prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Det betonas emellertid i ett par rapporter att enstaka projekt underen kortare lid inte kan ge samma resultat somett mer långsiktigt arbete. Ett av målen medkampanjen var att påbörja ell förändringsarbete eller stimulera sådanverksamhet som redan var i gång. Jag anser att hittillsvarande resultatvisat att detta mål nåtts i flertalet fall. Projekten har inle bara inneburit viktiga insatser för enstakakvinnor eller gmpper av kvinnor . De har också mer långsiktigt förstärkt arbetet för jämställdhetpå arbetsmarknaden. En slutlig utvärdering av resultaten från kampanjenkommer att föreligga i början av är 1985. Erfarenheterna frånkampanjen kommer att följas upp på länsnivå för att påverka den regionalautvecklingen och planeringen i länen. I detta syfte uppdrog regeringenunder åt länsstyrelserna atl i samverkan med länsskolnämnderna ochlänsarbetsnämnderna redovisa program för attstärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och i utbildningsväsendet. Programmet skall redovisas till regeringensenast . Under våren 1985har jag för avsikt att föreslå regeringen att förelägga enproposition om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Propositionen avsesbygga dels på resultaten av kampanjen för att främja rekryteringen av kvinnor tillindustrin, dels på det förslag till äigärdsprogram för kvinnor somdataeffektutredningen (A 1978:05) lämnat i sitt slutbetänkande (SOU 1984:20) Datoreroch arbetslivets förändring. Som framgår av vad civilministem kommer attanföra gäl- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 42 lande sådant jämställdhetsarbete, som normalt inle kananses ingå i myndigheternas verksamhet, beräknas medel för detta i oförändradomfattning för budgetåret1985/86. Civilministern kommer vidare atl redogöra för vissa grunddrag i etl kommande program för den offentliga sektornsförnyelse, som bl.a. behandlar personalpolitiken i statsförvaltningenur jäm-ställdhelssynpunkt. Kvinnor och mänarbetar hel- och deltid i olika omfattning. 45,av kvinnorna mellan arbetar deltidjämfört med 5,av männen. Det är framförallt bland småbarnsföräldrarna som skillnaden mellan kvinnor och mänvisar sig vara störst. I åldrarna arbetar endast 3,av männen deltid mot 44,av kvinnorna. Dedeltidsarbetande männen finns huvudsakligen i åldersintervallet 60-64år, vilket innebär att de uppbär delpension. Kvinnor och män hari olika grad sin arbetstid förlagd till s. k. obekväm arbetstid. Andelenoregelbundet och obekvämt arbetande av samtliga sysselsatta utgjorde för kvinnorna32,och för männen 26,. Denna tendenshar förstärkts . Somarbetsmarknadsministern har nämnt pågår inom delegationen förarbetstidsfrågor (A 1974:09) ett utredningsarbete pä arbetstidsom-rådet. En radrapporter har redan presenterats som är av stor betydelse för möjlighetema att uppnå jämställdhet. För att uppnåjämställdhet måste betalt och obetalt arbete, dvs. förvärvsarbete ochhushållsarbete samt omsorg om barn, delas lika mellan könen. En förändring avkönsrollsmönstret har skett när det gäller yngre män, vilketbl.a. kan utläsas av statistiken över uttaget av föräldraförsäkringen. Varfemte nybliven pappa tar numera ut någon del av föräldraförsäkringenunder barnets första levnadsår. En fortsatt förändring förutsätter att också mannen ges stöd genomatt de hinder för jämställdhet som i i arbetslivet, i familjen osv. Opinionsbildningen om jämställdhetsfrägor, riktade till män, måstedärför intensifieras. En viktig åtgärd som kan vidtas för attfrämja jämställdheten är att stärka mannenspapparoll. Föräldraförsäkringen har härvid stor betydelse. De förslag tillvissa förenklingar och förbättringar av föräldraförsäkringen som presenterats i proposition 1984/85:78 främjaren sådan utveckling. Den undersökning ommäns inställning till barnafödande som utförs av påuppdrag av socialministern bör ge nya kunskaper om hinder och fömtsättningarför männen att ta sin del av ansvaret för den nya generationen. Undersökningen beräknas bli klarår . 1984/85:100 Bilaga 12 43 Den arbetsgmpp ommannens roll i jämställdhelsarbetet som jag tillsatte kommer atlpresentera ett idéprogram med syfte altpåskynda en utveckling mol jämställda förhållanden mellan kvinnor och män. För atl belysa mansrollen ur olikaaspekter har arbetsgruppen anordnat seminarier. Seminarierna hardokumenterats i en rapportserie.Arbetsgmppens idéprogram kommer att beredas i . Ett vikligt medelför att öka jämställdheten mellan kvinnor och män är atl öka kvinnornas andel i beslutande ochrådgivande organ. Andelen kvinnor i sådanapositioner är ännu påfallande låg Under innevarande mandatperiod är andelen kvinnor i 27,5 %och i kommunfullmäktigegenomsnittligt 29,. I statliga kommittéer och utredningar är andelenkvinnliga ordförande, ledamöter, sakkunniga och sekreterare oförändrat 16,och 16,. Kvinnor ochmän har skilda perspekliv på olikasamhällsföreteelser. Frågor behandlade av församlingar bestående av bådekvinnor och män bör på så sätt bli mer allsidigt belysta och därmedförbättra beslutsunderlaget. Jag har under år1984 haft överläggningar med arbetsmarknadens parter för att diskuteramöjligheterna att öka den kvinnliga representationen i statliga styrelseroch utredningar. I samband med den tidigare nämnda propositionen om kvinnomasställning pä arbetsmarknaden kommer jag att överväga nya initiativ att påverkakvinnorepresentationen. FN: s tredjekvinnokonferens kommer att äga mm i , , . Konferensenförbereds av i samråd med utrikesdepartementet.Jämställdhetsrådet har i uppdrag att biträda regeringen i förberedelserna. Flera myndigheter iSverige förbereder egna rapporter till konferensen och ett gemensamt nordiskt bidrag Kvinnor i håller också på attutarbetas. Dessutom framställs materialinför konferensen inom , bl. a. en studie omkvinnor och migration. För att sammanfatta vad som hänt iSverige under det kvinnoårtionde som FN proklamerade efter den förstakvinnokonferensen i och somförberedelse inför mötet i kommer arbetsmarknadsdepartementetatt anordna en konferens . (JämO) uppgift är att se till att lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet, jämställdhetslagen, efterlevsoch att sprida information om den. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 44 Under budgetåret1983/84 har sammanlagt 503 ärenden aktualiserats genom anmälan, förfrågan eller avombudsmannen själv. 107 anmälningar avsågkönsdiskriminering och 65 brister i det aktiva jämställdhelsarbetet pä olika arbetsplatser. Anmälningarna omkönsdiskriminering har under budgetåretliksom tidigare i huvudsak avsett anställnings- och befordrings-silualioner. Enökande andel i anmälningarna har emellertid gälll lönediskriminering, diskriminerande arbetsledning ochomplaceringar på grund av kön. JämO har vidareväckt talan i arbetsdomstolen (AD) i sju fall. I tre av dessa harombudsmannen återkallat sin lalan på grund av förlikning. Huvudförhandling harhållits i tre av JämO till AD instämda mål. Ombudsmannens talan harbifallits i två av målen och lämnats utan bifall i etl. JämO beslöt under budgetåret1983/84 att fortsättningsvis inte göra fullständigautredningar i anledning av anmälningar om diskriminering annat än när tvistefrågan redan pä etl tidigtsladium kan bedömas vara av principielltintresse eller det annars föreligger särskilt skäl att närmare undersöka de anmälda förhållandena. Motsvarandebegränsningar har inte gjorts i frågor som rör det aktivajämställdhetsarbetet. Undersökningen av jämställdhelsarbetetinom bankerna har avslutals och redovisats irapporten och jämställdheten. JämO har fortsatt sin utredning avjämställdhetsarbetet inom tidningsbranschen liksom undersökningen av dekvinnliga prästernas arbetsförhållanden inom . Uppföljningen av JämO: s undersökning avjämställdhetsarbetet inomdatabranschen fortsätter och kommer bl. a. att innefatta viss försöksverksamhel. Planeringen av den itidigare anslagsframställningar nämnda undersökningen om yrkesskador ikvinnodominerade yrken har inletts. En tidigare aviserad undersökning av jämställdhelsarbetet inom enregion/kommun har påbörjats. JämO harvidare med hjälp av särskilda medel från arbetsmarknadsdepartementetinlett utgivningen av en ny informationsskrift. Skriften har kommil ut fyra gånger och tryckts ien upplaga av 15000 exemplar. Vissa förslag avJämO om ändringar i jämställdhetslagen har behandlats i proposition1984/85:60 om ändring i lagen. beslut (AU 8, rskr102) innebär att lagen har ändrats så att den som anser sig missgynnad på gmndav kön vid beslut om anställning, befordran eller utbildning förbefordran får rätt att av arbetsgivaren få uppgift om meriterna beträffande den som arbetsgivarenhar valt. Vissa preskriptionstider i lagen förlängs. Slutligen ges den sominställer sig hos JämO under utredning avett ärende möjlighet att få ersättning för rese- och traktamentskostnader.Ändringarna kommer att träda i kraft den . 1984/85:100 Bilaga 12 45 Delegationen för jämställdhetsforskning (JÄMFO) Delegationen harunder verksamhetsåret initierat en forskningsstudie Kvinnor,jämställdhet och politisk makt och ett forskningsprojekt ibarnfamiljer. Uppgiften alt samordna och följa aktuell forskning har skett genomseminarie- och konferensverksamhet. Ett par arbelsgrupper inom delegationen har tillsatts,varav en har till uppgift att initiera tekniskforskning med jämställdhets/kvinnoperspektiv och en arbetar med frågan att underlätta handledarsituationen förkvinnliga forskare. Delegationen har avlämnat en verksamhetsberättelse /84. BEHANDLING AV SLUTBETÄNKANDET DATORER OCH ARBETSLIVETS FÖRÄNDRING (SOU 1984:20) (A 1978:05) har avlämnat sitt slutbetänkande Datorer och arbeislivets förändring(SOU 1984: 20). Innan jag gär in pä min medelsberäkning under de enskilda anslagen vill jagredovisa regeringens behandlingav betänkandet. Dataeffektutredningenhar tidigare avgivit tvä delbetänkanden: Industrins datorisering - effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö (SOU 1981:17) och Kontorensdatorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:16). Det senare redovisade interimistiska ställningstaganden pä kontorsområdet som underlag förden datapolitiska propositionen1981/82: 123 Samordnad datapolitik. Utredningen har dämlöver publicerat 13 departementsstenciler och tredebaitböcker. Slutbetänkandet Datoreroch arbetslivets förändring har remissbehandlats. Remissyttranden harkommit in frän datainspektionen, , ,handikappinstitutet, , , statskontoret, , statensarbetsgivarverk, statens arbetsmiljönämnd,och personalutbildning, statens arbetsmarknadsnämnd, universitets- och högskoleämbetet, (),(), arbetarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfonden,jämställdhelsombudsman-nen,delegationen för jämställdhetsforskning, expertgruppen för forskning om regional utveckling, statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, datadelegationen, forskningsrådsnämnden.Stiftelsen , deregionala utvecklingsfonderna i , , och , länsstyrelserna iÖstergötlands, , , , , Väslernorrlandsoch . , , SHIO/Familjeföretagen, (), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 46 , ,, , samt KvinnorsByggforum. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har bifogat yttranden från universiteten i , , , ,och , ,tekniska högskolan i , och högskolan iLuleä. i har bifogat yttrande frän Sandvikenskommun. i Västerbottenslän har bifogat yttranden frän i , kommun, Skellefteåkommun och Handelskammare. En sammanställningav remissyttrandena har upprättats inom . Jag kommer i det följande att redovisahur förslagen i slutbetänkandet harbehandlats inom . I frågan har jag samrått med cheferna för justitie-, utbildnings-, industri- ochcivildepartementen samt med statsrådet . Betänkandet ger ensammanfattande redovisning av resultaten från det samlade utredningsarbetet ochbehandlar framför allt datoriseringens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. Det belyser också vilka utbildningsbehov som uppstår till följdav datoriseringen och hur de anställdas möjligheter att hävda sittmedbestämmande påverkas. Fömtom att utredningen ger underlag för principiella ställningstaganden ifrågor som rör utvecklingen bör denocksä kunna tjäna som utgångspunktför en fortlöpande bevakning av datateknikens arbetsmarknadseffekter. Vissa av utredningens förslag presenterassom huvudförslag. Övriga förslag återfinnsi betänkandets övervägandedel och har fått en förhållandevis översiktligbeskrivning. Därmed har utredningen velat markera ett antal viktigaåtgärdsomräden, utan att presentera genomarbetade förslag. Utredningensförslag har främst till syfte att stimulera berörda parter till åtgärder och liggerprimärt inom det arbetsmarknadspolifiska området. Utredningenunderstryker behovet av regional spridning av den nya tekniken och av åtgärder som gör dentillgänglig för små- och medelstora företag. I förslagen betonas vikten av attvid införandet av ny teknik insatser görssom tar hänsyn till gmndläggande mänskliga behov i arbetslivet vad gäller arbetsmiljö, arbetsinnehåll ochgemenskap. Åtgärder inom utbildnings-och forskningsområdet framförs också som angelägna, liksom särskilda insatser till förmån för grupper som kan komma att direkt påverkasav den strukturförändring i samhället som datoriseringen innebär. 1984/85:100 Bilaga 12 47 Remissinstansernadelar i huvudsak utredningens gmndsyn på ny teknik och instämmer i dessanalyser av hur arbetsmarknaden påverkas av datoriseringen. Fleraremissinstanser pekar på behovet av samordning, men förordaråterhållsamhet vad gäller inrättandet av nya myndigheter och samordningsorgan. Ett flertalremissinstanser, bl.a. en del länsstyrelser, LOoch TCO, anser att de föreslagna resurserna inte är tillräckliga. För atl få ett brett genomslag av åtgärderna erfordrasstörre ekonomiska åtaganden anför de. För egen del villjag framhålla att jag i stort ansluter mig till utredningens syn. Det är av vikt att den nya teknikensprids i samhället men att detta sker påett sådant sätt att den enskilda människans situalion kommer i förgmnden. Detalltmer omfattande utnyttjandet av datorer medför stora förändringar på arbetsplatserna. Detta ställerkrav på aktiva insatser så att övergångentill ny teknik kan genomföras på ett så positivt sätt som möjligt för alla parter. I sammanhanget vill jag betonavikten av utbildningsinsatser ochspeciellt sådana som är riktade tillgrupper som kan väntas bli särskiltberörda av den tekniska förnyelsen. Jag vill också erinra om att ulvecklingsavtalet mellan parterna päarbetsmarknaden ger riktlinjer om vad som bör ingå i utbildning pådataområdet. Jag övergår nu tillatt redovisa hur dataeffektutredningens förslag till åtgärder harbehandlats. Flera av förslagen ligger utanför arbetsmarknadsdepartementetsområde. Först vill jag emellertid klargöra att förslaget om samordning avdatapolitiken kommer att behandlas senare i en proposition från regeringen och att förslaget om enutvidgning av datalagen för atl bättreskydda den anställdes integritet på arbetsplatsen, som konstitutionsutskottetrefererar till i sitt betänkande KU 1984/85:7, övervägs i . Jag kommer inte attta upp förslaget om regionala utvecklingsprogram här, utan det kommer att övervägasinom industridepartementet i samband med behandlingen av regionalpolitiskakommitténs betänkande Regional utveckling och mellanregional utjämning (SOU1984:74). Centmmför administrativ datautveckling och program för stimulans av svensksystemutveckling Även dessa förslag behandlas inom industridepartementet. Dataeffektutredningenföreslår att det inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen (AMU) avsätts särskilda medel för utbildning avpersonal som står inför omfattandestrukturella förändringar till följd av bl.a. ny teknik. Avsikten är att genom utbildningsinsatser dels förebyggaarbetslöshet, dels underlättainförande av ny teknik för att svenskl näringsliv skall Prop.1984/85:100 Bilaga 12 48 kunna öka sin produktivitet och konkurrenskraft.Utbildningen skall därför inriktas mot anställda som behöver fort- ochvidareutbildning inom sitt yrkesområde i samband med införande av ny teknik elleromskolning till annat yrke. Utredningenföreslår vidare att datakunskapen i AMU byggs ut genom atl allmändatakunskap läggs in i kursplanen för den förberedande teoretiska ulbildningen. yrkesinriktade kurserna bör detta följas upp och kompletteras med yrkesspecifika kunskaperom datateknikens tillämpningar. Vad gällerriktlinjer för personalutbildning för yrkeskategorier som berörs avdatoriseringen hänvisar utredningen till sådana som har utarbetats av AMS och SÖ i samråd med de centralaarbetsmarknadsparterna. Utredningenföreslår atl AMS även ges i uppdrag att ta initiativ till en branschvis utvecklingav de mer generella riktlinjerna. föreslär vidare atten särskild utredning tillsätts för attutreda finansieringen av personalutbildningen. De förslag som har redovisals av kommittén (A 1980:02) förarbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU) bör kunna ligga tillgmnd för detta. Remissinstanserna ärgenomgående positiva till ökade utbildningsinsatser inom dataområdet. AMS framhålleratt utredningens förslag till viss del redan är tillgodosedda. Genom nyabestämmelser för AMU i företag fr.o.m. har reglerna förenklatsvad gäller utbildning av redan anställda.Bidragsformerna är nu huvudsakligen inriktade på i företagen redan anställdpersonal. AMS pekar ocksä på all när det gäller AMU i stort föreligger en påtaglig klyfta mellan denaktuella förkunskapsnivån hoskursdeltagarna och den allmänna utbildningsnivå som bedöms som nödvändig påframtidens arbetsmarknad. En särskild satsning inom AMU pä lägutbildadegrupper bedöms som nödvändig. Enligt min meninghar utredningens förslag om stmkturomvandlingsut-bildning av anställdatillgodosetts genom de ändrade reglerna för AMU i företag. Jag delar utredningensuppfattning alt utökad yrkesutbildning inomdataområdet i AMU är angeläget och utgår frän att dessa insatser kommeratt vidgas. Jag vill isammanhanget erinra om regeringens satsning på särskild utbildning inomdataområdet under innevarande budgetår. Utbildningen är avsedd förkortutbildade och är beräknad att omfatta 5000 personer under budgetårel 1984/85.Den särskilda dalautbildningen avses att fortsätta även /86.Jag återkommer i kompletteringspropositionen med förslag om utbildningens utformningoch omfattning när den nu pågående verksamheten har utvärderats. Jag vill också erinra omregeringens prop. 1984/85:86 om förnyelsefonder, m. m. De fonderade medlen är avsedda att användas för attfinansiera utbildning av anställda samt forskning och utvecklingsarbete. Här bör datautbildningkunna utgöra en väsentlig del. Beträffanderikllinjer för personalutbildning för yrkeskategorier som Prop.1984/85:100 Bilaga 12 49 berörs av datoriseringen är jag inte beredd att biträdaförslaget all ge AMS i uppdrag att ta initiativ till en branschvis utvecklingav de mer generella riktlinjema.En anpassning till olika branschers behov sker fortlöpande inom AMU. Jag är inte heller beredd att biträdaförslaget om ytteriigare utredning avfinansiering av personalutbildning. Jag anser att frågan i väsentliga delar lösts i och med att de nyareglerna för AMU i företag har trätt i kraft samt genomfömyelsefonderna. Åtgärdsprogram för kvinnor i samband med datorisering Som statsrådetGradin redan har framhållit planeras en särskild proposition om kvinnorsställning på arbetsmarknaden att föreläggas under våren 1985.Dataeffektutredningens förslag om äigärdsprogram för kvinnor kommer att behandlas i denna. Insatser för att förbättra arbetslivssituationen förhandikappade med hjälp avdatatekniken Jag avser attåterkomma till detta förslag under anslaget C 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning. Forskning om arbetslivets datorisering Förslaget behandlas inom . Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört ombetänkandet Datorer och arbetslivets förändring. 4 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 50 A. M. 1983/84 Utgift 23 057 642 1984/85 Anslag 23 904 000 1985/86 Förslag 24 725 000 Beräknad ändring 1984/85 1985/86 Personal 121(1) Förvaltningskostnader 23 904 000 -F 821 000 (därav lönekostnader) (21 447 000) (4- 684 000) (1) Härutöver finns biträden anställda idepartementet, vilka tjänstgör i kommittéväsendet. Kostnader för dennapersonal redovisas under anslaget A 2. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget förnästa budgetår till . Min beräkning utgår från huvudförslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att tillArbetsmarknadsdepartementet för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1983/84 Utgift 17 882 029 Reservation 8 280 528 1984/85 Anslag 17 323 0001985/86 Förslag 18 321 000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå fill . Jag räknar med . fill forskning, utredning och utvecklingvad avser arbetsmarknads-, invandrar- och jämställdhetsfrågor m. m. För övrig utredningsverksamheträknar jag med ett medelsbehov av . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéerm. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av 18321000kr. 1983/84 Utgift 285 453 Reservation 16 028 1984/85 Anslag 320 000 1985/86 Förslag 320 000 För /86 förordar jag att anslaget förs uppmed . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Extrautgifter för /86 anvisa ett reservafionsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 12 51 A4. 1983/84 Utgift 21 653 000 1984/85 Anslag 15 080 0001985/86 Förslag 15 803 000 Från anslaget skallbetalas kostnaderna för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhel och för (SFS 1977:987).Kostnader för annat internafionellt samarbete inom departementetsansvarsområde betalas också frän anslagel liksom kostnader för internationellakongresser i för vilka åtar sig värdskapet, bl.a. inom FN-arbelet och det nordiskasamarbetet. I syfte atl uppnåen enhetlig praxis vad gäller utbetalning av medlemsavgifter till FN:s fackorganbelastades anslagel /84 medett belopp motsvarande bidag till . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillInternationellt samarbete för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslagav . 1983/84 Utgift 3 888 800 1984/85 Anslag 4 118 000 1985/86 Förslag 4 029 000 F. n. finns fyraarbetsmarknadsräd, som är stationerade i , , och . Derasarbetsuppgifter anges i förordningen (1977:575)med instmktion för arbetsmarknadsräd (ändrad 1977: 1103). För /86 förordar jag atl anslaget försupp med . Minberäkning utgår från huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Arbetsmarknadsråd för budgelåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . m. m. 1983/84 Utgift 1 706 000 1984/85 Anslag 2 019 0001985/86 Förslag 2 090 000 Från anslagetbetalas kostnader för jämställdhetsombudsmannen med kansli och jämställdhelsnämnden. (JämO) förutser en i slort sett oförändrad verksamhet som kommer att inriktaspå undersökningar av hur arbetsgivarna uppfyller lagens krav pä aktivtjämställdhetsarbete. Utredningar i diskrimineringsärenden kommer att göras endast närsynnerliga skäl föreligger. JämO anser att det behövs personalförstärkningoch att huvudförslaget intebör tillämpas. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 52 För /86 bör medelsbehovet för JämO ochjämställdhetsnämndenberäknas till . Av detta belopp utgör . kostnader för JämO, varav I . Anslagel lill JämO har beräknatsmed utgångspunkt i huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslärriksdagen alt till m.m.för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 53 harsedan början av 1970-talet tilldelats anslag i programtermer. Detta innebär bl.a. atl verkets förvaltningskostnader vidanslagstilldelningen har fördelals på en mängd programanslag. Erfarenhe-temahar visal att del ur redovisningsmässig synpunkt är enklare och meröverskådligt att hälla samman förvaltningskostnaderna under ett enda anslag.Jag föreslår därför att verkets förvaltningskostnader skall anvisas under ettmyndighetsanslag, som jag strax återkommer till. Jag kommer för budgetåret1985/86 att beräkna medel för merparten av verkets förvaltningskostnader underdet anslaget.