prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:211 118 surserpå export av livsmedel än , motiverar att resurser för att främja exporten av livsmedel bör öka. Dessa skillnader i resursin satser är enligt SPK inget motiv i sig. Ett beslut om ökade resurser måste grunda sig på en bedömning av förutsättningarna att lyckas öka exporten och vad en förväntad effekt är värd i förhållande till den ökade resursinsat sen. Enligt LMKs bedömning är möjligheterna att utvidga svensk livsme delsexport relativt små. Detta talar för att några stora satsningar inte är motiverade, åtminstone inte från samhällets sida. SPK anser därför att återhållsamhet bör iakttagas vad gäller samhällets resursinsats så länge förutsättningarna för en ökad lönsam export bedöms som små. :---- har inget att erinra mot de synpunktersom utredningen för fram rörande möjligheterna att exportera svenska produkterfrån jordbruket, trädgårdsnäringen och fisket. Detta är produktionsområden somomfattas av starka skyddsregler i olika länder. Särskilda exportbefrämjandestödåtgärder torde även i fortsättningen behövas om svenska produkter skall haframgång utomlands. Verket tillstyrker därför de förslag som utredningenlägger fram. konsumentdelegation: Konsumentdelegationen (KD) instämmer med LMKatt överskottssituationen för jordbruksprodukter och livsmedel därav gör detangeläget med satsningar för lönsam export. KD har inget att erinra mot LMKsförslag i detta avseende. : I betänkandet konstateras att export av jordbruksråvaror integer tillräcklig lönsamhet oavsett om den sker som förädlade produkter ellerinte. Det finns dock goda förutsättningar att nå lönsamhet i självaförädlingsverksamheten även när den sker för export. Det förutsätter dock attråvarorna kan erhållas till världsmarknadspris. SIND har i tidigareremissyttrande framfört att även grisköttsexporten bör jämställas med annanexport av bearbetade livsmedel och ges restitufion för ingående inhemskfoderspannmål. Detta ger mer rättvisa konkurrensförutsättningar gentemotföretag i utlandet. Sverigeslantbruksuniversitet: Det regleringssystem vi har bestäm mer i hög grad förutsättningarna för export. Även i detta avseende har prisstödet många negativa effekter. Prisstödet höjer kostnadsnivån över den prisnivå som råder på världsmarknaden. Dessutom medför det att incitamenten blir svaga för att utnyttja väridsmarknaden fördelaktigt. En framgångsrik exportsatsning kan bl. a. kräva att gränsskyddet för insats varor justeras, utlandsmarknaderna prioriteras och att det sker en uthållig bearbetning av dessa marknader, något som inte synes fungera inom nuvarande system. Andra stödformer till jordbruket än prisstöd skulle Prop.1984/85:211 119 därförvara till fördel om man vill åstadkomma den marknadsanpassning som krävs föratt förbättra möjligheterna för svenska livsmedelsprodukter på deninternationella marknaden. Oberoende av om målsättningen är att ta hand om detöverskott som uppstår i på bästa möjliga sätt eller om man vill göra enmer offensiv satsning, kan formerna för reglering behöva ses över ochexportfrämjande åtgärder förstärkas. Vifinner att expertgruppen för export av livsmedel inte analyserar regleringssystemetsbetydelse för möjligheterna till en ökad export. I detta avseende har vi därförsamma allmänna kritik av detta betänkande som av huvudbetänkandet. T. ex.saknar vi i utredningen en analys av de komparativa fördelar som harpå livsmedelsområdet. Detsamma gäller vilken FoU som kan behövas för att främjalivsmedelsexport och en klarare diskussion om rollfördelningen mellan stat ochnäringsliv. Omdessa aspekter vad gäller regleringssystem, exportfrämjande åtgärder och FoUbeaktas, bedömer vi att möjligheterna ökar för att även export skall vara enväsentlig del av de framtida möjligheterna för att ta tillvara och på ettrationellt sätt utnyttja produktionspotentialen i det svenska jordbruket. Fiskeristyrelsen:- Dentotala exporten av färsk fisk upp gick till ca 390 milj. kr. Det totala fångstvärdet för det svenska fisket uppgick till ca 680 milj. kr. Detta betyder att fisket är oerhört beroende av export av färsk fisk.- ---- med EG har dock det svenska fisket och beredningsindustrinblivit satt i ett oförmånligt läge jämfört med konkurrenter inom EG. EG-företagkan tullfritt exportera vissa beredda fiskprodukter till men svenskaexportörer möts av en EG-tull vid export av samma produkter. Detta snedvriderkonkurrensen och vållar det svenska fisket stora ekonomiska problem. Tillyttermera visso har den svenska exporten av färsk sill tillEG blivit tullbelagd under vissa delar av året. Enligtfiskeristyrelsens uppfattning måste problemet med de ensidiga koncessionernatill EG lösas på ett tillfredsställande sätt annars kommer det svenska fisketpå lång sikt att hamna i en mycket besvärlig situation. För det fall att detinte är möjligt att åstadkomma lättnader vid export till EG bör de svenskakoncessionerna dras tillbaka. Om det är möjligt att åstadkomma tullfrihet videxport till EG bör möjligheterna vara goda att öka exporten av bereddafiskprodukter. Motden bakgrund som givits ovan beträffande Europamarknaden finns det allanledning för svenskt sillfiske att söka finna andra marknader och då utgör öststatsmarknadenett realistiskt alternativ. ---- Föratt skapa en bestående marknad i fordras med stor sannolikhet att motköpsaffärerkan etableras på en mer permanent basis. 1984/85:211 120 Näringslivsdelegationen i arbetar redan utefterdenna riktlinje. Denna affärstanke bör stödjas och stimuleras. Frågan kandrivas vidare genom de handelsförhandlingar som förs med , varvidExportrådet kan ge upplysning över företag som är specialiserade på motköpsaffärer. Statskontoret:-- Enligt statskontorets mening är detsåledes en ange lägenhet för näringen att ta ställning till hur stor del av överskotten som det är fördelaktigt att avsätta på export. har i sitt yttrande över huvudbetänkandet angett att produktionspotentialen inom jordbruket är sådan att det under de närmaste decennierna kommer att ske en ökning av överskotten. Export är därför inte med nuvarande världs marknadspriser en långsiktigt framkomlig väg att lösa överskottsproble men. Detta hindrar inte att det kan vara fördelaktigt att ökaexporten av förädlade livsmedel för att på bästa sätt utnyttjalivsmedelsindustrins kapacitet. Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: har ilikhet med andra industriländer en höggradig protektionism påjordbruksområdet med höga gränsskydd, som tenderar att bli alltmera prohibitivaoch im-porthindrande. Detta förhållande har också noterats av vår omvärld, ochåtskilliga propåer har gjorts i frågan av olika länder. Enligt vår mening är det därför ofrånkomligt om Sverigei ökad utsträckning skall kunna uppträda som exportör av jordbruksprodukter ochlivsmedel - att vi anpassar vårt gränsskydd så, att viss import blir möjlig.Detta gäller även produkter, av vilka vi har en överproduktion. : Såväl det svenska jordbruket somden svenska livsmedelsindustrin är dimensionerade för en produktion utöver densom kan avsättas inom landet. Till dess att man om har uppnåttbalans mellan inhemsk produktion jämte behövlig import och konsumtion jämtelönsam export bör man försöka exportera överskotten så att man kan uppnå vissa merintäkter. KF anser att även på har vissaförutsättningar att exportera olika livsmedel. Detta framgår också av den storaökningen av exporten av mera högförädlade livsmedel av olika slag . KF bedömder dock möjligheterna att uppnå mera betydandeframgångar på exportmarknaden för särskilt animaliska produkter påjordbrukssidan som begränsade - och betydligt mindre än de möjligheter manborde ha att i återta förlorad marknad. 1984/85:211 121 KF får därför kraftigt framhålla att satsningen på en långsiktigexport av svenska jordbruksvaror och livsmedel inte får fördröja den anpassningav den svenska jordbruksproduktionen till den svenska livsmedelskonsumtionen,plus en lönsam livsmedelsexport. i : LO anser dock att imöjli gaste mån liksom internationellt försöker att arbeta i liberaliserande riktning även inom jordbruks- och livsmedelsområdet. LO understryker vikten av att alla möjligheter tillvaratas för att främja en lönsam export av jordbruksråvaror och att åtgärder härför övervägs. Exporten är dock inte lösningen på de överskottsproblem vihar inom svenskt jordbruk. Export av förädlade råvaror kan ge fördelar för deberörda förädlingsföretagen och ge samhället fördelar i form av bl. a. ökad sysselsättning.Företagen kan också få en stimulans till förnyelse av produkter, teknik,marknadsföring och organisation. :--- Enligt LRFs uppfattningmåste det svenska jordbrukets helt dominerande uppgift även framövervara att förse den inhemska marknaden med de livsmedel som efterfrågas. Dettakan synas självklart, men efter den senaste tidens diskussioner omfrihandels-jordbruk, jämförelser med m.m., så måste noteras att livsmedelssektorninte kan specialiseras och ingå i det internationella varuutbytet på det sättsom vårt övriga näringsliv har gjort. Det finns också anledning framhålla att en ökad inhemskavsättning för samtliga led i livsmedelskedjan som regel är klartfördelaktigare än en ökad exportförsäljning. Detta gäller för samtliga led ilivsmedelskedjan. Konsumtionen av jordbruksprisreglerade livsmedel har sjunkitmed . För vissa produktgrupper, bl. a. kött och fiäsk, kanbetydligt större minskningar noteras. Livsmedlens andel av den privata konsumtionensjunker år . Ökade insatser vad gäller marknadsföring, förbättradlivsmedelskvalitet och produktutveckling i övrigt är angelägna för att så långtsom möjligt återhämta födorade marknader. Detta utesluter inte att det förekommer enganska omfattande export av jordbruksråvaror och livsmedel. Enligt LRF är ensådan angelägen, men det gäller att ha proportionerna klara för sig. Fördelarna för primärproducenterna är däremot mindreuppenbara. Som regel är jordbruksnäringens utbyte av export långt under vad somsvarar mot genomsnittliga produktionskostnader och en rimlig arbetsersättning iprimärproduktionen. I vissa fall täcker exportpriserna inte ens de röriigakostnaderna. Dessa slutsatser gäller oberoende av exportens förädlingsgrad,eftersom livsmedelsindustrin i princip erhåller de jordbruksråvaror de behöverför export till världsmarknadspriser. 1984/85:211 122 LRFser huvuddelen av jordbruksöverskotten och därmed också huvuddelen av vårlivsmedelsexport som en följd av vår jordbrukspolitik, särskilt då försöijningskravet.Exporten ger samhället en rad fördelar. Enligt LRFs uppfattningmotiverar detta statens medverkan. Omfattningen och finansieringen härav börprövas i särskild ordning. Med hänsyn till att överskotts- ochexportproduktionen motiveras med bl. a. beredskapsskäl, regionalpolitik ochsysselsättning, synes det rimligt alt vissa delar tas över budgeten och inteöver livsmedelspriserna. Pådet handelspolitiska området betonar exportgruppen angelägenheten av ett aktivtagerande och en högre prioritet för livsmedelsexporten från statens sida. LRFdelar denna uppfattning. Möjligheternatill mera omfattande gränsskyddsjusteringar gentemot närliggande marknader inomEG och EFTA synes dock begränsade. har visserligen ofta ett lägre egetgränsskydd mot livsmedelsimport än vad som i dessa länder möter vår export. Imotsats till bl. a. och saknar i stort sett ocksåkvantitativa regleringar. Likväl torde få sänka sitt gränsskydd ellerpå annat sätt stimulera till ökad import om vi genom förhandingar önskar ökatutrymme för vår export till dessa marknader. En sådan utveckling är givetvisintressant för de enskilda företag som hanterar exporten respektive importen.Det är emellertid inte lika givet att en sådan handel kan ske på villkor så attden också är till fördel för jordbruksnäringen och samhället som helhet. EnligtLRFs mening talar dessa förhållanden för att mer avlägset belägna marknader, exempelvisUSA; OPEC och sk NIC-länder ges ökad uppmärksamhet. : Exporten har på vissa håll settssom lösningen på överskottsproblemen. Detta är en orealistisk syn som måstetillbakavisas. Dagens balansproblem måste i huvudsak lösas genom attproduktionen anpassas till efterfrågan. Däremot har ökad export stor betydelseför utvecklingen av många livsmedelsindustriföretag med inriktning på högförädladeprodukter. LMK har inte förmått presentera något nytänkande i denna fråga. Sverigesexportråd: Vad gäller expertgruppens syn på en exportpoli tik för livsmedel (kap 7) inser vi de effekter som kan uppstå till följd av att en avsevärd överskottsexport av livsmedel blir nödvändig under framöver. Vi menar att det för just livsmedelsbranschen är minst lika angeläget som för andra branscher "att en lönsam export accepteras och uppmuntras" (betänkandets sid 83, tredje stycket). Även i denna bransch bör en systematiskt uppbyggd och långsiktig 1984/85:211 123 Detta torde av naturliga skälfrämst vara tillämpligt för export av förädlade livsmedel. En sådan export ger,jämfört med export av råvaror en rad fördelar. Några sådana anges på sid 85 ibetänkandet. Därutöver vill vi peka på att en internationalisering av svensklivsmedelsindustri innebär ökad motståndskraft mot import på hemmamarknadensamt på de positiva effekterna hos nära associerade företag i , t. ex.förpackningsindustrier, speditionsföretag och reklambyråer. Vi delar också expertgruppens uppfattning (sid 86) att detvad gäller förädlingsindustrin "finns goda förutsättningar att nålönsamhet i själva förädiingsverksamheten även när den sker för export". : Betänkandetsynes vara ett aktstycke som i sin helhet andas pessimism och avveckling när detgäller produktion och export av livsmedel. Man har utgått ifrån att näringensjälv i alla lägen skall bära kostnaderna för den produktion som förekommerutöver vad man från statsmakternas sida finner vara samhällsekonomisktmotiverat. SFR vill därför föreslå att olika statliga organ verkarför att handelshindren så långt som möjligt undanröjs och att dessa ansträngningari första hand koncentreras till våra näraliggande marknader EG samt ochFinland - beträffande såväl fisk som konserver av fisk och skaldjur. : Det svenska gränsskyddetär så högt, att det för vissa produkter kan betraktas som prohibitivt.Ett flertal länder har också uppmärksammat och påtalat detta förhållande,vilket för vissa traditionella importvaror inte bara kraftigt begränsat utan ivissa fall omöjliggjort import. Att i detta läge åstadkomma en svensk export avlivsmedel i mera betydande omfattning torde knappast vara realistiskt medmindre gränsskyddet reduceras till en sådan nivå, att motsvarandeimport-lättnader för svenska livsmedelsprodukter kan åstadkommas. industriförbund:- Kommitténs slutsats atthuvudansvaret vid en exportsatsning måste ligga på de exporterandeföretagen är givetvis riktig. Förbundet vill emellertid starkt understrykavikten av att ökade och bättre samordnade insatser från statens sida kommertill stånd. I första hand anser vi det angeläget att staten mera aktivtengagerar sig i åtgärder som syftar till att förbättra de handelspolitiskaförutsättningarna för export. Förbundetinstämmer därför helhjärtat i kommitténs åsikt att bör verka för attåtgärder i liberaliserande riktning vad gäller handeln med Prop.1984/85:211 124 livsmedel vidtas, omfattande alla länder och med hänsyntagen till det grundläggande målet om försörjningstrygghet. Härigenom skulleutöver gränsskyddet även övriga nationella regleringar kunna minskas. En sådan internationell avreglering kommer emellertid säkeriigen- om den över huvud taget kommer till stånd - att ta mycket . I avvaktan på ett eventuellt resultat av de globaladiskussionerna inom ramen för anser vi i likhet med kommittén attansträngningarna vad gäller reducering av tullar och andra tariffärahandelshinder samt kvantitativa begränsningar i första hand bör koncentrerastill våra näraliggande marknader - EG samt och . Vad gäller EGanser vi det synnerligen angeläget att de pågåendeförhandlingarna rörande tullarna på fisk- och skaldjurskonserver samt enreduktion av schablontullen på maltdrycker intensifieras. Förhandlingarom tullnedsättningarför vissa frukt- och grönsakskonserver bör också inledas. Önskemålet om enutvidgning av det s k protokoll 2 att omfatta flera varor kvarstår likaså somangeläget. Vad gäller och bör nya vägar sökas för attsöka åstadkomma förbättrade exportmöjligheter för livsmedel. Förbundet anser att en utredning med syfte att preciseraangelägna svenska exportönskemål och tänkbara kompensationsmöjligheter snarastbör komma till stånd vad gäller vår livsmedelshandel med EG samt ochFinland. 1 detta sammanhang vill vi starkt understryka vikten avatt berörda departement och myndigheter samordnar sitt agerande och ger högreprioritet än f. n. åt frågor som rör export av livsmedel. Trädgårdsnäringens riksförbund:- I slutsatserna ochförslagen har det angetts att huvudansvaret skall ligga på deexporterande företagen. 1 branschen som huvudsakligen består av mycket småföretag, kan det vara mycket svårt att initiera exportverksamhet. Av denna anledningbör vissa hänsyn tas till vilken struktur som förefinns. Trädgårdsnäringen hari dag ingen etablerad export, även om sådan sker sporadiskt eller i mindreomfattning. Därför kan en initial hjälp behövas för att stimulera igångsättandet.Det borde finnas möjligheter att i större utsträckning exportera såväl vildasom odlade bär från norra . Härvid måste också uppmärksammas att bl a EG:simporttullar för sylter, fruktmos, fruktsaft etc. uppgår till närmotsvarande tullar till är mellan . 1984/85:211 125 :-- Förslag framläggs om inrättande av ettsärskilt organ "Food From " (FFS) som skall ha tilluppgift att i nära samarbete med berörda exportörer främja en långsiktigexport. Detta organ föreslås få en delvis annan inriktning än detexportfrämjande organ med inriktning pä högförädlade livsmedel som finns, SwedishFood Promotion (SFP). FFS föreslås utgöra ett centralt främjande organ där ävenexporten av jordbruks-, trädgårds- och fiskråvaror inbegrips. I anknytninghärtill vill kollegiet erinra om de internationella regler för exportsubventionersom måste beaktas i samband med stödåtgärder som här kan aktualiseras. :-- Bl. a. föreslås att möjligheternaatt för livs medel ge subventionerade exportkrediter bör övervägas. Härmed torde närmast avses subventionering av räntan vid finansieringen av exportkre diter. Utan att ta ställning till de allmänna resonemangen i betänkandet om främjande av livsmedelsexport vill EKN endast betona det vanskliga för att med hänsyn till de hårt pressade världsmarknadspriserna på livsmedel söka vinna konkurrensfördelar genom att tillämpa subventione rade exportkrediter. EKN kan bekräfta vad som sägs i betänkandet att EKNsvillkor för garantigivningen inte utesluter täckning av export av livsmedel.Sådan täckning förekommer också om än i relativ blygsam omfattning. För varukategorinegentliga konsumtionsvaror, såsom livsmedel, accepterar EKN dock regelmässigtinte längre kredittider än högst . Denna begränsning står iöverensstämmelse med riktlinjer som rekommenderats inom den s.k. Bernunionen,en sammanslutning av garantiinstitut från bl. a. viktigare industri- ochjordbruksländer. I fall då det för en exportaffär avseende livsmedel visasföreligga statsstödd utländsk konkurrens på längre kredit än är EKNemellertid beredd att om så anses lämpligt acceptera motsvarande villkor. Sådanavvikelse från normala kreditvillkor har EKN också medgivit i några fall vidspannmålsexport. Statens pris- och kartellnämnd: LMK föreslår attverksamheten i det nya exportfrämjande organet - Food From (FFS) -skall omfatta även export av råvaror, till skillnad från SFPs verksamhet somendast berör högförädlade livsmedel. Enligt SPKs uppfattning kräver en sådanutvidgning en genomgång och en analys av nuvarande exportförfarande samt avregleringsföreningarnas och exportföretagens verksamhet vad gäller export avjordbruksråvaror. Analysen borde också innehålla en gransk- 1984/85:211 126 ningav hur nuvarande reglering och FFSs verksamhet kan komma att påverka varandrasamt av eventuella kopplingar mellan dessa. En sådan analys saknas i LMKsbetänkande. SPKanser inte att det framgår av betänkandet vilka väsentliga fördelar enutvidgning av den exportfrämjande verksamheten till att även omfatta råvarorskulle innebära. Export av jordbruksråvaror bedöms av LMK ej bli lönsam underöverskådlig framtid. Det är också LMKs uppfattning att produktionen skallanpassas så att olönsamma överskott inte uppstår. Under denna anpassningsperiodbedöms dock betydande överskott uppstå. Detta talar för att någon långsiktigsatsning på export av jordbruksråvaror inte bör göras. En förutsättning föratt exportsatsningar skall bli framgångsrika torde dock vara att de ges enlångsiktig inriktning. Råvaru-exporten är endast marknadsreglerande ochtorde så förbli eftersom den inte bedöms bli lönsam. Eftersom råvaruexport inteär lönsam, som export av förädlade råvaror kan vara lönsam om denbaseras på råvaror inköpta till världsmarknadspris, förefaller det enligt SPKsuppfattning logiskt att satsa de exportfrämjande åtgärder som eventuellt kanvara motiverade på förädlade livsmedel. Enligt såväl LMK som den grupp som gjordeen översyn av möjligheterna till ökad export av livsmedel 1981 finns det mångafördelar med att exportera förädlade livsmedel framför att exportera råvaror. SPKanser mot bakgrund av vad som ovan anförts att eventuella exportfrämjandeåtgärder bör koncentreras till förädlade livsmedel. Att mer permanent främja enexport som inte är eller bedöms bli lönsam förefaller enligt SPK inte rimligt.Däremot är det naturligtvis angeläget att få avsättning för uppkommandeöverskott och att minimera kostnaden för avsättningen, dvs. få ett så högtpris som möjligt. Mot bakgrund av att jordbrukspolitiken skall utformas påsådant sätt att mer än tillfälliga överskott inte skall uppkomma anser SPK attdet inte bör göras några långsiktiga satsningar på att avsätta överskott. konsumentdelegation: Det innebär bl. att KDtillstyrker förslaget om inrättande av organet "Food from ",dess sammansättning och finansiering, samt inriktningen av dess verksamhet. : SIND har inte något att invända mot betänkan dets förslag att man förändrar det exportfrämjande organet som finns inom till ett centralt främjande organ för svensk export av alla typer av livsmedel, även obearbetade råvaror, och att organet ges de resurser som föreslås. Eftersomdet nya organet ges utökade uppgifter som bl. a. hänför sig till råvaror och lågförädladeprodukter finner SIND det naturligt att också en 1984/85:211 127 ökad andel av kostnaderna för den exportfrämjandeverksamheten vad gäller livsmedel finansieras av producenter t. ex. genomslaktdjursavgifterna. Statskontoret: Statskontoret kan inte bedöma om de avarbetsgruppen framlagda förslagen är ägnade att åstadkomma en för näringenlönsam utveckling av exporten utan anser att det får ankomma på exportrådatt som i samråd med näringen, livsmedelsindustrin och andraintressenter avväga de statliga insatserna rörande livsmedelsexport. Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vidare måste vii ökad utsträckning i våra internationella engagemang använda oss av enkombination av vår utlandsbaserade officiella representation och direkt kommersielltinriktade intressen. Affärsmännen måste i ökad utsträckning in i bilden - medfördel i vissa inledande moment assisterade av företrädare för ambassader,handelskontor och andra officiella instanser. Detta samspel fungerar idagsläget inte i alla avseenden. : KF tillstyrker därför utredningensförslag om att tillsätta ett paraplyorgan benämnt Food From (FFS) knutettill . KF anser det också klokt att detta organ inte bara skall ägnasig åt högförädlade livsmedel utan även vara ett organ för svensk export avjordbruksvaror, men som dock huvudsakligen ägnar sig åt livsmedlen.Huvuduppgiften blir att tillhandahålla olika slag av service till exportföretagensom t. ex. konsulttjänster, marknadsfakta angående olika marknader m. m.