prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — 8.5.8 Lantbrukarnas riksförbund:Kemikalieutredningen föreslog 1983 att ett genereUt förbud skulle införas motspridning av bekämpningsmedel från luften med undantag för situationer medepidemiartade angrepp av skadegörare. LRF avstyrkte detta förslag i sittremissvar över utredningen. Det förs nu ånyo fram av kemikommissionen.Förbundet konstaterar att om förslaget genontförs så innebär detta att vi intekommer atl ha möjUghet alt effektivt bekämpa skadegörare i samband medepidemiartade angrepp. Betydelsen av ett undantag i lagsttftningen för sådanasituationer är negligerbar. Detta kan leda tUl stora ekonomiska förluster förjordbmkel i sådana situationer. Detsamma gäUer vid exceptionellt dåligaväderförhållanden, då det inte är möjligt att bekämpa skadegörare på marken. 8.5.9 i Sverige:LO viU också notera att det förbud som föreslås mot flygbespmtning kan innebärahanteringsproblem vid användandet av bekämpningsmedel. Detta kommer atlinnebära krav på Arbetarskyddsstyrelsen att ta ansvar för att betryggandeförhandsgranskning av bespmtningsaggregat och ulmstningar sker, utarbetande avskyddsregler och kontroU av att dessa följs, samt att det kommer tUl ståndforskning om och uppföljning av hälsotUlståndet hos länt- och skogsarbetare. 8.5.10 : viUSAF föreslå att förbudet mot bekämpning från luften omprövas. I varje fall börspridning med helUcopter undantas från förbudet då träffsäkerheten i della faUtorde vara tilh-äckligt god. Dessulom är metoden atl föredra urarbelsmUjösynpunkt. Den föreslagna dispensmöjligheten vid epidemiartade angrepptorde praktiskt sett sakna värde eftersom någon flygbespmtningsresurs intelorde finnas att tUlgå efter införande av totatförbud då det är oekonomiskt atthålla en beredskap med sådana resurser. 8.5.11 skogsägares riksförbund:Först viU riksförbundel emeUertid upprepa det krav som finns från skogsbmkarledatt få vidgad möjlighel använda herbicider vid lövröjningsarbelet. Behovet hardokumenterats i flera utredningar. Inför den nu gällande lagen fömtskickade SSRen utveckling som skuUe stå i strid med de av antagna riktiinjemaför Prop.1984/85:118 144 skogsbmkeloch som skuUe innebära en ojämUk behandling av skogsbm-kare i skilda kommuner.Den enskilde skogsägaren skuUe bli helt utlämnad till kommunala majoritetsbeslututan möjlighet att få sin sak prövad i högre mstans. SSR gjorde ocksåmyndigheiema observanta på att metoder där enskUda stammar behandlas bordekunna undanlas från totatförbud inom områden där kommunen annars önskattotatförbud mot ytspridning. SSR kan nu konstatera att kommunema hårddragitsina möjligheter att förbjuda bekämpningsmedel mot lövsly i skogsbmkel. Molbakgrund av de infriade farhågoma och de motiv som tidigare lagts fram börenligt riksförbundet lagstiftningen utformas så att skogsbmkel ges praktiskamöjligheter atl utföra kemisk lövröjning där det skogsvårdsmässigt, ekonomisktoch ar-betshygieniskt sett är motiverat. 8.6.1 Lantbruksstyrelsen:Spridningstekniska faktorer av betydelse för be kämpningsresultat och miljöeffekter är bl. a. vätsketryck, spridningsram pens höjd och utformning samt spridartypen. Spridama är lätt utbytbara. Det är alltså i huvudsak andra faktorer än spmtans gmndkonstmklion som avgör resultatet av behandUngen. Förslagetom typgodkännande av bespmtningsutmstning, enligt lagtexten "anordningför spridning av bekämpningsmedel'', kan enligt lanlbmksstyrelsens mening ledatiU all utiändska och marknadsledande företag slutar att marknadsföra sinutmstning i på gmnd av höga introduktionskostnader. Marknadsföringenav ny och i många fall miljövänligare teknik i jordbruket försenas därmed.Utvecklingsarbetet på detta område är iniensivt och inriktat på exaktarespridning och minimering av bekämpningsmedelsåtgången. Imotiveringen tUl författningstexten talas om "bespmtning" men somnämnts finns även andra metoder för spridning. Det framgår ej om utmstning fördessa ontfattas av förslaget. Lantbmksstyrelsenär mot bakgmnd av ovanstående och de administrativa svårigheter som aUtidföljer med bestämmelser av denna art tveksam till att krav på typgodkännande avbespmlningsutrustning införs. Om förslaget genomförs bör godkännandet endastomfatta sådana detaljer som är väsentUga med hänsyn till avsikten med lagsttftningen,t. 8.6.2 : SNVtUlstyrker förslaget om att införa typprovning och typgodkännande avspmlutmslning. 8.6.3 Försvarets forskningsanstalt:- Utspridningfrån marken kan ocksåinnehålla avdriftsproblem varför FOA slöder förslaget om godkännande avutspridningsulmslningar. För att få bättre underlag vid medgivande av undantagfrån förbudet om flygbespmtning föreslår FOA atl Prop.1984/85:118 145 avdrtftsproblematikenvid olika vind-, terräng- och vädersituationer och olika utspridningssättklargörs noggrannare genom teoretiska beräkningar och vissa praktiska försök.Avdrifl från markbaserad utspridning är också beroende av vind-, terräng- ochturbulensförhållanden. FOA föreslår därför att man vid typgodkännande avutspridningsutmslningen lar hänsyn till detta genom att ordna test med olikavind/terräng/turbulens-förhållanden och/eller komplettera med teoreliskaberäkningar. 8.6.4Statens maskinprovningar: I kommissionens belänkande föreslås bl. a. att ettsystem för typprovning och typgodkännande av spmtutmstning iirförs. Detföreslås vidare, att statens maskinprovningar ges i uppdrag att utarbetalämpliga provningsmetoder i samarbele med vissa myndigheter. Maskinprovningamaförklarar sig beredda att åta sig ell sådant uppdrag. Viutgår tfrån, att det samarbete, som utredningen anser skall bedrivas med bl. a.statens provningsanstalt, i den här frågan avser samarbete med statens mät- ochprovråd, som är central förvaltningsmyndighel i frågor om officieU provning.Mät- och provrådet bör alltså ges lUlfaUe all ytlra sig över utredningen. Statensmaskinprovningar har genomfört ett flertal aUmänna, konsumentupplysandeprovningar av lantbmksspmtor. En översiktiig redogörelse för dessa provningarhar lämnats i vårt remissyttrande över betänkandet ombekämpning av växtskadegörare och ogräs (SOU 1983:11 ). Provningarnahar visat på brister i den tekniska utmstningen för ogräsbekämpning.Maskinprovningama vet av erfarenhet från andra områden, att en utökad opartiskprovning kommer att förbättra både kvaliteten på det arbete, som utförs medlantbmksspmtor och del tekniska utförandet på själva spmtutmstningen, vilketkommer att underlätta en rationell bespmtning. Sedan1974 gäller svensk standard SMS 2877, Lantbmksspmtor, provning ocb SMS 2878,Lantbmksspmtor, hydrauliska spridare, provning. Standarderna beskriverförfarandet vid laboratorieprovning. Vid våra provningar har vi följt dessastandarder och dessutom genomfört provning i praktisk drift samt gjort sUtprovmed spmtomas pumpar, mätt sprängtryck hos ledningar och slangar m. m. Detär sannolUct möjUgt, att tUl stor del dra direkt nytta av hittUls genomfördaprovningar och befintUga standarder vid ularbelande av provningsmetoder och-program för en obligatorisk kontroll. Detta utesluter dock inte, att arten ochomfattningen av metodutvecklingsarbetet förmod-Ugen kommer att stäUa krav på deföreskrivande myndigheiema att finansiera sådan metodutveckUng. En kommande provning - obligatorisk kontroU - på det aktueUa områdetkommer defmhionsmässigt att hamna under lagsttftningen om riksprovplalser.Maskinprovningama är beredda att åla sig ansvaret för den 10 I984I85. 1984/85:118 146 officiellaprovningen - obligatorisk kontroll - av de tfrågavarande maski-nema. Frågan, omdel skall utses en särskild riksprovplals för områdel är bl.a. beroende avomfaltningen på den provning, som kan komma alt föreskrivas. Utredningentar inte upp de mUjömässiga konsekvensema och behovet av provning av leknisk utmstning för gödselspridning. Som Maskinprov ningama framhållit i sitl remissvar över SOU 1983:10 lalar starka miljömässigaskäl för att frantföraUt bredspridande konstgödselspridare blir opartisktprovade. Maskiner för gödselspridning och bespmtning används ofta i olika ledi en ralionellt mekaniserad vegetabilieproduktion. Det bör därför varanaturligt att i föreskrtftssammanhang behandla provning och tekniska krav pålantbmksspmtor och gödselspridare . Eftersomflera föreskrivande myndigheter enl utredningens förslag bör StäUa de tekniskakraven, är del angeläget att dessa myndigheter åläggs att samordna sinaföreskrifter såväl vad gäUer kravnivå som klassningsdefini-tioner. I annal fcdlkan oklarheter uppstå om provningspliktens omfattning, i synnerhet om olikaobjektsdefinitioner knyts tiU olika användningsområden för objekten.Tveksamhet får inte heller uppstå betr ansvarsförhåUan-dena påprovningsområdet. 8.6.5Trädgårdsnäringens riksförbund: Även här ser emellertid förbundeten risk i att m£m inte tUlräckligt uppmärksammar de speciella omständighetersom gäller för den svenska trädgårdsproduktionen. För det första är denspmtutmstning som används inom trädgårdsnäringen företrädesvis avutländskt fabrikat. Detta innebär att de oftast är konstruerade utifrånbestämmelser i dessa tillverkningsländer. För det andra är den svenskamarknaden så begränsad att en tiUverkare sällan är beredd att göra storaändringar i sin tiUverkning för att tillmötesgå specieUa svenska krav.Resultatet blir att näringen i värsta faU ställs ulanför möjligheten attutnyttja modema och rationeUa redskap med åtföljande lönsamhetspåverkan. Entypprovning och typgodkännande föreslås totalfinan-sieras med avgtfter. Ävendetta väcker oro hos förbundel. Den stora kulturbredden inomträdgårdsproduktionen har lett tiU att det finns ett stort anlal olikaulmstningar, av vilka flera bara finns i enstaka upplagor som speciatframtagnaredskap. Det säger sig självt att dessa redskap var för sig inte skulle klara attbära de kostnader som föranleds av en provning och ett godkännande. FörbundetviU därför avvisa utredningens förslag på delta stadium men framhållaatt myndigheiema bör verka för och deltaga i ett intemationeUt utvecklings- ochsamordningsarbete för en enhetiig krav-spectfikation på dessa ulmstningar. 1984/85:118 ., 147 8.7Hanteringsregler för skydd av den yttre miljön 8.7.1 : Enligt verkelsmening är det värdefullt all det allmänna motverkar ett alltför omfattande bmkav bekämpningsmedel eUer användningen av onödigt starka medel. Detta synsätt ärf ö. motiverat inte bara för bekämpningsmedel ulan även för andra typer avkemiska produkler. 8.7.2 Lantbruksstyrelsen: I den månonödig spridning av bekämpningsmedel förekommer torde det frantföraUt varafråga om användning i hushåll och vUlaträdgårdar där spridningen knappastmedför någon större ekonomisk fördel. Inom jordbmket och trädgårdsnäringentorde det däremot vara sällsynt att man använder bekämpningsmedel i onödan.Användningen av kemiska bekämpningsmedel mol växtskadegörare och ogräs inomsvensk växtodUng är endast en del av det integrerade system, som sedanårtionden lillämpas på elt mer eUer mindre medvetet sätt. Den enskUde odlarenanvänder sig av åtgärder som växtföljd, jordbearbetning, kulturväxtemassortegenskaper, resistensfaktorer, växtföljd etc och kompletterar delta medkemisk bekämpning då övriga åtgärder ej ger tillräckUgt skydd för en rationelloch ekonomiskt försvarbar odling. Genom en utbyggd prognos- och vamingsverksamheloch en via rådgivning förbättrad kunskap hos jordbmkama kan onödig spridningmotverkas. MedelstiU-gången för sådan verksanUiet är dock olUlräcklig. Begreppetonödig spridning har såväl kvantitativa som kvalitativa dimensioner.Kommissionens definition av begreppet är inte entydig. Enligt3 § förslaget lill lag om spridning av bekämpningsmedel får regeringen eUermyndighet som regeringen bestämmer förbjuda sådan spridning avbekämpningsmedel som kan avvaras utan betydande ekonomisk olägenhet. Underpunkt 15.4 Påföljder i den föreslagna lagsttftningen uttalas beträffandeonödig spridning bl. a. följande: "Varken företagsbot eUervinningsförverkande framstår som någon effektiv sanktion av ett förbud motonödig spridning av bekämpningsmedel. En sådan gäming kännetecknas ju av attden inte medför någon större ekonomisk fördeV. EnUgt lanlbmksstyrelsens tolknmgfinns del en betydande skUlnad meUan dessa båda sätt att definiera begreppetonödig spridning. Lagförslagets lydelse ger underiag för ingripande avbetydande ekonomisk räckvidd bl. a. den föreslagna sanktionsavgtften.Kommissionen borde därför enligt styrelsens mening närmare ha utrettkonsekvensema av sitt förslag på denna punkl. Endefinition av mera kvalitativ art ges under punkt 12.3, Reglering av spridningoch hantering, där kommissionen föreslår atl "Genom en myndighetsföreskriftbör sådan s.k. planmässig bekämpning förbjudas där bespmtning sker utan attnågot behov föreligger i det enskUda faUet". Inledningsvis noterarstyrelsen att förslaget endast avser bespmtning me- Prop.1984/85:118 148 dan3 § ovannämnda lag använder det vidare begreppet spridning. Styrelsen utgårfrån att det är lagförslagets lydelse som avses gälla. Lantbmksstyrelsenanser att innebörden av begreppet "onödig spridning" borde klargörasbättre. Styrelsen arbetar för en integrerad bekämpning, där kemisk bekämpningkan ingå som en del. Så långt möjligt bör bekämpningen vara förebyggande, ävenden kemiska bekämpningen. Härmed kjm angrepp förhindras med liten insats avkemiska medel och ett större bekämpningsbehov vid en senare tidpunktförebyggas. En sådan förebyggande bekämpning kan kaUas "planmässig"men knappasl onödig eftersom den bygger på ett erfarenhetsmässigt bedömtbekämpningsbehov. Bekämpningsåtgärdemastyrs av ett företagsekonomiskt betraktelsesätt. SamhäUsekonomiskt kem enåtgärd vara olönsam som är lönsam på företagsnivå. Ävenmed goda prognosmetoder är det svårt för en odlare att dåbehandlingen måste sättas in med säkerhet avgöra behov av kemisk bekämpning.Ett praktiskt exempel: SkuUe äppelodlama ha väntat med att sätta inen bekämpning mot äpplevecklare och rönnbärsmal tiU dess behovet kunde bedömashade skörden bUvit angripen tiU och helt osäljbar. Av företagsekonomiskaskäl avslår man från bekämpning om behovet framstår som tveksamt.Lantbmksstyrelsen bedömer det som osannolikt atl en myndighet skuUe kunnaulforma sådana genereUt verkande regler som tar rinUig hänsyn tiU aUa defakiorer som i det enskUda faUet måste beaktas för att avgöra humvida behov avkemisk bekämpning föreligger. Detkan inträffa att en behandling som normalt är nödvändig för att kunna bedrivaen kommersieU odling ett visst år kan visa sig ha varit onödig. Hade dettavarit möjUgt att bedöma vid bekämpningsliUfäUet hade bekämpningen ej bUvitutförd. Att vid ett sådant tUlfälle kriminaUsera odlaren för en handling varsberättigande först i efterhand kan bedömas, faller på sin orimUghet. LantbmksstyrelsenstäUer sig givetvis inte bakom onödig spridning av bekämpningsmedel. På gmnd avdet aitförda kan styrelsen dock inte liU-styrka kommissionens förslag sådantdet utformats. 8.7.3Statens naturvårdsverk: SNV skall enligt kemikommissionens förslag fåbefogenheter att förbjuda s. k. planmässig bekämpning ("sådan spridningav bekämpningsmedel som kan avvaras utan betydande ekonomisk olägenhet"). Beträffandeuttrycket planmässig bekämpning kan konstateras att kemikommissionen inte harbidragit till att skingra missförstånden kring denna term. En stor del av denårliga behovsanpassade bekämpningen kännetecknas av god planering och kunskapom när angreppen uppstår. All ogräsbekämpning är t. ex. planmässig i denbemärkelsen alt bekämpning Prop.1984/85:118 149 skaUske innan angreppet kommer, dvs. tidigt i såväl grödans som ogräselsutveckling. Vadsom bör motarbetas är den s.k. programmerade bekämpningen som sker enligt ett iförväg uppstäUt schema med almanackan som rältesnöre. Denna typ av bekämpningtorde dock inte kunna regleras i lag. Kontrollproblemen torde också blioöverstigliga. Den enda framkomUga vägen torde därför vara att förbättrabehovsanpassningen av bekämpningsmedelsanvändningen genom ökade insatser pårådgivning och informalion. I övrigl hänvisar SNV till skt yttrande över kemikalieutredningensbetänkande (SNV Dnr 460-2741 -83Na). 8.7.4--------------------------- Länsstyrelseni Mabnöhus län: I sammanhanget finns skäl att påpekasvårigheten att avgöra bekämpningsbehovet. Vid förebyggande bekämpning, somofta sker mtinmässigt, i t.ex. sockerbetor och potatis kan man inte förtän iefierhand avgöra om det faktiskt förelegat ell behov av bekämpning.Länsstyrelsen kan således inte tiUstyrka förbudet mot s. k. planmässigbekämpning. 8.7.5 i län:Länsstyrelsen delar därför utredningens framförda oro för en utveckling mot enintensifierad och mera mlinbe-tonad användning av kemiska medel inklusivehandelsgödsel. En ökad kvävegödsling leder i vissa fall tiU ökal behov avbekämpningsinsatser. Den programmerade odlingens bättre lönsamhet i förhållandetUl andra meloder torde enligt uppfattning vara avgörande förutveckUngen om inte erforderUga stimulansåtgärder införs som gör dekemikaUe-snåla och kemikaliefria allemativen attraktivare. 8.7.6 Lantbrukamas riksförbund:Förslaget om förbud mot spridning av kemiska bekämpningsmedel som kan undvarasutan betydande ekonomisk olägenhet avvisas. Förslaget vittnar om dåligkunskap om förhållandena inom jordbmket och någon kontroU av bestämmelsersefterlevnad torde inte vara praktiskt genomförbar. Ytterst är dess konsekvensetl förbud för lantbmkare att vara orationella. LRFdelar kommissionens uppfattning att s. k. planmässig bekämpning bör undvikas.Detta bör emeUertid åstadkommas genom utökade rådgivningsinsatser baserade påfördjupad kunskap om skadegörares betydelse och prognosverksamhet påväxtskyddsområdet. Härigenom kan den behovsanpassade bekämpningens ekonomiskaresultat förbättras i relation tUl den s. k. planmässiga eller programmerade.För viss användning av bekämpningsmedel kommer dock alltid bekämpningen att skeinnan förekomst av skadegörare i den aktueUa grödan har kunnal konstateras. DUhör t. ex. användning av jordherbicider och medel mot bladmögel på potatis. 1984/85:118 150 8.7.7 Svenska arbetsgivareföreningen:SAF avvisar förbudet mot s. k. planbekämpning (författningsförslaget 3 §).Höga preparatpriser medför all ingen medvetet utför onödig bekämpning. I mångafall måste bekämpningsåtgärd, för att ge avsedd effekt, sältas in innanskadesymptom uppträder eller ogräsfrön hunnit gro. I sådana faU måste mantUlgripa s. k. planbespmtning, dvs. bekämpnmg som baseras på erfarenhetbeträffande behov och tidpunkt. Att jämställa sådan planspmtning med onödig bekämpningär alltså hell felaktigt. 8.7.8 : Enligt vår mening är § 3 i förslaget tUl lag om spridning avbekämpningsmedel mycket svår att tyda, dels i sak dels hur paragrafen förhållersig tUl övriga bestämmelser i lagen. Hämtöver är det enligt SSR's uppfattningfelaktigt att användningen direkt ska kunna styras av en statiig myndighetsuppfattning av det ekonomiska behovet. SamhäUets möjligheter att kontrolleraoch styra bmket av bekämpningsmedel kan i tillräcklig grad regleras genomolika åtgärder som direkt eUer indirekl riklas mol medlen p. g. a.arbetshygieniska eller andra miljömässiga olägenheter. "Planmässigbekämpning" får inte tolkas så att nödvändig, förebyggande behandlingförsvåras eUer omöjliggörs. 8.7.9 Trädgårdsnäringens riksförbund:Utredningen föreslår bl. a. att skaU kunna förbjuda onödigspridning och att sådan planmässig bekämpning förbjuds där bespmtning skerutan alt något behov föreligger i det enskilda fallet. Förbundet viU mycketkraftigt invända mol ulredningens osakUga och ofullständiga framstäUning idenna fråga. Framställningenger intryck av att ulredningen skulle vara av åsikten alt s. k. planmässigbekämpning är onödig. Den planmässiga behandling som sker är oftast avförebyggande natur och utföres endast på gmndval av en vetenskapligt utprovadprognoslisering av förväntade angrepp av skadegöraren tfråga. Metodikeninnebär både alt behandlingen utföres vid etl utvecklingsstadium hosskadegöraren då bästa effekt erhålles med lägsl insatta preparatmängd. Vidareinnebär denna all den nödvändiga insatsen av de kemiska preparaten ofta görsvid en tidpunkt som ytterligare säkerställer atl skördeprodukten inleexponeras för dessa. Förbundetavvisar mol denna bakgmnd utredningens förslag att sådan planmässig bekämpningsom metod skall kunna förbjudas. Förbundet avvisar också förslaget liUbemyndigande enligt § 3 i förslaget tUl lag om spridning av bekämpningsmedel. 8.7.10 Sverigeskemiska industrikontor: föreslår all på envar som använder eUer överväger använda bekämpningsmedel läggs ans var all avstå från sådan användning som kan avvaras. Särskilt bör jordbmket undvika sådan s.k. planmässig bekämpning, då bespmtning sker mtinmässigt utan att behov föreligger i det enskilda fallet. Prop.1984/85:118 151 om"planmässig bekämpning" sluter väl an tUl gängse missuppfattningar avvad sådan bekämpning innebär. Den har en förebyggande karaktär och är inte"onödig" utan bygger i slället på erfarenhelsmässig gmnd frånprognosverksamhet. Så är t.ex. fallet med bespmtning av potatis mot bmnröta.EUer användningen av jordherbicider, som innebär att man inte väntar tUlsogräset vuxit upp innan åtgärder vidtas, då det krävs större volymerherbicider. Att vänta innebär ofta att tvingas använda en störte insatsbekämpningsmedel. Om lagen skuUe förbjuda "planmässig bekämpning"under beteckningen "onödig bekämpning", ger det utrymme för subjektivvärdering hos en cenlral myndighet av nödvändigheten av bekämpningsinsatser.Förslaget bör därför avvisas. Genom ökad rådgivning och förbättradprognosverksamhet bör den planmässiga spridningen kunna begränsas tillsituationer, då andra altemativ framstår som sämre. 8.8Särskilda regler för hushåll, parker m. m. 8.8.1 Socialstyrelsen:- Enligtförslaget skaU endast medel i den lägsta av de tre faroklassema förbekämpningsmedel få säljas tiU allmänheten, vUkel enligt socialslyrelsensuppfattning är väl motiverat . 8.8.2 : KOV lUlstyrkerkemikommissionens förslag att endast bekämpningsmedel i klass 3 skaU hållastUlgängliga för enskUt bmk och få spridas över parker och andra områden somallmänheten har tiUträ-de tiU. Dock kan det i undantagsfaU enUgt KOV: s meningfinnas anledning att medge försäljning liU konsumenter av vissabekämpningsmedel i klass 2. 8.8.3 har föreslagit att endast kemiska bekämpningsmedel i klass 3skall få komma tiU användning för spridning över områden till vilka allmänhetenhar lUlträde, l.ex. parker och vägrenar. Under vissa delar av året kanaUmänheten ha tillträde tiU mark som används för jordbmksändamål, inklusiveåkermark. Slyrelsen fömtsätter atl förslaget inte avser jordbmksmark. Lantbmksstyrelsenvill i detta sammanhang även framhålla vikten av att regler som slyranvändningen av ett visst bekämpningsmedel, så långt möjligt följer generellamönster och inte kompliceras mer än nödvändigt. Exempel finns för närvarandedär t. o. m. ansvariga myndigheter inte utan betydande betänkelid kan ge beskedom vilka bekämpningsmedel som är tillåtna på olika marktyper och för olikaändamål inom områden där allmänheten äger fritt färdas. Även klargörande ochöverskådliga översikter saknas. Då det är önskvärt att givna regler följs måsleförenklingar och samordning mellan olika regelkomplex här ske. Prop.1984/85:118 152 8.8.4 : Kemikommissionenföreslår att endasl kemiska bekämpningsmedel i klass 3 skall få användas överområden liU vUka aUmänheten har tiUträde t. ex. parker och vägrenar. Medområde där allmänheten får fritt färdas menas enligt gängse terminologi sådanlområde som är tillgängligt för aUa enligt allemansrätten t. ex. skogsmark,av året som växtligheten inte tar skada av att markenbeträds och områden som är direkt avsedda för allmänheten t. ex. parker.Skogsslyrelsen utgår tfrån att förslagel alt begränsabekämpningsmedelsanvändningen tUl preparat i faroklass 3 inte avser skogsmarkoch menar att della klart bör framgå av bestämmelserna. 8.8.5 Statens miömedicinskalaboratorium: SML finner förslagel om att endast medel i den lägsta av de 3faroklassema för bekämpningsmedel skedl fa säljas tiU allmänheten, såsom välmotiverat. Likaså förslaget att den s. k. behörigheten atl använda klass I- ochIl-medel tidsbegränsas tUl .