prop · G803191 · 1984-12-31 00:00:00 — Har aktieförvärvskett annorledes än genom teckning eller överlåtelse, skall vad stadgatsicke i något fall medföra hinder för aktieägaren att med stöd av denföreträdesrätt lill teckning eller erhållande av nya aktier, vilken enligtdenna lag eller den vid förvärvet gällande bolagsordningen är förenad med deförvärvade aktierna, bekomma ytteriigare aktier. Första stycket gäller inte aktier i ett bankaktiebolag somär bildat av utländskt bankförelag. Beträffande sådant bolag gäller i ställetatt aktier i bolaget får förvärvas endast av utländskt bankföretag som fållregeringens lillstånd lill förvärvet. Förvärv av aktie, som skett i strid med första eller andrastycket, är ogillt. Enligt gällande lydelse är det i princip förbjudet förutländsk fysisk eller juridisk person att förvärva aktier i bankaktiebolag.Förvärv som skett i strid med dessa bestämmelser är ogiltiga. Ingen ändringföresläs i dessa bestämmelser såvitt avser svenskägda banker. Det bankbolag som stiftas av utländskt bankföretag enligtBL: s regler kommer all vara ett svenskt bankaktiebolag. För all ett utländsktbankföretag över huvud taget skall ha möjlighet att etablera ett bankbolag iSverige, bör företagel självfallet ha rätt att förvärva aktier i bolaget.Särskilda bestämmelser om detta har tagits in i ett nytt andra stycke.Tillstånd av regeringen erfordras och sådant tillstånd kan ges endast lillutländskt bankföretag. Vid nyetableringen ges detta lillstånd i samband med oktrojen.Svensk fysisk eller juridisk person får således inte förvärva aktier i ettbankbolag som bildats av ett utländskt bankförelag. Även ett förvärv genom svenskägdutländsk bank bör förhindras med stöd av denna paragraf. Bestämmelsen innebärvidare att ett utländskt bankförelag som önskar avyttra aktier i ett dyliktbankbolag till ett annat utländskt bankföretag inte kan göra detta utan attregeringens tillstånd inhämtas. Om förvärv har skett i strid med dessabestämmelser är förvärvet ogiltigt. Bestämmelser om detta har tagits in i detnuvarande andra stycket, som enligt förslaget kommer att utgöra paragrafenstredje stycke. 22 § Ansökan om bankaktiebolagets registrering skall görasav styrelsen senast från del oktroj beviljats. Ansökningen skall beträffande styrelseledamot och slyrelsesuppleantinnehålla uppgift om fullständigt namn, hemvist och medborgarskap samtförklaring att dessa personer inte är omyndiga. 1 ansökningen skall uppgivas, av vilka och huru bolagetsfirma skall tecknas, där den ej tecknas av styrelsen allenast på grund av dennalag. Skall firman tecknas av annan person än som avses i andra stycket, gällervad där är stadgat även i fråga om sådan firmaiecknare. Prop.1984/85:191 32 Bolagetspostadress skall angivas. Vid ansökningen skola fogas: 1. de listor, å vilkaaktieteckningen ägt rum, jämte avskrift av desamma; 2. avskrift av protokollet vidkonstituerande stämman; 3. två avskrifter av oktrojbesluteloch bolagsordningen; 4. avskrift av den i 15 § 1 mom. omförmäldahandlingen rörande tilldelningen av aktier; 5. en av samtligastyrelseledamöter undertecknad handling, innehållande uppgift dels om deltecknade belopp, för vilket tilldelning av aktier ägt rum, saml om del belopp,för vilket aktier må hava förklarats förverkade enligt 28 §, dels angående detbelopp, som inbetalts å aktiekapitalet, och, där aktiekapitalet icke blivit lillfullo inbetalt, sammanlagda nominella beloppet av de aktier, som lill fullobetalts, dels ock om det sätt varpå inbetalningen skett. Harej å ansökningen varje styrelseledamot och slyrelsesuppleant eller annan, som ärbemyndigad alt teckna bolagets firma, egenhändigt skrivit sin av vittnenstyrkta namnteckning, skall vid ansökningen fogas en särskild bilaga, därånamnteckningen finnes och blivit styrkt av vittnen. Iansökan om bankaktiebolagets registrering skall enligt gällande lydelse i ensärskild förklaring anges alt utsedda styrelseledamöter ochstyrelse-suppleanter är svenska medborgare. Enligt vad som föreslås i 72 §andra stycket får emellertid utländska medborgare ingå i styrelsen för ett bankaktiebolagbildat av ufländski bankföretag. Av den anledningen föreslås alt förklaringenom svenskt medborgarskap i registreringsansökan ersätts med en skyldighet altlämna uppgift om medborgarskapet. 35§ Sedan bolagsstämman fatlat beslut om aktiekapitalets ökning skall teckningslistaoch kungörelse om beslutet upprättas samt undertecknas av samtligastyrelseledamöter. Någon kungörelse behövs dock inte när ett bankaktiebolag somär bildat av utländskt bankföretag fattat beslut om ökning av aktiekapitalet. 1såväl teckningslisian som kungörelsen skall upptagas bolagsstämmans beslut omaktiekapitalels ökning ävensom erinran om den i 18 § stadgade inskränkningen irätten alt förvärva aktier. Har i ökningsbeslutet bestämmelse ej meddelats omtiden för betalning av nya aktier, skall sådan bestämmelse upptagas i teckningslisianoch kungörelsen. Sedanökningsbeslutet registrerats, skall styrelsen låta införa kungörelsen i och den eller de ortstidningar, som styrelsen bestämmer.Det åligger ock styrelsen alt ofördröjligen i rekommenderat brev ombolagsstämmans beslut underrätta varje aktieägare, om vars postadressupplysning ulan väsentlig omgång eller i tidsutdräkt kan inhämtas. Iett bankbolag som bildals av en eller flera utländska bankföretag får endastsådant förelag förvärva aktier. I första hand bör endast utländskt bankföretagsom redan innehar aktier i bankbolaget få teckna nya aktier i samband med ennyemission. Förvärv av aktier i samband med en nyemission i utlandsägd bankkräver enligt föreslagen ändring i 18 § BL regering- 1984/85:191 33 Av denna anledning behöver ett ullandsägt bankbolag inte kungöra ettbeslut om aktiekapitalets ökning. Ökningsbeslulel kommer till allmänhetenskännedom genom kungörandet enligt 172 § BL. 72§ Styrelseledamöterna skola vara myndiga, här i riket bosatta svenska medborgare. Utanhinder av första stycket får i ett bankaktiebolag som är bildat av utländsktbankförelag högst en tredjedel av styrelseledamöter vara svenskamedborgare bosalla utomlands eller utländska medborgare. Styrelseordförandenskall dock vara svensk medborgare och bosatt här i landet. Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten får medge undantag från vad somföreskrivs i detta stycke. Avstyrelseledamöterna må icke flera än en för varje påbörjat femtal varabefattningshavare i banken. Vid beräkningen av det högsta antal styrelseledamötersom får vara befattningshavare i banken skall hänsyn ej tagas till offentligstyrelseledamot. Enligtförsta stycket skall styrelseledamöterna i ett bankaktiebolag vara svenskamedborgare och bosatta i . Som ett särskilt undanlag för utlandsägdabankbolag har i ett nytt andra stycke föreskrivits all högst en tredjedel avhela antalet styrelseledamöter får vara svenska medborgare bosatta utomlandseller utländska medborgare. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,bankinspektionen kan för ett visst bankaktiebolag tillåta att ett högre antalutlandssvenskar och utländska medborgare får ingå i styrelsen. En sådan dispensbör ges restriktivt och aldrig avse mer än hälften av det totala antaletstyrelseledamöter. Styrelsens ordförande skall enligt en särskild bestämmelsei regel vara svensk medborgare och bosall i . Även här finns dockmöjlighet att dispensera från kravet på svenskt medborgarskap och bosättning ilandet. 74§ Styrelsen skall inom sig utse verkställande direktör att under styrelsensinseende leda verksamheten, däri inbegripet att i den utsträckning styrelsenbestämmer avgöra ärenden av beskaffenhet alt eljest ankomma på styrelsens egenprövning. Där förhållandena så påkalla, må bland styrelseledamöterna eller styrelsesuppleanternaflera verkställande direktörer utses. Styrelsen skall även förordnastyrelseledamot eller styrelsesuppleant att vara ställföreträdare förverkställande direktör. I ett bankaktiebolag som är bildal av utländsktbankförelag skall verkställande direktör vara bosall här i landet. Styrelsenmå jämväl uppdraga åt annan än verkställande direktör att ensam eller iförening med annan avgöra ärenden av beskaffenhet all eljest ankomma påstyrelsens egen prövning. Angåendeden befogenhet i olika avseenden, som skall tillkomma verkställande direktöreller person som avses i andra stycket, åligger del styrelsen att meddelaföreskrifter i en i sänder fastställd instruktion. Avser uppdragetbeviljande av kredit, skola grunderna för kreditgiv-ningen fastställas. Havaflera verkställande direktörer utsetts, skall instruktionen angiva huruledningen av bankens verksamhet skall mellan dem fördelas. Styrelsen skall, såsnart kan ske, till tillsynsmyndigheten 3 1984/85. 1984/85:191 34 insända avskrift av instruktionen ävensom, där ändringarvidtagas i densamma, meddela myndigheten därom. Uppdrag som sågs i denna paragraf må när som helståterkallas eller inskränkas. Utan hinder av uppdrag äger styrelsen själv avgöraärende av varje slag. Styrelsen mä icke ät enskild styrelseledamot eller annanuppdraga att avgöra ärende, som avser: 1. inrättandeeller indragning av avdelningskontor eller övertagande av annan bankrörelse; 2. förvärv elleravyttring av lästighet, avsedd för bankens inrymmande eller för att tillgodosedärmed sammanhängande behov; 3. beviljande avkredit till befattningshavare, som avses i 61 § första stycket, eller annanbefattningshavare, som ensam eller i förening med annan får avgöra på styrelsenankommande ärenden, till den som är gift med sådan befattningshavare, tillperson som avses i 61 § andra stycket eller till bolag, förening eller annansammanslutning, vari sådan person är styrelseledamot eller såsom delägare ellermedlem äger ett väsentligt ekonomiskt intresse; styrelsen dock obetagei att förperson eller sammanslutning, som nämnts, fastställa vissa gränser, inomvilka utan styrelsens beslut i varje särskilt fall kredit må beviljasvederbörande i och för en av honom idkad rörelse; 4. förvärv avaktie, emissionsbevis, förlagsbevis som avses i 55 § första stycket 5 samtandel i aktiefond och i ekonomisk förening i andra fall än då fråga är omsådant värdepapper, som är för bankbolagets fordran utmätt eller pantsatt,eller förvärvet sker med stöd av 55 § andra eller tredje stycket ochstyrelsebeslut angående förvärvet ej kan utan olägenhet avvaktas; 5. fastställandeav allmänna räntesatser för in- och utlåning; dock alt beslut, där sä påkallasav allmän ränteförändring, må ulan styrelsens hörande meddelas för liden intillnästkommande styrelsesammanträde; 6. utgivande avobligationer med längre löptid än . I denna paragraf meddelade bestämmelser angående kreditoch obligationer skola gälla även i fråga om garantiförpliktelse, sombankbolag ikläder sig. I ett bankaktiebolag skall verkställande direktör alltidvara styrelseledamot. Härav följeratt han i en svenskägd bank skall varasvensk medborgare och bosatt i . Den styrelseledamot som utses tillverkställande direktör i ett ullandsägt bankbolag kan vara antingen svenskmedborgare eller utlänning men han skall, enligt en särskild bestämmelse iförsta stycket, alltid vara bosatt här i landet. Om flera verkställandedirektörer har utsetts gäller motsvarande för envar av dem. 189 § Bildas bankaktiebolag eller ökas bankbolagsaktiekapital för överlagande av annan bankrörelse, må andel i vad bolagetsålunda skall överlaga utgöra vederlag för aktie i bolaget samt teckning skemed villkor, att sådant tillskott skall få göras; och skall i övrigt i ty fallgälla denna lags bestämmelser om bankbolags bildande och aktiekapitalets ökningmed följande tillägg och undanlag: Prop.1984/85:191 35 Vid bankbolagsbildande skall leckningslista och vid aktiekapitalets ökning bolagsstämmansbeslut om ökningen innehålla jämväl alla de om bankrörelsens överlagandeträffade bestämmelserna. Vad som stadgas i 9 och 33 §§ föranleder ej därtillall värdet av det, som för aktie skall tillskjutas i annat än penningar, skalli teckningslista eller i bolagsstämmas beslut om ökning av aktiekapitaletuppskattas till visst penningbelopp. Där vidbankbolags bildande ej samtliga tecknare enligt bestämmelse i teckningslistan äroberättigade all för aktie tillskjuta annat än penningar, äger å konstituerandestämman tecknare, vilken berättigats alt göra tillskott i annat än penningar,ej deltaga i omröstning enligt 15 §; ej heller må sådan tecknare eller av honomtecknade eller eljest förvärvade aktier vid omröstningen lagas i beräkning. Vad som stadgasi 36 § äger ej tillämpning. Tillgång, sombankbolag på sätt ovan sägs övertagit, skall vid dess införande i bolagelsböcker upptagas lill skäligt värde. Har bankbolagövertagit annat bankbolags rörelse och finnes bland sistnämnda bolagstillgångar egendom, varmed bankbolag ej må driva handel för egen räkning, måden egendom, även om sådant fall ej är för handen, som i 55 eller 56 § omförmäles,förvärvas av del överlagande bolaget. Egendom som bankboiagel på detta sättförvärvat, skall, i den mån egendomen ej jämlikt vad i nyssnämnda lagrumstadgas må av bolaget behållas, åter avyttras så snart lämpligen kan ske ochsenast då avyttring kan äga rum ulan föriusl för bolaget. Första stycket gäller inte för ett bankaktiebolag som ärbildal av utländskt bankförelag. 190 § Ej må bankaktiebolag övertaga annat bankbolags ellersparbanks rörelse, med mindre regeringen, där övertagandel icke finnes varatill skada för del allmänna, lämnar tillstånd därtill. Ett bankaktiebolag som är bildal av utländskt bankföretagfår inte överta en svenskägd banks rörelse. I 189 § BL ges särskilda regler om banksammanslagningar.De kan ske antingen på så sätt att ett bankaktiebolag går upp i ett redanbeslående bankbolag, vilket medför en akliekapitalökning i del sistnämndabolaget, eller genom all en ny bank bildas för övertagande av två eller fleraandra bankers rörelser. För samtliga övertaganden av annan banks rörelse krävsdock enligt 190 § BL regeringens tillstånd. En utlandsägd bank skall inte få bildas eller utöka sinverksamhet genom att överta en inhemsk banks rörelse. 1 ett andra stycke i 189§ BL har därför införts en bestämmelse som föreskriver att vad som sägs iparagrafens första stycke inte gäller för bankbolag som bildals av utländsktbankföretag. I 190 § BL har tillagts att ett bankbolag som bildats av ett utländsktbankföretag inte får överta en svenskägd banks rörelse. Prop.1984/85:191 36 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:617) omutländska förvärv av svenska företag ni. 7 a § Ett utländskt bankföretug som äger aktier i ettbankaktiebolag här i landet får inte förvärva aktier i svenska aktiebolag,andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drivs här i landet. hinder av första stycket får ett utländsktbankföretag som driver handel med värdepapper som ett led i denna rörelseförvärva aktier i svenska aktiebolag. Förvärv i strid mol bestämmelserna i denna paragraf ärogiltigt. 1 BL anges den yttre ramen för bankernas tillåtnaverksamhet. Bankerna får inte ägna sig åt en verksamhet som inte har ennaturlig anknytning till in- och ulläningsrörelsen. Även inom denna yttre ramär emellertid bankernas verksamhet begränsad i vissa avseenden. Irörelsereglerna anges vilken egendom en bank får förvärva för egen räkning ochdriva handel med. Dessa regler hindrar bankerna bl. a. att inneha aktier i fördem rörelsefrämmande bolag. De bankbolag som bildas av utländska bankförelag iSverige kommer som svenska juridiska personer helt naturligt att lyda under BLmed dess verksamhetsregler. De utlandsägda bankerna kommer att ägas av en ellerett fåtal utländska bankföretag. Mot denna bakgrund bör de utländskabankförelag som driver bankverksamhet genom bank i inte själva vidsidan av sin banketablering få gå in och engagera sig i verksamhet som ärförbjuden för deras bankbolag här i landet. Som utländskt rättssubjekt är detutländska bankföretagel konlrollsubjekt enligt lagen om utländska förvärv avsvenska företag m. m. Enligt denna lag (7 §) krävs ett särskilt tillstånd (förvärvslillslånd)för att utländskt bankföretag skall fä förvärva aktier i svenska aktiebolag,andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drivs här i landet. Förvärvslillslånderfordras dock inte om aktieförvärvet understiger av aktiekapitalet ellerröstetalet i det svenska bolaget. Med hänsyn till vad som sagts tidigare bör ett utländsktbankföretag som äger andel i bankbolag inte få förvärva aktier i svenskaaktiebolag, andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drivs här ilandet. Undantag har dock gjorts för utländskt bankföretag som driver fondkommissionsrörelseeller motsvarande rörelse avseende handel med värdepapper. Ett sådant förelagfår förvärva aktier i svenska aktiebolag i den mån förvärven ingår som ettnaturligt led i den nämnda rörelsen. Härigenom får anses att lika villkorskapas mellan svensk och utlandsägd bank i . 1984/85:191 37 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lagom ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 2. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska bankers förvärv av svenska förelag m. m. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1984/85:191 38 Sammanfattning av kredilmarknadskommitténs betänkande (Ds Fi1984:20) Utländska banketableringar i I likhet med vad som skett i flera andra länder harkreditmarknaden i förändrats på ett genomgripandesätt. Utvecklingen kännetecknas framförallt av en snabb tillväxt av marknadenutanför banksystemet, 1 har utvecklingen förstärkts till följd avobalanserna i samhällsekonomin. Detta har lett till spänningar mellan olikagrupper av finansinstitut som tidigare bara i begränsad utsträckning konkurreratinbördes. Tendenserna till upplösning av gränslinjerna mellan de olikainstitutgruppernas verksamhetsområden kan till dels förklaras av all denbefintliga lagstiftningen inte är utformad med hänsyn till den nya situationensom uppstått. Kommitténs uppgift enligt direktiven är all skyndsamt utredastrukturfrågorna i syfte att avgöra vilka institut som bör vara verksamma påkreditmarknaden samt de krav som skall ställas på institutens uppbyggnad ochverksamhet. Som ett särskilt delområde av kommitténs utredningsuppdragkan avskiljas frågan om banks etablering över gränserna. har i takt med den ökadevärldshandeln en omfattande internationalisering av näringslivet ägt rum.Sverige har pä del internationella planet verkat mycket aktivt för en ekonomiskintegration. Den svenska ekonomins internationalisering har också kraftigt ökatunder . Under samma lid har utvecklingen inom bankväsendetvarit likartad. Drivkrafterna härvidlag har varit den ökande världshandeln ochde internationella investeringarna men också tillkomsten av den s.k. euromarknaden.Den svenska kreditmarknaden har varit slängd för utländska bankervilket även medfört all flera länder begränsat de svenska bankernas möjligheteralt delta i utvecklingsmöjligheter utomlands. har flera länder öppnat sinagränser för utländska banker, däribland och . riskerardärmed att inta en särställning bland genom att viendast tillåter utländsk bank alt inrätta representationskonlor i landet. Deninternationella utvecklingen tycks dessutom gå mol allt skärplare reciprocitetskrav.Det torde därför vara ett klart intresse för de svenska bankerna att såsnart det är möjligt förändrar sin inställning gentemot utländska banker.Kommittén har därför funnit skäl att med förtur prova frågan om utländska banketableringari . 1984/85:191 39 De skäl som talar för utländska banker i ar främstföljande. Trots tradition av frihandel intar vi i jämförelse medinternationell praxis som råder i fråga om utländska banketableringar en i detnärmaste unik ställning. Denna ensidiga avskärmning av den svenska kreditmarknadeniir i längden ohållbar. Detta visar sig bl. a. genom att utländska banker redannu driver bankverksamhet hår i konkurrens med svenska banker. Denna verksamhetligger helt utanför méijiighetcrna till kontroll och styrning från de svenskamyndigheternas sida. Vidare har andra länders krav pä reciprocilet förorsakatolägenheter för svenska banker. Etableringen av utländska banker i kange värdefulla tillskott till det svenska näringslivet och den svenskakreditmarknaden. Mot detta har kommittén vagt de nackdelar och de farhågor sombl. a. framförts i den allmänna debatten om utländska banketableringar.Kommittén har emellertid funnit att skälen för utländsk banketablering här ihög grad överväger. Utländska banker bör sålunda ges tillstånd att bedrivabankverksamhet i . Detta bör dock ske så att vitala intressen som rörvår kreditmarknad inte berörs på ett oacceptabelt sätt. Flertalet av de problemsom kan länkas uppkomma i samband med elableringarna bör därför lösas genomspeciella villkor och regler för verksamheten. Kommitténs principiella utgångspunktär dock all de utländska bankerna skall få tillstånd att här i landet drivabankverksamhet under samma förutsättningar som de svenska bankerna. Enligtdirektiven skall dessa hållas fria från utländskt ägande och fortfarande utgörastommen i bankväsendel. Mot denna principiella bakgrund anser kommittén attinget svenskt ägande tills vidare bör förekomma i de utlandsägda bankerna iSverige. Kommittén anser vad beträffar etableringsformen alt helägd dotlerbankär att föredra men att flera utländska banker gemensamt bör kunna äga en bank iSverige antingen i form av dotterbank eller som s. k. konsortiebank. Den senareskiljer sig från dotterbanken genom att ingen ägare har ett bestämmandeinflytande. Av direktiven framgår alt möjlighet inte skall ges en utländskbank att etablera filial i . De utlandsägda bankerna kommer att vara underkastade sammaförfatlningsmässiga reglering som de svenska bankerna. Det kommer alltså bl.a. att krävas att regeringen givit banken särskilt tillstånd (oktroj) att drivabankrörelse här. Ensärskild uppgift enligt direktiven är att pröva om den behovsprövning som nuingår i oktrojförfarandet bör vara kvar i nuvarande utformning eller om den - ilikhet med ett lagförslag för försäkringsområdet - bör vara omvänd. Innebördenav en omvänd behovsprövning skulle vara att oklroj-sökanden inte behöver visapå ett behov av en ny bank utan alt tillstånds- 1984/85:191 40 myndigheten för avslag måste finna att etableringen intekan antas vara förenlig med en långsiktig sund utveckling av del svenskabankväsendel. Kommittén har funnit att del vid prövningen av ansökningar frånett relativt stort antal utländska banker är uppenbart alt behovet av banker pämarknaden måste prövas. Med den omvända behovsprövningen föreligger bl.a. riskatt överetablering stoppas . Enligt kommitténs mening bör därförbehovsprincipen för såväl inhemska som utländska banker ha samma innebörd somnu. Härutöver måste emellertid ett antal kvalitativa krav uppställas på debanker som skall få tillstånd all etablera sig i . Kommittén anser attden kvalitativa prövningen blir ett särskilt betydelsefullt led i oktrojförfarandetoch all tonvikten bör läggas vid denna prövning. Kommittén har indelatprövningskriterierna i tre grupper. Den första avser olika mått och bedömningaravseende moderbankernas totala rörelse, inriktning och kreditvärdighet. Denandra gruppen avser att mäta och bedöma moderbankens hittillsvarande kontaktermed och svenska förelag i olika former. Den tredje gruppen gäller denverksamhet som den planerade banken avser all bedriva. Vid en genomgång av de olika verksamheter som en utländskbank kan länkas bedriva i och hur denna verksamhet kommer alt påverkaolika delmarknader har kommittén konstaterat ett antal problem som måste lösaseller undvikas. Även om utgångspunkten är all de svenska och utländska bankernaskall arbeta under i princip samma förutsättningar kommer det att råda fleraolikheter när det gäller deras möjligheter att driva bankverksamhet i landet.Dessa olikheter kan inte helt utjämnas genom ett särskilt regelsystem. Istället har kommittén i första hand inriktat sig på att utforma särskildavillkor som skall vara uppfyllda för att en utländsk bank skall få tillståndatt etablera sig i . Dessa innebär att preciserade krav ställs på denutländska banken liksom på den verksamhet som den avser att driva här.