prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till bestämmelser som ersatts genombestämmelserna i denna tag, tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Beslut om förbud,föreskrift, tillstånd, medgivande eller registrering som fattats enligt äldrebestämmelser skall anses meddelat med stöd av motsvarande bestämmelser i dennalag om inte regeringen fUecinyndig-het som regeringen bestämmer förordnarannat. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer fär föreskriva de avvikelser fråndenna lag som behövs med hänsyn till övergängssvä-righeter för näringslivet. Prop.1984/85:118 12 Lagom spridning av bekämpningsmedel 1 § Denna lag avserspridning av bekämpningsmedel över mark- och vattenområden. 2 § Spridning avbekämpningsmedel skall ordnas så att människor inte skadas eljer vällas annanolägenhet och så att oavsiktlig miljöpåverkan undviks. Åtgärder skatl vidtasför att motverka att medlet sprids till kringliggande områden. om spridning meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. 3 § Regeringen eltermyndighet som regeringen bestämmer får förbjuda sådan spridning avbekämpningsmedel som kan avvaras utan betydande ekonomisk olägenhet. 4 § Spridning avbekämpningsmedel från luftfartyg är förbjuden. 5 § Användning avbekämpningsmedel mot lövsly i skogsmark är förbjuden. 6 § Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får medge undantag 1. från 4 § om detföreligger särskilda skäl, 2. frän 4 eller 5 § omkravet enligt 7 § skogsvårdslagen (1979:429) i fråga om återväxt av skog interimligen kan tillgodoses genom röjning med mekaniska metoder och annat inteföljer av 7 §, 3. från 4 eller 5 § om detbehövs för vetenskaptig prövning. Vidprövningen enligt första stycket 2 skall hänsyn tas till skogsmarkens läge ochbeskaffenhet, skogsbeståndets sammansättning, arbetarskyddet och tillgängen påarbetskraft. Ettmedgivande om undantag skall förenas med de villkor som behövs till skydd för.människan och miljön. 7 § Kommunfullmäktige kanbesluta att undantag enligt 6 § första stycket 2 inte får medges i fråga omett visst område inom kommunen, om detta framstår som påkallat med hänsyn tillområdets betydelse för friluftslivet, naturvärden, den lokala befolkningenstrivsel eller annat kommunalt intresse. 8 § Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer fär föreskriva att anordning för spridningav bekämpningsmedel fär användas endast efter godkännande. 9 § Särskilda bestämmelserfinns om registrering av bekämpningsmedel och om medlens användning. 10 §Till böter eller fängelse i högst ett är döms den soni med uppsåt eller av oaktsamhet 1. bryter mot föreskrift som harmeddelats med stöd av 2 §, 2. bryter mot förbud som harmeddelats med stöd av 3 §, 3. bryter mot 4 eller 5 §, omundantag inte har medgivits enligt 6 §, 4. åsidosätter villkor ellerföreskrifter som meddelats med stöd av 6 § tredje stycket, 8 eller 9 §. Ansvarenligt första stycket inträder inte om ansvar för gämingen kan ådömas enligtbrottsbalken. 11 §Vid överträdelser av 4 §, 5 § eller av förbud som har meddelats med stöd av 3 § skall en straffavgift betalas till staten. Straffavgiftenskall tas ut av den fysiska eller juridiska person för vars räkning spridningenhar skett. Straffavgiften är för varje hektar där spridning harskett i strid med förbud. Avgiftenkan sättas ned eller efterges om särskilda omständigheter föreligger. 12 §Frågor om straffavgift prövas av allmän domstol efter ansökan som skall göras av allmän åklagare från den tidpunkt dä överträ delsen begicks. 1 fråga om sådan ansökan gäller bestämmelserna i rätte gångsbalken om åtal för brott, pä vilket inte kan följa svårare straff än böter, och bestämmelserna om kvarstad i brottmål. har förfiutit från den lidpunkt då överträdelsen begicks, fär straffavgift inte tas ut. Beslutvarigenom nägon har påförts straffavgift skall genast sändas tilllänsstyrelsen. Avgiften skall betalas till frändet att beslutet vann laga kraft. En upplysning om detta skall tas in ibeslulel. Betalas inte avgiften , får avgiften samt restavgift,beräknad enligt 58 § 1 mom. uppbördslagen (1953:272), drivas in i den ordningsom enligt den lagen gäller för indrivning av skatt. Indriv-ningsätgärder färinte vidtas sedan fem är har förfiutit från det att beslutet vann laga kraft. 13 §Den som fälls till ansvar enligt denna lag skall ersätta statsverket sådana kosinader för provtagning och undersökning av prov som varil skäligen påkallade. Detsamma gäller den som har påförts straffavgift. Dennalag träder i kraft den . Genom lagen upphävs lagen (1983:428)om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. Undantag som har meddelatsenligt den lagen eller motsvarande äldre bestämmelser skall gälla även efterden nya tagens ikraftträdande. Prop.1984/85:118 14 Lagförslag i betänkandet (SOU 1984:24) En bättre informationom kemiska produkter Lag om ändring isekretesslagen (1980:100); Härigenomföreskrivs all 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)' skaU ha nedan angivnalydelse. 1 §Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen alt meddela ochoffentliggöra uppgifter i vissa faU är begränsad framgår av 7 kap. 3 § förstastycket 1 och 2 samt 5 § 1 och 2 samma förordning. De faU av uppsåtiigtåsidosättande av tystnadsplikt, i vUka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § förstastycket 3 och 5 § 3 tryckfrihetsförordningen i övrigt är begränsad, är de därtystnadsplikten följer av 1. beslutenligt--------------------------------------- 3 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen,----------------- 3. denna lag enligt----------------------------------- 3 §, 5 § första stycket 2, 8 kap. 3 §, 5 § första stycket 2, 6 § första stycket 2, 7 § första 8 kap. 6 § första stycket 1 såvitt stycket 2 eller 8 § första stycket. avser uppgift som hänför sig till det produktregister som förs med stöd av lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarliga varor. 8 kap. 6 § första stycket 2, 7 § första stycket 2 eller 8 § förstastycket. 8 § andra------------------------------------- Dennalag träder i kraft den 'Omtryckt 1982:1106. Ändrad senast 1983:498. Prop.1984/85:118 15 Remissammanställning kemikommissionens delbetänkande(SOU 1984:24) En bättre information om kemiska produkter 1 Förteckning över remissinstanserna' Efterremiss har yttranden kommit in från justitiekanslern, kommerskollegium,, statens brandnämnd, socialslyrelsen, ,generaltuUstyrelsen, , lantbmksstyrelsen, ,, arbetarskyddsstyrelsen, statskontoret,(), , kammarrätten i , försvaretsforskningsemstalt, statens miljömedicinska laboratorium, statens jämvägar,statens vägverk, luftfartsverket, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),, styrelsen för arbetarskyddsfonden, ,sprängämnesinspeklionen, (), statensarbetsmUjönämnd, statens giftinformationscentral, Apoteksbolaget,länsstyrelsema i Östergötiands, , , och ,och Norrbotiens län, , , landstingsförbundet. Centralorganisationen /SR,Kooperaliva förbundel (KF), i (LO), (), , ,. () samtSOS-Alar-mering AB. Universitets-och högskoleämbetet har bifogat yttranden från , högskolan iKarlstad, , högskolan i /Hämösand ochWaUenberglaboratoriet. i har bifogat yttrandenfrån kommun, samt Östergötiands och SödermanlandsHandelskammare. i har bifogat yttrandefrån , Centralorganisationen /SR har bifogat yttrande frånSveriges farma-cevtförbund och i har bifogalyttrande från . 'I sammanställningen har också redovisats remissvar från instanser som haryttrat sig i samband med remissvar över kommissionens huvudbetänkande. 1984/85:118 16 Dessutomhar yttranden kommit in från bl. a. statens planverk. , kemiska industrikontor samt Företagensuppgiftslämnardelegation. , och Svenska arbetsgivareföreningenhar i frågor om sekretess m. m. hänvisat liU det yttrande som avgetls avFöretagens uppgiftslämnardelegation. ProduktkontroUnämndenhar beslutat att avstå från att avge yttrande med hänsyn tUl att samtliga inämnden representerade myndigheter och organisationer beretts tUlfälle attsjälva avge yttrande. 2 Allmänna synpunkter på utredningsarbetet m. m. 2.1 Generaltullstyrelsen:Titeln på delbetänkandet innehåller begreppet "kemiska produkter". Fömtom denna benämning på de objekt som avses förekommer även kemiska ämnen, kemikalier och kemiska preparat (ex empelvis sid. 51). För att undanröja risken för missförstånd borde klara definitioner ges för de objekt som avses. Avgränsning bör kunna göras med hjälp av tuUtaxan. Denna står i samklang med nuvarande produktre gister. I detta finns uppgift om statistiskt nummer enligt tuUtaxan (sid. 80). Detsystem som petroleumbranschen har utarbetal för sitt behov att från kemiskasamt hälso- och mUjömässiga utgångspunkter få tUlfredsställande definitioner avpetroleumfi-aktioner bör även beaktas. 2.2 : Ett genereUtställningstagande till de redovisade förslagen försvåras av att kommissionen idetta delbetänkande inle presenterar en helhetsbild av frågor rörande kontrollöver användningen av kemiska ämnen och produkter. kan dockanslula sig till de förslag som kommissionen framför. 2.3 Arbetarskyddsstyrelsen: En brainformation om kemiska ämnen är en fömtsättning för alt på ett effektivt sättkunna skydda människa och mUjö. Betänkandet utgör ett viktigt bidrag tiUarbetet på en bättre kontroU av kemiska ämnen. För att ge en helhetsbUd hadedet dock varit önskvärt att en övergripande diskussion om produktkontroUen -dess mål, olika behov och tänkbara insatser hade redovisats redan i dettadelbetänkande. 2.4Riksrevisionsverket: KemUcommissionen har valt atl behandla frågor ommyndighetemas informationsbehov innan man utrett och lagit ställning tiUinriktningen på och organisationen av den framlida kemikaliekontrollen ochtUlsynen inom produktkontroUen. () saknar i betänkandeten analys av dagens kemikaliekontroU och brislerna i denna Prop.1984/85:118 17 samtav hur kemikaliekontrollen bör ulformas för all ändamålsenligt skyddamänniskors hälsa och den yttre miljön. En sådan analys behövs som utgångspunktför att bedöma myndighetemas informationsbehov. Enligt RRVs mening är kommissionensbeskrivning av liUsynsarbetel och informationsbehovet aUtför ytlig för attvara tiUfyUest i sammanhanget. Kommissionendiskuterar vidare endast myndighelsarbetet enligt lagen om hälso- ochmUjöfarUga varor (LHMV). Viktiga delar av kemikaliekon-troUen bedrivs med slödav andra lagar, exempelvis miljöskyddslagen och arbetsmUjölagen. RRV anser attförslagen om förhandsgranskning och produktregistret bör bedömas också medavseende på informationsbehovet i den kemikaliekontroU som bedrivs med stöd avdessa andra lagar. RRVviU inledningsvis också kort beröra en aspekt på resursft-ågan. Kommissionensberäkningar av myndighelemas resursbehov för förhandsgranskningen ochproduktregistrets fortsatta uppbyggnad torde motsvara cirka 15 tjänster. Dettainnebär av de nuvarande personre-sursema vid naturvårdsverketsproduklkontroUbyrå skuUe tas i anspråk av dessa verksamheter. Kemikommissionensförslag binder således en mer än margineU del av de myndighetsresurser som f.n. är avsatta för produkt-kontroU utanför arbetsmiljöområdet. Ett definitivtställningstagande tiU kommissionens förslag i det remitterade delbetänkandetbör därför enligt RRVs mening inte göras förrän resursåtgången kan sättas irelation tiU de samlade resurser som man viU avsätta för kemikaliekontroUen isin helhet. EnligtRRVs mening redovisar kommissionen sålunda inte ett tilbäckligt underlag förslutiiga släUningstaganden tUl förslagen om förhandsgranskning ochproduktregistrets fortsatta uppbyggnad. 2.5 : I delbeiänkandelredovisas inga uppgifter om de kostnader förslagen innebär och hur de skaUtäckas. Endast finansieringen av förhandsgranskningen berörs men denna frågaföreslås anstå tiU ett senare sammanhemg. anser att enkostnadsredovisning skulle ha underlättat ställningstagandena tUl de avkommissionen framförda förslagen. 2.6 Styrelsen förarbetarskyddsfonden: Komplexiteten i fråga om kontrollen över användningen avkemiska ämnen och produkter gör det nödvändigt att från olika utgångspunkterprioritera meUan olUca tänkbara insatser, vUket också framhåUs i direktiven.Utredningen borde därför i ett inilialt skede lagt större vikt vid att ge enöverblick av tänkbara insatser på området. Som delbetänkandet nu är utformat,har vid sidan av förslag kring frågor med förtur även resten av delbetänkandetkoncentrerat sig på enskilda förslag, vUka svårUgen låter sig analyseras i ett"prioriteringsperspektiv". Visserligen är frågoma omförhandsgranskning och produklre- 2 1984185.1 saml. 1984/85:118 18 gisiretviktiga och torde få central betydelse även i en mer samlad bedömning avålgärder för att effektivisera kemikaliekontroUen. saknas dock mycketav den önskvärda helhetsbUden. Frånstrategisk och även pedagogisk synpunkt föreslås därför att kommissionen i denfortsatta utredningen försöker ta ett mer samlal grepp om hela frågan omkemikaliekontroll. Härvid bör man bl. a. fömtsältningslöst pröva formema förkemikaliekontrollen på . En klarare strategiredovisning under detfortsatta arbetet skulle t. ex. kunna göra åtskillnad meUan förslag som läggs iett kortsiktigt perspektiv och förslag tiU mer långsiktiga handUngslinjer. Ettannat ur strategisk synvinkel viktigt exempel på val av handlingsvägar sombehöver belysas är omfattning och utformning av kontroU från centralamyndigheter/lokala organ/användarsidan. En central utgångspunkt i direktivenär härvid, att ansvarei för att det inte uppstår risk eller skada på människoreller i miljön, i försia hand åvUar den som lUlverkar, importerar eller påannat sätt hanterar ämnet eller produkten. 2.7Länsstyrelsen i län: Med hänvisning tiU vad reservantema anförtanser inte att de i delbetänkandet framlagda förslagen kan liUstyrkas. , , , , tjänstgörande suppleanten ochlandshövding var skiljaktiga och anförde: Vianser att yttrande borde haft följande lydelse: Deflesta kemiska ämnen kan vid en felaktig hantering medföra risker för människaeller miljö. För att förebygga skador måste därför de som hanterar sådanaämnen ha lättUlgängUg och god information om ämnenas egenskaper, vUka riskersom finns och hur de kan undvikas. Även tiUsynsmyn-dighetema behöver sådaninformation om de på ett tillfredsställande sätt skall kunna fullgöra sinauppgifter. Dei delbetänkandet framlagda förslagen tUl en utvidgad produktinformation,förhandsgranskning av nya ämnen och en utbyggnad av produktregistret utgörenligt uppfattning en god gmnd för en bättre information omkemiska produkter. Isamband med behandlingen av sekretessfrågor angående produktregistret föreslåremeUertid kommissionen en inskränkning av nu rådande meddelarfrihet (dvs.rätten för offentliga funktionärer att i viss utsträckning lämna normaltsekretessbelagda uppgifter för offentiiggörande i tryckt skrift eller i radioeUer TV) beträffande sådana uppgifter i registret som omfallas avsekretesslagens 8 kap. 6 § 1 st. punkt 1. Med hänsyn tUI att belänkandet i sinhelhet syftar tiU en vidgad information om kemiska ämnen och produkter stäUersig Iveksam till tfrågavarande Prop.1984/85:118 19 förslag,vilkel i förhåUande till nu gällande rätl begränsar den insyn som del i vissafall kan vara befogal att förmedla trots del sekretessintresse som föranlettden aktuella sekretessregeln. Deskäl som anförts för en sådan begränsning finner ej tilkäckligttungt vägande - särskilt mot bakgmnd av ytlrandefrihetsulredningensprincipieUa insläUning att undantag från meddelarfriheten bör anges i gmndlag -för att bifaUa förslaget till ändring i sekrelesslagen (16 kap. 1 §). Iövrigt tUlstyrker de i delbetänkandet framlagda förslagen. 2.8 Länsstyrelseni : finner del --- inteändamålsenligt att som kemikommissionen börja med vissa detaljeri det stora problemkomplexet kemikaliehantering från mUjö- och hälsosynpunkt.Det logiska är att först presentera vilka problem och hot mol hälsa och mUjösom är aktuella. (Jämför arbete 1978.) Flödena i samhälletav t.ex. de 100 farligaste kemikalierna (enl. t. ex. TSCA, ) börpresenteras. Läckagen ut i omgivningen och eventuella samband med effekter imiljön och på hälsan bör också redovisas. En sådan problembild kan sedan utgörabakgmnden tiU en utvärdering och analys av brisier i hittiUsvarande tillämpningav LHMV. Därefter kan förslag tUl förbättringar läggas fram. VarförliUsynen enligt LHMV inte fungerat borde t. ex. ha analyserats. Hurhar hUtiUsvarande produktregister utnyttjats? Vad har man kunnat få ut av det ipraktiskt lUlsynsarbete? Vilka kemikalier och vilken hantering utgör destörsta problemen? Om man utgår ifrån problembUden, var är del då lönsamt ftånmiljösynpunkt atl i första hand lägga ned resurser på? Vilka lyper av resurseroch kompetens behöver skapas som inle redan finns? En rad frågor av denna typborde ha belysts innan ställningstagande sker lUl de olika detaljförslagen ibetänkandet. Vissa av ovanstående frågor kommer att behandlas i kommandebetänkande. Det är emeUertid olyckligt att inte en analys och utvärdering av deviktigaste frågoma kommer före en rad delaljförslag som kan låsa diskussionen ivissa frågor längre fram. 2.9 : ProduktkontroUen är en angelägen sam häUelig uppgift. Någon närmare diskussion om mål och medel för produkt kontrollen förs emeUertid inte i delbetänkandet. Detta är en aUvarUg brisl i kommissionens uppläggning av sitt arbete och försvårar remissinstanser nas möjligheter atl värdera de framförda förslagen. Några mer genomgri pande förslag lUl förändringar i eller utökningar av produklkonlrollens uppgifter bör därför inle föreläggas förrän kemikommissionen har slutfört sitt arbete och detta kunnat remissbehandlas. Ävenom produktkontroUen är en angelägen uppgift kan den, liksom annan verksjunhet,inte förfoga över obegränsade resurser. Detta gäller såväl för den del somulförs inom produktkontrollbyrån som de uppgifter 1984/85:118 20 somindustrin har i sammanhanget. En priorilering måste göras till förmån för deinsatser som bedöms ha störst effekl på både kort och . I dettasammanhang bör den kritik uppmärksammas som Företagens Uppgiftslämnardelegationriktat mot produktkonlroUens hittiUsvarande arbete. 2.10Svenska arbetsgivareföreningen: SAF, som främst representerar an-vändarledet isamband med kemikaliehanteringen, har i utredningsarbetet varit representerad isåväl själva kommissionen som i några av dess referensgmpper. Föreningen hardärvid hafl möjUghet att fortlöpande följa och diskutera utredningsarbetetsutformning i stort. Även andra representanter för näringslivet bl. a. med starkanknytning tUl tUlverkare, leverantörer och importörer har deltagit i utredningsarbetet.Näringslivetssynpunkter har i vUctiga delar inte beaktats i ulredningsarbelet. Detta barresulterat i att det tUl delbetänkandet har fogats ett flertal särskildayttranden och reservationer. Betänkandet ger därför etl starkt spUtlrat intryck. SAFviU för sin del ansluta sig tUl vad dess representant i kommissionen, fil. dr.Harald Frostling, framfört i sitt särskUda yttrande. I detta behandlasväsentiiga delar som behovsanalys, förhandsgranskning och utbyggnad avproduktregistret med ett fjärde steg. HämtöverviU SAF framhåUa informationens betydelse för en säker kemikalieanvändning Detkan också konstateras att mycket gjorts på detta område ochKemikommissionens arbete kan härvid ses som en fortsättning. SAF är emeUertid slarkikritisk tiU flera av kommissionens förslag och viU särskilt betona följandepunkter. Gmndläggandeför aUt utredningsarbete måste vara en noggrann analys av faktiska brister föratt få fram relevanla förslag tUl åtgärder. I en sådan analys ingår inte enbartdagens brister utan också en bedömning av effektema av påbörjade ellerbeslutade åtgärder i syfte att undanröja befintiiga risker. Somexempel på sådana påbörjade eller beslutade åtgärder från myndighetemas ochleverantöremas/tiUverkamas sida inom del kemiska området och som bordeanalyserats i delbeiänkandel kan nämnas: - produktkontroUnämndensnya regler för klassificering och märkning produktkontrollnämndensföreskrifter om regler om vaminformationsblad - sprängämnesinspektionensregler för märkning av brandfarliga och ex plosiva varor ~arbetarskyddsstyrelsens regler för information om farliga ämnen ~-den överenskommelse som träffats meUan partema och de oUka branschorganisationemaom vaminformationsblad som avses åtfölja allaleveranser av kemiska produkter Prop.1984/85:118 21 SlutUgenmåste också i en behovsanalys ingå en noggrann ekonomisk kostnads-Znyttokalkylför att avhjälpa de eventuellt kvarstående bristema. I dessa avseenden finnsväsentliga brister i kommissionens arbete. Bristerna återfinns inte enbart idelbetänkandet utan slår också igenom i kommissionens fortsatta arbete. SomSAFs representant i kommissionen utvecklat i sitt SärskUda yttrande, kommer deovan angivna aktiviteterna från myndigheterna och leverantörema/tiUverkamassida att medföra betydande förbättringar i kemikaUehanteringen och leda tiU ettminskal behov av ytterligare kostnadskrävande åtgärder riktade motnäringslivet. 2.11Sveriges grossistförbund: har valt atl bryta ut vissa delar avsina överväganden och presentera dessa i elt delbetänkande kaUat "Bättreinformation om kemiska produkter", för atl senare i ett huvudbetänkanderedovisa mer övergripande frågor, som bl.a. produktkontrollens mål, brister inuvarande produktkonlroU m. m. De förslag som presenteras i nu kommenteratdelbetänkande och som rör vissa detaljfrågor kommer därför att delvis hänga iluften beroende på vad som slutUgen kommer att föreslås i huvudbetänkandet. Vitycker att utbrytning av vissa detaljfrågor är mindre välfunnen och kommersäkert ha anledning beröra dessa frågor igen då huvudbetänkandet remitteras. De avsnitt som nubehandlas och som inte kan sältas in och värderas i ett större sammanhang, somovan påpekats, rör märkning av kemiska produkter, förhandsgranskning av nyaämnen samt vidare uppbyggnad av det s. k. produktregistret. Fleraav de förslag som kommissionen gett i betänkandet skuUe, om de genomfördes,innebära att inför särsystem, bl. a. avseende märkning som icke harnågon motsvarighet i övriga eller . Detta anser vi varaanmärkningsvärt, speciellt sett i ljuset av de ansträngningju" som frånsvensk sida görs för att motverka handelshinder i . Bland annatanförde utrikeshandelsministem Mals efter det gemensammaEG/i atl "vi har l.ex. kommii överens om att utvecklasamarbetet när det gäUer alt ta bort de hinder för handeln som fortfarandefinns kvar. Det kan ske genom alt man anpassar och harmoniserar standardiseringskrav,undanröjer oUka byråkratiska handelshinder". Detkan inte ge trovärdighet åt svenska ambitioner att minska olika handelshinder iEuropa om man inför nya egna handelshinder, ett förhållande som,enligt vår uppfattning, måste väga tungt mot vissa av kommissionens framlagdaförslag. De ekonomiska effektema avkommissionens förslag, bl. a. kostnadema för näringslivet är icketillfredsställande redovisade. Vi fömtsätter att detta görs i senare betänkandemen detta förhållande minskar krafligl möjligheterna att ta StäUning tiUdelbeiänkandel och Ulustrerar nackdelama med nu genomförd uppdelning. Viskall här nedan närmare detaljkommentera de olika förslagen. Prop.1984/85:118 22 2.12 industriförbund:Kemikommissionen framför i del aktueUa betänkandet tre konkreta förslag medavsikten att förbättra informationen om kemiska produkter. Innan Förbundetkommenterar de enskilda förslagen måste vi konstatera, att Kommissionen tyvärrinte har bemödat sig atl analysera svaghetema i det nuvarande kontroll- ochinformationssystemet. Detta är enligt vår mening helt nödvändigt för att kunnaavgöra dels om kontrollsystemet behöver utökas, dels också hur systemet skallkon-stmeras för att undgå de eventueUa svaghetema i det system vi har . 2.13 kemiskaindustrikontor: efterlyser Kemikontoret en totalbUdöver kemikaUekontroUen, dess resurser och evenluella brister samt orsaken tiUdessa, innan definitiv ståndpunkt kan tas till förslagen i delbeiänkandel. 3.1.1Kommerskollegium: Vad gäUer informnations (och konsultations-) skyldigheternaenligt de handelspolitiska överenskommelserna kan följande meddelas.