prop · G80354 · 1984-12-31 00:00:00 — Utredningen har förklaratatt dess förslag beräknas inte medföra några ökade utgifter för statsverket.Kollegiet vill uttala en allvariig varning mot ett sådant antagande. Redan dengenerella eftergift av kontrollkravet i fråga om pantsättarens behörighet somförslaget innebär medför en betydande riskökning särskilt med hänsyn till attde nya reglerna kan komma att utnyttjas som metod för ekonomisk brottslighet.Till detta kommer att även enslaka fall av ersättning vid panträtt i fartygeller luftfartyg kan medföra ersättning med belopp som uppgår till hundratalsmiljoner kronor. : Se avsnitt 2. Riksgäldskonloret:Vidare har uiredningen för att fä en bättre marknadsanpassning av den s. k.utmätningsräntan föreslagil att utmätningsräntan skall höjas till gällande diskontot ökal samt alt tillägget intelängre skall vara utmätningsbart. Fullmäktige tillstyrker även dessa förslag. ; Utredningenhar ägnat stor, och välmotiverad, uppmärksamhet ål de s. k. borgenärstilläggeneller alllsä dels det fasta tillägg om på pantbrevsbeloppet somborgenären vid behov äger utnyttja (för både huvudförpliktelse ochbiförpliktelse) och dels ulmätningsränla efter procentsats som är olika förfast egendom och annan. Uiredningen föreslår att det fasta tillägget bevarassom det är medan utmätningsränte-tilläggel föreslås vara fyra procenl övergällande diskonto. Hovrätten instämmer i förslaget såvitt gällerutmätningsräntan. Däremot vill hovrätten sälta frågetecken för om det fastatillägget verkligen bör bibehållas. Detta tillägg i grund och botten främstavsett för ränta - är konjunkturkänsligt på ett sätt som är olyckligt i frägaom en fundamental panträltsre-gel och därtill förmodligen svårbegripligtutomlands; hovrätten skall ej 1984/85:54 88 upprepade skäl för och emol som utförligt redovisats i belänkandet men vill för sindel markera tvivel på all del skulle bli svårt för bankerna att för sina kunderförklara att inteckning behöver sökas för mer än länets kapitalbelopp. Isammanhangel vill hovrätten fästa uppmärksamheten vid att denkonventionsbetingade begränsning i betalningsrälten till ränta somluflrältsförslaget innehåller (se 3 kap 4§ förslagel lill lag om inskrivning avrätt till luftfartyg) hade motsvarighet i sjörätten års sjölagsändringaroch lorde vara gångbar utomlands. Det förtjänar undersökas huruvida inte endylik ordning kunde hell ersälla del nuvarande fasta tilläggel om 15 procenl påpantbrevsbeloppei. Hovrätten är medveten om all övergångsproblemen i så fallkan bli betydande. Hovrättentillstyrker förslagel att utmätning av pantbrev - eller, annor-ledes uttryckt,ägarens rätt att utnyttja delta för panlsättning - inte skall ge rält lillborgenärslillägg och på sä sätt åter närmas till vad som förr kalladesutmätning av ägarhypotek. Tydligen förblir ägarhypotek det oaktat vad det nuär, nämligen intet annat än ägarens rält till utdelning av medel efter exekutivförsäljning, en rält som också den är utmätningsbar. Domstolsverket:DV har , 1978 och 1980, lill justitiedepartementetavgett yttrande över förslag till ändringar i 6 kap. 3 § jordabalken och därviduttalat att verket inte varit hell övertygat om behovet av de föreslagnaändringarna. Vad som anförs i utredningen ger inte DV anledning att ändrauppfattning särskilt inte mol bakgrund av del nu rådande ränteläget. DV villdock framhälla att om förslaget genomförs är det angeläget att övergångsbestämmelsernainte leder till regler om särskild påskrift av äldre pantbrev. Motsvaranderutiner bör tillämpas vid den framtida omvandlingen av föreiagshypoteken. Riksskatteverket:RSV delar utredningens uppfatining all tilläggel bör bibehållas och alt konstruktionenmed ell fast tillägg om jämte en utmätningsränta som utgörs av vidvarje tidpunkt gällande diskonto, ökat är att föredra. Utmätningav överhypotek - oftast tillägg - har haft den praktiska betydelsen att skyddsbeloppeldärigenom blivit lägre än del skyddsbelopp som en utmätning av fastighetenskulle medföra och har således ofta varit en förutsättning för en försäljningav fastigheten. RSVanser emellertid de skäl uiredningen anför (s. 138 fO för att la bort möjlighetenatt utmäta tillägg väga tungt. Tillägg i samband med utmätningar avöverhypotek torde inle ha givit utmätningsborgenärer några större belopp. Blockbildningvid sekundärpantförskrivningar gör systematiken svåröverskådlig. Dessutomkompliceras KFMs arbete med t.ex. upprättande av sakägarförteckningar närutmätning av överhypotek sker. Utredningens konstaterande att om möjlighetentill utmätning av tillägg las bort skulle blockbildningen "kunna hjälpligthanteras" (s. 141) torde emellerlid vara något tillspetsat eftersom deflesla KFM numera klarar även komplicerade Prop.1984/85:54 89 Del är emellertid viktigt altunderlätta KFMs arbete med exekutiv faslighetsförsäljning och att minimerarisken för felaktig handläggning så långt som möjligt. (Jfr av RSV i enpromemoria påtalade problem i samband med blockbildning, betänkandet s. Del är lika viktigt att det blir möjligt förfastighelsägaren/gäldenären och borgenärerna all inse lagreglernas allakonsekvenser i olika situationer. Såsom sägs i belänkandet (s. 138) är delnuvarande remediel mot mellankommande oprioriterade borgenärerandrahandspantförskrivning. Del är RSVs erfarenhet att delta oftast praktiserasoch att möjligheten till utmätning av överhypotek - framför alll i form avtillägg - främst uppkommer på grund av underiåtenhet eller misstag fränfastighetsägarens eller kreditgivarnas sida. All regelsystemet leder lillsådana effekter talar starkt för en förenkling. Samma skäl som kan anföras för ett borttagande avmöjligheten att utmäta tillägg talar emellertid ocksä för att man även bör tabort möjligheten för fastighetsägaren att genom andrahandspantförskrivningförfoga över tillägget. Panlförskrivning av mellanliggande tillägg torde kunnauppfattas som lika stötande som en utmätning av tillägg. Också i detta fallkan del nämligen bli fräga om att så att säga tränga sig före iföreträdesordningen (s. 176 i betänkandet). Därigenom kan dessutom övrigaborgenärers möjligheter alt få del av gäldenärens tillgångar minska genomskenförskrivning. Tilläggen motiveras främsl av all underbeläning avpantbrev - med de nackdelar del för med sig - annars skulle få användas. Föratt tillgodose della syfte räcker det emellertid med att förstahandspanlhavarenkan tillgodogöra sig tillägget enligt 6; 3 JB. Enligt RSVs mening är del således inle tillräckligt all tabort möjligheten alt utmäta tillägg. En betydligt större klarhet ochöverskådlighet uppnås försl om ocksä möjligheten tillandrahandspantförskrivning av tillägg tas bort. RSV föreslår därför att fastighetsägaren fråntasmöjligheten att genom andrahandspanlförskrivningen förfoga över tilläggel. Detskulle i praktiken betyda att en borgenär med pantbrev som säkerhet endasl kanla i anspråk tillägg på det egna pantbrevet. Har borgenär säkerhet i form aveget pantbrev jämte panlförskrivning av överhypotek i framförliggande pantbrevfår borgenären föruiom eget pantbrevs kapitalbelopp och tillägg endasltillgodogöra sig icke utnyttjade kapitalbelopp i framförliggande pantbrev,således inte tillägg i del framförliggande pantbrevet. Vad här föreslagits torde knappasl vara till nackdel förkreditinstituten. Tillägget pä del egna pantbrevet - som enligt utredningensförslag höjs lill en rimlig nivå - har varit avsett att täcka kostnader ochförseningsräntor. Det lorde dessutom ligga i bl.a. bankernas intresse attminska behovet av andrahandspantförskrivningar (jfr s. 138). En sädan ordningskulle också underlätta efterkommande kreditgivares möjligheter att rätt bedömavärdet av sina säkerheter. 1984/85:54 90 KonungariketSveriges stadshypotekskassa: Under kort lid har antalet låntagare som harbetalningssvärigheler ökat oroväckande hos stadshypo-leksföreningarna. Isamband med exekutiva auktioner har det visat sig att i de fall förening liditförlust detla oftast berott pä att panlbrevstilläggen inte räckt till. Av denenkät uiredningen låtit verkställa bland olika kreditinstitut angåendepantbrevstilläggen synes framgå samstämmigt att en lösning bör sökas som motverkaren förefintlig tendens alt underbelåna pantbreven. Sladshypolekskassan hartidigare under uiredningens arbeie som en acceptabel lösning förordat ettbibehållande av det fasta tillägget, dock höjt till förslagsvis avpantbrevets kapitalbelopp (s. 136). Denna uppfattning vidhåller kassastyrelsen. Uiredningenföreslär vidare att utmätningsräntan görs rörlig genom all bindas till diskontot plus . För stadshypoleksföreningarna som endast lämnar län mot fast ränta reser ett system med rörlig ränta princi invändningar särskilt i med sjunkande räntor. Det är således inle otänkbart alt även en rörlig utmätningsränta kan komma att understiga räntan på hypolekslånen. Del förtjänar också påpekas att dis kontot tenderar att få mindre betydelse som regulator av räntevillkor i låneavtal. Kassaslyrelsen vill med det anförda inle motsätta sig utredning ens förslag eftersom erfarenhetema av nuvarande syslem med en fast utmätningsränta är mindre goda. Kassaslyrelsenvill slutligen tillstyrka utredningens förslag att pant-brevslillägg enligt 9kap. 16 § utsökningsbalken inte skall få utmätas av kronofogdemyndighet. ; Jordabalkens bestämmelser om tillägg har efter förslag avutredningen ändrals med verkan fr.o.m. och innebär alttillägget utgörs dels av en fast del på och dels av en utmäiningsränla somär . har i samband med remissbehandlingen av nämnda förslaguttalat sig för en diskontoanknytning av utmätningsräntan. Uiredningen föreslårnu, efter en enkät vari bl. a. bankföreningen hörts, all uimätningsräntansstorlek skall knytas lill diskontot. Bankföreningeninstämmer i utredningens slutsats att tillägget i sin nuvarande utformning ärotillräckligt. I ställel för att pantbreven underbelånas bör en lämpligareanordning kunna uppnås genom att tilläggets storlek automatiskt anpassas tillden gällande räntan. Med åberopande av de synpunkter sombankföreningen tidigare framfört och vilka har refererats i belänkandet anserföreningen att utredningens förslag bör genomföras. Den föreslagnaövergångsregleringen är enligl föreningens uppfattning tillfyllest. Medde motiveringar utredningen använt tillstyrker bankföreningen om alt pantbrevstillägg inte längre skall kunna utmätas.Det är naturligt, att intecknad egendom skall vara underlag för krediter somuppkommer genom avtal mellan ägaren och kreditgivarna. Föreningen instämmerdärför i utredningens påpekande att det strider mot 1984/85:54 91 dennaordning alt kronofogdemyndigheterna såsom skett genom utmätningav tillägg bryter sig in i förmånsrätisordningen och tar en del av värdet ianspråk t.ex. för skatt med åsidosättande av efterföljande borgenärers rätt.Med uiredningens förslag att tillägg inle kan utmätas torde också den i dagnågot problematiska tillämpningen av den s.k. blockbildningsregeln i 6 kap. 3§andra stycket jordabalken underiåtias. ; Uiredningen har med anledning av den ränleslegring som skett påkapitalmarknaden under 1970-talel även granskat det s.k. tilläggets storiek ochkonstruktion. Enligl nuvarande regler utgörs tilläggels storiek av ett fasttillägg om 15 procenl och en utmäiningsränla om . SFF har - vilkelocksä framförts i ovannämnda skrivelse till pantbrevsulredningen - inget atterinra emot utredningens förslag innebärande att del fasta tillägget om 15procent bibehälles och att utmätningsräntan följer ändringarna i diskontot. Förslagetom att utmätningsräntan skall bestämmas till diskonto -I- kan accepleras.Utmätningsräntans nivå är en besväriig avvägningsfråga. Å ena sidan fär den avsäkerhetssynpunkt inte vara för låg så all kreditgivarna - med rimligahandläggningstider för exekutiva auktioner och förekommandekostnadslägen - inte kan få täckning för räntekostnaderna. Å andra sidanminskar kreditutrymmet ju högre utmätningsräntan är. SFF bedömer att nivåndiskonto + kan vara rimlig, dock bör den inle vara högre. Vadavser den rättsliga konstruktionen med tillägg instämmer SFF lill fullo iuiredningens konstaterande att den nuvarande möjligheten för enulmätningsborgenär all för en oprioriterad fordran fä utdelning ur tillägg pägrund av utmätning av pantbrev lill förfång för innehavare av efterföljandepantbrev är synnerligen otillfredsställande. Utredningens förslag om enuttrycklig regel som förbjuder att en utmätningsborgenär fär tillgäng lilltillägget är mycket väl motiverad. Förbudet skulle även innebära att den s.k.blockbildningsregeln blir lättare att lillämpa vid mer besväriiga situationerdär elt i andra hand pantsatt pantbrev ocksä är utmätt. SFFkonstaterar slutligen att utredningen inle föreslagit någol förbud motpantsättning av etl tidigare uttaget pantbrev då en fastighet är föremål förutmätning. En pantsättning som skett i en dylik situation medför även ifortsättningen att panthavaren har möjlighet att få utdelning ur tillägg. : delar uiredningens uppfallning all enförändring av bestämmelserna om tillägg måste ske. När del gäller frågan vadsom därvid bör göras, är del sparbanksföreningens mening att tanken, att hellslopa det fasta tillägget och utmätningsräntan och i ställel hänvisa kreditgivarenatt underbelåna pantbrev, inte bör förverkligas. En sädan ordning måsterimligtvis medföra följdändringar i annan lagstiftning, bl.a.banklagstiftningen och stämpelskattelagen. Vidare bör man inte underskattasvårigheterna att på del psykologiska planet förklara situationen för denenskilde låntagaren samt risken för en olikfor- Prop.1984/85:54 92 mig bedömning i kreditinstituten när det gäller fråganvilken grad av underbelåning som är erforderlig. Som sparbanksföreningen ser saken bör en förändring skeinom det nuvarande systemels ram så alt underbelåning inle behöver tillgripas.Förändringen bör göras med minsta möjliga ingrepp i de nu gällande reglerna.Närmast till hands ligger då att på det sättet anpassa tillägget till detallmänna ränteläget att utmätningsräntan knyts till diskontot i enlighet medräntelagens bestämmelser om dröjsmälsränla. delar härvidlaghelt utredningens uppfatining och finner således all del fasta tilläggel om 15procent bör beslå och att utmätningsräntan, motsvarande det vid varje lidgällande diskontot jämte , inte bör löpa frän en tidigaretidpunkt än utmälningsdagen eller motsvarande. Etl ytterligare förslag i betänkandet är all pantbrevstillägg inte längre skall kunna utmätas. Enligt förslagel blir det således intemöjligt all företa utmätning i tillägg för en utmätningsborgenärs fordran iallmänhel, utan tilläggel förbehålls borgenär med säkerhet i pantbrevet. instämmer lill fullo i uiredningensutlalanden om konsekvenserna av den nuvarande ordningen för kreditmarknadensvidkommande. Utredningens förslag är från denna utgångspunkt välkommet. Ett ytterligare argument för förslaget är de svårighetersom kan uppkomma vid tillämpningen av den s.k. blockbildningsregeln i 6 kap.3§ andra stycket jordabalken. Denna bestämmelse skall ju enligl rättsfallet NJA1974 s. 353 tillämpas även vid andrahandspantsättning. En följd härav kan bliall en utmätningsborgenär får utdelning pä bekostnad av en panthavare medpanträtt i en fastighet. I högsta domstolen är anhängigl elt mälsom gäller frågan om blockbildning skal! äga rum i etl sådant fall (Ö 542/82).Oavsett utgången i detla mål kan konslaleras, alt de enligl sparbanksföreningensmening negativa konsekvenserna av en tillämpning av blockbildningsregeln i ettfall som detla inte skulle behöva uppstå om utredningens förslag förverkligas. : Mol bakgmnd av den ingåendeanalys utredningen redovisat på s. 126-137 menar vi att de rätta slutsatsernadragits genom det förslag, som framläggs i denna del. har alltså inget alt erinra mot attutmätningsräntan anknyts till diskontot, eftersom vi finner det angeläget attkomma bort frän den verklighetsfrämmande räntesats vi f. n. har för dennaräntegottgörelse. Vi har heller inget emot alt räntan sätts till diskontot plus4%. Får vi påminna om att för den händelse lagstiftningen förJB's del skulle bli alt nuvarande "temporärt" gällande fast räntagörs "permanent", så återstår att även för sjölagens del (264 §) föraupp nivån från till . : Det i jordabalken infördasystemet med ett fast tillägg om och en utmäiningsränla om numera 10procent medför svårigheter för en kreditgivare att beräkna storleken av såvälegen Prop.1984/85:54 93 säkerhet som framförliggande gravationer. Etl slopande avsystemet med tillägg skulle därför medföra större överskådlighet och enriktigare bedömning av vilket högsla belopp som kan komma att ulgå på grund avvarje i en fastighet meddelad inteckning. Å andra sidan förutsätter ett sådantslopande av del fasta tillägget och utmätningsräntan ett syslem med underbeläningsom i sin lur bör medföra sänkning av stämpelskatten. Följdändringar i annanlagstiftning, säsom i banklagen och sparbankslagen, lär också vara ofrånkomligaom tillägget skall slopas. Svårigheter föreligger otvivelaktigt ocksä attutforma övergångsbestämmelser som inom rimlig lid möjliggör den med en ändringav del nuvarande systemet med tillägg åsyftade mera rationella hanteringen. Om man bestämmer sig för att behålla det nuvarandesystemet är det angeläget att den bristande överskådlighel som delta system kanmedföra inte ytterligare accentueras. Utredningens förslag om alt utmätningsräntan skall knytastill diskontot medför ökade svårigheter för innehavare av efierliggandepantbrev att beräkna värdet av sin säkerhet. Delta gäller alldeles särskill vids.k. De svårigheter som innehavare av högt liggande pantbrev har attbedöma värdet av sin säkerhet ökal ytterligare om förslaget om en lilldiskontot knuten utmätningsränta genomförs. Med hänsyn till de negativa effekter som förslagetinnefattar, förordar samfundet att ändring inle görs i jordabalkensföreskrifter om utmätnings-ränta. Somsamfundet anfört i elt tidigare yttrande över panlbrevsulredningens förslaglill provisorisk ändring av 6 kap. 3 § jordabalken har konstruktionen med ettsärskilt tillägg visat sig utgöra problem inom sjörätten i internationellasammanhang. Det kan inte anses lämpligt att gä så långt som alt bestämmautmätningsräntan i relation lill diskontot inom vare sig sjörätten ellerlufträllen, där en anpassning till internationella förhållanden är ofrånkomligmed hänsyn till betydelsen av upplåning utomlands. ; Förbundet har 1980 i elt tidigare yltrande överpantbrevsutredningens skrivelse med förslag lill provisorisk ändring av 6 kap.3 § jordabalken föreslagil, att utmätningsräntan på lämpligt sätt knyts tillgällande diskonto. Förbundet, som i denna del anser uiredningens förslag varaväl avvägt, tillstyrker detsamma. : Förbundeltillstyrker utredningens förslag att knyta utmätningsräntan till riksbankensdiskonto. Förbundet önskar här endast uppmärksamma departementet påen allmän tendens hos kreditgivarna all underbelåna pantbrev i samband medkreditgivning. Denna underbelåning medför vissa problem i samband medfastighetsöverlåtelser. Föreningen mellan ombudsmännen hos Sverigeslandshypoleksinslitu-tion: Vi tillstyrker förslagel att utmätning inle skallkunna avse tillägget. Den nuvarande ordningen är inte tillfredsställande. 1984/85:54 94 Vadgäller tilläggets storiek kan konstateras att uiredningens förslag inle löserde problem som finns . har här ensärställning genom att fortfarande kräva räntebetalning endasl en gång per år.Vi finner det därför synnerligen angeläget alt nuvarande regler ändras. Vi hartidigare redovisat att vi helst ser alt det fasta tilläggel slopas och attborgenären i stället får tillgodoräkna sig utmätningsränta för en lid av tvä årföre utmätningen, varvid utmätningsräntan skulle variera med diskontot. Vianser forlfarande detta vara den bästa lösningen. Om man finner deövergångsproblem som skulle uppstå om del fasta tillägget slopades oacceptablafär man i likhel med utredningen nöja sig med mindre korrigeringar i nuvaranderegler. Förlustriskerna är emellertid betydande även om utredningens förslaggenomförs. Vi föreslår därför all del fasta tillägget höjs till tjugo procenteller att utmäiningsränla - med hänsyn till den långa tid del ofta tar innanman efter ansökan om lagsökning får fasligheten utmätt - fär tillgodoräknasäven för en period om exempelvis före utmätningen. Föralt en innehavare av panträtt, nyttjanderätt eller servitut skall kunna begäratillämpning av äldre bestämmelser om beräkning av tillägg bör krävas attpantsättning skett respektive att nyttjanderätt eller servitut upplåtits föreikraftträdandet. En person som blivit ägare till fastigheten efterikraftträdandet bör inte heller kunna påyrka tillämpning av äldre bestämmelser.Övergångsbestämmelserna bör ändras i enlighet härmed. FöreningenSveriges kronofogdar; Enligl förslagel till ny lydelse av 9 kap. 16 §utsökningsbalken får utmätningsborgenär inte tillgodoräkna sig tillägg vidutmätning av överhypotek. Föreningen motsätter sig detta förslag.Panträttshavarna kommer härvid att otillbörligt gynnas pä bekostnad av utmätningsborgenärerna,vilka härmed i allmänhet inte kan påräkna någon betalning, när gäldenären harsin fastighet högt belånad. Föreningen vill påpeka, att något motsvarandehinder för andrahandspanthavare att vid frivillig panlsättning tillgodogöra sigtilläggen inle har föreslagils. Detta fär vidare den besynnerliga konsekvensen,att sedan kronofogdemyndigheten har utmätt överhypotek intill pantbrevelsresterande kapitalbelopp, kan fastighetsägaren efter verkställd utmätning hosen ny kreditgivare pantförskriva bl.a. det tillägg, vilket tidigare inle harkunnat omfattas av utmätningen. Utmätning av överhypotek är ju en form avtvångsmässig andrahandspantförskrivning, och en grundprincip inom denexekutions-rättsliga lagstiftningen går ju ut på, att vad som kan pantsättasockså skall kunna utmätas. Föreningen delar därför inte utredningensuppfattning på sid. 140 i belänkandet, alt del hela skulle röra sig om envärderingsfråga, ulan anser i ställel, att det i högsta grad är en fråga omprinciper. Vidare uttalar utredningen på sid. 139 farhågor för all enopriorilerad borgenär, som har begärt utmätning av fastigheten, kan få sinfordran lillbakaskjuten av annan borgenär, som har fått tillägget utmätt. Moldetla vill föreningen poänglera. all med en tillämpning av reglerna i 4 kap. 11§ ulsökningsbal- Prop.1984/85:54 95 ken är kronofogdemyndigheterna skyldiga att samordna målenoch utmäta överhypotek i samtliga de mål, som vid tillfället är anhängiga molgäldenären. Föreningen föreslår därför alt nuvarande regler medmöjlighet att utmäta även tilläggen behålls. Skulle man emellertid stanna fören lösning med utmätningsförbud av tilläggen, måste dock i konsekvens härmed enregel tillskapas, så att också andrahandspantförskrivning av pantbrev icke omfattartillägg. Föreningen avstyrker förslaget alt låta utmätningsräntanknytas till diskontot. I stället förordar föreningen elt fast tillägg i ettför allt om , vilkel motsvarar del nuvarande s. k. slörretillägget om femlon procenl och elt års tioprocenlig utmätningsränta. Ettsådani tillägg torde vara tillfyllest och tillgodoser väl panthavarnas rällinom ramen för en normal, effektiv kreditbevakning. Problemet som anförts påsid. 140, andra slyckel, med slora kumulerade utmälningsräntor vid utmätningarför skatter, där en avbetalningsplan har spruckit, får härigenomsin enhetliga lösning. Panthavare med toppinteckningar som säkerhet kan medföreningens förslag mera exakt än bedöma sina säkerheters värde.Dessutom innebär föreningens förslag en förenkling när sakägarförteckningupprättas. : Föreningen vill här fästauppmärksamheten pä det förhällandet att förslaget kommer alt medföra attkredittagarens möjligheter att få ombyggnads- och förbättringslän och andra"topplån", som finansbolagen ofta beviljar, kommer att försämras.Dessa lån ligger ofta med sämsta förmånsrätlsläge i fastigheten och måste viden höjning av utmätningsräntan gardera sig, vilket leder lill en minskning avdet län som beviljas.