prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Inspektionen kan ansluta sig till ulredningens uppfallningall det finns ell behov av att konsumentskyddet på Uänslernas område byggs ulgenom Prop.1984/85:110 36 införande av en särskild civilrällslig lagsliflning. Närdet gäller avgränsningen av de Uänsler på vilka lagen är direkl lillämpligfinner inspeklionen den väl avvägd. Härigenom nås en viss konkrdion. Vidare kanlagen i ell senare skede göras direkl lillämplig på andra Gänsler efler handsom erfarenheter görs i den prakliska iiilampningen. Inspeklionen har ingen erinran mol den föreslagna lagensom innehåller en skälig avvägning mellan konsumd och näringsidkareinlressen.Som ulredningen framhåller lorde lagen också vara i det seriösa näringslivetsinlresse. Ulredningen anmärker atl avtal om banklån och annanförslräckning, pant och borgen saml liknande kredilrättsliga avtal måsle anses fallaulan-för ulredningsuppdragd. Man konstaterar all, även om sålundabankverk-samhet i alll väsenlligt ligger utanför, del dock förekommer vissaspeciella bankUänsier i form bl.a. av förvaringsuppdrag och notariattjänslermed karakiär av rådgivning eller förvaring, som möjligen bör innefattas i enlagsliflning om konsumenttjänsler. Utredningen avvisar dock atl konsumenttjänstlagenblir direkt tillämplig på nyssnämnda Gänster men menar alt de principer somfinns nedlagda i konsumenttjänstlagen bör kunna finna analog lillämpning på 1.ex. Ijänsler som bl. a. förvaring och rådgivning av juridisk och ekonomisknatur. Inspeklionen anser att konsumenttjänstlagen i vissutsträckning bör kunna användas analogt inom tillsynsområdd närmasl för sådanaUänsler som utredningen angivit. För vissa "rådgivningsGänster" somt.ex. fond-Gänster gäller redan bestämmelser av olika slag. En analogtillämpning kräver alltså som utredningen också framhåller en noggrann prövningav i vad mån en i lagförslaget intagen regel verkligen passar för vissavtalstyp. Som utredningen redovisar har banklagsutredningen enligtsina direkliv all bl. a. överväga frågor om konsumentskydd på bankUänsternasområde. Inspektionen avstår därför från att närmare än den gjort ange på vilkaUänster konsumentGänstlagen bör vinna analog lillämpning. har som myndighet ingen direkt erfarenhetav frågor och problem rörande konsumentens rättsliga ställning på Gänsteområdetså som detta definierats av utredningen. Mol bakgrund härav avser kollegielinle all i sill yllrande granska de enskilda beslämmelserna i föreliggandeförslag utan begränsar sig till atl anlägga några mera allmänna synpunkler pådetla. Enligt kollegiets mening förefaller förslagel i huvudsakväl avvägt vad gäller relationen konsument-näringsidkare. Vad däremol gäller dekonsekvenser som skulle uppkomma i de inbördes relaUonerna olika näringsidkareemellan vid etl genomförande av förslagel, känner kollegiel viss iveksamhel. Enligt förslagel åläggs de näringsidkare somtillhandahåller tjänster konsumenter ell långlgående ansvar genlemol dessa.För att rätt kunna fullgöra sina åtaganden gentemot konsumenterna är sådananäringsidkare ofta beroende av att Udigare led i tillverknings- ochdistributionskedjan fungerar Ullfredsställande. Sålunda torde del inte varaovanligl att ell fel i en Gänst till konsument kan hänföras lill ett fel ilidigare led. Om nu konsumentens ställning gentemot den näringsidkare somtillhandahåller Gänsten stärks medan relationen näringsidkare emellan inleundergår någon förändring finns uppenbarligen en risk all näringsidkaren iledet när- Prop.1984/85:110 37 mast konsumenien kommer "i kläm" mellan tvåslarkare intressenter. Det måste därvid beaktas all del här ofta rör sig omulpräglade småförelag. Mot denna bakgmnd vill kollegiet ifrågasätta om interelalionen näringsidkare emellan i här akiuelll avseende bör bli föremål förulredning innan den föreslagna konsumenttjänsllagen sälls i kraft. För ell sådani uppskov kan ytteriigare skäl anföras. Delföreligger ell nära samband mellan de frågor som regleras i förslagel tillkonsumenlGänsllag och annan reglering på konsumenlskyddsområdel, främsl konsumenlköplagen.Förslaget innefattar emellertid på vissa punkter avvikande regler jämfört medvad som f.n. gäller på sådana närliggande områden. Denna bristande samordningskulle kunna medföra inle obetydliga lillämpningssvårigheler exempelvis vid s.k. blandade avtal. Självfallel bör efter-slrävas så långi möjligtöverensstämmande regler i konsumenlköp- och konsumenUjänstlagarna. Ävenresullalel av den pågående översynen av konsumenlköplagen bör därför enligtkollegiets mening avvaktas innan slullig slällning las den närmareulformningen av en konsumenttjänsllagsUflning. Marknadsdomslolen delar ulredningens bedömning alt delföreligger etl dokumenteral behöv av all konsumentskyddet på Uänslernas områdebyggs ul genom införande av särskild civilrättslig lagstiftning, och ävenbeträffande de gmndläggande skälen härför kan domstolen anslula sig lillulredningens överväganden. Genom tillskapandet av en s.k. konsumentUänsllagåstadkoms en naturlig fortsättning på den tidigare ulveckling mot ett ökatkonsumentskydd som ägt rum särskilt under 1970-talel. Såsom ulredningen anför måsle den civilrällsligalagsliflning som behövs på konsumenUjänslernas område avgränsas i tvåhänseenden. Det gäller atl bestämma dels vilka partsrelationer som bör omfattasav lagsliftningen dels vilka lyper av Uänsler som bör tas med. Vad försl angårpartsrelalionerna anser sig marknadsdomslolen i alll väsenlligt kunna bilrädaulredningens slåndpunkl att lagsliftningen bör begränsas lill endaslkonsumenlrelalioner. Såvitt rör frågeställningen vilka typer av Gänster som böromfatlas av en lagsliflning om konsumenttjänster vill domslolen någotutföriigare klariägga sin ståndpunkt. Under3.4.2 befattar sig ulredningen med sistnämnda frågeställning. Också enligtmarknadsdomstolens uppfallning bör de av ulredningen ui-valda kaiegoriernaarbele på lös sak och arbele på fasl egendom bli föremål för reglering i enkonsumenttjänsllag. Marknadsdomslolen menar dock all andra lyper av Gänsler äri väl så slort behov av en sådan reglering. 1 denna värdering liggernaluriigtvis atl de bör tillmätas minsl samma vikl från konsumentsynpunkt somarbete på lös sak och arbele på fasl egendom. Domstolen har härvidlag i åtanket. ex. avtal rörande behandling av person och rörande undervisning. Även omhuvuddelen av sislnämnda slag av Gänsler lorde ulföras i det allmännas regi ochdärmed falla utanför ulredningsuppdragd finns del likväl - som också framgårav ulredningens redovisning - en mängd prakiiskl vikliga avtal på hilhörandeområden. Bland avtal belräffande behandling av person bör särskilt omnämnas privatlandbehandling, och belräffande undervisning finns anledning all särskiliuppmärksamma olika former av undervisningsverksamhel i anslulning lillkonsumenlers fritidssysselsättningar. Inle minst med hänsyn den s.k.frilidsmarknadens expansion lorde den om- Prop.1984/85:110 38 nämnda undervisningsverksamhden spela en för konsumenlernaväsenllig roll. - Av de i belänkandel under 3.4.3 behandladeUänslekalegorierna, synes i molsals lill vad utredningen funnii, olika slagsmäklartjänsler böra komma i fråga för reglering i sammanhängd; man möler isjälva verkel här elt servicegebil där konsumenliniressd är i alldelespålagligl behov av förslärki skydd. Inle heller slår del klart förmarknadsdomslolen varför ulhyrning av varor inte skulle i della sammanhangäniligen få sin för konsumenlinlressds garderande behövliga reglering.Marknadsdomslolen vill med eftertryck underslryka del angelägna i allkonsumeniskyddd förslärks på sislnämnda område. Dylik uihyrningsverksamhet harnämligen - som Ulredningen anger - jusl i konsumenisamman-hangblivii vanligt förekommande. Som exempel på ulhyrningsavlal där del ärangelägel all konsumenien Ullförsäkras vissa s. k. minimirälUghder kan nämnasavial rörande s. k. depositionsleasing av bilar. - Transportavtal skall enligtulredningens förslag falla uianför den lilllänkla lagregleringen beroende påall där i regel är fråga om ämnen som täcks av speciallag-sliftning; ett sådanislällningslagande förutsattes redan i direktiven. Härvidlag harmarknadsdomstolen ingen avvikande slåndpunkl. Beträffande avtal omsällskapsresor vill marknadsdomslolen dock anmäla en i förhållande tillutredningen någol annorlunda bedömning. Såsom anförs i direkliven har avtal omsällskapsresor slor praklisk betydelse, och dylika avtal är förenade medspeciella problem för konsumenlerna. Inte minsl vid tillämpningen avmarknadsföringslagen (1975:1418) har i flera ärenden fållklart för sig atl konsumenlerna är i särskili behov av ell starkt skydd påhithörande område. Bl.a. ulsälls konsumenlerna här för en myckel inlensivmarknadsföring. Genom marknadsföringslagen kan olillböriig marknadsföringbeivras. Del torde emellerlid enligt domstolens bedömning vara erforderligl allkompletlera den marknadsrältsliga regleringen med civilrällsligl verkandemekanismer, så att den enskilde resenären/konsumenten kan få upprättelse (sel.ex. marknadsdomslolens beslui 1979:8 i ärende mellan konsumenlombudsmannen(KO) och AB jämfört med artikeln i konsumenlverkds (KOV) lidskrift Konsumenträtt &ekonomi nr 1979:6, s. 45). Mot denna bakgrund är del angeläget all avtal omsällskapsresor kommer atl omfattas av en lilliänkl konsumenttjänsllag. Visserligenlorde väl ulredningens uiesluiande av sällskapsreseGänslerna svara mol deninslällning som spåras i direkliven, och visserligen lordesällskapsreseav-lalel med dess sammansatta och tekniska natur erbjuda särskildasvårigheier vid en reglering i lag men ulredningen borde dock med lanke påsina egna säkerligen myckel goda inblickar i sällskapsresornas avsevärda ekonomiskabeiydelse för slora konsumentgrupper närmare ha övervägt all tillförsäkrakonsumenterna ålminslone vissa minimirällighder. Ulredningen skulle l.ex. hakunnal inrikla sig på all låla sådana frågor, belräffande vilkasällskapsreseavialets speciella karaktär inle kan anses oundgängligen motiverasärbestämmelser, regleras på samma sätt som belräffande andra avtalstyper. 1 utredningens slutsatser rörande avgränsningen avkonsumentGänstla-gens tillämpningsområde såvill avser olika avtalstypersammanfattas först ulredningens överväganden angående vilka avialslyper somskulle kunna länkas komma i fråga. Den därvid gjorda avgränsningen avser sådanaavialslyper som del i och för sig kunde vara skäl atl inrymma i en konsumenttjänsllag;all dessa avtalstyper därmed även verkligen skall anses böra inbegripas i denav ulredningen lilllänkla konsumenttjänsllagen är Prop.1984/85:110 39 enligi ulredningen alls inle givel. Tvärtom anserulredningen alt konsumenttjänsllagen skall omfalla endast avtal om arbele pålös sak saml på fasl egendom eller i övrigl på byggnad eller annan anläggning.Därmed låler alliså utredningen konsumenlGänsllagens Ullämpningsområde bli yllerligarebegränsat; så undantas flertalet av de avialslyper som ulredningen lidigareförklaral böra i och för sig falla in under en konsumenttjänsllagsUllämpningsområde. Säsom motivering till den ylleriigare begränsningen anförulredningen alt det ulvaida begränsade områdel befunnils väl sammanhållet ochlämpal för lagsliflning med enhellig uppläggning. Genom all inskränka sillarbele på angivel sätl har ulredningen velal undvika alt söka ge enhetligaregler för etl myckel slort och disparat område. En dylik lagstiftning skullenämligen - fortsätter utredningen - behöva göras förhållandevis abstrakt ochsvepande och skulle förmodligen komma atl i viss mån likna sådana allmänthållna regler med bred räckvidd som återfinns i kontinentala civillagverk.Ulredningens "andra" avgränsning moliveras alliså väsentligen med denav ulredningen själv valda lagstiftningstekniken. Marknadsdomslolen kommer iavslulningen av sill remissullålande att ånyo beröra ämnena lagsUftningsleknikoch Ullämpningsområde. Här får marknadsdomslolen endasl konslalera all förkonsumenlerna myckel vitala områden beklagligtvis lämnals uianför denlilllänkla lagregleringen av Gänsleområdd. 1 sin dömande verksamhel hardomslolen i en mängd ärenden kommil i kontakt med just tjänsteområdet. Somexempel kan nämnas olika ärenden angående behandling av person, ärenden rörandeundervisning saml ärenden beträffande sällskapsresor. Domstolen har härvid ihög grad blivit varse det angelägna i att det civilrällsliga konsumeniskydddförslärks. Därefier övergår marknadsdomslolen till all behandla vissacentrala spörsmål avseende uppläggningen av själva lagen. En försia fråga ärhur pass nära en lagstiftning om Uänsler bör anknytas lill vad som gäller förköp av lös egendom (allmänna köplagen och konsumenlköplagen). Utredningen harkunnal konslalera all skillnaderna mellan konsumenlköp och konsumenttjänsler ärstörre än vad man tidigare - bl. a. i direkliven - har anlagil. harenligi ulredningen gjort all ulredningsarbdd inle har kunnal inriklas på allväsenlligen la över slora delar av det köprätlsliga regelsyslemd. Härvidlag ärmarknadsdomstolen emellertid av annan uppfallning. Enligi domsiolens meninghar ulredningen överdrivit olikheterna mellan köp och Uänsler. Åven om delnaiurligen finns skillnader mellan köp och Gänsler, saknas del bärande skäl alllåla dessa avspegla sig i olika lösningar av de många frågeslällningar som ärgemensamma för köp och Gänsler. Vidare bör belönas all ell syslem med i slorulslräckning samma rättsliga reglering för köp och Gänsler i belydande månunderiättar för särskili konsumenler och mindre näringsidkare all förslålagsliftningen. Etl dylikt syslem minskar också evenluella lillämpningsproblemvid bland-avial, dvs. avtal som innehåller momeni av både köp och Gänsl. Molbakgrund av del anförda anser alt övervägande skäl lalar förall köp och Gänsler i slörsla möjliga mån regleras på ell likartal säll Gfrkonsumenlköpsulredningens direkliv. Dir 1977:83), och della gäller i särskildhög grad i konsumentsammanhang där del finns skäl all siälla slörre krav påklarhet i regelsystemen. Atl det primära regelsystemet härvid skall ulgöras avde köprätlsliga reglerna lill vilka den nya regleringen avseende ijänslersedan skall anknyta lorde vara självklart och är i direktiven uttryckligenförutsatt. Marknadsdomslolen har alliså som sin mening ullalal alllagsliftningen 1984/85:110 40 avseendekonsumenttjänsler i slörsla möjliga mån bör knyta an till den köprätlsligaregleringen. Uiifrån denna inställning ler del sig emellertid nödvändigl atl idel fortsatta lagstiflningsarbeid avvakia nu pågående översyn av de bådaköplagarna. Atl del sker en samordning av lagsUfl-ningsarbdd rörandekonsumenttjänsllagen och konsumenlköpsulredningens framlida förslag synes medandra ord ofrånkomligl. Lagstiftningsarbetel angående konsumenttjänstlagenkommer på så sätt all drabbas av belydande tidsuldräkt. Till följd av attöversynen av den allmänna köplagen och konsumenlköplagen kan komma allinnebära stora förändringar och genom all dessa förändringar hänför sig tillcivilrättens mesl cenirala delar, kan del enligi domsiolens bedömning inleundvikas atl del slutgiltiga lagstiflningsarbeid angående konsumenttjänsllagenfår anslå i vänlan på den förvarnade omarbelningen av den allmänna köplagen ochkonsumenlköplagen. EnligtUlredningen lorde den föreslagna konsumenttjänstlagen inle ge upphov lill ökadekostnader, eflersom näringsidkarna i slort sell knappasl åläggs meralånglgående ansvar än del de redan har enligi gällande disposiiiv räll. Försin del anser marknadsdomslolen emellertid all fråga är om viss skärpning av deregler som näringsidkarna f. n. har all rätta sig efter. 1 vilken utsträckningdenna skärpning av kraven på näringsidkarna också leder till ökade koslnader äremellertid svårt att på förhand uttala sig om. Risk för ökade koslnader lorde ialla fall anses föreligga. Ökadekoslnader hos näringsidkarna kan emellertid även uppstå på etl mer indireklsätl genom att konkurrensen mellan näringsidkarna försämras. Det är nämligeninle orealistiskt all anla atl många mindre företagare, s. k. enmansföreiagare,inom Gänsleområdd slås ut från marknaden genom all de själva inle förmåråsladkomma erforderliga adminislraliva ruliner för all kunna beakla den nyakonsumenttjänsllagens krav. Vissa av dem kanske dessutom saknar del stöd sommedlemskap i branschsammanslutning kan erbjuda. Den nya konsumenttjänsllagenskrav kan alltså i viss mån komma alt fungera såsom ell faklisklelableringshinder. Självfallel anser marknadsdomslolen att del inle finnsanledning all la hänsyn till evenluella svårigheter för mindre seriösanäringsutövares verksamhel. Domslolen finner dock angelägel all fäslauppmärksamhelen på atl del kan finnas risker för en försämrad konkurrens, någotsom i sin lur kan resultera i ökade koslnader och därmed även högre priser förkonsumenterna. Somsammanfattning av sin granskning av ulredningens överväganden och förslag fårmarknadsdomstolen anföra följande. Otvivelaktigtinnebär den föreslagna konsumenttjänsllagen i fiera hänseenden en välbehövligförstärkning av konsumentskyddet. Mol bakgrund härav är del olyckligl alllagens tillämpningsområde begränsats i alltför stor utsträckning. tidigare anförl hamnar för konsumenlerna vitala områdenutanför lagens tillämpningsområde. Somskäl för den egenlliga avgränsningen, dvs. åigärden all uleslula vissaavialslyper Irots atl även ulredningen finner dem i och för sig böra omfatlasav en konsumenttjänstlag, åberopar utredningen främsl lagslifl-ningsiekniskaskäl. Ulredningen vill bl.a. undvika en abslrakt och svepande lagstiftning.Som lidigare framgått ställer sig marknadsdomslolen kritisk till just den avutredningen utformade lagsUfiningstekniken. Del är i framför alll ivå avseendensom är kritisk. För det försia har domslolen påvisat attregleringen av olika frågor byggls upp på Prop.1984/85:110 41 så sålt att lagen först tillhandahåller ett slagshuvudregel enligi vilken konsumenten tillerkänns ganska långlgående räuigheler.Därefier föreskrivs i ytterligare någon eller några kompletlerande reglersådana undantag från huvudregeln all dess effekt reduceras betydligt. 1 vissafall medför undantagsreglerna alt det över huvud laget är svårt alt bilda sigen klar uppfallning om vad som blir slulresullaiel av regleringen. För delandra har domslolen med syftning på flera sammanhang betonat all föreslagnabeslämmelser är onödiga och endast bidrar till all göra lagsliftningen oklar.Sammantaget tyder de två nu påtalade karaktärsdragen hos den tekniskauppbyggnaden på all utredningen hafl ambitionen all åsladkomma ell helläckandelagverk där varje länkbar konfliklsilualion är förutsedd av lagstiftaren. Altulredningen gåll lill verkel med den angivna ambitionen förklarar också varförutredningen sett sig tvungen att begränsa lillämpningsområdei i sådanbeklaglig omfallning. Del hade varil bättre om ulredningen koncentrerat sittarbele på att utforma praktiskt lillämpbara beslämmelser inriklade på vissaför konsumenterna väsentliga kärnfrågor; därmed hade ramen kunnat vidgas tillatt inbegripa de avtalstyper som enligt vad förut berörts är i lika stort behovav lagregler som de av ulredningen uivalda avialslyperna. Som lagförslaget nuär ulformai nödgas marknadsdomslolen avstyrka att det i föreliggande skickläggs lill grund för lagsUftning. Oavsett hur man värderar ulredningens förslag som sådani,finns del goda skäl lill all förslagel inle omgående vidarebefordras tillslutligt lagstiftningsarbete. Som redan lidigare framhållitbör förevarande lagstiftningsärende samordnas med översynen av konsumenlköplagenoch den allmänna köplagen. Eflersom del finns anledning räkna med altreformerna på köprällsområdel blir väsenlliga och då där är fråga om ensynneriigen central civilrällslig lagsliflning finns det all anledning allavvakia den köpräilsliga lagsliftningen. Alt del måsle varaköprälisgesiali-ningen som ulgör ledfyren vid arbelel på all åstadkomma enlagsliflning sådan som konsumenttjänstlagen ter sig för marknadsdomstolennalurligl. Belräffande vissa av de föreslagna bestämmelserna harutredningen föreslagil att KOV genom förhandlingar och överenskommelser med näringslivelskall tillhandahålla de närmare anvisningarna för den rätta till-lämpningen (set.ex. kommentaren lill 4 kap. 6 § angående normalersätining vidnäringsidkarens skadesiåndsskyldighel). Mol bakgrund härav finns del enligimarknadsdomslolens uppfallning anledning ifrågasätta humvida del ärutredningens mening all KOVs överiäggningar med näringslivel verkligenhärigenom i betydande mån skall inkräkta på de allmänna domstolarnasverksamhetsfält. KOV har i och för sig viktiga funktioner alt fullgöra påkonsumenlskyddsområdel. KOVs kompetens kan däremot knappasl anses omfallauppgiften att utbilda normer för tillämpningen av civilrätlslig lagstiftning. 1detla avseende ger förevarande belänkande anledning till stark oro. 1 ställdför prejudikatbildning genom domstolsavgöranden fömtsälts det alltså bli så,alt rikllinjer från KOV evenluelll stödda på överenskommelser på näslan vaGeområde skall klargöra den närmare rättsliga innebörden. Häri måste anses liggaell betydande hot mol den enskilde individens möjligheter all via rällegångvederfaras rällvisa; genom normer som produceras inle via lagsliflning i däromenligi förfallning stipulerade former utan genom anvisningar från KOV eller iöveriäggningar mellan KOV och branschorganisationer skulle den enskildesinlressen bedömas. Med hänsyn till den tvekan som domslolen lidigare geltuttryck för Prop.1984/85:110 42 beträffande frågan huruvida lagförslagel kommer att ledalill ökade kostnader för näringsidkarna och då domstolen även ullryckl vissoro belräffande effeklerna på konkurrensen mellan olika näringsidkare vill domsloleni detta sammanhang framställa önskemål om all det i det fortsattalagstift-ningsarbdei närmare övervägs - vilkel inte alls skell i belänkandet-huruvida förslagel kan länkas ge upphov lill konkurrensbegränsande effekler. Trols alt marknadsdomslolen i flera avseenden kriiiseratulredningens överväganden och förslag vill domslolen avslutningsvis påminna omsina uttalanden att belänkandel innehåller flera goda förslag som kan bidralill förslärki konsumenlskydd. Vidare vill marknadsdomslolen särskili berömmadel utredningsarbete som redovisas i belänkandel. Betänkandet innehållernämligen en mycket förtjänstfull och omsorgsfullt utförd kartläggning avgällande räll belräffande främsl Gänsleområdd. Inte minsl med avseende på juslGänsleområdd är det av belydande värde att få denna akluella sammanställning avgällande räll. 1.10 (): Konsumenujänslulredningens förslag anges syfta till atttillgodose behovel av ökad klarhei om räilslägei ifråga om konsumenttjänsler.all förslärka skyddel mot oskäliga avtalsvillkor i standardformulär, att få ensamlad räUspolilisk avvägning av vad som i civilrällsligl hänseende bör gällaför konsumenttjänster samt all molverka oseriös näringsverksamhel. NO kan i stort sett dela utredningens bedömning av behovetav en civilrättslig lagstiftning på konsumenlGänstområdd. Förslaget torde islort sell vara väl ägnal all lillgodose uppslällda syften och kan därför isina huvuddrag tillstyrkas av NO. Del skulle dock kunna ifrågasättas om inte ennågol enklare och mindre omfattande lagsUftning kunde vara ell lika verksamlallernäliv. Dei hade också varil önskvärt om man kunnat nå en högre grad avprecision även om detta olvivelakligi är en svår uppgifl. Det är givelvis i denallmänna omsättningens inlresse med både koncenlrerad och precis laglexl. Atlnäringsidkaren skall ulföra Uänsten på ett fackmässigl lillfredsslåilande sälloch med omsorg la lill vara konsumentens intressen (2 kap. I §) får exempelvisanses innefatta utförande på minsl koslnadskrävande säll, skyldighel allavråda och atl utföra Gänsten så all del inom skälig tid blir ett visstresultat med viss hållbarhet. Del är tveksamt om man trots sådana omfallandeförsök lill förtydliganden når den önskvärda precisionen i lagiexten. Ulredningen har inle redovisal några analyser eller försöktill uppskattningar av vilka koslnadsmässiga effekler som ett genomförande avförslagel kan få. Man anser all ökade koslnader på del hela lagd inle lordebli följden.