prop · G803132 · 1984-12-31 00:00:00 — om tolk- ochöversättarutbildning m. m.; Regeringen förelägger vad som harupptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och detändamål som framgår av föredragandens hemställan. I proposifionen föreslås att den tolk- ochöversättarutbildning, som behövs för atl tillgodose bl. a. invandrarnas behovav tolk- och översättar-service, skall genomföras mera samlat än f. n.Högskolans tolk- och över-sättamtbildning skall enligt förslaget sammanföras iett tolk- och översät-tarinstitut vid i . Den nuvarandelolklinjen läggs ned. Institutet får ansvaret för att i mera flexibla formertillgodose de snabbt skiftande behoven av tolkutbildning. Propositionen berör vidare vissa frågor omauklorisalion av och tillsyn över tolkar och översättare. Prop.1984/85:132 2 Närvarande: statsrådet I. , ordförande, och statsråden ,, , , , , . ,, , . , R. , , , ,. Proposition om tolk- och översättarutbildning m. m. 1984/85: 100 bil. 10 (s.330) meddelade jag min avsikt atl föreslå regeringen alt avge en särskildproposition rörande utbildning av tolkar och översättare saml hithörandefrågor. Jag återkommer i detta ärende. 1.1 riksdagsbehandling av frågor om tolkserviceni. Jag vill först kort redogöra förregeringens och tidigare behandling av frågor rörande samhälletstolkservice. 1974: 1 bil. 10 (s. 231)behandlades invandraruiredningens förslag i betänkandet (SOU 1972:83)Invandramlredningen 2, Tolkservice. Nordisk språkkonvenlion, vad gällertolkutbildning på högskolenivå. Föredraganden stödde därvid förslagel om enutbyggd tolkulbildning men ansåg all ulbildning på högskolenivå skulle ges viddåvarande filosofisk fakultet som yrkesinriktade kurser och inte, somulredningen hade föreslagit, vid en särskild lolkskola. Därmed skulle manraliondll utnyttja befintliga resurser och ge ökad rörlighet åt deneftergymnasiala utbildningen. beslutade i enlighel härmed (UbU 1974:13, rskr 121). Utbildningen började på försök viduniversitetet i . 1 samband med högskolereformen, som trädde ikraft , inrättades lolklinjen som en allmän utbildningslinje om60 poäng och förlades till flera högskoleenheter. 1974: 1 bil. 10 (s. 432)behandlades också frågan om konlakltolk-utbildning med utgångspunkt iinvandraruiredningens förslag i nyssnämnda belänkande. Där föreslogs allutbildningen skulle bedrivas dels i studiecirklar, dels som ämneskurser vidfolkhögskolor. En försöksverksamhet hade bedrivits av statens invandrarverk() men utbildningen Prop.1984/85:132 3 föreslogs bli överförd till () medgiltighet fr.o.m. /75. godkände förslagen (UbU1974:20, rskr 185). 13 (s. 164)behandlades frågan om auklorisalion av tolkar m. m. med utgångspunkt i nämndabetänkande från invandrarutred-ningen. Föredraganden ansåg att det inte fannsbehov av att genom särskilt kunskapsprov styrka kompetensen hos de personer somhade genomgått tolkulbildning. Hon uttalade även stöd för åsikten atl en myndighetsjälv bör få avgöra vilka kvalifikationer en tolk eller översättare bör ha idet enskilda fallet. Föredraganden anförde vidare att auklorisalion ellerexa-minafion av tolkar och översättare t. v. inte skulle införas för sådana sominte har genomgått tolkutbildning. (InU 1974:6)anförde vid sin behandling av frågan att enligt dess uppfattning starka skältalade för att ett auklorisalionssystem för tolkar och översättare infördes ochföreslog att Kungl. Maj:t skulle pröva denna fråga ytterligare. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr 96). I anledning av riksdagsbehandlingenföreslog regeringen i prop. 1975:26 om riktiinjer för invandrar- ochminoritetspolitiken m. m., atl elt auklorisalionssystem för översättare ochtolkar skulle införas. Auktorisalionen skulle bygga på föreskrivna kunskapsprovoch därutöver skulle vissa allmänna villkor ställas upp. Auktoriserade tolkaroch översättare skulle föras in i register. Inrikesutskottel stödde förslagenoch uttalade (InU 1975:6) atl någon direkl föreskrift för myndigheter attendast anlita godkänd tolk eller översättare inte lorde vara erforderiig.Della blev också beslut (rskr 160). 1.2 Arbetsgruppen för tolkfrågor förordnadestatsrådet att en särskild arbetsgrupp inom ' skullebereda vissa frågor som rör tolkutbildningen samt auktorisationsverksamhetenför tolkar och översättare. Arbetsgruppen har haft till uppgift att bereda deförslag som bar lagts fram i betänkandena (Ds U 1982:10) Reformeradtolkutbildning, (Ds H 1982:2) All godkänna tolkar och auktorisera översättare -en utvärdering samt i statskontorets rapport (1982:19)Översättningsverksamheten i statsförvaltningen. Arbetsgruppen har avgett rapporten (Ds A 1984:11) Tolk- ochöversättarservice i utveckling. En sammanfattning av rapporten bör fogas lillprotokollet i detla ärende som bilaga. Arbetsgruppen har i sitt arbelehaft kontakter med berörda myndigheter och organisationer. ' , ordförande, samtdepartementsråden och . 1984/85:132 4 1.3 Arbetsgruppens viktigaste furslag m. m. - Etl tolk- ochöversältarinstitul inrättas vid i . - Institutetsvarar för utbildning av tolkar och översättare på högskolenivå saml har ellövergripande ansvar för merparten av lolkulbildningen i landet. a. visst utvecklingsarbete inom tolk- och översätlarområdet. - Godkända tolkarmed fallenhet för översättningsarbete får en kompletterandeöversättarutbildning vid insiitutet. - får samordningsansvar för det terminologiska utvecklingsarbetet påinvandrarspråk. - () ansvarar också i fortsättningen för prov- och auklorisalionsverksamhel. Destuderande som genomgår fullständig tolkulbildning vid institutet jämställsmed dem som har genomgått kollegiets prov med godkänt resultat. - Enauklorisalion gäller . Förnyad auklorisalion kräver obligatorisktomprov. - Kontakllolkulbildningenbedrivs i huvudsak också fortsällningsvis inom studieförbund och vidfolkhögskolor. Ansvaret för kursplaner för denna utbildning ligger hosinstilulet. - Utbildningen avs. k. arbetsplalslolkar finns kvar, men de som har genomgått den utbildningenkallas i fortsättningen "tvåspråkiga kontaktombud". - Kostnaderna förtolk- och översätlarinslilulel beräknas lill . och de läcks genomhögskolans anslag lill tolk- och översäilaruibildning samt överföringar frånSÖ, och KK. Skrivelser i förevarande ärende harkommii in från i , , GodkändaTolkars och Föreningen . Jag kommer i del följande all utgåfrån arbetsgruppens förslag. Jag vill här betona all arbetsgmppen som underlaghar haft de belänkanden - och remissynpunkterna på dessa - som har redovisats idel föregående. Jag kommer - efter samråd medstatsråden och - att behandla frågor som rör nu nämndautbildningar. Huvudfrågan rör inrättande av elt tolk- och översällarinslilul.Jag kommer vidare alt la upp vissa frågor rörande KK:s provverksamhet. Många avarbetsgruppens förslag är av den arten atl de inte kräver beslut av riksdagenför atl genomföras och, berörs bara kortfattat för sammanhangels skull. 2.1 Ett invandrarpolitiskt perspektiv En av de viktigaste åtgärderna inomramen för invandrarpolitiken är att underiälla kommunikationen mellaninvandrarna och den svenska omgiv- 1984/85:132 5 Språksvårigheter är etl av de allvariigaslehindren för många invandrare när det gäller all la del av viktig informationoch all klara kontakterna med myndigheter och i l.ex. Belydandeinsalser har också gjoris för alt underiälla för invandrare alt få undervisningi svenska och orientering om del svenska samhället. Etl vikligl inslag i invandrarpolitikenär lolkservice. som invandrare behöver främsl i Sverigenär de saknar nödvändiga kunskaper i svenska språket och om svenskasamhällsförhållanden. Sådan service kan behövas i vissa situationer även långlid efter invandringen. Behovet av lolkservice kan sålundases såväl i ett kortsiktigt som i ell mera långsiktigt perspektiv. I detkortsiktiga perspektivet påverkas behovel av tolkservice av den aktuellainvandringssilualionen. Del långsikliga behovel är beroende av olika gruppersoch individers varierande behov under lång lid i olika silualioner i kontaktenmed olika samhällsinslilu-tioner. Invandringen har under senare delenav 1970-lalel och början av 1980-lalel ändrat karaklär.Arbetskraftsinvandringen har nästan hell upphört och ersatts av invandring avanhöriga och flyktingar. Den nordiska invandringen har minskat kraftigt. Deutomnordiska invandrargruppernas sammansättning har inneburit atl grupper meden kulturell och språklig bakgmnd, som vi i har varil obekantamed, har kommit hil. Dessa förändringar i invandringen har ställt nya krav pålolkservice och på flexibilitet i lolkulbildningen. 2.2 Erfarenheter av hittillsvarande tolk- ochöversättarutbildning De anlaganden om arbetsmarknaden -bl. a. all lolkljänster skulle komma all inrällas inom kommuner och landstingför högskoleutbildade, tolkar - som låg lill grund för det lidigare återgivnabeslulel om utbildningen var, som arbetsgruppen har visal i sin rapport, interealistiska. Myckel få lolkljänster har inrättats och flertalet tolkar hararbetat som uppdragstagare med ofta ojämn arbetsbelastning. Genomförandet av utbildningen har också varit förenat medvissa problem bl. a. genom de speciella krav som tolkutbildning ställer ochsom språkinslilulionerna delvis var fränimande för. I inledningsskedet saknadesi slor utslräckning läromedel. Förkunskaperna hos de studerande var myckelskiftande såväl mellan språkgrupperna som inom dessa. När man väl har kommiilill rätta med sådana problem och genomfört en ulbildning en eller några gångerhar behovel av utbildningen i fråga varil mättat eller av andra skäl fåttomprövas. Man har fåll göra uppehåll i utbildningen eller upphöra med den.Efter utgången av innevarande budgetår bedrivs utbildning på lolklinjen endaslvid i . Kontakttolkutbildningen ges vidfolkhögskolor och inom studieförbund. Arbetsgruppen redovisar all goda resultatnås framför alll vid folkhögsko- 1984/85:132 6 lomaskurser samt vid de s. k. samverkanskurserna, då man dels studerar istudiecirkel, dels får undervisning vid folkhögskola. Etl problem i kontakttolkutbildningenhar varit brister i förkunskaperna i svenska språket och allmänutbildningsbakgrund. Det har varit särskill påtagligt inom de i "små" språken. Ett problem av annan art är alt tolkcirklarna kräverstora administrativa insatser. Som fördelar för cirkelformen kan anföras dengeografiska spridningen och studieförbundens möjlighet att tillmötesgå lokaltbetingade behov av tolkulbildning. För många utgör tolkcirkel den endamöjligheten att få ulbildning. dominerades kontakttolkutbildningen avstudieförbundens cirkdverksamhel. Tendensen är nu alt antalet cirklar minskar.Samverkan mellan studieförbund och folkhögskola blir alll vanligare. Någon reguljär översättarutbildning har inteförekommit i vårt land. Däremot har det, som arbetsgmppen har redovisat,förekommit utbildning på försök vid universiteten i och ibl. a. engelska, finska och tyska. 1 det sistnämnda språket finns en lokalutbildningslinje i . Av denna begränsade översättarutbildning kan maninte dra några långtgående slutsatser. Erfarenheterna av den bör dock kunna ulgöraen god grund för en framtida utbildning inom ramen för den organisation som jagföreslår i det följande. 2.3Ett tolk- och översättarinstitut De erfarenheter som jag har redovisat och deöverväganden och förslag som arbetsgruppen har avgell har övertygat mig om atthögskolans tolkutbildning behöver förändras. Erfarenheterna visar enligt minmening alt resurserna behöver koncentreras för atl man skall få kontinuitet iutbildningen och för alt kvaliteten skall kunna säkras. Vidare måste organisationenbättre anpassas till de skiftande utbildningsbehoven. 1 ett invandrarpolitisktperspektiv är del viktigt all undervisning i elt språk smidigt kan bytas utmot undervisning i ett annat. Jag behandlar först frågan om en ny organisationför tolk- och översät-tamtbildningen. Jag tar därefter upp vilka åtgärder sombör vidtas inom ramen för den nya organisationen för atl utbildningen på bästasätl skall kunna tjäna dessa syften. Enligt 16 kap. 13 § högskoleförordningen (1977:263,omtryckt 1984:100) är det möjligt att vid en högskoleenhet skapa inrättningarför särskilda uppgifter enligt föreskrifter som regeringen meddelar. Arbetsgmppen föreslår att etl tolk- ochöversältarinstitul inrällas vid i i enlighet med dessabeslämmelser. Jag stöder delta förslag. I en sådan organisation blir detmöjligt att samla kvalificerad sakkunskap och föra samman ekonomiska resursersom nu är spridda på skilda högskoleenheter m.fl. myndigheter. 1984/85:132 7 fördelar alt, som arbetsgruppen föreslår, föra sammansåväl ansvaret för utbildningen på högskolenivå som ansvar för utvecklings- ochstödfunktioner för lolkulbildningen i stort. Möjlighel lill en systematiskkunskaps-och kompetensuppbyggnad ökar och del blir slörre kontinuitet i verksamheten.Jag fäster särskild vikt vid all en organisation som är uppbyggd enligt dessaförslag bör medföra atl kvaliteten i den yrkesinriktade lolkulbildningen höjs.Med den föreslagna organisationen bör man enligt min mening också kunnatillgodose verksamhetens speciella behov av kontaktytor mot skildainslilulioner inom högskolan och mol samhället i övrigt. Den föreslagna lokaliseringen anserjag lämplig av flera skäl. av dem är all i harmångsidig erfarenhet av utbildningarna i fråga. Vidare vill jag framhålla vid detta universilel bedriver forskning av särskild betydelse förinstitutets verksamhet genom det centrum för Ivåspråkighelsforskning som harbyggts upp där. Anknytning i övrigt lill akluell forskning kan tillgodosesgenom inslilutels kontakter med skilda språkinstitutioner. Lokalfrågan kanockså, enligt vad jag har inhämtal, lösas på ell lillfredsslällande säll inomuniversitetets nuvarande lokal-bestånd. Som arbetsgruppen har anfört börlokaliseringen lill inte utesluta att insiitutet. när så är möjligtoch lämpligt, förlägger sin ulbildning även lill andra orter. Härvid börsamarbele med andra högskoleenheters språkinstitutioner vara naturiigl. I fråga om inslilutels uppgifterblir givetvis ulbildning den mest cenlrala. Den bör avse utbildning lill tolkoch till översättare, kompletterande översäilaruibildning för tolkar medfallenhet för översättning, fortbildning m.m. Härvid förutsälter jag atlkortare kurser kommer att kräva jämförelsevis slora resurser. Jag anser,liksom arbetsgruppen, all såväl tolk- som översältarulbildningen bör ligga påhög nivå och därför bygga på goda förkunskaper i de aktuella språken. Vidareansluter jag mig till vad arbetsgruppen har anfört belräffandeöversältamibildningens omfattning. har medverkat iplaneringen av lolkulbildningen inom högskolan genom alt anslå resurser samtatt fastställa utbildningens längd och antalet utbildningsplatser på linjen.Som arbetsgruppen har framhållit krävs stor flexibilitet i planeringen av dessautbildningar efiersom de förhållanden som styr behoven av utbildning oftaförändras snabbt. Därför bör institutets styrelse få besluta omutbildningarnas inriktning, längd och dimensionering. Jag vill betona all dennafrihet för instilulet att disponera resurserna syftar till att utbildningenskall kunna anpassas i fråga om längd och inriktning alll efter vilket språkdel gäller och vilka förkunskaper de studerande har. Härigenom kankvalitetskraven upprätthållas även om förutsällningarna för utbildningenskiftar. Arbetsgruppen har beräknat ulbildningsvolymen fill 60årsstudieplalser, vilket jag anser vara en lämplig utgångspunkt för planeringen.Medel för institutets verksamhet bör anvisas under anslaget till utbildningför kultur- och informa- Prop.1984/85:132 8 tionsyrken, anslagsposten , medvisst angivet belopp. Regeringen bör inhämta bemyndigande altavveckla tolklinjen. Del ankommer på regeringen alt utfärda de föreskrifter ochbemyndiganden som behövs för atl utbildningen skall kunna anordnas i enlighelmed vad jag har förordat. Inom lolklinjen bedrivs viduniversitetet i leckenlolkulbild-ning. Jag räknar med att UHÄ i sinkommande anslagsframställning lägger förslag om formerna för den fortsattautbildningen i teckenspråkslolkning inom ramen för befintliga resurser. Jag anser det ändamålsenligt att,som arbetsgruppen har föreslagit, det pedagogiska utvecklingsarbetet får bli enuppgift för institutet. Det innebär alt vissa resurser som SÖ disponerar förbl. a. sådanl arbete avseende kontakttolkutbildningen flyttas från SÖ tillinsiitutet. Uppgiften all fastställaövergripande mål för kontakllolkulbildningen, vilken nu ankommer på SÖ (jfrprop. 1976/77:100 bil. 12, s. 455, UbU 19, rskr 176) bör i fortsättningenåligga institutet. Jag vill erinra om atl denna uppgift enligt uttalande i nämndaproposition inte får innebära atl den traditionella frihet som gäller förstudiecirkelverksamhet och folkhögskolorna åsidosätts. Institutet kommer atl få en godöverblick över lolkulbildningen på alla nivåer genom den expertis som kommeralt finnas företrädd där. Det är därför naturligt att studieförbund ochfolkhögskolor utnyttjar denna kompelens när kontakttolkutbildningen planerasoch genomförs. Jag stöder också förslagel allinsiitutet får ell initierande och samordnande ansvar för visst lexikalisktarbele inom lolkspråken. Jag vill i detla sammanhang erinra om del uppdrag tillstatskontoret som statsrådet har aviserat i prop. 1984/85: 100 (bil.10. s. 130). Uppdraget gäller utredning av hur ansvaret för produktion avlexikon för invandramnder-visning m. m. skall utformas. Vidare förutsätlerjagatt institutet engageras i det terminologiska arbete på inyandrarspråk, förvilkel har etl samordningsansvar (jfr prop. 1984/85: 100bil. 10, s. 554). Arbetsgmppen har inte angett någontidpunkt för institutets tillkomst. Enligt min bedömning bör verksamheten börjaden . Eftersom della ger en ganska kort förberedelsetid barregeringen gett universilels-och högskoleämbetet i uppdrag all påbörjaförberedelserna med utgångspunkt i arbetsgruppens förslag. har beräknats till i runt tal 3 milj. kr. och skall enligt förslagetbestridas med medel motsvarande dem som används för tolk- ochöversätlamlbildningen inom högskolan samt information och pedagogisktulvecklingsarbele inom kontakllolkulbildningen. Vissa resurser som f. n.disponeras av SÖ, KK och föreslås omdisponeras till tolk- ochöversältarinstitutel. Jag anser atl beräkningarna ärgodtagbara och atl kostnaderna kommer att rymmas inom ramen för tillgängligamedel. De anslagsmässiga konsekvenserna bör redovisas för ibudgetpropositionen för budget- Prop.1984/85:132 9 året1986/87. Jag vill i delta sammanhang framhålla att vissa resurser förplaneringen av verksamheten vid institutet kan komma atl erfordras redan innandet formellt har startat. Sådana behov bör kunna tillgodoses från denanslagspost till regeringens disposition som har föreslagils i prop. 1984/85:100 bil. 10 under anslagel D 12. Ulbildning för kultur- och informationsyrken. Institutetsarbete skall enligt förslaget ledas av en styrelse med företrädare för en radskilda intressen på området. Den breda representation som föreslås är enligtmin mening värdefull eftersom man därigenom kan tillföra erfarenhet frånutbildare, brukare av tolk- och översättarservice m.fl. Det ankommer påregeringen att besluta i denna fråga. I likhet med arbetsgmppen anser jag attkontakttolkutbildningen i stort sell bör fortgå i nuvarande former. Det innebäratl den även fortsättningsvis skall kunna anordnas inom studieförbund somstudiecirklar, vid folkhögskolor som ämneskurs eller i dessa båda former isamverkan. 2.5 Vissafrågor om auktorisation m. m. Med begreppet auklorisalion avses här godkännandeav tolkar och auklorisalion av översättare. Villkor för alt erhållaauktorisation är bl. a. att vederbörande har fullgjort av KK föreskrivnakunskapsprov och är känd för redbarhel. Arbetsgruppen har föreslagit att KKbehåller ansvaret för provverksamheten. Vidare har arbetsgruppen föreslagil altden som har genomgått fullständig tolkulbildning vid institutet och erhållitutbildningsbevis inte också skall behöva genomgå nämnda prov för att bligodkänd tolk. För de översättare som vill bli auktoriserade skall dockfullgörande av kollegiets kunskapsprov krävas även i fortsältningen. KK skallockså enligt förslaget behålla ansvaret för auktorisation av tolkar och översättaresaml tillsyn över dessa yrkesgrupper. Tillsynen innebär alt auktorisalionen kanupphävas om tolken eller översättaren gör orätt eller förfar oriktigt i sinverksamhel. Jag stöder dessa förslag. När det gäller befrielsefrån prov för alt erhålla status av godkänd tolk för den som har erhållit bevisöver genomgången ulbildning vid instilulet är en sådan ordning i linje med vadsom gäller för andra yrkesområden där samhällelig auktorisation förekommer. Syflelmed auktorisation av tolkar och översättare är atl bereda skydd för tredje manmol inkompetent yrkesutövning. Auktorisalionen är atl se som en garanti för atltolken eller översättaren har den kompelens och redbarhel som krävs vidfullgörande av ell uppdrag. Kompetensen måste kunna garanteras under hela denlid som auktorisalionen gäller. För atl detla krav skall kunna tillgodosesmåsle auklorisationsmyndigheten regel- Prop.1984/85:132 10 bundetkunna pröva om kompetensen har behållits. Denna prövning kan gå till på olikasätt. Arbetsgruppen har avvisat ett förslag om livslång auktorisation förtolkar och översättare och har i stället föreslagil obligatoriskt omprov efterfio år. Ett sådant system skulle innebära en stor säkerhet atl fillräckligkompetens finns. Å andra sidan skulle krav på obligatoriskt omprov kunna skapaosäkerhet för yrkesutövarna och därför synas vara alltför långtgående för detolkar och översättare som utövar sin verksamhet kontinuerligt. För egen del förordar jag ett system av det slagsom f. n. tillämpas, nämligen en auktorisationsfid av och krav påverksamhet av viss omfallning för förnyelse av auktorisation iitan omprov. Eltsådant system tar hänsyn till tolkarnas och översättarnas situation, men gerändå en relativt stor säkerhet för tredje man. LO har i skrivelse till regeringen bl. a.framhållit att arbetsplatstolkarnas rättsliga ställning bör klarläggas närmareoch framhållit atl frågor om tolkens rätl till ledighet, till ersältning försitt uppdrag och om tilllrädesrätten lill arbetsplatser bör prövas i ettarbetsrättsligt sammanhang. LO:s skrivelse bereds f. n. i . I del förut nämnda betänkandet rörande utvärderingav auktorisationsverksamheten (Att godkänna tolkar och auktorisera översättare- en utvärdering) föreslog utredaren atl regeringen skulle överväga förutsällningarnaför en föreskrift av innebörd alt myndighei får anlita icke auktoriseradtolk/översättare endasl om auktoriserad inte finns all tillgå eller om delannars finns särskilda skäl. Arbetsgruppen har tagit upp frågan och har anförtatt del finns komplikationer i en sådan lösning men har i princip gettförslaget sill stöd. Enligt vad jag har inhämtal övervägs denna frågainom i samband med arbetet på en ny förvaltningslag. Jagtar därför inte upp frågan . Arbetsgruppen har i fråga om nordiskt samarbelekring tolk- och översättarutbildning angett områden där etl sådanl samarbetekan vara fruktbart. Den anser alt samarbete bör komma lill stånd kring bl. a.följande frågor: ulbildning och fortbildning av lolklärare, vidareutbildning avyrkesverksamma tolkar, forskning och pedagogiskt ulvecklingsarbele samlgrundläggande terminologiskt arbele. Jag delar arbetsgruppens uppfallning i denna fråga.Del föreslagna institutet bör vara lämplig part från svensk sida i ell sådanlsamarbele. 1984/85:132 H Medanledning av vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. dels föreslår attbemyndiga regeringen att avveckla tolklinjen den Ijuli 1986, 2. dels bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag har anfört om tolk- och översättamtbildningsamt hithörande frågor. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och det ändamål som föredraganden har hemställt om. 1984/85:132 12 Sammanfattning av rapporten 1984:11 Tolk- ochöversättarservice i utveckling 1 Uppdraget och arbetetsgenomförande ...............