prop · G803139 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag anser att invesleringar av säkerhets-ochraiionaliseringskarakiär och investeringar som syftar lill alt bibehålla kapaciietenpä flygplatserna bör prioriteras. 1985/86(milj. Infrasirukturella investeringar (>1 milj. Flygtrafiktjänst en route 18,0 Infrasirukturella investeringar (<1 milj. Fordon,maskiner, utrustning 22.0 Den beräknade investeringsramen för /86 gerutrymme bl.a. för vissa investeringar på Arianda flygplats t.ex. ombyggnad avden förutvarande inrikesterminalen (T 3) samt ell antal nya mindre invesleringar.På , och flygplatser pågår en upprustning aveldistributionssystemen. Motsvarande ulbyte planeras pä flygplats.För har medel beräknals för pågående utbyggnad av slalionsområdetsamt för planerat nytt instrumentlandnings-system. Investeringarna inom gruppen Flygtrafiktjänst en routeberäknas /86 till 18,0 milj. kr. Den beräknade ramen medger planenligersättning och erforderlig nyanskaffning av utrustning. Bl.a. kommer teleutrustningeni ett antal radarstationer all bylas ut. Investeringsvolymen för övriga mindre infrasirukturellainvesteringar beräknas till 15,9 milj. kr. För ersättningoch nyanskaffningar av Fordon, maskiner och utrustning beräknas 22,0 milj. kr. När det gäller objektgmppen Kommersiella investeringarvill jag understryka att dessa måste betraklas som affärsmässiga komplementtill verkets infrastmklurella investeringar som är verkets huvudsakligauppgift. För budgetårel 1985/86 beräknas dessa invesleringar lill 9,1 milj. kr. De infrastmklurella investeringarna /86 böri huvudsak finansieras över statsbudgeten. De anslagsfinansieradeinvesteringarna beräknar jag till 120 milj. kr. Luflfartsverkel bör inom ramenför Ireårsplanen få disponera anvisade medel. Finansiering genom användande avrörelsemedel bör få uppgå lill högsl 6 milj. kr. för budgetårel 1985/86. 1 vissa fall kan leasingförfarande vara ekonomisktfördelaktigare än ägande. Exempel på tänkbara leasingobjekt för luftfartsverketär fordon 1984/85:139 14 Verket förulsäller all finansieringvia leasing skall kunna ske i de fall della bedöms lönsammare än ägande och luflfartsverkelhar befogenheter atl fatta beslut om inveslering i samma objekl. Jag föreslårall leasing under /86 bör kunna ske inom en lolal ram av 10milj. kr./år. Det bör som jag tidigare anfört ankomma på regeringen attange ramen för omfattningen av de investeringar som får finansieras genomluftfartsverkets upplåning i . För budgetårel 1985/86 räknarjag med att ramen behöver uppgå till 55 milj. kr. Investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte börfinansieras över finansfullmaklen, förutom de investeringar som beslutas avarbetsmarknadsmyndigheterna. Med hänsyn till vad jag sålunda har anfört förordar jagalt medel för näsla budgetår anvisas enligt följande anslagsberäkning. Beräknad medelsförbrukning /86 120.0 Avgår beräknad ingående behållning 5,6 Anslag /86 114,4 2.6 Statsmakternas styrning av luftfartsverket Mitt förslag: Treårsplan fastställs för verksamheten ochinvesteringarna. Regeringen sätter mäl för avkastning, service, produktivitei,prissättning och soliditet. Regeringen lägger fast strategier för luftfartsverketsagerande pä olika områden. Skälen för mitt förslag: 1 takt med att verket erhållervidgade befogenheter att besluta om vissa investeringar och väljafinansieringsform bör vissa kompletteringar och förändringar göras istatsmakternas styrning av luftfartsverket. De utökade befogenheterna när detgäller finansieringen av luftfartsverkets investeringar som jag tidigareföreslagit förulsäller en mer ändamålsenlig styrning frän statsmakternas sida.Del bör i högre grad ske genom fastställande av ekonomiska mål och servicemålän genom styrning av medlen. Bl.a. bör treåriga investeringsplaner medutblickar på upprättas, avkastningskrav formuleras ochmålstyrningen av verket utvecklas. Det bör ankomma på regeringen alt inom ramenför den av angivna huvudsakliga inriktningen av luftfartsverkets verksamhellägga fasl mål för avkastning, service, produktivitet, prissättning ochsoliditet samt strategier för verkets agerande på olika områden. Riksdagenbeslutade om en ny organisation för luftfarts- 1984/85:139 15 I samband med organisationsförändringsarbetet har arbelepågått med analys och ulveckling av mål för verksamheten, affärsidéer och strategier.Verksamheten präglas nu också av en alltmer ökad affärs- ochmarknadsorientering där verkels kunder sätts i centrum. Arbelel med allutveckla mål och strategier fortsätter. Den redovisning jag kommer att göra avolika styrformer bör därför betraklas som etl led i utvecklingen av instrumentför en övergripande styrning av verket. Treårsplan för verksamhet och investeringar Ett realiserande av de förslag lill förändringar i invesleringsadminislra-tionensom förts fram i det föregående kommer att öka flexibiliteten och möjligheternatill snabb anpassning av luftfartsverkets verksamhet lill ändrade yttreförutsättningar. Dessa ändringar kommer att bli etl viktigt inslag isträvandena mol ökad marknadsorientering. Treårsplanen bör också innehålla redogörelserför de mäl som har salts upp för verksamhet, resursanvändning, marknader, produkteroch ekonomi. Vidare bör av planen framgå hur verkel tänker gå till väga för allnå uppsatt mäl, dvs. vilken strategi som avses lillämpas på viktiga områden.Planen bör således utformas så alt den dels till staten/ägaren kommunicerarluftfartsverkels uppfallning om nuläge, mål och strategier samt väsentligaåtgärder i verksamheten för alt nå uppsatta mål, dels utgör underlag förstatsmakternas slällningslaganden och styrning av verket. Sådana treårsplanerbör upprättas fr.o.m. /87 och försia gången redovisas förregeringen före utgången av i stället för anslagsframslällning ihittillsvarande form. Jag räknar med att luftfartsverket liksom hittillsårligen behöver tillföras medel över statsbudgeten. Treårsperioden bör betraktas som en period och intesplittras på budgetår utöver vad som är nödvändigt för genomförande- ochfinansieringsplanering. bör presentera investeringsplanenenligt den klassificering som lidigare beskrivits. Statsmakternas siyrning inom ramen för den nu diskuterade ireårsplanenbör i princip ske i måltermer. Bland målen intar del övergripande målel förluftfartsverket enligt 1982 ärs luflfartspolitiska beslut en särställning. Detlamäl anger del yttersta syftet med den verksamhel luftfartsverket bedriver ochskall vara grunden för alla andra mera operativa och silualionsanpassade mål. 1treårsplanen är del närmast den senare typen av mål som bör las upp och stämmasav. I del följande beskrivs ett antal sådana mål som synes vara relevanta förden målslyrning av luftfartsverket som bör ersätta den mer medelsinriktadestyrning som utövats . Del är angelägel atl luftfartsverket aktivtutvecklar instrument för att mäta måluppfyllelse i olika avseenden. En sådan redovisningbör ske i den årliga treårsplanen. Prop.1984/85:139 16 Statsmakternas ekonomiska mål för luftfartsverket äruttryckt som elt vissl förräntningskrav på genomsnittligt disponerat statskapital.Detta förräntningskrav är lika med den statliga avkastningsräntan, somf. n. är13%. Avkastningsräntan sätts på en nivå som svarar mol statens koslnader förupplåning. Det är således inte avsikten att luftfartsverkets överskott skall varastörre än alt det tillgodoser statens förräntningskrav. Även i fortsättningen kommer en betydande del avkapitalbehovet alt tillgodoses med anslag över statsbudgeten. Statskapitaletkommer även med de nu föreslagna utvidgade finansieringsmöjligheterna allförbli den dominerande enskilda kapitaldelen. Så länge som statskapitalet harsamma karaktär och konstruktion som f n. bör även ell avkastningskrav pä dellaformuleras. Delta innebär all luftfartsverket skall uppnå en vinst som ärtillräcklig för atl svara mol förränlningskravet. De förändringar i finansieringssätlet som jag har föreslagilmedför atl luftfartsverkets kapitalslmktur kommer att ändra karakiär. Andelen"främmande" kapital kommer successivt alt öka. På denna kapitaldelbör ställas andra krav på avkastning, åtminstone till den del kapitalel kommeratt investeras i kommersiella projekt. På detla kapilal bör avkastningskravetanpassas lill vad som är gängse i näringslivet i molsvarande branscher. Detkommer således att uppstå behov av att mäta avkastningen även på det lotalakapitalet, dvs. den genomsnittliga balansomslutningen. börredovisa förslag till hur ell sådant avkastningskrav bör bestämmas. har utformat ett antal strategier förbeteendet gentemot marknaden, enskilda kunder och övriga intressenter. Blanddessa ingår att verket skall påverka flygtransportsektorns konkurrensförmågagenom att följsamt anpassa och utveckla sitt tjänsteutbud till ändrade behoveller möjligheter. agerande skall medverka till atl flyget kanbibehålla och utveckla den konkurrensfördel som snabbhet, punktlighet, säkerhetoch god service utgör. Detta innebär bl.a. atl verkel inom sitt område skallbidra till att ge flygbolagen möjlighet till hög regularitet, kortamarkuppehåll (s. k. turn-arounds) och en smidig Irafikavveckling. Vidare skall flygsäkerhetsstandardenvara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Alt sammanfatta vad luftfartsverket skall uppnå i nunämnda avseenden i elt enda operativt mål är inle möjligl. Målen måsle istället knylas till olika Ijänsler, verksamheter och aktiviteter. I pågående arbete med att utveckla den interna styrningen motökad målstyrning ingår att formulera mål dels för vaije s. k. produktgrupp,dels för i produktgmpperna ingående tjänster och dels för de olika verksamhetersom dellar i tjänsteproduktionen. De mäl som utvecklas på de an- 1984/85:139 17 givna områdena beskriver flera olika egenskaper. En avdessa är att ange vilken servicenivå som skall eftersträvas. De målbeskrivningar som görs ingår som medel i deninterna styrningen av olika budgetansvariga enheter inom luftfartsverket. Servicebe-greppetkan härvid ges en vidsträckt betydelse och innefatta dels kapaci-letsegenskapersåsom tillgänglighet och beredskap, dels kvalitativa egenskaper som slandardoch punktlighet. Hur den nu beskrivna målslrukluren skall anpassas förstatsmakternas styrning av luftfartsverket genom uppställande eller godkännandeav servicemål behöver undersökas ytteriigare innan konkreta förslag lämnas.Verket bör återkomma om detta i nästkommande treårsplan. Jag anser det härvid angeläget atl luflfartsverkel strävarefter att utveckla servicemål som är mätbara över liden och som kanspecificeras i form av serviceålaganden. I sin vidareutveckling av servicemålenbör luftfartsverket även beakla invesleringarnas relation till servicemålen,avvägningen mellan olika servicemål samt mellan servicemål och ekonomiska mål.Vidare bör verket närmare utvärdera hur graden av måluppfyllelse skall kunnaföljas upp. har i anslagsframslällningen redovisaloch kommenterat produktivitetsutvecklingen. Den produktivitet som mätts är personalproduktiviteten.Genom de samband som finns mellan förändring i kapitalresurser och förändring ipersonalresurser kan det valda mättet även i stort anses spegla den lolalaproduktiviteten. Eftersom resurserna i Slor omfattning bestäms av den valdakapaciteten på fasta anläggningar och system blir produktiviteten också ettuttryck för kapacilelsutnytljandel. Detta kan man tydligl iaktta om manstuderar luftfartsverkets produktivitetsutveckling under 1970-lalet. Den storakapacitetsuppbyggnad som då ägde rum med initialt lågt ulnylljande förklarar del av den negaliva ulveckling av produktiviieten som då skedde. /80 har produktivitetsutvecklingen varitpositiv. Ökningen under det senaste budgetåret var . Den positiva trendenberäknas kunna fortsätta med en genomsnittlig ökning om underresten av 1980-ialei. Del ekonomiska målet för luftfartsverket är att verksamhelenskall bedrivas så alt kostnadstäckning nås totalt sett och atl därulöver ettöverskott uppstår som motsvarar räntekravel på tillskjutet statligtinvesterings-kapital. Kostnadstäckningskravel skall uppfyllas för varje enskiltbudgetår. Avvikelser kan medges om resuliatuijämning kan åstadkommas övertiden i likhel med den plan för resuliatuijämning som f.n. tillämpas.Luftfartsverkets ursprungliga plan gällde perioden /78-1986/87. Prop.1984/85:139 18 förutsättningar som planen byggde på har successiviförändrats. Det gäller bl.a. en lägre trafikutveckling och etl högre räntelägeän beräknat. För alt molverka de ogynnsamma förändringarna har verketsuccessivt begränsat resursåtgången genom verksamhetsförändringar ochrationaliseringar. Taxehöjningarna har inte heller kunnat genomföras i den taktsom förutsattes. Luftfarlsverkels priser har därför sedan mitten av 1970-talelökat något mindre än konsumentprisindex. Ökningen har även understigit ökningeni de inrikes flygpriserna. Åtagandet enligt del s.k. SlLA-prolokollet innebär atl närverket nått balans mellan kostnader och intäkter bör verkets laxehöjningar skei långsammare takt än lidigare och i genomsnitt undersliga den allmännaprisutvecklingen. Som redovisals i skrivelse lill regeringen medprognos över resultatutvecklingen under resten av 1980-talet beräknas balansuppnås fr.o.m. budgetårel 1987/88. har i enlighet därmed utgåttfrån alt laxehöjningarna fr. o. m. denna lidpunkt genomsnittligt skall ligga0,under konsumentprisindex. 1 fasta priser innebär dettasåledes en prissänkning. Prissättningen på andra än trafikinriktade tjänster - t.ex. hyror, arrenden, parkeringsavgifter bör motsvara vad som är gängse påmarknaden. De överskoll som kan uppnås på dessa områden är direkl till fördelför hela lufitransportseklorn genom atl de yllerligare håller tillbaka behov avtaxehöjningar. Jag har inte anledning atl nu ta slällning lill hurluftfartsverkets taxeul-veckling bör vara efter att verket nått balans mellanintäkter och kostnader. Jag ser det dock som angeläget all luftfartsverket såsnart som möjligt kan uppnå en sädan balans vilkel är del primära ekonomiskamålet. Efler den lidpunkien utgår jag från all verket i möjligaste månbegränsar behovel av laxehöjningar sä att laxeuivecklingen kan ske i den taktsom framgår av SILA-protokollel. Det är också angeläget atl ell framtidaöverskott kan genereras som så snart som möjligl kan kompensera statsmakternaför den brislande förråntningen på statskapitalet. 1 luftfartsverket har soliditeten mätt som verkskapitaleli förhållande lill balansomslutningen legal mellan60% och . skall jämföras för förelag i allmänhet. Luftfartsverketssoliditet som ligger väl över de tumregler som finns för etl företagsriskkapital i relation till allt kapital, har dock inle haft någotegentligt informationsvärde. Säväl anskaffningen av främmande kapital som villkoren förupplåningen har i stort varil givna. Varken ägare eller längivare har haftanledning atl betrakta ett relativt slort verkskapital som elt skydd förexterna långivare vid evenluella förlusler. De förändringar i luftfartsverketskapitalanskaffning som föreslagils förändrar inte särskilt mycket i dettaavseende. Prop.1984/85:139 19 eftersom staten får anses stå som garant för att extemalån kommer att ålerbelalas. Däremol kommer solidiielsbegreppet atl få en annanbetydelse för ställningstaganden inom luftfartsverket lill det toialakapitalels sammansättning. I fortsättningen kommer nämligen lånat kapital attmedföra ovillkoriigt krav på ränia. Nytt främmande kapital kan inte anskaffas isnabbare lakt än att verksamhelen kan bära uppkommande kapitalkostnader ochdärutöver ge ett överskott som svarar mot kravel på avkastning påstatskapitalet. 1 delta läge kommer avkastningen på tolall kapilal och soliditetenatt kunna användas som styrmedel för investeringar och kapitalanskaffning. Hur storsoliditet luftfartsverket bör eftersträva är en bedömningsfråga. Ett lägrevärde än de som varit fallel under de senasle åren måste accepleras.Enligt min uppfattning bör dock verkels soliditet, dvs. verkets egel kapital iförhållande till de lolala lillgångarna, kvarstå pä en forlsall hög nivå. Enhög soliditet gör verkel mer oberoende av händelser uianför dess kontroll ochär därtör av värde. Statens krav på överskott bör liksom lidigare vara slatensavkastningsränta på statskapitalet. Invesleringar som inte finansieras av anslagsmedel börtäcka sina finansieringskostnader och därulöver ge elt överskott. Dock bör försädana kommersiella invesleringar som innebär ell större risklagande avkastningskravetsättas någol högre än för övriga externt finansierade investeringar. Förutom målstyrning av luftfartsverkels verksamhel såsomredovisats tidigare är också de strategier som utarbetats förkapacitetsutnyttjande och kapacitetsuppbyggnad och för verkets kommersiella verksamhelav väsentlig betydelse. Dessa båda områden berörs alldeles särskilt av de föreslagnaförändringarna beträffande beslutsfattande och finansiering av investeringar. Utöver rent trafikinriktade tjänster riktade till flygföretagenproducerar luftfartsverket en rad kommersiella tjänster för flygföretag,resenärer, allmänhelen, förelag m.fl. Efterfrågan på sådana ijänster uppstårhuvudsakligen på och i anslutning till verkets flygplatser. Det som möjliggörproduktionen av ijänsterna i fråga är tillgången på resurser i form av mark,byggnader och personal saml kunnande. avsikl är att aktivtexpandera sin verksamhet inom detta område. Denna strävan står i överensslämmelsemed del övergripande målet atl förbättra flygiransport-sektornskonkurrensförmåga. Förbättrad lönsamhet inom det kommersiella området innebäratt trafikavgifterna - taxorna - kan hållas på en lägre nivå än eljest. För att inte luftfartssektorn i övrigt skall belaslas meden ev. förlusl i den kommersiella verksamhelen bör luflfartsverkel överväga möjlighelernatill 1984/85:139 20 fonderingarde år dä resultatet i den kommersiella verksamheten medger detta.Konsolideringen bör ske i luftfartsverkets räkenskaper. De kommersielladelarna av verkels verksamhet bör hållas åtskilda från övrig verksamhet genom atlde särredovisas i räkenskaperna. Kvalificeraloch unikt kunnande som kan frigöras i den egna verksamhelen skall marknadsförastill ulomslående. För produktion av ijänsler som kräver unikt kunnande somverket inte har eller lämpligen bör anskaffa skall egen kompetens inte byggasupp utan i stället skall samverkan ske med andra förelag som redan har sådanikunnande. Vilkaprojekl som blir aktuella för genomförande måste självfallel avgöras med beaklandeav de allmänna målsättningar som fastställts för luftfartsverkets verksamhet.1 övrigt bör ankomma på verkel och dess slyrelse, som förvaltare av destatliga flygplatserna, att ta slällning lill elableringsfrågor, vilka verksamhelersom bör bedrivas pä flygplatserna, i vems regi elc. Verkelskunnande skall också marknadsföras internationellt. Detla skall ske genom SwedaviaAB. Exportverksamheten skall bedrivas efter luftfartsverkets specifikaförutsättningar och på affärsmässiga grunder samt med luftfartsverket somresursbas. Risktagandet bör begränsas enligt vad som angivits för verkelskommersiella verksamhet i övrigl. Underde produklionsförutsätlningar som luftfartsverket arbetar, dvs. med stor andelfast kapacitet och liten andel resurser som samvarierar med produktionsvolymen,är kapacitelsutnyttjandet av avgörande betydelse för ekonomin. I första handskall kapaciteten användas för verksamhel som direkt riklar sig motflygtrafiken. Inom ramen för den luftfartspolitik som gäller skallluftfartsverket därför vid kapaciteisöverskott vidla åtgärder som slimulerartill ökade flygtransporter. Detta skall ske i samverkan med i första handflygföretag, researrangörer, turistorganisationer, kommuner, näringslivsorganisaiioner,speditörer och varuägare. Uppbyggnadav ny kapacitet skall endast ske för en efterfrågan som kan förutses med slorsannolikhet och om möjligl sä att fortsatt uppbyggnad kan ske senare i takt meden bedömd ökad efterfrågan. Som villkor för kapacitelsutbyggnad - ellerförbättrad standard - gäller atl lönsamhei inom flygsektorn skall kunna uppnås.Innan utbyggnad påbörjas skall det vara klarlagt hur evenluella merkostnaderför luftfartsverket skall läckas. Föratt de mål som tidigare angivits för luftfartsverkets verksamhet skall kunnauppfyllas är del angeläget aU luftfartsverket kan uppnå en rimlig lönsamhei.Enligt den nya planen för resultatutjämning som redovisas i åretsbudgetproposition kommer under vissa anlaganden om priser, koslnader, ränte-och trafikutveckling staten att få full förräntning fr.o.m. /88. Prop.1984/85:139 21 Statenkommer vid givna antaganden atl vara hell kompenserad för ackumulerad underförräntningsenast /92. Centralaelement trafikpolitiska beslut är del samhällsekonomiska synsättetoch konkurrensneutraliteten mellan olika Iransporlmedel. Luftfartsverketskall främja en på sunda ekonomiska villkor grundad ulveckling och verka förall en tillfredsställande flyglransporiförsörjning uppnås och vidmakthålls tilllägsta möjliga kostnader. Jag har i del föregående försökt beskriva hur dennaövergripande målsättning bör brytas ner i mer operationella mål. Enfömtsättning för atl verket genom en ökad marknadsorientering pä affärsmässigavillkor skall kunna tillgodose olika kunders kapacitets- och servicebehov är atlverket kan uppvisa en god ekonomi. En förbältrad lönsamhei slår iöverensstämmelse med den ökade handlingsfriheten vad gäller investeringar ochderas finansiering och den målstyrning som jag tidigare föreslagil. Bakgrundentill atl luftfartsverket inte helt uppnår kravel på avkastning pä detstatliga kapitalet är de omfattande flygplatsutbyggnader som genomfördes under1970-talet. Vidarebelastas verkel med vissa lån som framsiår som ogynnsamma. Jag avser i annalsammanhang föreslå regeringen att ge luftfartsverket i uppdrag atl göra engenomgång av resultatbelastande investeringar, lån, o. d. Detla kan ulgöra underiagför statsmakternas ställningstagande lill verkets framtida kostnadsbild ochavkastningskrav. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkännavad jag har förordat om inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhet och om verkels invesleringar un der perioden /86-1987/88, samt bemyndiga regeringen all besluta om avvikelser därifrån, 2. godkänna de av mig förordade rikllinjernaför finansiering av luftfartsverkets invesleringar, 3. godkänna att luftfartsverketunder /86 får träffa hyresköpsavtal och långtidförhyra (leasa)anläggningar och utrustningar motsvarande ett anskaffningsvärde på lOOOOOOO kr., 4. till Flygplatser m. m. för budgelåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag på . 1984/85:139 22 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.