då att uppgå till6 å /år . Idetta sammanhang bör nämnas att och kraftföretagenf. n. gemensamt utreder potentialen för kraftvärmeverksut-byggnader i landet. Enligtmin bedömning kommer elproduktionen i industriella mottrycksanläggningar inteatt öka nämnvärt så länge nuvarande låga elpriser består. En produktion avstorleksordningen el kan därför förväntas under resten av1980-talet. Först på med höjda elpriser torde ombyggnad från olje-till fastbränsleeldning och nybyggnad av industriella mottrycksanläggningar bliaktuella. Jagser med tillfredsställelse på kraftindustrins initiativ till vidmakthållandeavtal.Det är väsentligt att befintliga mottrycksanläggningar bibehålls när så ärrimligt och att nya anläggningar tillkommer. har påregeringens uppdrag utrett utvecklingen av det industriella mottrycket och harställt samman resultatet i en rapport. Jag kommer senare i detta avsnitt attförorda ett fortsatt uppdrag till på detta område. Enligtmin mening är del angeläget att fjärrvärmenäten utnyttjas sä långt som detta ärrationellt på ekonomiska grunder för att säkra största möjliga värmeunderlagför mottrycksproduktion. Även möjligheterna att utnyttja mindre fjärrvärmenätför nya typer av småskalig kraftvärme bör därvid beaktas. Genomfastbränslelagen säkras att nya anläggningar inte blir oljeeldade. Deoljeeldade kraftvärmeverk som finns bör successivt byggas om tillfastbränsleeldning. Vadgäller kraftvärme är det vikUgt att alla möjligheter att användakraftvärmeanläggningar beaktas i den kommunala energiplane- 1984/85:120 152 ringenoch i de fall där så är rimligl ingå i planeringen för resp. fjärrvärmesystem.Jag betraktar en sådan planering som en naturlig följd av lagen om kommunalenergiplanering och som ett krav som bör uppfyllas med hänsyn till denna. Detär också viktigt att det för resp. Qärrvärmesystem på tidigast möjliga stadiumreserveras plats för kraftvärmeverket som sådant, för lager ochtransportanordningar för bränsle samt för el- och hetvatten-ledningar. Dettabör garanteras i kommunens fysiska planering (marköversikter ochdetaljplaner). Vid behov bör erforderlig mark lösas in eller på annat sättsäkerställas i detta syfte. Dämtöver bör förprojektering av tillkommandekraftvärmeverk initieras och genomföras på ett så Udigt sladium som möjligt.Detta aktualiserar alternativet kraftvärme och underlättar den kommunalabeslutsprocessen samt en tidig tillståndsprövning. Det är härvid en fördel omerforderlig prövning och tillståndsgivning förbereds och genomförs så atttillstånd kan föreligga redan något eller före planerad byggstart. Somjag har nämnt är det angeläget att alla möjligheter till utbyggnad avmottrycksproduktion tas till vara. Därför är det väsentligt att följa depotentiella mottrycksunderlagens utveckling. Jag avser därför att ge statensenergiverk i uppdrag att fortlöpande följa och till regeringen redovisa såväldet industriella motlryckets utveckling och potential som utvecklingen avkraftvärmeunderlagen i fjärtvärmesystemen. Närombyggnad eller nybyggnad av värmeproduktionsanläggningar planeras bör alltidmöjligheterna övervägas att utföra dessa med ångpannor som förberedelse tillkommande anslutning av mottrycksturbiner. Dessa överväganden bör redovisas isamband med ansökan resp. anmälan till statens energiverk enligtfastbränslelagen. När så är lämpligt bör förprojektering av anläggningen islutligt mottrycksutförande ske redan inför ansökan resp. anmälan. Jag vill isammanhanget erinra om att i den energipolitiska prövning av koleldadeanläggningar som för mindre än tillstyrktes av (prop.1983/84:158, NU 44, rskr 390, JoU 28, rskr 389) ingår som riktlinje att dekoleldade anläggningarna i största möjliga utsträckning bör planeras så att desenare kan kompletteras med anordningar för elproduktion. anmälaren bör före projekteringsarbetets igångsättning diskuterainriktning och omfattning med statens energiverk. Om finner detangeläget att förprojektering för mottryck genomförs bör slöd kunna utgå föratt täcka en del av merkostnaderna för denna. Föratt stimulera kommunerna att på tidigt stadium genomföra förprojekteringar avkraftvärmeanläggningar som avses tillkomma på bör gesmöjlighet att ge ekonomiskt bidrag för att täcka en del av kostnadema förförprojekteringen även i detta fall. Viktigt är därvid att berörda kommunerdiskuterar energipolitisk lämplighet och arbetets omfattning med energiverketinnan förprojekteringsarbetet igångsätts. 1den mån det är möjligt och lämpligt, bör de nya fastbränsleeldade 1984/85:120 153 värmeverksom byggs utmstas med ångpannor och i övrigl utformas så atl en senarekomplettering med mottrycksångturbiner är möjlig. Särskilt viktigt är det attanläggningar för avfallsförbränning förbereds för framtida elprodukiion pådetta sätt, eftersom dessa utnyttjas konlinueriigt över året och används föreannan värmeproduktion. För all öka incitamenten all genomföra ålgärder av dessatyper kan det i vissa fall vara lämpligt med en möjlighet till statligt stöd iform av bidrag. Detbör ankomma på regeringen alt besluta om den närmare utformningen av de stödsom syftar till alt bevara handlingsfriheten för en framtida utbyggnad av mottrycksproduklionensom jag här har förordal. Jag ålerkommer till frågan om medel härför underanslaget E22. Vissa åtgärder för omställning av energisystemet. Detsvenska vindkraftprogrammet inleddes som en del i det omfattande programför forskning inom energiområdet som då startade efter beslut av riksdagen.Efter ett skede av teoretiska studier och försök kom tyngdpunkten ivindkraftprogrammet att inriktas på utveckling av stora vindkraftaggregat, dvs.aggregat i storleksklassen flera MW. beställde dåvarande nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) två fullskaleprolotyper på totalentreprenad,den ena från (ansvaret för fortsatt vindkraftsverksamhetinom övertogs av Svenska Varv som sedermera övergick i ) med placering vidMaglarp i , den andra från (sedermera ) medplacering vid på södra . Syftet med att bygga prototyperna varbl.a. att få underlag för att kunna ulvärdera stora vindkraftverksdriftsegenskaper och stämma av dessa mot de teoretiska beräkningarna. Vindkraftverketi Maglarp anslöts elnätet . svarade föruppföljning av leveransen samt provning och utvärdering. Efter årslångprovdrifl överlämnades anläggningen av leverantören tillbeställaren, statens energiverk. Efter en period av talrika kortvarigadriftsavbrott i samband med intrimningen har verket gått med hög tillgänglighetoch utan väsentliga problem. har på uppdrag kört verkeli aulomalisk, obemannad drift. Energiproduktionen har vid alla vindhastigheterblivit större än den teoretiskt beräknade. hade 4 500driftsUmmar och 7 GWh energiproduktion uppnåtts. Vindkraftverketvid anslöts till elnätet . svaradeför leveransuppföljning och provdrift. Anläggningen togs över formellt avbeställaren, statens energiverk, som Prop.1984/85:120 154 därefterlämnade över driftansvaret vattenfallsverket. Efter några månaders driftdrabbades vindkraftverket av en växelskada som ledde till stillestånd under caett halvt år. har anläggningen gått i obemannad automatiskdrift med förhållandevis god tillgänglighet och utan störte tekniska problem.Fram till har driftstiden och den totalaenergiproduktionen 1,5 GWh uppnåtts. anser i sin rapport (1985:1) Vindkraft - Resultat och slutsatserfrån det svenska vindenergiprogrammet att erfarenheterna från driften av debåda vindkraftsprototyperna visar att det är möjligt att på ett tekniskttillfredsställande sätt bygga och driva stora vindkraftsaggregat. Verket drar avgjorda utvärderingar slutsatsen att anläggningarna generellt sett har utförtskorrekt i förhållande till verkliga laslsiluationer och leknisk miljö. De börsåledes enligt verkel kunna utgöra gmnd för fortsatt utveckling av aggregat. Parallelltmed utvärderingarna av prototyperna har , vattenfallsverket och debåda vindkrafttillverkande företagen i samråd med genomförtstudier inom s. k serieanpassningsprojekt av möjligheter och kostnader atttillverka vindkraftsaggregat i stora serier. Resultaten av dessa studier pekarpä atl det hundrade aggregatet i en serie skulle kunna få enenergiproduktionskostnad om /kWh på platser med landets bästavindförhållanden och /kWh på platser med näst bästa vindförhållanden.Till dessa kostnader bör vid ett störte antal aggregat läggas kostnader förförstärkningsåtgärder i kraftnäten samt för utreg-lering av vindkraftensvariationer. Dessa kostnader har av kraftindustrin beräknats till ca /kWhvid en elproduktion i vindkraftverk om ca motsvarandestorleksordningen 1 500 vindkraftsaggregat om ca 3 MW vardera. Vid störrevindkraftproduktion krävs mera omfattande åtgärder i kraftsystemet varförkostnaderna då stiger avsevärt. Vindkraftenskostnader synes därmed på kunna komma att nå ungefär samma nivå somde bedömda framtida kostnaderna för kolkondens med långt gåendeutsläppsrening. Det bör härvid betonas att dessa kostnader för kolkondensstarkt beror av koiprisets utveckling, vilket givetvis innebär en betydandeosäkerhet i en ekonomisk jämförelse som görs . Områdenmed de båda högsta vindenergiklasserna finns främst utefter , i Skånesamt på och . Den möjliga potentialen i dessa områden uppskattastill ca med hänsyn till bl.a. fysiska begränsningar i form av topografioch krav på minimiavstånd till bebyggelse. Om områden med starkabevarandeintressen undantas kan ca hälften av denna potential bedömasutnyttjningsbar. Enplacering av vindkraftverk på bottenfasta fundament till havs skulle ökavindkraftpotentialen avsevärt. Tänkbara havsområden upptar ".För en utbyggnad av /år vindkraft krävs . Havsba-serad vindkrafttilldrar sig ett betydande internationellt intresse och kan bli Prop.1984/85:120 155 aktuelli större skala sedan vindkraften på land har uppnått en tillfredsställandeteknisk mognad. Energikostnaderna vid havsbaserade aggregat bedöms enligt tvånyligen gjorda svenska studier bli ca /kWh högre än för landbaseradeaggregat i bästa vindenergiklass och motsvara kostnaderna för landbaseradeaggregat i näst bästa vindenergiklass. Energiverkethar som program för en fortsatt utveckling av vindkraften för de närmaste årenföreslagil alt pågående projekl fortsätter. Detta innebär bl.a fortsättning avdet s.k. baskunskapsprojektet (innebärande grundläggande och tillämpadforskning inom vindkraftsområdet) vid flygtekniska försöksanstalten samt avprojekt vid (elsystem för stora vindkraftsaggregatsamt provning av små vindkraftsaggregat) och vid (turbulens och vakar i samband med vindkraft). Vidare fortsättervindmätningsprogrammet i samarbete med med mätningar på sex platser.Provdriflen vid de båda vindkraftsprototyperna Maglarp och bör enligtverket fortsätta även intill juni månad 1985. Eventuellt börMaglarpsanläggningen modifieras för att minska bulleremissionerna. avser att även uppföra ett 0,2 MW aggregat vid för attanvändas för utprovning av material och komponenter. menar attstorleken på detta aggregat skulle kunna ökas till 0,5 MW vilket på kort siktskulle kunna vara en intressant storlek med tanke på exportmarknaden. Slulligenpekar på att deltar i det internafionellavind-kraftssamarbetel inom lEA. Energiverketbedömer kostnaderna för det föreslagna programmet till ca 55 milj. kr. förtreårsperioden /85-1986/87. Föregen del vill jag anföra följande när det gäller den fortsatta utvecklingen avvindkraften. Mina förslag innebär att det program för vindkraftens fortsattautveckling i som föreslagit bör kompletteras i vissaavseenden. Utgångspunktenför mina förslag är att vi behöver fatta beslut om denutbyggnad av ytterligare elproduktion som behövs för att ersätta kärnkraften. Möjligheternaatt bygga ut ytteriigare mottryckskraft - såväl inom industrin som ikommunerna - och vattenkraft är begränsade. bör övervägasförst sedan alla andra möjligheter prövats eftersom utsläpp av luftförorenadeämnen trots långtgående reningsåtgärder inte kan undvikas vid kolkondens. Enutbyggnad av kolkondens skulle sannolikt komma att innebära att de totalasvaveldioxidutsläppen i åter ökar. En sådan utveckling vore olyckligmed hänsyn till bl.a. de åtaganden och utfästelser har gjort iinternationella sammanhang att minska utsläppen. I det läget torde därför ävenandra faktorer än renl kraftekonomiska inverka på vilken typ av Ullkommandeelproduktionskapacitet som bör väljas. Sannolikt kommer vi därvid i enjämförelse mellan kolkondens och vindkraft att särskilt värdera att vindkrafteninte medför Prop.1984/85:120 156 någrautsläpp, att den inte påverkar klimatd och att anläggningarna kan avlägsnasutan bestående spår den dag de inte längre behövs. Enligten utredning som jämför sysselsättningsaspekterna vid utbyggnad av vindkrafiresp. kolkondens blir del inhemska arbetskraftsbehovet ca 4700 årsarbeten per TWh/årför vindkrafi jämfört med 1 500 för kolkondens. Detär mot denna bakgrund utomordentligt viktigt att den tidsfrist vi har tills vibehöver fatta beslut om mera omfallande kraftutbyggnader utnyttjas atlutveckla vindkraften en sådan teknisk nivå att den kan bli ett realistisktalternativ i en fortsatt utbyggnad av det svenska kraftsystemet. Givetvis bören sådan utveckling beakta den internationella utvecklingen påvindkraftområdet. Debåda vindkraftsprototyperna vid och Maglarp tillhör förstagenerationens stora vindkraftsaggregat. I de lidigare nämndaseriean-passningsstudierna har samma gmndkoncept bibehållits i avsikt att gehögre säkerhet i bedömingarna. Vid en fortsatt utveckling bör den ökandekunskapsnivån om vindkraftstekniken i förening med växande tillverkningserfarenheterleda till att anläggningar kan konstrueras med mer ekonomiskt utnyttjande avmaterial och andra resurser. Dessutom fmns det ett antal delvis kända tekniskalösningar som skulle kunna införlivas i nya aggregatkonstmklionerochytterligare sänka kostnaderna, t.ex. nya blad-konstmktioner, andra material,variabelt varvtal, nya typer av reglering och direktdriven generator. Denfortsatta utvecklingen av vindkraften i bör enligt min mening ske iflera steg, i vilka ytterligare generationer av vindkraftaggregat successivtkan byggas och utvärderas. Genom att när så är möjligt placera aggregaten igmpper erhålls teknisk?, erfarenheter av gmppstationsdrift, som manfår praktiska erfarenheter av vindkraftgmppers inverkan på miljön i vidbemärkelse. Ensådan utveckling skulle samUdigt få stor betydelse för möjligheterna tillexport av stora vindkraftverk. De svenska vindkrafttillverkande företagenskulle få referensanläggningar och fortsätta att ligga i täten i världen ifråga om teknisk kompetens. Statenhar svarat för de huvudsakliga kostnaderna för vindkraftensutveckling i . 270 milj. kr. har lagts ned i det statliga vindkraftsprogrammet.Därav har ca 170 milj. kr. använts för de båda vindkraftspro-totypema och tilldessa knutna aktiviteter. Detankommer på kraftföretagen att planera och utveckla kraftsystemet så attlandets behov av el kan tillgodoses. Som jag har nämnt bör kolkondens idet längsta undvikas vid en eventuellt fortsatt utbyggnad av kraftsystemet.Möjligheterna att utnyttja vindkraft bör därför prövas innan någon form avkolkondensulbyggnad övervägs. Det bör i det läget vara naturligt attkraftföretagen tar på sig ett betydande ansvar för att genomfö- Prop.1984/85:120 157 rade utvecklingsinsatser som behövs för att ytterligare utveckla vindkraftenlill ett verkligt komplement i det svenska elsystemet. Medutgångspunkt i vad jag nu har anfört anserjag alltså att ett betydande ansvarför den fortsatta utvecklingen av vindkraften i bör läggas påkraftföretagen. Bl.a. räknar jag med att kraftföretagen kommer att svara för debeställningar av stora vindkraftsaggregat som är nödvändiga för den fortsattautvecklingen. Jag har därför för avsikt alt ta upp överläggningar medkraftförelagen om dessas ökade framlida engagemang för utvecklingen avvindkraften. 1ett övergångsskede kan det antas att det kommer atl finnas behov av visstkompletterande statligt stöd för att underlätta den fortsatta utvecklingen avvindkraft i . Jag återkommer till frågan om medel härför under anslagetE 22. Vissa ålgärder för omställning av energisystemet. Vidsidan om de insalser för vindkraftens utveckling som jag här har förordat börden statliga satsningen inom vindenergiprogrammet genomföras i huvudsak enligtenergiverkets förslag. Kostnaderna härför får finansieras inom ramen förenergiforskningsprogrammet. Parallelltmed den fortsatta tekniska utvecklingen av vindkraften bör frågan omlokalisering av vindkraftanläggningarna studeras närmare. Omfattande studierav vindförhållanden och tänkbara lokaliseringsområden har redan genomförts ochdet finns en översiktlig bild av var i landet det kan vara möjligt attlokalisera vindkraftverk. måsle i fråga om markanvändningen hänsyntas olika motstående intressen. Motdenna bakgmnd bör enligt min mening en särskild utredning ttllsät-tas meduppgift att närmare studera lokalisering av vindkraft i . Denna studiebör omfatta en vindkraftpotential för en produktion om /år ilandbaserade aggregat samt /år i havsbaserade aggregat. Utredningenbör arbeta så att den kan ge underlag för de beslut som skall fattas kring år1990. Jag har i denna fråga samrått med cheferna för jordbruks- ochbostadsdepartementen. Möjligheternatill mera omfatlande utbyggnader av elproduktionssyste-mei i är som jagtidigare har framhållit relativt begränsade om vi håller oss till den lekniksom finns kommersiellt tillgänglig. Utvecklingen av ny teknik förelprodukUon är därför av strategisk betydelse för ett land som . Elkan produceras på många olika sätt och ny elprodukUonsteknik är följaktligenett brett forsknings- och ulvecklingsfält som inrymmer en stor mängd vittskilda teknologier. Härfinns avancerade tekniker såsom magneiohydrodynamiska processer (MHD), därvärmenergi i en gas som strömmar mellan två suprale- 1984/85:120 158 dandemagneter omvandlas till elenergi, och bränsleceller, där energiinnehållet igasformigt bränsle omvandlas till elektrisk energi via elektrokemiskareaktioner. Andra exempel är solceller i vilka solstrålning direkt omvandlastill elenergi eller låglemperaturprocesser som använder media som ammoniakeller fluorkolväten vilka förångas vid låga temperaturer och därför kanutnyttja låglempererade energikällor för att driva turbogeneratorer. Menhär finns också en rad sätt på vilka mer eller mindre etablerade tekniker förenergiomvandling kan utvecklas eller kombineras för att höja uttaget avelenergi, förbättra bränsleutnyttjandet eller minska utsläppen av miljöskadligaämnen. Som exempel kan pekas på kombinat av bränsleför-gasningsantäggningar,gasturbiner och ångiurbiner och olika tekniker för samproduktion av el ochvärme. Vindkraftenär ett utvecklingsområde som jag särskilt har behandlat (avsnitt 7.5). Internationelltsett görs myckel stora insatser för forskning och utveckling inom fältet nyelteknik. 1 många länder är förutsättningarna för elproduktion sådana attprisel på el är avsevärt högre än i . Detta ger dessa länder starkaincitament till att utveckla och introducera ny elprodukUonsteknik. ISverige utvecklas etablerad teknik för samprodukUon av el- och värme. T.ex.utvecklas avancerade ång- och gasturbincykler av de storaanläggningstillverkama. Kraftindustrin bekostar och driver en omfattandeforsknings- och utredningsverksamhet på elteknikområdet och angränsandeområden, t.ex. området förbränningsteknik. Staten finansierar och styr genomenergiverket och energiforskningsnämnden en avsevärd forskning- och utvecklinginom området. Omfattande bevakning av teknikutvecklingen utomlands bedrivs avbl.a. Inomuniversitets- och högskoleinstitutioner pågår gmndforskning på många områdenmed direkt eller indirekt anknytning till ny teknik för elproduktion. På detinternationella planet deltar genom ett samarbetsavial med deneuropeiska atomenergigemenskapen (Euratom) i utvecklingen av fusionskrafteninom fusionssamarbete. Energiverketbedriver verksamhet på elproduktionsteknikens område inom ramen för detstatliga energiforskningsprogrammet. Fr. o. m. innevarande treårsperiod,1984/85 - 1986/87, ingår elproduktionsteknik som ett särskilt delprogram ienergiforskningsprogrammet. För perioden har avsatts 30 milj. kr. Cahälften av denna insals, 15 milj. kr., planeras för tillämpad forskning inomdelområdet småskaliga kraftvärmeanläggningar. Därmed avses anläggningar församtidig produktion av elenergi och värme i enheter med effekter i registret0,2 - 20 MW värmeeffekt. I själva verket är detta ett synnerligen brettstorleksregister med olika typer av tekniska system för Prop.1984/85:120 159 altlill fullo utnyttja möjligheterna i olika storleksklasser. Bl.a. studerasångturbin-, förbränningsmotor- och stirlingmotorprocesser. Småskalig kraftvärmeär ett sätt att ta till vara små fjärrvärmesystem som underlag förmottrycksproduktion; något som - fömtsatt au ekonomin blir rimlig för dessaanläggningar - kan avsevärt öka kraftvärmepotentialen i landet. Inomdelområdena nya eltillförselsätt och kombinerade processer planeras atlavsätta tillsammans ca 12 milj.kr. Studier pågår bl.a. belräffandebränsleceller, solenergi, vågkraft, MHD, låglemperaturprocesser,högtem-peraturteknik i gasturbiner och gasrening vid höga temperaturer. Resterandeca 3 milj.kr. för elproduktionsforskningen ägnas åt miljö-och systemfrågor samtgmndläggande forskning och utveckling. Inomdelprogrammet Teknikbevakning inom det statliga energiforskningsprogrammet harenergiforskningsnämnden ansvaret för en rad elpro-duklionsrelateradeforskningsprojekt bl.a. rörande solkraft, vågkraft, avancerade bränslecelleroch MHD. Avinsatser i övrigt som görs i och som kan få betydelse på lång siktvill jag särskilt peka på det vågenergiprojekt som f. n. pågår inom . Enteknisk och ekonomisk utvärdering av denna vågenergiprincip har gjortspå uppdrag av energiforskningsnämnden. Resultatet tyder på att denna teknikskulle kunna utvecklas till ett stadium där den utgör en ekonomiskt intressantenergikälla vid placering i stora hav med stora vågrörelser. Tillämpningen avdenna teknik torde därför främst komma att ske utanför . Jaghar här gett en kortfattad översikt över några olika tekniker för att producerael som är under utveckling. Det finns skäl att anta att vi pä ålminslone någraav dessa områden kan få genombrott för nya tekniker som kan bli kommersielltintressanta i samband med kärnkraftsavvecklingen. 7.7Eldistribution, elsäkerhet m.m. 7.7.1Distribution av elektrisk ström Kraftöverföring Deflesta elproduktionsanläggningar av betydelse är anslutna till detriksomfattande stamnätet, som består av ledningar och transformatorsta-Uonerför och . Stamnätet utnyttjas för överföringen av elenergi påstörre avstånd mellan produktionsanläggningar och konsumtionsområden. Som jagstrax kommer atl redovisa (avsnitt 7.8) är det svenska systemet även hopkopplatmed grannländernas nät. Stamnätet fyller en viktig funktion i svensk ochnordisk energiförsörjning. Genom det samkörande nätet skapas möjligheter attutnytUa elkraftproduktionen på ett ekonomiskt sätt, vilket minskar behovet avkraftverksutbyggnader och ger låga kostnader för elproduktionen. Stamnätetbidrar därigenom till låga 1984/85:120 160