prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — 1983/84; 160 framhöll jag all jag avsåg att ta initiativ till överläggningarmed föreirädare för kraftindustrin och den tillverkande industrin i avsikt altuppnå en överensstämmelse mellan krafiindustrins upphandlingar och dentillverkande industrins produktionsmöjligheter. Sådana överläggningar har somtidigare nämnts ägt mm . Vid överläggningarna har ocksådiskuterats förutsättningarna för förnyelse och ombyggnad av äldrevattenkraftverk. 1den tidigare nämnda sammanställningen av vattenkraftsutbyggnad som Kraftsam harredovisat har även kraftförelagen bedömt omfattningen av framtidareinvesteringar. Det bör noteras att uppgifterna är preliminära varförförändringar av kraftföretagens planer kan komma att ske. De åtgärder somenligt Kraftsam avses är sådana som syftar till alt bibehålla befintligproduktionskapacitet genom byte av utslitna komponenter m. m. Det kan enligtKraftsam noteras att den dominerande delen av reinvesleringarna avser elektriskutrustning (eller mer). Åtgärder avseende turbiner bedöms lill ochresterande del () avser byggnadsåtgärder. De totala investeringarnauppgår till 400-500 milj. kr/år. Sammanlagt uppgår dessa reinvesteringar tillca 2300 milj. kr. fram t. o. m. . Underiag för perioden efter år 1990kan enligt Kraftsam inle redovisas p. g. a. att reinvesteringar i allmänhetinte planeras med längre framförhållning än . Sannolikt tordereinvesleringarna vara av minst samma storleksordning p. g. a.att anläggningarnas ålder successivt ökar. I sammanhanget kan konstateras attstatens energiverk i rapporten (1984: 1) Vattenkraftsutbyggnad under 1980-taletuppskattade kostnaderna för förnyelsearbeten fram till 3 370milj. Föregen del vill jag framhålla följande. Överläggningarna och Kraft-sam:sredovisning har visat atl de planerade reinvesleringarna som kraft- Prop.1984/85:120 143 företagenhar redovisat är av betydande omfattning och torde komma till stånd utanytterligare insatser från statsmakternas sida. Jag anser därför inte att det f.n. finns anledning frän statsmakteraas sida att särskilt stimulera dessainvesleringar. I sammanhanget vill jag erinra om att jag i propositionen omvattenkraftsutbyggnad (prop. 1983/84:160, sid 32-33) framhöll attinvesteringsfonder normalt bör kunna få utnyttjas för ny-eller reinvesteringari vattenkraftverk t.o.m. . Jag avser att vid mina fortsattaöverläggningar med kraftbolagen och tillverkningsindustrin följa upp hur de avKraftsam redovisade åtgärderna genomförs. Regeringen får anledning attåterkomma till statens vatlenfallsverks framtida ersättningsinvesteringar idet ordinarie budgetarbetet. av antagna planen för valtenkraftsutbyggnad ingår småvattenkraftverk motsvarande 2(X) GWh/år. Den angivna utbyggnadsnivån byggde påVKB:s bedömning. Enligt VKB är denna utbyggnadsnivå rimlig förutsatt attutbyggnaden inte påverkas genom någon form av styrmedel. Det underlagsmaterialVKB utgick från pekade mot att del finns en utbyggnadspotential om ca /årmen att den verkliga potentialen kan ligga betydligt högre. konstaterar i rapporten (1984:4) Små vattenkraftsverk att det ieffektregistret 100-1 500 kWh finns ca 520 anläggningar i drift med eninstallerad effekt av ca 275 MW och en medelårsproduktion på ca /år. Denteoretiska utbyggnadspotentialen för små vattenkraftverk uppskattas till ca540 GWh/år vid utbyggnadskostnaden högsl /kWh, år resp. till ca 3690 GWh/årvid kostnaden /kWh,år. Om hänsyn tas till beslut Om undantag frånvattenkraftsutbyggnad reduceras siffrorna till 455 (<2 kr/kWh,år) resp. 2505 (<3 kr/kWh,år) GWh/år. Det är angeläget att framhålla att delta är enteoretisk potential. De angivna siffrorna behöver reduceras väsentligt medhänsyn till motstående intressen, ägarförhållanden m. m. Verketföreslår följande åtgärder för att stimulera tillkomsten av småvattenkraftverk: Omstatligt stöd till energiinvesteringar skall utgå för föreslårenergiverket atl små vattenkraftverk bör komma i åtnjutande av sådant stöd.Stödet bör ges av invesleringskoslnaden. Föratl öka antalet projekterade anläggningar föreslår verket att statligt bidragutgår med av förprojekteringskoslnaderna för små vattenkraftverk.Stödet bör utgå , förslagsvis . Verketföreslår att skattefrihet ges för kraft producerad i anläggningar under 100 kW(f.n. gäller gränsen 50 kW). För att tröskeleffekter skall undvikas bör enskattefri produkUon om 0,4/år GWh medges för anläggningar mindre än 1 500 kW. 1984/85:120 144 Verkelföreslår alt de regionala utvecklingsfonderna ges i uppgift att översiktligtinformera om adminislrativa och tekniska frågor i samband med en utbyggnad avsmå vattenkraftverk. Lämplig kompletterande utbildning bör då ges medarbetarevid utvecklingsfonderna. Verket har i denna fråga samrått med statensindustriverk. Oklarhetråder enligt om det är tillåtet att uppföra små kraftverk ivattendrag som har undantagits från vattenkraftsutbyggnad i den fysiskariksplaneringen och i tillflöden till dessa vattendrag. Verkel anser detangeläget atl regeringen avgör inneliggande ärenden och härigenomklargör frågan. Flertalet remissinstanser delareller har inga erinringar mot verkets förslag. Vatlenöverdom-slolen, statensnaturvårdsverk, , i . m. fl. remissinstanser pekar på de starka konflikter medmotstående inlressen som kan bli följden av utbyggnad av små vattenkraftverk,framför allt i helt orörda älvar och älvsträckor. Svenska kraftverksföreningenpekar på problem i samband med ulbyggnad av små vattenkraftverk med hänsyn tillden i många fall dåliga ekonomin. Flertalet remissinstanser stöder eller haringa erinringar mot förslagen om investeringsstöd och projekteringsbidrag försmå vattenkraftverk. Förslagen rörande ändrade skatter och de regionalautvecklingsfonderna möter med något undantag inte heller några invändningar iremissbehandlingen. Föregen del anserjag att det till följd av statens energiverks rapport ochremissutfallet över densamma har klargjorts atl det finns betydande förutsättningarför fortsatt utbyggnad av små vattenkraftverk. Jagdelar i princip remissinstansernas uppfattning att en utbyggnad av småvattenkraftverk i helt orörda älvar och älvsträckor kan medföra svårighetermed hänsyn till konflikterna med motstående intressen samt kan vara svåra attfå till stånd med hänsyn till kostnaderna. Jag bedömer att små vattenkraftverki första hand har förutsättningar att uppföras i anslulning till befintligaregleringar. Verkets kartläggningar lyder på att dd finns ett stort antaldammar som kan utnyttjas för små vattenkraftverk. Dessa dammar är i många fallberoende av insatser för att vidmakthållas. Installation av småvattenkraftverk kan därvid vara en möjlighet att få till stånd sådana åtgärder. Eftersomekonomin i regel är sämre i små vattenkraftverk anserjag det motiverat med etttidsbegränsat investeringsstöd i enlighet med förslag. Vidarebör verkets förslag till särskilt bidrag om till förprojektering av småvattenkraftverk införas. Dessa stöd bör gälla till utgången av . Jagåterkommer till frågan om medel härför under anslaget E 22 Vissa åtgärder föromställning av energisystemet. Jaganser i likhet med statens energiverk att del kan vara lämpligt att de regionalautvecklingsfonderna översiktligt informerar om vissa frågor rö- 1984/85:120 145 Det kan exempelvis gälla möjligheterna att erhållastatligt slöd samt information om gällande vattenlagsliftning. Enligt vad jaghar erfaril kommer statens energiverk all medverka vid sådan information tillutvecklingsfonderna. Finansieringen av dessa informationsinsatser har enligtvad jag har erfarit lösts i samråd mellan de berörda verken. Beträffandede av statens energiverk föreslagna skalleändringarna för små vattenkraftverkvill jag efter samråd med chefen för anföra följande.Förslaget att höja gränsen för skatteplikt för den som inte yrkesmässigtdistribuerar krafl från 50 kW till 100 kW innebär energipolitiska fördelar. Enhöjning av gränsen leder dessutom till ett obetydligt skattebortfall och enviss skatleadministraliv förenkling. Med hänsyn härtill bör förslagetgenomföras genom en ändring av 2 § andra styckel a) lagen (1957:262) om allmänenergiskalt. Ett generelll införl bottenavdrag försvårar däremolskatteadministrationen och leder till ett betydande skattebortfall. Dettaförslag bör inte genomföras. Vissaremissinslanser har pekat på att kapitalbelastningen ärmycket hög för speciellt privatpersoner vid byggande av små vattenkraftverk.Detta skulle enligt remissinstanserna innebära hinder för fortsatt utbyggnad avsmå vallenkraftverk. Jag delar remissinstansernas uppfattning att tillkomstenav små vattenkraftverk i vissa fall kan försvåras av den betydandekapitalbelastningen. Enligt vad jag erfarit överväger slatens energiverk f. n.möjlighelerna att utforma en finansiering inom ramen för vad som är möjligt attuppnå på kreditmarknaden som är så långsiktig och i övrigt så fördelaktigsom möjligt. Verket avser att redovisa denna fråga till regeringen.Jag är f. n. inle beredd att föreslå ytterligare åtgärder på detta område. Närdet gäller förutsättningarna för utbyggnad av små vattenkraftverk inom ramenför gällande riktlinjer vill jag hänvisa till vad statsrådet och chefen förbostadsdepartementet anförde i lagrådsremissen med förslag lill Lag omhushållning med naturresurser (s. 142). Ävenom jag allmänl sett är positivt inställd till en ökad satsning på minikraftverk,följer enligt min mening direkt av gällande riktlinjer att i princip ingenutbyggnad för vattenkraftsändamål kan tillåtas i de nu avsedda älvarna ochälvsträckorna. Jag anser dock att det i vissa speciella fall bör kunna komma ifråga att göra undantag från en sådan princip. Jag tänker då på fall där andraalternativ för att ordna den lokala energiförsörjningen kan få större inverkanpå miljön än ett minikraftverk eller på fall då det på den akluella platsenredan tidigare har vidtagits ett ingrepp, t. ex. i form av en dammanläggning. senare fallet kan tillkomsten av ett minikraftverk t. o. m. innebära vissafördelar, t. ex. om det innebär att en befinUig, dåligt underhållenflottningsdamm kan restaureras. En fömtsättning för att utbyggnad isådana fall skall tillåtas bör dock alltid vara att åtgärden kan vidtas utanatt syftet med bestämmelsen om undantag från vattenkraftsutbyggnad förfelas.Jag anser också att man bör kunna 10 1984/85. Prop.1984/85:120 146 ställasärskilda krav på åtgärdernas utformning med tanke på naturvården, fiskei ochlandskapsbilden. Detkan enligt min mening inte heller tillåtas all ett flertal minikraftverk medvar för sig obetydlig miljöpåverkan, men med en sammantagen negativ effekt påmiljön, kommer till stånd i en viss undantagen älv eller älvsträcka. Detlaskulle direkt strida mol syftet med skyddel för älvarna och älvsträckorna. Närdet gäller tillåtligheten av ersättningsbyggnader och andra smärre åtgärder iundantagna vattendrag som hänför sig till redan föreslagen reglering, anförsföljande i lagrådsremissen (s. 141): 1977/78; 57 och riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendragi norra och anfördes att ett undantag från utbyggnad intebör innebära att smärre åtgärder som hänför sig t.ex. till redan företagenreglering helt skall förhindras. (CU 1977/78:9) uttalade medanledning av propositionen i denna del att tillåUigheten aversättningsbyggnader samt ombyggnader och effektiviseringar i redan befintligakraftverk under vissa fömtsättningar skall kunna prövas av regeringen utanhinder av atl åtgärden berör etl undantaget område. Enligt min mening bör ettsådant synsätt gälla också i fortsättningen. Ersättningsbyggnader,ombyggnader och effektiviseringar bör kunna tillåtas om de har endast obetydligmiljöpåverkan, dvs. om åtgärderna endast i ringa utsträckning påverkar debevarandevärden som utgjort mo-Uv för att älven eller älvsträckan skallundantas från vatlenkraftsutbyggnad. 1lagrådsremissen diskuteras också frågan om i vilken utsträckning bi-ochkällflöden till de vattendrag som föreslås undantagna från vattenkrafts-.utbyggnad skall omfattas av sådana bestämmelser. Enligt vad som föreslås ilagrådsremissen bör bestämmelsema om undantag omfatta också bi- och källflödentill de älvar som är helt outbyggda saml biflöden till och vattenområdenuppströms undantagna älvsträckor i de fall områdena uppströms är outbyggda.Motiven härför är att skydda de orörda vattendragen som sammanhängandeekologiska och hydrologiska system. När det gäller övriga frånvattenkraftsutbyggnad undantagna älvsträckor omfattar riktlinjerna endastsjälva huvudflödet. Därutövervill jag erinra om ait utbyggnad av vattenkraftverk i biflöden kan stå ikonflikt med utbyggnader i huvudflödena. Motbakgmnd av de åtgärder jag nu har föreslagit och med hänsyn till deklarlägganden som skett angående FRP-rikllinjerna beräknar jag ett möjligttillskott till planen med närmare 200 GWh/år i form av små vattenkraftverkutöver de 200 GWh/år som finns i planen. Sysselsättningseffektertid följd av vattenkraftsulbyggnaden Enligtriksdagens beslut bör vid utarbetandet av planen största möjliga hänsyn tastill de lokala sysselsättningseffekterna. Bl.a. är det vikUgt att 1984/85:120 147 utbyggnadernaplaneras så att förhållandevis varaktig sysselsättning skapas. 1den lidigare redovisade sammanställningen för Kraftsam anges beräknadesysselsättningseffekter av kraflfördagens utbyggnadsplaner. Det bör betonas atlsiffrorna är preliminära och att vissa av de projekt som ingår inte torde kommatill utförande . erhålls en sysselsättning om 1000-1500 personer. Under dendärpå följande sjunker sysselsättningen successivt för attnå nivån 500 personer omkring . Ett tillskott av ytterligare projektskulle erfordras för att undvika denna kraftiga nedgång. Det torde varapraktiskt möjligl alt skapa sådana projekt under fömtsättning att besked häromlämnas . Inom länberäknas sysselsättningen uppgå till 400-500 personer under de närmaste 2 årenför att därefter successivi minska till ca 150-300 personer. Utbyggnadsplanernaär dock fortfarande osäkra bl.a. för varför förändringar kan ske. Inom läntorde en nedgång till ca 70 personer/år ske /87-1988/89 p.g.a.att bl.a. utbyggnaden av Stornorrfors G4 slutförs /86. Underfömtsättning att främst Klippens och Vojm-åns utbyggnad påbörjas /89och 1989/90 kan en sysselsättning på nivån 200-300 personer/år upprätthållasunder perioden /90-1991/92 för att därefter successivt minska. Inom ochVästernorrlands län planeras utbyggnad av ett betydande antal mindre projektunder perioden /86-1989/90. Sysselsättningen varierar under nämnda periodinom intervallet 150-700 personer/år med en topp /88-1989/90.Under den därpå följande torde sysselsättningen reduceras Ullnivån 50-100 personer/år. Sysselsättningen i södradelen av (söder om och ) beräknas uppgålill 250-300 personer/år /87-1988/89 och upphör därefterhelt under resterande del av den studerade perioden. Inom regionenDalarna-Uppland-Västmanland bedöms sysselsättningen öka ca 150 personer/åromkring för att därefter minska. Del största projektet är om- ochulbyggnaden av . Sysselsättningen iVärmland kan uppgä till 150-200 personer under större delen av perioden omredovisade projekt kan genomföras. Inomövriga regioner är sysselsättningen mycket begränsad och knappast av någonstörre betydelse för den toiala sysselsättningen. Närdel gäller reinvesteringar uppgår sysselsättningen under resten av 1980-talettill 300-350 personer. Detta har inkluderats i den föregående redovisningen.Några uppgifter om sysselsättningen inom tillverkningsindustrin har interedovisals. 1 sammanhanget kan erinras om att statens energiverk i rapporten(1984:1) Vattenkraftsutbyggnad under 1980-lalet bedömde den direktaarbetsvolymen för förnyelsearbeten fram till drygt 4000årsarbeten. Föregen del anserjag, trots den osäkerhet som Kraftsam:s uppgifter är 1984/85:120 148 behäftademed, att del finns goda möjligheter all uppnå ett väsenlliglsysselsättningslillskott genom planen för valtenkraftsutbyggnad. Det skapargoda förutsättningar till en stadigvarande sysselsättning i regioner med slorarbelslöshel. Jag avser att följa upp denna fråga vid mina överläggningar medkraftförelagen, den tillverkande industrin och berörda fackliga organisationer. Tillföljd av mina förslag i del föregående beräknar jag ett lillskoit till planenför vattenkraftsutbyggnad om ca 700 GWh/år. Det består för det första avprojekt motsvarande ca 300 GWh/år som föreslagits i departementspromemorian.Utöver projekten i promemorian beräknar jag elt tillskott till planen fråneffektiviseringar och förnyelse av äldre vattenkraftverk om sammanlagt 300400GWh/år. Denav mig föreslagna kompletteringen av planen för valtenkraftsutbyggnad innebärinte atl det inte skulle kunna finnas projekt utanför planen som kanaktualiseras. I samband med arbetet med promemorian och remissbehandlingen avdensamma har sålunda etl antal projekl aktualiserats som inte tidigare varitföremål för bedömning men som torde kunna betraktas som genomförbara. Därigenomtorde det vara möjligt att uppnå en plan som sammantaget motsvarar de 3,8TWh/år som enligt beslut erfordras för att garantera att gällandeulbyggnadsmål uppnås. Ienlighet med vad jag har anfört i det föregående avser jag att genom fortsattaöverläggningar med kraftföretagen, den tillverkande industrin, berörda fackligaorganisationer etc. noga följa hur planen för valtenkraftsutbyggnad genomförs.Jag avser därutöver föreslå regeringen atl ge slatens energiverk i uppdrag attpå samma sätt som gäller på kolområdet, följa den fortsattavattenkraftsutbyggnaden och redovisa till regeringen hur planen genomförs.Detta underlag är enligt min uppfattning värdefullt som komplement till deredovisningar som kraftföretagen avser att utarbela. Sammanfattningsvissyftar de riktlinjer som jag nu har angivit till all på kort sikt komplettera denav antagna planen för vattenkraftsutbyggnad för att uppnå den avriksdagen angivna produktionsnivån om /år med stor hänsyn till olikamarkanvändnings- och miljöintressen. På lång sikt gäller det att klarläggavattenkraftens roll i samband med kärnkraftens avveckling. 1enlighet med vad jag nu har anförl har efier samråd med chefen förfinansdepartementet inom industridepartementet upprättat förslag till Lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Lagrådetshörande av förslaget skulle uppenbarligen sakna betydelse. Jagförordar i enlighet med det anförda att regeringen föreslår dels attgodkänna de av mig angivna riktlinjerna för en fortsatt vattenkraftutbyggnad,dels att antaga förslaget till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmänenergiskatt. Prop.1984/85:120 149 Medmottryckskraft avses samprodukUon av elenergi och värme. Ånga från enbränsleeldad ångpanna driver en turbin som är kopplad till en elektriskgenerator. Efter att ha passerat turbinen används ångan i industriellaprocesser eller för att värma vatten . I det förra fallet talarman om industriell mottryckskraft, i det senare om kraftvärme. Verkningsgradeni ett mottryckskraftverk är hög och uppgår till räknat påenergiinnehållet i tillfört bränsle. Detta är en mer än dubbell så högverkningsgrad som i ett kondenskraftverk, där en stor del av den tillfördaenergin förloras i kylvattnd. En fömtsättning för mottryckspro-duktionen ochför att den skall kunna nå denna höga verkningsgrad är dock att det finnsfullvärdig avsättning för värmeproduktionen. Detta innebär omvänt attvärmebehov är en fömtsättning för moitrycksproduklion. F.n. finns i landet närmare ett 70-tal turbiner för industriellt mottryck med ensammanlagd installerad eleffekt om drygt 900 MW. Merparten av anläggningarnafinns inom massa- och pappersindustrin. I en del fall drivs mottrycksturbinernamed ånga från flera olika pannor eldade med olika bränslen. Ungefär en tredjedelav mottryckseffekten eldas endast med olja. ElprodukUonenår 1983 i industriella mottrycksanläggningar var knappt ,vilket skall jämföras med att anläggningarna vid fuHt utnyttjande bedöms kunna producera ca . Orsaken till att bara en del av den möjliga produkfionen utnyttjades var i första hand den goda tillgången på el i kraftsystemet. Olja ingick till endast obetydlig del som bränsle för denna produktion. Processindustrinanser i regel att det Ln. inte är Ullräckligt lönsamt att investera i nyamottrycksanläggningar eller att konvertera mottrycksanläggningar från oljatill fasta bränslen. Orsaken är industrins höga avkastningskrav i kombinationmed dagens låga elpriser. Hittillsunder har mottrycksanläggningar om tillsammans ca 50 MW el lagtsned. Anläggningar om ytterligare ca 100 MW el planeras eller bedöms vara iriskzonen att bli nedlagda. Då det inom kraftindustrin finns ett intresse avatt vidmakthålla anläggningarna i driftdugligt skick har arbetat fram ett förslag till s. k.vidmakthållandeavtal som rekommenderas medlemmarna. Enligt avtalet ersätter ettkraftföretag de kostnader som ett industriförelag har för att hålla enmotlrycksanläggning i driftdugligt skick. Deninstallerade mottryckseffekten i landets kraftvärmeverk uppgår f. n. till 2300MW el. Merparten av effekten finns i oljeeldade verk. 1984/85:120 150 500MW el finns installerade i koleldade kraftvärmeanläggningar. De störstaanläggningarna finns i , , och . Underår 1983 var elprodukUonen i kraft värme verken ca I TWh, vilket skall jämförasmed en bedömd möjlig produktion om ca . Dengoda tillgången på el i kraftsystemet begränsar kommunemas benägenhet att nueller satsa på nya kraftvärmeanläggningar. Ävenintresset att bygga om befinUiga oljeeldade verk till fastbränsleeldning ärsvagt. fömtses endast ett fåtal fastbränsleeldadekraftvärmeverk tillkomma. Pånågot är en fortsatt kraftvärmeutbyggnad angelägen ur energipoliUsksynvinkel. I det läget bedöms emellertid också elpriserna ha börjat stiga, ochkommunerna får då ett incitament till att satsa på kraftvär-meutbyggnader. Utbyggnadenav kraftvärme riskerar emellertid att bli mindre omfattande än vad mantidigare räknade med. Det finns två huvudorsaker härtill. Denena huvudorsaken är att ökningen av värmebehoven i fjärrvärmesyslemen ochdärmed värmeunderlaget för mottrycksproduktion inte fortsätter på det sättsom man har antagit i tidigare bedömningar. Bakgmnden är, som jag haranfört (avsnitt 6.2), att värmebehoven i de fastigheter som redan har anslutitstill fjärrvärme i många fall har kunnat minskas till följd av förbättradenergihushållning och att den nybebyggelse som ansluts blir allt energisnålare.Dessutom ökar inte nybyggandet i den utsträckning som fömtsaltes tidigare.Samtidigt har många potenUella fjärrvärmeabonnenter valt andra lösningar föratt tillgodose sin värmeförsörjning. Den utglesning av värmebehoven som bhrföljden härav medför att det inte blir ekonomiskt rimligt att utsträckaflärrvärmenäten så långt som tidigare planerats. Denandra huvudorsaken är omstmktureringen av värmeproduktionen i fjärrvärmesystemen.Spillvärme och värme från sopförbränning har införts som basproduktion i mångafjärrvärmesystem. Sådan värmeproduktion utnyttjas i första hand och föreeventuell värmeproduktion från kraftvärme. Stora eldrivna värmepumpar finnsnumera i många Qärtvärmesy-stem och antalet ökar. Om sådana värmepumpar redanfinns i ett Qärrvär-mesystem motverkar de intresset att också satsa på attbygga kraftvärmeverk så länge elpriserna är låga eller måttligt höga. En annanviktig faktor i detta sammanhang är ökningen av antalet fjärrvärmesystem därhetvattencentraler eldade med fasta bränslen såsom trädbränsle, torv och kolinstallerats. Denna ökning ligger helt i linje med regeringens energipoliUskaintenUoner. måste emellertid noteras att om det i ettQärrvärme-system redan finns en fasibränsleeldad anläggning, som täcker en delav värmebehovet och värmebehovet dessutom stagnerar, minskar det ekonomiskaincitamentet att satsa på kraftvärmeutbyggnad . EK81 ;s delutredning (Ds I 1983:15) Så kan vi värma bedömer Prop.1984/85:120 151 attelproduktionen i kraflvärmeverk skulle kunna byggas ut från nuvarande möjligaproduktion om ca /år till /år.