prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Grunden lill Zambiasekonomiska svårigheter är att efterfrågan på landels två viktigasteexportprodukter, koppar och kobolt, kraftigt försvagats och atl priserna pådessa produkter minskal drastiskt. Med 100 som bas 1970 hade Zambiasbytesförhållande 1981 sjunkit till endast 31. Sedanutvecklingssamarbetet inleddes /66 har t.o.m. /84 ca 1,1milj. utbetalats i bislånd till . Därutöver har ca 80milj. kr.lämnats i katastrofbistånd och för biståndsinsatser genom enskildaorganisationer samt forskningssamarbete. Utvecklingssamarbetet med Zambiaregleras av ett tvåårsavtal avseende kalenderåren 1984 och 1985 omfattandetotalt 350milj. Medelsfördelningenframgår av följande labell (milj. 1984/85:100 Bilaga 5 264 Stödet omfattar integreradlandsbygdsutveckling, kooperation, produktionsrådgivning ochlanlbruksutbildning, ulsädesproduktion och lantmäteriverksamhet. Seklorslöd påbörjadesinom jordbrukssektorn . Slödel expanderade kraftigt ,varefter en konsolidering har ägt rum. En stor del av biståndet går via s. k.institutionellt samarbete. Detta gäller kooperation, ett uisädesprogram ochlantmäteri. I övrigt lämnas slöd lill främsl integrerad landsbygdsutveckling,utbildning och rådgivning. Stor vikt läggs vid alt småbönder nås inom destatliga delprogrammen. Programmet förlandsbygdsutveckling har höjt produktionen. Den kooperativa rörelsen har fältväxande betydelse och svarar nu för merparten av den saluförda mängden majs ilandet. Den kooperativa skolain i och jordbruksinstitutet i Mpika ärfärdigbyggda och i full verksamhet. har stödet lilljordbruksutbildningen utvidgats till atl omfalla också andra skolor samt dennationella rådgivningsverksamheten, med särskild inrikining på småbrukare. Eltulsädesbolag med bl.a. SvalöfAB och som delägare har bildats. På grund av stödetsrelativa storlek, kontinuitet och karaktären har också en dialog kunnat föras iolika frågor inom jordbrukspolitiken, säsom prisfrågor, kooperationensinköps-och försäljningsmarginaler m. m. Lantmäteriet i hari samarbete med lantmäteriverket i tagit fram kartor för planering avlandsbygdsutvecklingen. Inom hälsoseklorn harslöd främst lämnats till uppbyggnad av primärhälsovården på landsbygden. Stödhar därvid lämnats till byggande och upprustning av hälsocentraler liksom till utbildning av personal för primärhälsovården.Stöd har givits på områdena hålsoplanering, nutrition, transporter ochmedicinförsörjning. harbyggnadsdelen gåtl långsammare än beräknat, medan utbildningsdelen har fungeratutmärkt. Man har snart utbildat ca 1000 byhålsovårdare. 1980 ingicks avtal omseklorslöd på undervisningsområdet om koncentration till primärundervisningoch till undervisning av handikappadeelever. Biståndet har möjliggjort en bättre försörjning av material och utrustningtill skolorna. Avsikten med seklorslödel och dess huvudinriktning påprimärundervisning är att det skall stå i samklang med de svenskstöddainsatserna på jordbruksområdet och inom hälsovården. Det skall därmed bidratill att bättre tillgodose basbehoven på den hittillseftersatta zambiska landsbygden. 1984/85:100 Bilaga 5 265 Det svenskabiståndet till har varil myckel personalintensivt. har dock personalbiståndetminskat, bl.a. lill följd av ensträvan att avveckla personalinsatser utanför de tre koncentrations-områdena. Personal- och konsultfonden användshuvudsakligen för stipendier, vilkamöjliggör för ett stort antal zambier att få vidareutbildning utomlands. Härigenom kan främsl den zambiskastatsapparaten stärkas . Denzambiska plankommissionen, som förvaltar fonden, har lagt störte vikt vid stipendieprogrammet ånunder . Fonden används även för institutionellt samarbete medSverige inom krafl-och transportområdena. I början avsattes betydande belopp till imporlslöd men frän 1980 andel sjunkit. För vart och elt av har 20milj. kr.avsatts för importslöd. En höjning skedde i och med del nuvarandesamarbelsavtalet till 25 milj. kr. Det bundna import-stödet används i sin helhet för alt bygga upplandets kapacitet för tillverkning av järnvägsvagnar i . är det avsamarbetsländerna i som haft den största handelnmed . Landet har gjort betydande upphandlingar iSverige med biståndsmedel. Upphandlingen har främst gällt leleutmstning,järnvågsvagnar, fordon, reservdelar och papper saml konsulttjänster. Återflödetav biståndsmedel från till har därför genomgående legal på en högnivå. Under /83 minskade återflödet emellertid från tidigare till under50%. En stor del av återflödet är personalbistånd. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 266 7,5 milj. (1982) 3,(1970-1982) (1982) Offentligt nettobiständ/person - lolall (exkl.östländer) (1982) (1982/83) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 267 Motsättningarnamellan bägge största partier och har inte kunnatöverbryggas utan förstärkts. Oroligheler har förekommit iMatabeleland och även i andra områden av . Vid det regerande förstärktepremiärminister sin ställning. klargjorde målsättningenatt bilda en enpartistat. Detla skall ske i enlighet med ingångna lagar och överenskommelser, vilket i realiteteninnebär att en formell enpartistat inte kan inrättas förrän tidigast 1990.Riksval planeras att äga rum . Även om denekonomiska utvecklingen inom flera områden varit positiv,kvarstår allvarliga obalansproblem. De första självständig-hetsärensrekordartade tillväxt av bruttonationalprodukten har väntstill en negativ ulveckling . Med beaktande av befolkningstillväxten hardenna utveckling inneburit att BNP per capita minskat sedan 1981.Orsaken till denna nedgång står bl.a. att finna i att landet drabbatsav torka. Det har medfört en kraftigtillbakagäng inom jordbmksproduktionen, som minskade med20%. Nedgången inom jordbmksproduktionen, denintemationella recessionen och försämradebytesförhållanden har tillsammans skapat underskott i betalningsbalansen. Föratt råda bot på detta har importtillstånden kraftigt begränsats med i reala termer . Den akuta bristen påimporterade reservdelar och insatsvaror har lett till stora problem förindustriproduktionen. Vissa positivatecken föreligger emellertid . Larmrapporterna om ett förväntat kraftigtunderskott på basfödan majs visade sigförhastade. Tack vare sena men goda regn har årets skördar av bomull, kaffe, teoch tobak blivit rekordslora. Volymen och värdel av gruvproduktionenhar ökat. I utrikeshandeln noterades ettöverskott. Det statsfinansiellaläget är prekärt. Kombinationen fortsatta ekonomiska svårigheter och reformiver har skapatett kraftigt budgetunderskott, som uppgår till avbruttonationalprodukten. Det ökandebudgetunderskottet var huvudorsaken till att IMF stoppade utbetalningarna av ett kreditavtal på nästan . Nyaförhandlingar har upptagits med IMF. De som drabbatshårdast av den ekonomiska tillbakagången och regeringens åtgärder att få bukt på denna harvarit lönearbetarna och de arbetslösa. Dessa har särskilt drabbats av attinflationen har skjutit i höjden, attsysselsättningen har minskat och att reallönerna sjunkit under nivån vidsjälvständigheten. 1984/85:100 Bilaga 5 268 Det svenskabiståndet till slalen inleddes i och med atl landetblev självständigt 1980. Totalt har t. o. m. 1983/84 ca 300milj. Detnuvarande biståndsavtalet avser budgetären1983/84-1984/85 och uppgår till 125 milj. kr. Samarbetet syftartill att förbättra levnadsvillkoren för de fattiga på landsbygden, genom stöd tillundervisnings- och hälsovårdsområdena, samttill alt bidra till ekonomisktillväxt och minskat beroende av , genom bl. a. slöd till import och lill en personal-och konsultfond. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Utbetalt 1983/84 Planerat 1984/85 33 37 17 36 45 72 35 36 Alltsedanbiståndssamarbetet inleddes har betydande reservafioner uppstått som en följdav de problem den nya administrationen si;ällts inför. Utbetalningstakten harsuccessivt ökat och uppgick /84 till den anslagna landramens nivå. Tonvikten inombiståndet fill hälsoseklorn ligger på att förbättra primärhälsovården pålandsbygden. På gmnd av den långvariga torkar har undernäringen bland barnoch vuxna ökat. Det svenska biståndet har därför i högre utsträckningän lidigare riktats mot ett tilläggskostprogram för barn under fem är. Ca200-250000 barn beräknas genom programmet få till-läggskosl. Det landsomfattandevaccinationsprogrammet bedrivs med svensktstöd. För att bygga ul utbildningen av hälsovårdspersonal inrättas två vårdskolor. Biståndet används också för attförbättra villkoren för de handikappadei samhället. I övrigt utnyttjas biståndet för utbyggnad av decentraliseradeläkemedelsförtåd och personalbostäder. 1984/85:100 Bilaga 5 269 Biståndet syftar till attbygga ut och förbättra standarden inom primär-och sekundärskolan. haren stor del av stödet använts för en åtemppbyggnad av ca 4000 skolor och över400 lärarbostäder samt till 8 flyktingskolor med försöksverksamhet iproduktionsinriktad pedagogik. Åtgärder vidtas för atl förbättra kvaliteteninom undervisningen bl. a. genom det svenska stödet till produktion av lokaltanpassade naturvetenskapliga läromedel som spritts till över tusen skolorfrämsl genom lärarutbildning och byggande av lärarbostäder. Etl omfattandesamarbete bedrivs inom förvaltningsutbildningsområdet vilkel syftar lill atthöja effektiviteten inom den statliga förvaltningen. Importslödet har i sinhelhet varil bundet lill inköp i . Detla bistånd utnyttjas, mot bakgrundav landets f. n. kärva betalningsbalanssitualion, för stöd tilllandsbygdsutveckling och till upprätthållande av väsentlig produktion inomnäringslivet. Viss del av stödet har använts som komplement till övrigasvenskfinansierade biståndsinsatser, inklusive u-krediter. Blandanvändningsområdena kan nämnas, vattenbortningar, lastbilar, televäxlar ochmatolja. Denna fond är tillstörsta delen bunden till svensk personal. Den störte delen av fonden användsför vägsektorn genom personal inom vägförvalt-ningen och konsultstudier för attförbättra transportnätet. Svensk personal direktanställs av med vissbiståndsfinansiering för att fylla väsentliga luckor inom offenlligasektor. Fonden används också för statistiksamarbetet och konsultstudier pågruvområdet samt till en utredning av skattesystemet. Ett flertal svenskaorganisationer bl. , ,, Svensk Volontärsamverkan och SvenskaScoutrådel bedriver utvecklingssamarbete i och erhåller bistånd.SAREC lämnar stöd till etl utvecklingsinstitut och till forskningsprojekt.Genom det svenska biståndet till det regionala samarbetet i södra en mikrovägslänk, en internationell televäxel och finansiering avstudentbostäder i , till godo. Olika kulturprojekt främjas genommedel från anslagsposten Särskilda program. Som en följd av torkan beviljaderegeringen katastrofbistånd med 9,5 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 270 Regionalt ekonomiskt samarbete i södra prägladesunder av kampen för självständighet i , Mogambique ochZimbabwe och mol rasism och minoriletsstyre i och . Ett närapolitiskt samarbete utvecklades mellan de s. k. fronlstaterna i regionen(, , , och ), framför allt i kampen förZimbabwes självständighet. Efter frigörelse förbättradesförutsättningarna för etl ekonomiskt samarbete mellan staterna i regionen. Etlsådani samarbete inleddes inom ramen för samarbelsorganisationen (SADCC). Förutom fronlstaternadeltar åven , och . Målet är bl. a. atlminska det starka beroendet av när det gäller transporter,sysselsättning, kapital, teknologi och handel. Bildandel av SADCC måsle ansessom etl bakslag för egna planer på alt förstärka sin roll iregionen. har svarat med väpnade attacker eller stöd tillsabotageaktioner i grannländerna. En del av dessa sabotage har varit direktriktade mol traiisportleder, som är centrala i SADCC-samarbetet. I mars 1984ingick Mogambique ett icke-angreppsavtal med . Ett liknande avtal hartidigare ingåtts mellan och . SADCCis arbetsmetod äratt samarbeta om konkreta projekt utan atl bygga upp slora mellanstatligainstitutioner. En transportkommission etablerades i och ettSADCC-sekretariat i . För de övriga sektorerna sköts samordningenav de olika länderna med hjälp av enheter i respektive fackministerier. Trettonsamarbetsområden har fastlagts, av vilka transporter ochkommunikationer är del viktigaste. Trots atl SADCC endast har existerat omfattar verksamheten redan etl stort antal projekt. Utvecklingen harvarit imponeiande snabb med tanke på att länderna i södra under1980-talet hafl att brottas med stora ekonomiska problem, torka och andranaturkatastrofer samt -inte minst - aggressionspolitik. Någraanledningar lill att SADCC-samarbelet har kunnat byggas upp så väl är dels attdel har hög politisk prioritet i medlemsländerna, dels att den pragmatiskaprojekfinriklningen har inneburit att lönsamhels- och effektivitetskriterierlyfts fram, under det all ideologiska skillnader tonats ned. Till detta kommeratl hotet från tvingat länderna samman. Inom det mest centralasamarbetsområdet - transporter och kommunikationer - var i böljan av 1984drygt 100 projekt under genomförande eller beredning. Dessa projekt har entotal kostnad av ca . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 271 Redan i mitten av 1983 fanns regionala projektunder genomförande i samtliga SADCC-länder och inom alla delområden avtransport- och kommunikationssektorn. De gällde vägar, järnvägar, hamnar ochsjötransporter, civilflyg och telekommunikationer. Bidragande till dessaresultat är det tekniska bistånd som och övriga nordiska länder ställttill transportkommissionens förfogande. En särskild anslagspostför stöd till regionalt samarbeteinfördes /82 då 60milj.kr. Budgetårel 1982/83 höjdes anslagspostentill lOOmilj.kr., varav 15milj.kr. för Östafrikanska , EADB.För 1983/84 höjdes anslagsposten lill 115 milj. kr., samfidigt som det angavsatl SIDA i sin fortsatta beredning av SADCC-insatser borde räkna med enplaneringsram på 1 lOmilj. för budgetåren 1984/85 och 1985/86. i ijanuari 1983 gjordes en svensk utfästelse om330milj. för treårsperioden /84-1985/86. /85 uppgåranslagsposten till 120 milj. kr., varav 110 milj. kr. fömtsälts utnyttjas förfortsatt stöd till regionala insatser inom ramen för SADCC. Genom regeringenstilläggsproposition anslogs ytterligare 25 milj.kr. för regionalainsatser i södra . Det svenska stödetinriktas pä projekt som länderna inom SADCC-gmp-pen presenterar inom sinasamarbetsområden. Målet med insatserna är atl minska SADCC-ländernas beroendeav och omvärlden saml stärka den ekonomiska utvecklingen och samarbeteti regionen. Insatserna motiveras sålunda huvudsakligen av tillväxt-ochoberoendemälen, medan övriga mål för biståndet kommer i andra hand. Inom transport- ochkommunikationssektorn har framför alll två principer varit vägledande vid valav insatser. För det första har en bedömning gjorts av de olika projektensbetydelse för att snabbt förbättra transporterna och kommunikationema mellanländerna. För det andra har koncentrerat sitt stöd till områden, därsvenskl näringsliv besitter god internationell konkurtenskraft. I böljan av 1984 hadebeslut fattats om sju slörre insatser och ett antal studier pä transport-ochkommunikationsområdet. Insatserna gäller tekniskt bistånd tilltransportkommissionens tekniska enheter, mikrovågslänkar mellan ,och i samfinansiering med , en internationell telefonväxeli , en väg i fram till gränsen mot Mogambique isamfinansiering med Afrikanska , fortsättning av vägen på denmogambikanska sidan till , leleutmstning till järnvägen i samtmikrovågslänkar mellan och i samfinansiering med . Desvenska bidragen till dessa projekt uppgår till ca 290milj. Vidare har ettantal studier om ytterligare projekt genomförts bl. a. avseende rullandejärnvägsmate-riel, elektrifiering av järnvägarna i och södraMogambique, stöd 1984/85:100 Bilaga 5 272 tillLesothos trafikflyg, rehabilitering avnavigationshjälpmedel längs och förbättringar av Dar es Salaams hamn och . Utanför sektorn transporter ochkommunikationer har svenskfinansieradeinsatser och studier avsett stöd tillett regionalt markvårds-sekretariatoch till regional lärarutbildning samt samarbete på energiområdet. Anslaget förhumanitära insatser i var /84 110 milj. kr. Däravutnyttjades ca 44 milj. kr. för ändamål i . För /85 har 1 lOmilj. Det svenska stödet tillhumanitära insatser i inleddes efter militärkuppen i , 1973, och syftade då främsttill att bistå chilenska flyktingar.Det humanitära stödet har sedermera utvidgats till att omfatta utsatta grupper och familjer i flertalet länder iLatinamerika där mänskliga rättigheterkränks. Betydande belopp kanaliseras lill offer för förtryck i södra samt lill centralamerikanskaländer såsom och . Stöd lämnas tillinsatser för försvar av mänskliga rättigheter och för verksamhet som direkl eller indirekt bidrar demokratisk samhällsutveckling. a. används medel för stöd tillflyktingar och hemlösa, rättslig och medicinsk hjälp till politiska fångar och deras anhöriga, efterforskningav fängslade och försvunna, dokumentation av brott mot de mänskliga rättigheterna, för stipendier samtunderhällsbidrag till familjer,vilkas för-söijare har fängslatseller dödats. I några fall lämnas stöd till mindre verkstäder för attfrämja sysselsättning samt till barnbespisningeir och s. k. folkmalsalar i slumområden. Under de senaste årenhar en ulveckling i demokratisk riktning inletts i , Boliviaoch , varför behoven av humanitärainsatser förändrats. För att underlättaåteranpassningen lämnas stöd till frigivna fångar, anhöriga tillförsvunna, psykiskt skadade barn samt till återvändande flyktingar, bl. a. iArgentina och . Efter förslag avberedningen för humanitärt bistånd lämnas medlen till mottagarna genom svenska och internationella enskildaorganisationer, som ansökt om bidrag förhumanitära insatser i . Bland dessa kan nämnas Arbetarrörelsens Internationella Cenlmm, Frikyrkan Hjälper,Kyrkornas Världsråd, , , Röda Korset, SvenskaAmnestyfonden och . Situationen iCentralamerika har påkallat insatser av nödhjälpskaraktär för att hjälpa ettökande antal flyktingar att överleva. Som enföljd av inbördeskriget i har över 50000 civila dödats. Därtill kommerhundratusentals hemlösa som är Prop.1984/85:100 Bilaga 5 273 på flykt i del egna landet. Följderna av krigeti börjar anta samma proportioner, även om antalet människor som flyrlandel år lägre. Enligt en beräkning av FN:s flyktingkommissarie var antaletcentralamerikanska flyktingar utanför hemlandet ca 340000, varav250000 var salvadoraner, 47000 gualemalaner och 30000 nicaraguaner. Av dembislods endast 100000 av flyktingkommissarien. Av dessa var 34 300 frän ElSalvador, 43500 frän och 23400 frän . FN:s flyktingkommissariehar inte mandat atl bistå de människor i regionen som är hemlösa i det egnalandel. I och uppgår antalet hemlösa människor lill ca enhalv miljon i vardera landel. Hjälpbehoven bland dessa människor är storasamtidigt som de i hög grad måste lita till humanitär hjälp från andra länderoch hjälporganisationer. 1 synnerhet beträffandeCentralamerika har de mottagande gruppernas och de förmedlandeorganisationernas kapacitet utgjort begränsningar för del humanitärahjålparbetel. Kapaciteten på båda dessa nivåer har utvecklats, vilkel innebärfömtsättningar för ökade hjälpinsatser. Del bör också finnas en beredskap förnya insatser som kan föranledas av förändringar i den politiska utvecklingen iLatinamerika. Humanitärt bistånd i södra Det humanitära biståndeti södra syftar till att ge stöd i och utanför ät människor somär motståndare mot och offer för apartheidsystemet. Bidragen kanaliseras direktgenom de bägge befrielserörelserna South West Peoples Organizalion(SWAPO) och (ANC) och dels genom FN-organ samlenskilda svenska och intemationella organisationer. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. kr): 1983/84 1984/85 Slöd genom enskilda organisationer har lämnatbistånd till SWAPO /71. Biståndet utgör ett stöd till SWAPO:shumanitära verksamhet, främst för försöijning av de ca 50000 namibiskaflyktingar som finns i och . Detta sker genom leveranser av bl.a.fordon, livsmedel och mediciner. har enökande del av biståndet använts för utvecklingsprojekt i flyktingläger. Enundervisnings- och hälsovårdsinsats har finansierats i SWAPO:s flyktingläger iKwanza Sul i innehållande bl.a. färdigställande av byggnader,lärarfortbildning samt hälsovårdsulbildning. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 274 Slöd ges också till jordbruks- ochtransportsektorerna i form av leveranser, rådgivning saml uppbyggnad avverkstad. Utbildning sker bl.a. i av administrativ personal inom SWAPO. ANC har erhållit svensktbistånd /73. Även detta bistånd avser stöd till befrielserörelsenshumanitära verksamhel. Huvudsakligen används delta bislånd för inköp ochleverans av främst livsmedel, kläder och mediciner för det ökande antaletsydafrikanska flyktingar. Särskilda insatser päjordbruksområdet finasieras i syfte all öka flyktingarnas självförsörjning iZambia och . Biståndet innefattarockså utbildning i samt bidrag för ANC:s administration, ochinformationsverksamhet. är den störstabidragsgivaren lill FN:s fonder för södra bl.a. till som är beläget i , . Nami-biainsfitutel bedriveradminislraliv ulbildning för namibier samt ombesörjerkorrespondensundervisning tillflyktingläger. Slöd ges vidare till som bl.a. finansierarstipendialutbildning och annan undervisning saml olika konsultationer omväsentliga delar av det namibiska samhället. Svenska bidrag ulgår också lillFN:s utbildningsprogram för södra (UNETPSA) och till FN:s fond för apartheidpolitikens offer (UNTP) En betydande del av dethumanitära bistånd som lämnas till enskilda svenska och internationellaorganisationer avser ulbildning och stipendier. Bland de organisationersom erhåller bidrag för denna verksamhet finns , AfricaEducaiional Trust, och Samväldessekre-larialet. LO/TCO erhåller vidare bidragför facklig utbildning och slipen-diering. Stöd till rättshjälp ges bl.a. genom International Defence and AidFund. Medel ur denna anslagspost används också för informationsspridning omoch forskning kring apartheidpolitiken och dess konsekvenser. Vissa svenskaorganisationer som Brödet och Fiskarna, Emmausrörelsen samt U-landshjälp frånFolk till Folk, får bidrag för frakt av insamlade kläder till flyktingläger isödra . Bland övriga svenska organisationer som erhåller bidrag förinsatser för stöd till aprtheidpolitikens offer kan nämna'; Lulherhjälpen,, Mission, , , Afrikagrupperna i ,Arbetartörelsens Internationella Centrum och . Katastrofbistånd m. m. Anslaget för katastrofbiståndm.m. uppgick under /84 till220,6milj.kr. Härav har nästan helaanslaget - 219,5 milj. kr. - tagits i anspråk för ell 80-tal insatser. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 275 Den förvårtadeförsörjningssituationen i har motiverat ökat katastrofbistånd med bådekortsiktig och långsiktig verkan till en rad . Insatser medlångsiktig och förebyggande verkan inriktas i första hand på programländernaoch år avsedda att också komplettera det reguljära utvecklingssamarbetet.Afrikas dominerande ställning som mottagare av svenskt katastrofbistånd harunder året därmed förstärkts ytterligare. av under åretbeviljade medel för katastrofbistånd har avsett bilaterala insatser direkl tillmottagarländernas regeringar. Mottagarna av sådant bilateralt bistånd har medtvå undantag - och - varit programländer försvenskt bistånd. Enskilda organisationerulgör den viktigaste kanalen för katastrofbistånd. Något mindre än hälften avanvisade medel har avsett insatser av varierande storlek i svenska enskildaorganisationers regi. Svenska röda korset, inkl. dess internationellamoderorganisalion, år den i särklass största bidragsmotlagaren med ca 53 milj.kr., vilket är något mer än vad som utgått till övriga enskilda organisationertillsammans. Drygl av under årelanvisade medel har gällt FN-adminislrerade insatser. Bislånd lill flyktingaroch hemlösa utgör alltjämt ett viktigt inslag i del svenska katastrofbiståndet,med av anvisade medel för ändamålet. Härtill kommer Sverigesreguljära bidrag till UNHCR och UNRWA. Av beviljademedel för katastrofbistånd har avsett insatser i programländerna. Medlenhar lämnats dels direkt till mottagarländernas regeringar dels genom enskildsvensk organisation dels genom FN.