prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagavser att föreslå regeringen atl förordningen (1977:440) om kommunalenergiplanering ändras i överensstämmelse härmed. Jaglar nu upp frågan om energiplanens rättsliga effekler. Denna fråga berördes iförarbelena till lagen om energiplanering (se SOU 1976:55 Kommunalenergiplanering). Där diskuterades i vilken mån den kommunala energiplaneringenborde utmynna i planer som blir bindande för kommunala och eventuellt statligamyndigheter, och som medför rättigheter eller skyldigheter för enskilda.Ulredningens slutsals var alt ell syslem med kommunala energiplaner, som eflerslallig prövning skulle binda efterföljande detaljplaner, genomförandeåtgärder,koncessionsbeslut etc, skulle innebära belydande nackdelar, bl.a. genom attmotverka behovel av handlingsfrihel i planeringen. Statsmakternas beslul (prop.1976/77:129, CU 39, rskr 338) gav ultryck för samma inslällning, nämligen altplaneringen skulle vara i lag föreskriven men utan formella rättsverkningar. Miltförslag innebär ingen ändring i detta avseende. Fastställandet av en energiplanbör i sig inte innebära några direkla och omedelbara rättigheter ellerskyldigheter för vare sig kommunen eller den enskilde. Deltainnebär emellertid inle alt energiplanen kommer atl sakna effekler. Tvärtom äravsiklen att planen skall ha en styrande verkan bäde i de kommunalaförvaltningarnas arbele och i viss mån också vid bedömningen av enskildaärenden. Jag vill i del sammanhanget erinra om atl flera författningar medanknylning till energiområdet hänvisar ull fullmäktiges beslut eller andrakommunala planer. I fastbränslelagen (1981:599) föreskrivs exempelvis atl delkrävs lillslånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föralt uppföra, installera eller ändra eldningsanläggningar över en viss slorlekså atl de får ett utförande för huvudsaklig eldning med kol. Sådanl tillståndbehövs emellertid inte för anläggningar för uppvärmning av industribyggnadereller trädgårdsnäringens byggnader Prop.1984/85:5 21 utanförområden där fjärtvärme eller naturgas distribueras eller avses bli distribueradenligt kommunens energiplanering. Enligt den s.k. ellagen (1902:71 s. 1) är eneldistributör i princip skyldig all leverera el för normalt förbmkningsändamål.Undanlag från denna skyldighet föreligger dock om strömmen är avsedd allanvändas för värmeförsörjning av byggnad inom ett område där Qärtvärme ellernaturgas distribueras eller avses bli distribuerad och om värmeförsörjningeninle med störte fördel kan lillgodoses med elenergi än med del för områdetgemensamma systemet. I uttrycket "avses bli distribuerad" liggerenligt förarbetena (prop. 1976/77:129, CU 39, rskr 338) att planerna - vadavser fiärrvärme - är konkreia och att fjärtvärme är ett realisUskt altemativtill elvärme vid uppvärmning. I båda fallen torde ett fullmäktigebeslut i formav en energiplan vara en lillräcklig grund för befrielse från kravet påfillstånd för kolanläggning resp. för undantag från skyldighet att distribuerael. Ävenreglerna för statligt stöd till installationer för uppvärmning ochenergibesparande åtgärder är förenade med villkor som innebär alt kommunen ivissa fall kan avstyrka stöd, när ställningstaganden av kommunfullmäkfigemotiverar det. Somjag anförde är det rimligt och naturligt atl energiplanen kommer attskilja sig mellan kommuner ull både form och innehåll. Därmed är det ocksåsvårt att på förhand avgöra vilka effekter energiplanen som instrument kan få.Med hänvisning till de exempel somjag har nämnt är det emellertid av storbetydelse att energiplanen speglar en konkret viljeinriktning och att denligger till gmnd för ett samlat kommunalt agerande inom energiområdet.Därigenom kan energiplanen komma att utgöra en stabil gmnd för en rationellplanering både inom de olika kommunala förvaltningarna och i de enskildaföretagen, hushållen m.fl. Mittförslag: Lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, ellagen, ändras på så sätl att del framgår att elleverantör skallvara skyldig att tillhandahålla ström fill värmepumpar inom Qärtvärme- ochnaturgasområden om inte kommunfullmäktige har beslutat att värmepumpar ifortsättningen inte bör anordnas i områdel. : Statens energiverks förslag enligt verkets skrivelse den 5 mars1984 (se bilaga 4) överensstämmer med mitt förslag. föfsla"g har fått etl övervägande posilivi mottagande avremissinstanserna. Bl.a. ett stort anlal kommuner tillstyr- Prop.1984/85:5 22 Många remissinstanser framhåller de fördelar som värmepumpar harfrån energihushållningssynpunkl. Bl.a. vattenfallsverket och planverket anseraU distributionsplikten bör omfatta inte bara el till värmepumpar utan ocksåandra elbaserade uppvärmningsformer. (), ÖEF, ,m.fl. förordar en generell leveransplikl av el tillvärmepumpar även om de finns i fjärtvärme- eller nalurgasområden. Någraremissinslanser avslyrker förslag. De anser alt nuvarandemöjligheter atl begränsa användningen av värmepumpar bör finnas kvar och attdel är lämpligl aft denna fråga prövas från fall till fall. Sammanfattningav skäleh: Enligt ellagen kan en elleverantör vägra leverans av el tillelvärme, vartill räknas även värmepumpar, i fjärrvärme- och nalurgasområden medhänsyn till att de kollektiva värmesystemen för sin ekonomi kräver höganslutningsläthet. Av energipolitiska orsaker bör användningen av värmepumparinte förhindras utan starka skäl. Som elt villkor för att få vägra leverans avel lill värmepumpar inom ett visst fjärrvärme- eller naturgasområde bör därförgälla att kommunen uttryckligen tagit ställning till atl värmepumpar ifortsättningen inle bör användas i området. Skälför mitt förslag: Förslaget innebär skärpta krav för att få vägra leverans avel till värmepumpar inom Qärtvärme- eller naturgasområden. Enligt2 § 4 mom. ellagen har elleverantören i princip skyldighet att leverera el föralla normala förbrukningsändamål, däribland värmeförsörjning av fastigheter.Bestämmelsen gäller även el för värmepumpar. Leveransskyldighel gäller dockinle för värmeförsörjning av fastigheter inom fjärrvärme- och naturgasområden,ulom om fastigheten med störte fördel kan uppvärmas med el än med det förområdet gemensamma systemet. Något hinder för leverantören all frivilliglleverera slröm lill elvärme eller värmepumpar även inom sådana områden finnsnaturiiglvis inle. Kommunernaär ofta själva elleverantörer och har i varje fall allfid etl inflytande övereldislribufionen i kommunen. De får genom dessa regler möjligheter aft begränsaanvändningen av elvärme och värmepumpar i områden med kollektivavärmeförsörjningssystem. Bakgmrfclen till reglerna är aU sådana system för sinekonomi kräver hög anslutningsgrad inom verksamhetsområdet. Reglerna gerkommunerna eU styrmedel för en rationell avvägning mellan olikauppvärmningsformer inom kommunen. Uppvärmningmed Qärtvärme eller naturgas i områden som har lillräcklig värmetäthet (värmebehovper ytenhet) är fördelaktig för den enskilde och från allmän synpunkt genom altden leder dels lill ett bäure och effektivare utnyttjande av våraenergitillgångar, dels lill förbättringar i vår yUre miljö genom möjligheternatill effekfivare luflvårdsålgärder. 1984/85:5 23 nådenav Qärtvärmesystem spelar en avgörande roll för möjligheterna atl utnyttjalokala energitillgångar som spillvärme från industrier,- kommunala reningsverkm.m. och att l.ex. anordna slora säsongsvärmelager för sol-energiutnyttjande. Iett längre perspekliv kommer öärrvärmesyslem över viss storiek att ge underlagför kraft värmeproduktion. Detnuvarande låga prisei på elenergi innebär all användning av el förvärmeförsörjning av byggnader kan vara ekonomiskt fördelaktig för den enskilde.Det kan därför uppkomma en intressemotsättning mellan en fastighetsägare somönskar använda el för värmeförsörjningen trots atl fastigheten ligger inom ettkollektivt systems verksamhetsområde och kommunen med ansvar för det kollektivasystemels ekonomi. En fastig-helsägare som vägras leverans kan i sista handhänskjuta frågan till prövning av statens energiverk. Närdet gäller skyldigheten att leverera el till värmepumpar i fjärtvärme-ellernaturgasområden finns särskilda synpunkter atl beakla. Denna fråga har särskiltunder senare tid aktualiserats i olika kommuner. I några fall har kommunensenergiverk vägrat leverans medan i andra någol motsatsförhållande inte haruppkommit mellan värmepumpar och kollektiva system. Från allmän energipolilisksynpunkt är det angelägel att främja användningen av värmepumpar med hänsyntill deras energieffeklivitel. Den tekniska utvecklingen inomuppvärmningsområdel får inte hindras. Möjligheterna all effekliviseraenergianvändningen och atl utnyttja lokala energikällor måste främjas. Det ärangeläget all ny teknisk utrustning för uppvärmning kan utnyttjas även inomområden som är avsedda för uppvärmning med fjärt värme och naturgas, när dettaär rimligt. Ett av syftena med den utvecklade kommunala energiplaneringen äratt kommunerna noga skall överväga användningen av skilda lekniska lösningaroch energislag med hänsyn till de lokala förutsättningar som föreligger. Detlagäller naturligtvis särskilt vid planering och projektering av nytillkommandeanläggningar och syslem. I en sådan situation är del nalurligl med en noggrannoch förutsättningslös värdering av olika uppvärmningsalternativ. Härvid böräven möjligheterna att utnyttja värmepumpar inom områden som är tänkta förQärrvärme- och nalurgasdislribution kunna las lillvara i högre grad än f.n. Vadjag nu sagt ger vid handen alt en noggrann avvägning måsle göras vidställningstagandet till värmepumpar inom Qärrvärme- eller naturgasområden.Denna avvägning bör som hillills ankomma på kommunen. Jag är inle beredd all,såsom några remissinslanser föreslagit, förorda en lösning som innebär atl detalltid skall föreligga skyldighel all leverera el lill värmepumpar oavsett vardessa finns. Ellagen bör dock ändras på så sätt att ell villkor för atl enelleverantör skall kunna vägra el lill värmepumpar är alt kommunen genombeslut i fullmäktige skall ha tagil uttrycklig ställning till ätt värmepumparinte bör anordnas inom just detla område. Redan installerade värmepumpar börinle beröras av ell sådant beslut. Härigenom får kommunerna på ellauktoritativt säll la ställning till princip- 1984/85:5 24 fråganom del av hänsyn till del kollektiva sysiemel finns anledning alt ävenförhindra värmepumpar i området. Kommunens slällningstagande kommer atl ingå iden energiplan som fullmäklige skall la ställning lill före utgången av år 1985enligt den ändring i lagen om energiplanering somjag nu föreslår.Milt förslag till ändring i ellagen överensstämmer med vad statens energiverkföreslagit, vilket fått elt övervägande positivi mottagande avremissinstanserna. Detbör observeras att kommunens principiella ställningslagande mol värmepumparendasl är en förutsättning för att få vägra elleverans. Det medför ingelformellt hinder mol att leverera el lill en värmepump i områdel, om dellaskulle anses befogal på grund av speciella omständigheter. Lagändringenbör träda i krafl den . Detkan erbjuda störte ekonomiska problem atl introducera värmepumpar ochannan ny teknik i redan elablerade Qärrvärmeområden med sina givnaförutsättningar än i härför planerade områden eller sådana som är underuppbyggnad. I befintliga fjärtvärmesystem finns å andra sidan möjligheter atlanpassa systemet till minskad anslulningseffekt eller reduceral energibehov.Vid minskat värmeunderlag per ytenhet kan sålunda en successiv anpassning sketill lägre drifttemperaturer, vilket leder lill sänkta energiförluster. Vidarebör påpekas atl äldre Qärrvärmesyslem sannolikt kommer attkräva relativt omfattande översyner, reparationer och förbättringar. Del börinom ramen för dessa insatser finnas möjlighet att dimensionera systemen så atthushållning och installationer av värmepumpar kan ske på etl sätl som ärlämpligt ur allmän och enskild synvinkel. Det är en viktig uppgift attåstadkomma en rimlig avvägning av uppvärmningssystemet. Etl medel härför kanvara en lämpligt avvägd taxa för Qärrvärme eller naturgas. Men även konkurrensmellan olika energislag och energisystem bör vara en stimulerande faktor närdet gäller atl åsladkomma effektiva uppvärmningssystem som ytterst är fill gagnför den enskilde abonnenten. 3.3Energiinriktad utbildning för personal inom sotningsväsendet Mittförslag: Personalen inom sotningsväsendel bör erbjudas kompletteringsutbildninginom energihushållningsområdet. Statligt stöd bör lämnas till utbildningen. som regeringen bestämmer, i praktiken slatens energiverk, bör svaraför administrationen av siödet. : har på regeringens uppdrag utrett frågan omkompletteringsutbildning på energiområdet för personal inom sotningsväsendet.Efter genomgången utbildning på en första nivå Prop.1984/85:5 25 skallskorstensfejaren kunna utföra en funktionskontroll av en mindrevärmeproduktionsanläggning, inreglera anläggningen till optimala driflvär-denoch ge råd och anvisningar om ålgärder för en bäitre energihushållning ianslutning härtill. Efter utbildning på en andra nivå skall skorstensfejarenkunna medverka till en bättre energihushållning vid produklion och distribufionav värme även i medelstora och störte anläggningar saml beträffandeventilationssystemets funkfion och skötsel. Brandnämndenföreslår att ca 1 600 skorstensfejare av tolall ca 2 100 får genomgå en tvåveckor lång kurs och att mellan 600 och 700 mäslarutbil-dade skorstensfejarefår genomgå en lång kurs. Utbildningen anges kunna genomföras underen treårsperiod. föreslår i silt betänkande (1983:77) bl.a. att åtgärder som i väsentlig mån bidrar till altförbättra energihushållningen bör vidlas inom ramen för sotningsväsendet.Strävandena alt utöka sotningsväsendels traditionella uppgifter till attomfatta åtgärder som minskar energiförbmkningen kan enligt kommittén bidra tillatt risken för uppkomst av brand minskar. Kommitténs förslag remissbehandlasf.n. Arbetsgruppen:Arbetsgmppens förslag överensslämmer i stort med brandnämndens förslag utom vadgäller myndighetsansvaret för den energiinrikiade kompletteringsutbildningenför sotningspersonalen. Arbetsgmppen föreslår - med hänvisning lill statensenergiverks uppgifler vad gäller energiinriktad utbildning till redanyrkesverksamma - atl i stället för brandnämnden bör få i uppdragatt i samråd med berörda parter planera och genomföra denna utbildning försotningspersonalen. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till förslagen om utbildning förpersonalen inom sotningsväsendel. anser emellertid alt denföreslagna ulbildningen är olillräcklig för all sotningsväsendet skall kunnaanlitas för besiktning av värmeanläggningar. anser åandra sidan att ulbildningen är alltför omfattande. Någraremissinstanser pekar på kopplingen till de förslag om grundutbildning försotningsväsendet som lagts fram av kommittén (Kn 1982:03) för samordning av dencentrala ledningen av räddningstjänsten i fred och civilförsvarsverksamheten(). Skälför mitt förslag: Utbildningsinsatser på olika nivåer har betydelse för arbeletmed energiplanering och för förverkligandel av planerna. En frånenergisynpunkt ändamålsenligt utformad utbildning för dem som direkt kanpåverka energianvändningen ule i samhällel är ett viktigt led i genomförandetav energihushållningsprogrammet. 1984/85:5 26 betydelsefulltatl nya rön och erfarenheler fortlöpande förs in i ulbildningen. Det är därförangelägel med särskilda utbildningsåtgärder för redan yrkesverksamma som i sinverksamhet direkt eller indirekt kan påverka energianvändningen. Dentekniska ulvecklingen inom uppvärmnings- och venlilalionsområ-det har gåttsnabbi . Vidare har det genom ökade energipriser blivit alltmerangelägel alt värme- och ventilationsanläggningar sköts på ell energieffeklivlsätl. Skötseln av värmeanläggningar har även stor betydelse för strävandena atlminska miljöskadliga ulsläpp, exempelvis av sol. a. personalen inom sotningsväsendetkrävs därför numera större insikter än tidigare i t.ex. värme- ochventilalionsteknik. Jaganser därför att kompletteringsutbildning inom energihushållningsområdel försotningsväsendels personal snarasl bör inledas i princip enligt brandnämndensoch arbetsgruppens förslag. Del krävs för att planera och inleda en nyutbildningsverksamhet. Det är därför angeläget att beslut härom inle onödigtvisfördröjs. Eflersom det redan i dagens läge finns ett stort behov av sådanutbildning anser jag inte att mitl förslag om utbildning föregriperbehandlingen av räddningsljänstkommilléns förslag om vidgade uppgifter inomenergihushållningsområdel för sotningsväsendet eller arbetsgmppens förslag omatt använda sotningsväsendet för en frivillig pannbesiktning. Det bör finnasgoda möjligheter all i efterhand göra de marginella anpassningar avutbildningen som kan föranledas av ställningstagandena fill de ytterligareförslag om sotningsväsendels uppgifter som kommer att redovisas bl.a. isamband med den kommande översynen av det samlade energihushållningsprogrammet. Medhänsyn till statens energiverks uppgifter vad gäller slöd fill utbildning inomenergiområdel för redan yrkesverksamma anser jag att det bör ankomma påenergiverket atl administrera även stödet till utbildning av sötare.Verksamheten kräver ett nära samarbete med statens brandnämnd och andra berördaparter, bl. Jag vill framhålla alt bl.a. denstatliga Sliftelsen Insfitutel för Förelagsutveckling (SIFU) kan vara ettlämpligl organ för alt i praktiken genomföra ulbildningen i fråga. Föratt täcka kostnaderna för utbildningsverksamheten, som av brandnämnden harberäknats till sammanlagt drygt 18 milj.kr., anser jag atl statliga bidragerfordras. Något statligt bidrag för att täcka kostnaderna förproduktionsbortfall vid deltagande i ulbildningen bör däremot enligt min meninginte lämnas. Medlen bör på samma sätl som de medel statens energiverkdisponerar för annan energiinriktad utbildning av yrkesverksamma finansierasfrån tolfte huvudtitelns anslag E 17. Stöd för oljeersättande åtgärder, m.m. Föregen del harjag beräknat medelsbehovet för denna kompletteringsutbildning lillsammanlagt 15 milj.kr. Jag har då utgått från att enviss del av kurskostnaden kan finansieras med avgift. Om det visar sigändamålsenligt bör dock utbildningen inom samma kostnads- 1984/85:5 27 ramkunna genomföras under en något . För /85beräknarjag 5 milj.kr. för planering och genomförande av de första kurserna.Nämnda belopp bör för budgeiårei 1984/85 föras från anslaget E 17. Stöd föroljeersättande ålgärder, m.m. till anslaget E 4. Utbildning och rådgivning m.m.för all spara energi under tolfte huvudlileln. Ienlighel med vad jag nu har anfört har inom induslrideparlemenlet upprättatsförslag till 1. lag om ändring i lagen(1977:439) om energiplanering och 2. lag om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar. Ändringeni ellagen faller inom lagrådels granskningsområde. Med hänsyn lill ärendetsrelativt enkla beskaffenhet anser jag dock alt något yllrande från lagrådetinte behöver inhämtas. 5.1Lagen om ändring i lagen (1977:439) om energiplanering 3§ I varje kommun skall del finnas en akluell plan för fillförsel, distributionoch användning av energi i kommunen. Syftetmed lagändringen har ingående behandlals i den allmänna motiveringen. Genomatl ikraftträdandet bestämts så långl fram som börkommunerna ha möjlighel atl lill dess fatta erforderliga beslut. Utformningenav planen ankommer det på kommunen alt själv besluta om. 5.2Lagen om ändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar Den som innehar områdeskoncession för yrkesmässig distribution ärskyldig alt, om inte särskilda skäl finns lill undanlag, lillhandahålla slrömål var och en som inom områdel behöver den för normalt förbrukningsändamål.Sådan skyldighet föreligger dock inte om strömmen är avsedd att användas förvärmeförsörjningen av byggnad inom ett område där Qärrvärme eller naturgasdistribueras eller avses bli distribuerad och om värmeförsörjningen inle medslörre fördel kan tillgodoses med elenergi än med del för området gemensammasystemet. För att vägra leverans av slröm för värmepumpar inom elt sådantområde krävs atl kommunfullmäktige har beslutat att värmepumpar inle böranordnas inom områdel. Har leverans av el till en värmepump dessförinnanpåböijats är dock elleverantören skyldig att tillhandahålla ström tillvärmepumpen så länge den är i bruk. Prop.1984/85:5 28 Densom innehar linjekoncession är skyldig atl, om del är förenligt medkoncessionens ändamål, leverera eller överföra slröm ål en innehavare avområdeskoncession, i den mån det behövs för att denne skall kunna fullgöra sinaförpliktelser enligt första stycket. Sådan skyldighet atl leverera elleröverföra ström föreligger även i övrigt gentemoi förbrukare, vars verksamhet ärav slörre belydelse för del allmänna. Frågorom förpliktelser, som avses i detla mom., prövas av den myndighet somregeringen besiämmer. Lagändringenhar ingående behandlals i den allmänna moliveringen. Den innebär all elt nyttvillkor, beslul av kommunen i fullmäklige, krävs för atl vägra elleverans tillnyinstallerade värmepumpar i fjärrvärme- eller naturgasområden. Jag villundersiryka alt etl sådant område inte får vara så stort alt kommunens beslutfår karaktär av normgivning. Beträffandevärmepumpar som är i drifl när kommunen fattar sitt beslul gäller alt enelleverantör är skyldig alt lillhandahålla slröm så länge värmepumpen är ibmk, även om kommunen skulle ta ställning mot värmepumpar i områdel. Omdärefler fastighetsägaren vill inslallera en ny värmepump, fillämpas de nyareglerna. Om fasfighelen är speciellt inrättad för uppvärmning med värmepump,kan förhållandena vara sådana alt värmeförsörjningen med störte fördel kanfillgodoses med värmepump än med det för områdel gemensamma systemet. Fråganom leveransskyldighet föreligger i elt enskilt fall kan alltjämt prövas avstatens energiverk, som därvid får bedöma om värmeförsörjningen med störtefördel kan lillgodoses med värmepump än med det för området gemensamma systemet.Vad kommunen har beslutat om den principiella avvägningen mellan värmepumparoch det kollekfiva systemet bör därvid vara ulgångspunkten för energiverketsöverväganden. Attkommunen tagit principiell ställning mot värmepumpar i ett område hindrar inleatl det i elt enskilt fall av speciella skäl kan vara motiverat all värmepumpändå bör tillåtas i en viss fastighet med speciellt läge eller utförande. Detär vidare tänkbart atl en byggnad bör få förses med värmepump som komplementtill tekniskt avancerade uppvärmningssystem som syftar lill all främja dentekniska utvecklingen inom uppvärmningsområdet. Det är naturligt att kommunensjälv ser till att sådan hänsyn tas. Ikraftträdandebeslämmelser Lagen träder i krafl . Genomatt ikraftträdandet sätts lill får kommunerna möjlighel atlpröva frågan om slällningstagande mot värmepumpar bör göras i någol Qärtvärme-eller naturgasområde innan de nya reglerna träder i kraft. Eflerikraftträdandet föreligger leveransskyldighet till nyinstallerade värmepumparom inte kommunen i fullmäklige beslutat att värmepumpar inte bör anordnas iområdel. 1984/85:5 29 Medhänsyn till vad jag nu har anfört hemsläller jag atl regeringen dds föreslårriksdagen alt antaga upprättade förslag fill 1. lag om ändring i lagen(1977:439) om energiplanering, 2. lag om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 3. godkänna deriktlinjer för utbildning av personal inom sotningsväsen det somjag har förordal, 4. ladel av vad jag i övrigt har anfört om kommunernas energiplanering. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemslälll om. 1984/85:5 30 Utdragav och remissyttranden över promemorian (Ds I 1984:2) Utvecklad kommunalenergiplanering Utdragur promemorian .................................... 31 (Kap.1,3,4,5,6) 2.1 Remissförfarandet ..................................... 58 2.2 Inledning ................................................. 59