prop · G80367 · 1984-12-31 00:00:00 — Skr.1984/85:67 Regeringens skrivelse 1984/85:67 om utredning av vissa semesterfrågor; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade uldragav regeringsprolokoll. Enliglregeringens mening bör frågan om inrättande av en semesieriöne-fond förnärvarande inte bli föremål för ulredning och förslag på del sätt somförutsattes i etl tidigare riksdagsbeslut (SoU 1982/83: 4, rskr 18). På grundhärav bör någon ny semesterkommitté inte heller tillsättas. Del fortsattautredningsarbetet på semesterrältens område bör bedrivas dels i nära samarbetemed delegationen för arbeislidsfrägor (DELFA) och dels i den tillarbetsmarknadsdepartementet knutna beredningsgruppen för ar-betsrättsfrågor. 1 1984/85. Närvarande:statsråden I. , ordförande, , , , ,, , , , , , , , Thunborg Skrivelseom utredning av vissa semesterfrågor Semesteriagen(1977: 480, ändrad : 90) trädde i kraft . Isamband med lagens ikraftträdande tillsattes se-meslerkommillé. Denfråga som stod i förgrunden för kommitténs arbete var inrättande av någon formav fondsystem för utbetalning av semesterlön. Ikommittédirektiven (Dir 1977:107) uttalades att kommittén först och främstskulle undersöka möjligheten alt införa ett begränsat fondsystem försemesterlön som tjänas in vid semesterlönegrundande frånvaro. Om ett sådanibegränsat fondsystem föreslogs skulle kommittén även överväga i vad mån möjlighelernaall tjäna in semester vid frånvaro borde utvidgas. Vidare borde undersökas omdet var möjligt att inom ramen för en begränsad fond lösa andra semeslerproblem,t. ex. intjänande av semester vid arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning m. m.Även möjligheterna att låta mililärljänstgöring och molsvarande vapenfri tjänstvara grund för semes-lerräll skulle övervägas i del sammanhanget. stanna för etl begränsat fondsystem borde man också undersökamöjligheten att inrätta en fond eller kassa för uppsamling av sparad semesteriöni samband med byte av anställning. Ikommittédirektiven berördes också den slörre frågan om inrättande av ensemesterlönefond för all semesterlön. Departementschefen erinrade om alt denfrågan hade stor principiell och praklisk räckvidd. En utgångspunkt förutredningsarbetet borde vara att en sådan ordning skulle övervägas endast i denmån de eftersträvade förbättringarna av semesterrättigheterna inte kunde uppnåspå annat säll, l.ex. genom en garanterad lägsta semesterlön, möjlighet altbibehålla sparade semesterförmåner vid byte av an- 1984/85:67 3 ställningeller möjlighet till ökad flexibilitet vid semestersparande. Om kommitténskulle finna att en allmän semesterlönefond behövdes, skulle man fömtsätlningslöstpröva hur den borde utformas. I utredningsuppdraget till1978 års semesterkommillé ingick också att överväga om bestämmelsen i 17 §punkten 2 semesterlagen om semester-lönegmndande frånvaro vid föräldraledighetborde justeras med hänsyn till att det har införts en rätt lill s.k. särskildföräldrapenning i föräldraförsäkringen. I direktiven togs vidare upp tvåfrågor i vilka tidigare (SoU 1976/77: 32, rskr 315) uttalat sig förfortsatt utredningsarbete. Det gällde dels frågan om ulformningen av ett förbudmol semeslerförläggning under uppsägningstid och dels frågan om särskildasemesterregler för personer med radiologiskt arbete. Kommittén skulle i detsammanhanget pröva om även underjordsarbetare som utsätts för joniserandestrålning borde ges rält lill förlängd semester. Slutligen fick kommittén -också i anslutning till uttalanden - ell allmänt uppdrag att följaden nya semesterlagens tillämpning i alla avseenden och att lägga fram deändringsförslag som bedömdes motiverade. Den1 beslutade den dåvarande regeringen att arbetet semesterkommifféskulle läggas ned. Kommittén hade då ännu inte avgivit någol betänkande.Regeringen hade gjort bedömningen att nya semesterreformer ellerfinansieringssystem inte rymdes inom de samhällsekonomiska ramar som då rådde.När kommittén inte ansetts kunna fortsätta arbetel i dessa centrala delar haderegeringen beslutat om dess nedläggning. motion till 1982 (mol. 1981/82: 557) begärdes att arbetel i dennedlagda semesterkommittén skulle åtempptas enligl tidigare direktiv. Motionärernaanförde att hade uttalat sig för ytterligare utredning av vissafrågor som inte hade fått sin slutliga lösning genom 1977 ärs semesterlag. Socialutskottetanförde följande (SoU 1982/83: 4). "Somframhålls av motionärerna har socialutskottet och i flera hänseendenuttalat sig för fortsalt utredning av semesterfrågorna. En sådan fortsatt ulredningvar delvis en förutsällning för den breda politiska uppslutningen kring den nyasemeslerlagstiflningen. Även vid senare tillfällen har avstått fråninitiativ på semesterrättens område med hänvisning lill det utredningsarbetesom redan inletts genom semesterkommitté. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt nedläggningen av kommittén rubbatförutsättningarna för dessa beslut. Oavsett möjligheterna atttemporärt lösa olika semeslerproblem genom avtal bör det av förutsattautredningsarbetet återupptas. 1984/85:67 4 avbör dessutom redovisas för . Utgångspunkt för den nya kommillénsarbete bör vara de direktiv som tidigare meddelats semesterkommitté.'' Riksdagenbiföll vad utskottet hade anfört (rskr 1982/83: 18). Fråganom en teknisk översyn av semesterlagen har aktualiserats i densärskilda arbetsgrupp med uppgift att gå igenom den statiiga normgivningen genlemolnäringslivel (normgruppen) som regeringen tillkallat. Fråganom fortsatt utredning på semesterrältens område har beretts inomarbetsmarknadsdepartementet. Det har visat sig att frågorna är av skiftandekaraktär och omfattning. Frågan om inrättande av någon form av fondsystem förutbetalning av semesterlön griper långl in i det nu befintliga regelsystemetoch innefattar betydande ekonomiska konsekvenser. Andra frågor har en merabegränsad praktisk och ekonomisk räckvidd och kan övervägas utan ett meraomfattande utredningsarbete. I flera av dessa senare frågor rör det sig omförenklingar i lagen och om en mera allmän lagteknisk översyn av reglerna.Allmänt gäller att även mera begränsade semeslerreformer noggrant måste vägasmot andra arbetsmarknadsåtgärder. Enligtmin mening är det angeläget att det nu sker en prioritering av utredningsfrågornapå semesterrättens område. Frågan om inrättande av en semesterlönefond är enför arbetstagarna viktig reformfråga som det finns anledning att noggrantpröva. Som jag ser det bör emellertid vissa andra semesterreformer i dagslägetbehandlas med förtur. Inte minst viktigt är önskemålet att få semeslerlagstiflningenenklare och lältfaltligare i olika avseenden. Enligtmin bedömning bör frågan om inrättande av en semesterlönefond inlebli föremål för utredning och förslag på det sätt som fömtsattes i riksdagensbeslut (SoU 1982/83: 4, rskr 18). Utredningsarbetet på semesterrältens områdebör fills vidare istället begränsas dels till vissa mindre reformfrågor som låginom ramen för utredningsarbetet semesterkommitté, dels till vissaandra frågor av närmast lagteknisk natur, kraven pä förenklingar i lagen m. m. Meddenna inriktning på utredningsarbetet är det enligt min mening inteändamålsenligt att nu tillsätta någon ny semesterkommitté. Vissa av reformfrågornabör istället övervägas i samråd med och med hänsyn tagen till det arbeie sombedrivs i delegationen för arbetstidsfrågor (DELFA). Jag tänker dä på sådanareformer som, om de genomförs, kommer att innebära materiellt förbättradesemesterförmåner för arbetslagarna. 1984/85:67 5 a. intjänande av semester under föräldraledighet och särskilda semeslerreglerför personer med radiologiskt arbete. Sädana semesterreformer har etl närasamband med arbetstidsfrågor överhuvud och de lämpar sig därför väl alt behandlasi nära samarbete med DELFA. Även frågan om semesterersättning för arbetslösabör övervägas i den ordningen. Demera rättsligt betonade frågorna, kraven på förenklingar och ökad flexibiliteti regelsystemet m. m.. bör genomgås inom den särskilda beredningsgrupp för arbetsrättsfräporsom är knuten till . Del rör sig här inle om kravpå materiella förbättringar av semes-lerförmånerna ulan snarare om en anpassningav lagens regler för aft biiffre möta problem som har uppkommiti den praktiska hanteringen av rättsreglerna. Hit hör också frågan om föriäggningenav den femte semeslerveckan. Målsättningen bör här vara all där del visar sig behövasskapa enklare och mera praktiska lösningar på problemen än som har skett i dengällande lagen. Dä bör man naturligtvis beakta den anpassning som redan harskett genom kollektivavlal. Jag utgår ifrån att beredningsgruppen lar dekontakter med arbetsmarknadens parter som behövs för att arbetet i gmppen skallkunna bedrivas ändamålsenligt. Dennärmare uppdelningen av vilka frågor som skall övervägas i samarbete med DELFAoch vilka som skall behandlas inom beredningsgmppen för arbelsrältsfrågor färgöras inom . Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag haranfört i det föregående om utredning av vissa semesterfrågor. Regeringenbeslutar i enlighel med föredragandens hemställan. NorstedtsTryckeri, Slockholm 1984