prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — I denna ingår gruvindustrin, el-och vattenförsörjningen saml bank-ochförsäkringsväsendet. Investeringarna inom näringslivet har under flera är varitlåga och sker främst inom den offentliga sektom. har investeringargjorts framför allt inom del statligt och kooperativt ägda jordbruket, medandet privata näringslivets investeringsvilja inom induslri och andra näringarvarit svag. Investeringarna utgjorde av BNP mol 1982. Arbetet påen jordreform har fortskridit och hade omkring 720000 hajordutdelats. Målet är atl av jorden skall överlämnas till småbönder, medan 25%skall tilldelas statliga och privata produktionsenheter. Arbetslösheten har efteren nedgång 1979-1981 stigit till 1982 och 1983. Inflationen har ökatsedan 1981 och uppgick lill .. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 otillräckligalönepåslagen har lett lill attreallönerna sjunkit under del . Trots de ekonomiska svårigheterna harbetydande satsningar gjorts beträffandeutbildning och hälsovård. Analfabetism och barnadödlighet har kunnatnedbringas. Pä arbetsmarknaden har reformer genomförts för atl öka arbetstagarnasinflytande och ge anställningstrygghet. slöts etltvåårsavtal om utvecklingssamarbetet för budgetåren 1984/85 och 1985/86omfattande 150milj. För innevarande budgetår har 75 milj. kr. Biståndetutnyttjades lill en början främst för hälsovård och skogsinsatser. I den långsiktiga planeringen ges ökatutrymme ål slöd till produktionsinriktade sektorer såsom gruvdrift ochskogsbruk, medan stödet till socialasektorer främst hälsovård - upphört med /84. administrativa kapacitet atttillgodogöra sig biståndet är god. Insatserna inom gruv- och skogsbruk samtskatteadministration genomförs i nära samarbete mellan svenska konsultföretagoch nicaraguanska myndigheter. Etl 20-tal personer är anställda inominstitutionssamarbetet och erfarenheterna av denna form av utvecklingssamarbeteär goda Allteftersombiståndet vuxit i omfattning har SIDA:s medverkan ökat. Under budgetåret1983/84 inrättades ett biståndskonior vid ambassaden i . Den försämradesäkerhetssituationen i de norta delarna av har medfört atl någraskogsinsatser har flyttats till andra delar av landet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj. kr,): Utbetalt 1983/84 Gruvseklorn Skogssektorn Energisektorn Förvaltningsbistånd inkl. skatteuppbördsstudie Energi, förvaltningsbistånd Prop.1984/85:100 Bilaga 5 245 Insatsen omfattarmineralprospektering, ulbildning av personal på olika nivåer, personalbiståndtill ansvariga myndigheter, utrustning samt uppbyggande av eltminerallaboratorium. Biståndet bidrar lill all säkra produktionen samiidigisom insatsen beträffande malmprospeklering visat all del finns tillräckligaresurser för atl motivera en utbyggnad av befintliga anrikningsverk. Upptäcktenav en slörre malmförekomst utgör grunden för pågående studier om alt öppna enny gruva. Biståndet inomhälsovården har använts för atl färdigställa ett barnsjukhus i huvudstaden,återuppbygga etl dislriktssjukhus i provinsen , bygga om och utrusta olikahälsostationer samt bygga etl kylrum för förvaring av vaccin och mediciner m.m.Genomförandet av det svenska slödet till hälsovården i avslutadesunder /84. Insatsen avser enkarlläggning av skogstillgångar, uppförande av ett skogsleknisktinstitut, förbäliring av underhåll vid skogsindustrier, utbildning avskogstekniker och skogsplantering. irätekniskt laboralorium togs i bruk ifebruari 1984. Inom energiområdet gårsvenskl stöd till projektering av mindre kraftverk på landsbygden i områdendit det nationella eldistributionsnätet inte när. Ett skatteprojekt, sominleddes , syftar till atl effeklivisera landets skatteuppbörd, bl.a. genomatt införa ell enhetligt personnummersystem. En svenskstödd siudie ombiståndsgivare har väckt intresse i andra länder, vilka tillskjutit medel fören utvidgning av insatsen. Tekniskt slöd till förberedelser för de allmänna valsom genomfördes har utgått i form av experthjälp. SAREC har för budgetåret1984/85 träffat avtal om fortsalt stöd med 5,3 milj. kr. Svenska enskildaorganisationer har under /84 erhållil statligt stöd med 7,8milj. för insatser i . De största bidragen har gått tillUtbildning för biståndsverksamhet (UBV) för ca 20 volontärer. SvenskVolontärsamverkan (SVS) och . SVS har etl 30-talvolontärer verksamma i under /85. levererade /84 ca svenskl vete till lill en kostnad avlOmilj. Därutöver levererades svenskt papper lill ett värde av 3 milj. kr.i samband med det tekniska stödet lill valprocessen saml kompletterandesjukvårdsulrustning lill etl värde av 1 milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 SRI LÄNKA (Ceyion) Offentligt netlobistånd/person - totalt(exkl. östländer) 15,4milj. (1983) (1983) (1983) (1982) 13,30kr. (1982/83) 1984/85:100 Bilaga 5 247 Ekonomisk och social utveckling lyckades man pä Sri Länka bl.a. genom indisk medling, dämpamotsättningarna mellan de olika etniska och sociala grupperna på ön. De avregeringen initierade rundabordssamtalen bar til! en början frukt men undervåren och vidgades klyftorna äter mellan de olika grupperingarna.Detla har lett till en känsla av osäkerhet inför framliden vilkel bl. a. synesminskat allmänhetens investeringsvilja. Medan perioden 1977-1982innebar en hög BNP-tillväxt om i genomsnitt 6,så blev såväl 1982/83som 1983/84 mellanår med minskad tillväxt om . Tillväxten hänförslill byggnads- och servicesektorerna samt risproduktionen. Däremot har industriproduktionenstagnerat och plantagesektom, med odling av gummi, te och kokos har gåtltillbaka. Bytesbalansen i landetpåverkas starki av regimens omfattande investeringsprogram som främst inriktaspå kraftverks-och bevattningsanläggningar, byggande av bostäder, hotell m. m.och tull-och skattefria industrizoner. Importen har ökat och är ungefärdubbelt så stor som exporten vilken trots olika stimulansåtgärder legal kvar päen tämligen nivä. Exportintäkterna ökade dock väsentligt 1984 på gmndav höjda tepriser vilket minskade landet betalningsbalansunderskott.Remittering-arna från lankesiska gästarbetare fortsätter att utgöra en viktiginkomstkälla för landet. Budgetunderskottet som var mycket stort under denmest intensiva investeringsperioden har minskat. Investeringsprogrammethar hjälpt Sri Länka att fä ner arbetslösheten. Inflationen steg kraftigt underinvesteringsboomen men dämpades när regeringen skar ner på investeringaroch stalssubventioner pä ris, socker, fotogen m. m. har dockinflationen ökat igen vilket torde få tillskrivas det osäkra politiska läget. På Sri Länka stårjordbmket och industrin för samma andel av landets BNP - medanservicesektorn tar . Jordbruket sysselsätter ca hälften av den arbetsförabefolkningen. Trots torka fick landet 1983/84 liksom 1982/83, en rekordskördoch närmade sig målet att bli självförsörjande avseende basfödan ris.Omfattande investeringar planeras för all göra plantageodlingar med le, gummioch kokos mer lönsamma. Sri Länkas storainvesteringsprogram finansieras i ökande grad med kommersiella lån vid sidan avbiståndet. Utlandsskulden har således ökat kraftigt och skuldtjänsien ökadefrån 1982/83 lill det dubbla 1983/84. utvecklingssamarbetemed Sri Länka regleras av etl tvåårigt avtal för perioden /85-1985/86 ochomfattar totalt 5.50milj.kr. Av beloppei går 5IOmilj.kr.lill vattenkraftprojektet , som är en del av Mahaweli-programmet.Medelsramen /85 uppgår lill 270milj. 1984/85:100 Bilaga 5 248 Vid sidan av detomfattande biståndet lill Kolmale ges stöd bl.a. till landsbygdsutveckling ochulbildning. Medelsfördelningen framgår av följande labell(milj. Anslag (jämte anspråktagande av outnyttjade övriga anslag) Ingående reservation Utbetalt 1983/84 Planerat 1984/85 Importslöd, bundet (Kotmale) Reservationen var vidutgången av 1983/84 30milj.kr. mol 25 milj. kr. året dessförinnan.Reservationen som helt hänförs lill icke-Kotmale projekt, förväntas sjunkasedan utbetalningarna avseende landsbygdsutveckling ökat igen. bistånd lill SriLänka domineras av slöd till vatten-kraftsprojektei Kotmale. Dellaprojekt är en del av Sri Länkas stora satsning på att minska sitt beroende avoljeimport, atl säkra energiförsörjningen, bl.a. till industrin, att ökalandels bevattnade jordbruksområden, all medge en tredje risskörd ochdärmed höja livsmedelsproduktionen samt främja sysselsättningen. Kotmale, somomfattar en dammanläggning, tunnelsystem, turbiner m. m. kommer atl produceraca 200 MW sedan en tredje turbin installerats. Ijuli 1982 ingicks ettsexårigt insalsavtal mellan Sri Länka och om del totala svenska stödettill Kotmale som, i enlighel med beslut, får uppgå till högsl 1 395milj. Merparten av slödel är bundet till upphandling i . Sri Länka skall svara församtliga lokala kostnader, projeklets räntekostnader samt ocksä kostnadernaför de elektriska och mekaniska leveranser som ingår i projektet. Den kommersiellakredil som Sri Länka upptagit i för finansieringen av dessa leveransergaranteras med biståndsanslaget som säkerhet. Den iredje turbin som installerasfinansieras på kommersiell basis. En av tillsatt oberoende exportgrupp följer projektgenomförandet.Projektet kommer all färdigställas ca elt halvår tidigare än beräknat ochinvigningen planeras nu till . 1984/85:100 Bilaga 5 249 I syfte att nå ut medbiståndet lill de fattigaste, stöder ettdistriktsulvecklingsprogram i Mataradislriktet i den södra lättbefolkade delenav landel, som bl. a. bebos av tamiler. /84 utnyttjades det svenskaslödet främsl lill jordbruksrådgivning, till ulbildning av småbrukare,upprustning av småfabriker, förbättring av vägar, bevattningsanläggningar,skolor och hälsocentraler m.m. ger ocksä slöd pähälso-och undervisningsområdet i Badulladislriklet. I syfte att förbättrasysselsättningen i landet bidrar lill yrkesutbildning och ger slödtill ell förmansinslitut och lärarutbildning på Sri Länka. Vidare gesundervisningsslöd lill handikappadebarn. SAREC finansierade1983/84 ett forskningsprojekt avseende vatlenbuf-felsavel i syfte att fä frambättre dragdjur för det lankesiska jordbruket saml projekt rörandesötvaltensfisket. Bland de enskildaorganisationer som är verksamma i Sri Länka finns ,och . undervisning och hälsovård. 17 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 5 -vag -flod .. jarnvag 0.55 milj. (1981) 2,(1981) (1981) - totalt(exkl. östländer) (1980) 10,40kr. (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 251 Ekonomisk och social utveckling BNP per capita ökadefrån 1979 till 1981. Bytesbalansen var positiv 1979 men förbyttes iunderskott 1980 och 1981. Swazilandsekonomiska tillväxt har varit anmärkningsvärt hög sedan självständigheten . Ekonomin växte igenomsnitt i reala termer under1970-lalel. höga BNP och tillväxtsiffror är bl.a. resultatet av lyckosamma investeringar förexporlprodukiion, främst socker men även pappersmassa. hartillväxttakten emellertid stagnerat. Nedgången beror på all störstaexportprodukt, socker, har tjänat inmindre valuta än tidigare saml utdragen torka och andra naturkatastrofer.Valutareserven har minskat drastiskt och motsvarade drygl en månads import1982. De storainvesteringsprojekt som genomförts har inte påverkal sysselsättningen i någon slörre grad.Inkomstklyftorna är därför fortfarande storamellan människor verksamma i den moderna och den traditionella sektorn. Trotsregeringens ambition alt väsentligt öka stödet till den traditionella sekiorn, speciellt jordbruket, hårdess ekonomiska betydelseminskat. Detta betyder atl inle heller den traditionella sekiorn slåröppen för nya arbetssökanden. Landelsarbetslöshet fortsätter därför alt öka liksom utflyttningen av arbetskraft till . av offentligainkomster härrör från tullunionen med bl.a. . Ekonomin i landelär hell öppen i förhållande till , varför möjlighelerna all skyddaden inhemska produktionen är begränsad. Efter kungSobhevzas II:s död har den politiska makten förskjutits till traditionalisternasom anses vara nära knutna tillsydafrikanska intressen. Efter det s.k. mellan och Mogambique offentliggjorde och Swazilandsutrikesministrar atl etl "säkerhetsavtal" ingåtts mellande bägge länderna . Genom avtalet förbinder de sig att "bekämpa terrorism, uppror ochomstörtande verksamhet" och förbehåller sig "rätten att begäraassistans av varandra" i detta syfte. I mars 1984förklarade länderna vidare att de skulle utväxla handelsrepresentanter,vilket uppfattas som ett första steg mot upprättande av fullständiga diplomatiska relationer. /84 har ca 94milj.kr. utbetalats.Medelsramen för samarbetet har /78varit lOmilj.kr. , men minskades 1984/85 till 5milj. Medelsfördelningen /84 framgår av följande tabell(milj. 1984/85:100 Bilaga 5 252 Disponibelt 1983/84 Jordbruk(FAO) 6.0 Förvaltningsbistånd (UNDP) 2,1 Huvuddelen av biståndethar gått lill undervisningssektorn,lantbruks-fakulleien har fått svenskl slöd genom FAO . Fakulteten harca 300 elever. finansierar drygl hälften av etl 20-lal utländskalärare/ forskare. Anlalel inhemska lärare har gradvis ökat i projektet. har SIDA stöttett program som skall förse Swa:riland med klassrum och lärarbostäder förprimärskolan. har sammanlagt 15,2milj. En del av detsvenska stödet har administrerats av . Inom ramen för detla slöd harSwaziland fåll resurser atl sätta upp en skolbyggnadsenhet inomundervisningsministeriet. Stödet har främst ulgåll som personalbistånd, fordonoch kontorsutrustning. /77-1980/81 har 6milj. av stödetutbetalats direkl till för alt rusta upp och bygga lokaler förprimärskolan. För perioden1977/78-1981/82 har vidare 8,1 milj. kr. använts fill en insats förläroplansulveckling för sekundärskolans lägre klasser. Arbetet omfattar ämnenahemkunskap, slöjd, samhällskunskap och naturkunskap. Svenska experter hardeltagit i delta arbete. Etl treårigt avtal haringåtts om slöd till utbildningsplanering omfattande 9milj. Genomsmåindustriprogrammet lämnas stöd lill ell glasbruk, elt företag förtillverkning av mätinstrument, ett möbelsnickeri och ett företag förtillverkning av stängselduk. lämnas svensktförvallningsbistånd genom UNDP. /81 har 3,2 milj.kr. utbetalats.Insatsen upphörde vid uigången av /84. och Mogambiquesamarbetar om en väg mellan hamnstaden i Mogambique och Swazilandsvägnät. Förbättringen av vägen har av prakliska skäl delats upp i två projekt.Det svenska biståndet på den swaziska sidan av gränsen är 24milj. kr., varavhälften tas frän anslagsposten Regionalt samarbete och hälften frånanslagsposten . Vägbygget beräknas vara slutfört . 1984/85:100 Bilaga 5 I9,8milj. (1982) 3,(1980-82) (1982) Offentligt netlobistånd/person - totalt (exkl. östländer) (1982)23,(1983/84) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 256 Reservationen, som ärjusterad med hänsyn till förskottsbetalningar, förklaras till stor del avförseningar inom stödet till pappers-och massafabriken i . Bristen på utländskvaluta föriamar utvecklingsslrävanden. och hardärför överenskommit atl en betydande del av biståndssamarbetet tills vidareskall utgöras av import av varor för bestämda ändamål som kan säkerställaprioriterad produktion och underlätta en ekonomisk återhämtning. Importstödetsandel av utbetalningarna har uppgått till en tredjedel.Denna biståndsform samverkar med del övriga biståndet och har bl. a. använtsför atl förbättra transportsystemet och på annat sätt möjliggöra export avjordbruksprodukter. Även insatser för ökad produktion av baskonsumtionsvaroroch till svenskslödda biståndsprojekt har åstadkommits genom importslöd. Avdetta slöd är 80milj. bundet lill upphandling i . Även inom industrisektornanvänds en alll störte del av biståndet för alt säkra drifien i utvaldabefintliga industrier genom rehabiliteringsälgärder och inköp av råvaror.Produktionen inom den av bl. a. finansierade pappers-och massafabrikeni Mufindi igångsattes . Svenskt bistånd har anslagits för driften avfabriken. Inom småindustriprogrammet har 25 förelag etablerats med stöd fränsvenska systerföretag. Bidraget lill serviceinstitutioner för industrin samltill , , har trappats ned. Med hjälp av främstsvenskt slöd har lyckats minska analfabetismen från vid slutet av1960-talet till . Det svenska biståndet till primärutbildningen har underde bl. a. bidragit lill produktion av 9 milj. läroböcker samtutbildning av 35000 primärskolelärare. Yrkesutbildningscentrat i Moshi invigdes1984. Den ekonomiska krisen har allmänt sett lett till en försämring avutbildningskvaliteten. För att direkt förbättralevnadsvillkoren för de fattiga pä den tanzaniska landsbygden harbiståndssamarbete bedrivits för att förbättravattenförsörjningen och hälsovården. Genom della bistånd har mänga tanzanierfält tillgäng till och lill hälsocentraler. Del svenska slödet tillvattenförsörjning koncentreras nu lill regionerna vid medan detreguljära biståndssamarbetet inom hälsovårdsområdet avslutas när deöverenskomna hälsocentralerna färdigslsällts. Samarbete bedrivs också för attförbättra försörjningen pä brännved och effektivt utnyttjande och skötsel avskogsplanteringen. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 257 Svenska enskilda organisationer ärengagerade i elt trettiotal projekt inom bl.a. hälsovårds-, undervisnings-och landsbygdsområdenai . Genom SAREC stödjsTanzanias cenirala forskningsråd och forskning inom boskapsskötsel, skogsodling och näringsfrågor. har erhållit 5 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 5 TLang Son Bd) Hai Phong /)anh Hoa Tonk/n bukten -vag larnvag flod (1983) (1982) (1982) - Totalt (exkl. östländer) (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 259 Ekonomisk och social utveckling Den politiskt låstasituationen i bidrar till att i hög grad isolera frånekonomisk samverkan med flertalet länder i närområdet. Denna isolering jämtetorka ledde lill alt , liksomLaos, åtnjöt avsevärt sämre ekonomisk utveckling än övriga länder i år1984. I relation lill landets egen ekonomi ter sig dock1980-talel ljust ut . Dennya ekonomiska politiken innebär mestadels en liberalisering ochdecentralisering i förhållande till tidigare. Ökade satsningar görs påjordbruk och lätt induslri. Vidare ges materiella incitament till såvälmyndigheter som företag, arbetare och bönder i syfte atl stimuleraproduktionen. Återigen visas intresse för samarbete med utländska företag,bl.a. på kommersiell basis. har ell stortunderskott i sin utrikeshandel. Satsningen på en extraordinär exportökning,främst uppbyggd på jordbruksprodukter, har inte hell förverkligats men ändåresulterat i en ökning på . Samiidigi ökar dock importen stadigt och uppgick1983 till I 150 milj. dollar. skuldtjänst är med hänsyn lill landetsfattigdom mycket stor; - vilket bl. a. utgör ett betydande hinder förlandel all erhålla nya utländska lån. Inflationen har varil kraftig under desenaste åren, - 1982 saml 1983. Delta har lett lillallt större skillnader mellan marknadspriser och de subventionerade priser somstatligt anställda åtnjuter inom ransoneringssyslemet - särskilt på basvaranris - vilkel medföri försämrade levnadsvillkor för de offentligt anställda. Jordbruket dominerar denvietnamesiska ekonomin då denna sektor sysselsätter nära 2/3 av arbetskraftenoch står för nästan hälften av BNP. Jordbruksproduktionen har främsl kunnalökas genom införandet av elt koniraktssystem som givit producenterna möjlighetalt utöver de kontraktsbundna leveranserna till staten förfoga över och säljasitt överskott med slörre förtjänst. förklarade regeringatl landet i huvudsak uppnått självförsörjning med livsmedel för första gångeni modern tid med en produktion om 17 milj. ton spannmål. Med hänsyn tillbefolkningsökningen blev emellertid den genomsnittliga tillgången på baslivsmedeli praktiken lägre än föregående är. Befolkningstillväxten är fortfaranderelativt hög, ca 2,, och kampanjen för familjeplanering har intensifierats. Industrin arbetargenerelll med lågt kapacitetsutnyttjande till följd av brist på råvaror ochreservdelar liksom brister i elförsörjning och transporter. En stor del avindustrins problem gäller företagsledning och organisation. 1984/85:100 Bilaga 5 260 Utvecklingssamarbetet medVietnam regleras av ett tvåårigt avtal /84-1984/85 som omfattar 365milj. för vartdera budgelåret. är det västland som ger störstbislånd lill som dock erhåller merparten av sitt bistånd frånsocialistländerna. Huvuddelen av biståndetomfattar fortsatt stöd till skogsinduslriprojek-lel i Vinh Phu (Bai ),sjuk- och hälsovård, energisamarbete saml importstöd och en konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1983/84 1984/85 Sjuk- och hälsovård VinhPhu och kringliggande aktiviteter Importstöd bundetImportstöd obundet Konsultfond ' Inkluderar 55 milj. kr.för återbetalning lill av u-garanterade kommersiella skulder. Reservationen har minskalavsevärt, frän 278 milj. kr. till 186 milj.kr. på etl år. /85 förväntasreservationen sjunka i samma eller t.o.m. snabbare takt än 1983/84. Del svenska slödel påhälsoomrädet koncentrerades länge pä barnsjukhuset i vilkel år planeratbåde som centralt remissjukhus och nationellt utbildnings-ochforskningscentrum för barnsjukdomar samt allmän-sjukhusel i Uong Bi vilketskall ge värd och behandling ät befolkningen i den omgivande kolgruve-ochindustriregionen. Del fortsatta hälsobistån-del gäller driftsstöd till de tvåsjukhusen med tonvikt pä utbildning av sjukhuspersonalen, en förstärkning avprimärhälsovården på landsbygden i norr, användning och tillverkning avläkemedel saml stöd till en medi-cinsk-teknisk verkstad. En växande del avhälsobiståndel planeras, genomförs och följs upp med hjälp av svensk expertis. 1984/85:100 Bilaga 5 261 Pappers-och massafabrikeni Vinh Phu (Bai ) invigdes . Det forlsalta slödet till regleras av ell tvåårigt insalsavtal /84 och 1984/85 somomfattar drygt 300milj.kr. inom ramen för del för projektet anvisadetotalbeloppet på . Sedan investeringarna slutförts kommer antaletutländska experter att minska avsevårt. Tillförseln av virke och transporter avråvaror jämle yrkesutbildning ägnas särskild uppmärksamhet inom det fortsattaskogsindustribistän-del. Projektet beräknas ge arbete åt 20000 människor ifabriksanläggningarna och i skogsbruket. Inom ramen för ges även slöd till ett bostadsområde för vietnamesisk arbetskraftmed familjer, vägförbältringar, råvarutrans-porler och lokal framställning avalun. I södra delen av samarbete inom energiområdet inlettsdå bristande energiförsörjning och annan infrastruktur är allvarligaulveck-lingshinder för . I en första fas renoveras elt värmekraftverkoch i en andra fas planeras stöd för renovering av tre vattenkraftverk. Importslödet uppgår /85 till 240milj. kr., varav 120 milj.kr. är bundna lillupphandling i . Det bundna biståndet har /84 främst använtsför reservdelar till två pappersbruk i södra , import av papper ochpappersmassa, stål för byggverksamhet och råvaror för läkemedelsframställning.Del obundna importslödet har i första hand gälll textilier, garn och råvaror för framställning avinsekisbe-kåmpningsmedel. har /84erhållit ca 1 milj. kr. Forskningssamarbete genom SARECpågår , främst genom institutionssamarbete inom mikrobiologi ochgeoteknik. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 (1982) 3,(1970-80) (1981) Offentligt nettobiständ/person (1979) (1983/84) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 263 Ekonomisk och social utveckling BNP per capita ökade frän 1979till 1980. De ekonomiskaförhållandena i är mycket svåra. Under 1970-ta-let reducerades denreella per capita-inkomsten till ca hälften. Sedan slutet av 1970-talel liderlandet akut brist pä utländsk valuta, vilket leder till minskad försörjning medinsatsvaror och därmed minskad totalproduktion. Underskottet i bytesbalansenoch statsbudgeten är fortfarande slora trots en förbättring sedan föregåendeår. Inom mänga statligainstitutioner tar lönerna i anspråk en allt störte del av resursutrymmet påbekostnad av andra nödvändiga insatser. Landet är i behov av länoch bidrag frän utlandet. har uppfyllt IMF-kraven frän 1983 men har ejlyckats leva upp till krav frän . För att stärkaekonomin har valutan devalverats, prisstegringarna minskat, skatterna höjts,statsutgifterna minskats realt samt stimulansåtgärder vidtagits för jordbrukoch exportindustrin. Landets ekonomiskasvårigheier har återspeglats i social oro och konflikter mellan landetsrelativt starka fackföreningsrörelse och regeringen.