prop · G8038 · 1984-12-31 00:00:00 — Prop.1984/85:8 Regeringens proposition omlättnader i beskattningen av ideella föreningar; Regeringenföreslår all anla de förslag som har tagils upp i bifogade uidrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att det grundavdrag som medges de allmännyttiga ideellaföreningarna vid inkomstbeskattningen på f. n. Dethögre avdraget skall medges fr. o. m. 1984/85:8 2 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs atl 48 § 1 mom. kommunalskaUelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. 48 § / mom. , som är 1 mom. , som är hänförlig under 53 § I mom. e), äger hänföriig under 53 § 1 mom. första atl från den i hemortskommunen stycket e), äger att från den i hem- taxerade inkomsten åtnjuta kom- ortskommunen taxerade inkomsten munalt grundavdrag med 2Ö00 kro- åtnjuta kommunalt grundavdrag nor. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från tryckel i och tillämpas försia gångenvid taxering. Haren ideell förening vid taxering inte medgetts grundavdrag enligt dennalag får rätlelse beslutas av laxeringen enligt 72 a 8 laxeringslagen(1956:623) eller besvär anföras över taxeringen enligt 100 § samma lag. Prop.1984/85:8 3 Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs atl 8§ lagen (1947:576) om statlig inkomstskaft' skall ha nedan angivna lydelse. Förening,som är hänförlig under Förening, som är hänföriig under 53 § 1 mom. första stycket e) kom- 53 § 1 mom. försia stycket e) kom munalskattelagen, äger alt från den munalskattelagen, äger all från den taxerade inkomsien åtnjuta slalligl taxerade inkomsien åtnjuta statligt grundavdrag med . Dennalag träder i kraft dagen efter den dag då lagen enligt uppgift pä den harkommit ul från trycket i och lillämpas första gångenvid taxering. Haren ideell förening vid taxering inle medgetts gmndavdrag enligt dennalag får rättelse beslutas av taxeringen enligt 72 a § laxeringslagen(1956:623) eller besvär anföras över laxeringen enligt 100 § samma lag. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 770. ' Senaste lydelse 1979: 1LS6. 1984/85:8 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. Carisson, , ,, , , , , , , ,R. , , , , Propositionom lättnader i beskattningen av ideella föreningar Riksdagenhar (SkU 1983/84:38, rskr 276) begärt en översyn av beskattningsreglernaför de ideella föreningarna. Till gmnd för begäran ligger ettflertal motioner till /84. Den övervägande delen av motionernagår ul på lättnader i inkomstbeskattningen av olika verksamheier som deallmännyttiga ideella föreningarna bedriver. Vissa frågor beträffandemervärdeskatten samt arvs- och gåvoskatten tas emellerlid också upp.Skatteutskottet uttalar alt översynen enligt utskottets mening bör omfallasamtliga skallefrågor för de ideella föreningarna och således - förulominkomstskatten - även mervärdeskatten och arvsskatten. Avskäl som jag strax skall redovisa anser jag det inle lämpligt alt nu tillsättaen kommitté för alt se över de av aklualiserade frågorna. Beiräffandeinkomstbeskattningen anser jag det däremoi påkallat alt omedelbarl föreslåvissa lättnader. De övriga frågorna kan enligt min mening bäst utredas i annanordning. Jag ålerkommer strax till detta. Denuvarande bestämmelserna för inkomst- och förmögenhetsbeskattningen av deallmännyttiga ideella föreningarna har tillämpats fr. o. m. taxering.De grundläggande bestämmelserna finns i 53 § I mom. försia stycket e), 54 § försiastycket i), punkt 9 av anvisningarna till 53 § och punkt 4 av anvisningarna till54 § kommunalskaUelagen (1928:370), KL, i 7§ första stycket f) och 8 § lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt. SIL,samt i 6 § 1 mom. b) lagen (1947: 577) om statlig förmögenhetsskall. De innebäri korlhel följande. En förening som är allmännyttig och öppen och som användersina inkomster i det ideella arbetet, är fri från skalt på sinakapitalinkomster och realisationsvinster. Rörelse- och fastighetsin-komsler ärockså undanlagna från beskattning om inkomsien lill huvudsaklig del härrörfrån verksamhet som har etl naluriigt samband med del allmännyttiga ändamåleteller av hävd brukar utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Föralt undvika beskattning av småbelopp är de allmännyttiga föreningarna ävenberättigade till etl grundavdrag på . Förmögenhetsskatt eriäggs endastom och i den mån en förening är skatlskyldig för någon inkomsi. Beträffandemervärdeskalten gäller inte några särskilda undanlag för de ideellaföreningarna. Verksamhet som enligt bestämmelserna i är att hänföra tillrörelse eller jordbruk anses yrkesmässigt bedriven och redovisningsskyldighetföreligger så snart omsättningen överstiger . Frångåvoskatt är de allmännyttiga ideella föreningarna befriade. Beträffandearvsskatten gäller emellertid en snävare gräns för skattefrihet. Endast arvsom avser all tillgodose särskilt kvalificerade allmännyttiga ändamål blirskattefria (3 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt). Till dessaändamål hör bl.a. all främja rikets försvar, barns och ungdoms vård ochfostran, vetenskaplig undervisning och forskning. Till den skattefria kategorinhör även de religiösa samfunden. Arvsskatten för övriga allmännyttigaföreningar beräknas emellerlid enligt gynnsammare regler än för andra juridiskapersoner och är maximerad till . Såvittgäller inkomst- och förmögenhetsbeskattningen gäller som jag nämnt fr.o.m. år1979 nya bestämmelser för beskattning av ideella föreningar. De innebär i sakbåde förenklingar och lättnader för sådana föreningar som betraktas somallmännyttiga. För de allra flesta medför de full skattefrihet. Lagsiiftningenhar på det hela taget fungerat lillfredsställande. För föreningar som driverrörelse har det dock i några fall visal sig svårt all avgöra om inkomslerna ärskattefria eller inte. Flertalelav de moiioner som väckls lill 1983/riksmöie har gått ut på allföreningarna i störte utsträckning borde få skattefrihet för sådana rörelseinkomstersom härrör från medlemmarnas ideella arbete. Ett exempel på sådanl arbele ärinsamling av returpapper. I svar på två frågor om detta i den 12januari 1984 anförde jag bl. a. följande: Dagenslagsliftning innebär all de ideella föreningarna har en långt gåendeskattefrihet för sådana inkomster som av hävd används för alt finansiera derasideella verksamhel. Pappersinsamlingar - oftast i form av kampanjer - har idecennier varit en vanlig inkomstkälla för främst idrotts- Prop.1984/85:8 6 föreningarna.Somjag har sagl i lidigare interpellationssvar har insamlingsverksamhetenemellertid fått en delvis ändrad karaklär lill följd av beslul omkommunalt renhållningsmonopol. Verksamhelen har ofta fåll större omfattning ochblivil permanent. Detla har lett lill osäkerhet om hur den skall bedömas iskattehänseende. Enligtmin mening bör de idella organisationerna åtnjuta skatiefrihet för dessatraditionella aktiviteter även om verksamhelen bedrivs i någol andra former än fidigare.I likhei med frågeställarna anser jag således all det är rimligt allföreningarna befrias från beskattning av normal insamling av returpapper ochliknande, i synnerhet när del sker inom ramen för del kommunala renhällningsmonopolet.En gränsdragning måsle emellerlid finnas. Jag är nämligen inle beredd atlmedverka till en lagstifining som innebär aU all verksamhet som bedrivs avideella föreningar - exempelvis renl kommersiell verksamhet med anställdpersonal - blir skattefri endast på den grunden att vinsten används i denideella verksamhelen. Denlagstiftning vi här talar om är relativt ny och prejudikat från de högreinstanserna saknas ännu i många fall. kommer emellertid fortlöpande. Jagavser därför inte att nu lägga fram något förslag i saken men ålerkommer - omdet visar sig nödvändigt - i frågan. Minuppfattning har därefter inle ändrals. Innan man ännu vet hur olikaföreningsverksamheter kommer att slutligt bedömas i praxis, anser jag det såledesinle meningsfullt aft tillsätta en ulredning för att ånyo se över grunderna förbestämmelserna. Däremothar jag kommit fill den uppfatlningen all gmndavdraget bör höjas. Somjagtidigare nämnl ärdet nu 2000kr., dvs. avsevärt lägre än del skattefria beloppetför fysiska personer. Höjningen är motiverad av flera skäl. Genom en sådan ålgärdskulle många av de fall, där fråga är om verksamhet som enbart bedrivs medideella insatser, bl.a. av ungdomar, kunna befrias från beskaltning. underiäiiardet praktiska laxeringsarbelel eflersom utredningar inte behöver inledas beiräffandeverksamheter av begränsad omfallning. får dock beloppet inte vara avden storleksordningen alt illojala förfaranden uppmunlras eller konkurrensen medprivala näringsidkare snedvrids. Enligt min mening innebär ell grundavdrag på15000 kr. en lämplig avvägning. Jag föreslår därför att grundavdraget höjs bådestatligt och kommunall till . Förslaget föranleder ändringar i 48 § 1mom. KL och 8 § SIL. Det skattebortfall som följer torde vara försumbart. Påmervärdeskattens område har i framförallt del förhållandet tagils uppatl försäljning av skänkta varor beskattas när försäljningen sker i butik,oaktat behållningen går lill behjiirtansvärda ändamål. Saken är -som utskottetockså har påpekal - komplicerad. En skattebefrielse kan leda ullkonkurrenssnedvridningar och andra svåröverblickbara konsekvenser. Enligt minbedömning kan frågan bäsl belysas inom ramen för mervärdeskatteutredningens (Fi1971:05) arbete. Jag har erfarit att mervärdeskatteulredningen kommer alt taupp denna fråga. Del finns därför inte någon anledning för regeringen attföreta någon åtgärd i denna del. 1984/85:8 7 Vadslutligen gäller arvsskatten har i hemställts atl fler organisationerskulle befrias från arvsskatt. På arvs- och gåvobeskatlningens område haremellertid en kommitté (Fi 1984:02) fillsalls för au se över väsenlligadelar av bestämmelserna. 1 kommilléns uppdrag får anses ingå även att ta uppden nuvarande gränsdragningen mellan sådana organisationer som är befriadefrån såväl arvs- som gåvoskall och sådana som är befriade endasl frångåvoskall. Inle heller här finns del därför anledning till någon ytteriigareåtgärd. Delär angelägel alt det nya grundavdraget kan medges utan dröjsmål. Jag har funnitalt det inle skulle bereda skattemyndighelerna några slörre praktiska svårigheleralt göra detta redan vid årets taxering. Trots atl de nya bestämmelserna intetorde kunna träda i kraft under innevarande taxeringsperiod, bör nämligen dethögre avdragel kunna medges vid årets taxering genom all ellerden lokala skattemyndigheten beslutar om rättelse av laxeringen enligt 72 a §taxeringslagen (1956:623), TL. Jag har inhämtat att är berett atlmedverka lill alt den rättelsemöjlighelen utnyttjas. Jag föreslår därför atldet högre grundavdraget medges redan vid taxering. För atl säkerslällaatt rättelse enligt 72 a § TL kan göras och att - om en förening ändå inte tillerkännsdet högre avdraget - besvär får anföras enligt 100 § TL har beslämmelser om dellatagils in i övergångsbestämmelserna. Medhänsyn lill att den föreslagna lagändringen inskränker sig till en beloppsmässigändring av grundavdraget finns del enligt min mening inte något behov av att inhämlalagrådels yltrande över förslagen. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att anta inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i kommunalskallelagen (1928: 370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om slalliginkomstskatt. Medtanke på alt de nya bestämmelserna skall tillämpas redan vid årets taxering börregeringen föreslå all besluta all förkorta motionstiden lill sjudagar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genom proposifionföreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagt fram.