prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — JK; Lagen (1979:487) om förbud mot investeringar iSydafrika och (Sydafrikalagen) tillkom i syfte att genom en begränsningav svensk näringsverksamhet i och påverka den sydafrikanskaraspolitiken och samhällsordningen. 1 enlighet med FN-sladgan 1984/85:56 79 hävdar dock som grundläggande princip alt sädanainternationella sanktioner som Sydafrikalagen innebär förutsätter enrekommendation eller ett bindande beslut i . Sydafrikalagensom innebär ensidiga svenska sanktioner är således inte förenlig med dentraditionella svenska inställningen. De svenska lagstiftningsåtgärderna varemellertid avsedda att medverka till att andra stater och säkerhetsrådet skulleta ställning lill vidgade sanktioner mot . De uteblivna effekterna av lagsliftningen borde motbakgrund av principiella inställning lill unilateralasanklionsålgärder ha lett lill slutsatsen alt lagen skulle avskaffaseller att den i varje fall skulle göras tidsbegränsad i förening med altinformaiion spreds om den lill andra länder. Skäl saknas för all, särskiltunder nu angivna förhällanden, skärpa lagen ylleriigare. Sannolikheten för attutvecklingen skall gå i önskad riktning på grund av en skärpning av lagen måstebedömas som ringa, medan skärpningen troligen fär negativa effekter för dedrabbade företagen och de anställdas sysselsättning. SIDA: Kommittén har tagit ett brett grepp på sitlutredningsuppdrag, vilket gjort det möjligt alt inte bara sätta in de olikadelarna av den svenska Sydafrikapolitiken i deras rätta sammanhang, utan ocksåalt ge dem deras rätta proportioner. Inom ramen för den samlade svenskaSydafrikapolitiken utgör sålunda del svenska biståndet elt högsl belydandeinslag. Av det totala bilaterala biståndet om ca för budgetåret1984/85 är eller , avdelade förutvecklingssamarbete och humanitära insaiser i södra . kan jämförasmed slorieken av de svenska investeringarna i , som beräknadesuppgå lill ell sammanlagt värde av . Sydafrikalagen, sedd som etl uttryck för svenskutrikespolitik, samverkar med biståndspolitiken i södra . Biståndet hartill syfte att bistå de självständiga staterna i deras strävanden att slå emolsydafrikanska påtryckningar och all efter hand göra sig mindre beroende av deekonomiska relationerna med . 1 biståndet ingår ell omfattandehumanitärt slöd till befrielserörelser och till apartheidpolitikens offer.Utvecklingsinsatser, humanitärt bistånd och åtgärder syftande lill attapartheid avskaffas bör alltså betraktas som delar i en samlad utrikespolitik. Styrelsen ansluter sig principiellt till kommitlénsrekommendationerom fortsalt och utökat svenskl bistånd lill Sydafrikassjälvständiga grannländer och lill befrielserörelserna men önskar samtidigterinra om de hinder, som bislåndsmyndighelens kapacileisbrist i förening medmottagande instansers politiska, organisatoriska och administrativasvårigheter utgör för en ökning av det redan relativt omfattande svenskabiståndet. KK: Kollegiet kan för egen del ha förståelse försynpunkten all lagen -trots all den inle lett lill åsyftat resultat - inle nubör avskaffas. Däremot är del svårt all tro all kommitténs förslag omskärpningar i olika avseenden kan leda till meningsfulla resultat. Risken förall dessa skulle bli konlrapro- Prop.1984/85:56 80 duktiva är uppenbar. De skärpningar som föreslås ökar denadministrativa belastningen och de rättsliga betänkligheterna. Detta kanrimligen inte öka benägenheten hos andra länder att efterlikna den svenskaförebilden. I formell mening kan skärpningen anses innebära en framflyitning avde svenska positionerna men i fråga om huvudsyftet, dvs. au genom andra ländersefterföljd påverka den sydafrikanska regimen, torde effekten bli den motsatta. I belänkandet framställs den framväxande svartafackföreningsrörelsen som den kraft som skulle kunna slå en bräsch iapartheidsystemei. Möjligheterna härtill skulle ökas av att krafter inom delsydafrikanska näringslivel sägs uppfatta apartheidsystemei som etl hinder motekonomiska framsleg. Om lagsliftningen av olika skäl bör behållas syns delnaturligt att i första hand söka länka den till denna utveckling i Sydafrika.En möjlig ordning vore att företagen som en förutsättning för fortsattainvesteringar och kvarblivande i åläggs att tillvarata möjligheternaalt vidta aktiva och konkrela åtgärder för all främja en utjämning mellansvarta och vita i företagen saml att ärligen redovisa vad som gjorts härvidlag.Härigenom skulle en kraft för utveckling i rält riktning i kunnaaktivt understödjas som önskemålet att genom lagstiftningsåtgärderkunna markera en skarp hållning också skulle tillgodoses. Vidare, och inleminsl. skulle förelagen härigenom få tillfälle alt genom egna ålgärder påverkafömtsättningarna för silt kvarstannande och inte bara behöva passivt åseulvecklingen. Det är svårt att förutse hur en sådan inriktning avlagstiftningen skulle inverka pä möjlighetema lill andra länders efterföljd.Dock lorde möjligheterna vara större med en sädan utformning än med de avkommittén föreslagna skärpningarna. Den här förordade utformningen torde ocksåpå etl minst lika gott sätt tillgodose de moraliska och politiska skälen förlagsliftningen. Näringslivets organisationer och företagen delar denallmänna uppfattningen alt apartheid är ett avskyvärt syslem. oförenligt medde grundläggande mänskliga rättigheterna och oförenligt med ell moderntindustrisamhälle. Allmänt uttalas dock en kritisk inställning lill den svenskapolitikens utformning främst vad avser lagsliftningen avseende förbud motinvesleringar i och . ; Förbundet är kritiskt mol densvenska Syd-afrikadebatlen och den svenska Sydafrikapolitiken som lätt kan geintryck av opportunism. För alt skapa tilltro i omvärlden lill värt engagemangi kampen för bättre villkor för de svarta bör inte ensidigt fokuseraintresset lill förhållandena i ulan konsekvent fördöma varje form avförtryck och broll mot mänskliga rättigheter i och övriga delar avvärlden. Del som händer i vissa andra är väl så avskyvärt somsituationen i . Som exempel kan nämnas ulvecklingen i . Enliglvittnesförhör i amerikanska kongressen har mer än 100000 människor dödals avmilitären i . Prop.1984/85:56 81 är ett annat exempel på brott mot mänskligarättigheter. Går man utanför kan man exempelvis peka på Vietnamsockupation av grannländer. Förbundet vill mot denna bakgrund vidga debatten ochdet svenska engagemanget till att omfalta även övriga afrikanska staler sombryter mol de mänskliga rättigheterna. Förbundet förordar att med kraft fortsätter attfördöma apartheidpoliliken men alt detla bör ske inom ramen för FN:srekommendationer. bör inle frångå principen all endasl vidtaekonomiska sanktioner som är beslutade av FN. Jernkonlorel anser del förvånande att kommittén förordaren fortsättning av den verkningslösa svenska politiken ulan någon analys avolika handelspolitiska handlingslinjer. Kontoret tror inte på den linje somvalts i Sydafrikapolitiken men skulle dock ha sett det som politisktrespektabelt och rakryggat om kommittén tagit en klar, otvetydig ställning tillom svenska förelag i skall "överleva på sparlåga" eller omman verkligen menar att verksamhelen där skall avvecklas. ; Ekonomiska bojkoller strider mot dentraditionella och för vikliga principen om frihandel som pägoda grunder försvarar i internationella fora. Ett undantag är sådanabojkotter som beslutas av . Lagen belyser inkonsekvensen i densvenska Sydafrikapoliliken. Både frågan om investeringsförbud och oljeembargohar varil föremål för resolutioner i . och övriganordiska länder har röstat för resolutionerna. Beslut om sanktioner har dockinle fattats av säkerhetsrådet. dellar, pä principiella grunder, inlei oljeembargot. Sydafrikakommitlén säger i betänkan-del att "etl svenskldeltagande i oljeembargot inte skulle stå i överensstämmelse med den svenskaprincipståndpunkten belräffande ensidiga sanklionsålgärder på del ekonomiskaområdet". Trots delta principiella motstånd infördesinvesleringsförbudslagen . Pä samma grunder som vi avrådde från att lageninfördes unilaleralt avstyrker vi nu de skärpningar som Sydafrikakommitténföreslår. : All internalionell erfarenhet visar allekonomiska sanktioner är mycket ineffektiva som påtryckningsmedel för all ändrade politiska förhållandena i andra länder. gäller särskih unilateralasådana. Sanktioner bör därför endast företas om de beslutas i . Den svenska Sydafrikalagen strider mol folkrätten. Även omlagen formelll riktar sig mot de svenska moderbolagen innebär den i praktikenett ingripande mot sydafrikanska rättssubjekt. Den internationella ulvecklingenpä delta område gör del angelägel alt inte bidrar till att sprida eltokontrollerat användande av exlra-lerritoriell lagstiftning. Sydafrikapolitik bör omprövas i syfte att finnamer konstruktiva vägar för att förbättra de svartas villkor i . Lagenär ett dåligt uttryck för moralisk protest och solidaritet. 6 1984/85. Prop.1984/85:56 82 Den största nytta som kan uppnås genom svenskl näringslivför de svarta i är att de svenska företagen får vara kvar påmarknaden och ges ekonomiska möjligheler att föra en företagspolitik som bidrartill alt förbättra denna folkgrupps villkor. Övervägande skäl talar för att Sydafrikalagenupphävs. inställning i denna del delas ocksä avBankföreningen. Åven Inlernaliondla Handelskammarens Svenska Nationalkommittéansluter sig till Industriförbundels yttrande. SHIO-Familjeföretagen anför alt denna typ av utrikes-eller snarare inrikespolitik vars syfte må vara gott drabbar enbart -åiminslone - svenska företag och deras anställda i och inleminst i . Det hade varit naturligt att utredningen stannat för allföreslå ett avskaffande av nuvarande investeringsförbud. 1 all synnerhet somkommittén framhåller att avgörande för de svartas situation i är denfortsatta industrialiseringen som kräver ökad utbildning även av de svarta ochdärmed ger slöd ål deras krav på ökat inflylande och förändringar i den vitabefolkningens attityder. Ett vidgat investeringsförbud kommeri stället altmedföra försämrade arbets- och utbildningsmöjligheter för de svarta arbetarna.Detla har ocksä påpekats av ledare för denna grupp. SAF: Föreningen tar bestämt avstånd från apartheid och hartillsammans med andra arbetsgivarorganisationer inom medverkat till attILO antog sin första deklaration mol apartheid. Föreningenerinrar ocksä om den Deklaration mot apartheid som är 1973 enhälligt antogs avInternafionella , lOE. Föreningen har inga invändningar mol det övergripandemålet för den svenska Sydafrikapoliliken men anser däremot alt Sydafrikalagenmotverkar det uppställda målet, dvs. all pä fredlig väg medverka till attapartheid avskaffas. skadas vitala svenska intressen och hindrassvenska förelag att fullgöra både sedvanliga åtaganden mot sina anställda ochplanerade sociala insaiser. Föreningen är övertygad om alt det finns bättresätt än Sydafrikalagen att visa solidaritet med de svarta. ha undersökt möjligheten att via slussa svenskabiständsmedel till för utbildning och annal slöd ät den svartamajoriteten. Föreningen anför vidare att Sydafrikalagen utgör ell brottmot grundläggande principer i folkrätten. Del utmärkande för lagen är att densvenska regeringen detaljstyr verksamhelen vid svenskägda företag i andraländer via svensk lag och straffrättsligt ansvar för styrelseledamöterna i desvenska moderbolagen. Via svensk lag tvingas säväl svenska moderbolag somdotterbolag i och i iredje länder att tjäna som instrument för densvenska utrikespolitiken. Föreningen erinrar om de mycket allvarliga konsekvensernaför del internationella ekonomiska samarbetet om denna form avexlra-lertiloriell lagsliftning sprider sig lill andra länder och områden.Förbundel hänvisar i 1984/85: 56 83 sammanhangel till de dokument som antogs avOECD-regeringarna och som ingår "översyn av 1976 årsDeklaration och Beslut om internationella investeringar och multinationellaförelag". Den främsta nyheten översyn är att antagit enserie regler som syftar till all förhindra alt ett medlemsland inför lagar ochbestämmelser som har exlra-lerritoriell tillämpning och därigenom dels kankomma i konflikt med etl annat lands lagar eller allmänna policy, delsdärigenom utsäiier multinationella förelag för "conflictingrequiremenls". Förbundet menar att Sydafrikalagen är ett tydligt exempelpå den typ av exlra-lerritoriell lagstiftning som OECD-reglerna avser attförsöka förebygga. Arbetstagarorganisationerna ullalar silt stöd för densvenska Sydafrikapolitiken och ställer sig i stort sett positiva lill deförslag som lagts fram av Sydafrikakommitlén. Samma inställning redovisas avKF. SIF; Förbundet har ägnat förhållandena iSydafrika stor uppmärksamhet och har aktivt deltagit i det arbete som följer avSydafrikalagens tillämpning. Utöver detla försöker förbundel på olika sättstödja de svartas befrielsekamp, inte minst via internationella fackligaorganisalioner. Yttre påtryckningar genom internationella aktioner av olikaslag kan givetvis ocksä ha betydelse. Förbundet stöder därför del arbeie somgörs från svensk sida i olika internationella sammanhang på att fä till ståndeffektiva sanklionsålgärder. Viktigast är alt fattar enhälligtbeslut om ålgärder mol p.g.a. del hot mot världsfreden somaparlheidsyslemet innebär. Demöjligheter som finns att stödja en fredlig utveckling mot demokrati ochrättvisa i bör utnyttjas. Del är därför vikligt alt svenska företagkan fortsätta alt verka i för att ge oss möjligheten alt genom desvenska förelagen påverka villkoren för de svarta. Vid en avveckling frånhändervi oss möjligheten att vara pådrivande i denna utveckling. Elt tillbakadragandeav svenska förelag lämnar uirymme för sydafrikanska apartheidintressen alt taöver och della påskyndar sannolikl inte en positiv utveckling för de svarta. Metall; Förbundel stöder de krafter som genom samfälldainternationella åtgärder vill isolera för att på så sätt öka detpolitiska trycket för förändringar. Förbundel hyser dock stor tveksamhet molensidiga svenska ålgärder och förespråkar ell arbeie som i första hand går utpå att uppnå en gemensam inlernalionell praktisk/konkret politik mol Sydafrika.Invesleringsförbud kan då vara en del av en sådan mer sammanhållen polilik. Destörre västländerna har etl avgörande ansvar i denna polilik. En stor del avvärt gemensamma arbete måste därför riktas mot regeringar, politiska partieroch folkrörelseorganisationer i västvärlden. Genom elt aktivt opinionsarbetekan regeringarna förvänlas ändra sina allilyder och öka del politiska ochekonomiska trycket mol . Därigenom kommer vår egen sanktionsmeiod påinvesteringsområdet att bli framgångsrik i en mer praklisk mening. Prop.1984/85:56 84 Förbundel menar all den svenska Sydafrikapoliliken, ijämförelse med andra länder, hävdal sig väl. ligger långl framme närdel gäller FN-arbeiet och biståndet och är etl av de få länder som genomförtetl förbud mol nyinvesteringar. Metall stöder Sydafrikakommilléns belänkande i mångaavseenden. En fortsatt starkt negativ hållning mot rasistregimen är inle baraviktig ulan också nödvändig. Hållningen ska manifesteras inom ramen förFN-arbetet, fortsatt och ökad bislåndsgivning till södra , men också enrestriktiv hållning mot de svenska förelagens verksamhet i . Förbundet anser all den viktigaste politiska handling vikan företa oss är att verkligen försöka förmå andra länder att skärpa sinhållning mot den sydafrikanska regimen. Utan en sädan kraftig omsvängning ibåde attityder och praklisk politik blir vår egen politik enbart symbolisk. Förbundetkommer även i fortsättningen att arbeta hårt för att den internationellafackliga rörelsen ökar sitt agerande mol apartheid och förutsätter attregering, politiska partier och andra organisationer verkligen tar kraftlag idenna uppgift. Utredningen öppnar ju entydiga möjligheter till elt internationelltopinionsarbete. TCO; Förbundet har bl. a. genom den Friafackföreningsinternationalen slött de fackliga organisationerna i ideras kamp mot de vilas förtryck. Även pä annat sätt har TCO nationellt ochinternationellt givit sill slöd ät kampen mot apartheid i . Som ulvecklingen varit inom sedan lagen tillkomoch trots den ringa internationella effekt som del svenska investeringsförbudelmedföri, finner TCO det välgrundat att förbudet mot investeringar i svenskaförelag i bibehälles. Del är vidire nödvändigl all fler länder aktivtdeltar i kampen mol apartheid för att den skall bli framgångsrik. En vikiigförulsällning för att fä en ökad förståelse för denna kamp är att informationsprids om de konkrela åtgärder som vidtagits inom den svenskaSydafrikapoliliken. TCO vill därför starkt underslryka värdet av kommitténsförslag om alt särskilt slöd bör utgå för att sprida kunskap om den svenskaSydafrikapoliliken både inom och utomlands. I dennaupplysningsverksamhet bör de politiska partierna, de fackliga organisationernaoch andra folkrörelser della. LO ulgår från all det i råder enighet om allSverige ska ta avstånd från och fördöma den sydafrikanska apartheidpoliliken.Detla måste dä rimligtvis ocksä innebära att vi är beredda att offra något föratt ge eftertryck ät vad vi känner. LO tillstyrker därtör kommitléns förslag. LO pekar vidare på alt de svenska förelagen har en myckelliten del av den totala utländska produktionen i ; enligl beräkningarmindre än I %. En lag om förbud mol invesleringar i och blirmed tanke på delta och del faktum att andra investerarländer ej följer efter,en symbollag. LO bedömer dock symbolvärdet vara sä slort all lagen börbehällas, även om andra nationer ej följer efter. Prop.1984/85:56 85 KF: Konsumentkooperationen har för egen del tagitställning genom restriktioner och i många fall inköpsbojkolter vad gällervaruutbytet med . har konslalerais all effeklerna av dessaålgärder inle hindrat att handeln med lillvuxit. 1 detta läge syns våraegna insatser främst ha fungeral som moraliskt stöd till dem som arbetar förmänniskovärdets återupprättande. Förbundelsgrundläggande värdering är all konsumentintresset bäsl tillgodoses genom friutrikeshandel. De åtgärder som KF och dess medlemsföreningar redan vidtagitmol apartheidpoliliken är därför ur principiell synpunkt extraordinära. Trotsalt föreslagen lagstiftning har konsekvenser som syns svåröverskådliga och ivissa delar tveksamma är förbundet dock berett att tillstyrka denna. böri enlighet med förslagen göra ansträngningar för alt genom internalionellsamverkan ekonomiskt och politiskt isolera . För nödvändiginternationell opinionsbildning blir då särskill väsentligt att redovisa svenskSydafrikapolitik. För folkrörelsernas medverkan härvid föreslås i utredningenatt samhällsbidrag skall kunna utgå vilkel tillstyrks. ST Statskontoret och AB Distrikt: Den svenska politikenhar ett brett slöd i den svenska opinionen, inle minst inom den svenskafackföreningsrörelsen. De hjälper, bl.a. genom LO/och olika solidaritelsinsamlingar, lill att bygga upp en demokratiskfackföreningsrörelse i länder, där del fackliga arbetet förtrycks. TCO har bl.a. genom kongressbeslut fördömt förtrycket i Sydafrika.Siais-tjänstemannaförbundel har antagit etl internationellt handlingsprogram,som i etl särskilt avsnitt behandlar lägel i södra . Förbundenatillstyrker den skärpning av lagen som kommittén föreslår och anför att detlaär ell viktigt sleg framåt i arbelet att isolera och avskaffaapartheid. måste dock gä ännu längre och avveckla alla ekonomiskainlressen i . SALFstöder internationella ålgärder i syfte all isolera för att på säsätt öka del politiska trycket för förändringar. SALF förespråkar elt arbeiesom går ul pä all uppnå en gemensam inlernalionell praktisk/kon-krel polilikmol . Investeringsförbud kan vara en del av en sädan mer sammanhållenpolilik. En fortsatt stark negaliv hållning mot rasistregimen är inle baraviktig utan också nödvändig. Hållningen ska manifesteras inom ramen förFN-arbetet. fortsall och ökad bislåndsgivning till södra , men också enrestriktiv hållning mol de svenska företagens verksamhet i . Denviktigaste politiska handling vi kan företa oss är att verkligen försökaförmå andra länder att skärpa sin hållning mot den sydafrikanska regimen. Även ungdoms-, solidaritets- och de kyrkligaorganisationerna ger sitl stöd till den svenska Sydafrikapolitiken. Flertaletav dessa anser dock alt den borde skärpas ytteriigare bl.a. genom en avvecklingav svensk näringsverksamhet i och ell förbud mol handel medSydafrika. Prop.1984/85:56 86 SMR och SKU; Bakom vårt remissyttrande står eltfemtiotal kristna kyrkor, samfund, missionsorganisalioner och ungdomsrörelser iSverige. Genom våra tre samarbetsorgan - SEN, SMR och SKU -uttrycker vi värtstöd för en aktiv svensk antiaparlheidpolilik. En väsentlig del av en sådanpolilik är humanitär hjälp, bistånds- och utvecklingsprojekt till förmån förden svarta folkmajoriteten i och och deras grannstater. Ellannal inslag i denna solidarilelspolilik är ekonomiska påtryckningar påaparlheidregimen. De kristna rörelserna i har aktivtsökt skapa opinion för en begränsning av ekonomiska förbindelser medSydafrika och . Den nuföreliggande utredningen om svensk Sydafrikapolitik har framlagt nägra förslaglill begränsning av ekonomiska förbindelser med apartheidregimen. Vianser dock alt på flera punkter kan gå längre än vad utredarnaföreslår. Någon effektiv åtgärd för all begränsa överföring av svensk teknologitill föresläs inte. Genom alt inte på något sätt reglera handeln -t.ex. genom licenstvång el.dyl. - riskerar man nu att invesieringsförbudeisekonomiska effekt urholkas. bör vidare betydligt mer aktivt än f n.söka påverka andra stater - genom diplomatiska och andra internationellakanaler - alt pä olika sätt utöva påtryckningar mol regimen i . ; Del är lSAK:s uppfattning att svenskSydafrikapolitik bör utformas utifrån målsättningen att den skall ge etl såkraftigt stöd som möjligt till molståndskampen och i molsvarande grad försvagaaparlheidregimen. Vi menar all har råd alt bära denna solidaritet medde förtryckta i och att en majoritet av vårt folk är beredd att bärade kostnader som krävs. Svenskasanktioner mot är viktiga som påtryckningsmedel pä regimen saml förarbetet med att driva fram internationella sanktioner genom FN och i andraländer. Sanktioner är elt komplement lill befrielsekampen och är en av demöjligheter vi har alt stödja oppositionen i i att medverka lill attden förändring som är ofrånkomlig sker pä fredlig väg och inom sädan tid attelt blodbad om möjligt undviks. Sydafrikaulredningen föreslår i betänkandet en radålgärder för att förbättra den nuvarande Sydafrikalagen. Vi menar dock att förslagen bör ingå i en plan för att avveckla desvenska förelagens verksamhet i och samt att åtgärder mothandeln bör införas. AGIS; Enligl direktiven har Sydafrikakommitlén haft attutvärdera den nuvarande lagstiftningen, men inle alt belysa förutsättningar ocheffekler av mer omfattande ekonomiska sanktioner mot eller attföreslå sådana. Det har bidragit till all egentligt underlag för övervägandenom en samlad isoleringspolitik saknas i själva utredningen. En stor del av denkritik som Afrikagrupperna anser kan riktas mot det delvis bristfälligaunderiagel i uiredningen återfaller således på de regeringar som beslutat omdirektiven. Prop.1984/85:56 87 Afrikagrupperna menar att en total ekonomisk bojkott måstebeslutas om i lid ska kunna ge ell effektivt stöd till det folkligamotståndet mol apartheid, att folkmajoritetens organisationer i stärbakom kraven på bojkott, att internationella förpliktelser i ochandra sammanhang inte innebär någol avgörande hinder för en sädan bojkoll. samlalt bojkotten kommer att innebära en ytterligare ekonomisk politisk belastningför en redan hårt trängd regim i , samt alt uppoffringar ärhögsl rimliga mol bakgrund av del våld och det lidande som en sanklionspolilikkan bespara folken i hela södra . LSU; har bland sina medlemsorganisationerhuvuddelen av de svenska ungdomsorganisationerna, såväl partipolitiska sompartipolitiskt obundna. Det har funnits en bred majoritetbland medlemsorganisationerna för all på olika sätt bör försöka isoleraSydafrika. belänkande har inte förändrat den bilden.