prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 denmån detta inte förslår att täcka kostnaderna för filmverksamhelen fårresterande behov tas från anslagna medel för Kultur- och fritidsverksamhet påbekostnad av övrig verksamhet inom anslaget. HKF:s verksamhet harunder finansierats med befintliga medel på Handelsflottans kultur- ochfritidsfond samt med visst belopp dock högst av fyravgifterna. står ihuvudsak inga fonderade medel till förfogande. Det förhållandet attsjöfartsavgifterna är trafikberoende och dessutom inte avses höjas under år1985 kan innebära att avräkningen på högst inte blir tillräcklig förfinansiering av HKF:s verksamhet budgetårel 1985/86. Mot denna bakgrundförordar jag att regeringen om så krävs får göra avsteg från den gällandeprocenlavräkningen för finansieringen av HKF:s verksamhet för budgetåret1985/86. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna de av migföreslagna riktlinjerna för finansiering av Handelsflottans kultur- ochfritidsråd, 2. till Handelsfiotlanskultur- och fritidsråd för /86 anvisa ett förslagsanslag på I000 kr. Ersättning till viss kanaltrafik m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget kompenserasTrollhätte kanalverk, seglationsslyrelse och hamn iöverensstämmelse med statsmakternas beslut om atl slopa de särskildapassageavgifterna för Väner- och Mälartra-fiken (prop. 1978/79:24, TU6,rskr6I). Vidare betalas kostnaderna för vissa fyrar i ochispatrulleringen i och för statsbidrag till vissa hamnar förmottagning av miljöskadligt avfall. Kostnaderna under anslaget avräknas fråninkomsttiteln fyr- och farledsvamav-gifter. Över statsbudgeten anvisas ettformellt belopp på . De verkliga kostnadernaunder anslaget uppgick för /84 till ca 46,3 milj. kr. varav 44,2milj. avsåg ersättning till Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsslyrelse. För /86 beräk- 1984/85:100 Bilaga 8 77 nar jag kostnaderna under anslaget till ca 49 milj. kr. Jag har då räknat medca 40 milj. kr. i ersättning till Trollhätte kanalverk och ca 6,7 milj. kr.till seglationsslyrelse. Den ersättning som utgårtill Trollhätte kanalverk från anslaget E8 har beräknats för budgetår.Statens vatlenfallsverk, till vilket kanalverket hör, kommer /85 all tillämpa kalenderårsredovisning. Den ersättning somregeringen fastslällt idriflslaten för kanalrörelsen vid budgetårsskiflel kommer i fortsättningen, meddet nya systemet, att behöva faslslällas före kalenderårets början. Dettainnebär atl ersättningen kommer atl omfatta del av kalenderår förvilket del för beslutet om driftstat inte anvisats något anslag.Eftersom det formellt anvisas endast I . på anslaget förordar jag attregeringen inhämtar godkännande att ersättningen till fortsättningsvis får fastställas för kalenderår. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad jag anförtom ersättningen till verk, 2. till Ersättning till visskanaltrafik m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag på . Lån till den mindre skeppsfarten 1983/84 Utgift 44600000 Reservafion 12016000 1984/85 Anslag 40000000 1985/86 Förslag 40000000 Kapitaltillgång 30/6 1984 205543000 Beräknad kapitalförlust 1983/84 3 300000 Anslaget för lån till denmindre skeppsfarten har till syfte att främja en från allmän synpunkt önskvärdförnyelse av landets bestånd av mindre fartyg. Lån kan enligt förordningen(1971:324) om lån till den mindre skeppsfarten (omtryckt 1980:462) beviljassvenskl rederiföretag för förvärv, ombyggnad eller reparation av mindrefartyg. Företräde till lån skall ges mindre rederier. Lån beviljas av mindre skeppsfarten. Under /84beviljade lånenämnden 12 lån på sammanlagt 44,6 milj. kr. Lånen har avsettinköp av fem äldre torrlastfartyg och tre tankfartyg. redovisar isin anslagsframställning att fraktmarknaden för de mindre tankfartygen varit relativtgod och gett möjligheter för rederierna att förbättra sin ekonomi. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 78 hänvisar tillmånga bedömare som tror på en gradvis förbättring av fraktmarknaden förtanktonnaget . Förtoniastfartygen har enligt nämnden situationen genomgått en marginell förbättring ,men seglationsintäkierna är fortfarande klart otillräckliga för att kunnatäcka samtliga kostnader. Trots en ökadutrikessjöfart har denna ökning inte kommit den mindre skeppsfarten tilldel. Beroende på de lågafartygsvärdena uppskattar lånenämndenunder /84 inträffade kapitalförluster lill ca 3 milj. kr.För innevarande budgetår kan den dåliga fraktmarknaden för framför alll sådana tortlastfartyg som under en längre tidhaft likviditelssvårigheter medföra kapitalföriuster på ca 2 milj. kr. pekarsamtidigt på att det utgående rederistödet synes ha inneburit enförbättring av låntagarnas betalningsmöjligheter under föregående budgetår.Jämfört med /83 har beviljade uppskov av amorteringar halverats till ca4,7 milj. kr. av årsamorteringarnapå 20 milj. kr. När det gällerutlåningen uttalar lånenämnden att det föreligger etl stort behov av förnyelseav det mindre tonnaget inom rimlig tid om den svenska andelen avtransportkapaciteten skall kunna bibehållas. Modernt andra-hands tanktonnagefinns endast i begränsad omfattning som det enligt nämndenföreligger små möjligheter att uppnå acceptabel lönsamhet för nybyggen inuvarande fraktmarknadsläge. För torrlasttonnagel kan behovet, enligt nämnden,täckas genom företrädesvis inköp av moderna andrahandsfartyg. begärett anslag på 50 milj. kr. för utlåning nästa budgetår. Jagförordar ett anslag på 40 milj. kr. för ufiåning /86. Vid minbedömning av anslagsbehovet har jag tagit hänsyn till befintlig reservation på anslaget och till den faktiskautlåningen tidigare budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Lån till den mindre skeppsfartenför /86 anvisa ett reservationsanslag på . Stöd till svenska rederier 1983/84 Utgift 313419585 1984/85 Anslag 200000000 1985/86 Förslag 150000000 fattade beslut omvissa sjöfartspolitiska frågor (prop.1981/82:217, , rskr437). Beslutet innebär bl. a. eft tidsbegrän- 1984/85:100 Bilaga 8 79 sat stöd till svenska rederier. Stödet grundas inormalfallet på den sjömansskattsom inbetalats . har beslutat om att medge en fidigareläggning avstödet för s. k. kustsjö-fartsfartyg. Nämnden anger i sin anslagsframställningatt 378 milj. kr. utbetalats i stöd t.o.m. . Av beloppet avser 303 milj.kr. konsolideringsstöd och resterande belopp utvecklingsstöd. /86 beräknar nämndenmedelsbehovet till 150 milj. kr. Nämnden har då tagit hänsyn fill kvarvarande balanser från kalenderåren 1981-1983och vidare att bidragsprocenten reducerasför kalenderåren 1984 och 1985. Administrationskostnadernaberäknas för /86 lill oförändrat belopp, . Jag förordar i enlighet med nämndens förslag ett anslagpå 150 milj. kr. för stödtill svenska rederier. Jag godtar också nämndens beräkning avadministrationskostnaderna. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stöd lill svenska rederier /86 anvisa ett förslagsanslag på . 1984/85:100 Bilaga 8 80 driveroch förvaltar statens flygplatser för civil luftfart samt ansvarar för drifienav stationsområdena för den civila luftfarten på militära flygplatser.Luftfartsverket har också till uppgift att i fred svara för civil och militärflygtrafikledning samt att ha överinseendet över flygsäkerheten för den civilaluftfarten. Verket skall vidare utföra trafikala myndighetsuppgifter. Luftfartsverketsekonomiska mål är att driva verksamheten så att full kostnadstäckning erhållsoch så att ett överskott uppnås som motsvarar räntekravet på del av staten ochberörda kommuner tillskjutna investeringskapitalet. Det ekonomiska resultatetför verket uppgick till 90,1 milj. kr. budgetårel 1983/84. skeddeen kraftig utbyggnad av flygplatser och trafikledningssystem. De omfattandeinvesteringarna har lett till att luftfartsverket f. n. inte hell kan uppfyllasitt förtäntningskrav. beslutade år1981 att en statlig trafikflygarhögskola skulle inrättas under förutsättningatl avtal kunde slutas med SAS om bl. a. formerna för en sådan utbildning.Våren 1983 träffades ett samarbetsavtal mellan staten och SAS avseende en civiltrafikflygarutbildning. Utbildningen påbörjades i . 1983/84 131600000 152900000 222 100000 1984/85 62400000 156 900000* 213 700000* 1985/86 verket 5600000 162800000 160400000 föredraganden 5 600000 131900000** * Inkl. 25,0 milj. kr.för vissa utbyggnader för inrikesflyget på . **Anslaget tas upp med etl oförändrat belopp i avvaktan på en särskildproposition om luftfartsverkets investeringar ochfinansieringen av dessa. Från anslaget betalasinvesteringar i flygplatser (statlig andel), i navige-ringshjälpmedel, iteleteknisk och meteorologisk utrustning för flygtrafiktjänst samt i fordonoch maskiner. För /84fastställdes investeringsramen lill 247,1 milj. kr. Medelsförbrukningen underbudgetåret uppgick till 222,1 milj. kr. För budgetårel 1984/85uppgår investeringsramen inklusive 25,0 milj. kr. för vissa utbyggnader förinrikesflyget på till 213,7 milj. kr. Medelsförbrukningenberäknas till 213,7 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 8 81 Luftfartsverketsförslag till investeringsprogram för /86 upptar arbeten ochanskaffningar till ett sammanlagt belopp av 173,9 milj. kr. Efter avdragför kommunala och andra externa bidrag uppgår investeringarna till 160,4milj. De föreslagna investeringarna är 53,3 milj. kr. mindre än deberäknade utgifterna för innevarande budgetår. Av de totala investeringsutgifternaunder budgetårel 1985/86 hänför sig till objekt som beräknas vara påböijade vid ingången avbudgetåret. Av de nya objektsom föreslås för /86 är huvuddelen ersättningsinvesteringar.På Arianda föreslås medel för ersättning av fläkt-aggregat inkl. värmeåtervinning,skärmtak för fältfordon, utfyllnad vid taxibanaoch taxningsljus vid ett inre grönområde. På ochSkellefteå flygplatser föreslås utbyten av kraftförsörj-ningssyslem. Påflera flygplatser föreslås medel för ersättning av VHF-pejI och vindmätarsystem.På föreslås medel för utökning av stationsplattan ochpå föreslås medel för modifiering och utbyte av armaturer avseende centrumlinjeoch sättningszonljus. Ersättningsanskaffningav brandbilar, snöröjnings- och terminaltjänstmaterial planeras på bl.a.Kiruna, , /, , , och flygplatser. Inom flygtrafiktjänstenplaneras bl.a. modifiering av utrustningar på radarstationer. En specificering avluftfartsverkets förslag till investeringsprogram för /86framgår av följande tabell, där även ulfall /84 och prognos /85 redovisas. 6 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 82 206,0** 49,1** Bråvalla/F 13 Flygtrafiktjänst, en route Fordon, maskiner, utrustning 265,3** 251,8* 232,1*** * Varav 29,7 över anslaget F6. ** Inkl. 25,0 för vissa utbyggnader förinrikesflyget på . *** Varav 18,4 över anslaget F6. De sammanlagdautgiftema för de för /86 redovisade arbetena uppgår tillca 174 milj. kr. Häri ingår medel för investeringar i sysselsältningsfrämjande syfte på bl.a. Luleåflygplats om ca 2 milj. kr. Efter avdrag för kommunala och andrafinansieringsbidrag faller ca 160 milj. kr. ()framhåller att flygstationen i har en bristande kapacitet. Akutaproblem måste åtgärdas redan under innevarande budgetår. Dessa åtgärder bör utmynna i en totalom- och tillbyggnad. Enligt bolaget är detvidare synneriigen viktigt med modifiering och upprustning 1984/85:100 Bilaga 8 83 av belysningsarmaturer vid så atlflygplatsens C AT II- slatuskan bibehållas. anser allluftfartsverkels datautveckling bör samordnas med flygbolagen /SAS.Effektiva och billiga lösningar bör på del sättet kunna fås fram för t. ex.interna och externa informationssystem. ()understryker nödvändigheten av att Ramp C påArianda utökas. SAS anser vidare, att banaOl måste bytas ut. Befintlig anläggning ärlångt ifrån tillfredsställande. Ävenom dess prestanda ligger inom godkända normvärden är detta enligt SAS' uppfaftning en alltför låg målsättning för enCATIl-bana på . SAS framhållerönskvärdheten av alt stor resiriktivitet i anskaffning av speciellt ramp- ochterminalutrustning bör iakttagas av luftfartsverket i avvaktan påresultatet av pågående RAMPSAM-diskussioner och de inle-grationsvinster dessa kan möjliggöra. Med hänsyn tillföreslagen anskaffning av administrativ datorutrustning föreslår SAS vidare,atl samordning med SAS rörande utveckling och utrustning diskuteras och attmöjlighelerna till erfarenhetsutbyte mellan SAS och verkettillvaratas. Luftfartsverketsinvesteringar syftar till att bibehålla och vid behov höja flygsäkerheten samlatt tillhandahålla erforderlig kapacitet och standard i flygplats- ochflygtrafikledningssystemet. Eftersom jag senareavser att återkomma lill frågor rörande luftfartsverkets investeringarför det kommande budgetårel vill jag nu endast ta upp några frågor som haranknytning lill luftfartsverkels verksamhet och förslagen i verkets anslagsframställning. En fråga är verkets10-årsplan för resuliatuijämning. Planen omfattar perioden /78-1986/87 och innebäratl en ackumulerad underförräntning under periodens första del skall balanseras av enlika stor överförränt-ningunder periodens senare del. Behovet avtaxehöjningar beräknades vid planens upprättande till . De förutsättningar som tioårsplanenursprungligen byggde på har successivt förändrats. Del gäller bl. a. en lägretrafikutveckling och ett högre ränteläge än beräknat. För atl motverka deogynnsamma förändringarna har verketsuccessivt begränsat resursåtgången genom verksamhetsförändringar ochrationaliseringar. Den 7 juni 1984godkände regeringen efter bemyndigande av ett avtal mellan staten och . Till avtaletär fogat ell särskilt protokoll med vissa allmänna principer för det fortsatta samarbetet i Aktiebolaget ,svenska moderbolag. I protokollet uttalasatt när luftfartsverket Prop.1984/85:100 Bilaga 8 84 nått balans mellan intäkter och kostnader börtaxehöjningarna ske i långsammare takt och i genomsnitt understiga den allmännaprisutvecklingen. Bl.a. medanledning härav uppdrog regeringen ål luftfartsverket atl inkomma med enreviderad plan för resultatutjämning. nya bedömning som är baserad på vissa anlaganden beträffande pris-, kostnads-, ränle-och trafikutveckling skulle staten få full förräntning fr.o.m. budgetårel1987/88. Fr.o.m. detta budgetår beräknaslaxehöjningar ske i en takt som understiger den allmänna prisutvecklingen.Staten kommer vid givna antaganden att vara helt kompenserad för ackumulerad underförtäntning /92. Kommunerna harerhållit full förräntning på tillskjutet kapital fr.o.m. budgetåret1983/84. Återbetalning av tidigare års bristande förräntning av kommunalainvesteringsbidrag kommer att påbörjas under /85 och vara helt avslutad vid utgången av budgetårel 1986/87, dvs. Etl särskilt problemhar varit utvecklingen av trafiken på . Flygplatsen som togs idrift har fortfarande elt visst kapacitetsöverskottvad gäller utrikestrafik. har luftfartsverket vidtagit olikaåtgärder för att stimulera trafiken på som därigenom blivit en betydelsefullflygplats för chartertrafik. Flygplatsen har dock saknat utrikes reguljärtrafik förutom den s.k. pendeln mellan och . Frågan har fått förnyad aktualitet isamband med att SAS satteigång svävartrafik mellan och . Vissa farhågor har funnits att pendeln i samband därmed skulleläggas ned. I anslulning till att tillstånd för svävartrafikenmeddelades förklarade dock SAS att man f. n. inte avsåg att lägga nedpendeltrafiken utan att möjligheterna atl förbättra denna trafik och göra denmer kundanpassad först prövats saml att manavsåg atl undersöka möjligheterna dels att inrätta en DC9-linje tillLondon från via , dels att sätta in SAAB-Fairchild SF-340 mellanMalmö och vissa orter i . iMalmöhus län föreslår i en skrivelse till regeringen att behövliga åtgärder vidtas för att en direktlinjemellan och skall kunna introduceras . Enlig vad jagerfarit planerar SAS att förlänga någon eller några förbindelser som SAS upprättat mellan Kastrupoch med flygplanet lill Slump.Härigenom skulle också en förstärkning av pendeln kunna åstadkommas. När det gällerfinansieringen av luftfartsverkets investeringar har utvecklingen föraffärsverken inneburit att verken har närmat sig marknaden och därmed anpassatsin verksamhet till marknadens krav och de fömtsättningar och villkor somgäller i affärslivet. En faktor som begränsar affärsverkens agerande på detekonomiska området är att enskilda investeringar skall prövas av regering ochriksdag. Flera affärsverk har redan fått ökad rörelsefrihet för vissa typer av investeringar. 1984/85:100 Bilaga 8 85 Det finns starka skäl som talar för att ävenluftfartsverket bör ges vidgade befogenheter när det gäller beslut omfinansiering av investeringar. Jag avser att föreslå regeringen att i särskildproposition redovisa förslag till finansiering av luftfartsverketsinvesteringar samt i anslutning härtill verkets medelsbehov för budgetåret1985/86. Anslaget bör därför tills vidare tas upp med ell oförändrai belopp om131,9 milj. kr. Jag hemställer atl regeringen föreslår att i avvaktan påsärskild proposition i ämnet till Flygplatser m.m. för /86anvisa ett reservationsanslag på . Beredskap för civil luftfart 1983/84 Utgift 5800000 Reservation 10800000 1984/85 Anslag 11 000000 1985/86 Förslag 12000000 Verksamheten underanslaget omfattar planläggning och förberedelser för flygtransportledning,flygplatsdrift och flygtransportverksamhet under beredskapstillstånd och krig. harberäknat medelsbehovet för /86 till 12,2 milj. kr. Chefen för försvarsdepartementet har tidigaredenna dag anmält bl.a. programplan för det ekonomiska försvaret och därvidredovisat sin syn på den programplan för delprogrammet Flygtransporter somluftfartsverket har lagt fram. Jag ansluter mig till hans ställningstagandenoch beräknar medelsbehovet för /86 till 12,0 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Beredskap förcivil luftfart för budgetårel 1985/86 anvisa ett reservationsanslag på 12000(K)0kr. Ersättning till för särskildarabatter vid flygtrafik på 1983/84 Utgift 14500000 1984/85 Anslag 14 500000 1985/86 Förslag 14500000 /74har beviljat ersättning till () för särskildarabatter vid flygtrafik lill och från Gofiand. 1984/85:100 Bilaga 8 86 budgetåret1981/82 har stödet givits en ny utformning med syfte att en tillfredsställandeflygtrafik skall kunna upprätthållas. Luftfartsverketbedömer att syftet med stödet kan uppnås genom en ersättning av oförändradomfattning. beräknar anslaget för budgetårel 1985/86 fill . Jag har inget att erinra mot luftfartsverkets beräkningav bidragsbehovet /86. Jag hemställer atl regeringen föreslår atl till för särskilda rabatter vid flygtrafik på Golland /86 anvisa ett förslagsanslag på . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag utreder enligt sin instruktion (1978:555) allvarligaluftfartsolyckor och tillbud till sådana inom civil och militär flygverksamhet enligtbestämmelser i luftfartslagen (1957:297), luftfartskungörelsen (1961:558)och kungörelsen (1966:436) om undersökning av militära luftfartsolyckor. Fr.o.m. budgetåret1982/83 utreder kommissionen även mindre allvarliga olyckor och skall vidare följa dennationella och internationella utvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhetoch samarbeta med berördasäkerhetsmyndigheler i deras haveriförebyggande verksamhet. ochchefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhet. Antalet civila och militära haverier och resursåtgången föratt utreda haverierna skall ligga till gmnd för fördelningen avkostnaderna. På statsbudgeten upptas därför endast etl formellt anslag. Haverikommissionenhar föreslagit en viss resursförstärkning på kommissionens kansli. Frågan om hurutredning av sjöolyckor skall organiseras övervägs f.n.inom departementet. Skäl talar för att utredningav flygolyckor och av sjöolyckor bör organiseras på ett rationellt sätt. Således kan även den nuvarandeorganisationen för utredning av flygolyckor komma att påverkas. Jag ärdärför inte beredd att biträda förslaget iavvaktan på resultatet av pågående överväganden. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /86 anvisa ett anslag på . 1984/85:100 Bilaga 8 87 (postens) huvuduppgift är alt svara för landels postservice, inklusivepostgiroverksamhelen. Verksamhetens omslutning under föregående budgetår(1983/84) uppgick lill ca . Innan jag går in på mina förslag lämnarjag som bakgrund en kort beskrivning av postens uppgifter och mål och den svenskapostservicen i ett internationellt perspektiv. Jag erinrar vidare om den av riksdagenbeslutade nya organisationenför posten. Den traditionellaanslagsframställningen föreslår jag ersattes med en ireårsplan. Jag redovisardärefter mitt förslag lill nytt syslem för finansiering av postensinvesteringsverksamhet. Nya former för postens finansiella planeringoch konsolideringsmöjligheter föreslås också. Även utformningen avstatens avkastningskrav gentemot posten föreslås förändras. Avslutningsvisredogör jag för vissa särskilda frågor samt redovisar förslag till ersättningför poslens befordran av tjänsteförsändelser och tidningsdistribution. 2 Postensuppgifter och mål Posten skallförmedla försändelser, lättare gods och betalningar på ett snabbt och säkertsätt inom hela landel och till och från utlandet. Posten utför också mot ersättning uppdrag för statensräkning (ex. distribution av blindskriftsförsändelseroch utbetalning av barnbidrag, pensioner m. och åt PKbanken och andra banker. En annan viktig uppgift är attbedriva utvecklingsarbete inomområden där posten har naturiiga förutsättningar. Detta påverkar positivt postens långsikligaförmåga att upprätthålla en god postservice i landet. Svensk postservicestår sig väl i ett internationellt perspektiv. Det visar en undersökninggjord av 1982. I undersökningen jämfördes 21 länder medavseende på portonivåer och sju olika "servicevariabler", däriblandserviceutfästelse och tillförlitlighet i postbefordran, tillgänglighet ochanseende inom kundkretsen. Studien visar atl haren god ochmycket prisvärd postservice. En studie som genomförts av posten visar också atlrealportol, dvs. prishöjning utöver den allmännaprisutvecklingen, i är oförändrat , vilket är en gynnsammareutveckling än i flertalet andra länder. I figur I nedanvisas realportoförändringen i några t. o. m. 1984 för normalbrev, t. o. m. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 *-* ES K Cd a o [> Figur 1 Index 1974 = 100 Index 1984 = 120 i genomsnitt för de studerade länderna. Två intressenterstår i centrum för postens verksamhet; kunderna (företag, organisationer och allmänhet) och"ägaren" (staten). Kunderna önskaren god service till ett rimligt pris och ägaren har dessutom krav på lönsamhetoch avkastning. En rikstäckande postservice är därvid gmndläggande. Del är därförviktigt att posten arbetar med interna mål bl. a. för service, priser, produktivitet och lönsamhet. Deinterna målen kan ses som medel att nå de övergripande målen från kunder ochägaren. beslöt den13 (prop. 1983/84:34, , rskr 76) om en ny organisation för postverket. Den 1 juli 1984började flertalet av de 33 regionerna arbeta enligt den nya linjeorganisationen.Postens nya organisation, som började införas , innebär bl.a. att tvåresultatansvariga huvudaffärsområden har skapats - Brev och Paket samt ochKassa. Dämtöver finns sex särskilda resultatenheter. De är f n. postensadressregister, postens fri-märksavdelning,postens diligenstrafik, postens industrier, postens tryckeri ochpostens inköpscentral. Enligt beslut skall verksamheten präglas avökad affärs- och marknadsorientering. Genomförandet av den nya organisationenhar också skapat behov av nya interna styrformer för posten. Posten betonar nustarkt målstyrning och resultatansvar. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 89 kontorets uppgift är atl se till atl en samordnadstrategisk och långsiktig planeringbedrivs. Del ekonomiska ansvaret hos regionerna innebär att man i försäljnings- och produktivitetshänseendeär ansvarig inför chefen för resp.huvudaffärsområde. Denna styrform bygger på en kontinuerlig samverkan mellanhuvudkontoret och regionkontoren i frågor som rör marknaden ochproduktionssystemen. Postens nuvarandeorganisation framgår av följande diagram. SÄRSKILDARESULTATENHETER PFA M.FL. Inom postkoncemenfinns också två dotterbolag, och fastighetsaktiebolaget .