prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt min mening kan emellertid de skäl som legat till grundför utredningens förslag att i detta avseende jämställa handeln med OTC-akliermed handeln med börspapper inte anses föreligga beträffande akiier noterade t.ex. på väntelistan och andra inofficiella noteringar. Mitt förslag: Förbud mot insiderhandel i andra fall äninför offenlligl erbjudande gäller de fysiska personer som har insynsställningi ett akliemarknadsbolag. Utmärkande för sädan ställning är särskild möjlighettill faklisk insyn i bolaget. Förutom de ledande befattningshavare i bolagetsom är registreringsskyldiga enligt den nuvarande insideriagen skall även vissastadigvarande uppdragslagare saml fysisk person som äger akiier molsvarandeminsl av aktiekapitalet eller rösterna anses ha insynsställning i bolagel.Dessutom skall vissa befattningshavare och uppdragstagare i ett moderföretaganses ha insynsställning i dotterbolagen. Verkställande direktör och annanledande befattningshavare i dollerbolag anses under vissa förutsättningar ocksåha insynsställning i moderföretaget. Förbudet gäller i vissa fall endasl densom fått underrättelse om att han tagits upp i förteckning över personer medinsynsställning. Utredningens förslag: Stämmer överens med mitt förslag medundantag av alt utredningen inte föreslagit att även verkställande direktör ochannan ledande befattningshavare i dotterbolag i vissa fall skall anses hainsyns-stäUning (se betänkandet s, 117-122), Remissinstanserna: Flera remissinstanser har i skildaavseenden riklat kritik mot förslaget. Några av dem Allmänna pensionsfondens Qärdefondstyrelse, 1984185. Prop.1984/85:157 34 ges aktiesparares riksförbund och -anser att insiderkretsen är för snävt avgränsad (se bil. 3 avsnitt2,4,3. 2,4,12 och 2.4.15). anser all insiderkretsen liksom vidförbudet mot förvärv inför offentligt erbjudande skall omfatta samtliga arbets-och uppdragstagare. Förslagel innebär också bl. a. alt revisor skall anses hainsynsslällning. Enligt god revisorssed får emellerlid aukloriserad revisorinte ha något direkt ägande i de företag till vilka han har uppdragsförhållande.Revisor bör därför utgå ur insiderkretsen (se bil. 3 avsnitt 2.4.2). och anserför sin del att den föreslagna kretsen är för stor (se bil. 3 avsnitt 2.4.10och 2.4.11). Förslaget atl även fysisk person som äger akiiermotsvarande av aktiekapitalet eller rösterna i ett aktiemarknadsbolagskall anses ha insynsställning har kritiserats från många håll. Så anser t. ex,en minoritet inom styrelsen för , industriförbundoch . , Svenska fondhandlareföreningensamt inte att stora aktieägare över huvudtaget bör vara insiders. Åven Aktiefrämjandet och är tveksamma härtill. Andra remissinstanser, såsom kommerskollegium.Allmänna pensionsfondens , , ,och , anser att 5%-gränsen ärfelaktig. Vissa har förordat att gränsen höjs till (se bil. 3 avsnitt 2.4,jfr också avsnitt 4 samma bil. Bankinspektionen har med stor tvekan godtagit atl ledandebefattningshavare hos juridiska personer som är stora aktieägare inte skallanses vara insiders (se bil. 3 avsnill 2.4.1). Skälen för mitt förslag: Den nuvarande lagen omregistrering av aktieinnehav ulgår från att sådana ledande befattningshavare iell bolag som normall får tillgång till förtrolig information om sådanabolagets förhållanden som kan påverka kursen pä akiier i bolaget skall anses hainsynsställning. Hit hör enligt 2 § nyssnämnda lag främst styrelseledamot ellersuppleant, verkställande eller vice verkslällande direktör, revisor ellersuppleant och chef för bolagets bokföring eller medelsförvaltning. Ulredningen, som utgått från att för insynsställning skallkrävas särskild möjlighet lill faktisk insyn i bolagets förhållanden, haransell all den anmälningsskyldiga kretsen enligt lagen om registrering avaktieinnehav skall uigöra kärnan i insidergruppen. I förslaget har emellertidinsiderkretsen ulvidgals till atl omfatta också fysiska personer som är storaaktieägare. Till grund för detta ställningstagande ligger bl, a, att man fårräkna med att viktigare händelser i etl bolag rapporteras till sådana personeräven om de inte är slyrelseledamöler. Under hänvisning lill de gränser föraktiefonders och försäkringsbolags innehav av aktier som finns i aktiefondsla- 1984/85:157 35 gen (1974:931) resp. försäkringsrörelselagen (1982:713)har utredningen stannat för alt ett femprocentigl innehav av aktier är enlämplig gräns för när en stor aktieägares inflytande skall anses medföra atthan blir insider. Ulredningen har också diskuterat om ledande befattningshavarei en juridisk person som är slor aktieägare i eii aktiemarknadsbolag skallanses vara insiders i aktiemarknadsbolaget. Emellertid har ulredningen ansellatl riskerna för insiderhandel i detla fall inle är så framträdande alt lillden nuvarande insiderkretsen bör fogas ytterligare en kalegori. En viss utvidgningav kretsen har dock skett genom att utredningen föreslagit att innehavare avbefattning eller uppdrag i ett moderföretag skall anses ha insyns-ställning ietl dotterbolag, om motsvarande ställning i dotterbolaget skulle ha grundatinsynsställning. Utredningen anser vidare att den som har ell kvalificeratuppdrag av stadigvarande natur för elt aktiemarknadsbolag eller dessmoderföretag bör vara insider om uppdraget normalt kan anses medföra insyn. Någon ytterligare utsträckning av insiderkretsen, t. ex.till samtliga anställda och offentliga funktionärer, har ulredningen inteansett vara lämpligl. Vad förstgäller frågan om stora aktieägare över huvud taget skall vara insiders går denkritik som främst frän näringslivshåll riktats mot förslaget bl. a. ut på attdella inte går ihop med den inom associationsrätten grundläggandelikhetsprincipen. 1 nu aktuellt hänseende innebär denna princip atl samtligaaktieägare i bolaget skall få del av relevant informalion om bolaget samtidigt.Principen kommer också till ultryck genom vad som föreskrivits omoffentliggörande av information i de inregistreringsavial börsbolagen slutitmed fondbörsen och i OTC-bolagens märket maker avtal. Från näringslivshåll harockså framhållits att fysiska personer, som är stora aktieägare, så gott somalltid kommer att ha insynsställning i kraft av styrelseuppdrag. Principen att alla aklieägare skall behandlas lika när detgäller informalion om elt bolags förhållanden är av grundläggande belydelseför handeln med aktier och liknande värdepapper. Man måste emellerlid räkna medatl ett bolag ibland, 1. ex. inför vikligare beslut om bolagels framtid, föralt kunna lägga fram etl förslag härom måsle kontakta stora aktieägare för attundersöka möjligheterna atl genomföra förslaget. Mol bakgrund härav är det interimligl all en sådan aklieägare inte skulle omfallas av förbudet och såledesskulle kunna använda sig av sådan förtrolig information för alt göra affärer ibolagets aktier m. ni. Inte heller bör såsom utredningen framhållit en sådanaktieägare genom att stå utanför styrelsen själv fä bestämma över om han ellerhon blir insider eller ej. Jag anser därför, även om anlalel fysiska personerutan styrelseuppdrag som är stora aktieägare inte är särskilt stort, atlövervägande skäl talar för alt även dessa skall anses ha insynsslällning. Beiräffande frågan om hur stor ägarandel som skall medförainsyns- 1984/85:157 36 ställninghar frän flera håll anföris atl den valda femprocentsgränsen är för låg. Därvidhar främsl anföris au inte ger någol inflytande. Så är framför allt fallel iOTC-bolag där ofta en ägare är hell dominerande. 1 sädana bolag är del framföralll aktier med begränsai röstvärde som är föremål för allmän handel, Inleheller dessa har sådan spridning alt aktieinnehav av den storlek det här är frågaom kan bli aktuella. Den femprocentsgråns för försäkringsbolagens innehav somutredningen åberopat som stöd för silt ställningstagande har enligt Qärdefondstyrelsen (se bil. 3 avsnitt 4.4.) tillkommit som skydd förförsäkringstagarna och inte för att markera när företagaransvar uppstår. Vissaremissinstanser förordar mot bakgrund av vad som anförts all gränsen höjs lill10%. Somulredningen påpekat kan man inte ange någon exakl gräns när etl ägarinflylandeskall anses uppkomma, framgär inle minsl av att man i annan lagstiftningän den tidigare nämnda valt andra procenttal än . I lagen (1982: 617) omutländska förvärv av svenska förelag m. m. är sålunda gränsen för attförvärvslillstånd erfordras . Samma procenttal gäller för allmänna pensionsfondensQärde fondstyrelses innehav av akiier enligt tagen (1983:1092) med reglementeför aUmänna pensionsfonden. För lönta-garfondslyrelser är innehavet enligtsamma lag begränsat till . Det finns alllsä inte någon entydig gräns vidvilken ägarinflylande skall anses uppkomma. Med hänsyn till atf i vissa bolagmed spritt ägande även ett innehav av i särskilda situationer kan gebetydande inflytande anser jag därför i likhet med utredningen alt gränsen börsättas vid . Jag anser inte atl det finns några särskilda skäl för atl göraett undantag från denna regel för OTC-bolagens vidkommande. Utredningenhar också diskuterat om insynsställning skall vara för handen i det fallaklieägaren är en Juridisk person. Enighet föreligger om att, som utredningenförordat, den juridiska personen som sädan inle skall anses vara insider. Närdet gäller frågan om styrelseledamöter och andra ledande befattningshavare i enaktieägande juridisk person skall anses ha insynsställning har bankinspektionenmol bakgrund av gjorda erfarenheter endasl med stor tvekan ansett sig kunnatUlstyrka att dessa personer inte räknas till insiderkretsen. Del har också iden allmänna debatten ifrågasatts om inte sådana ledande befattningshavare börvara insiders. Anledning finns därför alt här särskilt diskutera omstyrelseledamöter och andra ledande befattningshavare i aktieägande juridiskapersoner skall anses ha insynsställning. Enledande befattningshavare i en juridisk person som är stor aktieägare kanmissbruka förtrolig information om ett aktiemarknadsbolag genom att handla ibolagets aktier m. m, för den juridiska personens räkning eller för egen del.Bankinspeklionens tveksamhet synes främst avse den senare av dessa situationer,dvs. handel för egen räkning. Innan jag tar upp denna fråga vill jag nägoluppehålla mig vid risken för insiderhandel för den juridiska personens del. Somframgår av betänkandet finns det många skäl 1984/85:157 37 som talar för atl risken för missbruk av förtroliginformation framslår som relativt liten i sisinämnda fall. Därtill kommer att idet fäll den ledande befattningshavaren är insider i aktiemarknadsbolaget, t,ex, genom styrelseuppdrag, den vinst som den juridiska personen kan göra genomatt befattningshavaren utnyttjar förtrolig informalion för den juridiska personensräkning kan komma all förverkas (se vidare härom avsnitt 2.2.5.2), Jag delardärför ulredningens bedömning alt risken för missbruk till förmån för enjuridisk person är relativt liten. När det gäller ledande befattningshavares handel för egendel har, som framgår av bankinspektionens yllrande, missbruk förekommil.Utredningen anser emellertid inle risken för missbruk vara särskiltframträdande och har för sin del pekat på atl del är förenal med ökadeadministrativa besvär och ökade kontrollsvärigheter atl utsträcka förbudet tilldessa grupper. Eftersom utvidgning av insiderkretsen i nu avsett hänseendeuppenbarligen är förknippat med stora svårigheter och då uppgifter saknas omhur många personer som skulle omfattas av förbudet anser inle heller jag atlnågon uividgning nu bör ske. Jag utgår emellerlid från atl bankinspektionennoga följer utvecklingen. Vad gäller frågan vilka som i övrigi skall anses hainsynsställning villjag till en början påpeka att enligt vad jag inhämlal frånbankinspektionen har i praxis dotterbolagschefer skyldiga att anmälainnehav av akiier i börsnoterat moderbolag om de anses ingå i koncernledningen.Inspektionen har därvid jämställt dolterbolagscheferna med ledandebefattningshavare i moderbolaget. Eftersom ett dotterbolags verkställandedirekiör, som ingår i moderbolagets koncernledning, i princip måste anses halika goda möjligheter till insyn i moderbolaget som dess ledande befattningshavareanser jag alt även den förstnämnde bör anses ha insynsställning imoderförelagel. Detsamma gäller annan ledande befattningshavare i dotterföretagetsom ingår i moderföretagets koncernledning. Vad som avses med koncernledning äremellertid oklart. Någon i lag fastställd definition finns inte. Liksom ledandebefattningshavare i ell akliemarknadsbolag eller dess moderföretag bör därförverkställande direktör och annan ledande befattningshavare i etl dotterföretaganses ha insynsslällning om hans befattning normalt kan antas medföra förtroliginformalion i fråga om sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna iakliemarknadsbolaget. Så får i regel anses vara fallet, omdotterbolagsdirektören eller annan ledande befattningshavare ingår i etl organsom handhar övergripande frågor för koncernen. Jag förordar därför att kretsenav personer med insynsställning ulvidgas i enlighel härmed. anser att revisorer bör utgå urinsiderkretsen eflersom aukloriserade revisorer enligt god revisorssed inlefår inneha akiier m,m, i bolag de har uppdrag i. Av 10 kap. 1-3 §§akliebolagslagen (jfr också övergångsbestämmelserna till bl. 10 kap. 3 §,som ändrats genom prop. 1984/85: 30, LU 13, rskr 65, SFS 1984:945) framgåremellertid att en 1984/85:157 38 revisori ett bolag inte alltid behöver vara auktoriserad eller godkänd revisor.Således kan även annan än den som i särskild ordning förbundit sig atl inte ägat. ex. aktier i det bolag han reviderar vara revisor i ett akliemarknadsbolag.Revisorer bör därför också enligt min mening anses ha insynsslällning i sådanabolag. Vadslutligen angår frågan om insiderkretsen i övrigt bör ändras i förhållandetill utredningens förslag har under remissbehandlingen förslag förls fram omsåväl utvidgning som krympning. Som tidigare framhållits bygger ulredningensförslag till avgränsning av insiderkretsen på den nuvarande lagen omregisirering av vissa aktieinnehav. Det är alltså fråga om en krets varsstorlek är någorlunda känd och som man genom erfarenheterna av den lidigarelagstiftningen vet alt den går atl hanlera renl administrativt. En ytteriigareuividgning kan medföra svårigheter när det gäller administration och kontroll.Del är därför inle lämpligt att utöver vad jag tidigare föreslagit nu vidgakretsen utöver vad ulredningen föreslagit. Jag utgår dock frän atlbankinspeklionen särskilt kommer att följa hur den förordade avgränsningenfungerar. Om det sedan lillräckliga erfarenheter vunnits visar sig atl kretsenär för snäv får frågan om en utvidgning ytterligare övervägas. Frände ulgångspunkler jag inledningsvis redogjorl för finns inle heller anledningatl krympa krelsen i förhållande lill ulredningens förslag. Mittförslag: Den som har insynsställning i elt aktiemarknadsbolag får inte köpa ochsälja aktier m. m. i bolagel från det han eller hon fått kännedom om innehåll ibolagets eller dess moderföretags årsredovisning, delårsrapport ellerårsbokslul till dess innehållet offentiiggjorls. Detta gäller dock endast underförutsättning att den uppgtft han eller hon känner till är ägnad atl väsentligtpåverka kursen på aktierna när den blir känd. Delsamma gäUer vid kännedom omannan uppgift om bolagets eller dess moderförelags förhållanden som uppenbartär ägnad att väsentligt påverka bilden av bolaget. Inle heller får den som harinsynsställning under den angivna tiden med råd eller på annat sätlföranleda annan till handel med sådana akiier m. m. Utredningensförslag: Avviker från mitt förslag sä till vida atl förbudet gäller från detatt en omständighet, som är av beskaffenhel alt väsentligl förändra kursen påaktie i ett aktiemarknadsbolag, inträffat (se betänkandet, s. 122-123). Denhuvudsakliga skillnaden meUan förslagen är således atl de situationer i vilkahandel inte får ske är mer preciserade i mitl förslag. 1984/85:157 39 Remissinstanserna:Flera remissinstanser, däribland styrelsen för . Allmännapensionsfondens , och Stockholmshandelskammare. , och , anser att det av ulredningen föreslagnaväsenllighelskravel är alllför allmänt uttryckt och därför medför all del äroklart när förbudet gäller (se bil. 3 avsnitt 2.5), Hovrättenför Nedre Nortland har förordat atl omständigheten skall vara ägnad attväsentligt förändra kursen. Därigenom skulle tydligare markeras all den typisktsett ger upphov till kursrörelser (se bil. 3 avsnitt 2,5,1). Skälenför mitt förslag: Del av ulredningen föreslagna aUmänna förbudet motinsiderhandel har tillkommit för att förhindra och beivra allvarligare fall avmissbruk av förtrolig förelagsinformation. Ulredningen har därför inskränktförbudet lill att avse utnytQande av information som är av beskaffenhet attväsentligl påverka kursen när informalionen blir allmänt känd. Detta innebäratt förbudet endast gäller om informationen avser händelser som äriögonenfallande när det gäller bedömningen av bolagel och som lika påtagligtkan vara kursdrivande. Utredningen har i specialmotiveringen till ledning förbedömningen av vad som kan anses vara en väsentlig kursändring uttalat att enfemprocentig ändring av kursen i allmänhet är atl anse som väsentiig. Del allmänna förbudet motinsiderhandel måsle, som ulredningen framhållil, utformas så alt det intehindrar insiders att handla med akiier i normal omfattning. Vad som skallförhindras är att en insider utnyttjar sådana särskilda informationer omförelaget, som han eller hon erhåller i kraft av sin anknylning lill företaget.Föi" att en insider skall veta när han eller hon kan handla med aktier ibolaget utan att komma i konflikt med förbudet måste, av rättssäkerhetsskäl, ilagen tydligt anges när handel inte får ske. Inte minst är detta viktigteftersom en överträdelse av förbudet kan medföra kännbara straff för insidern. Fleraremissinstanser har kriliseral den av ulredningen valda lösningen på den grundatt den inte ger tillräcklig ledning för när handel får ske och när handel intefår ske. Bland annal industriförbundet har därvid förordat att förbudetbegränsas till situationer, som typiskt sett är kursdrivande. Sådanasituationer är offentliggörande av delårsrapport, årsbokslut och årsredovisningsaml hållande av ordinarie bolagsstämma. Begränsningen bör i likhei med vadbankinspektionen f n. rekommenderar inträda före offentliggörandetresp. hällandet av stämma. , som också anser allutredningens förslag är alltför otydligt, har förordat en kombinalion avutredningens och industriförbundets förslag. 1984/85:157 40 Somjag påpekal anser också jag alt det, inte minst av rättssäkerhetsskäl, ärviktigt atl det så klart som möjligt anges vilka händelser som är så viktigaall handel inle fär ske förrän de blivit allmänl kända. Händelserna skall varaav sådanl slag atl ett offentliggörande typiskt selt kan förväntas varakurspåverkande. 1 börsbolagens inregislreringskontrakt med fondbörsfinns föreskrifter om förelagens informationsskyldighet. Enligt kontraktenskall företagen offentliggöra bl. a. delärsrapport, årsbokslut ochårsredovisning. Vidare skall bolagen offentliggöra händelse eller beslut som ärav beskaffenhet au i icke oväsentlig grad påverka bilden av bolaget. FörOTC-bolagens del finns molsvarande föreskrifter i märket maker avtalen. Desituationer som angetts utgör enligt min mening en god utgångspunkt närdel gäller alt precisera under vilka förhållanden handel inte fär ske. Jagförordar därför att förbudet skall gälla från det en person i insynsställningfått kännedom om innehåll i årsredovisning, delärsrapport eller årsbokslul.Även om möjligheten till missbruk, såsom bl. a, industriförbundet påpekat, iandra fall är begränsad pä grund av skyldigheten att underrättabörsen om vikligare händelser, skulle emellertid förbudet få en alltför liteneffekt om det inskränktes till de nu uppräknade situationerna. Förbudetbördarför komplelteras med en allmän regel. Vid utformandet av denna bör manutgå frän de allmänna bestämmelserna om informationsskyldighet iinregislreringskontrakt och märket makeravtal, dvs. att det skall vara fråga omett förhållande som i icke oväsentlig grad påverkar den tidigare bilden avföretaget. Som börsstyrelsen påpekat i sitt yllrande är det emellertidnaluriigl atl högre krav slälls på händelsens karaklär för att den skall fallainom det straffbelagda området än för att informationsskyldighet enligtinregistrerings- eller OTC-kontrakten skall föreligga. Jag föreslår därför enregel som innebär att handel inle heller får ske när insidern fått kännedom omannan uppgift om bolagets eller dess moderföretags förhållanden som uppenbartär ägnad att väsentligl påverka marknadens uppfattning om bolagel och därmedväsentligl ändra kursen på dess aktier m. m. Tillledning för vad som kan anses vara en väsentlig kursändring villjag för min deluttala all en ändring bör vara slörre än de ulredningen förordal. Detlastämmer bäitre överens säväl med innebörden av ordel "väsentligt" sommed allmänna pensionsfondens påpekande att den normala, slumpmässigakursfluktualionen under en månad har en standardavvikelse pä . Enligt minmening bör därför en lioprocentig ändring av kursen i allmänhel anses varaväsentlig. förordat låta förbudet inträda föreoffentliggörande av delårsrapport, årsbokslut eller årsredovisning och hållandeav ordinarie bolagsstämma skulle innebära ett stelare system som rimmar mindreväl med den föreslagna lösningen. Som redan framgått anser jag i stället attutgångspunkten för förbudets inträde bör vara den 1984/85:157 41 tidpunktdä insidern fåll kännedom om de nämnda handlingarnas innehåll eller annanhändelse av lillräcklig betydelse. Jag återkommer i specialmotiveringen tillvad jag närmare avser härmed, Mittförslag: Under vissa förutsättningar fär en person som tillhör den krets förvilka förbuden gäller handla med aktier m, m, trots alt han eller hon har tillgängtill sådan förtrolig information som annars medför förbud för handel.Undantagen gäller J,insider som är befattningshavare hos en fondkommissionär när fondkommissionärenär märket maker för del bolag vars aktier omfattas av förbudet, 2, insider som är befattningshavarehos en fondkommissionär som i annal fall har att utföra ifondkommissionsrörelsen mottagen köp- eller säljorder, 3, köp dä den förtroligainformationen är ägnad att sänka kursen eller försäQning då den är ägnad allhöja kursen eller 4, försäQning av akiierlillhörande konkursbo. Utredningensförslag: Skiljer sig frän mitt förslag genom att en insider i ettaktiemarknadsbolag som är ledamot av styrelsen eller ställföreträdare för enannan juridisk person, som överväger alt handla med akiier o.d. iakliemarknadsbolaget, i regel fär delta i eller verkställa den juridiskapersonens beslut härom, om han inte verkar för tillkomsten av beslutet. Vidarehar utredningen inte föreslagil atl försäljning enligt p, 3 i milt förslagskall fä ske vid ett offentiigl erbjudande (se beiänkandei s, 216-217). Remissinstanserna:Så gott som samtliga remissinstanser har lämnat förslagel utan erinran. Sverigesadvokaisamfund har förordat alt undantagsregelns tillämpningsområde utvidgas iflera avseenden (se bil. 3 avsnitt 2.2.3). Skälenför mitt förslag: Utredningen har föreslagit vissa undantag frän förbuden.Undantaget för befattningshavare hos fondkommissionär som är märket maker förelt OTC-bolag har sin grund i att en märket maker enligt avtal är skyldig attlämna köp- eller säljerbjudanden för de aktier avtalet avser.Förbudsbestämmelserna bör enligt utredningen därför inle alls gälla i dettafall. 1övriga av utredningen föreslagna undantagsfall ulgör förbudsbestämmelsernainle hinder för en insider att handla med värdepapper trots kännedom om sådanauppgifter som enligt huvudreglerna medför att förbu- 1984/85:157 42 Del försia av dessa undanlag (p. 2 i milt förslag) medger en sådaninsider i elt bolag som även är befattningshavare hos en fondkommissionär atlutföra köp- och säljorder som mottagits i rörelsen.