prop · G80370 · 1984-12-31 00:00:00 — e) bostadsrättens andel av innestående medel på inrereparationsfond eller liknande fond vid förvärvs- respektive avyttringstidpunkten samt f) om överlåtarens förvärv skett ,bostadsrättens andel av föreningens behåUna förmögenhet beräknad enligl punkt 2 c av anvisningama tiU 36 6 kommunalskattelagen. Efter anmaning skall bostadsrättsföreningen lämnaytterligare upplysningar som är av betydelse för beräkning avrealisationsvinsten vid en medlems avyttring av sin bostadsrätt. Uppgiftsskyldighet enligl delta Uppgiftsskyldighet enligtdetta moment föreligger dock endasl om moment föreligger dock endasl ombostadsrättsföreningen vid ingång- bostadsrättsföreningen vid ingång- ' Senaste lydelse 1983:1045. " Senasle lydelse1983; 1045. en av det beskattningsår som är i fråga var av det slag som anges i punkl 2 femte stycket av anvisningama till38§ kommunalskatielagen. Vad i delta moment föreskrivs om uppgiflsskyldighel gäller även för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för aktiebolag om föreningen eller bolaget är av det slag som anges i punkt 2 femte stycket av anvisningarna till 38 § kommunalskattelagen. en av det beskattningsår som är i fråga var av det slagsom anges i punkt 3 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen. Vad i detta moment föreskrivs om uppgiftsskyldighet gälleräven för annan ekonomisk förening än bostadsrättsförening och för akliebolagom föreningen eller bolaget är av del slag som anges i punkt 3 av anvisningarnalill 24 § kommunalskattelagen. I fråga om uppgifter enligt första stycket c) och e)gäller följande undanlag från uppgiftsskyldigheten. Avser överlåtelsen en bostadsrättsom har förvärvats före den behöver uppgift om köpeskillingen vidförvärvet inle lämnas. Avser överlåtelsen en andel eller aktie som avses iQärde stycket behöver uppgift om köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas omförvärvet skett före . Har en bostadsrätt eller en andeleller aktie som nämnts förvärvals behöver uppgift inte lämnasom innestående medel på inre reparationsfond eller liknande fond vidförvärvstidpunkten. Det åligger förening eller bolag att, utöver vad somföljer av 20 6, sörja för alt erforderligt underlag för uppgifislämnande enligldetta moment bevaras. 1 mom.'Del åligger juridisk person, som förvallar samfällighet, att lill ledning vidinkomst- och för-mögenhetslaxering utan anmaning lämna uppgift enligtföljande. Sådan juridisk person som avses i 53 § 1 mom. första stycket f)kommunalskattelagen (1928:370) skall lämna uppgift om utdelning till delägare.Uppgiften skall även innehålla upplysning i det avseende som behövs förfillämpning av 2 8 sista stycket skogskontolagen (1954: 142). Annan juridiskperson skall lämna uppgift om delägares andel av intäkter och kostnader isamfälligheten. Uppgift behöver dock icke lämnas, om delägares andel avränteintäkt understiger , och ej heller om andelen av inläkt avannat slag understiger sedan därifrån av- 1 mom. Detåligger juridisk person, sorn förvallar samfällighet, att till ledning vidinkomst- och förmö-genhetslaxering utan anmaning lämna uppgift enliglföljande. Sädan juridisk person som avses i 6 § I mom. b lagen (1947:576) omstathg inkomstskatt skall lämna uppgift om utdelning till delägare. Uppgiftenskall även innehålla upplysning i det avseende som behövs för tillämpning av 28 sista stycket skogskontolagen (1954:142). Annan juridisk person skall lämnauppgift om delägares andel av intäkter och kostnader i samfälligheten. Uppgiftbehöver dock icke lämnas, om delägares andel av ränteintäkt understiger 100kronor, och ej heller om andelen av inläkt av annat slag understiger 100kronor sedan därifrån av- ' Senasle lydelse 1978:741. dragits andelen av sådana kostnader som är avdragsgilla vid taxeringen. Vidare skall annan juridisk persom än sådan som avses 166 1 mom. första stycket b lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt lämna uppgift om delägares andel i samfällighetens behållna förmögenhet. Utgör samfälligheten icke särskild taxeringsenhet, skall vid beräkning av den behållna förmögenheten värde av sådan samfälld egendom som ingår i de delägande fastigheternas taxeringsvärde ej inräknas. Uppgift behöver dock icke lämnas, om den del av samfällighetens behållna förmögenhet som belöper på faslighet understiger . dragits andelen av sädana kostnader som är omedelbartavdragsgilla vid taxeringen. Vidare skall annan juridisk person än sådan somavses i 68 1 mom. första stycket b) lagen (1947:577) om statlig förmögenhelsskatllämna uppgift om delägares andel i samfällighetens behållna förmögenhet. Ulgörsamfälligheten icke särskild taxeringsenhet, skall vid beräkning av denbehållna förmögenheten värde av sådan samfälld egendom som ingår i de delägandefastigheternas taxeringsvärde ej inräknas. Uppgift behöver dock icke lämnas,om den del av samfällighetens behållna förmögenhet som belöper på fastighetunderstiger . Uppgift skall avfattas på blankett enligt fastställtformulär och avlämnas under taxeringsåret i den ordningsom gäller för avlämnande av självdeklaration. Senasl nämnda dag skall vidaretill delägare översändas etl exemplar av uppgiften eller denne eljestunderrättas om innehållet i uppgiften. 2 mom. Skall i fråga om stiftelse den statligainkomstskatten beräknas enligt 10§ I mom. lagen om statlig inkomstskatt ellerden slatliga förmögenhetsskallen beräknas enligt 116 1 mom. lagen om slatligförmögenhetsskatt, skall till stiftelsen sändas underrättelse därom. n6j För fysisk person, dödsbo och familjestiftelse prövasfråga om särskild avgift, såvitt gäller taxeringsnämndens beslut samt vidrättelse av taxering enligl 72 a eller 72 b8, av den lokala skattemyndigheten idel fögderi där hemortskommunen är belägen. Saknar en sådan skattskyldighemortskommun i riket skall fråga om sådan avgift prövas av den lokalaskattemyndigheten i fögderi. 2 m o m. Skall i fråga om stiftelse den statligaförmögenhetsskatten beräknas enligt 116 1 mom. lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt, skaU till stiftelsen sändas underrättelse därom. Fråga om särskild avgift prövas, såvitt gällertaxeringsnämndens beslut samt vid rättelse av taxering enligl 72 a eller 72 b6, av den lokala skattemyndigheten i det fögderi där hemortskommunen ärbelägen. Saknar den skattskyldige hemortskommun i rikel skall fråga om sådanavgift prövas av den lokala skattemyndigheten i fögderi. '" Senaste lydelse 1984:360. 1984/85:70 142 skattskyldigaän som angetts iförs-ta meningen prövas fråga om särskild avgift av den lokalaskattemyndighet som bestämmer. Frågaom undanröjande enligt 116 d 6 första stycket skall prövas av den lokalaskattemyndigheten om taxeringsnämnden har omprövat sitt taxeringsbeslut pågmndval av den inkomna självdeklarationen. I annat fall skall frågan prövas avlänsrätten. Fråga om nedsättning enligt 116 d 6 andra stycket skall prövas avlänsrätten. Denlokala skattemyndigheten skaU ompröva sitt beslut i fråga om särskild avgiftnär taxeringsnämnden har ändrat sitl taxeringsbeslut. Omprövning skall ocksåske om den skattskyldige begär det eller skäl annars föreligger. Beslutet fårdock inte omprövas av myndigheten om den skattskyldige har anfört besvär överdel och särskilda skäl för omprövning inte föreligger. Den skattskyldige skallunderrättas om möjligheten till omprövning. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1986 årstaxering. Lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenomföreskrivs att 1 kap. 5 8 fastighetstaxeringslagen (1979: 1152) skall ha nedanangivna lydelse. Innehavareav fastighet, som enUgt 47 § kommunalskattelagen (1928:370) jämställs medägare eller är skyldig att i ägarens ställe belala skatt för garantibelopp förfastigheten, skall i denna lag anses som ägare. Som ägare av fastighet skall ifall som avses nedan anses a) den sominnehar fastighet med fideikommissrätt eller i annat faU utan vederlag besitterfastighet på grund av testamentariskt förordnande; b) den sominnehar fastighet med åborätt, tomträtt eller vattenfalls-rätt, innehavare avså kallad ofri tomt i stad samt den som eljest innehar fastighet med ständigeller ärftlig besittningsrätt; c) innehavare av skogsområde som blivit av slalen upplåtet till kanalbolag eller till kommun eller annan menighet; d) innehavare av publikt boställe eller på lön anslagen jord; e) juridisk person, som förvaltar samfällighet och som enligt 6 § 1 mom. b lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt år skaltskyldig för in komst; samt f) nyttjanderättshavare tUl täkt mark som avses i 2 kap. 4§. om nyttjanderätten har förvärvats mot engångsvederlag. Såsom innehavare av publikt boställe eller på lön anslagenjord skall anses den tjänsteinnehavare eller annan som författningsenligt ägernyttja fastigheten eller lillgodonjuta dess avkastning. Beträffande sådantlöneboslälle som avses i lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord ärvederbörande pastorat att anse såsom innehavare. Prop.1984/85:70 144 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skall avkastning utöver husbehovet av skog på faslighet.som avses under b eller d. författningsenligt helt eller delvis tillkommaallmän fond eller inrättning, är denna att anse såsom fastighetens innehavare,såviti angår fastighetens skogsbruksvärde. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs att 25 8 uppbördslagen (1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse. Vid debitering av preliminär B-skatt med ledning avpreliminär taxering skall iakttas: alt egenavgifter uträknas med ledning av bestämmelserna ilagen (1981:691) om socialavgifter samt attkommunal inkomstskatt uträknas med ledning av den skattesats, som förinkomståret gäller i beskattningsorten; dock får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer, om det föreligger särskilda omständigheter,förordna att utdebitering i hemortskommunen får läggas till gmnd viddebitering av preliminär B-skall/ör fysisk person eller dödsbo även ombeskattningsorten är en annan. Vid debitering av preliminär B-skatt med ledning avpreliminär taxering skall iakttas: att egenavgifter uträknas med ledning av bestämmelserna ilagen (1981:691) om socialavgifter samt alt inkomstskatt uträknas med ledning av den skattesats,som för inkomståret gäller i beskattningsorten; dock får regeringen eller denmyndighel regeringen beslämmer, om det föreligger särskilda omständigheter,förordna att utdebitering i hemortskommunen får läggas till grund viddebitering av preliminär B-skatt även om beskattningsorten är en annan. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om preliminär skatt för . ' Lagen omtryckt 1972:75. Senasle lydelse av lagens rubrik 1974; 771. 10 1984/85. Prop.1984/85:70 146 Lag om ändring i lagen (1984:361) om ändring iuppbördslagen Härigenom föreskrivs att 22 6 uppbördslagen (1953:272), iden lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1984: 361) om ändring i nämndalag, skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 22 8 Lokal skattemyndighet beslutar i fråga om beräkningav preliminär A-skatt samt debitering av preliminär B-skatt och slutiig,kvarstående och tillkommande skatt. Lokal skattemyndighet fastställer ocksåavgiftsunderlag för egenavgifter. Beslut som avses i första stycket Beslut som avses i första stycket meddelas av den lokala skattemyn- meddelas av denlokala skattemyndigheten i det fögderi där beskatt- digheten i det fögderidär hemorts-ningsorten är belägen. I fråga om kommunen är belägen. Om den fysisk person, dödsbo eller famil- skattskyldige saknarhemortskom-jestiftdse beslutar dock lokala mun beslutar lokalaskatlemyndig-skattemyndigheten i det fögderi där heten i Stockholmsfögderi, hemortskommunen är belägen. Om sådan skattskyldig saknar hemortskommun beslutar lokala skattemyndigheten i fögderi. medverkar i debiteringsarbetet enligtföreskrifter som meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . 1984/85:70 147 Lagom ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenomföreskrivs alt punkl 1 av anvisningarna till 2 8 lagen (1968:430) om mervärdeskatt'skall ha nedan angivna lydelse. tiU28 1.' Verksamhet anses som yrkes- I. Verksamhetanses som yrkes mässig när inkomsten därav utgör mässig när inkomsten därav utgör skattepliktig intäkt av jordbruksfas- skatlepliktig inläkt av jordbruksfas tighet, av annan fastighet eller av tighet, av annan fastighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen rörelse enligt kommunalskatteiagen (1928:370). Som yrkesmässig verk- (1928: 370). Som yrkesmässig verk samhet räknas även omsättning av samhet räknas även omsättning av vara från fastighet som avses i 24 8 vara från fastighet som avses i 24 8 2 eller 3 mom. kommunalskattela- 2 mom. kommunalskatteiagen eller gen, uthyming enligt 2 8 Qärde 2§ 7 mom. lagen (1947:576) om stycket av sådan fastighet, upplå- statiig inkomstskatt, uthyrning en- telse av avverkningsrätt och avytt- ligt 2 8 Qärde stycket av sådan fas- ring av skogsprodukter i fall som tighet, upplåtelse av avverknings avses i punkt 4 tredje stycket av rätt och avyttring av skogspro- anvisningarna till 35 6 nämnda lag dukter i faU som avses i punkt 4 samt annan verksamhei i vilken Iredje stycket av anvisningama till varor eller tjänster omsätts under 35 6 kommunalskattelagen samt an- rörelseliknande former. nan verksamhet i vilken varor eller Densom yrkesmässigt omsätter tjänst som avses i 106 första stycket 2 eller 4 ansesbedriva yrkesmässig byggnadsverksamhet. Sådan verksamhet omfattar även tjänstsom den skaltskyldige utför eller låter utföra på fastighet som för honom utgörlagertillgång i förvärvskällan rörelse enligt kommunalskatielagen. Somlagertillgång i byggnadsverksamhet skall dock enligt denna lag ej räknasfastighet som avses i 24 8 2 mom. kommunalskattelagen och som av denskattskyldige stadigvarande brukas som bostad eller för fritidsändamål. Försäljningav inventarier, material, avfallsprodukler eller liknande varor i verksamhetsom icke medför skattskyldighet anses ej som yrkesmässig. Som yrkesmässiganses dock försäkringsförelags omsättning av vara som övertagits i samband medskadereglering och finansieringsföretags omsättning av vara som enliglköpeavtal återtagits av företagel. Som yrkesmässig anses alllid omsättning avvara som vid förvärvet eller införseln har varit undantagen från skattepliktenligl 88 1. Tillhandahållande av kost åt personal anses som yrkesmässigverksamhet endast när del sker i 'Lagen omtryckt 1979; 304. Senastelydelse av lagens rubrik 1974; 885. Senasle lydelse 1982:449. 1984/85:70 148 serveringsrörelse.Skattskyldigs försäljning av personbil eller motorcykel anses som yrkesmässig,endast om räll till avdrag för ingående skatt som hänför sig till denskattskyldiges förvärv av fordonet har förelegal. Utgivningav program eller katalog för verksamhet som ej medför skattskyldighet ansesicke som yrkesmässig. Utländskföretagare anses bedriva yrkesmässig verksamhet här i landet även när hanomsätter varor som han lagt i lager eller förvärvat inom eller infört lilllandet för leverans efter montering, installation eller annan Qänst eller inomlandel tillhandahåller byggnadsentreprenad eller annan Qänst. Föreliggerskattskyldighet för utländsk företagare, som icke är bosatt eller ickestadigvarande vistas här i landet eller, om fråga är om juridisk person, ickehar fast driftställe här i landet, skall företagaren företrädas av en avlänsstyrelsen godkänd representant. Sådan representant skall enligt fullmakt avden utländske företagaren som ombud för företagaren svara för redovisningen avskall för den verksamhet som skattskyldigheten omfattar och i övrigt företrädaden utländske företagaren i frågor som gäller skatt enligt denna lag.Länsstyrelsen kan kräva, att säkerhet skall ställas för skattens betalning.Underlag för kontroU av skatteredovisningen skall finnas tillgängligt hosrepresentanten. Verksamheisom staten eller kommun bedriver för att uteslutande tUlgo-dose eget behovräknas som yrkesmässig endast när den drives i bolagsform eller Uknande. Dettagäller även vid ekonomiskt samgående mellan staten och kommun eller mellankommuner för verksamhei som avser visst gemensamt ändamål. Med kommun förståsäven landstingskommun. Bedriverstaten, kommun eller kommuner var för sig eller gemensamt verksamhet som ickeuteslutande tillgodoser egna behov, räknas verksamheten, när den ej drives ibolagsform eller liknande, som yrkesmässig till den del den avser annat än egnabehov. Som yrkesmässig verksamhet anses alltid slatens järnvägars befordran avvaror, postverkets befordran av varor i diligensrörelsen samt postverketsbefordran av postpaket och gruppkorsband. Som yrkesmässig verksamhei ansesvidare alltid kommuns omsättning av vara som avses 186 4, transport i sambandmed renhållning eller omhändertagande och förstöring av vara. Omsärskilda skäl föreligger kan regeringen förordna att statlig verksamhet, somavser eget behov och som ej enligt sjunde eller åttonde stycket är att anse somyrkesmässig, tills vidare skall anses utgöra yrkesmässig verksamhet. Verksamheisom medlem i sameby utför enligt rennäringslagen (1971:437) för samebynsräkning anses ej som yrkesmässig. Dennalag träder i kraft . 1984/85:70 149 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , Lagrådsremissom slopad taxering av juridiska personer Riksdagenbeslöt att den kommunala beskatlningen av juridiska personer skallupphöra fr.o.m. (prop. 1983/84:133, FiU 39, rskr 422, SFS1984:504-509). I departementspromemorian (Ds Fi 1984:9) Slopad kommunaltaxering av juridiska personer behandlas de konsekvenser den avskaffadebeskattningsrätten bör få på skattesystemet i övrigi. Promemorian, som ocksåinnehåller förslag till erforderliga författningsändringar, harremissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas som bilaga I en förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena. Jagavser att i del följande ta upp de i promemorian behandlade frågorna. Principernaför den kommunala beskattningen har inte ändrats sedan kommunalskattelagen(1928:370, KL) kom till för nära . Kommunalskatten är sålundaaUtjämt proportionell och beräknas på grundval av inkomst och garantibelopp förfaslighet. Varje kommun tillförsäkras sitt skatteunderlag. Det är förbjudetatt kvitta underskott i en förvärvskälla mot överskott i en annan förvärvskällaom underskottet och överskottet hänför sig till olika kommuner. 1984/85:70 150 Garantibeskaltningensom elt medel att tillförsäkra kommunerna ett stabilt skatteunderlag harefterhand minskal i betydelse. Detta sammanhänger bl.a. med altgaranlibeloppet successivt har sänkts från av taxeringsvärdet påjordbruksfastigheter och av taxeringsvärdet på andra fasligheter tillnuvarande 1,av taxeringsvärdet. Till detta kommer att grundavdraget (7 500kr.) får göras även frän garanlibeloppet. Somjag inledningsvis nämnt beslöt att den kommunala beskattningen avjuridiska personer skall upphöra fr.o.m. . uppbärkommunerna inkomster motsvarande av skatteunderlaget från juridiskapersoner och de kyrkliga kommunerna inkomster molsvarande . Landstingskommunernafår inte någon del av skatteunderlaget från juridiska personer. Riksdagenbeslöt om kompensation för den förlust av skatteintäkter som görs fr.o.m. år1985 jämfört med innevarande år. Vidare tillförs kyrkofonden vissa medel förkompensalion lill kyrkliga kommuner. Enkommunal taxering av juridiska personer framstår som meningslös om kommunernainte får del av den skatt som betalas av dessa skattesubjekt. Någraskattemässiga skäl alt behålla denna taxering föreligger uppenbarligen inte.Tvärtom leder ett avskaffande av den kommunala taxeringen av juridiska personertiU myckel påtagliga adminislraliva fördelar för såväl berörda skattskyldigasom taxeringsmyndigheterna. Som allmänt konstaterats vid remissbehandhngen ären sådan reform också önskvärd från regionalpolilisk synpunkt. Slopandet av denkommunala beskattningsrätten bör därför leda till molsvarande åtgärd pålaxeringssidan. De nuvarande dubbla taxeringarna bör alltså i princip ersättasmed en enda taxering, taxeringen till statlig inkomstskatt. Jag bortser i dellasammanhang från vinstdelningsskatten. Jagvill betona att övergången till enhetlig inkomsttaxering inte syftar till attändra skattebelastningen för de juridiska personerna inbördes eller jämfört medandra skattskyldiga. En utgångspunkt bör därför vara att nuvarande regler förberäkning av skatteunderlaget behålls. Skatlesatserna bör också varaoförändrade. En annan sak är att reformen ofrånkomligen innebär förändringar iskatteunderlaget och därmed svårigheter vid fastställandet av de nyaskatlesatserna. Jag äierkommer strax till detla. Minai det följande redovisade förslag bygger tUl stor del på innehållet idepartementspromemorian. I de fall dä förslagen sammanfaUer med vad som anförtsi promemorian kan jag därför hänvisa även till de motiveringar som lämnas där. 1984/85:70 151 Mittförslag: Den kommunala taxeringen avskaffas för samtliga juridiska personerutom inhemska dödsbon. Staten och kommunerna skatte-befrias helt medan övrigajuridiska personer bUr skyldiga alt erlägga statlig inkomstskatt. Promemoriansförslag: Överensstämmer med milt. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker promemorians förslag. Delade meningarråder dock om lämpligheten av att stat och kommun blir helt fria fräninkomstskatt. I del sammanhanget betonas viklen av att avkastningskravet påoffentlig näringsverksamhet skärps. Från kammarkollegiet saml landstings- ochkommunförbunden framförs önskemål om alt även s.k. kommunaUÖrbund blir skatlebefriade.Samma önskemål framförs beträffande och vissa kyrkligainstitutioner (se bU. 1, avsnitt 3). Skälenför mitt förslag: Det är fullt klart att olägenheterna av den kommunalataxeringen är särskilt uttalade beträffande aktiebolag och ekonomiskaföreningar. De dubbla skattesystemen utgör emellertid också en påtagligadministrativ belastning vid taxeringen av livförsäkringsanstalter, olika slagsstiftelser och ideella föreningar. Av systematiska och praktiska skäl bördärför den kommunala beskattningen avskaffas även för dessa juridiskapersoner. Detta gäller också den gmpp av juridiska personer som avses i 53 6 1mom. första stycket d KL och som endasl betalar inkomstskatt förfastighet. Handelsbolag,gmvbolag och partrederier laxeras inte själva utan deras inkomster beskattashos delägarna i förhållande till vars och ens andelar i vinsten. Sådanajuridiska personer kan givetvis inte omfattas av reformen. De speciella problemsom denna delägartaxering kan medföra ligger inom ramen årsförelagsskatlekommiltés (B 1979:13) utredningsuppdrag. Ettsvenskt dödsbo beskattas enligt de regler som gäller för fysiska personer. Hardödsboet inkomster eller förmögenhet över viss nivå inträder dockdelägarbeskattning (handelsbolagsmodell) efter omkring räknat frändödsfallet. Någon anledning att ändra denna ordning föreligger inte. Ettinhemskt dödsbo bör alltså liksom kunna laxeras såväl statligt somkommunalt. Utländska dödsbon, som beskattas på samma sätt som utländska bolag,bör däremot omfaltas av reformen. Med bortseende från inhemska dödsbon innebärmilt förslag således att den kommunala taxeringen slopas för samlliga juridiskapersoner som f n. är skattesubjekt. Statenoch kommuner taxeras f n. inte statiigt utan endast kommunalt. Denna kommunalataxering tillför inle - till skillnad från beskattningen av 1984/85:70 152 bolag,föreningar och stiftelser - det allmänna totalt sett några medel. Taxeringen avde offentligrättsliga subjekten ulgör endast instmment för att fördela medeltiU de kommuner där den skattepliktiga verksamheten bedrivs. Med hänsyn tUldetta och av administrativa skäl bör staten och kommunerna helt befrias frånskyldighet att betala inkomstskatt. Den fördel i konkurrenshänseende som dennaskattelättnad kan innebära gentemot privat bedriven näringsverksamhet fårbeaklas vid faststäUande av avkastningskravet för offentlig verksamhet. Jag ärdäremot inte beredd att tillmötesgå de vid remissbehandlingen framfördaönskemålen om en utvidgning av den skattefria kretsen.