prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — medförslag till lag om förbud mot investeringar i och ; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Iproposilionen läggs fram förslag lill en ny lag om förbud mot investeringar iSydafrika och . Bland nyheterna i lagen kan särskill nämnas förbud försvenska juridiska personer att ge lån till sydafrikanska staten eller dessmyndigheter och att ställa säkerhet för sydafrikanska slatens eller dessmyndigheters skulder. Del blir också förbjudet för svenska juridiska personeratt bidra till att egendom hyrs av etl sydafrikanskt eller namibisktdotterföretag genom s. k. finansiell leasing. Vidare föreslås skyldighet försvenska juridiska personer att lämna uppgifter om löner och anställningsvillkorsaml sociala förhällanden för de anställda i sydafrikanska eller namibiska dotterföretag.Uppgiflsskyldighel skall även gälla för indirekta företagsförvärv samt föröverlåtelser och upplåtelser av patent och lillverkningsräiter tillsydafrikanskt eller namibiskt förelag. Regeringen föreslås också fä ettbemyndigande att införa förbud mot sådan tekniköverföring lill ellerNamibia när detta med hänsyn till vissa omständigheter är påkallat. Handläggningsordningen ifråga om ansökningar om undanlag från förbudet mot investeringar m.m. ändrasså alt ansökningar kommer att behandlas gemensamt . Vidare föreslås att enmöjlighel öppnas för företagen att efter regeringens medgivande tills vidareföreta bl.a. ersältningsinvesteringar under fömtsättning att företagen åtar sigatt se till att delta inte leder tili en Ulvidgning av verksamhelen i Sydafrikaoch . Etl sådani medgivande kan kompletteras med ytteriigare villkor. Slutligenföreslås inrättande av en fillsynsfunktion. 1 1984/85. 1984/85:56 2 Dennya lagen föreslås träda i kraft . Vidsidan av förslagel till ny Sydafrikalag framläggs förslag till ytterligareåtgärder som sammantagna innebär en klar framflyitning av positioner ikampen mot apartheid. Prop.1984/85:56 3 Lag om förbud mot investeringar i och Härigenom föreskrivs följande. Investeringsförbud m. m. 1 § Svensk juridisk person får inte 1. mot vederlagförvärva rörelse som drivs i eller eller del av sådanrörelse, 2. mol vederlagförvärva aktier eller andelar i elt sydafrikanskt eller namibiskt företag ellerobligationer eller andra för den allmänna omsättningen avseddaskuldförbindelser som ett sådani förelag utfärdat, ge ettsådant företag tillskott av pengar eller annan egendom som är avsedd allanvändas i dess verksamhet, ge ellsådant företag penninglän eller annan kredit med en löptid . ställa säkerhet för ell sådani företags skulder med enlöplid över fem är, 3. gepenninglån eller annan kredit med en löplid till sydafri kanska staten eller dess myndigheter eller ställa säkerhet för sydafrikanska statens eller dess myndigheters skulder med en löptid . Svensk juridisk person fär inte heller genom handlingeller underlåtenhet bidra lill att åtgärder som anges i första stycket vidtasav utländskt dotterförelag. 2 § Svensk juridisk person får inte genom handling ellerunderlåtenhet bidra till all 1. anläggningstillgångaranskaffas i sydafrikanskt eller namibiskt dotterföretag, eller 2. egendom hyrsför att stadigvarande brukas eller innehas i ell sydafrikanskt eller namibisktdotterföretags rörelse, om hyresavtalels löplid är anpassad lill egendomensekonomiska livslängd (finansiell leasing). hinder av förbuden i första stycket fär ärligentillgångar anskaffas och egendom hyras till ell sammanlagt värde av högsl100000 kronor. Undantaget får inte möjliggöra en utvidgning av verksamhelen. 3 § i I och 2 §§ avses sådan juridiskperson i vilken en svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person 1. äger så mångaaktier eller andelar att den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar, eller 2. pä gmnd avaktie- eller andelsinnehav eller avtal ensam har ell bestämmande inflytande ochen belydande andel i resultatet av verksamheten. 4 § Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skall ärligen upprätta en investe ringsplan för denna rörelse med angivande av finansieringsmetoder. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om sädaninvesteringsplan. 5 § Svensk juridisk person som själv eller genom utländsktdotterföretag driver rörelse i eller skäll lill den myndighet som regeringen bestämmer redovisa hur verksamheten i dessa länder utveck las. Prop.1984/85:56 4 1. produklion,omsättning, anlal anställda, företagna investeringar och andra sådanaförhållanden som har betydelse för kontrollen av hur denna lag efterlevs, 2. löner ochanställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om sådanredovisning. Undanlag från investeringsförbud m. in. 6 § Regeringen kan för visst fall medge undanlag frånförbuden i I eller 2 § för sädan svensk juridisk person, som själv eller genom ulländskt dotterföretag driver rörelse i eller . Undantaget får inte göra det möjligt för sökanden alt utvidga sin verksam het i eller . Etl medgivande om undantag får återkallas eller ändras omde uppgifter på vilka del grundals var oriktiga. 7 § Ansökan om undantag enligl 6 § skall avse samlliga deinvesleringar som sökanden vill göra och all den egendom som denne vill hyra under det kommande verksamhetsåret. Sådan ansökan skall ges in lill den myndighel som regeringen beslämmer före utgången av det kalenderår som föregår verksamhetsåret. Regeringen får för visst fall medge undantag från denna bestämmelse, om det föreligger särskilda skäl. 8 § Regeringen får medge en sådan juridisk person somavses i 6 § rält tills vidare att utan hinder av förbuden i I och 2 §§ ersätta anläggningstill gångar och hyrd egendom samt göra sädana investeringar och hyra sädan egendom som förbättrar arbetsmiljö och arbetsförhållanden för de anställ da, om denne ålar sig att inte härigenom utvidga sin verksamhet i Sydafri ka och . Medgivandel får återkallas om verksamheten utvidgas eller det i övrigi föreligger särskilda skäl. Ett medgivande får förenas med villkor. Tekniköverföring m. m. 9 § Svensk juridisk person skall i den omfattning och tillden myndighel som regeringen föreskriver lämna uppgifter om 1. överlåtelseeller upplåtelse av patent eller tillverkningsrätt till ett sydafrikanskt ellernamibiskt förelag, 2. förvärv avutländskt förelag som äger aktier eller andelar i ett sydafrikanskt ellernamibiskt företag. Regeringen får meddela närmare föreskrifter omuppgiftsskyldigheten. 10 § Regeringen fär föreskriva att svensk juridisk personinte får överlåta eller upplåta patent eller lillverkningsrält fill sydafrikanskt eller namibiskt förelag utan tillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 11 § Tillsyn över efterlevnaden av denna lag och avföreskrifter och villkor som meddelats med slöd av lagen utövas av den myndighet som regeringen bestämmer. får ålägga svensk juridisk person atttillhandahålla sådana uppgifter och handlingar som behövs för tillsynen. Ettåläggande får förenas med vite. 1984/85:56 5 12 §Den som bryter mot I eller 2 § eller mot föreskrift som har medde lats med stöd av 10 § döms, om gärningen skett uppsåtligen, lill böter eller fängelse i högst eller, om gärningen skett av grov oaklsamhel, till böler eller fängelse i högsl . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Föranstiftan av eller medhjälp till brott som i första slyckel sägs döms inte tillansvar. 13 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet 1. underiåter all fullgöraskyldighel enligt 4 §, 5 § första stycket I eller 9 § första stycket I, eller 2. vid fullgörande av skyldighel som avses i förstapunkten eller 11 § andra stycket lämnar orikliga uppgifter, om åtgärden innebärfara i bevishänseende. 14 § Svensk medborgare, vilken somföreträdare för en svensk juridisk person har utom rikel bmtit mot 1 eller 2 §eller mol föreskrift som har meddelats med stöd av 10 §, döms enligt denna lagoch vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 § ej ärtillämplig. 15 § Utbyte av brott enligt dennalag skall förklaras förverkat, om det ej är uppenbart oskäligt. Egendomsom använts såsom hjälpmedel vid brott enligt denna lag kan förklarasförverkad, om det är påkallat lill förebyggande av brott eller det i övrigtföreligger särskilda skäl. Delsamma gäller egendom med vilken tagits befattningsom utgör brott enligt denna lag. I stället för egendomen kan dess värdeförklaras förverkat. 16 § Beslul av tillsynsmyndighetenenligt denna lag fär överklagas hos kammarrätten genom besvär. 17 § Åtal för brott enligt dennalag fär väckas endast efter förordnande av regeringen eller den regeringenbemyndigar. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1985. Genom lagen upphävs lagen(1979:487) om förbud mol investeringar i och . I fråga om ansökan om undanlagenligt 6§ för investering och hyra under är 1985 gäller äldre bestämmelser. Prop.1984/85:56 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , ,, , , R. , , , Proposition med förslag till lag om förbud motinvesteringar i och Lagen (1979:487) om förbud mot investeringar i Sydafrikaoch trädde i kraft den . Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande chefen förhandelsdepartementet en särskild utredare' med uppdrag att företa en genomgångav tillämpningen av lagen och att kartlägga möjligheterna att vidgasanktionerna mot . beslöt regeringen att medoförändrade direktiv överlämna uppdraget lill en kommitté. Denna, som antognamnet Sydafrikakommitlén avlämnade betänkandet (SOU 1984:52)Svensk Sydafrikapolitik. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detla ärende bör fogas dels kommitténssammanfattning av betänkandet som bUaga 1, dels kommitténs lagförslag som bUaga2, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 3. Jag kommer i det följande all redovisa Sydafrikakommillénsöverväganden och förslag. Jag kommer därvid att i väsentliga drag följauppställningen i betänkandet. Under avsnitt 2.1 tar jag upp utgångspunkternaför den svenska Sydafrikapoliliken och redogör för den internationellaulvecklingen på skilda fronter. Jag går också igenom den svenskaSydafrikalagen och dess hittillsvarande effekter och berör frågan omhandelsrestriktioner. Under avsnitt 2.2 redovisar jag slutsatser och motiv fören fortsatt aktiv F.d, ambassadören , ordförande, ochriksdagsledamöterna samt direktören . och skärpt svensk Sydafrikapolitik. AvsniUen 2.1 och 2.2motsvarar i huvudsak kap. 2-7 i betänkandet. Under avsnitt 2.3 behandlar jag miU förslag till ny lag omförbud mol investeringar i och . Detta avsnitt motsvararbetänkandets kap. 8-11. Slutligen går jag under avsnittet 2.4 igenomSydafrikakommilléns övriga överväganden och förslag som jag inte lagit upptidigare, således den del som återfinns i 12 kap. i betänkandet. 2.1.1 Ulvecklingen i och södra från år1978 1 Sydaftikakommilténs betänkande lämnas en ulföriigredogörelse för utvecklingen i och i södra . Dentäcker de väsentligaste inslagen i utvecklingen och belyser förhållanden som ärav särskill inlresse vad gäller den miljö i vilken de svenska företagen i aU verka. Kommittén konstaterar i sin sammanfattning alt apartheidpolilikenbestår och skärps. Samtliga remissinstanser ansluter sig tillSydafrikakommilléns grundvärderingar beträffande den sydafrikanskaapartheidpolitiken. Flertalet remissinstanser har inte heller riktat någoninvändning mot betänkandets beskrivning av de faktiska förhållandena.Industriförbundet anser dock att kommittén tonat ned eller inle redovisalsädana omständigheter som lalar för aU en uppluckring och eU upphävande avapartheid skulle kunna ske genom minskad konfrontation och fredlig samverkanmellan de olika befolkningsgrupperna. Man hänvisar härvid främst till deförändringar som skett inom näringsliv och arbetsmarknad sedan mitten av1970-talet. Det är riktigt aU just på arbetsmarknadsområdet vissaförändringar har kunnal accepleras av de vila. Den snabba framväxten av ensvart fackföreningsrörelse som ägt rum sedan början av 1970-lalet och somresulterat i nya fackliga rättigheter och avskaffandet av lagar ochbestämmelser om s.k. job reservation är dock i stor utsträckning en följd av desvarta arbetarnas egen kamp snarare än arbetsgivarnas initiativ. Dessa reformerkan ingalunda entydigt bedömas såsom steg i rätt riktning. med dessahar nämligen lagsliftning och förslag till åtstramningar rörande "in-fluxcontrol", förbud mot fackligt polifiskt agerande och villkor för registreringav svarta fackföreningar genomförts. Förändringarna på arbelsmarknaden kansåledes bättre betecknas som ett led i moderniseringen av apartheid. Huvuddragen i apartheidsystemei består och skärps.Hemlandspolili-ken, som utgör den kanske viktigaste grundstenen iapartheidpolitiken, påskyndas och befästs trots eU hårdnande motstånd. Ca 3,5miljoner svarta har ivängsförflyUats från "vita områden" ochytteriigare 2 miljoner 1984/85:56 8 Allteftersom hemländerna blir självständiga kommer de svartaall förlora sitl sydafrikanska medborgarskap och i praktiken bli utlänningar isilt eget land. Redan har 9 miljoner svarta på detta sätt fråntagits sillsydafrikanska medborgarskap och hänvisats till misär och underutveckling ihemländerna. Avsaknaden av arbetslillfällen och försörjningsmöjligheter ihemländerna medför att flertalet arbetsföra tvingas söka sin utkomst i "vita"områden. Apartheidregimens skäl för denna polilik är ekonomiska, politiska ochideologiska. Ekonomiskt innebär den alt de vita får nära tillgång till en storarbetskraftsreserv som regimen slipper ifrån sitt sociala ochekonomiska ansvar för de svarta. Överskottet på outbildad arbetskraft kan pådetta sätt förflyttas från de "vitas" områden när den inle längrebehövs. Genom de svartas "avnatio-nalisering" förväntar sig de vitaatt komma ifrån de svartas krav på nationellt medbestämmande och därigenomkunna begränsa konfrontationen med de svarta. Politiken syftar till att främjastamtänkandet och därmed splittringen av de svarta i . Ideologisktöverensstämmer hemlandspolitiken med apartheidsystemets rasisliska ideologi.Det finns inga tecken på att hemlandspoliliken skulle avskaffas eller ensuppmjukas. Andratendenser i utvecklingen är den tilltagandemilitariseringen av samhällel och av beslutssystemet och den skärptasäkerhetslagsliftningen. I den nya "totala nationella strategin" frånår 1977 genomfördes en integrering av utrikes-, försvars- och inrikespolitikenmed en dominans för "säkerhetsaspekten". Militären har givits etlavsevärt inflytande på viktigare politiska beslut. Detökande apartheidmoiståndel har drivit fram en skärpning och permanentning avsäkerhetslagsliftningen. Kärnan i del lagkomplex som infördes är 1982 utgörsav Act, som är avsedd att skydda landets säkerhet ochupprätthälla lag och ordning. Allt som med en myckel vid definition kan anseshota statens säkerhet, däri inbegripet politiska, sociala, ekonomiska ochindustriella förändringar, kan föranleda gripan-den och åtal för terrorism,sabotage och omstörtande verksamhet. Vidare har lagsliftning införts för all skyddastrategiskt vikliga industrianläggningar. Här kan nämnas den utfärdadeNational . enligt vilken ägaren till sådana anläggningar kanåläggas all salsa resurser på säkerhetsinstallationer och formera egnasäkerhetsstyrkor. Enligt Supplies Procuremenl Act kan industrier ochföretag närhelsl åläggas att för sydafrikanska statens räkning tillverka,anskaffa och leverera varor eller tjänster av de slag och kvantiteter och inomden tid och pä den plats som föreskrivs. Protection of Business Act av år 1978förbjuder industrier eller företag alt agera pä order frän någon utanförSydafrika och all lämna information avseende näringsverksamhet som bedrivs ieller utanför . Denna art av lagstiftning väver in även de internationellaföretagen i totala försvarsstrategi. Prop.1984/85:56 9 hölls val till del nya parlamentels kammareför färgade och asiater. Valet innebar etl nederlag för regimen och en framgångför aparl-heidmotståndet. Valdeltagandet lill den färgade kammaren uppgick lillca av de röstberättigade och till den asiatiska kammaren , såledesett klart ställningstagande som innebär att dessa befolkningsgrupper förkastarkonstitutionen och de rättigheter den innebär. Den nya konstitutionengenomförs dock som planerat. Den har fördömts av somytterligare etl steg mot befästandet av rasåtskillnadspoliliken. Genom att densvarta befolkningen, som ulgör av den totala befolkningen, förblirutan representation försäkras den vila minoriteten elt fortsatt maktmonopol. Den nyakonstitutionen lägger den exekutiva makten i presidentens händer och denneansvarar enligl författningen för den svarta befolkningens angelägenheter.President har visat alt han själv kommer att styra tillämpningen avapartheidlagarna. Genom sill ordförandeskap i Nationella Partiet, somdominerar parlamentets vita kammare, har Bolha inflytande också överlagstiftnings- och budgetarbetet. Av apartheidlagarna väntas förbudet mot blandäktenskapoch sexuellt umgänge över rasgränserna komma att föreslås bli upphävda som eneftergift mot den blandrasiga och asiatiska kammaren, medan förbudet molpartitillhörighet över rasgränserna torde bestå tills vidare liksomapartheidlagarna i övrigt. Denopposition som Nationella Partiet mött från konservativt håll för att hamedgivit blandrasig och asiatisk representation i parlamentet ledde tillett uttåg av konservativa afrikander ur det kulturella men ändå politisktbetydelsefulla Broederbond och bildandet av ett nytt förbund förafrikandnationalismens bevarande, "Afrikanervolkswag". Motståndet mot apartheidpolitiken har under de senastemånaderna arbetat mer samlat än . Del var framför allt kampanjernaför bojkott av valen som enade olika gmpper och organisalioner. UnitedDemocratic , UDF, var utan tvekan den ledande organisationen. efter valen utbröt svåra oroligheler i eltanlal städer för svarta söder om . Polisen agerade med sedvanligthårda metoder. Oron spred sig till andra delar av landel. Orolighetema ufiöstes av hyreshöjningar, som beslutats avkommunala myndigheter. Många svarta familjer har drabbats hårt av denekonomiska nedgången vilken medfört ökad arbetslöshet och sämre inkomster samtidigtsom inflationen drivit upp priserna. Men missnöjet bottnar ocksä i vrede ochbitterhet över rasdiskrimineringen, inle minst dess form av sämre undervisningför svarta än för vita. Missnöjet har ökal den politiska medvetenheten vartillockså olika antiapartheidorganisalioners systematiska arbete bidragit. Del är helt klart alt regeringen lyckats försvåra denöppna oppositionens arbeie bl. a. genom arresteringar och förbud av olika slag.Det är lika klart att lugnet inte på något sätt återställts. Det ärokänt hur många Prop.1984/85:56 10 människor som dödats eller särats under den senaste tiden.Den officiella dödssiffran uppgår till drygt 80 och bara under de förstadagarnas oroligheter sårades över 200. Många människor har arresterats, andrahåller sig gömda. Klyftan vidgas allt mer. Bitterheten växer, inte minsl blandde unga. I förhållande (ill sina grannstater har genomsin deslabilise-ringspolitik vunnit vissa framgångar. Detta innebär emellerlidinte all etl normalt och stabilt läge åstadkommits i södra . De ingångnaavtalen med , och har medfört en begränsning förbefrielserörelserna SWAPO () och isynnerhet ANC () att bedriva sin befrielsekamp. Detsydafrikanska samhällssystemets aggressiva politiska intentioner uttrycksgenom en fortgående militarisering. Militär överlägsenhet ses som en avgrunderna för samarbetet med andra stater i regionen. Nkomati-överenskommelsenmellan och ledde inle till etl upphörande av RNM;s (denmoijambiquiska motståndsrörelsen) verksamhet i . träffades en överenskommelse mellanMozambique och RNM i syfte att fä tillstånd ett eld-upphör i . Dennahar dock ännu inte lett till något resultat. har fortsatt att utöva påtryckningar mol främslLesotho och att signera icke-angreppsavtal. Den utrymning av som förpliktade sigföreta har avstannat. föreslår fortfarandeen uppgörelse i ulan FN:s medverkan, vari SWAPO skulle reduceras av flera likställda politiska gmpperingar vilka tillsammans skall bildaregering i . vidhåller sitt krav pä de kubanska impper-nastillbakadragande från . Varje framtidsbedömning av ulvecklingen i södra iriktning mot elt självständigt och ett fritt från apartheidblir yttersi vansklig lill följd av de mänga interna och externa faktorer sompåverkar denna. För dagen kan svårligen ses några bestämda tecken på en processmot en fredlig lösning. Tvärtom är flera av de tendenser som pekar mot en ökadkonfrontation alltmer framträdande. Regimen har inte redovisal några planer för den närmasteframtiden som i grunden skulle kunna ändra eller än mindre avskaffaapartheidsystemei. Den har mycket starka militära, ekonomiska ochpolitiska maktmedel till sitt förfogande. Apartheidsystemet fortsätter att gede vila osedvanligt stora materiella privilegier. Dessa kommer sannolikt inleatt överges sä länge man inte tvingas härtill eller hotas av yttre ätgärder.t.ex. i form av sanktioner. Avgörande för hur och när förändringen sker blir de inreförhållandena, bl.a. den växande politiska medvetenheten hos de svarta ochderas vilja att organisera sig och skrida till verksamma aktioner, denfortsatta indu- Prop.1984/85:56 II strialiseringen som kräver ökad utbildning även av desvarta och därmed ger stöd åt deras krav på ökal inflylande saml förändringar iden vita befolkningens attityder. Den verksamhei som bedrivs av befrielserörelsernaoch av oppositionen i övrigt mol apartheidpoliliken ulgör etl verksamt medelför alt påskynda ulvecklingen. Alt den inre utvecklingen är avgörande innebär inle attinflytanden utifrån skulle vara ulan betydelse. Den mur av ogillande som omgerSydafrika och de fördömanden som uttalas av en praktiskt laget enhälligvärldsopinion, underminerar i längden de vitas självkänsla förutom att de gereU moraliskt stöd ål de svarta. 2.1.2 Kraven på inlernaliondla åtgärder ochNamibia i FN m. m. Förhållandena i södra ställer alltjämt FN införorganisationens mest seglivade politiska problem. Redan vid riktades uppmärksamheten mol raspolitik.Mot slutet av 1950-talel och i början av 1960-talel skärptes hållningen motSydafrika. I resolutionsförslag framfördes krav pä ätgärder för att påverka denallt hårdare rasåtskillnadspoliliken. Genom alt avbryta ekonomiska, militäraoch diplomatiska förbindelser med antogs omväriden kunna medverkatill nödvändiga samhällsförändringar. Denna isoleringsstrategi vann småningom alltmer fotfäste igeneralförsamlingen. antogs av en majoritet av medlemsstaterna enresolution vari dessa uppmanades att avveckla sina förbindelsermed som säkerhetsrådet anmodades att vidta lämpligaåtgärder, däribland sanktioner. I en rad resolutioner har generalförsamlingen alll sedandess anvisat isoleringssiralegin som en väg för att utöva påtryckningar motSydafrika. Majoriteten av FN:s medlemsstater sluter upp kring denna strategisom dock beklagliglvis ännu inle kommil till uttryck i beslut avsäkerhetsrådet, med undantag för vapenembargoi är 1977, och därmed resulterat ibindande praktiska åtgärder. raspolitik och Namibiafrågan behandlas årligeni generalförsamlingen. antas etl antal resolutioner av i huvudsaksamma innehåll år . I resolutionen avseende situationen i fördömsden sydafrikanska regimens åtgärder mot det egna folkel och dess aggressionmot grannländerna. Apartheid betecknas som ett brott mot mänskligheten ochalla medlemsstater uppmanas att avbryta allt samarbete med , såvälpolitiskt, diplomatiskt och kommersiellt som militärt. I resolutionen omomfattande sanktioner mot uttalas att tvingande sanktioner är detlämpligaste och effektivaste instmmentel för alt stödja förtrycktafolks legitima kamp och hävda internationell fred och säkerhet. Vidgeneralförsamlingen tillkom på svenskt initiativ en Prop.1984/85: 56 12 återkommande resolution om förhindrande av nya utländskainvesteringar. Från och med är 1978 omfattar resolutionen också finansiellalån.