prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta är arbeie som inle omfattas av uppdragel men som ärlämpligt all ulföra i samband med della. Om dd framkommer behov avlilläggsarbete, skall näringsidkaren i forsla hand söka få konlakl medkonsumenien för alt få anvisningar av denne. Försl om della inte lyckas, fårnäringsidkaren utföra lilläggsarbetel. gäller som regel dock bara omprisel för lill-läggsarbdel är förhållandevis lågl. För vissa läll föreslåsnäringsidkaren vara skyldig alt ulföra tilläggsarbele. a. omarbeiei inte kan uppskjulas ulan belydande risk för allvariig skada förkonsumenien. I endel siiualioner är näringsidkaren enligi förslagel skyldig att avrådakonsumenien från au låta utföra Gänsten. Så är fallel om Gänsien med hänsynlill omständigheterna inle kan förväntas bli lill rimlig nytta för konsumenten,t. ex. om en reparalion av en apparal kan vänias bli opropor-lioneriigl dyr.Del har anseiis rimligl all näringsidkaren i en sådan situation skall ställasin sakkunskap lill konsumenlens förfogande även om näringsidkaren själv gårmiste om ett uppdrag. Även sedan Gänsten har påböoals kan näringsidkaren f&skäl all avråda konsumenien från fbnsaii utförande. Näringsidkaren skall dåbegära anvisningar från konsumenten. Om han inle får lag på denne, skallnäringsidkaren i allmänhel avbryia arbetet. Iblandhar parierna kommit överens om när en prestation skall vara klar. Om parternahar kommil överens om tiden för ulförandel, skall en sådan överenskommelsenalurliglvis gälla. Men om inget har avtalats om tiden, föreslår utredningenatl Gänsten skall vara klar inom den lid som är skälig med hänsyn särskilt tillvad som är normall for en Gänsi av del slag del gäller. Härigenom fårkonsumenten möjlighet all komma ifrån avtalet om Gänsien inle har utförts inomskälig lid. Konsumentenhar enligt förslaget rätt att avbeställa Gänsien. Rällen avbeslällninggäller oberoende av om konsumenien kan visa några särskilda skäl toravbeslällningen. Rällen till avbeslällning fömtsätter inle heller allavbeslällningen kan ske utan olägenhet lör näringsidkaren. 1 den månnäringsidkaren drabbas av olägenheler genom avbeslällningen, menar ulredningenatt näringsidkaren bör kompenseras genom ekonomisk ersättning. 1984/85:110 7 1förslaget skils på ersällning tbr del arbete som är ullört vid avbeslällningenoch ersällning för förlust. För utfört arbete skall näringsidkaren ha ersättningmolsvarande vad som är skäligt pris om avtalet endasl hade avsett del ulfördaarbelel. Dämlöver skall näringsidkaren enligi ulredningens förslag haersättning for förlusl som uppkommer genom all han har haft kostnader förarbeie som har insiällis, på gmnd av uppdragel underlålil alt åla sig annatarbele eller I övrigt inrättal sig efler uppdragel. Ulredningen intar med detlaförslag en principielll annan ståndpunkt än del framlagda förslageltill ny köplag. Enligi konsumenlGänstulredningens förslag utgår aldrigersättning för utebliven vinst på den avbeställda delen av uppdragel. Däremolkan näringsidkaren tå ersällning fbr atl han före avbeslällningenhar missal chansen lill annat arbete, anlingen genom all lacka nej lill ellerlåla bli all söka andra uppdrag. Om näringsidkaren efter avbeslällningen harförsummat all vidla skäliga ålgärder fbr alt begränsa fbrlusien, sättsersättningen ned i molsvarande mån. Detta innebär bl. a. all näringsidkarenefler avbeslällningen är skyldig alt söka skalTa sig ersäliningsuppdrag istället för del avbeställda arbetet. Reglernaom avbeslällning är i princip ivingande. Om parterna har iräffal avtal omnormalersättning skall dock en sådan överenskommelse kunna gälla. Ulredningenhar härvid framför alll tänkt på överenskommelser i form av Slandardavlal. Medhänsyn till del lämpliga i au låla ersällning utgå på gmndval avlättillgängliga normalbelopp, har näringsidkaren enligt ulredningens förslagräll lill skälig normalersäiining om sådan ersällning vanligen lillämpas inombranschen. Denna sistnämnda regel skall ses mot bakgrund av det arbete påstandardavtalens område som utförs av konsumenlver-kei/KO tillsammans mednäringslivets organisalioner. Utgångspunktenär atl parierna själva skall kunna komma överens om prisel. Men om priset ej äravialat, föreslår utredningen att del skall besiämmas efter vad som är gängsepris. Om del inie finns någol gängse pris, skall konsumenten betala vad som ärskäligt. Delta innebär en förbättring av konsumenlens rättsläge jämföri med denprincip i 5 § köplagen som f n. anses analogi tillämplig på Gänsiernas områdeoch som innebär all näringsidkaren kan la ut det högsla pris som inle äroskäligl. Lagförslagethar hämiöver en beslämmelse som sätter en övre gräns for näringsidkarensmöjlighel alt la betalt i de praktiskt mycket viktiga fall när han har lämnaten ungefarlig prisuppgift. Priset fär då inte avsevän överstiga det pris somhar uppgeits. Har det avtalats ett högsta pris (lakpris) får prisel inleöversliga detta. Utredningen föreslårdessutom en särskild jämkningsregel som främst tar sikle på det fallet atl eltavialai pris är oskäligl. Moiivel lill denna regel är alt det på Uänslernasområde finns ell specielli behov all kunna jämka etl i förväg bestäml pris somvid en jämförelse med den senare uilörda presiationen framsiår som oskäligl.Regeln skall också ses mol bakgrund av all den nya generalklausulen i 36 §avlalslagen inte kan anias bli använd i dessa siiualioner. Enligi denföreslagna jämkningsregeln får prisel sällas 1984/85:110 8 nedom del med hänsyn gängse prisberäkning lör motsvarande Uänsler vidavtalslillfällel och övriga omsländigheler är oskäligl. Denkonsumenl som av näringsidkaren krävs på elt ospecificerat belopp har småmöjligheter all konlrollera att det som begärs motsvarar gängse eller skäliglpris. För all de omnämnda reglerna om priset inle skall bli verkningslösaföTeslår ulredningen därför all näringsidkaren skall vara skyldig all påkonsumentens begäran utställa en specificerad räkning. Räkningen skall varatillräckligt specificerad för atl möjliggöra en bedömning av prisberäkningensaml av arien och omlätiningen av uttört arbele. Konsumenien får härigenom enmöjlighel all konlrollera inle bara prisel ulan också vad som har blivit gjort.Innan konsumenten har fåll en specificerad räkning är han som regel inieskyldig alt belala. Utredningenföreslår vissa regler om räll Ibr näringsidkaren lill ersättning lörkonsumentens obehöriga vinst. Det gäller här situationer i vilka näringsidkarenhar misstagit sig belrätlände sin rätt atl utfbra arbetet. a. detfallel ail näringsidkaren har utlbri arbeie uianför uppdragel utan all arbelelkan räknas som "lilläggsarbete". Ulredningen menar all del då trotsalll inle bör vara uteslutet tbr näringsidkaren att tå viss ersättning. Enfbmisäiining är dock att näringsidkarens misstag har varil ursäktligt.Ersättningen är vidare maximerad i ell par avseenden. Näringsidkaren är inleberättigad till mer än skälig ersättning Ibr sina kostnader. Han har hellerinte rätl lill mer än vad som moisvarar den värdeökning som har kommilkonsumenien del. Enviklig fråga är när läran för näringsidkarens preslalion skall gå över frånnäringsidkaren konsumenien. Vad del här gäller är i vad mån konsumentenskall vara skyldig alt belala fbr arbete och malerial som gått till spillo pågmnd av en olyckshändelse. Som huvudregel föreslås atl konsumenten inte ärskyldig att belala för näringsidkarens prestation i den mån den har törslörtsgenom olyckshändelse före avlämnandet. Undanlag görs dock fbr del fallet auavlämnandet har försenats på grund av konsumenten. Då övergår faran på dennedå avlämnandet skulle ha ägl mm. Om Gänsten gäller en sak som har överlämnats inäringsidkarens besittning, t. ex. en apparat som inlämnats tbr reparation,Ibreslås en särskild regel. Näringsidkaren står då läran tbr nedlagt arbele m.m. lill dess saken har kommit i konsumentens besittning. Undanlag gäller dockför del tall alt konsumenien inte hämtar saken i lid. Här ges i förslagel enregel som innebär en tbrbältring fbr konsumenien jämfört med vad som gäller fbrköp enligt 17 8 andra meningen köplagen. Enligt ulredningens förslag övergårfåran inle på konsumenten då denne har möjlighet au hämta saken. 1slället övergår faran på konsumenien först då denne har kommil i väsentligtdröjsmål med avhämtandei. 1984/85:110 9 Somtidigare har nämnts föreslår utredningen särskilda regler om vilka krav som kanställas på näringsidkarens prestation. Dessa gäller både prestationens kvalitetoch lidpunkien för prestationen. Fel och dröjsmål är att se som avvikelser fråndessa krav. Utredningen föreslår uttryckliga regler med detla innehåll. Varken feleller dröjsmål föreligger om avvikelsen beror på en omständighet som är atthänföra till konsumenten. Efterreglerna som definierar vad som är fel och vad som är dröjsmål följer regler omreklamation och preskriplion saml regler om de påföljder som kan drabbanäringsidkaren vjd fel och vid dröjsmål. I fråga om fel ges det härutöversärskilda regler om garanlier. Garanlireglernagäller endast lidsbestämda garantier. Härmed avses alt näringsidkaren genomgaranti eller liknande utfästelse har åtagit sig atl under viss lid svara förUänstens beskaftenhet eller resultat. Enligt förslaget skall näringsidkarensvara såsom för fel Ibr sådan brisilällighei som uppkommer under den angivnagaranliliden. innebär två saker. För del forsla är näringsidkarens ansvarunder garantiliden etl ansvar såsom för fel. Konsumenten har då räll till heladet påföljdssyslem som ulredningen föreslår när Gänsien är felaklig.Näringsidkaren förhindras härigenom att föreskriva alt brislfällighet undergarantitiden ger rält lill endast någon viss påföljd, 1. ex. avhjälpande. Fördel andra innebär regeln all näringsidkaren alltid skall svara för avvikelsefrån garanlin om den uppkommer under den angivna garanliliden. Alla Udsbeslämdagaranlier skall med andra ord lolkas som s. k. funkiionsgarantier. Härigenomavvisas en svagare typ av garanli som skulle innebära att näringsidkaren endastsvarar tbr Gänstens beskaffenhet fbr lärans övergång, dvs.normalt vid avlämnandet. Förutomden nu angivna regeln om materialli ansvar för tidsbestämda garanlier, föreslårutredningen en regel molsvarande bestämmelsen i 10 § konsumenlköplagen. Enligtden föreslagna regeln gäller en omvänd bevisbörda lill konsumenlens fördel.För all gå fri från silt garantiåtagande måste näringsidkaren göra sannoliktatt brisilällighden beror på olyckshändelse eller på omständighet som är althänföra till konsumenien. Bådevid fel och vid dröjsmål föreslår ulredningen regler om reklamation. Deföreslagna reglerna knyter an lill vad som gäller i köplagen och konsumenlköplagen,men i vissa hänseenden innebär de andra lösningar. Vadgäller reklamaUon vid/e/ ibreslås som gmndregel all konsumenien skall reklamerainom skälig lid efter del aii han märkl eller bort märka felel. Ensvårbedömd fråga har varii om den nu angivna reklamalionsfrislen skallkompletteras med en särskild preskriptionstid. Utredningen har stannat vid allföreslå delta trots all konsumenlens talerätt . inte är begränsad på annalsäll än genom de allmänna reglerna om lioårspreskripUon. 1984/85:110 10 härtillär främst alt det måste ligga i båda parters intresse all elt rättsförhållandekan anses avslutat efter en inte alltför lång lidsperiod. 1 överensslämmelsemed köplagsförslagei föreslår konsumenttjänsiulredningen all reklamalion skallske senasl från lidpunkien för farans övergång. Ulredningenföreslår dock au denna preskriptionstid skall kunna genom-brylas vid s. k.dolda fel. För au ell doll fel skall anses vara för handen gäller ivåförulsällningar. Felel skall tbr del tbrsla inie ha visat sig inom tvåårstiden.Del skall för del andra inle rimligen ha kunnal upptäckas . 1prakliken kan del föriängda ansvaret för dolda fel främsl bli akiuelll vidarbele på byggnader o. d. Rälislbljdenav försummad reklamalion är alt konsumenten förlorar sin laleräll. Undanlag hargjorts för vissa fall av klandervärt förlärande från näringsidkarens sida,nämligen då denne handlat i slrid mot tro och heder eller grovt vårdslösl. Vadgäller reklamalion vid dröjsmål har ulredningen föreslagit regler medutgångspunkt i den s. k. staius-quo-principen. Del har dock ansetts överflödigtmed en regel om reklamaUon för all konsumenien skall ha kvar rällen Ullpreslalion om denna har uieblivii. Om Uänslen inte kan sägas vara påböGad, harkonsumenien också rält au häva ulan alt ha reklameral. Om hela eller någol merän en obelydlig del av Gänsten har utförts, är konsumenlens rält au hävadäremol beroende av au reklamalion har skell i lid. RäUen alt kräva skadeslåndfömtsätter alllid atl konsumenien har reklameral. Vadgäller påföljder för fel och dröjsmål föreslår ulredningen i båda fallen allkonsumenien försl och främsl skall kunna begära alt få en avtalsenligpreslalion (naiuraprestaiion). innebär vid fel alt konsumenien har rällatt få felet avhjälpt och vid dröjsmål alt konsumenten har rätt att få Gänstenutförd. Undanlag gäller i båda fallen om del skulle medföra oproportionerliglSlora olägenheter eller koslnader Ibr näringsidkaren atl prestera. Denrätts-politiska ulgängspunklen har varil all naiuraprestaiion på Uänslernasområde är den påföljd som föredras av båda parter. Vidfel föreslår ulredningen att näringsidkaren i princip skall ha rätt all - lillavväGande av längre gående påföljder - avhjälpa felet. Molsvarande föreslåsinle vid dröjsmål. Här har konsumenien principiell räll alt välja mellan altkräva naiurapresialion och hävning. Denna skillnad mellan fel och dröjsmåluGämnas dock ofta i praktiken genom kravet på väsenllighet vid hävning.Näringsidkaren har nämligen ofta möjlighet atl presiera innan dröjsmålel harhunnit bli väsenlligl. Konsumentensrätt att vid fel få della avhjälpt skulle vara foga värdefull om konsumenientvingades all belala för avhjälpandel. 1 standardavtal är del r n. inieovanligt au konsumenten får stå för vissa kostnader. Utredningen föreslår somhuvudregel att näringsidkaren inle har räll lill ersällning Ibr avhjälpandel.Dock ges del undanlagei alt om avhjälpandel förulsäller arbele eller annal, t.ex. material, som inte omfattas av priset för del som är gjort, fårnäringsidkaren la betalt för avhjälpandet. 1984/85:110 II näringsidkareninle ta mera betalt än om arbetet hade gjorts rikligt från böoan. Både vid fel och viddröjsmål ges konsumenien i princip räll att hålla inne betalningen{deieniionsräit). Härigenom kan konsumenien ulöva påtryckning pånäringsidkaren för att få denne alt t. ex. avhjälpa etl fel. De-lenlionsrätienär också av betydelse för övriga påföljder som annars lätl skulle kunna bliverkningslösa. Hävning är som nyssantytts en sekundär påföljd vid fel, men alternativ påföljd vid dröjsmål. Somförulsättning tbr hävning gäller att koniraklsbroiiel - felet eller dröjsmålet- skall vara väsenlligl. På Gänsiernas område kan hävning dock inte alllidgenomföras lika lätt som vid köp. En Gänst som är utförd kan inle gärnaålerlämnas till näringsidkaren på samma sätt som man lämnar lillbaka en såldvara. Ulredningen föreslår därför regler enligi vilka hävning normalt bara fårske beträffande framtida - dvs. ej utförd - prestation. Ulredningen uleslulerdock inle möjligheten av hävning även belräffande ulförd preslation. För sådanhävning krävs det enligt förslaget s. k. kvalificerad väsentlighet. Detta uttrycksså all "syftet med Uänslen är huvudsakligen förfelal" på grund avkoniraklsbroiiel. Förall få häva krävs enligt utredningens förslag inle all koniraklsbroiiel ärfullbordal. Åven i siiualioner då konlraklsbroli ännu inle har inträtt, men detmåsle antas att kontraktsbrott som ger rätl all häva kommer all inlräffa,föreslås hävningsräll (anleciperal fel och anleciperal dröjsmål). Hävning innebär i principatt vardera partens prestalionsskyldighel faller bort. Redan fullgjordpreslalion skall lämnas åler. 1 enlighel härmed har enligi ulredningens förslagnäringsidkaren inle rält lill betalning. Konsumenien skall lämna tillbaka vadnäringsidkaren har presterat i den mån del är möjligl ulan olägenhet ellerkosinad av betydelse. Om konsumenien helt slapp att betala tör vad som inte kanåteriämnas, skulle han kunna göra en "obehörig vinsl". Ulredningenföreslår därför all konsumenien i skälig ulslräckning skall ersällanäringsidkaren dennes koslnader som lett till en värdeökning för konsumenten.Detta slår i principiell överensslämmelse med vad som föreslås iprisavsnillet. Vid hävning beträffandeålerslående del bör ulgängspunklen enligt ulredningen vara atl konsumenienskall lå en fullsländig preslation tbr samma pris som skulle ha gällt omavtalet inle hade hävts. Näringsidkaren har i enlighet härmed räll alt flbetalt för vad som är gjort med elt belopp som moisvarar priset tor Gänsten idess helhel, med avdrag för vad del normall koslar all få den ålerslående delenulförd. Vidfel i näringsidkarens preslation Ibreslås all konsumenien också skall ha rättlill prisavdrag. Även denna påföljd är sekundär i förhållande lillnäringsidkarens primära räll all avhjälpa felel. Prisavdrag skall enligt ulredningensförslag molsvara vad del normall kostar alt fl felel avhjälpi. Enkompletlerande regel föreslås för del fallel att koslnaderna är oskäligl stora.Prisavdraget skall då besiämmas med härisyn lill felels betydelse förkonsumenien. 1984/85:110 12 mening finns det eu behov av att genom ivingande reglertillibrsäkra konsumenien rätt till skadeslånd. Deua är vikligi därför altkonsumentens övriga befogenheter vid koniraktsbrott ofta är begränsade. Härtillkommer att konsumenien har behov av alt få skadeslånd även i vissa andra lällän vid fel och dröjsmål. Vadgäller skada på grund av fel eller dröjsmål föreslår ulredningen en gemensamregel. Enligt denna är näringsidkaren skadeståndsskyldig om han inle visar allskadan inte beror på försummelse av honom själv eller någon som han haranlilal. Näringsidkaren måste med andra ord exculpera sig för att gå fri frånskadesiåndsskyldighel. Dei är alliså fråga om etl s. k. presumlionsansvar.Ulredningen avvisar den i köprälten förekommande skillnaden i ansvar beroendepå om det gäller s. k. generisk preslalion eller inle. Denna uppdelning harutredningen inle funnit passa för Uänslernas del. Frånden allmänna regeln om presumlionsansvar har utredningen dock föreslagit ettundantag, enligt vilket del gäller s. k. strikt ansvar Ibr tdl-försäkradeegenskaper. Avviker Uänslen från vad som kan anses utläst av näringsidkaren("garanterat") är denne enligt förslaget ansvarig även om någonförsummelse inte föreligger på näringsidkarens sida. Denna beslämmelse ansluternära till vad som kan antas vara gällande rätt beträffande både köp ochUänster. Ulredningen har här inle anselt sig böra inta annan ståndpunkt än vadsom uttryckligen har lagfästs på det näriiggande köpområdet. Vad som tidigarehar berörts har gällt ekonomiska skador av allmän nalur. Ulredningen föreslåremellertid att det angivna ansvarel för skada på grund av fel och dröjsmålskal! uividgas vissa följdskador, nämligen skada på tbremålet för Uänsleneller på konsumenlens egendom i övrigt (sakskador). Del är här fråga om ett"produktansvar' grundat på ett avtalsförhållande. Ulredningens törslaglorde innebä;'a en viss förändring i förhållande lill vad som kan antas varagällande räll. Personskadorhålls hell utanför utredningens reglering. Skälet är bl. a. atl det ekonomiskaskyddel vid personskador i stor ulslräckning är Ullgodoseti genom annanlagstiftning. Personskador är vidare mycket artskilda från de skadeiyper somulredningen anser sig böra reglera i konsumenttjänsllagen. Kardet galler skador pd annan grund än fel eller dröjsmål sk\l)et utredningen ilagförslagel på sakskador som drabbar konsumenlens egendom medan den är inäringsidkarens besittning eller i övrigt under dennes kontroll, å ena sidan,och övriga skador, å den andra. Beiräftände den första lypen av skador föreslåsell presumlionsansvar. Del kan i praktiken röra sig om skador på grund av altnäringsidkaren bruslit i sin vårdplikt eller i sin omsorgspliki i övrigt närdel gäller konsumenlens egendom. Beträffande den andra lypen av skador föreslåsetl vanligt culpa-ansvar, dvs. konsumenten måsle visa all näringsidkaren harvaril försumlig för atl skadestånd skall ulgå. Här kan del vara fråga om skadorav skilda slag Vadgäller skadeslåndets beräkning är utgångspunkten den fakiiska skada somkonsumenien har lidil. Dock föreslås den begränsningen, att ersättning iprincip inle skall ulgå för annal än "normalförlusl", dvs.näringsidkaren 1984/85:110 13 ärinte skyldig att utge ersättning för större skada än sådan som vanligen kanuppkomma i liknande fäll. Härifrån görs dock vissa undantag. Utredningenföreslår också reglerom nedsältning av skadeslåndel. I överensstämmelse medvad som redan måsle anses gälla skall konsumenien vara skyldig au vidla skäligaålgärder tor alt begränsa skadan. Ytterligare Ibreslås en allmän regel omnedsällning av skadeslåndel på grundval av en skälighetsbedömning. Hänsyn skalldå las lill näringsidkarens svårigheier atl töruise och hindra skadans uppkomstsamt omständigheterna i övrigt. Reglernaom näringsidkarens skadesiåndsskyldighel kompletteras av en regel omnormalersätining. Den utgår enligt förslaget i fäll av dröjsmål ellerdröjsmålsliknande situationer. Denna bestämmelse ger möjlighet till överenskommelserom s. k. dröjsmålsviien. Åven om del inte är avtalat, skall konsumenien kunnakräva skälig normalersätining på grundval av branschsedvana. Såvälregeln om ersättning lör normaltbriust som bestämmelsen om normalersätiningvid dröjsmål sätts ur spel om det föreligger särskilt klandervärt förfarandefrån näringsidkarens sida. Utredningensförslag innehåller även regler om vilka påföljder näringsidkaren får tillgripavid dröjsmål på konsumenlens sida. Det är främsl fråga om att konsumenten intebetalar . Men det kan också gälla att konsumenten inte lämnar nödvändigmedverkan eller all han inte hämtar t. ex. ell reparerat föremål i lid. Deföreslagna reglerna är tvingande till konsumenlens förmån. Syftet med reglernaär bl. a. att dra en gräns Ibr hur hårda sanktioner näringsidkaren fårtillgripa mot konsumenien. Depåföljder som ulredningen föreslår vid konsumentens dröjsmål gäller rätt Ibrnäringsidkaren alt siälla in arbelet (deieniionsräli), räll att häva, rätt atthålla kvar föremålel Ibr Gänsten (relenlionsrätl) och räll till ränta. Detentionsräitenföreslås gälla i de fäll betalning skall ske hell eller delvis i förskott.Undanlag tbreslås för del fallet all arbelet har påböoals och etl inställandeav arbelel skulle medföra risk Ibr allvarlig skada för konsumenten. Även vidbristande medverkan från konsumentens sida får näringsidkaren siälla inarbelet. 1samband med alt näringsidkaren ställer in arbetet, kan del uppstå koslnadertbr honom. Utredningen toreslår alt näringsidkaren skall ha rätt till ersättninglör dessa koslnader, om inle konsumenien kan exculpera sig beiräftände orsakentill dröjsmålet. Näringsidkarensrätt all häva avtalet gäller bara bdräflånde återstående del. Hävningsrältenförutsätter också atl näringsidkaren torsi har påmint konsumenten om dennesdröjsmål. Enligtvad som förut har sagts föreslår utredningen att konsumenten skall ha generellrätt atl avbeställa Uänslen, men all han då skall ersätta näringsidkaren enligtvissa regler. Situationen vid dröjsmål på konsumentens sida har mångaberöringspunkter med situationen vid avbeställning. Om näringsidkaren häveravtalet på grund av konsumentens koniraktsbrott, skall konsumenten enligtförslaget därför betala som om han hade avbeställt 1984/85:110 14 Uänstenden dag näringsidkaren hävde. Från denna regel föreslås dock viss inskränkningom konsumenien kan exculpera sig beiräftände orsaken lill dröjsmålel. Sedanlänge anses i svensk räll en hantverkare ha reteniionsräll i sak som han hartält hand om. 1 överensslämmelse härmed föreslår ulredningen all näringsidkarenfår hålla kvar saken lill dess han har fåll beiall, om konsumenien inle betalari rätt Ud. gäller alltså bara Gänsl beiräftände lös sak som haröverlämnals i näringsidkarens besittning.