prop · G80379 · 1984-12-31 00:00:00 — Utredningenhar inte funnit tillräckliga skäl för anslutning av tandteknikerna tillförsäkringen. De totala direkta tandvårdskostnaderaa år 1979uppgick till ca . Detta motsvarar omkring 4 600 mUjonerkronor priser. Med nuvarande dimensionering av tandläkar- ochtandhygienistutbildningen koraraer de direkta kostnadema för tandvården år1990 att uppgå till ca priser. Mot bakgmnd av de av redovisadebedömningarna av den fraratida efterfrågan och tillgången på tandläkare anserutredningen att antalet utbildningsplatser vid de odontologiska fakulteternabör rainskas till storieksordningen 350-400 intagningsplatser . 1984/85:79 87 Sammanfattningav betänkandet (Ds S 1983:4) Sjukhustandvårdens omfattning, inriktnmg ocharbetsuppgifter Sora en konsekvens av tandvårdsutredning() uttalande att tandvården ska erbjuda sina tjänster åt alla på likavillkor finner arbetsgruppen att samhället genom ett mera aktivt erbjudande avtjänster i olika organisatoriska former bör kompensera sjukhustandvårdenspatientgrupper för de på olika sätt dubbla problem de har itandvårdssituationen. Med undantag för den tandvård vid akutsjukhusen, som harraer tillfällig prägel, ska tandvården till de patienter arbetsgruppen hänförtill sjukhustandvårdens patientkrets vara organiserad oeh inriktad på atttillfredsställa patientens tandvårdsbehov. Sjukhustandvårdens patienter utgörs enligtarbetsgruppen av följande två huvudgrupper Övriga patienter, sora p.g.a. sjukdom eller handikapp kräver sjukhus tandvårdens resurser. Av inneliggande patienter anser arbetsgruppen attde med kortare vårdtid än ska ges akuttandvård raedan patienter medberäknad längre vårdtid än ska ges organiserad tandvård. Övriga personer, som p.g.a. sjukdom eUer handikappkräver sjukhustandvårdens resurser hänförs av arbetsgruppen tiU någon av åttaolika patientkategorier. Av dessa anser man att patienter på enskilda vårdhemsamt hemsjukvårdspatienter och patienter med sjukvårdsbidrag ska likställas medlångvårdspatienter och ges organiserad vård. För övriga patienter tillhörandenågon av de åtta kategorierna anser arbetsgruppen att först när sådanamedicinsk-, odontologiska- eller tekniska förhållanden föreligger att derastandvård kräver sjukhustandvårdens resurser är det motiverat att de remitterastill sjukhustandvården för konsultation eller fullständig respektive partiellbehandling. Remiss från läkare, sköterska, kurator eller liknande bör i sådanafall gå till allmäntandvården där remissmottagande tandläkare avgör ompatienten kan beredas vård inom allmäntandvården eller kräver vård påsjukhustandkUnik. Arbetsgruppenanser att akut tandvård ska omfatta - Elimineringav sraärta. -Tandvård på raedicinsk- odontologiska grunder. Medtandvård på raedicinsk- odontologiska grunder raenas tandvård, som har ettdirekt samband med patientens sjukdomstillstånd resp. rehabilitering. - Av läkare begärd odontologisk utredning. - Hänvisning för vidare behandling. Denorganiserade tandvården ska omfatta följande moment: - Preliminäroral undersökning inom riralig tid efter inskrivning. 1984/85:79 88 -Tandsjukvårdraed ett för patienten avpassat realistiskt vårdinnehåll. Sjukhustandläkarens arbetsuppgifter samraanfattararbetsgruppen sålunda i kapitel 10: att i den orafattning sora anges i föregåendekapitel odontologiskt bedöraa och orahänderta patienter som vårdas påinstitution att på remiss från läkare eller tandläkare utanförinstitution i den omfattning som anges i föregående kaptiel ta emot ochbehandla sådana psykiskt eller fysiskt sjuka eller handikappade personer som aven eller annan anledning inte kan få sin tandvård tillgodosedd på annat sätt att på begäran från annan allmän- ellerspecialisttandläkare lämna råd och anvisningar rörande den odontologiskabehandlingen av psykiskt eller fysiskt sjuka eller handikappade att medverka vid den remisstandvård som utförsunder narkos vid institutionen i saraarbete med narkosläkare som anlitas viddenna vårdform att i samverkan med tandvårdsteamet i övrigtövervaka och bidra med råd och anvisningar tiU inneliggande såväl som tillremisspatienter vad gäller munhygieniska rutiner och hjälpmedel att upprätta profylax- och hygienmtiner rörandetandvård individuellt anpassade för enskild patient och till avdelningenskaraktär att följa tandvårdens och i berörda delarsjukvårdens utveckling i allmänhet och särskilt på de områden av sjukvården somär av betydelse för sj ukhustandvården. finns det inte någon målinriktadutbildning för sjukhustandläkare vilket försvårar rekryteringen. Arbetsgruppenhar diskuterat utbildningsfrågan för sjukhustandläkarna och ger sin åsikt tillkänna genom att i bilaga redovisa ett förslag till ugnefärlig omfattning ochinnehåll för en sådan korapletterande utbildning. Nuvarande lydehe Folktandvårdslag (1973:457)' I denna lag ges bestämmelser om folktandvård som anordnasav landstingskomraun. Vad som sägs om landstingskommungäller också kommun som ej tillhör landstingskommun. Härigenom föreskrivs följande. Varje landstingskommun bär ansvarför att en god tandvård erbjuds dera sora är bosatta inom landstingskommunen.SärskUd uppmärksamhet skall därvid ägnas den förebyggande tandvården. För dem som vistas i landstingskommunenulan att vara bosatta där skall landstingskommunen erbjuda den tandvård somomedelbart behövs. Vad som i denna lag sägs omlandstingskommun gäller också kommun som ej tillhör landstingskommun. Landstingskomraun skall svara förtandvård för barn och ungdomar som är bosatta inom landstingskomraunen tiU ochmed det år då de fyller , i den mån behovet av tandvård icketillgodoses i särskild ordning. Barn och ungdomar som sägs i första stycket skall erbjudasregelbunden och fullständig behandling. De skall också ges den vård för akutatandbesvär som de behöver. Tandvården skall vara avgiftsfri för patienten. 3§ Landstingskommun skaU, utöverden specialisttandvård som följer av 2 §, svara för specialisttandvård för Landstingskommunen skall svara förtandvård för barn och ungdomar som är bosatta inom landstingskommunen till ochmed det år då de fyller . Barn och ungdomar som sägs i förstastycket skall erbjudas regelbunden och fullständig behandling. De skaU ocksåges den vård för akuta tandbesvär som de behöver. Tandvården skall varaavgiftsfri för patienten. 3§ Landstingskommunen skaU, utöverden specialisttandvård som följer av 2§, svara för speciaUsttand- ' Bestämmelserna i folktandvårdslagen jämteövergångsbestämmelser återges här för att underlätta en jämförelse mellan nämndalag och den föreslagna tandvårdslagen. 2 Förslaget till tandvårdslag bör kunna arbetas in i denkommande hälso- och sjukvårdslagstiftningen. vuxnasom är bosatta inom landstingskommunen. vårdför vuxna som är bosatta inom landstingskomraunen. Landstingskommunen skall svara för tandvård åtpatienter vid av landstingskommunen bedrivna vårdinrättningar. Utövervad i första stycket sägs, skall landstingskommunen svara för tandvård åt inomlandstingskommunen bosatta vuxna, som på gmnd av handikapp har svårt att fåtandvård. 4§Landstingskomraun skall i övrigt tillhandahålla tandvård för vuxna i lärapligorafattning. 5§Landstingskomraunen skall i övrigt tillhandahålla tandvård för vuxna i denomfattning som erfordras för att de som är bosatta inom landstingskommunenskall erhålla en god tandvård. Omfattningen skall dock motsvara minst 35procent av tandvården för vuxna i landstingskommunen. 6§Landstingskommunen skaU planera tandvårdens utveckUng och organisation isamarbete med samhällsorgan, organisationer och enskilda. Planeringen skaUske på kommun- eller komraundelsnivå. Planeringen skall avse även den tandvårdsom erbjuds av annan än lan dstingskommunen. Ledningenav folktandvården utövas inom varje landstingskommun av en tandvårdsnämnd, iden mån annat ej följer av sådant beslut som avses i 3 kap. 14 § kommunallagen(1977:179). Landstingskommun får tillsätta särskild tandvårdsnämnd elleruppdraga åt annan nämnd att vara tandvårdsnämnd. Har så ej skett är sjukvårdsstyrelsentandvårdsnämnd. 1fråga om särskild tandvårds- 7§(Bör utformas i enlighet med motsvarande bestämmelser i kommande hälso- ochsjukvårdslagstiftning.) nämnd tillämpas bestämraelserna i 3 kap. 2-12 §§koraraunallagen (1977:179) på motsvarande sätt. 6§ Folktandvården står under tillsyn av . Tandvården står under tillsyn avsocialstyrelsen. 7§ Närmare föreskriver för tUlärapningen av denna lagmeddelas av Konungen eller, efter Konungens bemyndigande, av . Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. Genom lagen upphävs folktandvårdslagen (1973:457). Bestäraraelsen i 2 § andra stycketora erbjudande av behandling skall för icke gälla barn då de fyller fera år och ungdoraar från och raed det år då de . får socialstyrelsentills vidare i sänder undantaga landstingskomraun eller koraraunsora ej tillhör landslingskoraraun från skyldighet att enligt 2 § andra stycket erbjuda behand ling till bam till och raed det år då de fyller fera år och ungdomar från och med det år då de fyller . Undantagande kan begränsas till viss eller vissa åldersklasser. Bestäraraelsen i 2 § andrastyck et att tandvården skall vara avgiftsfri för patienten skall icke gälla ungdo raar från och raed det år då de fyller , ora de ej orafattas av tandvård som avses i första punkten av nämnda stycke. Av ungdomar för vilka avgiftsfrihet icke gäller får dock uttagas högst av de högsta patientavgifter som gäller enligt särskilda bestämraelser. får tillsvidare undantaga landslings koraraun från skyldighet att enligt 3 § svara för tandvård inom viss eller vissa specialiteter. Denna lag träder i kraft . får tills vidareför undantaga landstingskommun från skyldighet att enligt 3 § svaraför tandvård inom viss eller vissa specialiteter. Landstingskomraun skall i en plan överfolktandvården redovisa den utbyggnad som behövs för att tandvård sora sägs i2-4 §§ skall kunna tiUhandahåUas. Landstingskommun skall i en plan över folktandvården redovisa denutbyggnad som behövs för att landvård som sägs i 5 § skall kunna tiUhandahåUas. får tills vidare dock längst tillutgången av undantaga landstingskommun från skyldighet att enligt 5 §tillhandahålla av tandvården för vuxna. För länslandsting, och kommun får undantagande som sagtsmeddelas längst till utgången av . För att samtliga landstingskommuner skall kunna tillhandahållatandvård i den omfattning som sägs i 5 §, får till och medutgången av föreskriva i vilken utsträckning landstingskomraun fårtillsätta tandläkartjänster inom folktandvården. Prop.1984/85:79 93 Sammanställningav remissyttranden över beiänkandena (SOU 1982:4) Tandvården under 80-taletsamt (Ds S 1983:4) Sjukhustandvårdens omfattning, inriktning ocharbetsuppgifter Efter remiss har yttranden över betänkandet (SOU1982:4) Tandvården under 80-lalet avgetts av ,, , , statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), universitets- och högskoleämbetet (UHÅ), Sjukvårdensoch socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri),, , läns landsting,, , länslandsting, , läns landsting, länslandsting, , , HaUands länslandsting, , ,, , läns landsting,, , länslandsting. Västerbollensläns landsting, , , kommun,, , Svenska arbetsgivareföreningen.Landsorganisationen i (LO), (),Centralorganisationen /SR, , . mot tandsjukdomar (Tandvärnet),(), (). Yttranden har dessutom inkommit frånnäringsfrihetsombudsmannen, , . , Handelns arbetsgivarorganisation. Handelns arbetsgivarorganisation har avgivityttrande även för . Efter remiss har yttranden över betänkandet (Ds S1983:4) om sjukhustandvårdens omfattning, inriktning och arbetsuppgifteravgetts av , universitets- och högskoleämbetet. Sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (Spri), Västernorrlandsläns landsting, , . I vissa frågor där remissopinionen har varit mersplittrad har remissvaren återgivits i sin helhet. I övrigt refererassynpunkter i sammandrag. Prop.1984/85:79 94 : Riksförsäkringsverketställer sig positivt till utredningens förslag att tandvårdslagstiftningen böringå i den nya hälso- och sj ukvårdslagstiftningen. : Också detta förslag finnernämnderna i princip väl motiverat. Det är emellertid viktigt att tandvårdensspeciella problem och funktioner klart formuleras i den nya hälso- ochsjukvårdslagen. : Odontologiska fakultetenifrågasätter förslaget om att tandvården innefattas i hälso- ochsjukvårdslagstiftningen och att nuvarande folktandvårdslag - och då ävenfolktandvårdskungörelse - upphävs, då detta skulle medföra att vissa behörighets-och tjänstetUlsättnings-regler upphör. Spri: Spri biträder denna uppfattning och anser attden formella regleringen av tandvården skall ingå i hälso- och sjukvårdslagen.De områden sora är specifika för tandvården får regleras i annan författnings-form. : Hälso- ochsjukvårdsutredningen ansåg att i begreppet hälso- och sjukvård ingår på ettnaturligt sätt verksamheter med direkt sjukdomsförebyggande inriktning menockså tandvård. Tandvården borde därför innefattas i den komraande hälso- ochsjukvårdslagen. sig i sitt reraissyttrande bakoraHSU:s tankegångar ora tandvårdens roll i hälso- och sjukvården. Förbundet ansågdock att resultaten års tandvårdsutredning borde awaktas när detgäller preciseringen av innehållet i tandvården. 1 proposition 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslagm.m. uttalade föredragande statsrådet att enligt hennes mening talade raycketför att landstingskomraunernas ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen ävenborde omfatta tandvården. Med hänsyn till pågående utredningsarbete inom 1978års tandvårdsutredning var hon emellertid inte beredd att ta slutlig ställninghärtiU. har utformat sitt lagförslagmed hälso- och sjukvårdslagen som förebild. I vissa hänseenden är emellertidlandstingens ansvar inom tandvårdsorarådet mer preciserat än inora hälso- ochsjukvården. Detta gäller till exempel det totala vårdansvaret för barn ochungdom där en aktiv uppsökande verksamhet från landstingen krävs samt förslagetatt folktandvården skall svara för av tandvården för vuxna ilandstingskommunen. avstår från att lägga tekniskasynpunkter på utredningens förslag till tandvårdslag men anser att förslagetmed dess preciseringar av vårdansvarets omfattning, vilka Landstingsförbundettillstyrker, dock bör kunna inarbetas i hälso- och sjukvårdslagen.Preciseringarna av tandvårdsansvarets omfattning kan därvid införas iövergångsbestämmelser 1984/85:79 95 tillhälso-och sjukvårdslagen eller specialmotiveringarna till nämnda lag. : delarförvaltningens uppfattning om att tandvårdslagen bör vara fristående frånhälso-och sjukvårdslagen. framhåller att TU 78:slagförslag för tandvården tUl skillnad från stadgandena i HSL innebär attvårdgivaransvaret strikt fördelas mellan landstingskommunen och andravårdgivare, i detta fall privattandläkarna. Det stadgas således attlandstingskommunen skaU svara för tandvård inklusive specialisttandvård förbarn och ungdomar, för specialisttandvård för vuxna samt för tandvård åtpatienter vid av landstingskomraunen drivna vårdinrättningar och för vissahandikappade. Dämtöver skall landstingskoraraunen tillhandahålla tandvård förvuxna i en omfattning som minst skall motsvara av tandvården för vuxnainom landstingskommunen. Detta lagförslag är således av en helt annan karaktärän HSL. Orsaken härtill torde främst vara att söka i att tandvården inom landetbedrivs till i privat regi medan privatsektorns andel av hälso- ochsjukvården endast är . Detta innebär väsentligt olika utgångspunkter fören lagkonstruktion. finner mot denna bakgrunddet förvånande att anser att utredningens förlsag till tandvårdslag skallkunna inarbetas i hälso- och sjukvårdslagen. gör för sindel bedömningen att en särskild tandvårdslag är motiverad med hänsyn till deväsentliga skillnader som föreUgger mellan tandvården och hälso- och sjukvårdennär det gäller förutsättningarna att bedriva respektive verksamhet. Som exempelpå sådana skillnader kan nämnas vårdverksamhetens fördelning mellan offentligrespektive privat sektor, vårdansvarets utformning, konstruktion förstatsbidrag, vårdgivartaxor, patientavgifter och utbildningssystemenskonstruktion. : uttaladei sitt remissyttrande över HSU sitt fulla stöd för att tandvården skallbetraktas som en naturlig del av hälso- och sjukvårdslagen. De av framförda synpunkternapå den framtida tandvården ger ytterligare stöd för att tandvården bör styrasav hälso- och sjukvårdslagen. vill därför starkt betona att enkommande lagstiftning för tandvården bör knytas an till hälso- ochsjukvårdslagen. Detta kan enligt raening ske efter de riktiinjersom drogs upp av HSU. Enligt dessa skulle det endast under en övergångstid påcirka fordras en särskild tandvårdslag, vilken kan utformas i enlighetmed förslag. : Utredningen föreslår atttandvårdslagen inarbetas i Hälso- och sjukvårdslagen. HSN tUlstyrker detta. : Utredningensförslag att inarbeta en ny tandvårdslag (som ersättning för nuvarandefolktandvårdslag) i den nya hälso- och sjukvårdslagen är i princip väl grundatoch motiverat. 1984/85:79 96 "inarbetning"får dock ej innebära att tandvårdens speciella ansvarsområden och uppgifterendast kommer tUl uttryck i form av "bisatser" i bestämmelserna förövrig hälso- och sjukvård. Tandvårdens speciella ställning inom den totalahälso- och sjukvården skall med andra ord enkelt och entydigt kunna utiäsas ihälso- och sjukvårdslagen. läns landsting: anseratt det åtminstone behövs en mer preciserad lagstiftning förtandvården, än för hälso- och sjukvården i övrigt. Detta kan ske antingen genomen särskild tandvårdslag med i huvudsak det innehåll som utredningen föreslåreller i annat fall genom att övergångsbestämmelser med motsvarande innehålltillföres hälso- och sjukvårdslagen. : Utredningens förslag att inarbetaen ny tandvårdslag (som ersättning för nuvarande folktandvårdslag) i den nyahälso- och sjukvårdslagen är i princip väl grundat och motiverat. Denna"inarbetning" får dock ej innebära att tandvårdens specieUaansvarsområden och uppgifter endast kommer till uttryck i form av"bisatser" i bestämmelserna för övrig hälso- och sjukvård. Tandvårdens speciella ställning inom den totalahälso- och sjukvården skall enkelt och entydigt kunna utläsas i hälso- ochsjukvårdslagen. LO: Utredningen föreslår att nuvarandefolktandvårdslag ersätts med en tandvårdslag som utredningen anser bör inordnasunder hälso- och sjukvårdslagstiftningen. LO har inget att erinra mot att såsker. Därigenora förstärkes lagmässigt landstingens ansvar för tandvården, inteminst för den förebyggande vården. SACOISR: /SR delar den uppfattning som kommittill uttryck i HSL:s förarbeten, nämligen att tandvården bör omfattas avbegreppet hälso-och sjukvård. Utan att direkt ta ställning lill fraratidareglering av tandvården i finner /SR att de principer förlandstingskommunemas ansvar som ligger bakom HSL även bör prägla utformningenav den framtida tandvården i . 1 nuläget kan /SR konstatera atttandvårdspatienterna tyvärr kommit och kommer att behandlas helt avvikandefrån övriga patienter inom hälso- och sjukvården. : delarden uppfattning som kommit till uttryck i HSL:s förarbeten, nämligen atttandvården bör omfattas av begreppet hälso- och sjukvård. Utan att i dettaavsnitt laga ställning till den framtida författningsmässiga regleringen avtandvården i finner dock tandläkarförbundet att de principer förlandstingskommunernas ansvar som ligger bakom HSL även bör prägla utformningenav den framtida tandvården i . 1984/85:79 97 Landstingensansvar för tandvården (Synpunkterna återges i sin helhet) : Kommittén föreslår att landstingenges ett i förhållande till nuvarande lagstiftning väsentligt utökat ansvar förvuxnas tandvård. 1 paragraf 5 i komraitténs förslag till tandvårdslag stårsålunda: "Landstingskoraraunen skall i övrigt tillhandahålla tandvård förvuxna i den orafattning sora erfordras för att de sora är bosatta inom landstingskommunenskall erhålla en god tandvård". I sina överväganden har kommitténutvecklat innebörden av landstingens ansvar för vuxentandvården i en form somhar karaktären av specialmotivering tiU lagtexten. Enligt kommittén innebärvårdansvaret inte att all tandvård skall bedrivas i landstingels regi.Socialstyrelsen finner för sin del att det ansvar som komraittén vid lägga pålandstingen för vuxentandvården väl svarar mot hälso- och sjukvårdslagensintentioner. Styrelsen ansluter sig till komraitténs förslag. : Landstingens ansvar förtandvården bör utformas på likartat sätt som för hälso- och sjukvården i dennya hälso- och sjukvårdslagen. Statskontoret: Statskontoret stöder i stort avutredningen (avsnitt 7.1) föreslagna riktlinjer beträffande socialstyrelsenscentrala ansvar för tandvården i landet och landstingens ansvar för utöverbarn- och ungdomstandvård även för vuxentandvården inom respektivelandstingsområde. RRV: RRV anser att den inriktning mot god tandhälsahos hela befolkningen, som uttrycks i förslaget till ny lagstiftning, är iöverensstämmelse med den utveckling som skett inom vårdsektorn i övrigt. Detövergripande vårdansvar sora åläggs landstingen raåste enligt RRVs meningprimärt bl.a. innebära att landstingen skaU tillse att alla som behöver får entandläkarkontakt. I ett samhällsekonomiskt läge med begränsade utbyggnadsmöjligheterställer detta krav på regional omfördelning av tandläkarresurserna samtprioritering och förändrad användning av befintliga resurser genom bl.a. - förbättrad vårdplanering och organisation - utökad saraverkan privattandläkare - folktandvård-överförande av resurser från barn- och ungdomstandvård (längre behandlingsintervall) till vuxentandvård-begränsningar i vårdens omfattning. Två grundproblem inom vuxentandvården synes därförvara dels att åstadkomraa en för riket geraensam ambitions- oeh kvalitetsnivåinom folk-resp. privattandvården (att bl.a. förhindra icke önskvärdakvalitetshöjningar och ökade regionala skillnader), dels att skapaorganisationsmodeller och en vårdplanering så att en större andel patienter kanberedas plats inom ramen för befintliga resurser. RRV anser det förvånande attutredningen ägnat så förhåUandevis liten uppmärksamhet åt dessa problem. Organisationsmodellertyp "hustandläkare" med ansvar för visst segment av befolkningenskulle 7 1984/85. 1 saml Nr 79 1984/85:79 98 rimligenha kunnat diskuterats av utredningen. Spri: Spri biträder utredningens förslag i fråganom planeringsansvar, samverkansansvar och samarbetsforraer. Åven detta reglerasi den nya hälso- och sjukvårdslagen, som med ovanstående utvidgning även kommeratt omfatta tandvård. LandslingsfÖrbundei: vad gäller landstingens övergripande planeringsansvar ochde föreslagna samverkansformerna raed de privata vårdgivarna m.fl. : Tandvårdsförvaltningenstöder utredningens förslag att landstingen ska ha planeringsansvar för alltandvård inklusive privattandvården. Landstingen bör även ha ett ytterstavårdansvar/ resursansvar. Detta bör dock bara gälla tandvård som inte ålagtsannan huvudman (staten eller primärkomrauner). Detta ansvar torde dock ledatill kostnadsökningar. Utredningens uppfattning att landstingen bör få ettansvar för tandvårdens inriktning delas ej av tandvårdsförvaltningen.Landstingen saknar styrmedel för att kunna leva upp till ett sådant ansvar iförsta hand beträffande den vård som utförs inom privattandvården. Däreraotanser tandvårdsförvaltningen att landstingen skall verka för att tandvården fåren önskvärd inriktning. Detta kan ske genora att vårdinnehållsfrågor diskuterasoch genom att rekoramendationer i detta avseende utarbetas i saraband med denplanering av tandvården som under landstingens ansvar genomförs i samverkan medde privata vårdgivarna. läns landsting: I stort instäraraerlandstinget i utredningens förslag att lägga ett utökat ansvar på landstingenför utveckling och planering av tandvården inora landstingsområdet. Förslagetöverensstämmer också i huvudsak med åligganden för övrig hälso-och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det bör dock observeras att detövergripande raålet för tandvården bör vara en god tandhälsa på lika villkor, iöverensstäraraelse raed vad som anges i hälso- oeh sjukvårdslagen. Landstingetanser dock inte att tandvårdens inriktning skall styras av program upprättadeav .