prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — En ofta använd reklamform är s. k. livsstils- eller associationsreklam.Denna reklam saknar, visar utländska undersökningar, i stor utsträckning sådaninformation som är väsentlig för konsumenterna. Undersökningar avinformationsinnehållet i amerikansk TV- och veckopressreklam visar att, enliglvissa kriterier, endast hälften av TV-reklamen är informaliv. Enligt sammabedömningsgrunder är merparten av veckopressreklamen informaliv. Iundersökningarna bedömdes reklam som informativ om den innehöll minst 1 av 14länkbara uppgifter om varan. TV-reklamen är normalt koncentrerad lill endast en litendel av marknadens utbud av varor och tjänster. Som exempel kan nämnas attreklamutrymmet i den för aktuella brittiska TV-kanalen "",, till upptogs av reklam för godis och lill 20%av matvaror, främst frukostprodukter. 1 den väst- tyska kanal upptogs 1983reklamutrymmet till nästan hälften av reklam för godis, öl, vin, sprit ochvissa livsmedel. Den andra hälften bestod huvudsakligen av reklam förhygienartiklar, tvätt- och diskmedel. Reklamen omfattar dessutom ofta endast ellförhållandevis litet antal likartade produkter inom resp. varugrupp. Mot bakgrund härav kan knappast hävdas att TV-reklamförbättrar konsumenternas information orn marknadens utbud. En annan vikiigkonsumenlaspekt är all reklam skall vara lätt att särskilja från informationsom är obunden av kommersiella intressen. Utvecklingen i visar all nyareklamformer som vuxit fram lill följd av kabel-TV-verksamhelen har en karaktärsom tenderar att helt sudda ut gränserna mellan reklambudskapet och självaprogrammet och programinnehållet. Som exempel kan nämnas s. k. "informercials"och sponsorera-de program. Dessa reklamformer kommer sannolikt att introducerasäven i i takt med aU kabel-TV byggs ut." Prop.1984/85:199 203 Enligt läns landstings förvattningsuiskoti(majoriteten) bör toleransnivån i fråga om salellitreklamen inte sätta alltförhögt eftersom en alltför tillmötesgående hållning skulle kunna försämravillkoren för vår dagspress. KLYS för fram tanken på en alternativ reglering iförhållande lill kommitténs förslag. Vad KLYS åsyftar är en lösningmotsvarande den som valls i , dvs. en föreskrift om alt vidaresändningendast fär ske om förekommande reklam inte är särskilt riktad till svenskpublik. Även är inne på ett alternativt förslag.Det skulle kunna beslå i att endast sådana sändningar tilläts som uppfylldevissa väl specificerade krav pä reklamens omfattning, form, innehåll ochplacering i programutbudet. Ett par remissinstanser kritiserar kommitténs förslag föratt det inte går tillräckligt långt. innehåller förslaget vaga ochoprecisa formuleringar som lämnar dörren öppen för del mesta. "HCK anser att reklam i svensk TV ävenfortsättningsvis ska vara otillåten. Att släppa in reklam via satellit är menarvi ett sätt att öppna vägen för reklam i TV mera allmänt. Anledningen till att HCKmotsätter sig reklam i TV är all den på olika sätl drabbar våra grupper. Mångahandikappade är bl.a. p.g.a. brister i samhället (dålig tillgänglighet i denfysiska miljön, högre arbetslöshet, bristande färdtjänst etc.) i betydligtstörte utsträckning än andra hänvisade lill hemmiljön. Därmed konsumerar viockså mer TV än andra. får vi färre intryck utifrån som kan balanserade budskap vi får genom TV-apparaten. Ett annat skäl är all reklamen ofta ger en felaktig bildav människan. Reklam går ut på att sälja en produkt. Reklam för exempelviskosmetika vädjar lill människors osäkerhet, för att vi inte duger som vi är. Demänniskor som används i reklamen är oftast unga, starka, vackra, framgångsrikaosv. Det motverkar våra ambitioner att förändra attityderna lillhandikapp." NO ser lill skillnad mol kommitlén betydande svårigheteralt fastställa vilka reklaminslag som skall medföra att en vidaresändprogramkanal förbjuds. Ungefär samma uppfattning har ,och . fäster uppmärksamheten påförhållandet mellan en utländsk annonsörs marknadsföring och devarumärkesrätter som gäller i . En utländsk annonsör som sprider siureklambudskap i satellitsändningar riskerar enligl verket att komma i konfliktmed annans registrerade eller inarbetade varumärke i om varumärkena ärförväxlingsbara. Med den genomslagskrafl TV har är del enligl verket rimligtatt anta att risken för kollisioner mellan förväxlingsbara varumärken kommeralt öka, vilket kräver att de inhemska märkesinnehavarna på 1984/85:199 204 ett helt annat sätt än slår vakt om sinarättigheter. Kollisionsrisker torde enligt verket också finnas i fråga om delindustriella räUsskyddel i övrigt, l.ex. Följande remissinstanser avstyrker kommitléns förslag,nämligen NO, institulionsstyrelsen för vid Stockholmsuniversitet, juridiska jäkidtetsnämnden vid ,kommunstyrelsen i (majoriteten), sex ledamöter ikommunstyrelsen i kommun, fem ledamöter i kommunstyrelsen i Stockholmskommun (m och fp), sju ledamöter i kommunstyrelsen i kommun (m. fp ochc), tio ledamöter i Svenska kommunförbundets styrelse (m, fp och c), SAF,, Telefonakliebolaget , Föreningen ,, och fyra ledamöter i VärmlandsLäns Landstings förvaliningsuiskott. Remissinstanserna kritiserar förslaget från yllrandefrihelsrättsligasynpunkter och med hänsyn lill de förväntade negativa följderna förde svenskaföretagens konkurrenssituation. "Från yttrande- och informationsfrihelsrättsliga synpunkterfinner fakultetsnämnden del oacceptabelt, att en påvisad överträdelse avifrågavarande slag - som alltså avser en del av ett större reklamutbud -skulle få leda till all hela programinnehållet i ell kanalutbud stoppas.Fakultets-nämnden har härvid beaktat, alt den föreslagna sanktionen valls motbakgrund av all överträdelse av reklamförbudet inte rimligen kan resultera istraff eller vitesföreläggande för de kabeloperalörer som försetts medtillstånd, vilka påföljder eljest tett sig mera adekvata. Del förhållandet, altden svenske tillståndshavaren sannohkt inte har räUsliga eller faktiskamöjligheter all vare sig eliminera otillåtna sändningsinslag eller, än mindre,genom avtal eller eljest påverka själva utbudet från kommunikationssatelliteni förevarande hänseende, kan enligl fakultetsnämndens mening inte motivera, väljer total kanallystnad som saklionsmedel. Åtskilligt i ett kanalutbudkan ju vara av stor betydelse för den allmänna upplysningen ochopinionsbildningen. Förekomsten av vissa enligt kommitléns uppfattningoönskade reklaminslag bör inte på delta sätt få lill konsekvens, all värdefullinformation - som kan utgöra den dominerande delen av kanal-utbudet - helt undanhålleskonsumenterna." NO, institutionsstyrelsen för vidStockholms universitet, de sex ledamöterna i kommunstyrelsen i kommunoch Föreningen resonerar på liknande sätt. NO diskuterar också förslaget med hänsyn till hur desvenska företagens konkurtcnssituation kan komma att påverkas. "Påverkan på konkurrensförhållandena är huvudsakligenberoende av vilken betydelse den kommersiella reklamen i de satellilförmedlade TV-programmenkommer all få. Eftersom satellitsändningarna riktar sig till stora delar avEuropa kommer svenska hemmamarknadsförelag alt få betala Europalaxa för sin TV-reklam.Satellilreklam kommer därför all 1984/85:199 205 ställa sig orimligt dyr särskilt för de renodlade hemmamarknadsförelagen,Vissa multinationella företag med stora marknadsandelar i många europeiskaländer kommer härmed att få ett övertag. Effekterna på svensk publik tordenämligen uppkomma oavsett om svensk text förekommer eller ej. Detta gällerspeciellt reklam som syftar till att göra en vara känd genom dess varumärke.Även många svenska företag med utländsk försäljning men med större inhemskamarknadsandelar kommer att få en försämrad konkurrenssituation gentemot vissastora multinationella koncerner. Hur stora dessa negativa effekier kommer alt bli är svårtall säga. Pä lite när antalet hushåll som har tillgäng lillsatellitprogrammen har ökat har man med tanke på TV:s välkända effektivitet somreklammedium att befara betydande negativa effekter för svenska företag av denämnda slagen. Del kan särskilt komma att gälla varuområden som bilar,livsmedel och kemisktekniska produkter." Kritik från den angivna utgångspunkten framförs också medvarierande styrka av de sex ledamöterna i kommunstyrelsen i kommun, , , och . En del remissinstanser uttalar sig allmänt positivt om deregler som föreslås. och tillstyrker förslagenoch kommunstyrelsen i kommun och instämmeri flertalet av dessa. Statenskulturråd kan stödja kommitténs utgångspunkt alt sändningsverksamheten skallfå utvecklas med ell minimum av programpolitiska riktlinjer. Vad som ur rådelssynvinkel är väsentligt är dock alt sändningsrätlen förknippas med ett kulturpolitisklansvar på del lokala planet. Fleraremissinstanser vill komplettera de framlagda förslagen i olika hänseenden. framhåller att det måste stå fullt klart för tittarna vem somsänder när en viss kanal slås på. TCO och har sammauppfattning; de anser alt sändningarna i den särskilda lokala kanalen, "graliskanalen",bör förses med tydliga avsändarmarkeringar. pläderar också för all del ges utrymme för denprofessionella lokaljournalisliken i de kanaler som upplåts; delta behövsenligt förbundet som en motvikt mol de intressen som graliskanalen i förstahand är avsedd för. Filadelfiaförsamlingen i är angelägen om alt detläggs fast klara regler för programverksamheten. En avstängning av densom bryter mot en etisk regel (l.ex. förbudet mol rasisliska inslag) bör enliglförsamligen vara kortast möjliga lid. Prop.1984/85:199 206 Stiftelsen uttalar all det kommeratt krävas krafttag för all värna om den nationella filmproduktionen. Blandmöjliga åtgärder som enligt institutet bör övervägas kan nämnas alt införanågon form av kvoleringssyslem (efter fransk modell) som garanterar en minimikvotav svenskt programinnehåll i kabelkanalerna. vid länslandsting anser att det i kabelnäten mäste garanteras utrymme för de lokala ochregionala kulturarbetarna. För alt presentera kulturprogram bör de få fastasändningstider på bästa lillartid. Särskilt viktigt är enligt nämnden att delsänds program till barn och ungdom. I flera yttranden redovisas mer eller mindre kritiskasynpunkter. anser all förslagen innebär sådanarestriktioner för de lokala programverksamheten att graliskanalen knappast kanutvecklas till ell engagerande alternativ till övriga tillgängliga kanaler. vore det olyckligt om graliskanalen enbart skulle bli en dåligtutnyttjad teknik-investering. Enligl KLYS är del av vikt att de programregler som införsinte lägger hinder i vägen för ett utbud som bildar motvikt till salellilprogrammen. anför att de föreslagna förbudenmot blandade kanaler, s. k. central programavveckling och reklam ulgörrestriktioner som allvarligt kan förhindra den industriella utvecklingen ochgöra det myckel svårt all etablera kabel-TV med rimlig ekonomi. vänder sig bestämt mot förslagen omförbud mol blandade kanaler och central programavveckling. Betänkandets argumentationär enligt tidningen inte övertygande i fråga om något av dessa förslag mer änsom ett försvar av monopolföretagel framlida konkurtensvillkor. JK tar upp den föreslagna ordningen för prövning ochsanktioner. Som redovisats i avsnitt 7.2.1 förordar JK i princip ett syslem meddomstolsprövning och all indragning av sändningstillstånd skall föregås av ensådan prövning. JK yttrar i sammanhanget vidare: "Detla gäller särskilt när fråga är om hels molfolkgrupp som är ell sådant brott som finns upptaget itryckfrihetsförordningens broltskalalog. Den avsedda prövningen innebär isjälva verket en gränsdragning kring yttrandefriheten delvis utöver den somföljer av brottskatalogen i 7 kap. 4 8 tryckfrihetsförordningen. Med den avkommittén föreslagna ordningen ligger del nära lill hands all frågan om ålerkallelseav sändningstillstånd och därmed också frågan om vad som får yttras eller ej bliren fråga om smakbedömning som lätt kan påverkas av olika tillfälligaopinionsstämningar. För all få en fasthet i bedömningen av denna vikligafråga, som ytterst rör den grundlagsfästa yttrandefriheten, bör manupprätthålla principen om all yitrandefrihetsbrott skall utgöra grunden för ålerkallelseav sändningsrätt och alt prövningen skall göras av domstol. I anslutninghärtill vill jag anföra all när det gäller våldsskildringar och pornografifinns möjlighet att utöka den s. k. brottskatalogen på så sätt alt dessaskildringar kommer att omfattas av katalogen." Prop.1984/85:199 207 Enligt radionämnden är det en brist att kommittén inte harföreslagit några positivt formulerade programregler. "I belänkande antyds (s. 271-72) att ett motiv förinförande av ett koncessionssyslem är möjligheten att införa positiva reglerför programverksamheten. De programregler som föreslås är dock - med undantagför bestämmelserna och yttrande- och informationsfrihet i de särskilda kanalernaför lokala sändningar - uteslutande av förbudskaraktär. Nämndenhar självfallet föreståelse för all ett syslem med olika administrativapåföljder (s. 272) medför att antalet programregler bör vara begränsat och attklarhet vinns om dessa regler är av förbudskaraklär. Nämnden har ocksåförståelse för att regelverk måste anpassas till olika medieformer, till målenoch villkoren för deras verksamhet. Å andra sidan bestäms målen och villkorenbl. a. av just de programregler som formuleras, och nämnden finner del intesjälvklart alt verksamheten i kabelnät -till skillnad från rundradioverksamhelen- ska undandras från vissa kultur- eller mediepoliliska ambitioner! Del voretvärtom ur många synvinklar en styrka om vissa sådana ambitioner, uttryckta somfrämjande programregler, kunde formuleras även för kabelverksamhelen.Programreglerna skulle härmed också fylla funktionen av en mål-eller policydeklaralion,även om de inte till alla delar lämpar sig som underlag för beslut omadministrativa påföljder. Nämnden menar således att möjligheterna lillinförande av vissa positiva regler bör övervägas ytleriigare." 7.3.2 Det lokala operatörsföretagets sändningar skallpräglas av en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet. Del lokala operalörsföretagel skall beakta att envidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda i de kanaler somförelaget sänder i. Detta innebär alt företaget vid fördelning avsändningstider dels skall se lill alt ett så brett spektrum som möjligt avåsikter, intresseinriktningar och programformer kommer till uttryck, dels börge företräde åt program som speglar lokala förhållanden (s. 306 O- Om en programleverantör förvägras sändningstid elleranvisas en sändningstid som inte kan accepteras, kan detta anmälas lillkabelnämnden. Nämnden får då pröva om företaget har brutit mot kravet på envidsträckt yttrande- och informationsfrihet. Om detta befinns vara fallet,skall företagels lillstånd kunna återkallas (s. 307). Förslaget tillstyrks eller lämnas ulan erinran av statenskulturråd. Föreningen , 5ABOoch . Föreningen anser all graliskanalen bör ha enegen profil och inte hetsas av samma allsidighels- och objektivilelskrav somSveriges Radio. En mer subjektiv TV-kanal alltså. Del skulle främna yllrandefrihelen. JK är kritisk mol förslaget att sändningstillståndet skallkunna återkallas Prop.1984/85:199 208 om operalörsföretagel har brutit mol kravet på envidsträckt yttrande- och informationsfrihet. En sådan regel har enligl JK ettdrag av åsiklskontroll som är främmande för svensk yttrandefrihelsrätl utanförmonopolsituationen. 7.3.3 Programutbudet bör ha en lokal inriktning Kommitlénsförslag Programurval och programsätlning bör ske lokalt.Programutbudet bör alltså i huvudsak bestå av material som har produceratssärskilt för sändningsorten och som har lokal anknytning. Någon lagregel iämnet föreslås dock inte (s. 310). Förslaget tillstyrks av informations- och konsumenlnämndeni . och är intetillfredsställda med förslaget. Företagen påpekar att det inte ställs någrauttryckliga krav på lokala eller nationella andelar av programutbudet i kanalersom upplåts. Enligt företagen torde det därmed i dessa kanaler vara fritt förnationell spridning via kassetter av utbud som till stora delar är syndikerat,utländskt programstoff. Flertalet remissinstanser som uttalar sig är emellertidkritiska från andra utgångspunkter. frågar sig om kommitténlikställer ordet "lokal" med all en kommuns geografiska gränser ulgörspridningsområdet. anser att del bör öppnas möjligheter lillregionall samarbete för alt graliskanalens innehåll skall kunna bli av högkvalitet. understryker rådet vikten av alt gränsen gentemot regional-TVkan dras tydligt. Informationschefen i uttalar att kravel på"övervägande" lokal programproduklion i och för sig är svävande vadgäller kvantiteter men all del begränsar frihet och flexibilitet i tablåarbelel. Filadelfiaförsamlingen i framhåller att TV är ettmycket resurskrävande medium. Många lokala föreningar torde därför få svårt altgenomföra en kvalitativ och regelbunden programproduktion. Enligl församlingenbör en organisation eller folkrörelse ha möjlighet att cenlralpro-duceraprogram som sedan sänds av den lokala föreningen. förklarar alt idrottsrörelsenser det som väsentligt att det utöver den lokala sändningsverksamheten kanetableras ett väl utbyggt kabelnät för rikstäckande sändningar med hjälp avlänksystem. 1984/85:199 209 7.3.4 Förbud mot att i en och samma kanal blanda salellitprogramoch andra program I de kanaler som del lokala operalörsföretagel sänder ioch i kanaler som har upplåtits för lokala sändningar skall del inte fåförekomma vidaresända rundradioprogram eller vidaresända program frånkommunikationssatelliter. Inte heller skall det i salellitkanalerna fåförekomma lokala program (s. 314). Om regeln överträds skall ett meddelat tillstånd kunnaåterkallas (s. 314). De remissinstanser som har ullalat sig är överlag kritisktinställda. Förslaget avstyrks av , kommunstyrelsen i Örebrokommun, SAF, , , VideoAB, , ochSydsvenska AB. framhåller att dess erfarenheter visar att delkommer att vara både svårt och dyrt all producera program för graliskanalen.Beläggningen kommer alt bli myckel låg. Ekonomin skulle enligl verketväsentligen förbättras om innehållet i kanalen - åtminstone under enövergångstid -kunde blandas med andra program, l.ex. Kommunstyrelseni kommun anför alt det på många orter sannolikt inte finnsförutsättningar för någon mer omfattande lokal verksamhet. Vad som kan väntastorde vara att komunen vill göra ett eller annat program och att den lokalatidningen vill sända ett kort dagligt nyhetsprogram. Sådana lokala program börenligl komunstyrelsen kunna läggas in i en satellilkanal under förutsättningall satellit- och lokalprogrammen hälls åtskilda genom god på- och avannonsering. menar att möjligheterna för enoperatör att skapa ett varierat och attraktivt utbud under både dag- ochkvällstid allvarligt skulle begränsas genom förslaget. anser all del - så länge reklaminte tillåls i kabel-TV - bör vara möjligt att ge abonnenternakombinationserbjudanden på samma kanal i form av överspridd betal-TV ochlokala program. Detla förutsätter dock att förslaget om förbud mot blandadekanaler inte genomförs. 7.3.5 Förbud mol s.k. central programavveckling Kommitténs förslag Det skall inte vara tillätet med gemensam programsätlningi flera kabelnät genom samtidig och oförändrad vidaresändning i form av l.ex.radiolänköverföring. Däremot skall det inte möta hinder att visa samma programsamtidigt i flera kabelnät (s. 310). 14 1984/85. 1984/85:199 210 De remissinstanser som har kommenterat förslaget är överiagkritiska. Förslaget avstyrks av , sju ledamöter ikommunstyrelsen i kommun (m.fp och c), fyra ledamöter i (c), SAF, , Svenska Journalistför-bundel,, Radio- & Hemelektronikleveranlörer, CentralanlennmalerielleverantörernasFörening, Telefonaktiebolaget , , , , och De sju borgerliga ledamöterna i kommunstyrelsen i Uppsalakommun avvisar bestämt förslaget. anser alt förslaget skulleinnebära allvarliga begränsningar när del gäller alt kunna erbjuda program medaktualitets-inslag frän någon central programkälla som komplement till detlokala materialet, t. ex. nyhetsprogram. Förslaget skulle också hindra gemensambevakning av regionala arrangemang med direktsändningar. Telefonakliebolaget anför alt förslagetskulle leda till orationell hantering och ökade kostnader. Bolaget finner ocksåförslaget något ologiskl eftersom central programavveckling de facto kanåstadkommas via satellit. Enligt skulle ett förbud mot centralprogramavveckling utgöra ett artificiellt hinder för en sund utveckling av denlokala programverksamheten. Ett förbud skulle också enligt företaget inbjudatill kringgåendeförsök, något som det med säkerhet kommer att finnas tekniskaförutsättningar för. anför alt idrottsrörelsen närdet gäller att förmedla information till stora grupper sermöjligheterna all använda l.ex. radiolänköverföringar som en styrka. Dessutomär enligl förbundet möjligheten till delade produktionskostnader över större molta-gargrupperen viktig faktor i programpolitiken. Enligt skulle del blioerhört svårt att etablera nät av någoriunda slorlek utanförstorstadsregionerna om inte simullansändningar över ett helt län tilläts genom l.ex.radiolänköverföring. Företaget anser att det som en motvikt mot salellilprogrammenborde vara ett kulturpolitiskl intresse att kunna erbjuda tittarna inhemskalokala och regionala program distribuerade på detla vis. Sydsvenska DagbladetsAB ger uttryck för liknande synpunkter. 7.3.6 Förbud mot program med rasisliska inslag m. m. Kommitlénsförslag Tillstånd skall kunna återkallas om det har sänts ellprogram som i en lagakraftägande dom har befunnits innefatta yttrandefrihetsbrottoch som innebären allvariigt missbruk av yttrandefriheten i kabelsändning (s.310), 1984/85:199 211 Om del misstänkta yttrandefrihetsbrottet är hets molfolkgrupp skall en särreglering gälla. Någon domstolsprövning skall då intekrävas ulan kabelnämnden skall kunna återkalla tillståndel så snart den hargjort bedömningen all programmet innehåller uttalande eller annat meddelandesom avses i 16 kap. 8 8 (s. 310 f). Förslagen tillstyrks eller lämnas ulan erinran avkommunstyrelsen i . , Sverigesfrikyrkoråd/De fria kristna samfundens råd och . JK noterar med tillfredsställelse att kommitlén föreslagitalt indragning av sändningstillstånd på grund av yttrandefrihetsbrott endastskall kunna ske efter lagakraftägande dom i vilken sådant brott konstaterats.Han fortsätter: "För att göra denna bestämmelse mera effektiv skulledet om det anses erforderiigt kunna införas en möjlighet att, när fällande domi första instans föreligger, interimistiskt i avvaktan pä lagakraftägande domåterkalla sändningstillståndet. Detta skulle innebära att trots allt endomstolsprövning med jury ligger till grund för den interimistiska återkallelsen." TCO menar att indragning av sändningstillstånd på grund avytiandefri-helsbroll bör komma i fråga först vid upprepade och allvarligabrott. JK.s syn på den föreslagna särregleringen i fråga om hetsmot folkgrupp har återgeus i avsnitt 7.3.1. Även flera andra remissinstanser är kritiska mot kommitlénsförslag i den delen. delar kommitténs bedömning att delär viktigt all med kraft ingripa mol program av det angivna slaget. Enliglverkels mening är emellertid frågan om yttrandefrihetens gränser en svåravvägning och inskränkningar i denna frihet bör beslutas av domstol. För attförhindra missbruk medan en rättslig prövning pågår förordar verket att kabelnämndenskall kunna tillfälligt dra in sändningstillståndet i avvaktan på lagakraftägandedom. För detta bör del enligt verket krävas att åtal har väckts. Några remissinstanser uppehåller sig särskilt vid delförhällandet all ett och samma yttrande enligt förslaget kan bli föremål försåväl ytirandefri-hetsprocess vid allmän domstol som prövning av kahelnämnden. Juridiska fakullelsstyrelsens forskningsnämnd vid Lundsuniversitet exemplifierar: "Antag alt nämnden återkallat tillståndel och altdomstol senare ogillat ålalat eftersom brott ej styrkts. Detta kan för övrigtlätt bli fallet i praktiken, eftersom allmän domstol har helt andrautredningsresurser än vad kabelnämnden kommer att fä.