prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — En fastighetsskau med den ulformning somjag här har förordal ökarsåledes slatens inkomster med . jämförl med vadhyreshusavgiften skulle ha getl. 5 Resursbehov inom lånemyndigheiterna Införandetav en fastighetsskatt kommer att kräva ell omfattande förberedelsearbete hossåväl skatlemyndighelerna som lånemyndighetema. 1984/85:18 33 Konsekvensernaför skaltemyndigheterna behandlas av statsrådet (bil. Förlånemyndigheterna kommer arbetet i första hand alt bestå av att lämna uppgiflertill om vilka fastigheter som skall undantas från skatten. Bosiadssiyrelsensarbelsuppgifter beräknas bli mesl resurskrävande under förberedelsearbetet förskattens införande. krävs relativt omfattande bearbetningarav styrelsens ränlebidragsregister för alt slyrelsen skall kunna överlämnamaierial i direkl bearbelningsbarl skick lill riksskaileverket.Bostadsstyrelsen har beräknat kosinaderna för detta till ca . Eflersomdel är av största belydelse atl förberedelsearbetet påbörjas omgående ämnarjag inom korl föreslå regeringen atl tilldelas dessa medel. Beträffandeförberedelsearbetet hos länsbostadsnämnderna har styrelsen uppskattatresursbehovet till i genomsnitt en halv årsarbetskraft per nämnd, dvs. totaltca 13 årsarbetskrafter. Jag ämnar åierkomma till della resursbehov när närmareerfarenheler har vunnits om arbetets omfallning. 1984/85:18 34 Deti promemorian framlagda förslaget är inle enkelt vare sig för de skattskyldigaatl förstå och följa eller för skattemyndigheterna att hanlera. Tvärtom är denskisserade fastighelsskatten ett tydligt exempel pä hur regelsystemetytterligare kan kompliceras. Om en fastighetsskatt skall införas utan attalltför mycket kollidera med förenklingssträvanden så krävs del en mycket merschablonmässig ordning än den föreslagna. En beskaltning som till viss del skerutifrån schabloner kan naturligtvis påstås vara orättvis och i förevarande fallockså kanske påstås innebära att bidrag som utbetalas i vissa fall återtas(neutraliseras). Till skillnad från del framlagda förslaget kan emellertid enmer schablonmässig beskattning förslås och kontrolleras av de flestaskattskyldiga. RSVär således starkt kritiskt till det framlagda förslaget. RSV ser det -om detleder till lagstifining - som ett mycket allvarligt bakslag för förenklingssträvandena,strävanden som så klart och entydigt uttrycks att hänvisningar till trycktskrift är övertlödiga. EnligtRSVs bedömning måste skai.temyndigheternas förberedelsearbete starta senastden om förslaget skall kunnu genomföras somföreslås. Så som redovisas i slutet av delta yttrande kommerförberedelsearbetet atl kräva stora resurser. För att förberedelsearbetetskall kunna igångsättas och genomföras ertordras att skattemyndighelerna fårett underhandsgodkännande av att erhålla de resurser somkrävs för arbelet. RSV förutsätier atl verkel, förproposilionsarbetet, löpande hålls informerat om propositionsar-belet ochutformandet av lagtext samt bereds möjlighel alt lämna synpunkter. Enligtförslagel skall skatten betalas av den som vid taxeringen till kommunalinkomstskatt skall ta upp garantibelopp för fastighet. 1 lagrådsremiss omslopad uibotaxering och proposition nr 1983/84:133 angående kommunalekonomiskafrågor, har det förls fram förslag att den kommunala taxeringen för juridiskapersoner skall slopas from . Så vitt RSV känner till har fråganhuruvida juridiska personer även skall la upp garaniibelopp försina fastigheter diskuterats men inle lösts. Frågan är väsentlig m h t altfastighetsskatten anknyter till garanlibeloppel. Det måsle också klargörasvilken lokal skattemyndighet (LSM) som skall debitera fastighetsskatten ochannan preliminär skatt för juridiska personer för inkomståren 1985 ochdärefler. 1984/85:18 35 Förkonventionellt beskattade fastigheter skall skallen beräknas efler en högreprocentsats än för övriga fastigheter. För dessa fasligheler är skallenavdragsgill vid taxeringen. 1 2§ anges de lolv olika varianter av fastighetskombinationersom kan förekomma vid beräkning av fastighelsskatten. Att använda ett sådetaljerat och varierande underlag för beräkning av skatten vållar problem.Alla fastighetsägare för vilka skatten är avdragsgill är tvungna all sätta sigin i de komplicerade reglerna i 1 och 2§§. Båda procentsatserna måsle i vissafall tillämpas för en fastighet. Fastigheten måste i dessa fall delas in iandelar för vilka de olika procentsatserna skall gälla. Atl beteckningar somanvänds i laglexlen har samma betydelse som i FTL och KL skapar i och för sigförutsättningar för en enhetligare tillämpning av myndigheterna men laglexlenblir myckel svårläst, vilkel försiärks av de många undantagen i 1 § och alternativeni 2 §, för de som skall eriägga skatten. Enligtpromemorian sid två fömtsätts bedömningen av procentsatsens storlek ske medhänsyn till alt skallen i fråga om konventionellt beskattade fasligheter avsesvara avdragsgill medan så icke avses vara fallel i övrigt. Enligt RSVs meningblir det administrativa förfarandet, med lillämpning av två procentsatser ochavdragsrält för skattens belopp i vissa fall, myckel komplicerat. Bl agranskningsarbelel, beslulsredovisningen, registreringen och uppbördsföriarandetskulle väsentligt underlättas om en procentsats lillämpade. För att uppnåsamma effekt oavsett om skallen är avdragsgill eller inle lorde procenlsalsenkunna anpassas till viss nivå. sådant alternativ skulle bli likvärdigt förfastighetsägarna ur rättvisesynpunkt. Frånfaslighetsskatien undantas bl a egnahem för vilka lämnas räntebidrag ellerbostadslån med slöd av framförallt bostadsfinansieringsförordningen. Undantagfrån undantagen görs i vissa fall pga bostadslånels syfle. Uppgifter omräntebidrag och lån skall erhållas från bosladssiyrelsen. Bostadsstyrelsenskall bara lämna dessa uppgifter i de fall de medför atl fastighetsskatt skallberäknas. Systemet är komplicerat utformat. Problem uppkommer för såvälfastighetsägare som myndigheler vad gäller atl mottaga och lämna information.Faslighelsägarna måsle kunna kontrollera om och i vilken mån myndigheternasbedömning av när skatl skall utgå är korrekt. Akluella förordningar är svåraall tillgå då de lex inle finns återgivna i "Rikes Lag". Lånsom utbetalas from måsle dessutom ha viss omfattning.Taxeringsnämnderna skall besluta om faslighelsskall i försia insians.Taxeringsnämnderna är beskurna sin kontrollmöjlighet vad avser om skatt inleskall tas ut i fall som redovisats som "skattepliktiga" avbosladssiyrelsen. Detta i kombination med den enskildes svårigheter all görasin egen kontroll talar mol all införa en sådan bestämmelse. Frånfastighetsskatten undanlas övergångsvis fastigheter förvärvade åren 1977-1983.Dessa fastigheter skall successivi återföras till skatiesys- 1984/85:18 36 temet.Så som RSV uppfattat övergångsreglerna skall vid förvärv under åren 1977-1983förvärvstidpunkl kunna fastställas lill antingen lidpunkl enligt det skatterätlsligaförvärvsbegreppet eller datum på den handling som ligger till grund för beslutom lagfart. Undantagsreglerna skall gälla även om förvärvet eller lagfartenavsett endast en del av fasligheten. Detta lillägg kan leda lilllolkningslvister. Tillägget kan tolkas så att om en del av en faslighetförvärvals 1980 skall hela rastigheten undanlas från beskattning lika väl somatl endast den del förvärvel avser skall undantas. Molsvarandeprincipiella problem uppkommer när t ex en småhusenhet delvis används irörelse. I lagtexten bör på ett enklare sätt anges hur beräkningen avfastighetsskatten skall ske. Så som texten är uiformad kan tolkningen leda lilltveksamhet om reglerna innebär att den del av fastigheten som beskattas enligtschablonregeln skall beräknas enligt den lägre procentsatsen eller om enprocentsats skall tillämpas för hela fastigheten varefter skallen fördelasmellan de olika förvärvskällorna. Enligt1 § skall den som vid taxering fill inkomstskall skall ta uppgaraniibelopp för fastighet beiala faslighetsskatt. Garantibelopp erläggs förfastigheter för vilka taxeringsvärde fastställts. Enligt 2§ tjärde stycketanges att "om taxeringsvärde inle bestämls uppskattas värden som avses idenna lag enligt de grunder som enligt FTL gäller för åsätlande avtaxeringsvärde. Uppskattningen skall ske med hänsyn till fastighetensbeskaffenhel uppskattningen äger rum". Enligt gällanderegler för eriäggande av garaniibelopp skall sådant inte erläggas för fastigheterutan taxeringsvärde. Dessa fastigheter skall således inte heller erläggafaslighetsskatt. Enligt RSVs uppfattning lorde de återgivna reglerna icke blitillämpbara i praktiken och hela slyckel borde utgå ur lagtexten. För det fallregeln är avsedd atl åsyfta andra fall än där taxeringsvärde saknas förfaslighel måste i lagtexten klart specificeras fastighetensbeskaffenhet skall uppskallas. Så som regeln nu är utformad förefaller den bådegodtycklig och orätlvis. Uppskattningen kan äga rum vid minsl tre tillfällenlex när fastighetsägaren ansöker om särskild skatteberäkning eller upprättarsin deklaration samt av TN . Uppskattningstidpunkienkan alltså ligga någonslans . RSV föreslåratl dettaxeringsvärde som gäller vid årets ingång skall utgöra underlag för beräkningav fastighelsskatten. 1promemorian konstaleras atl del finns slarka önskemål om förenkling avtaxeringsförfarandet och av de skattskyldigas uppgiftslämnande. Det anges vidareatt del framstår som oundgängligen nödvändigt alt förfarandet kan ulformas såalt redan lillgängliga uppgifler kan utnyttjas i största möjliga ulslräckningoch taxeringsnämndernas arbete med fastighelsskatten begränsas så långl sommöjligt. 1984/85:18 , 37 Grundförutsättningenför ett väl fungerande ADB-stöd är egentligen en självklarhet, nämligen altADB-register som skall bearbetas är konstruerade för bearbelningsändamålel. Iannal fall blir det ett dåligi ADB-stöd. Gångna års erfarenheter hos RSV ärabsolut entydiga härvidlag. Eftersom inget av de i promemorian uppräknaderegistren är konstruerade för att användas som underlag för fastighetsskattenkan redan nu sägas all ADB-stödet kommer att få stora brister. Påsid 8 i promemorian sägs atl det kan bli nödvändigt för RSV att återfåuppgifter från SCB. Vidare kommer att lämna uppgifter lill RSVpå ADB-medium. RSV vill här betona att det är viktigt att det regleras alt RSVfår använda de aktuella regisiren. Ipromemorian behandlas som tidigare påpekals inle förfarandel med preliminärdebitering elc. Vid jämkning av A-skatt och B-skall saml vid beräkning avsärskild beräkningsgrund (3§ UBL) skall hänsyn tas till faslighelsskall. Densom äger en fastighet och skall betala faslighelsskall och som inle harjämkning eller särskild beräkningsgrund får en automatisk höjning av eventuellkvarskatl. I A-skattetabellen kommer inle fastighetsskallen att ingå. Den somfår kvarskatl på eller mer får betala en kvarskatleavgift på 8 eller10%. För atl undvika kvarskatl kan man antingen betala ytteriigare A-skattunder årel eller göra en fyllnadsinbetalning. Man kan också begära jämkning ochpå så sätt få preliminärskalten korrekt beräknad. Preliminärasjälvdeklaralioner skall i regel lämnas senast den 1 december 1984.Blanketterna måsle vara så konstmerade att nödvändiga uppgifter för beräkningav fastighetsskatten lämnas i deklarationen. Särskildberäkningsgrund och jämkning kan begäras av skatlskyldig alternativt åsättas exofficio av LSM. LSM har inte resurser att göra detla för samtliga som berörs avfastighelsskatten varken på del ena eller andra sättet. beräknas ca 850000-900000 personer ha särskildberäkningsgrund. De flesla som har särskild beräkningsgmnd har delta pgafaslighelsinnehav. Förinkomstår 1983 och lidigare var samtliga som ville ha särskild beräkningsgrundtvungna att sända in en ansökan till LSM. För behövde endaslca sända in en ansökan. För är det planerat alt endasl15-20% skall behöva sända in en ansökan. Föratt undvika atl hela denna grupp som har särskild beräkningsgmnd får kvarskatloch evenluell kvarskatleavgift skulle en ansökan med underlag för fastighetsskattbehöva lämnas till LSM redan under oklober 1-984. Underiaget för blanketternamåsle då vara framtaget senasl 1984/85:18 38 maj/juni1984 men hos LSM lorde inle underiag för fastighetsskatten finnas förrän under1985. Omhänsyn till fastighetsskatten skall tas vid särskild beräkningsgrund för 1985måsle information om skallen lämnas i samband med att handlingar för särskildberäkning.sgrund sänds ui:. Vidare måste LSM ha fått utbildning påfastighetsskallen /förhöslen 1984. FörLSMs del skulle förberedelsearbelet för fastighetsskatten, inkluderande ovannämnd handläggning av ansökningar, komma all kollidera med införandel avsamordnade avgifts- och källskatteuppbörden liksom med genomförandet av"tredje steget" av den reformerade inkomstbeskattningen, bl ainförandet av nya regler för A- och B-underlag och ändringen avsambeskallningen från gmndbelopp till tilläggsbelopp. LSMsaknar i slor utsträckning personella resurser för genomförandet av enfaslighelsskall enär alla lillgängliga resurser utnyttjas för framförallt detpågående laxeringsarbelel. Arbelel skulle näslan helt få ulföras av nyanställdpersonal. Ikommentaren lill ändringarna i uppbördslagen är del viktigt att det utvecklashur fastighetsskatten skall kunna beaktas vid preliminärskalleul-tagel. Inforamationhar beräknats ske i två sleg. början bör en allmän informalion gå ul till fastighetsägare. Dennainformation bör innehålla en redogörelse för maleriella regler. Med ledning avdenna informafion bör faslighelsägarna kunna bedöma om och i vilken mån deskall erlägga fastighetsskall. Hos länsslyrelserna finns på datamediumuppgifter om fasfigheter inom länet. Om information skulle sändas ut tillfastighetsägare med ledning av dessa register skulle personer med flerafasligheter erhålla flera exemplar av informationen och ett inle oväsentligtantal fastighetsägare (nya ägare) inte få någon alls. Möjligheter finns inteunder förberedelsearbelet att sortera ul de fastighetsägare som skall erläggafastighetsskatt. RSV har ur praktisk och ekonomisk synpunkt bedömt dellämpligasl atl informalionen går ut lill samtliga hushåll samt atl den finnslillgänglig på vissa "ullämningsslällen". Det förutsätts aft dejuridiska personer som har behov av informalionen på egel initiativ införskaffarmaterialet i den mån del inte når dessa via "hushållen". Upplagan harberäknats till 4.3 miljoner exemplar. Detkommer att bli svårt att på ett lättförståeligt och informativt sätt kunnalämna information om de detaljerade reglerna i lagförslagel. Reglernainnehåller en mängd undanlag liksom även undanlag från undantagen. Vidare ärreglerna när den ena och den andra procentsatsen skall tillämpas myckelkomplicerat utformade. För de enskilda fastighetsägarna lorde del utan ingåendedetaljkunskap vara svårt att särskilja och tolka de olika varianterna. Vidarefordras att fastighetsägarna har kännedom om olika lånekungörelser. 1984/85:18 ,, . Deninformalion som skall gå ul i "steg 2" bör vara adresserad direkttill de fastighetsägare som berörs av fastighetsskatten. Även denna informationbör gå ut innan lex ansökan om särskild beräkningsgrund skall inges till LSM.Fastighetsägarna måsle redan vid denna lidpunkt kunna beräkna sin skall. Dennainformation skall innehålla en redogörelse för vilka uppgifter myndigheternahar för alt beräkna underlag för fastighetsskatten för vatje enskild fasligheloch fastighetsägare liksom motivering lill den preliminära bedömning somskallemyndigheten gjort. Den detaljrikedom med vilken lagförslagel är ulformalkommer alt ställa stora krav på den enskilde fastighetsägaren att sätta sig ini bestämmelserna. Del är av stor vikt för fastighetsägarna alt kunna bedöma omskatt skall utgå eller inte. atl kunna avgöra efler vilken procentsats skallenskall utgå samt att kunna beräkna lill vilket belopp skatten kommer alt uppgåeftersom fastighetsägarna skall ha möjlighel att kortigera och komplettera deuppgifter de erhållit från RSV. Enligt RSVs bedömning kan en sådan informationframställas tidigast i slutet av . Atlinformera ägarna til 3.2 miljoner fasligheter på ett lättförståeligt ochkonkret sätt om dessa komplicerade regler ställer myckel slora krav på myndigheterna.En gmndfömlsältning för all la fram ett bra informationsmaterial är attmyndigheterna disponerar såväl skälig tid som skäliga resurser för dettaarbele. RSVs erfarenhet från införandet av andra lagregler är att risk förfelaktigheter föreligger då arbetet skall ulföras under stor tidspress. Sominformation bifogas kopia av PM från ombudsmän samt kopia av RSVsyttrande i ärendel som belyser etl fall där den givna informalionen feltolkats. Dekorrigerade uppgifterna avseende fastigheterna, lån. räntebidrag etc skallförtryckas på den allmänna självdeklaralionen. Så som angivits i promemoriankommer alla för taxeringsnämnden erforderiiga uppgifter inle att kunnaförtryckas. Om exempelvis en taxeringsenhet har flera byggnader och befrielsegrunderför skatten pga lån föreligger för endast en byggnad kan taxeringsnämnden inteerhålla erforderiiga uppgifter. Samma gäller exempelvis i fall där enfastighet delvis används i rörelsen. Bl a dessa fall måste utredas separat avtaxeringsnämnden. Ipromemorian anges inle hur uppgifter skall tryckas i den allmännasjälvdeklaralionen i de fall en person har mer än en fastighet. Inte helleranges hur taxeringsnämnden skall erhålla uppgifterna i de fall fastighetsägareninle inkommer med de förtryckta blanketterna. Ipromemorian anges att den allmänna fastighetsskatten går atl passa in i denförenklade deklaration som kommer all föreslås. Enligt den underhandsinformationsom inhämlats från skatteförenklingskommitlén (SEK) framgår alt den utformningsom förslaget givits i föreliggande promemoria, minskar värdet av del förslagsom kommer all läggas fram angående 1984/85:18 40 innehålleli och hantering och kontroll av de förenklade deklarationerna. En av deväsenUigaste fördelarna med den förenklade deklarationen är all den begränsalspå sådanl sätt all egentliga rörelseproblem och tolkningsfrågor inte kanuppkomma. Atl beträffande delta förenklade deklarations-material la inbedömningar lex om vilka fastigheter som skall undantas från fastighetskattulgör en belastning för systemet. Ipromemorian anges att "det är självklart att en slörre förändring avdeklarations- och taxeringsförfarandel - oavsett alt det innebär en förenkling- tar i anspråk betydande administrativa resurser och kan därför vara svåreller omöjlig att förena med genomförandeperioden för den allmännafastighelsskatten". Inomskatleförvallningen har man länge eftersträvat en förenkling avdeklarationsskyldigheten liksom av handläggningsförfarandel hos de berörda myndigheterna.Samma strävan och önskemål har återspeglats i den allmänna opinionen. EnligtRSVs uppfattning är det djupt beklagligt alt införandel av en statligfastighetsskatt skall försena eller förhindra genomförandet av eftersträvadeförenklingar. Uppgiflerenligt punkterna 13 och 21 i7§böri 10§ ges riksåtkomst pga bl a uibotaxering. I 2§ h) och i) måste tilläggas all hänvisning sker till 4 kap ifastighelstax-eringslagen. I 1§ undantag 3 undanlas visa fasligheter som uppförts med stöd av liläggslån. Ilagförslagel definieras inte denna typ av lån och anges inle heller var de ärreglerade. I 4§anges reglerna för avrundning av skattebeloppen. Enligt RSVs mening måsteberäkningarna göras sä all öretalen "kastas" vid beräkning avskattebeloppet för varje separat fastighet. Enbedömning av resursmässiga konsekvenser med utgångspunkt i promemoriansförslag måsle i dagslägel med nödvändighet baseras på översiktliga antaganden.Först sedan fastighelstaxeringsregisler samkörts med registretöver lagfarter och bosiadssiyrelsens regisler över lån och räntebidrag kommerbehovel av utredningsinsatser att kunna överblickas med någon säkerhet. Härtillkommer svårigheterna att bedöma antalet utredningsfall av andra skäl än de:5otn uppkommer vid samkörningen. Enberäkning med utgångspunkt i att anlalel uiredningar hos LSM underförberedelsearbetet kommer atl uppgå fill minsl 500000 fall och en genom- 1984/85:18 <-q 41 snittligutredningstid av visar ell resursbehov i storleksordningen100-200 årsarbetskrafter. Ävenmed en ovan angiven arbetsinsais från LSMs sida kommer taxeringsnämndernasarbetsuppgifier atl bli belydande. Del tillkommer ell anlal beslutssituationersom endast nämnden kan pröva, exempelvis humvida inläkt av småhusenhet utgörintäkt av rörelse enligt kommunalskallelagen. Även om statistik saknas i dagkan arbetsuppgifterna antas bli betydande. HosRSVs drifttekniska avdelning beräknas systemerings- och programmeringsbehovettill . RSV har inle personella resurser för atl uiarbeta ADB-slöd.Ell stort anlal tjänsler avseende programmerare och systemerare är sedan långlid tillbaka vakanta. Om nu befintliga personella resurser skall tas i anspråkför fastighetsskatten innebär det att annat ADB-slöd som LSM är i slort behovav väsentligt måsle inskränkas. LSM kommer därigenom atl behöva utöka sinapersonella resurser. ADB-driftBehovet av ökade ADB-resurser kan i delta utredningsläge inte anges. Kostnadernaför information angående fastighetsskatten har för RSVs del beräknals lill ca3.2 miljoner kronor exklusive portokostnader. Vidberäkning av kosinaderna har fömtsätls alt en allmän informationsbroschyr lillhushållen trycks i 4.3 miljoner exemplar och distribueras i september-oktober1984. Portokostnaden för denna information kan beräknas lill 1.6 miljonerkronor. Den"riklade" informationen till fastighetsägarna har beräknats tryckas i3.5 miljoner exemplar och distribueras . Kosinaderna för porto ochprinlning har inte kunnat beräknas för detta material. Taxeringsnämndernaskall besluta om underiag för fastighetsskatten. Granskningen kommer atlulföras av frilidsgranskare så väl som ijänste-mannagranskare. Extra medelbehövs för ökad ersäitning åt fritidsgranskarna saml ökade arvoden ålordföranden. Därutöver krävs ytterligare resurser för utökat anlalIjänslemannagranskare. Upplysningsviskan nämnas atl det finns 3.2 miljoner registerfasligheler. Mer än 500000fastigheter ägs av fler än en person. Antalet utredningsfall har beräknats tillca 500000. Till varje utredningsfall torde åtgå ca 20 minuler. 1984/85:18 42 Systemerings-och programmeringsbehovel har beräknals till ca . Koslnaden kanberäknas lill 500CI00 kr. Behovel av och koslnaden för ökade ADB-resurser harinte kunnat beräknas. Resursbehovethar beräknats till drygt eU halvt personår till en kostnad av . Resursbehovethar beräknats till 100-200 årsarbelskrafter. Kostnaden kan beräknas till ca 20miljoner kr. RSVskosinader har beräknals till . Vidberäkning av kosinaderna har fömtsätts att RSV kan tillhandahålla myndigheternadet ADB-stöd som behövs. 1984/85:18 43 Datainspektionenbegränsar sill yltrande till sådana förhållanden i promemorian som bedömisberöra datainspektionens verksamhetsområde enligt datalagen (1973:289), dvs.frågorna om skydd mot otillböriigt intrång i den personliga inlegritelen vidanvändande av automatisk databehandling. Datainspektionenhar på grund av den korta remisstiden inle kunnat göra någon mera djupgåendeanalys av förslagel och dess verkningar från inlegriletssynpunkl. Inledningsvisvill dalainspektionen emellertid påpeka atl förslagel inle synes göra delmöjligt alt föra del akluella personregistret på etl sådant sätt atl del vidvarje lidpunkt innehåller korrekta uppgifter angående dels vilka som ärskattskyldiga dels vilka fasfigheter eller delar av fastigheter som omfallas avfastighetsskatten. Detla kommer all föranleda belydande administrativasvårigheler men del kommer också atl få konsekvenser från iniegritelssynpunkt.De förtryckta deklarationsblanketterna kommer all bygga på uppgifter iregistret som kan vara inaktuella eller oriktiga. Hur stor omfattningen avorikliga uppgifler kommer atl bli går inte all fömtse. För den händelse denenskilde inte självmant reagerar är risken stor för att rättelse ej sker ochall de orikliga uppgiflerna kvarstår i registret.