prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — mindrekomponenter, små värmepumpar, små pannor, mindre system m.m. Denna gmpp förelaghar inte samma förutsällningar alt själva lösa problem och utnytUa demöjligheter marknaden erbjuder. Energiutrustningsindustrin exporterade avproduktionen. Importens andel av försäljningen pä svenska marknaden var ca52%. Detta är något lägre än för verkstadsindustrin som helhet. Vidare ärlönsamheten (avkastning på totalt kapilal m.fl. mått) lägre i energiutrustningsindustrinän i verkstadsindustrin. Bland energibranschema framstår Elöverföring som mestlönsam och Värmeproduktion som minst lönsam. Efterfrågan har i förskjutils frän utmstning föroljeeldning, kärnkraft, vattenkraft mot utrustning för fastbränsleeldning ochdistribution av elektricitet. Genom salsningar på fjärrvärme har vissförskjutning mot slörre anläggningar ägt mm. Nya produkter och förbättradetekniska lösningar har utvecklats och introducerats på marknaden. Det är t.ex. värmepumpar, olika sorters fastbränslehantering inkl. förbränningsmdoderoch metoder att rena rökgaser. Den nya efterfrågeinriktningen har i stor ulslräckninglagits upp av den etablerade energiutrustningsindustrin. Företagen har inriktatsin tillverkning på produkter som i olika avseenden ligger nära deras samladelekniska kompetens och erfarenhel, verksladsresurser eller som passar företagetsprofil och kundinriktning. Inom delar av energiulmslningsindustrin, t. ex.värmepumpar och utrustning för inhemska bränslen, har omställningen avenergisystemet medfört en snabbt ökad efterfrågan. Inom andra delar avenergiutrtistningsindustrin finns fortfarande ledig kapacitet. En fortsatt likahög efterfrågan kan inte förväntas bestå. Mättnadstendenser har redan gjort siggällande. Del belyder enligt SIND/statens energiverk all en fortsatt relativtsnabb stmkturomvandling kan förväntas för energiulmslningsindustrin. Efterfrågan förväntas på lång sikl fortsätta attförskjutas mot utrustning 1984/85:120 227 för väimeåiervinning och styr- och reglerteknik förprocesser och ventilationsändamål. Problemen med luftföroreningar kan medföraalt efterfrågan på rökgasreningsiekniken ökar och att utvecklingen vad gällereffektiva och miljövänliga förbränningstekniker påskyndas. Konkurrenssituationen är enligt SlND/slalens energiverkhårdare för de enklare produkterna och för de mindre syslemen. Del visar sigbl.a. i imporlkonkurrensen som är hårdare för t.ex. små vattenkraftverk än förstora, för små värmepumpar än för slora osv. Svensk energiutruslningsindustri har enligt SIND/stalensenergiverk goda förutsättningar att möta en framtida förändrad efterirågan påenergi-utrustningsprodukler. Den kommer att medföra en fortsatt omorienleringav produktionen mot de "nya" energiulrustningsområdena medan andraläggs ner. Avgörande för hur fort omvandlingen kommer all gå kommer bl.a, allvara om tillverkning av ulruslning för de nya områdena bedöms som mer lönsam änhell andra verksamhetsgrenar. 10.2.2 Utredningens förslag lill åtgärder SIND och statens energiverk har med utgångspunkt i dengemensamma rapporten i var sin skrivelse lämnat förslag lill åtgärderbelräffande den energilekniska industrin. anser alt del är uppenbarl all delfinns behov av referensanläggningar på hemmamarknaden för den induslri som villexportera ny leknik. De nuvarande reglerna för programmet för stöd förålgärder för att ersätta olja, m. m. bör enligt verket, som ett led i en allmänstatlig satsning på åtgärder som kan främja export, förändras så att exportmöjligheternakan beaklas i större utsträckning än f. n. Beslut om slöd bör dock enligtverket inte endast eller ens främst baseras pä exportförväntningar. Verkelanser vidare all en sådan förändring bör göras försöksvis och att den direkta slalligahjälpen för förelagens marknadsföring och marknadsansträngningar bör hanterasav organ som har expertkunskap på just detta område. Verkel framhåller attSvensk bygg- och energiexport (Swebex) har bildats och knutils till exportrådetoch atl det är angelägel att Swebex får möjlighet atl verka som den samlandeinstansen för statens hjälp lill exportfrämjande inom energiområdet.Avslutningsvis anser statens energiverk att fortsatta och förstärkta insatserför att stödja den energilekniska industrin bör bygga på nuvarande program. Enligt SIND är det uiifrån renodlat induslripolitiskaaspekter angelägel att fortlöpande analysera och prognostiserautvecklingstendenser inom energiutrustningsindustrin med dess olika sektoreroch delmarknader, samt alt stimulera en flexibel förmåga hos branschen atlanpassa sig de problem och möjligheter som marknaden och tekniken ser utatl ge. SIND föreslår därför att del inrättas ett särskiltutredningsprogram för energiutrustningsindustrin som inordnas i SlND:s huvudprogramIndustriell omvandling och tillväxt. Prop.1984/85:120 228 Målet för etl sådant utvecklingsprogram bör enligt SINDför det försia vara all främja utvecklingen inom små och medelslora enskildaföretag och att höja kompetensnivån hos företagsledare och andra nyckelpersoneri företagen. Vidare skall programmet främja samarbete och samverkan mellanförelag. Slulligen bör programmet ha som uppgifl att stimulera bildandel av merslagkraftiga företagsenheter genom fusioner, produktbyten och liknande strukturförändringar. Ett utvecklingsprogram för energiulmslningsindustrin börenligt SIND i en första etapp tidsbegränsas till de tre budgelåren1985/86-1987/88. SIND föreslår all ell sådani utvecklingsprogram omfattar igenomsnitt 11 milj. kr. och finansieras genom omfördelning av stöden Ullenergileknisk produktutveckling m.m. 10.3 Export av energiteknik Slora invesleringar i energiulrustningar kommer att görasframför alll under 1980-ialet, inte bara i och i de traditionellaindustriländerna och på för svenskl vidkommande redan etablerade marknader,utan även i länder där industrialiseringen har påbörjats. På denordamerikanska och asiatiska marknaderna liksom inom EG kommer myckel slorainvesleringar alt göras i utrustningar för distribution av energi och energiomvandlingeller på åtgärder för alt spara energi inom bostadssektorn och i industrin.Även betydande investeringar i produktion och utvinning kommer all ske. Exporten av energiutrustning och anläggningar svarar fören betydande del av den svenska exporten. uppgick den 8,2miljarder kronor och var i storlek jämförbar med exporten av konsumentkapitalvaror.Till detta skall läggas export av kringutrustning som kontrollutrustning,know-how, service och andra mjukvambelonade delar som ingår i anläggnings- ochsystemexport. Av den av statens energiverk och SIND avlämnade gemensammarapporten om Den energilekniska industrins utvecklingsmöjligheter framgår attden svenska kompetensen och marknadsutsikterna varierar kraftigt mellan olikateknikområden. Inom t.ex. vatienkraftsteknik och teknik för elöverföring harSverige en mycket kvalificerad industri. Inom andra områden, l.ex.förbränningsteknik och rökgasrening, har först de senasle årens utveckling påden svenska marknaden skapat förutsättningar för industriell utveckling som kanvisa sig bli konkurtenskraftig också i ett internationellt perspektiv. För att främja export inom energi- och byggnadssektorninrättades Svensk bygg- och energiexport (Swebex), inom exportråd,(prop. 1983/84; 168, NU 40, rskr 382). Särskilda medel anvisadesför detta ändamål på anslag till Exportfrämjandeverksamhet, genom att medel ställdes till förfogande via energiupphand- 1984/85:120 229 lingsdelegationen och genom omprioriteringar inombostadsdepartemenlels ansvarsområde. Swebex har varit verksamt sedan den Ijuli 1984. Vad beträffar energisektorn har verksamheten framför alltinriktats på alt identifiera lämpliga samverkanskanaler på ett urvalprioriterade marknader. Vidare sker ell aklivi arbele för att l.ex. bearbdainlernaiionella bislåndsorgan och skaffa lidig information om slorainlernaiionella investeringsprojekt. De produktområden som bedöms varaav störst intresse för export är fjärrvärme, fasibränsle, värmesystem ochvärmeåtervinning. Dessa har därför givits prioritet i Swebex arbete. Vidinrättandet av Swebex. föreslog statsrådet atl en tolal ulvärderingbör ske (prop. 1983/84:168. NU 40, rskr 382). I regeringen ägnas slor uppvärksamhet åt exportfrämjandeaktiviteter på energiområdd. a. inom ramen för regeringsavlal omekonomiskl, induslrielll och lekniskl samarbeie med ösisialer och vissau-länder har energifrågorna ågnals ökad uppmärksamhel. Dellagäller t.ex. i kontakter med . Därulöver kan nämnas dels alt de svenska handelskontorenhar anordnat en rad symposier i olika länder, dels alt jag i samband medofficiella besök i en rad länder ägnal särskild uppmärksamhet åtenergifrågorna. Bland dessa symposier kan nämnas följande: hösten1982. , , Öslerrikehöslen 1984. och höslen 1984 saml vintern 1985.Swebex och ulgör i dessa sammanhang etl vikligi insirumenl vadbeiräffar kontakiskapande och förberedande arrangemang inför seminarier elc. beslutade höslen 1982 med anledning avpropositionen om vissa ekonomisk-politiska ålgärder m. m. 1982/83; 50bil. 6, NU 18, rskr 111) omell investeringsprogram för . Regeringen bemyndigade mig atltillkalla en delegation för upphandling inom energiområdet (1 1982:07).Delegationen har antagit namnet energiupphandlingsdelegalionen (EUD). beslutade vidare om ettinvesteringsprogram även för . 1983/84:62. NU 9. rskr 124). EUDoch de särskilda investeringsprogrammen , tillkom för altstimulera invesleringar för Ijärrvärme och i el- och värmeleknisk ulruslning.Inom dessa invesleringsprogram har disponerats sammanlagl 1 650 milj. kr. EUD:s uppgift på kort sikt var atl följa upp atl 1983 årsinvesteringsprogram fick avsedd stimulansverkan inom energiområdet. EUD skullevidare medverka lill atl den ökade efterfrågan som stöden i programmel gavupphov till, samordnades med industrins produktionsfömlsättningar. Rättelse: S. 230. bönan av rad 22 Tillkommer: - Införandet av stöd för anslutning tillfjärrvärme . 1984/85:120 230 Denlångsikliga uppgiften för EUD var all skapa förutsällningar för alt de ökadebeställningarna av energiutrustning skulle lägga grunden för en framgångsrikexportverksamhet för svenska industriföretag. Somen följd av beslut med anledning av propo-positionen omfortsall slöd för ålgärder för att ersätta olja, m. m. samt för invesleringarinom energiområdd (prop. 1983/84:62), förlängdes EUD;s uppdrag till utgången avår 1984. EUD:s arbete har slutförts. Investeringsprogrammetför innebar inom energiområdet i huvudsak följande åtgärder: - Införandet av bidrag förinvesteringar i distributionsanläggningar för fjärrvärme som beställdes underår 1983. anvisades för detta ändamål. - Införandet av bidrag förinvesteringar i förbränningsanläggningar för eldning med främst torv, sombeställdes . 200 milj. kr. anvisades för detta ändamål. I ettsenare skede överfördes ytterligare ca 170 milj. kr. för slöd lill sådanaanläggningar. - Inrättandet av EUD. anvisades till EUD:s disposilion för stöd åtgärder för upphandlinginom energiområdet. Genom1984 års investeringsprogram infördes ökade möjligheter atl bevilja stöd.Programmet omfattade följande åtgärder, inom en lolalram om 450 milj. kr: - Införandet av stöd föranslutning till Qärrvärme . Stöd lämnades med /kW anslutensammanlagrad effekl. - Utvidgning av stödel lilltorveldade förbränningsanläggningar lill att även omfatta andra inhemskabränslen. Bidraget reducerades till högst av investeringen i pannor sombeställdes . - Införande av stöd förinvesteringar 1984 beslällda terminaler för separering av trä- ochskogsråvara. Bidrag lämnades med högsl av investeringen. - Införande av stöd förvärmepumpanläggningar som beställdes . Bidrag lämnades med högst15% för sådana värmepumpar som inte utnyttjar avluft. Undantag gjordes även förvärmepumpar inom fjärrvärme- och naturgasförsörjda områden. - Införande av slöd för elpannoreller elpatroner som utnyttjas i anläggningar somenligt fastlagda planer senare skall försörjas med Qärtvärme. Bidrag lämnadesmed högst av investeringen i utmstning som beställdes . - Förlängningav stödel till små vattenkraftverk. Bidrag lämnades av investeringen i kraftverk som beställdes . Underåren 1983, 1984 och 1985 gäller därtill särskilda bidrag om förinvesteringar i förbränningsanläggningar för inhemska bränslen i Nortbottenslän. Denna utvidgning av stödet föreslogs i propositionen om utveckling iNorrbotten (prop. 1982/83:120 bil. 6, NU 38, rskr 306). Resultatetav invesleringsprogram är positivt. Prop.1984/85:120 231 attde invesleringar i energiutrustning som skapats kan uppgå till ca 7 miljarderkronor. Effekternaav stödet lill torveldade anläggningar överträffade alla förväntningar. Sammanlagthar beslutats om nära 370 milj.kr. i bidrag till 53 anläggningar.Invesleringsvolymen för dessa anläggningar uppgår sammanlagl lill I 640 milj.kr. Installerad faslbränsleeffekt är av statens energiverk beräknad till 945MW. Stödeltill distributionsanläggningar för fjärrvärme har enligt EUD;s bedömning ökalinvesleringsvolymen . Bidrag om nära 215 milj. kr. harbeslutats, vilkel motsvarar över 2000 milj. kr. i direkl investeringskostnad.Återstående medel som anvisats för delta ändamål har av-salts för bidrag tillinvesteringar i gasledningar i Sydgasnätd och för stöd lill strategiskaledningar i storstadsområdena (avsnitt 9). ÄvenEUD;s verksamhel har bidragit till ökade investeringar och teknikutveckling inom den värmdekniska branschen. Jag återkommer strax tillEUD:s verksamhet. Även1984 års investeringsprogram har varit en framgång. somhaft ansvaret för flertalet stöd inom programmel, har p. g. a. en stor mängdansökningar varil nödsakade alt reducera bidragsnivån och maximera stödel lillhögst 7,5 milj. kr. Någon reduklion av nivån har dock inlegjorls för stödet till anslulning till fjärrvärmesystem. Däremol har denanvisade ramen på 350 milj. kr. varil otillräcklig för att alla ansökningarinom detta område skall få stöd. har lämnat preliminära uppgifter på omfattningen av beslulade stöd.Dessa uppgifter redovisas i följande labell. Tabell10.2 Preliminära uppgifter om beslutade stöd inom ramen investeringsprogram Dessutomhar bostadsanknutna värmepumpar och solvärmeanläggningar fått stöd från anslaginom . Delolala investeringarna kan bedömas uppgå lill . EUDpresenterade två större ulredningar. Hösten 1983redovisades en utvärdering av EUD;s verksamhet i rapporten (Ds I 1983:24)Slatligl slöd till energiupphandling. överlämnades rapporten(Ds 1 1983:26) Ökad export av svensk energileknik. 1984/85:120 232 Dämtöverhar EUD och de särskilda arbetsgmpper som delegationen bildal för mindre värmepumparresp. mindre fastbränsleanläggningar tagii fram ett antal promemorior om bl. a.marknaden för mindre energisystem, upphandlingsunderlag förfastbränsleanläggningar m. m. EUD:sarbete och stödmöjligheler inom investeringsprogrammen har inneburit att godamöjligheter har öppnats för svensk energiteknisk industri. En särskild uppgiftför EUD har varil att slödja energiupphandlingen i . EUD hargenom en särskild arbetsgrupp i nära samarbete med i Nortbottenslän fördelat ca 50 milj. kr. till olika företag och projekt i länet. De stödsom har lämnats har huvudsakligen hafl formen av villkorliga lån. Närdel gäller resultaten av EUD:s långsiktiga uppgifter kan jag redovisa följande. InomEUD gjordes i ett tidigt skede etl val av produkter som bedömdes ha särskiltgoda exportfömtsättningar. Utgångspunktenvar att skapa en värmeteknisk industri som ihuvudsak kan producera för export. Avancerademiljövänliga förbränningsanläggningar gavs ett omfattande administrativt ochekonomiskt stöd av EUD. Som främsla exempel på tekniken kan nämnas dencirkulerande svävbäddtekniken. Värmepumpenhar upplevt ett tekniskt kommersiellt genombrott.Värmepumpar i fjärrvärmesystem kommer att produceradrygt värmeenergi. Demindre, småskaliga lösningarna har även fått en ökad försäljning.Fömtsättningarna har kraftigl förbättrats genom den överenskommelse som nåttshösten 1984 mellan , branschen, företrädd av () och EUD. Överenskommelsen innebär ett förbättratkonsumenlskydd innefattande en femårig effektgaranti och tvåårigmaterialgaranti. försäkringssystem träder i funklion om leverantören intekan fullgöra sina förpliktelser. EUD bedömer atl överenskommelsen kan geposiiiva effekler även på exportmarknaden. EUD har även framtagiten broschyr om mindre värmepumpar. Broschyren har distribuerats tilllandets småhusägare. Denavancerade kraftvärmelekniken innebär bl.a. förbränning i trycksatt svävbäddoch elgenerering med en kombination av gas- och ångiurbiner. Två svenskaföretag, och , utvecklar var för sigolika koncept av denna teknik. har kommit betydligt längre iutvecklingsarbetet än . EUD har lämnat varderaförelaget 25 milj. kr. i bidrag till utvecklingsarbetet. Prop.1984/85:120 233 Arbetet inom Asea-Slal har kommit så långt alt ocksåförhandlingar om leverans av en försia anläggning kunnal gå in i ett avgörandeskede. Fjårrvärmelekniken kommer genom EUD:s insalser församordnad upphandling och provning alt stärkas vilkel är av intresse bl.a.från exportsynpunkt. Av slor betydelse då ny leknik skall säljas ärmöjlighelerna alt uppföra referensanläggningar. Detla gäller inle bara heltnydanande leknik i absolut mening ulan även leknik som upplevs som ny för denaktuella marknaden. Den snabba utvecklingen på energiområdd och de mycketstora invesleringar som ofla kommer i fråga på delta område gör behovel avreferensanläggningar särskilt stort inom energisektorn.. För atl sådanaanläggningar skall komma lill slånd krävs ofla samhälleliga insatser av olikaslag. Inom EUD har man arbetat medolika former av funktionsgarantier s.k. riskavlyft och villkorliga lån för atlminska de ekonomiska riskerna för nya anläggningar. Molsvarande stödmöjligheterhar även förts in i del stöd statens energiverk disponerar för slöd tillåtgärder för alt ersälla olja, m. m. Jag kommer i del följande alt redovisanågra referensanläggningar som har kommit till ulförande bl.a. genom EUD:sförsorg. Energiverks hetvattenpanna av typen GötaverkenCFB (cirkulerande svävbädd) beställdes . Pannan som har 20 MWvärmeeffekl är avsedd för eldning med avfall och lorv. Pannan har färdigställtsunder . Del som särskilt utmärker CFB-tekniken är hög verkningsgrad,goda miljödata och möjligheter atl ulnytUa olika slags bränslen. Anläggningenblir även förhållandevis kompakt. Sundsvallspannan har följts av ytterligarebeställningar på CFB-pannor i , och . Företagelräknar med atl kunna leverera anläggningar upp till 150 MW. EUD har genomsärskilt utformat stöd bidragit till tillkomsten av en serie om fem CFB-pannor. Energiverk har tagit i drift en10 MW panna av typen (flera svävbäddar). Pannan är avsedd alteldas med alternalivi kol, trädbränsle eller lorv. MBC-pannan har genom sinkonstmktion med två bäddar för förbränning, en extremt liten volym pereffektenhet. Jämfört med en molsvarande CFB-panna är volymen ungefär hälften avdennas. Asea planerar att bygga pannenheter upp till 50 MW:s effekl.Konstruktionen är förberedd för kraftturbiner av Asea:s fabrikat, förkraftvärmeutförande. Etl konsortium med industriella och kommunala ägare harbeslulal all uppföra en anläggning i för framställning av knappt 80000ton ferrokrom . Dämtöver producerar anläggningen brännbar gas ochhetvatten motsvarande 360 GWh . Värmeenergin tas till vara i Prop.1984/85:120 234 kommuns fjärrvärmenäl och moisvarar där avfjärrvärme-behovet. Anläggningen kommer att tas i drift . EUDbedömer all på kan plasmateknologin ha tillämpningar utanförmetallindustrin. T. ex. kan bränslegas komma att framslällas från avfall. EUD har särskilt engagerat sig i frågan omen mer kontinuerligt verkande förslärki hesiällarfunktion på del värmeiekniskaområdet. Erfarenheler från andra teknikområden visar all beslällarfunklionenkan ha lika stor betydelse för den lekniska och induslriella utvecklingen somkompelensen inom producentleden. Som goda exempel på della förhållande kannämnas resp. Asea inom eltekniken och resp.Ericsson inom teletekniken. Inom del värmetekniska området saknas denna starkabeslällarorganisa-lion. För all förstärka beslällarfunklionen har därför EUDvidtagit en rad ålgärder, exempelvis framtagning av generellaförfrågningsunderlag för fastbränsleanläggningar upp till 2 MW, systematiskuppföljning av egenskaper hos fastbränsleanläggningar i olika storlekar,provning av distribu-lionsmaierial inom tjärrvärmeseklorn, m. m. För att fullfölja dessa punktinsatser har EUD beslulalstödja Ullkomslen av ett särskilt organ för samordnad upphandling inom detvärmeiekniska området. VVF och en rad energiverk har tagit initiativ lill ensådan organisation. Organet som benämns Svenska värmeverkens ekonomiska förening(VÄRMEK) har formen av en ekonomisk förening för offentliga beställare avvärmeteknik. Strävan är atl genom samarbetsavial knyta ,fortifikalionsförvallningen och slatens verk närmare tillföreningen. VÄRMEK:s syfte är främst alt genom omfattande upphandlingskapa hög kompetens och marknadsöverblick, att höja kvaliteten och sänkaprisnivån på upphandlade produkter, atl standardisera kravspecifikationer föratt höja produklslandardiseringen, atl delta i teknikupphandling förkompetensutveckling hos leverantören och all finansiera energiinvesteringar. VÄRM EK: s medlemmar är oförhindrade att upphandla uianförföreningens regi. Även icke-medlemmar kan köpa utrustning via föreningen. Intresset atl utnyttja VÄRMEK och att bli medlem iföreningen, stimuleras via rabatter och ålerbäring. VÄRMEK avses blifinansierad med ett grundkapital som tillskjuls av staten. De medel statentillför skall delvis återbetalas till staten genom särskild äterbetalningsplan. Sammanfattningsvis finner jag att de uppgifter somförelagts EUD av regeringen har kunnat fullföljas. Oljeersättande invesleringargenom bl.a. fjärrvärmeutbyggnad har stimulerats på avsett sätt.Investeringsbehovet har också kunnat utnyttjas för att etablera ny svenskteknik. Konsumentskyddet har utvidgats för främst mindre värmepumpar.Energiteknisk pro- 1984/85:120 235 duklionhar stimulerats i . En långsiktig förstärkning har också åstadkommitsav den offentliga beställarfuktionen. ISverige liksom i många andra länder genomförs de ofta mycket kapitalkrävandeinvesteringarna inom energiområdet i betydande utsträckning inom den offentligasektorn. På kraftproduktionens område har den offentliga sektorn ettdominerande ansvar för investeringarna även om privata företag också har gjortstora åtaganden. För eldistribution råder liknande förhållanden. Inom värmeproduktions-och distributionsområdet domineras investeringarna av kommunerna. I fråga omutvinning av t.ex. fasta bränslen förekommer såväl offentlig som privaiinvesteringsverksamhet. På användningssidan är bilden splittrad beroende på vemsom äger den fastighet eller den anläggning som en investering genomförs i. Huvuddelen avinvesteringarna genomförs på marknadsmässiga villkor med normala krav påavkastning av investerat kapital. Vissa möjligheter till stöd från samhälletssida finns t. ex. inom ramen för det särskilda stödet för all ersätta olja. De energipoliliska stödsom har lämnats har givit goda energipolitiska effekter. Oljeberoendet harminskat och fömtsättningarna för atl avveckla kärnkraften har förbättrats.Utlandsberoendet för vår energiförsörjning har kunnal minska avsevärt med bådeförbältrad bytesbalans och minskad sårbarhet som följd. Den framgångsrikaomställningen av vårt energisystem har också medfört industripolitiskafördelar. Företag som har varit starka i fråga om t.ex.energiomvandling och energidistribulion har kunnat vidga sin verksamhel ochutveckla nya produkter. Nya företag har tillkommit. Dd är enligt min meningangeläget att den industriella kompetens som har byggts upp i stor utsträckningförs ut till andra länder i samband med att dessa länder omformar sinenergiförsörjning. Detär av slor vikt att ha en konkurrenskraftig svensk energiutruslningsindustri.En stor inhemsk produktion av energiutrustning skapar goda förutsättningar attupprätthålla effektiva syslem för produktion, överföring och användning avenergi i landet.