prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag bedömer att de framlagda förslagen totalt setlleder till oförändrade kostnader för staten och den allmänna försäkringenfiUsammans. Mittförslag: Förslaget om förbättrade möjligheter för arbetstagare att tiUhöra detsvenska ATP-systemet under arbete utomlands bör träda i kraft den 1 januari1985. De nya reglerna inom den tillfälligaföräldrapenningen - förutom kontaktdagarna, föräldrabegreppet och möjlighetentill en fjärdedels ersättning - den utbyggda havandeskapspenningen, reglerna omsjukpenning under graviditet, rätten till omplacering enligt föräldraledighetslagenoch bestämmelsen i semesterlagen om semesterlönegrundande frånvaro bör träda ikraft . bör också införas reglerna om att elever somgenomgår grundutbildning för vuxna har rätt att behålla sin sjukpenninggrundandeinkomst och ett förbättrat socialförsäkringsskydd för statensutsända tjänstemän och deras medföljande familjemedlemmar. Vidare bör de nya reglerna om rätten att behållatidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) vid föräldraledighet träda i kraftden och avse föräldrar som får barn eller . Reglerna om den sammanslagna föräldrapenningen, detändrade föräldrabegreppet inom föräldraförsäkringen, de särskilda kontaktdagarnaoch möjligheten till fjärdedels ersättning inom den tillfälliga föräldrapenningensamt övriga ändringar inom sjukförsäkringen och vissa följdändringar iföräldraledighetslagen bör träda i kraft . 8Riksdagen 1984/85. 1 saml Nr 78 1984/85:78 114 Kvarvarande ersättningsdagar med särskildföräldrapenning enligt nuvarande lagstiftning för barn födda år 1978 och 1979måste således tas ut före utgången av eller den tidigare tidpunkt dåbarnet uppnår ålder eller har avslutat det förstaskolåret. Kvarvarande ersättningsdagar för barn födda under åren 1980 - 1982får dock tas ul t.o.m. utgången av . Övergångsbestämmelserna inom föräldraförsäkringenoch vissa övergångsbestämmelser i sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringenbör upphöra vid utgången av . Skälenför mitt förslag: För att kunna utfärda ATP-förbindelserför inkomståren 1982-1984 bör förslaget om förbättrade möjligheter förarbetstagare att tillhöra det svenska ATP-systemet under arbete utomlands trädai kraft . Kvinnor, som avstängs från arbete på grund avrisker i arbelsmiljön, kan f.n. bli utan ersättning för sin inkomstförlust. Detär därför angeläget att de föreslagna reglerna om rätl till omplacering liksomrätten lill havandeskapspenning genomförs . Det är också angeläget attförbättringarna inom den tiUfälliga föräldrapenningen genomförs . Jagföreslår därför atl de träder i kraft . När det gällerkontaktdagarna, föräldrabegreppet och möjligheten till en fjärdedelsersättning är det dock lämpligt att dessa ändringar genomförs somövriga ändringar i föräldraförsäkringen. Vidare bör de nya reglerna om rätt att kvarstå iSGI vid graviditet och föräldraledighet träda i kraft och avseföräldrar som får barn efter utgången av . Jag anser det också angeläget att reglerna om SGIsnarast ändras så att de elever som genomgår grundutbildning för vuxna får rättatt behålla sin SGI . Jag föreslår därför att denna ändringträder i kraft den I juU 1985. Övriga föreslagna ändringar av ersättningsreglernainom föräldraförsäkringen kräver sådan förberedelsetid att de bör träda ikraft . De föräldrar som har barn födda år 1978 och 1979och som har sparade dagar med särskild föräldrapenning , maximalt ,måste använda sina innestående ersättningsdagar före ikraftträdandet av de nyareglerna dvs. före utgången av eller den tidigare tidpunkt då barnethar uppnått ålder eller har avslutat det första skolåret. Föräldrar som har barn födda under åren 1980 -1982får ta ut sina sparade dagar före utgången av . Dessa föräldrar kan ävenha sparat dagar med ersättning enUgt garantinivån, dvs. maximalt ,varav . Outnyttjade ersättningsdagar finns enligltillgänglig statistik för något mindre än en tredjedel av de barn som föttsunder . 1984/85:78 115 partenav dessa kvarstår . För barn födda måste ersättningsdagarnaredan enligt nu gällande regler i princip las ut senast . Föräldrar, som har innestående föräldrapenningdagar,bör få direktinformation om vilka regler som gäller för uttag av dagarna.Informationen bör ges möjUgt efter behandling av dennaproposition. De ändrade reglerna inom hemmamakeförsäkringen, denfrivilliga sjukpenningförsäkringen, och reglerna om egenföretagares SGI kräverockså förberedelsetid och bör träda i kraft . I samband med genomförandet av de nya reglernauppkommer kostnader för bl.a. sådana särskilda informationsinsatser lillföräldrar med innestående föräldrapenningdagar som jag nämnt i det föregående. I enlighel med vad jag nu har anfört har inomsocialdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, 3. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 4. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätl tiUledighet för vård av barn, m.m., 5. lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 6. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen om allmän försäkring, 8. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 9. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m.m., 10. lagom ändring i semesterlagen (1977:480). Förslagen under 4, 5, 9 och 10 har upprättats isamråd med chefen för och förslagen under 3 och 8 isamråd med chefen för . De upprättade förslagen till ändringar i lagen omrätt till ledighet för vård av barn, m.m. samt semesterlagen (punkterna 4, 5, 9och 10) är i och för sig sådana att de faller in under bestämmelserna omskyldighet att inhämta yttrande från lagrådet. Med hänsyn till att förslagen ärlagtekniskt okomplicerade har dock lagrådets hörande bedömts obehövligt. Till förklaring av uppdelningen på olika lagförslagvill jag anföra följande. Den reglering som i lagtekniskt hänseende måste görasföreslås i huvudsak ske genom ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL). TUl följd av frågornas olika angelägenhetsgrad och det nödvändigaförberedelsearbetet inför genomförandet har jag, som framgått av den allmännamotiveringen, föreslagit att ändringarna sker vid oUka tidpunkter. Jag har därföri lagförslagen 1-5 tagit in de ändringar som avser bl.a. utvidgad rätt tillföräldrapenning för tillfällig vård av barn, utbyggd rätt till havandeskaps- 1984/85:78 116 penning,förstärkt rätt till sjukpenning under graviditet, vidgad rätt till omplaceringför vissa gravida kvinnor samt utvidgad rätt lill semesterlönegmndandefrånvaro i samband med alt havandeskapspenning utges. Dessa lagändringar börträda i kraft . Även den bestämmelse som rör ATP-förbindelsernaoch som föreslås gälla har lagits in ilagförslag 1. De förslag som rör den sammanslagnaföräldrapenningen, det ändrade föräldrabegreppet och de särskildakonlaktdagarna m.m., som föreslås träda i kraft , har tagitsin i lagförslag 6. De följdändringar i andra lagar som dessa senare förslag iAFL ger anledning till har tagits in i lagförslagen 8-10. Upphävandet av vissaövergångsbestämmelser i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmänförsäkring har tagits in i lagförslag 7. 17.1Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 1 kap. 3 § Ändringen i 1 kap. 3 § AFL innebär att, omregeringen inte föreskriver annat, anställda hos statliga arbetsgivare ansesbosatta i riket även de tjänstgör utomlands som utsända. Destatliga arbetsgivare som kan komma ifråga är UD och andra departement, SIDA,Exportråd, , , SJ m.fl.Försäkringsskyddet består , oavsett dennas längd.Med utsändningstid avses den tid under vilken den anställde har förordnandefrån arbetsgivaren att tjänstgöra utomlands. Ändringen innebär också att make och barn till denutsände anses bosatta i riket de medföljer utomlands. Med make likställs den som utan att vara gift medden utsände lever tillsammans med denne, om de varit gifta eller gemensamt hareUer har haft barn. Bara under som för sin skolgång vistas i utiandet påannan ort än där den utsände stationerats bör liksom enligtfolkbokföringsförordningen anses som medföljande till den utsände. För make och barn innebär ändringen att deautomatiskt blir försäkrade enligt AFL den anställde vistasutomlands. Denna effekt uppkommer oavsett om make och barn har varitförsäkrade. Försäkringsskyddet tillkommer även den med vilken en utsänd giftersig och de barn som föds utomlands, liksom de barn mannen eller hustrun medföri äktenskapet. Inskrivning i allmän försäkringskassa skall enligtnu gäUande regler ske från den månad då en försäkrad uppnår . Ettbarn som vistas utomlands kommer att kvarstå i försäkringen till 18års ålder, varefter försäkringsskyddet upphör för bamet oavsett om det bor kvarutomlands hos föräldrarna. 1984/85:78 117 De nu föreslagna ändringarna innebär bl.a. attutsända tjänstemän i försäkringshänseende alltid anses bosatta i . BeträffandeUD:s personal uppkommer härvid inga problem gentemot de konventionsländer därdenna personalgrupp är undantagen från tilllämpning av konventionerna.Undantag av detta slag finns i de flesta socialförsäkringskonvenfioner somSverige har ingått. Andra utsända statstjänstemän kan däremot enligtkonventionsreglerna komma att övergå till utländskt försäkringsskydd vid längreutsändningslider, eftersom konventionerna för deras del regelmässigt innehållerbegränsningar av den utsändningstid som godtas. Genom specialavtal kan dockdessa begränsningar upphävas för denna grupp om det skulle anses påkallat. Beträffande rätten till pensionsförmåner innebärändringen i förevarande paragraf bl.a. följande. Enligt 5 kap. 2 § AFL har svensk medborgare som ärbosatt utom riket rält tiU folkpension endast under förutsättning att han harintjänat ATP-poäng och i proportion till antalet ATP-år. Medföljande hustru hardock, om maken skulle avlida, rätt atl tUlgodoräkna sig dennes ATP-år för attäven få en egen folkpension i form av änkepension. Den föreslagna ändringen innebär att såväl denutsände som medföljande make och barn anses bosatta i underutsändningstiden. För den utsände har ändringen ingen större betydelse såvittavser rätten till folkpension, eftersom denne oftast har ATP-år intjänade. För den medföljande maken medför ändringen en rätttill folkpension den andre maken är utsänd. När denutsände avgår från tjänsten upphör även förutsättningen enligt 1 kap. 3 § AFL,vilket innebär att denne liksom den medföljande betraktas som andra svenskamedborgare vilka är bosatta utomlands. För dessa gäller huvudregeln attfolkpension utges i förhållande till intjänade ATP-år. Om den medföljandesaknar ATP-år kommer därför folkpensionen alt upphöra när den utsändestjänstgöring upphör, såvida de inte bosätter sig i . En utländsk medborgare har rätt tUl folkpension ochtilläggsförmåner på samma sätt som en svensk medborgare under förutsättningbl.a. att han är bosatt i och från det att hanfyllde har varit bosatt i sammanlagt . I principlikartade, men kortare kvalifikationstider gäller för rätt till förtidspension,handikappersättning, familjepension och vårdbidrag. Ändringen i förevarande paragraf betyder att enmedföljande make utan svenskt medborgarskap får tillgodoräkna sig vistelsenutomlands som bosättningstid i och därmed kvalificera sig förfolkpension och tilläggsförmåner . Kvalifikationstiderna i5 kap. 4 § gäller dock för sådana utländska medborgare på samma sätt som för enutländsk medborgare som faktiskt bosätter sig i . Barn till svenska medborgare kan få barnpension sålänge utsändningstiden varar. Därefter krävs att barnet är bosatt i . Enmedföljande make får genom tillägget i förevarande paragraf möjlighet 1984/85:78 118 atttjäna in ATP-poäng för vård av barn även under vistelse utomlands. Beträffande läkarvård, tandvård, sjukvårdandebehandling m.m. innebär tillägget bl.a. alt den försäkrade erlägger endaslsedvanliga patientavgifter oavsett om vårdbehovet uppkommit utom eller inomSverige. Det innebär också bl.a. att de utsända, medföljande make och barn fårrätt tUl tandvård som inte är begränsad lill det akuta behovet. ErsättningenUgt AFL kan dock inte utges för kostnader utomlands. För att föräldrapenning skall utges krävs dels attföräldern är försäkrad och inskriven hos allmän försäkringskassa, dels attbarnet är bosatt i . Båda rekvisiten uppfylls genom de föreslagnaändringarna i 1 kap. 3 §. För den medföljande maken innebär ändringen attföräldrapenning kan utges. Har maken en sjukpenningrundande inkomst som gerrätt tUl föräldrapenning överstigande garanfinivån utges sådan föräldrapenning,i annat faU . per dag dvs. Såväl den utsände som medföljandemake får rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn under 60 dagarper barn och år. Via rätten till föräldrapenning kommer de utsändaatt få en utvidgad rätt till ledighet för vård av barn enligt lagen (1978:410)om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 3 kap. 2 § Ändringen innebär att den sjukpenninggrundadeinkomsten för de utsända statstjänstemännen, oavsett utsändningstidens längd,beräknas på det sätt som tidigare införts för beräkningen av pensionsgmndandeinkomst i 11 kap. 2 § AFL, dvs. med bortseende från lönetUlägg som betingas avökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Ersättning från en arbetsgivare som är bosattutomlands eller en utländsk juridisk person räknas enligt gällande regler intesom sjukpenninggmndande inkomst, om arbetet har utförts i arbetsgivarensverksamhet utom riket. Detta innebär att en medföljande make inte kan fåsjukpenning beräknad på den egna förvärvsinkomsten om arbetsgivaren är enutländsk fysisk eller juridisk person. En medföljande make som lokalt anställs på sammaställe som maken eller hos annan svensk myndighet får dock räkna denna lön somsjukpenninggrundande inkomst, eftersom arbetsgivaren är svenska staten. Samma effekter som för medföljande make uppkommerbeträffande medföljande barn som får egen förvärvsinkomst. 1denna paragraf har införts tre nya punkter i tredje stycket. I en ny punkt 2tas in en bestämmelse som innebär att elever som genomgår grundutbildning 1984/85:78 119 förvuxna får rätt att behålla sin SGI . Nuvarande punkt 2blir härefter punkt 3. I punkt 4 har skrivits in en regel som finns iriksförsäkringsverkets kungörelse (RFFS 1980:3) om sjukpenninggrundande inkomsti samband med föräldraledighet m.m., nämligen att SGI inle får sänkas underhavandeskapstiden om kvinnan slutar förvärvsarbeta eller minskar sin arbetstidtidigast före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Avlagtexten framgår att liden alternativt kan räknas från den dag nedkomsten skerom detta är förmånligare. I punkt 5 tas slutligen in den bestämmelse sombegränsar den lid under vilken en förälder efter barnels födelse kan behållasin SGI. Denna lid har minskats från nuvarande etl och etl halvl år till etlår. Som framgår av den allmänna motiveringen är delendast beträffande sjukpenning och tillfällig föräldrapenning som de ändradereglerna om rält att behålla SGI har betydelse. Föräldrapenningen kommer frånden att kunna beräknas på grundval av lidigare SGI underytterligare tid. Bestämmelser om detla föreslår jag införda i 4 kap. 4§, tillvilkel jag återkommer . Föräldrapenningen kan således under ganska långtid komma att beräknas på annan SGI än sjukpenningen och den tillfälligaföräldrapenningen. Även den SGI på vilken föräldrapenningen beräknas bör därförliksom i övrigt gäller beträffande sjukpenninggrundande inkomst kunna anpassastill löneutvecklingen inom yrkesområdet. I enlighet med vad som har angivits i den allmännamotiveringen fastslås i denna paragraf rätten lill sjukpenning för de gravidakvinnor som, utan att sjukdom föreligger, befinner sig i ett tillstånd undergraviditeten som kan medföra risk för fostrets liv eller hälsa. Här avsessådana förhållanden hos kvinnan som t.ex. flerbarnsgraviditet, Rh-immuniseringeller vissa andra mera ovanliga immuniseringstillstånd. Avgörande för rättentUl ersättning är att det är speciella förhållanden hos kvinnan som medför riskför fostret. Förekomst av smitta, t.ex. röda hund, i kvinnans omgivning utgörsåledes inte grund för ersäitning enligt denna paragraf. Räll till ersättningnär kvinnan har fysiskt påfrestande arbete (den nuvarande havandeskapspenningen)eller när risk föreligger för fosterskador på grund av kvinnans arbetsmiljöregleras i 9 §. En förutsättning för rätten till sjukpenning är attkvinnan inger läkarutlåtande. Utlåtandet bör kunna utfärdas på samma formulärsom används vid sjukskrivning. På utlåtandet bör anledningen tiU atl kvinnaninle kan fortsätta med sitt arbete anges i klartext, t.ex. att hon på grund avflerbarnsgraviditet bör avhålla sig från arbele . På så sättunderlättas bedömning av ersättningsärendet. För sjukpenningsom utges med stöd av denna paragraf gäller samma regler som för 1984/85:78 120 sjukpenningi övrigt, vUket bl.a. innebär att hel eller halv dagersättning kan utges samtatt ersättning i regel inte kan utges för dag innan anmälan gjorts tillförsäkringskassan. Rätten till havandeskapspenning har utökats ochviss omredigering har skett av de nuvarande bestämmelserna. Nuvarande 9 § hardelats upp i paragraferna 9 och 9 a. I andra siycket i 9 § har införts bestämmelser omatt en kvinna som avstängs från sitt förvärvsarbete under graviditet på gmnd avrisk för fosterskador, skall ha rätt tUl havandeskapspenning. En förutsättningför rätten till ersättning är att kvinnan avstängts enligt föreskrifter somutfärdats med slöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen (1977:1160) och inte kanomplaceras till annat arbele i enlighet med bestämmelserna i 12 § lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. Föreskrifter finns f.n.endast för blyarbete. Till ett nytt tredje stycke har överförts debestämmelser som finns i nuvarande första styckets andra mening och som innebäratt ersättningstiden för kvinnor med fysiskt påfrestande arbete är högst 50dagar, och att havandeskapspenningen kan utges tidigast från sextionde ochlängst t.o.m. elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Engravid kvinna som avstängts från arbetet med stöd av 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen och inte kan omplaceras har rätt till ersättning för varje dagunder havandeskapstiden som förbudet gäUer, dock längst t.o.m. den elfte dagenföre den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Fjärde siycket motsvararnuvarande andra stycket. Till denna nya paragraf har med vissa ändringaröverförts tredje-femte styckena i nuvarande 9 §. Härefter gäller följande. Enkvinna som önskar erhålla havandeskapspenning skall göra ansökan därom. Harkvinnan gjort en muntlig ansökan till kassan får denna accepteras om hon senareinkommer med en skriftlig ansökan. Den nuvarande bestämmelsen om att läkarintyg skallbifogas ansökan har slopats. Som framgår av den allmänna motiveringen börförsäkringskassan istället vid behov kontakta läkare eller barnmorska vidaktuell mödravårdscentral. Möjlighet finns dock för attkräva att läkarutlåtande lämnas. En kvinna som ansöker om havandeskapspenning pågmnd av att hon har etl fysiskt påfrestande arbete, skall som regel genomutlåtande från arbetsgivaren styrka att hon inte kan omplaceras till annatarbete. Av utiåtandet bör också framgå anledningen till att omplacering intevarit möjlig. Utlåtandet bör vara undertecknat av behörig person hos arbelsgi- 1984/85:78 121 den som på central nivå handlägger personalfrågor inom företaget.Förhandlingsprotokoll från facklig förhandling kan liksom ersättautiåtandet om omplacering under förutsättning att det där framgår varför inteomplacering varit möjlig. Är kvinnan egen företagare åligger det henne attstyrka sina arbetsförhållanden. Vad nu sagts gäller även när en kvinna enligtgällande föreskrifter utfärdade med stöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen intefår fortsätta sitt arbete. Havandeskapspenning kan i dessa faU i regel utgesunder högst en månad med stöd av bl.a. arbetsgivarens utiåtande. För alt styrkakvinnans rätt till havandeskapspenning av graviditeten,bör därför utlåtande om omplaceringsmöjligheten lämnas fortiöpande en gång imånaden. Med hänsyn till atl kvinnan en gång skall anskaffa eltbesked om omplacering kunnat ske bör beslut i fråga omhavandeskapspenning avse av högst en månad. Som nämnts i den allmännamotiveringen bör undantag härifrån kunna göras i vissa fall när del gällerarbetsgivare med ett fåtal anställda. Paragrafens tredje stycke har kompletterats med enbestämmelse om att karenstidsreglerna inom sjukpenningförsäkringen inte skalltillämpas för havandeskapspenning. 4 kap. 4 § 1 det nya tredje stycket tas in en bestämmelse somgör det möjligt att - även om den sjukpenninggrundande inkomsten har sänkts medtillämpning av de nya bestämmelser som införts i 3 kap. 5 § - beräknaföräldrapenningen på tidigare SGI. Denna beräkning skall kunna gäUa till dessbarnet uppnår ålder eller den nya SGLn bhr högre än den tidigare. De nya reglerna om SGI och beräkning avföräldrapenning innebär att två oUka SGI kan komma att gällajämsides. Är kvinnan gravid på nytt när barnet fyller och beräknasnedkomsten ske , skall hennes föräldrapenning ävenfortsättningsvis kunna beräknas på gmndval av tidigare SGI om den är högre.Denna SGI kan sedan gäUa till dess det nya barnet fyller . Motsvarandebör självfaUet gälla om kvinnan föder ytterligare barn med samma kortamellanrum. Ersättning skall även fortsättningsvis utges bl.a.i samband med barns sjukdom eller smitta. Ersättning bör också kunna utges förbarn som föds för tidigt barnet i direkt anslutning till födelsenvårdas på sjukhus. Skulle i ett sådant fall modern före den förtidiga nedkomstenha påbörjat en föräldraledighet bör hon dessutom anses ha behövt avstå frånförvärvsarbete även om hon avbryter ledigheten för att övergå till en ledighetmed föräldrapenning för tillfällig vård av bara. 1984/85:78 122 En grundläggande regel för rätl tillföräldrapenning för tillfällig vård av barn är atl föräldern har haft ettverkligt behov av att avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. Rätt tilltillfällig föräldrapenning föreligger således inle om t.ex. den andra förälderninte förvärvsarbetar och är oförhindrad att vårda barnet. Den nya fjärde punkten i första siycket avser allreglera en speciell situation, nämligen när en förvärvsarbetande förälderbehöver avslå från förvärvsarbete för att vårda etl barn som inte är sjukt, mensom eljest skulle lämnas utan tillsyn för att den förälder som normalt vårdarbarnel måsle besöka läkare med ett annat barn i familjen. Liksom gäller rätten tUl tillfälligföräldrapenning inte när föräldern måste avstå från förvärvsarbete för atlvårda barn på grund av att daghem slängs. I andra siycket regleras f.n. en faders särskildarätt tiU föräldrapenning i samband med barns födelse. Den föreslagna ändringeninnebär att fadern kan välja om han vill använda någon av de för attnärvara vid förlossningen. Rätten till föräldrapenning bör givetvis gälla ävenom förlossningen inte inträffar vid den beräknade tidpunkten utan drar övertill nästa dygn. Av vad som sagts framgår att rätten tillde särskilda ersättningsdagarna i första hand tillkommer fadern till detnyfödda barnet. Detta bör dock inte hindra att fadern till ett äldre barn kananvända dagar för att vårda detta barn under moderns BB-vistelse underförutsättning att fadern till det nyfödda barnet medger detta. Det fårfömtsättas att uttag av dagar i en sådan situation görs efter överenskommelsemellan fäderna. Någon formell överlåtelse behöver därför i regel inte krävas. Ändringen i andra stycket i paragrafen innebärvidare att även adoptivfäder får rätt att ta ut 10 särskilda ersättningsdagari samband med adoption på samma sätt som biologiska fäder vid barns födelse. Enförutsättning är att adoptivbarnet inte har fyllt då föräldrarna fårbarnet i sin vård. Enligt ett nytt tredje stycke i paragrafen har enförälder som uppbär oavkortade löneförmåner under studietid rätt tilltillfällig föräldrapenning när han behöver avstå från studierna i samband medtillfällig vård av barn under förutsättning att detta medför att han går miste omsin inkomst.