prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — TBV framhåller atl en form för samverkan är attbibliotekspersonal kan medverka i ulbildning av cirkelledare och i cirkelledariräftärpå biblioteken. pekar på cirkelledarnas roll som förmedlare. SÖ påpekar atl ulredningen inte uppmärksammat densamverkan som sker mellan folkhögskolor och kommunala bibliotek. Genom nyalinjer och ett förändrat arbetssätt, projeklstudier, räcker inlefolkhögskolornas egna resurser. behöver folkhögskolorna service frånbiblioteken i form av boklån och rådgivning. rapporterar orn bildnings- ochstudieförbundens roll i del s. k. Dalaprojeklel, elt projekl som kulturrådetstartat och som syftat lill att genom lokal och regional samverkan mellanfolkbibliotek, skola, folkbildning och massmedia öka människors läsande och utnyttjandeav folkbibliotek. 1984/85:141 245 De, relativt få, remissinstanser som har med något i sittyttrande om samverkan med ungdomsorganisationer stöder utredningens förslag.Dalarnas bildning.sftirbimd hänvisar till sin rapport om , diirdet finns flera konkreta exempel på samverkan med ungdomsorganisationer. 7 Organisation, struktur och planering Förslaget att folkbiblioteken i större utsträckning börorganiseras efter arbelslapsmodellen för att på bästa sätt ta till varapersonalens kunnande, erfarenheter och intressen, får stöd av ett tjugotalremissinstanser som Ale. och länslandstingskommun, SAB. TCO, /SR. BiS samt , Nybro.Sölvesborgs. och Öslra Göinge kommuners kulturnämnder och Jönköpingslänsbibliotek. Sättet att arbeta i arbetslag förekommer redan i störreeller mindre utsträckning framhåller bl.a. Ale. och kommunersamt och Väslerviks kommuners ktilltirnämnder. SAB menar atl kommittén uttrycker sip oprecist. Det hade varilvälgörande om man förtydligat vad som menas med kvalificeral biblioteksarbeteför såväl bibliotekarier som kanslister. Likaså hade det varil värdefullt meden beskrivning av de olika yrkespruppernas professionalitel. /SR betonaralt bibliotekariens roll inom arbetslaget även i framliden bör varahandledarens och arbetsledarens. Samrådsgruppen för regionala bibliotek.sfrägori län beklapar att kommitténs förslap vittnar om enanmärkningsvärd nedvärdering av en central bibliotekarieuppgift, nämligen attvägleda och betjäna biblioteksbesökare. Liknande tankar framförs av . kommun framhåller alt den strikta arbelslapsmodelleninle lorde vara lillämpbar på de större biblioteken med deras långt gående specialise-rinp.Denna uppfallning delas av kommun. kommuns kulturförvaltning anser alt arbelslapsidénär svår att lillämpa på biblioteksverksamhet. Ofta består personalen av antinpenen-samtjänstgörande eller av så få personer atl något arbetslap hell enkelt inlekan etableras. kommun haren liknande uppfattning. Kommitténs förslag lill principiell organisationsstrukturinnebär alt huvudansvarel för kulturupppiften och den kvalificerade referensljänstenskall ligga på huvudbiblioteken, medan filialerna främsl bör inriklas på Prop.1984/85:141 246 litieralurförsörjning, läsvägledning, läsfrämjande insalseroch uppsökande arbele, Förslapel stöds av KUR, Ale, , , , Trelle-borgsoch kommuner samt . DFI delar kommitténs uppfatlning all del är kommunenshuvudbibliotek som bör ha störst ansvar för de mer kvalificerade tjänsterna. KUR påpekar atl förslaget ej får innebära en utarmning avfilialernas resurser. kommun finner förslaget oklart och menar atldel är en polilisk fråga som varje kommun får ta ställning lill och därbedömningen görs ur ekonomiska och kulturella aspekler. Negativa lill förslaget är , ,och Umeä kommuner, Göieborgs och läns landstingskommun, SAB, SFF,TCO, /SR samt , och kommuners kulturnämnder ochSamrådsgruppen för regionala bibliotek.sfrägor i Krislian-stads län. SAB menar att kommillén inle tillräckligt belonalfilialernas roll i informationsarbetet, en synpunkl som delas av bl.a,. Enligt SAB bör varje enhel vara en lokal informationspunkt,där medborgaren dels skall kunna finna den näraliggande informalionen, dels eningång till hela bibliotekssystemets utbud av informalion. beklagar alt kommiltén vill begränsafilialernas uppgifl så markanl i etl skede när den nya teknologin pör det möjliglför biblioteken att förverkliga en roll som lokala informationscentra för sina upplagninpsområden.Liknande synpunkler framförs av och kommuner, Göteborgsoch löns landstingskommun, TCO och /5/?. Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län anser i motsats lill kommillén all referens- och informalionsservicenmåste förstärkas vid varje biblioleksenhet. Om det lokala skall kunna fylla sin funktion iell decentraliserat informalionssyslem måsle enlipl KB informationsarbetet fåtillräckligt ulrymme i utbildningen. kommuns kulturnämnd menar atl del är fögameningsfullt all diskulera filialuppgifter utan försök all definiera vilkenstandard del rör sig om när del gäller t.ex. bemanningens kvalilet ochkvantitet, lokalyta, öppethållande, mediabeslånd m. m. 8 Ansvarsfördelning stat kommun Statskontoret delar ulredninpens uppfattning att lapstiflninpej bör användas på biblioteksområdet. Samma åsikt har , ochÖrebro kommuner. , och läns tandstings-kommuner samt Landsiingsförbundei.Malmöhus läns landstinpskommun 1984/85:141 247 påpekar att det i prunden bara är kommunerna själva somkan svara för en utjämning av biblioteksstandarden i landet. Ett flertal remissinstanser beklapar att utredningen intediskuterat och utrett lagfrågan, bl.a. Ale. , Göieborgs, Härnösands.Karlskrona. Göieborgs och landstingskommun. KLYS, /SR, LO, ABF samt bland övripainkomna skrivelser t, ex. Karislads. Kitngälvs, Otoj-slröms. ochSölvesborgs kommuners kulturnämnder samt länsbiblioiek. Att utredninpcn borde ha studerat förhållandena i länder,som har bibliotekslag, anser bl. a. Ale. En förutsäitningslös analys av lapfråpan bör enlipl LO pörasav en parlamentarisk utredninp. ABF föreslår att en ulredninp tillsätts med upppiflatt pröva förutsätlninparna för en kullurlap. En bibliotekslag behöver inte vara detaljreplerandeframhåller KUR. SAB och Samrådsgruppen för regionalabiblioteksfrågor i län. SAB vill ha en lag som stadpar att det i varje kommunskall finnas ett folkbibliotek och atl det skall vara avpifisfritt för medborparnaalt ulnytlja dess verksamhet. och kommuns hiblioiekssiyrelse instämmer och vill i likhetmed /SR dessulom att en lag skall innehålla en paragraf om att det skallfinnas fackuibildad bibliotekariepersonal i varje kommunalt folkbibliotekssystem. /SR menaratt en lag även bör garantera kvaliteten imedieurvalet. Detta kräver en ökninp med ca 10 milj. kr. Värmdökommun anser att en lagstiftning med vissa krav på minimistandard skulle kunnagenomföras utan större höjningar av statsbidraget än 10-20 milj. kr. En bihliolekslap som paranterar avpiftsfri service tordeinte medföra nåpon merkostnad för vare sip slalen eller kommunen anser Göieborgskommun. På liknande sätt uttrycker sig Boriänge. HCK understryker att en lag bör innebära all allabibliotek skall ha etl visst bestånd av talböcker och LL-böcker. BiS föreslår en lag som motsvarar den som finns inomskolväsendet. Staten bör stå för personalkostnaderna, medan kommunerna böruppfylla vissa krav på mediebestånd, lokaler, öppethållande m.m. TCO anser att riksdapen bör beslula om allmänna mål och upppifler,pratisprincipen saml alt det skall finnas folkbibliotek i alla kommuner. SVdelar denna uppfallninp. Förftiltarceniriim Riks förordar en bibliotekslag menkan i andra hand länka sig en utbygpnad av de kullurpoliiiska målen. Remissopinionens syn på frågan om gratisprincipen börlagfästas finns redovisad tidigare i denna remissammanslällninp, i avsnitt 3. Prop.1984/85:141 248 9 Regionala biblioteksuppgifter Splittrad remissopinion Kommitténs förslap om en klarare ansvarsfördelning mellanlänsbiblioteken och de kommunala folkbiblioteken, som går i riklning mot etl slörreregionall ansvar, har mötts med mycket blandade reaktioner vid remissbehandlingen,KB, TPB, KUR och statskontoret, elt slorl antal kommuner och landstingskommuner,SAB, SFF, SV och TBV ger utredningen silt fulla slöd, medan en lång rad andraremissinstanser, även bland kommunerna, anlingen avvisar förslagel eller harmer eller mindre långlgående invändningar, Landsdngsförbundei delar utredningens positiva syn pålänsbibliotekens möjligheter alt bidra till atl minska standardskillnadernamellan olika folkbibliotek. Under förutsättning att tillräckliga resurser slällslill länsbibliotekens förfopande är del rimlipl all länsbiblioteken åtar sig ellökal ansvar, särskilt för informationsförsörjning och rådgivning. Däremot kande helläckande biblioteksplaner, som utredningen föreslär, leda till onödigbyråkrati. Över huvud laget måste del enligt förbundet betonas all del är uiifrånkommunernas behov och inilialiv som länsbiblioteken arbeiar. Principiella synpunkler av liknande slag framförs av fleralandstingskommuner. läns landstingskommun framhåller atl del behövsklara moliv för de regionala insatserna. För en väl utvecklad biblioteksverksamhetär del nödvändigt med slarka kommunala salsningar. De regionala insatserna ären komplettering av dessa. läns landstingskommun påpekar attlänsbiblioteken inle skall kompensera kommuner som genom politiska beslut intevill utveckla sin biblioteksverksamhet. landslingskommunuppfattar utredningens slralegi som riktig men frågar sig hur det skall blimöjligt atl få igång utvecklingsarbete i de kommuner där biblioleksinsalsernahar låg prioritet. En regional biblioteksplanering är varken önskvärd ellermöjlig. Länsbiblioteken får inle ingripa i de enskilda kommunernas planering.Länsbibliotekens roll är enligt läns landslingskommun att varakompletterande. Länsbiblioteken får inle ta över det lokala biblioteketsansvar. Flera kommuner uttalar sig på samma säll. Enligt Degerforsoch har länsbiblioteken en särskilt viktig uppgift när del gäller attstötta biblioteken i de små kommunerna. Men kommunala insatser kan aldrigersättas. Kommunen måsle delta i och styra planeringen och se till att planernaär förankrade. kommun framhåller att länsbiblioteken inle har någramaktbefogenheter över de kommunala biblioteken. Planeringen måste alltså görasi samråd. Falu kommun menar alt tanken på en regional samverkan när det gällermedieförsörjningen inle är utan komplikationer. Om man med samverkan menarkonferenser och rådgivning finns inpå invändningar. Blir del emellerlid frågaom alt slyra de kommunala inköpen för att säkra medieförsöijningen i länel ärtanken myckel iveksam. Prop.1984/85:141 249 tuna kommun framhåller all den plan som skall ularbeiasför länsverksam-helen inle får bli så detaljerad och styrande atl den hindrarflexibilitet. Satsningen på länsbiblioteken får inte heller innebära en ökad byråkratisering.De tillförda resurserna måsle komma länets bibliotek direkt till godo. Enligt Kommunförbundels mening sker genom förslagen englidning i nu rådande ansvarsfördelning mellan stat och kommmun mol en förslärkningav del statliga inflytandet över biblioteken. Detla anser förbundel vara felakligl.Av flera skäl är förbundet också tveksamt lill en sådan uividgning avlänsbibliotekens uppgifier som kommittén föreslår. Den omfallande repionalaplaneringen kan för den enskilda kommunen leda lill atl de lokalaprioriteringarna får slå lillbaka för alt del regionala målel skall uppnås. Allregionala bibliotekskonsulenter skall kunna stimulera lokal samverkan är ocksåtveksamt. Ansvaret för all lokal samverkan kommer lill stånd kan aldrip läggaspå regional nivå. 1 stället för all inrätta konsulenttjänster på olika områdenbör länsbiblioteken dra nytta av den kompenlens som finns på regional nivå host. ex. länsskolnämnd och länsbildningsförbund. Till de remissinslanser som ställer sig hell avvisande lillkommitténs förslag hör ABF och LO som främsl vänder sig emol alt tyngdpunkten iden statliga bidragsgivningen förskjuts från de lokala biblioteken till länsbiblioteken.Enligt LO måste en ulveckling ske av biblioteksverksamheten mot arbetsplatseroch andra miljöer nära människorna. Delta kan bara pöras lokalt. Sådanainsatser kan inte övertas av länsbiblioteken. ABF tar inte direkt slällningtill ansvarsfördelningen men ser det som angeläget all del finns elt samspel,som också fungerar effektivt, mellan länsbibliotek och lokala bibliotek när delgäller medieförsöijningen. , och kommuner avvisarockså förslagen och menar all det är fel atl siärka länsbiblioteken påbekostnad av de lokala biblioteken. kommun vill inle ha någraregionala "överkommuner" i folkbiblio-leksfrågoroch Trelleborgskommun tror inte atl ökade repionala salsningar leder till någon uljämninp avbiblioteksstandarden i landet. kommun anser atl förslagel är ofullständigt eftersomdel bara behandlar länsbiblioteken och inte lånecentraler och depåbibliotek. Resursfrågan för länsbiblioteken las upp i flerayttranden. Vissa synpunkter redovisas i avsnitt 11 i denna sammanställning. Boriängekommun och /SR anser atl utredningen borde ha beräknat koslnaderna förlänsbibliotekens verksamhet. Eskilsluna, och Kariskrona kommuneranser alt länsbiblioteken behöver elt bättre slalligl slöd om verksamhetenskall fungera. kommun och läns landstingskommun anser ocksåatt länsbiblioteken behöver ökade resurser framför allt om de skall äta sig eltökal ansvar för informalionssökning som kräver avancerad leknisk ulruslning. Prop.1984/85:141 250 och Umeä kommuner anser att utredningen bordeha undersökt konsekvenserna av att den regionala biblioteksverksamhetenfinansieras av stal och landsting men bedrivs som elt primärkommunaltbibliotek. Detsamma anser läns landstingskommun som slöder ulredningenmen anser all intresset från landstingens sida för utvecklinpen avlänsbiblioteken skulle bli större om de även lagil del formella ansvarel somhuvudmän för verksamheten. anser atl länsbiblioteket börvara underställt . Enligt läns landstingskommun kommerlandstinget all vilja ha ell slörre inflytande över verksamheten än vad etlavtal kan pe. Den avlalskonstmklion som de båda kommunförbunden enats om ärinte tillräcklig. Utredningen borde ha gjort en analys av andra former för siyrningoch påverkan. KUR lar upp frågan om den mindre efterfrågade,"smala" litteraturen och förutsätter atl denna skall finnas atttillgå både på regional och lokal nivå. Del vore olyckligt om regionalainsatser för medieförsörjningen skulle ses som en möjlighel för kommunalabibliotek all inte köpa den "smala" litteraturen. landstingskommun anser all det inle ärrealistiskt all länka sig atl små kommuner kan ha något slörre bestånd avtalböcker. Här får därför länsbiblioteken en huvudroll. SRF anser atl ansvarelför utarbetande av en talboksplan för respektive län kan läggas pålänsbiblioteken, men alt folkbiblioteken skall ha samma ansvar för talboksbeslåndensom för svartskriftsbestånden. DFI framhåller atl den formella och hierarkiskaregleringen av folkbiblioteksväsendet inte får gå ul över snabbhet ocheffektivitet. Biblioteken måsle således kunna vända sig direkt till ettvetenskapligt bibliotek när detla är lämpligasl. länslandstingskommun uttalar sig på samma sätt. KUR framhåller att behovel av modeller föransvarsfördelningen är särskilt slort i fråga om informationsförsörjningen.Resurser måste finnas även lokalt. Annars kan det vara svårt att nå ut tillgrupper med olika hinder. Det blir också svårt all göra klart för besökarna altbiblioteket kan förmedla upplysningar från t. ex. länsbiblioteket. BiS och SV föreslår atl länsbiblioteken får repionalakonsulenter för frågor om bibliotekens samverkan med folkbildningen. måste länsbiblioteken konlinueriigt följa upp hur samarbelelulvecklas mellan biblioteken och studieförbunden. TCO och för fram tanken alt länsbiblioteken isamverkan med andra länsmyndigheter skall kunna ta inililativ till personalulbildningför Prop.1984/85:141 251 Det länsbiblioteken skall göraär främst atl planera och organisera utbildningen. TLS anser att länsbiblioteken mäste ge stöd och hjälp tillde mindre biblioteken när det gäller leknisk och ekonomisk litteratur. Fördelta behöver länsbiblioteken särskilda konsulenttjänster. Samrädsgruppen för regionala biblioleksfrågor iKristianstads län poänpterar alt även den dalabaseradeinformationsförsörjningen mäste tas med i den repionala planeringen. Ansvarelför sökningar i avancerade och sällan nyttjade dalabaser bör åvilalänsbiblioteken. Enligt landslingskommun finns det skäl attöverväga en ändring i kommunallagen som pör del möjlipt för ledamöter urlandstingens kulturnämnder alt få fullvärdigt medlemsskap i kommunala kulturnämnder. SAB och delar ulredninpens uppfattningatt länsbiblioteken bör få etl ökat ansvar för fortbildning avbibliotekspersonal. Eftersom slandarden mellan länsbiblioteken är ganska ojämnkan detta vålla problem om inte länsbiblioteken får centrala resurser för atlkunna fortbilda sin egen personal. kommun anser all uppgifterna för de regionalabibliotekskonsulenterna bör övervägas. Deras arbete bör direkl komma de kommunalabiblioteken till godo. , SAB och BiS avslyrker förslagel attlänsbibliotekens personal skall kunna på vissa villkor utföra löpande arbele pälokala folkbibliotek. kommuns kulturnämnd pekar på elt fortsatt behov avregionala insalser för barnbiblioteksverksamhel, biblioteksverksamhet företniska och språkliga minoriteter och för läshandikappade grupper. Kulturnämndenanser alt möjlighel bör finnas all föra över länsavdelningarnas konsulentertill nya och förändrade arbetsfält, för atl bättre kunna anpassa den regionala verksamhelentill kommunernas behov. Förslaget om lokal biblioleksplanering i regionalt perspeklivförulsäller enligt KUR klara ansvars- och samarbelsprinciper i förhållandelmellan kulturnämnder och länsbibliotek. KUR föreslår alt näpra länsbibliotekuppmuntras all leda ell ulvecklingsarbete på delta område. Av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget atlstaten skall överta ansvarel för BURK (Blj:s cenirala kalalopdatabas) ärflertalet positiva. Hit hör KUR. Falu.Härnösands, , . , , , och kommuner, SFF, SV. Prop.1984/85:141 252 kommuners kulturnämnder, Jönköpingslänsbibliotek och Samrädsgruppen för regionala biblioleksfrågor i Kristianstadslän. En avvaktande hållning till förslaget intas av fiera remissinslanser,däribland KB, som dock delar ulredninpens uppfallning att bättre samordning avdatabaserna /BURK och LIBRIS är av stor vikt. KB menar också alt del är väsentliplatl slatligt slöd i nägon form till BUMS görs beroende av atl eventuella lokalalösningar knyls till det centrala systemet. KB finner emellerlid all förslagelatt överföra BURK till staten med KB som huvudman knappasl kan moliveras enbartuiifrån önskemålet alt staten ikläder sig visst ekonomiskt ansvar för BURK. fall måsle även andra alternativ till statliga resurstillskott prövasnoggrannare än ulredningen gjort. DFI menar all förslaget kan vara värt att överväpa. Dockmåste de ekonomiska och prakliska förutsättningarna för ett samgående förstnoga ulredas och konsekvenserna analyseras. Liknande tankegångar finns hos RRV,kommun, /SR och kommuns kulturnämnd. kommun påpekar atl kommitténs förslag inrymmerkomplikationer bl.a. när det päller atl värdera del biblioprafiska innehålleti BURK. Vidare har folkbiblioteken getts möjlighet alt påverka ulformningen av Btj;s databas, en förmån som kan försvinna efter etl statligt övertagande avdatabasen. ställer sig också avvaktande till förslagel. Negativa till förslagel är bl.a. siaiskoniorei, Göieborgsoch Söderiälje kommuner, Göieborgs och läns landslingskommun, Kommunförbundel,SAB, Btj och kommuns biblioieksstyrelse. SAB och Btj anser del rimligl atl staten påtar sip ell slörreekonomiskt ansvar för den nalionalbibliografiska verksamhel som bedrivs vid Btj,en uppfatlning som delas av och Söderiälje kommuner och . Under förulsällning atl ett skäligl statligt slöd ulgårför denna verksamhet kan inte SAB finna några administraliva eller andrafördelar med alt KB blir huvudman. uttrycker förvåning över atl ell statligt slödtill Btj för att täcka konstnaderna för den angelägna kalalogiserinpen av invandrariitleraturförbinds med elt statlipt övertapande av BURK. Ett samarbeie mellan BUMS och LIBRISsker lämplipast penom elt vidpat samarbeie mellan Btj och KB. Siaiskoniorei påpekar atl del centraliserade system somBUMS/BURK represenlerar inom korl kan vara föråldrat med åtföljande hopa koslnaderför drift och ulveckling samt svårigheter atl anpassa systemels Ijänsler tillmarknadens behov. I slället efterlyser statskontoret en förutsättningslös siudieav möjlighelerna att samordna och organisera redan befintliga resurser för registrerinp/katalogiserinpav litteratur och andra medier, så att dubbelarbete kan undvikas. 1984/85:141 253 invandrariitleratur och annan utländsk litteratur samtstatens ansvar för detta behöver utredas särskilt. finner det rimligt att staten i någonform tar ett större ansvar för BURK. Ett samarbete mellan databaserna är möjligläven om BURK blir kvar i Blj:s ägo, nåpol som Göleborg föredrar tills vidare. Av del 20-tal inslanser som berör frågan om Blj:s lagerhållningär flertalel posiiiva såsom Ale, Boriänge, EskUstuna, , , ,, och kommuner, SFF, /SR, Btj saml och . Bij påpekar alt ekonomiska förutsättningar för en ökad lagerhållninpav sambindniogsböcker skapas om hela eller större delen av koslnaden för Blj:s bibliografiskaarbete finansieras med slatliga medel. Skulle däremot de slatliga insatsernabegränsas till att täcka det underskott som den bibliografiska verksamhelenmedför, kommer inle några ökade insatser beträffande lagerhållningen alt kunnagöras. Eskilsluna och kommuner samt kommuns biblioieks-siyrelsepåpekar atl ulredningen ej angett hur lagerhållningen skall bekostas.Härnösands kommun menar att statliga insatser behövs för bällre lagerhållning. SAB anser att staten bör ta på sig ett ekonomiskt ansvarför Btj:s lagerhållning av barn- och ungdomslitteratur. vill inte ta ställning lill förslagetutan avvaktar SAB:s ulredning om Blj:s framtida roll. Ett fåtal instanser, bl.a. . Jönköpings.Karlskrona och kommuner samt kommuns kulturnämnd ochJönköpings länsbibliotek tillstyrker kommitténs förslag atl Btj bör fungera somkonsult vid utvärdering och upphandling av lokala datasystem. Bij menar att förslaget är realistiskt när det gäller fråporkring eventuella lokala systems möjlighet att kommunicera med Btj:s centraladatabas. En mera utvidgad konsultfunktion med upppifien att för bibliotekensräkning ulvärdera andra förelaps system bör inte Btj, som marknadsför eget datasystem,åta sig, kommuns biblioiekslyrelse delar denna uppfattning. Av de remissinstanser som berör denna fråga är flertaletnegativa. De flesta menar att förslaget är orealistiskt och olämpligl, eflersomBtj är försäljare av sitt egel datasystem. hör Ale, Eskilsluna, ,, , , , , och kommuner, Göieborgs och läns landstingskom- Prop.1984/85:141 254 mun, /SR, och kommuners kulturnämnder samlSamrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor I län. och kommuner, och läns landslingskommunsaml BiS anser atl en datakonsult bör knytas till KUR. kommun anser atl även KUR bör skaffa sigkompelens på detla område. Kommitténs förslag att ändra ägarförhållandena för Btjtillstyrks av flertalel av de drygl 30 remissinstanser som yttrat sig omförslaget. KUR, Ale, , , , , ,, , , , och kommuner, SFF, Landsiingsförbundei,/SR, SV, kommuns kulturnämnd och ärsåledes posiiiva lill att blir majoritetsägare lill Btj. anser atl även landslingen genomLandstingsförbundet bör få visst inflyiande över Btj. Även Samrådsgruppen förregionala biblioteksfrågor i län menar all Landsiingsförbundeibör ges möjlighel lill ställningstagande i denna fråga. kommun menar att del kapitaltillskott som Btjbehöver bör komma från flera nya intressenter. De av förslaget närmasl berörda, dvs. SAB, , anser alt man bör avvakta resultatet av den utredning somtillsattes inom SAB med uppgift att bl.a. ulreda Blj:s eventuella behovav kapitaltillskott. Denna uppfattning delas av bl.a. , . Malmö.Söderiälje och kommuner, och läns landslingskommun, och kommuns biblioteksstyrelse. kommun anser alt frågan om Btj: s ägarförhållandenär en angelägenhet som ligger uianför kommitténs uppdrag.