prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 70 VIII Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Deallmänna bidragen utgår i motsats till de specialdestinerade utan knytning tillett speciellt verksamhetsområde och aktivitetsnivån inom detta. Ändamålsgmppenomfattar skatteutjämningsbidrag lill kommuner och landsting samt bidrag lillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. Allmänna bidrag till den kommunala sektorn Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procentuell förändring 1979/80-1983/84 Procentuell förändring 1985/86-1986/87 Genomsnittlig procentuell förändring 1985/86-1989/90 Skatteutjämningsbidrag och kompensations bidrag -2,5 13261 +359 +160 +104 +112 +2,7 +1,4 Skalieuljämningsbidragetsyftar lill alt minska skattekrafts- och kostnadsskillnaderna i olika delar ilandet. Bidragen har störst betydelse för , förnorrlandskommuner och för glesbygdskommuner i andra delar av landet. ISlockholms län finns därulöver etl inomregionalt skatteutjämningssystem. Genomen särskild lag ges landstingskommun befogenhel alt lämnabidrag och lån till kommuner inom landslingsomirådel i den mån det behövs föratt främja skalleutjämning mellan kommunerna. Förkyrkliga kommuner finns ett inomkyrkligi utjämningssystem som finansieras överden s.k. kyrkofonden med en allmän kyrkoavgift vars storlek fastställs avregeringen. ser f n. över skatleutjämningssystemet. Enligtdirektiven till utredningen skall bl.a. tas upp hur automatiken i bidragetskall kunna begränsas, vilket även skulle kunna föranleda omprövning avbidragssystemets gmnder. Översynen skall utgå ifrån atl ramen förskatteutjämningsbidragen inte kan göras slörre. Kommittén beräknas bli klar . I den reviderade finansplanen föreslås att vissa åtgärdersom avser vidtas för atl finansiera automatiken iskatteutjämningsbidraget. Därvid har även redovisats vissa åtgärder för attminska skillnaden i skattesatser inom kommunsektorn. Skatteutjämningsbidragenbestår dels av ordinarie bidrag, dels av extra skatteutjämningsbidrag. Delordinarie bidragel styrs av skalteunderiaget och skattesalsernas nivå ikommuner och landsting. Budgetårel 1985/86 beräknas detta komma att uppgå till11,. Syslemet garanlerar kommunerna och Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 71 landstingskommunernaett visst skatteunderlag i skattekronor per invånare (skattekraft) iförhållande till genomsnittet för rikel (medelskattekraften). Den garanteradeskattekraften påverkas också av de tillägg till eller avdrag från grundgarantinsom görs med hänsyn till befolkningens åldersstmktur i resp. kommun ochlandsfingskommun. Tillägg ges vidare för omfattande befolkningsminskningar. Dentotala garantin räknas om . Då justeras omfattningen av den enskildakommunens resp. landstingskommunens skatteutjämningsbidrag. Däremot påverkas iprincip inte omfattningen av de samlade bidragen. Denna påverkas endast omrelationerna mellan kommuner inom resp. utom skalteutjämningssystemet förändrasi fråga om den beaktade åldersstmkturen. Skatteutjämningsbidragensstorlek bestäms också av resp. kommuns och landstingskommuns skattesats.Förändringar av skallesatserna i de bidragsmoltagande kommunema ochlandstingskommunerna får således effekt på omfattningen avskatteutjämningsbidragen. Skatteutjämningsbidragetsutveckling påverkas således fömlom av skal-tesatsändringar, dels avutvecklingen av det egna skatteunderlaget i den enskilda kommunen ellerlandstingskommunen i förhållande fill genomsnittet i landet, dels av enförändring av medelskatlekraften. Enillustration av skattesatsens betydelse för bidragets utveckling ges av att enhöjning av skattesatsen med ökarbidragets storiek med ca 216 milj. kr. i löpande priser i långtidsbudgetensslutar. En långsammare eller snabbare ökning av lönesummans ulveckling med 1procentenheter resullerar på motsvarande sätt i en förändring avbidraget slutåret med ca 430 milj. kr. i löpande priser. ;c/ra skalieuljämningsbidraget ges lill kommuner som av olika skäl har kommiti ekonomiska svårigheter. har anslagits 200 milj. kr. Vid beviljande av bidrag för har för de kommuner som har enutsatt finansiell situation även beaklats den inbetalning på likviditetskontosom gjorts ijanuari 1985. Förår 1986 föreslås i den reviderade finansplanen att ramen för extraskatteutjämningsbidraget höjs till 250 milj. kr. Ettsärskih bidrag till kommunerna har införts med anledning avavskaffandet av den kommunala taxeringen av juridiska personer.Förelagsbeskattningen blir därmed helt statlig. Det första bidragsåret, år1985, utbetalas milj. kr. För föreslåsall 1569 milj. kr. ulbelalas lill kommunerna. Ändamålsgmppenomfattar utgifter för utbildningsväsendet och för den civila gmndforskning sombedrivs av staten eller ges statligt slöd. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget terna ingår bl. a. det obligaloriska skolväsendet (inkl.särskolan), gymnasiala skolor, vuxenutbildning, högre utbildning, studiestödsamt gmndforskning. Till högre utbildning och forskning hänförs bl.a.högskolan (inkl. lantbmksuniversitetet), undervisningssjukhusen, de statligaforskningsråden och styrelsen för teknisk ulveckling. Vidare ingår de statligautgifterna för forskning och ulveckling inom industriområdet. Däremot redovisasenergiforskning och tillämpad forskning under ändamålsavsnillet Energiförsörjning. kr., oförändrad pris- och lönenivå -1,8 -1,2 -4,3 -2,4 -0,3 -0,3 forskning m. m. -1,3 -0,8 Studiestöd m. m. -0,3 Utgifterna inom ändamålsgruppen styrs av en långtgåendeautomatik. De viktigaste utgiftspåverkande faktorerna är antalet elever,löneutvecklingen för lärare saml basbeloppet. Dessa faktorer påverkar framförallt anslagen inom skolväsendet, den högre utbildningen och studiestödet. Diagram 2 Utgiftsstyrande faktorer inom ändamälsgruppenutbildning och forskning 1985/86 ' 1 löneutvecklingen ingår dels utgifter som förändras medtimlönen och lönesumman, dels löneförändringar till följd av sedvanligt pris-och löneomräkning. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 73 Statensvarar för merparten av koslnaderna för skolledar- och lärariöner. Dessamotsvarar ca hälften av den offentliga sekloms samlade utgifter för detobligatoriska skolväsendet och gymnasieskolan. Resterande utgifter faller påkommunerna. Underlångtidsbudgetperioden minskar antalet elever i () med ca7%. Vad beträffar gymnasieskolan () är antalet 16-åringar - med enkulmen /88 - något störte vid periodens slul än vid dessböijan. De stora årskullarna passerar under periodenigenom högskolan. För högskolan beslutades mot denna bakgrund om riktlinjer sominnebar att antalet nyböijarplalser ökat med ca 3000 under den första delen av1980-talel, varefter en motsvarande minskning blir akluell under slulel av1980-talet då årskullarna minskar. Dessa förändringar inom högskolan genomförsmed oförändrad resurstilldelning. Anslagen i fasta priser till grundläggandehögskoleutbildning beräknas således bli oförändrade underlånglidsbudgetperioden. Eftersomantalet elever sjunker minskar utgifterna i fasla priser för det obligatoriskaskolväsendet under hela långtidsbudgetperioden. Utgiftsstyrandefaktorer för gmndskolebidraget i löpande priser är fömtom löneutvecklingenoch antalet elever - det genomsnittliga antalet elever per klass ellerundervisningsgrupp och lärarnas undervisningsskyldighet. Genom attutbetalningen av statsbidraget fördelas på förskott och slutreglering ärbelastningen på statsbudgeten delvis skild från vad kommunema är berättigadelill i statsbidrag för elt visst läsår. Detantal intagningsplatser inom gymnasieskolans grundskoleanknutna ram somregeringen föreslår i årels budgetproposition (124000) fömtsätts gälla helaperioden. Utöver dessa platser finns ca 33000 platser i sådana specialkursersom för tillträde kräver lidigare gymnasial utbildning, prak-fik eller vissålder. Liksom belräffande gmndskolan styrs koslnaderna för gymnasieskolan -fömtom av antalet elever - av timplanernas utformning, storlekama på klassernaeller undervisningsgmpperna saml lärarnas undervisningsskyldighet. Statsbidragutgår fr. o. m. den till vissa kommunala ålgärder för de ungdomarunder som efter inte genomgår reguljär utbildning eller harfasl arbete. Utgifterna styrs av antalet ungdomar som blir föremål för dessaåtgärder. Utgångspunkt för medelsberäkningen i årets budgetproposifion är all14000 16- 17-åringar väntas vara i behov av dessa ålgärder, vilket beräknaskosla drygt 220 milj. kr. Till gmnd för beräkningama ligger etl antagande om 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 74 attandelen 16- 17-åringar som kommer att bli föremål för åtgärder genom detkommunala uppföljningsansvaret är oförändrad. Koslnadernaför vuxenutbildningen, som lill slor del består av bidragsanslagen fillstudiecirklar, invandrarundervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal utbildning för vuxna (grundvux och komvux), beräknas inte öka underlångtidsbudgelperioden. De lotala kostnaderna för vuxenutbildning beräknas /86 uppgå till . Riksdagentar ställning lill nivån på anslagen lill studiecirklar ochinvandrarundervisning. Anslagen till driften av folkhögskolor och kommunalutbildning för vuxna följer huvudsakligen löneutvecklingen för lärare.Ulbildningsvolymen förväntas bli oförändrad . Detta hänger bl.a. samman med beslut om att maximera antalet undervisningslimmarför såväl grundvux som komvux som antalet elevveckor i folkhögskolan.Maximeringen av dessa utbildningars omfallning fömtsätts gälla för helaperioden. Ulgiflernai fasta priser för den grundläggande högskoleutbildningen väntas i stort settbli oförändrade. Ökningen av platsantalel på vissa ulbildningslinjer kommer attfinansieras genom all resurser fördelas om inom områdel. Dedominerande ulgiftsslyrande faktorerna för den gmndläggande högskoleutbildningen,exkl. högskoleutbildning, utgörs av dels de planeringsramar i form avnybörjarplatser som fastställs av , dels utbildningens längd,kostnaderna per utbildningsplats samt kringkostnader såsom administrationenvid högskoleenheterna m.m. Dessa faktorer ulgör gmnden för de årligaanslagsberäkningarna. Löner utgör av de lotala utgifterna.Utgiftsutvecklingen påverkas i hög utsträckning av lärarnas fastställdaundervisningsskyldighet och av utformningen av undervisningsplaner och lokalastudieplaner. Ulgifterför undervisningssjukhusen har för långfidsbudgetperioden i huvudsak beräknalsmed utgångspunkt i gällande gmnder för den i avtal fastställdafinansieringsfördelningen mellan stal och kommun. Statens utgifter styrsfrämst av läkamtbildningens och den medicinska forskningens omfattning och avkostnadema för investeringar vid undervisningssjukhusen. Investeringarnaberäknas minska något . Statenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Bidraget, som för /86 beräknas uppgå till196,5 milj. kr., antas vara reall oförändrat . 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 75 Utgiftemaför studiesociala ändamål styrs av antalet studerande på gymnasie- ochhögskolenivå. Den största utgiftsposten - de återbetalningspliktigastudiemedlen styrs även av basbeloppet. Studiemedelstagarnas sammanlagdaskuld till staten uppgick vid uigången av till ca . Utgiftemaför vuxenstudiestöden finansieras genom vuxenulbildningsavgiften. av den lotala lönesumman. Inkomsten av vuxenulbildningsavgiftenberäknas lill 884 milj. kr. budgetårel 1985/86. Antaletgymnasiestuderande beräknas totalt sett vara oförändrat underlångtidsbudgetperioden. Efter en viss nedgång under periodens första årberäknas en molsvarande ökning under periodens senare hälft. Antaletstuderande i högskolan beräknas vara i stort sett oförändrat underlångtidsbudgetperioden. Anlalelstuderande som utnyttjat studiemedel har ökal. Underlångfidsbudgetperioden bedöms dock utnyttjandegraden vara i stort settoförändrad. Destatliga anslagen till forskning och utveckling uppgår till ca 10,2 miljarderkronor /85. Utgifterna för forskningsändamål följer i slort denlöpande pris- och löneutvecklingen. Förutsättningarnaför anslagsberäkningarna för forskning och forskarutbildning budgetåren1984/851986/87 presenterades proposilion om forskning. Ytterligare150 milj. kr. tillfördes därmed forskning och utveckling. Av delta beloppanvänds 125 milj. kr. för gmndläggande forskning inom utbildnings- ochjordbmksdepartementens verksamhetsområde. I propositionen angavs att någonbesparing enligt huvudförslagel inte skulle göras för innevarande och de tvåföljande budgelåren vad gäller anslagen lill forskning och forskarutbildninginom högskolan. Däremot angavs att förnyelse bör ske inom ramen för befinlligaresurser i motsvarande omfattning. Riksdagenhar för perioden /85-1986/87 fastställt ett program för stöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbele. Tyngdpunkten i detta programligger på Styrelsen för teknisk utveckling och industrifonden. De totalautgifterna för programmet uppgår fill ca under den angivnaperioden. Ienlighet med principerna för långtidsbudgeten har för perioden efler budgelåret1986/87 beräknals oförändrade insatser för forsknings- och utvecklingsarbete. Forskningeninom utbildningsdepartemenlels område svarar /85 för ca entredjedel, eller , av del statligt finansierade forsknings-och utvecklingsarbetet. Verksamheten inom områdel finansieras även vid sidan avutbildningsdepartementets anslag, främst via 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget seklorsforskningoch uppdragsverksamhel, men också lill viss del genom fondavkastningar ochstiftelsemedel. De externa medlen uppgick till ca 1,1 miljarder kronorbudgetårel 1983/84. Inomjordbmksdepartementets område uppgår de totala forskningsre-sursema till ca 625milj. för /86. Till delta kommer resurser utanförstatsbudgeten på ca 100 milj. kr. Huvuddelen av medlen inom departementetsområde finansierar verksamhelen vid . Inomdepartementets område finansieras också viss kol-lekfiv forskning rörandejordbmks- och skogsteknik m. m. samt miljövård. Nya förhandlingar rörandefinansiering av den kollektiva forskningen kommer att tas upp med resp.bransch . Medlen till forsknings- ochutvecklingsverksamhet fömtsätts i fasla priser och löner vara oförändrade underperioden. Ändamålsgruppenomfattar statens ulgifter för skilda arbetsmarknads-pohtiska åtgärder såsomarbetsförmedling, sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning,konlanlstöd vid arbetslöshet. , arbetsmiljöåigärdersaml vissa andra sysselsättnings-främjande åtgärder. Vidare hör utgifterna förregionalpolitiska åtgärder till denna ändamålsgmpp. Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå Genomsnittlig procenluell förändring 1979/80-1983/84 Procentuell förändring 1985/86-1986/87 Genomsnittlig procentuell förändring 1985/86-1989/90 -1,7 -2,0 -5,3 -1,6 -0,3 Utgiftemaför arbetsmarknadspolitiken beräknas för /86 uppgå till drygt 17miljarder kronor. Enarbetsgivaravgift om 1,tas f.n. ul för att täcka av kostnaderna förvissa bidrag inom ändamålsgmppen. Den andel av dessa bidrag som inte täcks avarbetsgivaravgiften finansieras via statsbudgeten. Beräkningeni fasta priser utgår från de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som görsi alternativet med låg pris- och löneutveckling samt god ekonomisk tillväxt (lågalternafivel).Vid beräkningen av staisulgif- 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 77 ternai det s.k. högaltemativel har betydande belopp satts av för bl.a. ytterligareutgifter för de arbelsmarknadspoliliska programmen. Arbetsmarknadsutbildningomfattar dels särskilda kurser som anordnas av AMU-center efter beställning avarbetsmarknadsmyndigheten, dels utbildning inom det reguljära skolväsendeteller sludieförbund m.fl. för vilken deltagaren beviljas utbildningsbidrag.Till arbetsmarknadsutbildningen hör också sådan utbildning av anställda förvilken arbetsgivaren kan erhålla bidrag enligt särskilda regler s. k. . Även deltagare i särskilda kurser och kurser inom det reguljärautbildningsväsendet uppbär utbildningsbidrag. Vid utbildning i företag utgårbidrag till företagen. De totala utgifterna för arbetsmarknadsutbildningberäknas för /86 uppgå till , varav 2,6miljarder kronor finansieras via anslag över statsbudgeten och reslerande 1,4miljarder kronor från arbetsgivaravgifter. Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet kursdeltagaresamt av utbildningskostnaden och bidragets storlek per kursdeltagare. Antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildningen och utbildningsbidragens sloriekfastställs genom särskilda regeringsbeslut. Antalet kursdeltagare iverksamheten är beroende av arbetsmarknadsläget och av i vilken utsträckning desökande uppfyller arbetsmarknadskungörelsens villkor för tillträde till utbildningen.Utbildningens inriktning och fördelningen av kursdeltagarna regionalt har ocksåbetydelse för kostnadsutvecklingen. Utbildningsbidragenär till viss del kopplade fill ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar kan ge höjda utbildningsbidrag. Antaletkursdeltagare och fördelningen av dem mellan olika typer av utbildningarbestämmer antalet kursveckor, vilkel är avgörande för kostnadema för deutbildningsresurser i form av lärare, lokaler etc. som krävs. För innevarandebudgetår har medel anvisats för 130000 deltagare i AMU. a. med hänsyn tillriksdagens beslut att inrätta s. k. förnyelsefonder har för /86medel beräknats för 115 000 deltagare. För långtidsbudgetperioden har antagitsatt ulbildningsvolymen kommer alt trappas ned fill 110000 deltagare.Utgiftsberäkningama har vidare utgått från beslut (prop.1984/85:59, AU 9, rskr 101) om en begränsning av koslnaderna förarbetsmarknadsutbildningen . En oförändrad ulbildningsvolym (130000dellagare) under hela långlidsbudgetperioden skulle öka kostnaderna medsammanlagt ca för hela perioden. Sysselsättningsskapandeålgärder, som för /86 beräknas kosta , avserfrämst statliga och kommunala beredskapsarbeten samt rekryteringsstöd ochenskilda beredskapsarbelen i näringslivet. Rekryteringsstödel infördes den Ijanuari 1984. sänktes bidraget till enskilda beredskapsarbeten sominte avser investeringsarbeten från till . 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 78 bidragmed av lönekostnadema. Fr. o. m. den sänks bidragen tillkommunala beredskapsarbeten från till . Behovetav beredskapsarbeten är i hög grad avhängigl konjunktumtvecklingen ochsysselsättningsläget. Det innebär alt medelsälgängen kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för koslnaderna för verksamhelen är dels antaletsysselsättningsdagar, dels kostnader per sysselsättningsdag. Tillkommunalt och enskilt beredskapsarbete av investeringskaraktär lämnas fr. o. m.den 1 juli 1985 statsbidrag normalt av lönekostnaderna för de anvisadearbetslösa. Dämtöver utgår etl lilläggsbidrag om för övriga kostnader. Destatliga utgifterna för sysselsättningsskapande åtgärder har som nämnts ovanberäknals till för budgetårel 1985/86 motsvarandesammanlagt 8,5 miljoner sysselsättningsdagar för rekryteringsstöd ochberedskapsarbeten. Utgiftema beräknas minska med sammanlagt ca 2,2 miljarderkronor . Därvid har antagils att volymensysselsättningsdagar successivt trappas ner från ca 8,5 miljoner till ca 6,5miljoner dagar. Utgifterna för statsbidrag till de ungdomslag för 18-19-åringarsom startade ijanuari 1984 beräknas till ca för helalångtidsbudgetperioden. Därvid har antagits en volym om 25000 platser vidslutet av perioden. Oförändrad volym (40000 platser) skulle innebära en yllerligare utgift för statsbidragom ca för hela perioden. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning från erkända arbetslöshetskassor,dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personer som står utanförarbetslöshetsförsäkringen. Statsbidragen lill arbetslöshetsförsäkringen samtdet kontanta arbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten (),dels genom arbetsgivaravgifler (). Övriga kostnader förarbetslöshetsförsäkringen finansieras genom medlemsavgifter från de försäkradeoch genom ränteinkomster. Behovet av medlemsavgifter styrs till stor del avstatsbidragels sloriek. Statsbidragen till de erkända arbetslöshetskassornautgör f.n. av den arbetslöshetsersättning som belalas ut. Utgifternaför stöd vid arbetslöshet styrs av arbetslöshetens omfattning antaletarbetslösa och antalet ersätlningsdagar och ersättningsnivån. Den högstaersättningsnivån, somhöjs till . den Ijuli 1985,fastställs av statsmakterna. Arbetslöshetenuppgick till 1984. Under del sista kvartalet varden genomsnittliga arbetslösheten 2,. harberäkningarna baserats på ett sjunkande arbetslöshetstal. En förändring avarbetslösheten med en procentenhet under en lid av innebär attutgifterna för arbetslöshetsersättning förändras med ca 118 milj. kr. påstatsbudgeten och med ca 220 milj. kr. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 79 Föratt öka möjligheten för arbetshandikappade att få arbele pä den reguljäraarbetsmarknaden kan lönebidrag lämnas till arbetsgivare. Dessutom finns ettsärskilt inlroduktionsstöd vid anställning av arbetshandikappade inom vissa sektorer.Vidare kan bidrag lämnas fill arbetshjälpmedel ål handikappade. För budgetårel1985/86 beräknas utgifterna för de här nämnda stödformerna uppgå till 2,7miljarder kronor. Koslnadernaför stöden bestäms dels av regelsystemet, dels av arbetsförmedlingensmöjligheter all placera sökande med arbeishandikapp. Även volymramar styromfattningen av vissa bidrag. Introduktionsstöd föreslås kunna utgå inom enviss volymram. Antalet platser lönebidrag hos statliga myndigheler ärsedan länge begränsat. Bidrag av lönekostnaden till allmännyttigaorganisationer samt anställning med lönebidrag med lägre subventionsnivåer hosenskilda förelag, kommunala arbetsgivare och affärsdrivande verk får kommatill stånd i obegränsad omfattning. beräknasantalet lönebidragsplalser öka med 2000 . Koslnadernaför lönebidrag och inlroduktionsstöd påverkas även av utvecklingen av löner ochsociala avgifter, eflersom bidragen lämnas med viss andel av lön ochlönebikoslnader upp till etl högsta lönebelopp. Utgifternaför lönebidrag, introduktionsstöd och arbelshjälpmedel åt handikappade kanväntas fortsätta att öka med ca 150 milj. kr. Detta beror främsl på enfortsatt volymökning inom icke begränsade sektorer. Förden yrkesinriktade rehabiliteringen vänlas i stort sett oförändrade ulgifterunder långfidsbudgetperioden. Rörelseunderskottetvid driften av stiftelseorganisationen för skyddat arbete -Samhällsföretagsgmppen - finansieras helt via statsbudgeten. Stiftelsen Samhällsföretagföreslås få ett anslag om ca för alt täcka detlaunderskott samt vissa invesleringar under /86. Utgifternaberäknas sjunka genom atl verksamheteneffektiviseras och försäljningsintäkterna ökar. Genomarbetarskyddsfonden kommer ca 570 milj. kr. alt fördelas 1:11 arbetsmiljö- ocharbetslivsändamål under budgetårel 1985/86. Verksamheten finansieras via ensärskild arbetsgivaravgift och redovisas inte på statsbudgeten. Riksdagenhar bl.a. beslutat om etl nytt statsbidragssystem förföretagshälsovården (prop. 1984/85:89, SoU 13, rskr 172). Del nyaersättningssystemet, som skall gälla , innebär inle någraförändringar av samhällets koslnader för ersättningar till förelagshälsovården. Delregionalpolitiska stödel fill näringslivel beslår bl. a. av åtgärder förföretagsutveckling, teknikstöd och glesbygdsinsatser på induslrideparte- 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 80 mentetsområde, transportstöd på område samt pris- ochraiionaliseringsstöd på jordbmksdepartementets område. Fördet regionalpolifiska slödel inom industridepartementets område har regeringeni en proposition (prop. 1984/85:115) lill föreslagil enekonomisk ram för budgelåren 1985/86-1988/89. Ramen föreslås uppgå till ca 6,5miljarder kronor och omfattar bl. a. lokaliseringsstöd, offertstöd,invesieringsbidrag, företagsutvecklings- och glesbygdsstöd samt sysselsältningsstödoch nedsättning av socialavgifter. För långtidsbudgetperioden har i övrigt ienlighet med långtidsbudgetmetoden förutsatts att ambitionsnivån äroförändrad. Den årliga utgiften kan beräknas till drygl . Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras är bl. a.avhängigl av den allmänna konjunktumtvecklingen. Utnyttjandet beror även på densubventionsnivå som tillämpas.