prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — UHÄ bör enligt uiredningen få i uppdrag au utarbeta ell underlag förgenomförandet av reformen, eftersom överförandet av resursen måste skeplanmässigt. Uppbyggnaden av den rörliga resursen behandlas även i kap.14 (s. 273 ff). Utredningen föreslår där att ytterligare medel anvisas till deni anslutning till genomförandel av reformen. 4.2 De mindre högskoleenheternas anknytning till forskning 1 fräga om de mindre högskoleenheterna som saknar fastaresurser för forskning, konstaterar lärartjänstulredningen att någonfullständig likställdhet med de högskoleenheter som har sådana resurser, inlekan uppnås inom de ramar som lagts fast genom regerings och riksdags beslul år1975. anser dock att universiteisinstitutionernamed forskningsresurser måste ges ett regionalt ansvar för lärarnasforsknings-kontakter. Utredningen redovisar (s. 86) ett flertal olika förslagtill åtgärder som institutionerna bör kunna genomföra i delta syfte. Utredningen har - som tidigare nämnts - föreslagil altlärare i högskolan som regel skall ha förordnanden tills vidare ulanlidsbegränsning. Under punkten 4.7 (s. 87-97) föreslär utredningen dock attlärare i vissa fall skall anställas med tidsbegränsade förordnanden. De fall där uiredningen anser alt tidsbegränsadeförordnanden bör förekomma är: 1) tjänster somforskningsassistent/forskare under högst (forskning för externafinansiärer eller pä RR-medel) 2) vid tillfälligtbortfall av arbetskraft vid en institution 3) deltidstjänstersom amanuens för högst , förenad med aktiva sludier på grundulbildningsnivå 4) för lärare vid konstnäriigautbildningar (s. 92). att vissa lärare föreslås en lönegaranti vidanställningstidens utgång) 5) för lärare i lolkutbildning,i fackspråklig utbildning (speciallärare), lärare i hemspråkslärarutbildning,gästläsare/forskare. 1984/85:57 48 Underrubriken frågor (s. 98-101) anmäler lärartjänstutredningen vissafrågor av principiell nalur såsom sambandet mellan anslagen lill högskolan och tjänslekategoriernasamt inrättandet av tjänster i högskolan. 7 Ledningsfunktioner (s. 103-115) innehavaren av en lärartjänstskall kunna åläggas att inom ramen för sin tjänst dels företräda verksamheten iolika organ inom högskoleenheten, dels fullgöra ledningsuppgifter inomforsknings- och utbildningsverksamheten särskilda tjänster för pedagogisk-administrativaarbetsuppgifter skall kunna inrättas även i framliden. Iavsnitt 5.2.2.1 Uppgifter för styrelsen förslås att institutionsstyrelsenskall besluta om fördelningen av de tillgängliga personalresurserna pä de olika delarna av verksamheten inom institutio nen. Iavsnitt 5.2.2.2 Uppgifter för prefekt och studierektor föreslås att prefekten skall leda ochfördela arbetet vid institutionen prefekten till sin hjälp skallkunna ha en biträdande prefekt och/eller en eller flera studierektorer. Iavsnitt 5.2.2.3 Behörighetskrav för prefekt och studierektor föresläs att detför behörighet lill uppdrag som prefekt/biträdande prefekt eller stu dierektor, om inte särskilda skäl föranleder annat, skall krävas innehav av tjänst som lärare. Iavsnill 5.2.2.4 föresläs att delvid institution med fasta resurser för forskning och forskarutbildning skall finnas ett forskarkollegium forskarkollegietskall ha rådgivande och beredande uppgifter rörande fördelning av resurserna för forskningen och forskarutbildningen vid insi- tutionen. 8 inom den statliga högskolan (s. 117127) Lärartjänstutredningenföreslår att etl avtal träffas om arbetstidsreglering för lärarljänsler inomden slalliga, högskolan Prop.1984/85:57 49 a. omfattar regier om arbetstid lill högkoleenhelens förfo gande resp. förtroendearbetsiid samt en enhetlig norm för maximall uttag av arbetstid genom undervisning. Kalenderåretbör enligt utredningen indelas i: I arbetstid lill högskoleenhetensförfogande Arbetstidenlill högskoleenhetens förfogande bör sammanfalla med läsåret för destuderande, dvs. För frågan om på vilketsätt läraren skall stå till högskoleenhetens förfogande, l.ex. genom närvaro påarbetsplatsen, kan bl.a. lokalsituationen och verksamhetens karaktär habetydelse. Inom ramen för det centrala kollektivavtalet bör därför den frågankunna regleras i lokalt avtal och beslut kunna fattas av den lokalt ansvarigaledningen. Förtroendearbetstidenoch semestern bör omfalta sammanlagt återstoden av kalenderåret. Förtroendearhetstidendisponeras av läraren själv för egen forskning eller utvecklingsarbete samtfortbildning. Iavsnill 6.4.2 Överväganden och förslag rörande bemanningsplanering föreslås att institutionsstyrelsen skallupprätta bemanningsplan för verksamheten vid institutionen prefekten skall på grundval avbemanningsplanen fördela arbetsuppgifterna på berörd personal. 9 Tillsättningsgrunder och tillsättningsordning (s. 129-145) ordinarie och extra ordinarietjänster som professor oförändrat skall tillsättas av regeringen övriga tjänster skalltillsättas av högskolestyrelsen högskolestyrelsen skall fatta beslulom befordran till biträdande professor resp. högskolelektor. Iavsnitt 7.3.2.3 Beredning av ärende om tillsättning av tjänst föreslås att skallbereda ärenden om tillsättning av ordinarie och extra ordinarie tjänst somprofessor högskolestyrelsen skall kunna hänskjutaäven andra tillsättningsärenden lill nämnden institutionsstyrelsenalternativt prefekten skall bereda övriga tillsättningsärenden fråga om befordran lillbiträdande professor resp. högskolelektor skall beredas av ijänsteförslagsnämndenssammansättning breddas och görs mer enhetlig. 4 1984/85. 1984/85:57 50 Lärartjänstutredningensbetänkande Lärare i högskolan (SOU 1980:3) har remissbehandlats. Yttranden haravgivits av beredningen för u-landsforskning (SAREC), försvaretsforskningsanstalt (FOA), , (),statskontoret, (), (), statenspersonalpensionsverk, statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), naturhistoriskariksmuseet (NRM), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) efter hörande avsamtliga högskolemyndigheter, cenlrala (), skolöverslyrelsen(SÖ) efter hörande av landstingens utbildningsnämnder, , statenslivsmedelsverk, slatens naturvårdsverk, patent- och regislreringsverkel,(), arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen för arbelarskyddsfonden(ASF), slatens råd för byggnadsforskning (BFR), statens institut förbyggnadsforskning (SIB), geologiska undersökning (SGU), nämnden förenergiproduktionsforskning, slyrelsen för teknisk utveckling (STU), slatensdelegation för rymdverksamhet (DFR), forskningsrådsnämnden (FRN), humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet (), medicinska forskningsrådet (MFR), naturvetenskapligaforskningsrådet (NER), , slatens råd för skogs- ochjordbruksforskning, centmm för arbetslivsfrågor, delegationen för vetenskapligoch teknisk informationsförsörjning (DFI), delegationen för energiforskning (DFE),sludieslödsulredningen, jämslälldhetskommittén, expertgruppen för forskning omregional utveckling (ERU). anställ-ningsskyddskommiltén,forskningssamverkanskommittén (Fosam), hu-vudmannaskapskommillén, kommittén förforskningens och forskarutbildningens situation i den nya högskolan, iransportforskningskommilténoch samt av (), Vitterhets-, hi-storie-och antikvitetsakademien (KVHAA), Ingenjörsvelenskapsakade-mien (IV A), , (), . (), CentralorganisationenSACO/SR, i (LO), (), , (),i , studie-vägledarföreningen vid iStockholm och av ().Jämställdhetsombudsmannen har överlämnat en kopia av en skrivelse frånforskarassistenten , . CentralorganisationenSACO/SR har överlämnat yttranden från förbunden Agrifack, ,förbundet (), (),Legitimerade sjukgym- Prop.1984/85:57 51 nasters riksförbund (LSR), (), Skolledarförbun-det,(CS-STF), , , , ,universitets- och högskoleanställdas förbund (SU-HAF), velerinärförbundoch (). De inom parentes angivna vedertagna förkortningarna avvissa myndigheters och organisationers namn kommer i den fortsattaframställningen att användas genomgående. I den mån förkortningar i övrigianvänds utskrivs de inom parentes första gången. förslag rör vissa av degrundläggande villkoren för forskningen och utbildningen inom högskolan.Utredningen föreslär vilka tjänster som skall finnas för lärare och forskareinom högskolan, vilka åligganden som skall vara knutna till dessa tjänster, hurde skall tillsältas och på vilka grunder man skall välja bland de sökande tjänst. Även frågan om hur arbetet inom högskolan skall ledas och fördelasberörs. Utredningens förslag till ny arbets- och tjänsteorganisation avser attge ökade möjligheter att organisera såväl utbildning som forskning medutgångspunkt i individuella och lokala fömtsättningar. Utredningen föreslärall alla lärartjänster skall kunna knytas till säväl utbildning som forskning.En fömtsättning för genomförandet av utredningens förslag är införandet av engenerell arbetstidsreglering för alla lärare i högskolan. förslag till nytjänsteorganisation har - i fråga om de aUmänna riktlinjerna genomgåendemottagits positivt. Bland de remissinstanser som var och en frän sinautgångspunkter - anslutil sig till utredningens grundläggande bedömningar ärFOA, UHÅ, . FRN, ERU, Fosam, , iransportforskningskommiltén,SAF, LO, , , Centralorganisationen /SR, SFS och KRO. FOA framhåller bl.a. att forskning definilionsmässigt ären verksamhet som kännetecknas av en hög förändringstakt och som därför kräveren mycket flexibel organisation. Även om FOA inte direkt berörs av deföreslagna förändringarna, ser FOA som avnämare vissa fördelar med utredningensförslag till arbets- och tjänsteorganisation, vilkel innebär att den nuvarandeorganisationen ell flexiblare system i vilket undervisning ochforskning bättre kan anpassas till individuella och lokala förutsättningar. UHÅ anser alt utredningen på ett förtjänstfullt sättangripit de mångskiftande och delvis komplicerade problem den ställts inför.Kulturrådet instämmer i att det finns ett behov av en reformeradtjänsteorganisation med förbätlrade möjligheler för högskolelärarna att ägna sig ål forskning Prop.1984/85:57 52 och/eller utvecklingsarbete. Liknande synpunkler utvecklasav bl. a. ASF. FRN, ERU, Fosam och utredning. Styrelsen för i , som ansluter sig tillgrunddragen i utredningens modell, anser dock att den möjlighel till forskningsom utredningen föreslår inte är tillräcklig. Styrelsen framhåller att delrimliga är all föreskriva en rält och skyldighel till forskning, åtminstone vadgäller flertalet tjänster. utredning framhåller, trots sin positivainställning lill vissa delar av förslaget, alt kommittén inte anser att enbättre anknytning mellan grundläggande utbildning och forskning tillgodosestillräckligt genom utredningens förslag till arbets- och tjänstekonslruktion.Kommittén, som avstyrker förslaget, anför: "Vidare tror vi att utredningensförslag, om det genomförs, kommer att kräva avsevärt mer resurser, än vad somangivits. Detta innebär all vi i slällel föreslår, att man genomför deförbättringar som krävs inom ramen för nuvarande organisation." Liknande starkt kritiska synpunkter framförs även av SAREC,statskontoret, flera av högskolestyrelserna, SIB, DFR, och . Flera remissinstanser framför principiella erinringar molförslaget att skapa en enhetlig tjänsteorganisation för samlliga områden inomhögskolan. utredning anför här: "Det förslag utredningen läggerfram innebär en stor förändring av tjänsteorganisationen inom högskolan. Det ärell ramförslag, som skall läcka samtliga utbildningar. Vi anser alt utredningeninte i tillräcklig omfattning har beaktat de stora skillnader inom högskolansdelar som finns och som måste finnas." Utredningen har enligt nämndakommitté huvudsakligen baserat sina överväganden på förhållandena inom detraditionella filosofiska fakulteterna. Den redovisade uppfattningen delas av KVA.KVHAA och IVAsamt av SAF, och . SFS menar att utredningen borde fullföljt diskussionenkring den enhetliga lärartjänsten och lagt etl förslag där man erhållit enhögskola med forskare som undervisar. I ställel har utredningen enligl SFS -lagt ett förslag som innebär att lärare får forskningsanknytning. Liknande synpunkleranläggs även av FRN, , . KVHAA och IVA samt . SAMN framhåller bl. a. att huvudinvändningen molutredningens förslag är att man inte tillräckligt analyserat och pekat på vilkaålgärder som behövs för att komplettera tjänsleorganisationen, för attmöjliggöra en flexibel användning av personalen och för att öka rörlighetenmellan högskolan och andra delar av arbelsmarknaden saml för att klara de kravsom arbelsrättsliga lagar ställer. Vidare anser SAMN att de ijänsteorganisato-riskaförslagen måste kompletteras med en total analys av högskolans ledningsfunktionoch aktiva personaladminislraiiva åtgärder såsom en genomtänkt PA-organisalionoch PA-planering. Prop.1984/85:57 53 Fosams utredningsuppdrag, nämligen alt se över högskolansforskningssamverkan med forskningsråd, myndigheter, förelag och organisationeråberopas i detta sammanhang av flera remissinstanser. a. BFR. STU och SACOISR har berört anknytningen mellan Fosams arbeie och uiredningensförslag. BFR anser för sin del att utredningens analys är oullräckligför aU nu la ställning till de framlagda förslagen om tjänsteorganisafion för forsknings-ochutvecklingsarbete (FoU) med externa medel. Det är - enligt BFR -nödvändigl att uiredningensoch Fosams betänkanden tillsammans läggs lill gmnd för statsmakternas beslut omny tjänsteorganisation vid högskolorna. Vidare framhåller BFR att utredningen genomgåendebehandlat FoU med externa medel som etl enhetligt begrepp. Enligt rådets meningkan det emellertid vara betydelsefullt för valet av organisatoriska lösningarall skilja på uppdragsforskning av kommersiell natur och FoU som bedrivs medanslag från slatliga sektorsorgan, såsom BFR. Samhällel styr inriktningen av seklorsorganensstöd till FoU. Del är - enligt BFR - väsentligt att samhällets prioriteringarkan förverkligas även då sektorsforskning och utvecklingsarbete bedrivs inomuniversitetens och högskolornas ram. Liknande synpunkter anförs av STU. somäven behandlat de speciella problem som gäller tjänsteorganisation vid detekniska högskolorna. STU anför här: "De speciella förhållandena vid detekniska fakulteterna har utredningen inle behandlat i tillräcklig ulsträckning.De lekniska fakulteterna skall utbilda kvalificerade tekniker, genomförateknisk vetenskaplig forskning och förmedla egna och internationellt framkomnaforskningsresultat. Verksamheten skall också möjliggöra kvalificerad forskningsamt utvecklingsarbete för tillämpningar i och beställda av olika samhällssektorerinom ramen för den svenska sekloriella forskningspolitiken. Denna externtfinansierade verksamhei kan vid de tekniska högskolorna vara mera omfattande änden verksamhet som finansieras över forsknings- och forskamtbildningsanslagen.Tekniska högskolan i har visat att sä är fallet. STU är den störstaanslagsgivaren vid sidan av anslagen under utbildningsdepartementetshuvudtitel. STU och främsl de tekniska högskolorna har etl gemensamt intresseav att högskolans utbildnings- och forskningsorganisation är en tillräcklig basför nödvändig kunskaps- och kompetensutveckling." SFS menar attutredningens förslag om en rörlig resurs för forskning över huvud taget intepassar för de tekniska fakulteterna. SAF och /SR påpekar ocksä att delfinns speciella lärartjänster inom teknisk högskoleutbildning, t. ex.forskningsingenjörer och assistenter, vilka bör finnas kvar inomtjänsteorganisationen. I tilläggsdirektiven till lärartjänstulredningen angavsbl. a. att utredningen borde beakta önskemålet om jämställdhet mellan kvinnoroch män i forskarutbildning och forskarkarriär. Några remissinstanser, bl. a. SAMN. 1984/85:57 54 ochULF har uppmärksammat all utredningen inte alls behandlat denna fråga. a. att kravet på fler kvinnliga forskare och lärare i högskolanär mer än ett rätlviseproblem. Jämslälldhetskommitténanser det mycket anmärkningsvärt att utredningen överhuvudtaget inte berörfrågan om jämställdhet och finner sålunda att utredningen inte fullföljt silluppdrag enligt direktiven. Någraremissinstanser har tagit upp frågan om hur den nya tjänsteorganisationen iformellt hänseende skall regleras. UHÄframhåller att det enligt ämbetets uppfatining bör ankomma på de politisktansvariga instanserna - regering och riksdag - att fatta beslul om arten av ochramarna för lärarnas åligganden. Frågor av denna karaktär bör enligt UHÄ: smening inte avgöras genom kollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Statskontoretanser ocksä att det vid en författningsleknisk översyn bör övervägas hur långtoch i vilka former en fortsall decentralisering inom högskolan kan och börförverkligas, bl.a. med hänsyn till behov och möjligheter för regering och riksdagatt kunna styra kostnadsutvecklingen inom högskolans olika verksamhetsområden. Ettfätal av remissinstanserna har kommenterat den redogörelse för internationellaförhållanden som utredningen gjort till utgångspunkt för flera av sina förslag.KVA, KVHAA och IVA anför: "För akademierna är det naturligt att särskillbetona det internationella perspektivet på utbildning och forskning. Etteffektivt och fortlöpande internationellt samarbete erbjuder en adekvatjämförelsenorm, som kan förhindra provinsiell självgodhet. Det kan skapa fömtsättningarför nyskapande insatser på vissa avsnitt av den internationellaforskningsfronten och i övrigt ge tillräcklig orientering för att vi skallkunna tillgodogöra oss vikliga nyheter inom andra forskningsområden." DFRframhåller dock följande: "Vid den jämförelse, som utredningen gjortmellan förhällanden i och i andra länder i fråga om professorernasarbetsuppgifter, har ej beaktats att i praktiskt tagel alla de behandlade ländemaantalet professorer i varje enskilt ämne är större än i . Detta germöjligheter att dela upp både utbildningen på grundnivå och den kvalificeradeforskningshandledningen på flera personer." /SRoch anser att utredningen borde ha visat en större ambition när det gällerden internationella aspekten. Vid den fortsatta beredningen av utredningensförslag bör störte hänsyn tas till internationella förhållanden. Framför alltanser /SR att forskningsskyldigheten i samUiga lärartjänster, för vilkakrävs avlagd doktorsexamen eller motsvarande kompelens, bör vara enutgångspunkt för den reformerade tjänsteorganisationen. 1984/85:57 55 3 Verksamheten inom högskolan Lärartjänstulredningenger i kapitel 3 en beskrivning av verksamheten inom högskolan och analyserarden nuvarande tjänsteorganisationen för forskning och utbildning. Uiredningenanger att exemplen oftast är hämtade från det traditionellauniversitetsområdet och dä särskill frän det s. k. filosofiska fakultetsomrädet. Flertaletremissinstanser har antingen anslutit sig lill utredningens beskrivning ochanalys av situationen inom högskolan eller lämnat den utan någon kommentar. Nägraremissinstanser, bland dem , . /SR och styrelsenför i , har dock anmält avvikande uppfattningar i vissahänseenden. DFIframhåller att en av högskolans viktigaste uppgifter är att sprida informaiionom den forskning som bedrivs inom högskolan. i utredningens bedömning att de konstnärliga utbildningarna har enspeciell ställning inom högskolan. framhåller dock att dekonstnärliga ulbildningarna sinsemellan är myckel olika. LantbruksuniversUeieidelar de sammanfattande värderingar som utredningen gjort av verksamheten ihögskolan men redovisar i sill yttrande de särdrag som gäller förlantbruksuniversitetet, nämligen alt verksamhethuvudsakligen omfattar forskning och att ulbildningen utgör en mindre del. beskrivning av forskningen och forskamtbildningen har DFI,utredning och /SR anlagt särskilda synpunkter. utredningframhåller att forskningen måste vara det primära i högskolans verksamhetsamtidigt som samhällets behov av högre utbildning måsle lillgodoses. Uiredningenpåpekar att forskning i många fall kräver en långsiktig planering och betydandetidsinsatser frän forskarnas sida. Det krävs därför alllid sammanhängande tidför forskning om resultaten skall bli av kvalitativt tillfredsställandekaraktär. DFI kompletterar beskrivningen av forskningens situation på följandesätt: "Drygl av den totala forskningen i världen utförs utanförSverige. DFI vill därför underslryka viklen av informationsförsörjningensbetydelse som hjälpmedel för högskolan. Det gäller inte enbart att snabbtkunna sprida forskningsresultat från högskolan till övriga intressenter isamhället, utan det är också nödvändigl alt på elt enkelt sätt kunna hittarelevant informaiion som stöd för högskolans egen forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Nyttan av att kunna utnyttja information effektivtbegränsas inte enbart till den direkta forskningen. Den har också storbetydelse för den enskilde läraren och institutionen i det övriga arbetet inomhögskolan. DFI föreslär därför all det på olika nivåer i högskolans utbildningskall ingå utbildning i informationsanvändning." /SR har funnit altnärmare av professorerna och av alla i den föreslagna docentkalegorinkommer all 1984/85:57 56 pensionerasunder detla sekels sista decennium. Om inte detla problem uppmärksammasfinns enligt /SR en allvarlig fara att svensk forskning åren efter 1990kommer att skakas av en djupare kris än , med konsekvenser långlin på 2000-lalel. I enkommentar till utredningens beskrivning av forskning och konstnärligtutvecklingsarbete drar SACOISR även en parallell mellan konstnärligtutvecklingsarbete och utvecklingsarbete inom lärarutbildningen, bl.a. pedagogik,musik, bild och gymnastik. 4 i den statliga högskolan Lärartjänstulredningenanger följande allmänna utgångspunkter för förslaget lill nytjänsteorganisation: "Av grundläggande betydelse för förslaget till nytjänsteorganisation är vår uppfaltning att organisationens ulformning dels börmöjliggöra en rekrytering till fast anställning som lärare i högskolan i formersom är godtagbara ur såväl verksamhetens som den enskildes synvinkel, delsstimulera den enskilde att fortlöpande förbättra sin förmåga som lärare ochforskare." Beträffandekompetenskraven framhåller utredningen att det är önskvärt att alla ihögskolan har en kompetens som är sä mångsidig, att den speglar verksamhetenssamlade behov. Idealet är i sådana fall alt vetenskaplig kompetens och externyrkeserfarenhet kompletterar varandra i den enskilde lärarens bakgmnd. Attdetta är praktiskt möjligt att uppnå, åtminstone i en del sammanhang, visarbl. a. läkarutbildningen. Lärartjänstutredningenframhåller beträffande tjänstemas innehåll all den nuvarande regleringen av tjänsternaär alltför osmidig. I stället anser utredningen att "den formella avgränsningenav åliggandena bör vara enhetlig för samtliga tjänstekategorier och omfallamedverkan i såväl utbildning som forskning och utvecklingsarbete. Detla innebärinle, att man vid fördelningen av arbetsuppgifter kan bortse från den kompetenssom legat lill grund för rekryteringen av innehavare av vissa tjänster. Vi anserdet exempelvis självklart att högt vetenskapligt och/eller pedagogisktkvalificerad personal i första hand skall utnyttjas för att täcka motsvarande behovinom ramen för forsknings- och utbildningsverksamheten." UHÄfinner utredningens förslag väl avvägt i här berörda avseenden. Den föreslagnamöjligheten att avancera inom ramen för innehavd tjänst är enligt UHÄ viktigför att stimulera enskilda att utveckla sin kompelens till gagn förverksamheten. "måste systemet ge utrymme för öppen konkurrens omtjänster på olika nivåer, av rättviseskäl och för att rörlighet mellan olikahögskoleenheter skall främjas." Flertalet remissinstanser ansluter sig ilikhet med UHÄ till de allmänna utgångspunkterna för utredningens förslag.SACO/SR anför dock följande: " Prop.1984/85:57 57 vill emellertid understryka att avvikande lösningargrundade på de skilda behoven inom olika fakulteter och sektorer måste lillåtas.SACO/SR: s tillstyrkan är vidare starkl betingad av att resurser tillskjuts iminst den omfattning som utredningen har föreslagit." TCO understryker försin del att utbildningarnas resp. behov och inriktning är vin skilda och måslevara avgörande för vilka kompetenskrav och erfarenheler som skall krävas förden specifika lärartjänsten.