prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Vadgäller lagstiftningens effekter pä dotterbolag i Iredje land - som berörts avnågra remissinstanser - finner jag lämpligt alt erinra om departementschefensuttalande i prop. 1978/79:196 s. 29. Han anförde att vid eventuellalagkollisioner måste grundprincipen, enligl folkrätten, vara alt inle tvinga deegna rättssubjekten, när dessa lyder under främmande stats territorialhöghet,fill handlingar som är oförenliga med utländska rättssystem. 2.3Lag om förbud mot investeringar i och Mittförslag: Nuvarande Sydafrikalag ersätts med en ny lag om förbud motinvesteringar i och . Den nya lagen träder i kraft den Ijanuari 1985. Kommitténsförslag: Överensstämmer med mill förslag såvitt avser en ny Sydafrikalag. Ifråga om ikraftträdande utgår kommittén frän att lagen kan sättas i kraft /85 eller kon tid därefter (se betänkandet s. 203 och 213-214). Remissinstanserna: vidStockholms universitet ifrågasätter omdel är nödvändigl all ersätta den nuvarande lagen med en ny lag. Skälenför mitt förslag: De förslag som jag nu lägger fram skulle innebära altomfattande ändringar fick göras i nuvarande Sydafrikalag. Jag finner del därförnaturiigt all - istället för all göra dessa ändringar i lagen -ersätta den meden ny även lagtekniskt moderniserad Sydafrikalag. Detär angelägel att den nya lagstiftningen kan träda i kraft sä snan som möjligt.De nya förslagen i lagen torde inle kräva sådana förberedelser att inte lagenkan träda i kraft . Jag förordar därför della. Isamband med att mina förslag presenteras lämnas också uppgift om var förslagenåterfinns i den nya Sydafrikalagen, Prop.1984/85:56 30 2.3.1 Förhud mol lån m.m. till sydafrikanska slalen ochdess myndigheter Mitt förslag: Svenska juridiska personer får inte ge läneller annan kredit med en löptid över tvä är till sydafrikanska staten ellerdess myndigheter eller ställa säkerhet för sydafrikanska statens eller dessmyndigheters skulder med en löptid . Svenska juridiska personer får inle heller bidra till attsådana åtgärder vidtas av utländska dotterföretag (1 § första stycket 3 ochandra stycket). Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 202). Remissinstanserna: Kommitténs förslag bemöts positivt avde flesla remissinstanser som har yttrat sig särskilt häröver, bl. a. SIDA.ISAK. SMR och SKU samt Metall. KK vill inte motsätta sig ell sådant förbudmen tillägger all detta ger lagstiftningen en delvis annan inriktning änhittills. vid har från desynpunkler nämnden har att beakta ingen erinran men tillägger att ingreppet irenl sydafrikanska förhållanden framstår på visst sätt som mera långtgående ändet nuvarande (se remissammanställningen avsnitt 7.1, s. 105-107). Skälen för mitt förslag: I antogsår 1976 pä svenskt initiativ en återkommande resolution omförbud mot utländska invesleringar i . Resolutionen omfattar fr. o.m.år 1978 också etl förslag om förbud mol finansiella lån. 1 resolutionen, variuttalas att etl upphörande av nya utländska investeringar i och finansiella lånlill skulle utgöra ett betydelsefullt sleg i kampen mot apartheid,uppmanas säkerhetsrådet alt överväga ätgärder för alt åstadkomma ettavbrytande av utländska investeringar och finansiella lån. Resolutionen har anlagils av en överväldigande majoritet igeneralförsamlingen. har i generalförsamlingen uttalat all en minskadtillströmning av kapital skulle utgöra ett effektivt sätt att öka pressen päden sydafrikanska regimen för att fä den att ändra sin raspolitik. försvåra för aU fullfölja sitt ambitiösa och kostnadskrävandeuppbyggnadsprogram på de militära och nukleära områdena. Flera länder har vidtagit åtgärder för att begränsalångivning till . , och har sedan flera år tillbakainfört restriktioner vad avser exportkrediter och kreditgarantier. I enlighetmed gällande riktlinjer medger inle den svenska exportkredilnämnden nägragarantier överhuvudlaget för export till . 1 har vissa banker,bl.a. Export-Importbanken, ålagts vissa restriktioner. Trots strävandena från olika häll har dock deinternationella bankerna Prop.1984/85:56 31 och kreditinrättningarna inle upphört att bistå Sydafrikamed lån och krediter. Långivningen har snarare ökat under senare är. Mot dennabakgrund finner jag - i likhel med kommittén - det angelägel att införa etlförbud för svenska juridiska personer alt ge sydafrikanska staten eller dessmyndigheter sådana penninglån eller andra krediter som redan nu är omfattade avlagen när de ges lill sydafrikanska privata och statliga företag. Detsamma börgälla ställande av säkerhet för skulder med en löptid över fem är. Den svenskajuridiska personen bör heller inle genom handling eller underlätenhet få bidralill att sådana åtgärder vidtas av etl utländskt dotterföretag. 2.3.2 Förbud mot finansiell leasing Mitt förslag: Svenska juridiska personer fär inle genomhandling eller underlåtenhet bidra lill att egendom hyrs av sydafrikanskt ellernamibiskt dotterföretag genom finansiell leasing (2 § första stycket 2). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag.Härutöver har kommittén föreslagit att berörda företag åläggs att redovisaförekomsten av tidigare ingångna avtal avseende finansiell leasing (sebetänkandet s. 151-153). Remissinstanserna: Förslagel tillstyrks av bl.a. SIDA,arbetstagarorganisationerna. SMR och SKU. KK ifrågasätter dock förslagelavseende redovisning av redan ingångna leasingavtal. RA och serett förbud mol finansiell leasing som naturligt och följdriktigt mot bakgrundav lagens syfte. ser de dock vissa tillämpnings- ochdefinitionssvä-righeter. Bland dem som avstyrker förslagel återfinns JK.näringslivets organisationer och de berörda företagen (seremissammanställningen avsnitt 7.1, s. 105-107). Skälen för mitt förslag: Leasing har under senare årblivil etl attraktivt alternativ till vanliga investeringar. förekommerleasing av en mängd olika lillgångar. Begreppet innebär i regel in- elleruthyrning av olika typer av egendom under en viss bestämd lid. I förhällandetill köp har leasing vissa fördelar. Bl.a. behöver inte det företag som hyrobjektet ha kapital bundet i samma utslräckning. vilket kan vara en fördel i enlid med snabb teknisk utveckling. Leasing förekommer i skilda former. En skiljelinje gårmellan direkt och indirekt leasing. Med direkl leasing förstås sådanatransaktioner där tillverkare och andra leverantörer marknadsför sinaprodukter genom hyresavtal som - i likhet med ell vanligt hyresavtal tecknasdirekl med kunderna. Vid indirekt leasing överiåler leverantören äganderättenlill Prop.1984/85:56 32 produkten mot kontant betalning lill etl leasingbolag medvilket kunden tecknar avtal. En annan skiljelinje går mellan finansiell och operationellleasing eller full-service-leasing. Finansiell leasing innebär att ell finansbolag(leasingbolag) köper in utrustning efter anvisning av kunden. Utrustningen ägsav leasingbolagel medan nyttjanderätten upplåts lill kunden genom eltleasingavtal under en första leasingperiod (basperiod) som är anpassad tillutrustningens ekonomiska livslängd, vanligen . Avtalet är i principouppsägbart frän leasingkundens sida och kan inle heller sägas upp avleasingbolagel så länge leasingkunden fullgör sina förpliktelser. Summan av deleasingavgifter kunden erlägger ger leasingbolagelersältning för räntekostnader, administration och affärsrisk. Avgifterna, ivilka även leasingbolagels vinst ligger inräknad, täcker också avskrivning avhela eller största delen av leasingobjekieis anskaffningskostnad. Leasingkundenansvarar för underhäll, service m. m. vilkel vanligen sker genom att ettseparat serviceavtal tecknas med annan part. Leasingbolaget har med andra ord en rent finansiellfunktion. Från leasingkundens synpunkt kan leasingen betraktas som en form avkredit utan säkerhet. Leasingbolagets säkerhet utgörs normall endast avägande-rätlen till leasingobjektet. Leasingavgifterna erläggs vanligtvis kvartalsvis iförskoll och fastställs som en procentuell andel av egendomensanskaffningsvärde. Som jag berört är för den finansiella leasingen vidarekarakteristiskt att avtalet är ouppsägbart att de samladeleasingavgifterna överstiger summan av leasingbolagels beräknade avskrivningaroch räntekostnader. Efter avtalstidens utgång har leasingobjektet ofta eltbegränsat andra-handsvärde. Kunden har då normalt option på förlängning avavtalet, varvid avgiften vanligen reduceras till en tolftedel av denursprungliga avgiften. Med operationell leasing avses oftast mera traditionellahyresavtal med relativt kort avtalsperiod. Avtalsperioden och leasingavgifiernaär inte anpassade till objektets ekonomiska livslängd och inte heller till dessanskaffningskostnad. Ulhyraren svarar i regel för underhåll och reparationer. Leasing har många likheter med förvärv och har därför -som jag framhållit blivil ett attraktivt alternativ lill förvärv.Därigenom har Sydafrikalagen successivt kommit all urholkas. Mol bakgrund avlagens syfte all genom ell förbud mot anskaffning av anläggningstillgångarförhindra en utvidgning av dotterföretagens verksamhet i - är deltainte tillfredsställande. Lagen bör därför nu kompletteras med ett förbud mol visstyp av leasing. Kommittén har i fråga om omfattningen av förbudet kommit framlill att det bör omfatta finansiell leasing av sädana objekt som är avsedda Prop.1984/85:56 33 att stadigvarande bmkas eller innehas i rörelsen. Jagdelar kommitténs ställningslagande härvidlag. Förbudet bör således omfattafinansiell leasing av sådan egendom som, om den hade förvärvats medäganderätt, skulle ha varit underkastad lagens investeringsförbud, dvs. sädanleasing som ulgör eu typiskt alternativ till anskaffning avanläggningsfillgångar. Till den närmare utformningen av leasingförbudet, där jagföreslär en annoriunda lagteknisk lösning än kommittén, och vissa dilhörandefrågor återkommer jag i specialmotiveringen. Jag vill slutligen fillägga au jag inle finner aukommitténs förslag om redovisning av tidigare ingångna leasingavlal skulle geett utbyte som slår i rimlig proportion fill den administration m.m. som skullekrävas. Jag avstår därför från att framlägga något sådant förslag. 2.3.3 Mindre investeringar m. m. Mitt förslag: Utan hinder av förbudet mol invesleringar m.m. får svenskajuridiska personer anskaffa tillgångar och leasa egendomlill ell värde av högst . ulan krav på ansökan om undanlag förulsauatt anskaffningen eller leasingen inte gör det möjligt för företaget attutvidga sin verksamhet i eller (2 § andra stycket). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mill förslag, dockatt kommittén endast nämner anskaffning av tillgångar och anger beloppet lill"understigande lOOOOO kr. per är" (se betänkandet s. 131-132). Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som särskiltgår in på denna fråga anser JK att beloppet borde kunnat sättas betydligthögre. K K förordar - i stället för en bestämd beloppsgräns - att man tillåtersådana mindre investeringar som enligt svensk god redovisningssed färomkost-nadsföras vid anskaffningen. Kollegiet anser ocksä att undantagetrimligen måste göras tillämpligt även pä leasing. Enligt förefaller 100000kr. vara en onödigt generös markering, (se remissammanställningenavsnitt 7.2, s. 107). Skälen för mitt förslag: Som jag redan tidigare framhållitmåste tillämpningen av Sydafrikalagen göras så enkel som möjligt. Kommitténsförslag i denna del, dvs. att frän förbudet mot investeringar m.m. undantavissa mindre anskaffningar, är enligt min mening elt sleg i riktning mot ettönskvärt enklare förfarande. Det rör sig om sådana anskaffningar som iallmänhet inte har nägon faktisk betydelse för omsättning eller andra faktorersom kan innebära en utvidgning av verksamheten. Kommittén har som exempel nämntanskaffning av möbler, enklare redskap och smärre 3 1984/85. Prop.1984/85:56 34 Enligl min mening börundanlagsmöjlighelen även gälla finansiellt leasad egendom i den mån dettaförekommer av sä begränsade belopp som del är fråga om. Om anskaffningen eller leasingen på något sätt skullepåverka verksamheten i utvidgande riktning faller den naturligtvis underförbudet. Kommittén har föreslagil all det fria investeringsområdet skallunderstiga . Enligt min mening är detta en lämplig avvägning. Jagförordar dock av lagtekniska skäl att beloppet sätts fill högst . 2.3.4 Definition av dotterföretag Mitt förslag: En justering görs i definitionen av dotterföretagså alt full överensstämmelse uppnås med aktiebolagslagens molsvarande definition(3 §). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 163). Remissinstanserna: Dessa tillstyrker i allmänhelförslaget. vid erinrar docksamtidigt om att akfiebolagslagens koncernbegrepp inte utan vidare kanappliceras på dotterbolag som lyder under utländsk bolagsrätt. SEN, SMR ochSKU anser att man måste vara uppmärksam så att en eventuellt ny praxis intekommer att innebära att ännu färre företag än f.n. faller underinvesteringsförbudet (se remissammanställningen avsnitt 7.3, s. 107 108). Skälen för mitt förslag: Kommittén har under avsnitt 10.3i betänkandet lagit upp och utvecklat koncernbegreppet. Kommittén anför attSydafrikalagen förutsätter en situalion där det svenska moderföretaget ipraktiken -vid dotterföretagets bolagsstämma, genom direktiv till företagetsledning eller på annat sätt - kan utöva ett reellt bestämmande inflytande påverksamheten i , så att därigenom kan säkerställas en kontroll av attlagens bestämmelser inte säus ur spel. Inflytandet måste vara entydigt ochodiskutabelt framför allt med hänsyn till det straffrättsliga ansvar som åvilarmoderbolaget. Kommittén kommer fram till att inte föreslå någon ändring ikoncernbegreppet eller införande av ett nytt begrepp för att vidga kretsen avsvenska juridiska personer som skall omfattas av Sydafrikalagen. Kommillénsförslag innebär på denna punkt endast en mindre justering i definitionen avdotterföretag så att full överensstämmelse nås med molsvarande definition iaktiebolagslagen. För egen del kan jag helt instämma i kommitténsslutsatser. Justeringen av dotlerföretagsdefinitionen är närmast att se som enteknisk justering. 1984/85:56 35 Mitt förslag: I investeringsplanen skall uppgifter lämnasom dels invesleringar i anläggningstillgångar, dels egendom som hyrs avföretaget genom finansiell leasing (4 §). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mill förslag (sebetänkandet s. 10, kommitténs lagförslag). Remissinstanserna: Ingen av remissinslanserna har särskilttagit upp frågan om investeringsplan. Skälen för mitt förslag: Enligt 2 § i gällandeSydafrikalag skall en svensk juridisk person som själv eller genom ulländsktdotterföretag driver rörelse i eller upprätta eninvesteringsplan för rörelsen med angivande av finansieringsmetoder.Investeringsplanen skall enligl 2 § förordningen (1979:488) om förbud motinvesteringar i och innehålla uppgifter om invesleringar isåväl anläggnings- som omsättningstillgångar. Investeringsplanen tjänar bl.a. som grund för denstraffrättsliga regleringen och mot denna bakgmnd bör naturligtvis ocksä uppgifterom hyra av egendom genom finansiell leasing ingå i planen. Eftersom förbudet tar sikte på investeringar ianläggningstillgångar fyller uppgifter om anskaffning av omsättningstillgångaringen egentlig funktion för att kontrollera efterlevnaden av lagen. Del lordedessutom inte vara riktigt att använda begreppet investering i samband medanskaffning av omsättningstillgångar. Som en av flera ätgärder i syfte attförenkla lagstiftningen, bör därför uppgiftsskyldigheten såvitt avseromsätlningstillgängar utgå. Jag kommer att föreslå regeringen atttillämpningsföreskrifterna ändras i enlighet härmed. 2.3.6 Redovisning av utvecklingen av verksamheten iSydafrika och Mitt förslag: Den nuvarande redovisningsskyldighetenbeträffande ulvecklingen av verksamheten i och utvidgas lillau avse även uppgiftsskyldighet rörande löner och anställningsvillkor samlsociala förhällanden för de anställda (5 §). Kommitténs förslag: Överensslämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 135). Remissinstanserna: Av det fåtal remissinstanser somsärskilt tar upp förslaget om utvidgad redovisningsskyldighet, anserkammarrätten i Prop.1984/85:56 36 i första hand att nägon redovisningsskyldighet inle böråläggas förelagen då syflel endasl är att regeringen skall få viss informaiionom utvecklingen av de svenska företagen i . Lagtexten bör därförjämkas så att däri sägs att företagen endasl om del är möjligt bör lämna sädanaupplysningar. Om en uppgiflsskyldighel verkligen behövs bör den också varaförenad med sanktion. Även KK är tveksamt till att ålägga redovisningsskyldighetutan att förknippa den med nägon sanktion. SEN, SMR och SKU är positiva lillatt man noggrannare anger vad och hur företagen skall redovisa för svenskamyndigheter och regeringen. anser att redovisningsskyldigheten börutvidgas ytteriigare (se remissammanställningen avsniu 7.4, s. 108). Skälen för mitt förslag: Så länge svenska dotterföretagfinns i och är det självklart av väsentligt intresse altförelagen på arbetsplatserna gör vad som är möjligt för att förbättra särskiltde svartas arbets- och levnadsvillkor för att söka minska effeklerna avrasålskillnadspolifiken. Mol bakgrund av syftet med lagstiftningen ligger deteU allmänt intresse i att få informaiion om utvecklingen på dessa områden iförelagen. Som jag kommer in pä i anslulning till avsnittet om undanlagfrän förbudet mot investeringar m.m. (avsnitt 2.3.7) bör förelagensansträngningar när det gäller att förbättra de svartas förhällanden beaklas vidprövningen av ansökningar om undantag. Förändringar i negativ riktning avpersonalpolitiken, bör ocksä inverka negativt på företagets möjligheter att fäansökan beviljad. Informationen ger regeringen en bra allmän grund för bedömningav ansökningar om undantag från investeringsförbudet. Jag förordar därför altden nuvarande redovisningsskyldigheten utvidgas lill alt avse även löne- ochanställningsvillkor samt sociala förhällanden för de anställda. Jag anser inteatt redovisningsskyldigheten bör vara villkorad som en remissinstans förordat. Med hänsyn till den betydelse som uppgifierna bör ha vidprövning av ansökningar om undantag från investeringsförbudet anser jag allstraff-sanktionering kan underlåtas. 2.3.7 Undanlag från förbudet mol investeringar m.m. Mitt förslag: Undantag från förbudet mot investeringar m.m. skall kunna medges enligt samma bedömningsgrunder som f.n. (6 §). Detlainnebär att ansökan skall behandlas restriktivt och att regeringen alllid kanavslå en ansökan. Kommitténs förslag: Överensslämmer med milt förslag, dockatt kommittén därutöver har föreslagit en tidsbegränsning av möjligheten attmedge undanlag frän förbudet mol investeringar m.m. lill den 31 december 1990såvida inte beslul fattas om fortsalt giltighet (se belänkandet s. 123-131). Prop.1984/85:56 37 Remissinstanserna: Kommitténs förslag om tidsbegränsningavstyrks av bl.a. näringslivets organisationer och de berörda företagen, JK,. KK, och arbetstagarorganisationerna. Del tillstyrks avbl.a. SMR och SKU (se remissammanställningen avsnitt 7.5, s. 109-114). Skälen för mitt förslag: Kommittén har i betänkandetingående redogjort för de bedömningsgrunder vid prövning av ansökningar omundantag frän investeringsförbudel som tillämpats och vad som enliglkommittén skall gälla framledes. Kommittén har tagit upp frågan om ny- ochersältningsinvesteringar och hur uttrycket "utvidga sin verksamhet"bör definieras. Sammanfattningsvis förordar kommittén att inga ändringar görsi nuvarande förhållanden. I korthet innebär detta alt undanlag i princip börmedges endasl för sådana investeringar som är nödvändiga för alt företagenefter hand skall kunna ersätta försliten eller föråldrad anläggningstillgång.Vidare bör sådana investeringar som syftar lill alt förbättra arbetsmiljö ocharbetsförhållanden för de svarta i regel beviljas. Inte heller enligl min mening bör några ändringar i debedömningar som legat till gmnd för prövningen av ansökningar omundantag från investeringsförbudel göras. Naturligtvis bör sammabedömningsgrunder tillämpas sävilt avser hyrd egendom (finansiell leasing). Kommittén har i detla sammanhang också anmärkt (s. 153)att företagens redan aktuella leasingavgifter uppgår till icke obetydligabelopp och alt införande av elt förbud mot finansiell leasing med nödvändighetkommer all återspeglas i företagens ansökningar om undanlag från förbudet. Jagär medveten om att det i många fall kommer alt röra sig om större belopp än nu.Detla är emellertid en oundviklig konsekvens av utvidgningen avinvesteringsförbudet. Del ändrar naturligtvis inle de bedömningsgrunder somjag talat om. Tidsbegränsning av möjligheten till undantag från förbudetmot investeringar m.m. Kommittén har som nämnts föreslagil enlidsbegränsning av möjligheten att medge undanlag frän förbudet motinvesteringar m. m. Möjligheten att medge undantag skulle upphöra vid utgångenav är 1990 såvida inle beslul fallas om fortsatt giltighet avundantagsbestämmelsen. Detta har kommit till uttryck i kommitténs lagförslag päså sätt all de bestämmelser som rör undantag frän investeringsförbudet upphöralt gälla . Jag anser i likhel med kommittén att frågan om undantagfrån förbudet mot investeringar m. m. bör bli föremål för diskussion ochutvärdering. Det bör dock ske i etl större sammanhang. Jag förordar därför, ilikhet med kommittén, att en ny prövning görs före den 31 december1990 av den svenska Sydafrikapolitiken mot bakgrund av ulvecklingen under de 1984/85:56 38 mellanliggandeåren och att vid prövningen särskilt uppmärksammas lagens plats ochöverlevnadsmotivets fortsatta giltighet (se också avsnitt Mittförslag: Ansökan om undanlag från förbudet mot invesleringar m.m. får görasendasl en gång och skall avse samtliga investeringar m. m. som ensökande vill göra under det kommande verksamhetsåret. Ansökan skall ges intill tillsynsmyndigheten före utgången av det kalenderår som föregårverksamhetsåret. Regeringen skall kunna medge undanlag från denna regel om detföreligger särskilda skäl (7 §). Kommitténsförslag: Överensstämmer med mitt förslag (se betänkandet s. 139-141). Remissinstanserna:Förslaget bemöts positivt av de remissinstanser som uttalat sig i frågan. Ettpar remissinstanser, KK och , berör de fackligaorganisationemas roll som remissinstans i samband med prövning av ansökningarom undantag från investeringsförbudet (se remissammanställningen avsnitt 7.5,s. Skälenför mitt förslag: Som jag redan betonat är det önskvärt att lagen får enutformning som framstår som praktisk för andra länder att följa efter. Det ärviktigt att handläggningstiden för ansökningar om undantag fråninvesteringsförbudel förkortas och att arbetsbelastningen för berörda företag,kommerskollegium och i sista hand regeringen minskas. Enligt min mening har detförslag som kommittén framlagt uppenbara fördelar och det bör därför läggastill grund för den nya handläggningsordningen. Förslaget innebär attansökningar om undantag frän förbudet mot investeringar m. m. skall behandlassamlat . Ansökningarna skall ges in senast vidulgången av kalenderåret och sedan handläggas och prövas av tillsynsmyndighetenunder den påföljande våren. skall samtliga ärenden överlämnastillsammans med tillsynsmyndighetens eget yttrande till regeringen somdärefter har alt skyndsamt fatta beslut. Avsikten är att förslaget, förutom attförkorta handläggningstiden, också skall medföra en större förulsebarhel iföretagens verksamhetsplanering. Kommitténhar prövat frågan om de fackliga organisationernas roll som remissinstans ochfunnit denna så viktig att den självfallet bör gälla även i fortsättningen. Kommitténhar också funnit de fackliga organisationernas önskemål välgrundade i fråga omatt bl.a. få tillgäng till elt preliminärt ställningstagande fränkommerskollegium i varje enskilt fall innan organisationerna tar ställning.Viss kritik riktas häremot. Kritiken går ut på att Prop.1984/85:56 39 sådan förhandsinformationen om kollegietsställningstagande inle ligger i linje med syftet med ett remissförfarande. Redan nufär de fackliga organisationerna tillgång till all informaiion i ärenden omundanlag frän investeringsförbudel.