prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt minmening bör en stor flexibilitet eftersträvas inför granskningarna avforsknings- och utvecklingsplanerna. Jagvill mol bakgrund av vad jag nu har anförl och efler samråd med chefen förjordbruksdepartementel föreslå följande. Huvuduppgiften för statenskärnbränslenämnd (nuvarande använl kärnbränsle) skallvara alt övervaka genomförandet av programmet för den slutliga hanteringen avanvänt kärnbränsle samt avvecklingen av anläggningar i kärnkraftsprogrammet.Deluppgifter för nämnden är att svara för: - avgiftsuttag, medelsredovisningoch utbetalande av ersättningar - granskning avkostnadsuppskattningar för sluthanleringen - bedömning av olikahanteringsmetoder för att ulröna i vad mån de bör ingå ikraftreaktorinnehavarnas forsknings- och utvecklingsprogram för sluthanteringen - uppföljning avkraftreaktorinnehavarnas åtgärder för sluthanlering av använl kärnbränsle ochavveckling av anläggningar. Nämndenleds av en styrelse. omfattar en chef samt nio ytterligarebefattningshavare. Kanshet indelas i en teknisk och en ekonomisk enhet förulomgemensamma resurser. Detankommer på regeringen att närmare besluta om nämndens instmktion, styrelse,kansli m.m. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag i denna fråga. Ettsamarbetsorgan för kärnavfallsfrågor inrättas gemensamt för statensstrålskyddsinslitut, och statens kärnbränslenämnd.Det tillsätts och erhåller instruktion av regeringen. 1984/85:120 245 nelskall åt de tre myndigheterna fungera som dels elt expertorgan för rådgivning,dels etl fomm för samråd. Dess uppgifier skall vara att svara för - rådgivning,då så begärs. en eller flera av de berörda myndighelerna vid beredning av ärenden med anknytning lill kämavfallshanlering eller avveckling av anläggningar informationsutbyteom de tre myndigheternas forsknings- och utred ningsverksamhet i fråga om kärnavfallshantering samt avveckling av anläggningar så att en rationell arbetsfördelning ernås och därvid en oberoende kompetens byggs upp och vidmakthålls på områden av bety delse härvidlag. 1fråga om finansieringssystemet vill jag anföra följande. I översynsutredningensbetänkande redovisas några modeller för en fondförvallning som i olikaomfattning utnyttjar den öppna kreditmarknaden, ellerriksgäldskontoret för placeringar. Vid remissbehandlingen har anförtssynpunkter bl. a. på det nuvarande återlånesystemd, olika slag av kapitalplaceringarav avgiftsmedel på kreditmarknaden, speciellt en fondering i statspapper viariksgäldskontoret, fondförvaltningens närmare uppläggning samt frågan omgaranterad realavkastning. Enligtvad utredningen har påvisat kommer förändringar i finansieringssystemetsfondförvaltningsdel inte att få något omfattande genomslag i praktiken förrän islutet av då vissa åtaganden som är konsekvenser av hittillsfattade beslut om återlån kommer att ha infriats med de in- och utbetalningarsom fömtses i övrigt. Jag anser mol denna bakgrund att ett förslag till ändradlagreglering av fondförvaltningen f. n. kan anstå och avser att i ställetåterkomma med förslag till regeringen rörande förslag till 1985/riksmötei fråga om fondförvaltningen. 11.3Exportkontroll m. m. Somjag har anfört måste det fredliga utnyttjandet av kärnenergi ske utan attverksamheten genom överföring av utmstning, utnyttjande av anläggningar elleravledning av material bidrar kärnvapenspridning. En handel över gränsernamed kämmaterial och kärnleknisk utrustning för fredliga ändamål är emellertid ilinje med åiaganden enligt icke-spridningsfördragel (Non-ProliferalionTreaty, NPT, artikel IV; 2). Jag avser nu att behandla frågan om de krav sombör vara uppfyllda då tillstånd lämnas till utförsel på det kärntekniskaområdet och vill först översiktligt redogöra för våra formella internationellaförpliktelser. Sverigehar av hävd varit starkt engageral i slrävandena att hindra spridning avkärnvapen. Vi tillhör de länder vilkas krav går längst. 1984/85:120 246 deltogaktivt i de förhandlingar som ledde fram lill NPT, som irädde 1970och lill vilkel nu fler än 120 stater anslutit sig. Fördraget ulgör etl vikUgträttsligt och politiskt värn mot kärnvapenspridning. Det centrala iNPT-fördragd är den både folkräitsligl och politiskt/moraliskt bindandeutfästelse som anslutna icke-kärnvapenstater gör att inte skaffa egna kärnvapen.Detta åtagande verifieras genom avtal med del internationella alomenergiorganeti (lAEA) om kontroll (safeguards) av samtliga anläggningar och av alllklyvbart material inom resp. land. Enligtmin mening är det angeläget atl inte heller kärnvapenstalernas anläggningar förcivil kärnenergiverksamhet utnyttjas på någol sätl för militära ändamål. Jagframförde vid lAEA:s generalkonferens den svenska regeringensuppfattning att kärnvapenstaierna utan undanlag skall göra en klar åtskillnadmellan den civila och den militära sektorn för kämmaterial såväl som förkärntekniska anläggningar och att deras civila kärnenergiverksamhet i sinhelhet måste underkastas effektiva safeguards genom lAEA-konlroll. GenomNPT-anslutningen accepterar som köpare av kämmaterial och tjänstersådana s.k. heltäckande safeguards som jag har nämnt. Som leveranlörslandär vi enligt NPT förpliktade att kräva lAEA-kontroll av material ellerutrustning som vi levererar ett icke-kärnva-penland. Vi har även åtagit ossatl följa de s. k. Londonriktlinjema . enligt vilka vi som exportörbl. a. ställer krav på fysiskt skydd samt på lAEA-konlroll vid överföring avklyvbart material, ulruslning eller teknologi till icke-kärnvapenstater. Våraambitioner i fråga om inlernationell kontroll av kärnenergiverksamheten gär emellertidlängre än vad de internationella överenskommelserna föreskriver. Som en allmänprincip för den svenska politiken härvidlag gäller att utförsellillstånd tillicke-kärnvapenstater endast lämnas om dessa har ratificerat NPT eller gjortminst motsvarande åtaganden om lAEA-kontroll över all sin kärnenergiverksamhet.Vid utförsel till kärnvapenstaterna måsle garantier föreligga för fredliganvändning av dd som levereras och lAEA-kontroll av att dessa garantieruppfylls. Dämtöver sker i varje utförselärende en allmänpolitisk prövning. Målsättningenär sammanfattningsvis att utmstning och material som härrör från endastkommer till användning i sådana länder där garantier skapats för att det somförs ut inte bidrar till spridning eller tillverkning av kärnvapen. Jagvill framhålla att utförseln från på det kärntekniska området ipraktiken inryms inom ett begränsat antal kategorier (under de senaste årenfrämst kapslingsrör, bränsleelement, restmängder av uran i samband medbränsletillverkning samt bränsle och lestobjekt för Studsviks materialprovningsreaktorR2). Varje ansökan om utförseltillstånd prövas särskilt. Prövningen innefattaräven frågan om eventuell reexpori och kon- Prop.1984/85:120 247 irollfrågori sådana fall. Till gmnd för prövningen läggs bl. a. regeringsåtaganden ienskilda fall eller bilaterala eller multilaterala kontrollavtal. Somjag har anfört i annat sammanhang (prop. 1983/84:60 s. 52) avser jag all nogafölja utvecklingen på utförselområdet och, om della visar sig erforderligl,lägga fram förslag om ändringar i förteckningen över utrustning och materialför vilka tillstånd krävs vid ulförsel. Genom den nya lagstiftningen hartillståndsplikten utsträckts lill atl omfatta även s. k. dual use-produkter,dvs. utmstning eller material som utan att vara särskilt konstruerade elleriordningställda för kärnenergiändamål ändå kan vara av väsentlig betydelse förframställning av kärnladdningar. Vissa Ullägg till produktförteckningen harredan gjorts av regeringen i fråga om utrustning av dual use-karaktär. FörutomSverige har några andra länder infört sådan tillståndsplikt. Internationellaöverenskommelser saknas dock för vilka dual use-produkter som bör innefattas.Regeringen vill verka för att internationella riktlinjer skapas även på deltaområde. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till 1. lagom vissa torvfyndigheter, 2. lag om ändring i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter, 3. lag om ändring i gruvlagen(1974:342), 4. lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822), 5. lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 6. lag om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt. Detunder 4 angivna förslagel har upprättats i samråd med chefen för jordbmksdepartementet,det under 5 angivna förslaget i samråd med chefen för justitiedepartementetoch det under 6 angivna förslaget i samråd med chefen för . Denlagändring som föreslås under 6 är av så enkel beskaffenhet att jag anser altlagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från lagrådet bördärför inte inhämtas. 1984/85:120 248 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen dels att antaga förslagen till 1. lag om vissa torvfyndigheter, 2. lag om ändring i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter, 3. lag om ändring i gruvlagen(1974; 342), 4. lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822), 5. lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 6. lag om ändring i lagen (1957;262) om allmän energiskatt, dels att godkänna de riktlinjer som jag harförordat i fråga om 7. den långsiktiga energipolitiken(avsnitt 3), 8. energianvändningen (avsnitt5.1), 9. elförsörjningen (avsnitt 7.1), 10. fortsattvatlenkraftsutbyggnad (avsnitt 7.3), 11. omorganisationav och ändrade uppgifter för myndigheten för hante ring av använt kärnbränsle samt inrättande av ett samarbelsorgan för kärnavfallsfrågor (avsnitt 11.2.2). delsatt godkänna de gmnder för stöd som jag har förordat för 12. sammankopplingar avvärmeunderlag (avsnitt 6.2). 13. solvärmeanläggningar (avsnitt6.5), 14. små vattenkraftanläggningar(avsnitt 7.3), 15. förberedelser för framlidautbyggnad av mottrycksproduklionen (avsnitt 7.4), 16. utveckling av vindkraft(avsnitt 7.5), 17. anskaffande av reservkraftverkinom jordbruket (avsnitt 7.7.2), 18. åtgärder för att minskautsläppen av kväveoxider och utsläppen av miljöstörande ämnen vid förbränningav torv och avfall (avsnitt 8.1), 19. anläggningar för inhemskabränslen (avsnitt 8.6.4), 20. utveckling av ny energileknik(avsnitt 10.3). Jagföreslår vidare att regeringen bereder tillfälle atl ta del av vadjag har anfört angående 21. storstädernasvärmeförsörjning (avsnitt 9). Prop.1984/85:120 249 14 Anslagsfrågor för /86 Tolfte huvudtiteln . 1983/84Nettoutgift 22638231 1984/85 Anslag 19584000 1985/86Förslag 20018000 är sedan den den centrala förvaltningsmyndigheten förfrågor om energiförsörjning. Det åligger verkel - i den mån det inte ankommerpå någon annan myndighet - atl verka för en rationell tillförsel, omvandling,distribution och användning av energi. Vidare åligger det verket att bevakasäkerhetsfrågor på energiområdet och att följa den internationella utvecklingeni fråga om energiförhållanden. Verket är chefsmyndighet för . leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Verket är organiserat på fyraavdelningar en för bränslen, en för el och värme, en för ledningskoncessionoch elsäkerhet och en för energianvändning - samt en administrativ byrå ochett planeringskansli. Inom verket finns fyranämnder. De är ulvecklingsnämnden - som har i uppgift att besluta om stöd tillforskning och utveckling inom energitillförselområdet, till oljeersättning ochtill anordningar för atl minska utsläppen av svavel vid förbränning av kol -samt , m.m. och . är knutna ett eldistributionsråd och ett energihushållningsråd. Beräknadändring 1985/86 -H 1 157000 (därav lönekostnader) {+ 690000) (-(1382000) a) anslaget E 4. givning m. m. för b) anslaget E 12. c) anslaget E 17. ning av ärenden enligt lagen (1981: 1354) om + 15 865 000 framhåller att kraven på lönsamhet och genomförbar-het m.m. i deprojekt som beviljas stöd har skärpts, vilket nödvändiggör hög kompelens hos dehandläggare som förbereder besluten. Handläggningstiden för varje ärende tordeockså öka till följd av de skärpta kraven. Uppföljningen av de projekt som harfått stöd har varit eftersatt på grund av brist på resurser. Utantillskott måste resurser för uppföljning prioriteras bland befintlig personal. Verketvill i detta sammanhang återigen peka på behovet av att program av den typverket nu har att arbeta efter av rationella skäl bör utformas så attstatens energiverk får koncentrera sig på projekt av större betydelse. Riksdagensforskningspolitiska beslut innebar att ansvaret för vissa insatser inomdelprogrammet fjärrvärme och effekiivare värmedistribution m.m.(solvärmeteknik, värmepumpar, värmelagring och värmedislribu- Prop.1984/85:120 251 tion)har förts frän byggforskningsrädet till verket. 1 detta sammanhang kan enförstärkning av verkets handläggarresurser bli nödvändig. Ävenom motiv inte saknas härför vill verket inle nu föreslå några resursUllskoll päförvaltningssidan. förslag vad gäller anslag till förvaltningskostnader innebärsammanfallningsvis följande. Pris-och löneomräkning m. m. I enlighel med vadföredraganden har beräknat i prop. 1982/83: 100 (bil. 14 s. 140) har verkelräknal med all rationaliseringar skall kunna genomföras som innebär enminskning molsvarande 2,av de reala resurserna till förvaltningskostnader. Den tidigare finansieringen avförvaltningsresurserna för energiforskning och oljeersällning via särskildafonder sker numera över statsbudgeten. tar därför inte uppöverföring från andra anslag som inkomst. Förnästa budgetår bör medel för statens energiverks förvaltningskostnaderberäknas med utgångspunkt i verkets huvudförslag. Det innebär att enrationalisering och effeklivisering av verksamheten motsvarande 2,av verketsreala resurser bör ske. Detta ligger hell i linje med vad jag förordade i 1983års budgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 140-141) om enrationalisering av verksamheten motsvarande en minskning av verkets realaresurser med sammanlagt /84-1985/86. En del av denna minskningkan åstadkommas genom den samordning och rationalisering av administralivauppgifter för myndigheterna på i som f. n. genomförs.Resultatet av detta arbele kommer atl redovisas av myndigheterna i anslutninglill deras anslagsframställningar för budgelåren 1986/87 och 1987/88. Jag beräknar utgifternaför statens energiverks förvaltningskostnader till sammanlagt . Medel bör tillföras anslaget på i princip samma sätt som underinnevarande budgetår. De sammanlagda inkomsterna beräknar jag till 18 893000kr. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår atttill : Förvaltningskostnader för /86 anvisaetl förslagsanslag av . Statens energiverk:Utredningar m.m. och information 1983/84 Nettoutgift /85 Anslag 1985/86 Förslag 'Enligt regeringens beslut skall som en besparing 7 000000kr. av reservationen föras bort från anslaget. Fråndetta anslag bestrids kostnader för utredningsverksamhet m.m. inomenergiområdet och för energiinriklad information inom statens energiverksverksamhetsområde. Anslagel Ullförs medel som flyter in dels vid försäljning avpublikalioner och annat material som bekostas från anslaget, dels somersättning för ulredningar och informationsuppdrag som utförs åt annan. Beräknad ändring 1985/86 Utredningar m. m. m. m. Föratt ta fram underlag för energipolitiska beslut och för att lämnautredningsstöd inför planering av utvecklingsverksamheten inom verket och införenskilda stödbeslut krävs särskilda utredningsresurser. Statensatsar betydande resurser i olika utvecklingsprogram för att stimulera denlekniska utvecklingen inom energiområdet. Informationen om pågående verksamhetoch om resultaten från forsknings- och demonstrationsprojekt är, oavsett omstaten har varit engagerad eller inte, ett viktigt inslag iutvecklingsverksamheten för att göra ny teknik känd och accepterad påmarknaden. anser sig här ha en mycket viktig roll, bl.a. somsamordnare av sådan information. Prop.1984/85:120 253 begär nominelH oförändrade resurser för sin ulrednings- ochinformationsverksamhet. Dentidigare finansieringen via oljeersättningsfonden och energiforskningsfondensker numera över statsbudgeten. tar därför inte upp överföringfrån andra anslag som inkomst. Förnästa budgetår bör medel för statens energiverks utrednings- ochinformationsverksamhet beräknas med utgångspunkt i ett oförändrat anslag. Jaghar därvid räknat med att det finns utrymme för de utredningsuppdrag tillenergiverket som jag i det föregående har aviserat. Jag har vidare räknat medatt del skall finnas utrymme för en särskild riktad informationsinsats inomtransportområdet som jag har berört (avsnitt 5.3). Enligt vad jag harerfarit pågår en diskussion mellan energiverkei och ominriktningen och omfattningen härav. Jag har preliminärt räknat med istorleksordningen . för en sådan särskild insats. Jag räknar med sammahuvudsakliga fördelning av anslaget som för innevarande budgetår, dvs. och för energiinriklad information . Medelbör tillföras anslaget på i princip samma sätt som under innevarande budgetår.Jag kommer därför under punkt E 12. Energiforskning alt föreslå all 4 122000kr. förs över lill detta anslag. Vidare räknar jag med atl . försöver från anslagel E 17. Stöd för oljeersättande åtgärder, m.m. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen alttill : Utredningar m.m. och information för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Elektriskainspektionens verksamhet avser att främja säkerhet i samband medframställning, överföring och användning av elektrisk ström. Enligt sininstmktion (1983:592) är inspektionen den lokala statliga organisationen förärenden om tillsyn över eleklriska starkslrömsanläggningar och därmedsammanhängande frågor. Inspektionen ansvarar härigenom för den statligatillsynen över efterlevnaden av den elektriska speciallagstiftningen. Elektriskainspektionen är organiserad på fem disktrikt med kontor i , , och . förvarje distrikt är en överinspektör. är chefsmyndighet förinspektionen. Beräknadändring 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekoslnader)Lokalkoslnader -h 450 000 (6589000) 1075000 (4-345000) -64000 (-1-311000) -64000 har tillsatt en arbetsgrupp som harutrett elektriska inspektionens verksamhet och resursbehov. Resultatet avarbetet har redovisats i rapporten () -uppgifter, organisation och resurser. En sammanfattning av rapporten återfinnsi bilaga 18. I rapporten () -uppgifter, organisation och resurser konstateras bl. a. dels att genomriksdagens beslut ett minimibehov av personella och övriga resurserkan tillgodoses, dels att inspekUonens verksamhet inte är lämpad atlavgiftsbelåggas. Del är enligt inte möjligl all exakt bestämmabehovel av Ullsyn över elsäkerheten i landet. Myckel talar för alt en ökadresursinsats skulle kunna vara väl motiverad. Å andra sidan bedöms en väsentligminskning av insatsen åtminstone på lång sikt leda till en försämring avsäkerheten. I likhet med utredningen anser att del ärsvårl atl med oförändrad organisalion i längden driva verksamheten effektivtmed väsentligt mindre resurser än de nuvarande. I takt med att elanvändningenökar, och därmed anlalel tillsynsobjekt, leder en oförändrad resursinsats påsikt lill lägre Ullsynsfrekvens och därmed sannolikt till en försämradelsäkerhet. Möjligheten till rationalisering är enligt myckelliten utan slörre organisatoriska förändringar som t.ex. atl centraliseraverksamheten till ett kontor eller färre kontor än . föreslår att för slatens elektriskainspektion för /86 anvisas ett förslagsanslag om ,vilkel motsvarar 1984/ anslag löne- och prisomräknat. Prop.1984/85:120 255 Förall hålla kostnadema vid inspektionen nere är del angelägel all isamråd med inspektionen fortsätteratt studera möjligheterna tillrationaliseringar av den administrativa verksamheten vid inspektionsdistrikten.En åtgärd kan vara att energiverkei gemensaml med eleklriska inspekUonen seröver principerna för tillsynen mot bakgrund av erfarenheterna från andramyndigheter med tillsynsverksamhet. Förnäsla budgelår bör medel för verksamhelen vid statens elektriska inspektionberäknas med uigångspunkt i ett för inspeklionen pris- och löneomräknat anslag. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atltill för budgetårel 1985/86 anvisa etlförslagsanslag av . Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi 1983/84Nettoinkomst 6145731' Reservation 21297 579 1984/85Anslag I 000 1985/86Förslag I 000 Fråndelta anslag bestrids kostnader för statligt stöd dels ulbildningsålgärderi syfte att minska energianvändningen vid uppvärmning och ventilation samt allförbättra energihushållningen i industriella processer, dels energirådgivningm.m. disponerar medlen lill utbildningsåtgärder och statensindustriverk disponerar medlen lill energirådgivning. Riktlinjerför verksamhelen har angivits i energipolitiska beslut (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 43-48, 50-51, 69. 74 och 430, NU 60, rskr 381). Verksamhelenfinansieras f.n. med medel från anslagel E 17. Stöd för oljeersättandeåtgärder, m. m. Anslagel förs därför upp med ett formellt belopp av I . Utbildningsåtgärder i syfte att minska energianvändningen vid lokal- uppvärmning och inom olika industriprocesser 2. Rådgivningsverksamhet i energifrågor m. m. 16 3.0000' 15000000 -(-3 800000 4-2000000 Medel somtillförs från anslaget E 17. Slöd för oljeersättande åtgärder, m.m. Medel somtillförs från anslaget E 22. Vissa ålgärder för omslällning av energisystemet 4- 5000000 - 5000000 för energiinriklad utbildning förpersonal inom solningsväsendei enligt prop. 1984/85:5, BoU 6, rskr 82.Hämiöver disponerar statens energiverk . under XI huvudtitelns anslag B 16.Information och ulbildning m. m. En effektivare drift och skötsel av tekniska system ochinslallalioner har enligt statens energiverks anslagsframställning under senareår kommit att framstå som en allt viktigare väg för all effektiviseraenergianvändningen. Detta fömtsätter dock insatser för atl genom ulbildninghöja bl.a. drift-och skötselpersonalens kompetens. Utbildningsinsatser med detta syfte görs också på mångahåll. En samordning av dessa insatser sker f. n. genom energiverkds försorg.Energiverket har vidare genomfört flera projekt i syfte att utveckla metoderför sådan utbildningsverksamhet. Huvuduppgiften är enligtverket att fortsätta della utvecklingsarbete och föra ut kunskapen om dessametoder och modeller för ulbildning till olika ulbildningsanordnare. Energiutbildningen måste genom insatser från energiverkeiges en sådan stadga att den successivt kan föras över i första hand ,AMU och även i vissa kommersiella ulbildningsorganisatörers regi. anser att det bör övervägas om inte denstaUiga finansieringen av denna verksamhet kan avvecklas i takt med atl andraulbildningsvägar framför allt inom det reguljära utbildningssystemel introduceras,förslagvis med början /87. Prop.1984/85:120 257 Utöver denna långsikliga inrikining av verksamheten kommerde aktiviteter som har påbörjats under innevarande budgelår att ge upphov tillefterfrågan på utbildningsstöd även /86. Omprioritering mot nyateknikområden behöver troligen göras under budgelåret. föreslår nominellt oförändrade resurser förbudgetårel 1985/86. Under elfte huvudtitelns anslag B 16. Informalion ochulbildning m. m. disponerar statens energiverk budgetårel 1984/85 3,8 milj.kr.för stöd till energiutbildning för personer som är yrkesverksamma inomfastighetsdriftens område. För /86 föreslår verket elloförändrat belopp för detta ändamål. Enligt energiverkei bör emellertidbeloppet fr.o.m. /86 redovisas under anslaget E 4. Utbildning oochrådgivning m. m. för att spara energi. Formellt innebär således energiverkdsförslag att sistnämnda anslag räknas upp med 3,8 milj. kr. har i rapporten (1984:2)Energihushållningsprogrammets effekler bl.a. berört de informativa styrmedleninformation, utbildning och rådgivning.