prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag är enig med beredningenhärom, eftersom statsbidrag till ålderdomshemmen skulle bidra till att bromsadet förändringarbele som är i gång och som är viktigt för att erbjuda deäldre ett bättre boende. Jag kommer att närmare redogöra för min uppfattning idet följande vid min anmälan av anslaget fill social hemhjälp. Arbetsgruppenför vissa boendefrågor har avlämnat betänkandet (SOU 1984:78)Bo på egna villkor till bostadsministern. Social hemhjälp ochfärdtjänst är viktiga medel för att förverkliga regeringens äldrepolitiska mål.Staten stöder den sociala hemhjälpen med ett särskilt bidrag. Ca 350 000 äldreoch handikappade får hemhjälp. Även barnfamiljer får hemhjälp genom hemvårdar-och barnvårdarverksamhet. Hemhjälpen har utvecklatstill en mångskiftande, serviceinriktad socialtjänst. Exempel på dennautveckling är boendeservice, verksamhet vid dagcentraler och ledsagarhjälp.Kommunerna utvecklar i samarbete med sjukvårdshuvudmännen i ökad utsträckningområdesanknuten service, där de boende har tillgång till socialtjänst,fritidsverksamhet och sjukvård. På många håll harvårdplaneringsgrupper bildats, där sjukvårds- och hemhjälpspersonal ingår isyfte att samordna insatserna inom äldreomsorgen. Landstingskommunernashemsjukvård har utvecklats i omfattning och kvalitet. Den utförs i allt högregrad av medicinsk personal och i samarbete med kommunernas hemhjälpspersonal. För äldre, som behövermera omfattande personlig omsorg, inrättar kommunerna med gemensamservice. Detta sker bl.a. genom ombyggnad av ålderdomshem, vilket gerförutsättningar för en mer individuellt anpassad service. Antalet lägenheter iservicehus är ca 30 000. Kommunerna planerar att under kommande treårsperiodbygga ytterligare ca 10 000 servicebostäder. Antalet platser i ålderdomshem,som f.n. är ca 55 000, beräknas minska, bl.a. genom ombyggnaderna. För statsbidraget tillden sociala hemhjälpen gäller nya regler fr.o.m. (prop.1983/84:9, SoU 12, rskr 43). Statsbidraget består av två delar, dels ett bidragper årsarbetare inom hemhjälpen, dels ett schablonstöd per person inom gruppenålders- och förtidspensionärer. Det nya statsbidraget infördes bl.a. för attge kommunerna ökad frihet att utveckla för äldre ochh?-dikappade efter individuella och lokala 1984/85:100 Bilaga 7 127 förutsättningar samt för att underlättasamverkan med landstingskommunerna. med de nyabidragsreglerna för den sociala hemhjälpen infördes elt särskilt stöd förutveckling och förnyelse av verksamheten. De särskilda medlen, som uppgår till30 milj. kr. , skall användas för åtgärder som ökar äldres ochhandikappades möjligheter lill eget boende. Regeringen fördelar medlen efteransökan. Den hittillsvarande verksamheten visar, att kommunerna har mångauppslag hur skall kunna utvecklas för all tillgodose äldres ochhandikappades behov av boendeservice i normala miljöer och förhindrainstitutionellt boende. Eftersom antalet personeri de äldsta grupperna fortsätter att öka, stiger också anspråken på service,omvårdnad och vård i det egna boendet. Tiden efter pensioneringen erbjuderemellertid även slora möjligheter till fortsatt personlig utveckling och tillett aktivt och innehållsrikt liv. Strävandena att öka de äldre medborgarnasaktiva medverkan, delaktighet och ansvar speglas i rapporten vet självabäst, som äldreberedningen tagit fram i samarbete meddemokratiberedningen (C 1983:03). I rapporten redovisas exempel påförändringsarbete, där den enskildes inflytande och självbestämmanderättställts i centrum. Den utgör första delen i äldreberedningens pågående arbetemed ett idéprogram om livet som äldre. Programmet avses bli färdigt undervåren 1985. Pensionärsorganisationernaspelar en betydelsefull roll för inriktningen och utformningen av insatsernaför de äldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sina kunskaper omäldres situation, problem och behov till statliga och kommunala organ. Genompensionärsråd i kommunerna och förtroenderåd vid institutioner och i särskildaboendeformer stärker de äldre sina möjligheter till inflytande.Pensionärsorganisationerna gör dessutom stora insatser genom sysselsättnings-och kontaktverksamhet bland äldre. Ekonomiskt stöd tillpensionärsorganisationerna på riksnivå beräknas under anslaget A 4. De politiska målen inomhandikappområdet är atl göra samhället tillgängligt för alla. Endast så kansamhället erbjuda en fullständig gemenskap, som kan utveckla och förbättravillkoren för alla människor. Det system avhandikappålgärder som vuxit fram sedan början av 1960-lalet har i grundenförändrat levnadsvillkoren för handikappade. En förändrad syn på handikappadehar varit en förutsättning för denna utveckling. Den förnyade syneninnebär, att handikappade är resurser i samhället på samma sätt som andra ochmed samma rättigheter och skyldigheter som de. Handikapp uppfattas alltmer somen otillräcklighet eller en bristande förutsättning i den verksamhet eller iden miljö som utestänger människor 1984/85:100 Bilaga 7 128 somutvecklats gemensamt av folkrörelserna, ansluter jag mig till. Den lägger etllångtgående ansvar på alla offentliga och privata utövare av verksamhet attöppna den för alla människor. I förslaget tillstatsbudgei har genom omprioriteringar och besparingar skapats utrymme förresursförstärkningar och reformer inom handikappområdet. De nya insatsernaavser verksamhet för olika handikappgrupper och skiftande ändamål. De gälleräven ökat stöd till handikapporganisationerna och lill handikappforskning inomolika sektorer. Bilstödet till handikappade förstärks, handikappidrotten fårökade bidrag, och kulturområdet tillförs nya resurser. Regeringen föreslognyligen en reform inom föräldraförsäkringen av slor betydelse för familjer medhandikappade barn (prop. 1984/85:78). De nämnda handikappålgärderna undersocial-, utbildnings-och arbetsmarknadsdepartementen genomförs inom en ram av75 milj. kr. I detla sammanhang villjag även erinra om vad statsrådet förut anförde under inledningen avavsnittet E. Hälso- och sjukvård angående avsikten att avskaffa dedifferentierade vårdavgifterna . Ett nytl och enhetligtavgiftssystem bör därvid utformas och innefatta möjligheterför vissa patienter,t.ex. de med liten pension, att erlägga nedsatt avgifl för vården. Enproposition i ärendet förbereds till . Inom detta avsnittberäknas medel för flera olika ändamål inom handikappområdet. Statensfinansiella slöd till social hemhjälp har jag redan nämnt. Under avsnittet äräven upptagna bl.a. anslag för bidrag till färdtjänst samt anslag för elt antalinsatser som riktas till olika grupper handikappade. Statsbidrag förfärdtjänst infördes . Denna service avser atl tillgodose behovet avlokal förflyttning för yngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheteratt förflytta sig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationer.Färdtjänst finns i alla kommuner, och ca 300 000 personer har legitimation attanlita den. Dess utformning skiftar mellan kommunerna. Under anslaget tillfärdtjänsten kommer jag även att anmäla mitt ställningstagande tillbilstödskommilténs belänkande (SOU 1982:44) Nytt bilslöd till handikappade.Enligt min mening bör tillgängliga resurser inom detta område först och främstsatsas på färdtjänsten, riksfärdtjänsten och det arbetsmarknadspolitisklmotiverade bilslödet. En reform av detta bilstöd föreslås underarbetsmarknadshuvudiiteln. Ett genomförande av kommitténs förslag om enbilstödsreform för nya grupper har jag inte ansett mig kunna förorda i rådandestatsfinansiella läge. Omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda, som bl.a. innefattar särskoleverksamheten, är enlandstingskommunal angelägenhet. Statsbidrag ulgår till lönekostnaderna isärskolan. Huvudmännen är inriktade på ökad integrering i skola, boende ochdagcenter. betänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissahandikappade har beretts i en särskild 1984/85:100 Bilaga 7 129 arbetsgrupp (Knutgruppen). Denna har utarbetatförslag till en ny omsorgslag. Jag avser att återkomma till regeringen medförslag till proposition till med anledning av arbetsgruppensförslag. Genom den slatligastyrelsen för vårdartjänst bedrivs en viktig verksamhet för vissa handikappadestuderande. Anordningarna gäller dels social omvårdnad och habilitering åtgymnasieelever inom ramen för en försöksverksamhet i ,dels boendeservice åt studerande vid folkhögskolor, universitet och högskolor.Förhandlingar pågår om kommunalt överlagande av verksamheten i . 1avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar beräknas medel för ändamåletunder anslaget Viss ulbildning av handikappade. Under anslaget beräknas vidaremedel för slöd till för förbundets anläggningarför rekreation och turism. Därifrån bekostas också ett särskilt bidrag i . Fr.o.m.nästa budgetår beräknas även medel för viss hörselteknisk forskning. I detta sammanhang villjag även erinra om alt staten finansierar ett omfattande/ow/cn;>ig5- ochutvecklingsarbete inom handikappområdet med medel som står tillforskningsrådens förfogande eller beviljas av regeringen frånsocialdepartementets anslag A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet. Slor betydelse har även det stöd lill projekt ochförsöksverksamhet som regeringen beviljar från allmänna arvsfonden. Som jagnyss har nämnt står vidare fr.o.m. budgetårel 1984/85 medel om 30 milj. kr. årligentill förfogande för utvecklings- och förnyelsearbete inom den socialahemhjälpen. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) är en viktig källa förfinansiering av leknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete bl.a. inomhjälpmedelsområdet. Jag vill dessutom nämna, atl handikappinstitutetfortlöpande lar viktiga initiativ inom området, vilka delvis finansieras genombidrag från . Även övriga s.k. vanförestiftelser ochStiftelsen handikappfond har betydelse genom sin bidrags-givning. Texttelefonen är enangelägen insats för dövas delaktighet i samhället. Televerketsförmedlingstjänst för kommunikation mellan texttelefoner och vanliga telefonererbjuder service ät hörande och döva telefonabonnenter. För dessa ändamålberäknas medel under anslaget Ersättning till för texttelefoner. Från anslag underavsnillet finansieras vidare en rad särskilda insatser för synskadade. De avserverksamhet för hantverkare, anskaffning av ledarhundar, befordran av blindskriftsförsändelser,utgivning av tidskrifter på ljudband och i punktskrift, nyhetsförmedling fördövblinda, vissa andra åtgärder för synskadade med flerhandikapp samtanskaffning av utrustningar för mottagning av radiotidningar. För utveckling avdövas teckenspråk beräknas särskilda medel fr.o.m. nästa budgetår. Utbildningen avledarhundar äger rum vid statens hundskola i . Där utbildas ävennarkolikahundar och andra tjänstehundar. 9 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 130 princip ekonomiskt självbärande, men desshundpriser subventioneras ål köparna genom anslag lill hundskolan under dettaavsnitt samt under justitiehuvudtileln. Ökade medel beräknas för uppbyggnad aven bra hundstam. Statens handikapprådbedriver en vikfig verksamhet bl.a. inom flerhandi-kappområdet, och väsentligtförstärkta medel beräknas härför. Jag vill i detta sammanhang även erinra omatt regeringen i enlighet med beslut uppdragit åt statens handikapprådatl kartlägga del ekonomiska slödel till handikappade (prop. 1982/83:3, SfU 14,rskr. Kartläggningen, som uiförs i samarbete med berörda myndigheter ochorganisationer, skall redovisas lill före utgången av juni1985. Handikapprörelsen har enavgörande betydelse för både inriktningen och den mera konkreta utformningen avhandikappåtgärderna. Organisationerna har ett omfattande samarbete med staten,landstingskommunerna och primärkommunerna. Slödet till deras allmänna verksamhetföreslås fr.o.m. nästa budgetår kompletterat med bidrag till deras kostnader för viss individinriktad verksamhet och förvissa insatser åt föreningslivet. Utgiftsbehovet underavsnittet utgör för nästa budgetår sammanlagt 2 656,3 milj.kr., vilket jämförtmed innevarande budgetår innebär en ökning med 95,3 milj.kr. Bidrag till social hemhjälp 1 723 430 750 1 662 000 000 1 662 000 000 Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernas kostnaderför social hemhjälp åt äldre, handikappade och barnfamiljer. Statsbidragetbestår av två delar. Det är dels . per årsarbetare inom den socialahemhjälpen, dels ett belopp av lägst . per person igruppen ålders- och förtidspensionärer. Statsbidragsbestämmelsernafinns i förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp. Bidragenbetalas för kalenderår i efterskott. Anslaget för /86 avsersåledes bidrag för verksamheten . Under anslaget anvisasdessutom särskilda medel om 30 milj. kr. för utveckling och förnyelse av densociala hemhjälpen. 1984/85:100 Bilaga 7 131 Hemhjälpen inriktas iökad utsträckning på äldre ålderspensionärer och på personer med omfattandehandikapp, vilka har etl stort behov av hjälp. För dessa grupper ökarhjälpinsatsen. Styrelsen konstaterar däremot, att antalet äldre ochhandikappade, som fär social hemhjälp, har fortsatt att minska under år 1983.Även hemhjälp för tillfälligbarntillsyn har minskal. Den sociala hemhjälpen har utvecklats till en mångskiftande service i enlighetmed socialtjänstlagens intentioner. Både hälso- och sjukvården och omsorgernaom psykiskt utvecklingsstörda utvecklas till öppnare vårdformer. Ålderdomshemefterfrågas allt mindre, och antalet platser minskar. Alll fler handikappadeoch äldre bor kvar i sina bosläder. Därför ökar primärkommunernas stöd- ochserviceinsatser i eller i anslutning till bostaden. Äldreberedningen (S1981:01) konstaterar i rapporten till driften av ålderdomshem,vilken överlämnats till , att antaletålderdomshemsplatser minskar, och att kommunernas insatser inriktas på atttillgodose äldres och handikappades behov i det egna boendet. Beredningenanser, alt de nuvarande ålderdomshemmen inte uppfyller de krav som förframtiden bör ställas på en fullvärdig bostad och ett värdigt boende. Denbetonar även, att boendeformen i sig kan ha en benägenhet att förstärka ellerframkalla vårdnadsbehov. Därför är det enligt beredningen angeläget attförändra ålderdomshemsboendet lill ett mera självständigt boende. Lokala förändringsarbelenvisar också, alt omstruktureringar mot ett eget boende är praktiskt möjliga.Ombyggnad av ålderdomshem lill -vilken kan finansieras med statligalån med räntebidrag, om vissa minimikrav på bostadsstandarden uppfylls - samtinsatser av hemtjänst och hemsjukvård ökar möjligheterna för äldre människoratt få en god omvårdnad. Efter en sådan ombyggnad utgår även statsbidrag försocial hemhjälp åt hyresgästerna. Beredningen ser denna förändring som ennaturlig utveckling i när det övervägs och genomförs en kraftigomstrukturering till öppna insatser i eget boende även inom andra av traditioninstitutionspräglade sektorer. Det skall dock enligtberedningen inte bortses från att del finns människor som på grund av ångest,isolering eller otrygghet inte kan eller vill bo ensamma. För dem bör erbjudasolika kollektiva boendeformer, vilka skall präglas av omtanke om de boendessjälvständighet och integritet. Beredningen understryker det värdefulla i detsamarbete mellan sjukvårdens och huvudmän som återspeglas bl.a.i samplanering och samförläggning av stödresurser. En ytterligare utökadsamverkan bör kunna leda till att det blir möjligt för allt fier att medlämpliga stödinsatser klara ett eget boende. Del framstår för beredningen somviktigt att detla utvecklingsarbete inte styrs huvudsakligen av bindandestatliga normer och bestämmelser, utan 1984/85:100 Bilaga 7 132 kan drivas utifrån lokala behov ochförulsättningar. Statens önskemål att påverka arbetet i viss riktning bör,åtminstone i inledningsskedet, kunna tillgodoses genom att på ansökan ställautvecklingsmedel till förfogande. Utflyttning frånsjukvårdens och andra institutioner medför oftast ett ökat behov av kommunalainsatser inom bl.a. den sociala hemhjälpen. De ekonomiska konsekvenserna avsådana förändringar inom äldreomsorgen balanseras f.n. genom olika former avfinansiella transaktioner mellan huvudmännen. När ytterligare praktiska ochekonomiska erfarenheter vunnits av de samarbetsmodeller som prövas på olikahåll, bör enligt äldreberedningen frågan om en omfördelning av statens stödtill huvudmännen tas upp ur ett helhetsperspektiv. Äldreberedningenavslyrker alt statsbidrag införs till ålderdomshemmen, eftersom detta skullekunna verka hämmande på förändringstakten ifråga om ålderdomshemsboendet. Beredningen anför vidare,att etl statsbidrag till ålderdomshemmen skulle medföra minskad utbyggnadstaktav den öppna , om statsbidraget måste finansieras inom ramen förtillgängliga resurser. På grundval av uppgifter som beredningen presenterar kanberäknas, att totalkostnaderna för statsbidrag skulle öka med 500600 milj. kr.om året vid införande av driftstöd till ålderdomshemmen på i övrigt oförändradestatsbidragsvillkor. Enligt beslutgäller nya regler för statsbidraget till den sociala hemhjälpen fr.o.m. den 1januari 1984 (prop. 1983/84:9, SoU 12, rskr 43). Det nya statsbidraget bestårav en prestationsrelaterad del i form av ett bidrag per årsarbetare inom densociala hemhjälpen samt av ett schablonbidrag per person i gruppen ålders- ochförtidspensionärer. Bidraget per årsarbetare är , ochschablonbidraget etl belopp inom intervallet lägst . och högst 350 kr.per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer, beroende påmedelsåtgången för bidraget per årsarbetare. Staisbi-dragsgrundande är ävenkommunens ersättning till en organisation eller någon annan enskild, som påkommunens uppdrag utför social hemhjälp. För alt i övergången till del nyastatsbidraget motverka alltför stora förändringar av bidraget lill enskildakommuner gäller verksamhet vissa övergångsregler. Det nyabidragssystemet ökar kommunernas möjligheter till satsningar på olika öppenvårdandeinsatser, främjar effektivitet och innebär mindre administrativt krångel. För att främja enutveckling till eget boende och motverka behovet av omhändertagande påinstitutioner infördes som komplement till statsbidraget till social hemhjälpett särskilt stöd för utveckling och förnyelse av hemhjälpen. Stödet harbestämts lill 30 milj. kr. Ansökningar om utvecklingsmedel görs hosregeringen. Jag kan i anslutning härtill konstatera att kommunerna visat enslor uppslagsrikedom, när det gäller att finna nya Prop.1984/85:100 Bilaga 7 133 vägar för att öka äldres och handikappadesmöjligheter till eget boende. Regeringen har beslutitatt stödja 75 utvecklingsprojekt med sammanlagt 12 milj. kr. I samband med beslutet omnya regler för statsbidrag till social hemhjälp begärde enligtsocialutskottets hemställan, att regeringen skyndsamt skulle redovisa sinaöverväganden beträffande ålderdomshemmens finansiering. Denna fråga har berettsinom äldreberedningen (S 1981:01). Jag önskar nu anmäla mitt ställningstagandei frågan. Socialutskottetkonstaterar, att strävan har varit, att man successivt skallövergå från den helinackordering som erbjuds vid ålderdomshemmen till ettboende med mer individuellt anpassad service. Utskottet noterar vidare, attantalet platser på ålderdomshem fortlöpande minskar och uttalar, att detta islor utsträckning givetvis är en positiv utveckling. Den gör att fler äldre kanleva ett självständigt och normalt liv. Dock menar utskottet, att det även ifortsättningen behövs vissa anläggningar inom äldreomsorgen, därhelinackordering och löpande tillsyn kan ges på samma sätt som påålderdomshemmen. För egen del vill jagförst och främst betona angelägenheten av att alla människor skall kunna ha ettsjälvständigt boende. Detta är en fråga om både integritet för den enskilde ochintegrering i samhället. Äldreomsorgen ochhandikappomsorgen har dock av tradition inslag av omfattande omvårdnad iinackorderingsform. Jag anser inte, atl sådan omvårdnad strider mot synen påett självständigt och godtagbart boende. Det finns många ålderdomshem, somuppfyller högt ställda krav i dessa avseenden, och jag ser inackorderingshemmeninom omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda som en både nödvändig och positivform av gruppboende. Däremot är det minövertygelse, atl nyanläggning av ålderdomshem inte kommer att ske. De storainstitutionerna håller på att överges som boendeform, och i stället satsarkommunerna och landstingskommunerna inom socialtjänst och omsorger på ettvanligt boende eller - som vid servicehusen och inackorderingshemmen på ettså vanhgl boende som möjligt. Jag anser, att en sådan utveckling skall ses medtillfredsställelse. Den är i linje med målen för den moderna socialpolitiken. Därmed är jag enig medäldreberedningen om att det inte bör införas något driftstöd tillålderdomshemmen, eftersom detta skulle bidra fill att bromsa detförändringsarbete som är i gång. Jag understryker angelägenhetenav att det finansiella stöd som utgår till ombyggnad av ålderdomshemmenanvänds så att det ger möjlighet till flexibilitet och konstaterar, attstatsbidrag till social hemhjälp utgår efter genomförd ombyggnad. Statsbidraget till socialhemhjälp understöder den pågående utvecklingen. Jag vill erinra om attbidraget, som infördes , var elt sätt att förverkliga riksdagensriktlinjer föräldreomsorgen, rätten att bo kvar i den invandamiljön. Den ändring av statsbidraget som beslöt Prop, 1984/85:100 Bilaga 7 134 innebär ingen principiell ändring idetta avseende. Däremot ger de nya reglerna en bättre följsamhet lill kommunernas sätt atl anordnaäldreomsorgen. Bidraget per årsarbetare fullföljer i enklare form än dettidigare stödet tanken på stimulans till bra hemtjänst. Den andra delen avstatsbidraget till den socialahemhjälpen, nämligen schablonbidraget per person i gruppen ålders- ochförtidspensionärer, vilken i stort sett representerar av bidraget, är ny.Denna del infördes i syfte att, som socialutskottet uttrycker del, kompletteraårsarbelarbidragel med ett friare stöd lill verksamheten och därigenom låtakommunerna själva bestämma inriktningen av insatserna. En sådan konstruktion avstatsbidrag utgår från uppfattningen, att kommunerna själva bäst bedömer, huren bra omsorg skall ordnas och utvecklas efler lokala och individuellaförhållanden. Jag erinrar om att även stödet till den landstingskommunalahemsjukvården, den öppna psykiatrin och de förebyggande hälsovårdandeinsatserna i Dagmarpropositionen har utformats enligt synsättet att staten inteskall detaljstyra den kommunala verksamheten (prop. 1983/84:190, SfU 31, rskr393). Jag vill i anslutninghärtill framhålla, att schablondelen av statsbidraget saknar begränsningar förkommunerna i fråga om användningssätt. Självfallet skall stödet anlitas förbra äldre- och handikappomsorg, som främjar normala levnadsvillkor förmänniskorna och ger alla delaktighet och gemenskap med varandra. Jag vill dockunderstryka den praktiska realiteten i att många ålderdomshem sannolikt kommeratt finnas kvar . Övergångsfasen ställer anspråk påkommunerna att institutionerna måste vara bra för dem som bor där, så längeinstitutionerna är i drift. Avvecklingsperioden innebär härigenom ett kortareeller längre behov av resurser för dubbla system. Detta kan i och för sigmotivera en kort awecklingsperiod. Men jag vill betona att det självständigaboendet inte får utvecklas på bekostnad av dem som alltjämt bor i ålderdomshem.Det nya statsbidraget till social hemhjälp kan anlitas av kommunerna även förinsatser inom ålderdomshemmen - så länge dessa är kvar. Den ekonomiskastyrningen av äldreomsorgen har härigenom minskat väsentligt. Jag övergår så tillanslagsberäkningen för /86. Statsbidraget för innevarandebudgetår avser den kommunala verksamheten med social hemhjälp , och bidragen till kommunerna fastställs och utbetalas undervåren 1985. Underlag för bestämning av antalet årsarbetare inom den socialahemhjälpen har ännu inle redovisats. Därför har inte heller bidraget per personi gruppen ålders- och förtidspensionärer ännu fastställts. Jag avser attåterkomma lill regeringen i dessa frågor, så snart erforderligt underlagföreligger. Jag förordar, alt oförändrade regler för statsbidraget fär gällaför .