prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Därutöver finnsregister över företag och ett antal korsreferensregister.Folkbokföringsregistren omfattar samtliga folkbokförda fysiska personer (ca 8,3milj. Fastighetsregistreninnehåller uppgifier om samtliga levande fastigheter (ca 3 milj.) och derasägare (ca 3,5 milj.). Systemstrukturen förfolkbokföring och fastighetsredovisning är regional (bearbetning på 21länsanläggningar). För skattesystemet är systemstrukturen central/regional medbearbetningar dels på länsdatorerna, dels på central dator hos (). Tekniskt består systemet bl. a. av följande delar: - en central datoranläggning vid RSV Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 62 - regionaladatoranläggningar vid 21 länsstyrelser - ca575 arbetsplatser för dataregistrering. Den centraladatoranläggningen hos RSV används för det centrala skatteregistret. 1 registretfinns uppgifter om fysiska personer och organisationer som är aktuella i olikaskallefunktioner. Registret är tillgängligt via terminal hos skattemyndigheterpå olika nivåer. De regionaladatoranläggningarna används för kontroll av indata och utskrift av produkter iskattesystemet. erhåller de regionalaanläggningarna ett färdigställt skatteregister som för varje län harmotsvarande registeruppgifter som det centrala registret med undanlag för vissaadministrativa uppgifter. Samtliga länsstyrelseroch lokala skattemyndigheter har dataregistre-ringsutrustning för registreringav deklarationer, kontrolluppgifter m. m. ADB-stöd föradministration och redovisning av punktskatter har böQat genomföras år 1984.För dessa system används en mindre dator hos RSV. Vidare har ett åttiotalmikrodatorer upphandlats för användning bl. a. vid konlroll och revision inomskatteområdet. RSV:s ochlänsstyrelsernas sammanlagda kostnader för ADB-driften var /84186 milj. kr. och beräknas för budgetårel 1984/85 till 208 milj. kr. /86 begärs 232 milj. kr. Redovisningssystem jör exekutionsväsendet (REXj Genom beslut år 1966uppdrog Kungl Maj: t åt dåvarande exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON)all i samarbete med statskontoret göra en förstudie om möjligheterna attutnyttja ADB för vissa arbetsuppgifter inom exekutionsväsendet.Riksskatteverket () övertog är 1973 från EON exekutionsväsendets centralamyndighetsuppgifter, inkl. ADB-verksamheten. 1 regleringsbrev för budgetåret1975/76 förordnade regeringen att RSV i samarbete med statskontoret och RRVskulle bedriva fortsatt utvecklings- och försöksverksamhet med etlriksdatasystem för exekutionsväsendet (). I budgetpropositionen 1981/82:100 bil. 18 förordade regeringen att skulle genomföras vid samtligakronofogdemyndigheter (KFM). Genomförandet var avslutat /84. All datordrift utförs centralt vid datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) i . skall medverka tillrationellare arbetsformer och därigenom förbättra indrivningsresultatet. GenomADB-rutiner för bl. a. ekonomisk redovisning frigörs personalresurser som istället kan användas i det direkta indrivningsarbetet. Systemet används bl. a.för automatisk uppdebitering av nya mål och avisering till gäldenärer,bevakning, kontroll och redovisning. Kronofogdemyndigheterna kan härigenomkoncentrera sig på de gäldenärers mål. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 63 som är mest angelägna att bearbeta. har gettKFM bättre möjligheter till styrning av det exekutiva arbetet än vad man skulleha haft i ett manuellt system. Målet är att rutinerskall utvecklas även för de enskilda målen, för vilka begäran om verkställighetsker genom att sökanden ger in dom, utslag eller annan exekutionsurkund. System har utvecklats föratt REX-lerminalerna skall kunna användas för regisiersökning även i andraADB-system, exempelvis i det centrala skatteregislret. Länsstyrelserna iGöteborg och har pä prov installerat bildskärmsterminaler som äranslutna lill . RSV har i skrivelse till regeringen hemställt omatt få utveckla och införa ett system som medger åtkomst till REX-registretfrån terminaler i skattesystemet. Systemets centralregisterinnehåller uppgifier om ca 1 milj. gäldenärer med ett sammanlagl skuldbelopp omca . Dessutom finns i registret uppgifter om bl. a. deålgärder kronofogdemyndigheterna vidtagit i samband med handläggningen av deolika målen. KFM - med sammanlagt ca 3500 anställda - är anslutna lill ADB-systemet via 950 textskärmar ochlerminalskrivare. Antalet lerminalhän-delser är i medeltal ca . I budgetpropositionen1982/83: 100 bil. 9 förordarregeringen att ADB-system som omfattar de allmänna målen byggs ut till attäven omfatta de enskilda målen. har fattat beslut i enlighet medbudgetpropositionen. En Ulredning harföreslagit alt REX-systemet författningsregleras genom en särskildutsökningsregisierlag. RSV:s kostnader förADB-drifien inkl. utruslningskosinaderför KFM var /84 35 milj. kr. och beräknas för /85till 34 milj. kr. För /86 begärs 38 milj. kr. Informalionssyslem inom högskoleutbildning m.m.Centralt antagningssystem (CA) Statskontoret fick hösten1975 i uppdrag att utveckla ett system för anmälan och antagning tillgrundläggande högskoleutbildning. Systemet utvecklades i samarbete medStatskonsult och datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)samt representanter for de blivande användarna. Systemet överlämnades tilluniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) , då det togs i drift. Syftet med systemet är iförsta hand att administrera antagningen till grundläggande högskoleutbildningoch systemet innehåller bl. a. funktioner för - konlrolloch poängberäkning av anmälningar - kvoteringoch antagning av sökande - utskriftav kontrollbesked och antagningsbesked till sökande Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frägor 64 utskriftav resultatlistor till de lokala högskoleenheterna I systemetbehandlas ca 75000 anmälningar , därav ca 60000 anmälningar tillhöstterminen. Antagningsbyrän vid UHÄ har tillgång till systemet genom18 bildskärmsterminaler. UHÄ ansvarar för systemet. Drifien är föriagd tillDAFA. Efterriksdagsbeslut om vissa förändringar av tillträdesreglerna för grundläggandehögskoleutbildning, genomfördes en översyn av systemet . Införantagningen till har systemet anpassatsytterligare till förändrade regler. Lokalt system för studiedokumentation, statistik ochlokal antagning (STUDOK) ,, STUDOK börjadeutvecklas av UHÄ på uppdrag av regeringen . UHÄ svarar ocksä för vidareutvecklingenav systemet. Driftstart skedde ochhuvudsyftet är att dokumentera studieresultat för enskilda studerande.Funktioner för lokal antagning tillenstaka kurser och vissa utbildningslinjer administreras också med hjälp avSTUDOK. Uppgifterna i systemet ulgör dessutom bl. a. underlag för planering ochstatistikfram-slällning vid lokala högskoleenheter, statistiskacentralbyrån och UHÄ. STUDOK används avde sex universiteten samt ytterligare sju högskoleenheter och omfattar studieresultat från såväl enstakakurser som flertalet utbildningslinjer viddessa. Vid högskoleenheter som inte använder STUDOK har i några fall utvecklatsegna system för studiedokumentation. Varje högskoleenhetansvarar för informationsinnehållet i resp. register. Datordriften är förlagd tillmotsvarande universitetsdatacenlral och bekostas till större delen av resp. högskoleenhet. Antaletregistrerade personer i de 13registren är ca 350000. Ca 70 terminaler är vid normal drift i daglig kontaktmed de lokala systemen. Konlinueriigt sker en anpassning av STUDOKfill högskolans krav. a. mol bakgrund aven förordning (1981:516) om studiedokumentation m.m. avser UHÄ att utveckla ett nytt terminalbaserat studiedokumentationssystem - LADOK - som beräknas vara i driftvid samtliga STUDOK-användande högskoleenheter senast vårterminen 1989.Parallellt med denna nyuivecklingdiskuteras förslag till en förändraddriftorganisation. Vidhögskoleenheterna pågår arbete med att överföra fler utbildningar till systemet och att bygga ut terminalverksamheten. Studiestödetsinformationssystem (STIS) () startade ett projekt för administrationen avstudiestöd inom CSN och studiemedelsnämnderna. , som har bedrivitsi samråd med statskontoret, avslutades i samband med att det nyaADB-systemet (STudiestödets Informationssystem- STIS) togs i full drift. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 65 Syftet med STIS har iförsta hand varit att effektivisera administrationen av studiestödet och ge de studerandebättre service bl. a. genom kortare behandlingstider. Behandlingstiden föransökan om studiemedel skall inte behöva överstiga ens under denbrådaste tiden. Systemet syftar även till att uppnå större säkerhet iverksamheten genom bättre informationshantering, kontroller m. m. STIS-systemet innehåller bl. a. funktioner för registreringvia terminal av studiemedelsansökningar, ansökningar om återbetalningspliktigastudiemedel inom studiehjälpen, uppskovsansökningar, återkravsbeslut, principtillståndför utländsk medborgare om svenskt studiestöd beräkningoch kontroll av siudiemedelsbelopp m. m. samt utskrift av beslutsmeddelandenoch studieförsäkranintyg återkravav studiestöd inkl. rutiner gentemot kronofogde och tingsrätt bevakningav inbetalningar (avgifter och återkrav) utskriftav in- och utbetalningskort m. m. återkravav felaktigt uppburet studiestöd. Systemet hardirektförbindelse med det statliga person- och adressregistret (SPAR) samt medallmänna försäkringens system. I systemet administrerasbåde utbetalning (ca 3 700 milj. kr. ) och återbetalning (ca 750 milj.kr. ) av sludiemedel. Antal studiestödsta-gare i registret är ca 800000och omfattar nu såväl svenska som utländska studerande. CSN, de sexstudiemedelsnämnderna samt fyra vuxenutbildningsnämnder har tillgång tillsystemet och registren via drygl 130 lext-skärmsterminaler. CSN ansvarar förulveckling, underhäll och förvaltning av STIS. Datordriften är förlagd DAFA. En fortsatt utvecklingpågår av STIS-systemet. Under /84 har ett terminalsystem förärendegruppen "extra studiemedel" utvecklats. Systemet har tagits idrift . Ärendegruppen "äldre studielån" har fr.o.m.den 1 januari 1984 överförts från postgirot till CSN. För detta ändamål har ettterminalsystem utvecklats som tagits i drift . Slutligen har ettterminalsystem för vuxenstudie-stödshandläggningen utvecklats och tagits idrift successivt . Utvecklingskostnaderna /84 haruppgått till ca 3 milj. kr. exkl. egen personal. CSN har påböijat enförstudie med syfte att klariägga hur den fortsatta informationshanteringenskall byggas. ADB utnyttjas sedan längeför olika ändamål inom arbetsmarknadsverket (AMV). Ett antal administrativaADB-system används som stöd för olika verksamhetsgrenar inomarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) eller som underlag för verksamhetsplaneringen.Andra system utgör hjälpmedel i 5 1984185. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 66 den plalsförmedlande verksamheten vidarbctstörmedlingskontoren. Inom sistnämnda område har under pägätiett omfiittande utvecklingsarbete med olika försöksverksamheter.Försöksverksamheten ar nu avslutad. Ansvaret för denhittillsvarande uivecklingen av ADB-systemen för platsförmedling inomarbetsmarknadsverket har legal hos AMS i samråd med statskontoret. Ansvaret fördrifi, underhåll och lekniskutveckling regleras i avtal mellan AMS och den servicebyrå som anlitas. För huvuddelen av deadministrativa systemen utnyttjas en egen mindre datoianlägg-ning. Denfortsatta utvecklingen av plalsförmedlingssysiemet sker genom en s.k."turn-key-upphandling". System för framställning av plaislistor användsett ADB-system lör framställning av platslisioröver alla lediganmälda platser. Systemet omfattar funktioner förregistrering och statistikföring av lediga platser, framställning avplatslisior samt inkodning och uttag av statistiköver arbetssökande. Platslistorna (i huvudsaken per län) framställs på fem produktionsorter dit uppgifier om nya platser ochandra torändringar samlas in för fotosättning, tryckning och distribution. För den dagligaregistreringen används 225 terminaler med lokal lagringskapacitet. Underlagetför platslistorna framställs bl. a. vid datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). System för terminalsökning och automatiskbevakning Systemet omfattar följande funktioner: - sökningvia terminal bland lediga platser - bevakningav nytillkommande platser för arbetssökandes räkning - uppdateringav registren med de nytillkomna platserna. Systemet har prövatssedan budgelåret 1976/77. dygn frän de fem produktionsorterna förplatslislan till systemets cenirala databas. För ändamålet utnyttjas en privatservicebyrå. I anslutning tillovannämnda sök- och bevakningssystem har försök genomförts vid ett antal s. k.modellkonlor i med syfie att använda ADB för atl ytteriigareeffektivisera den plalsförmedlande verksamheten. Målsättningen har bl. a. varitatt ge personalen bättre information, dels om resultatet av förmedlingensinsatser för de arbetssökande, dels om de lediga platserna. Detta system, somär uppbyggt kring information om platser, sökande och arbetsgivare, kommerunder /85 att byggas ut till andra delar av landet, bl. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 67 Genom den utbyggnad avantalet terminaler som sker /85 kommer två län att kunna arbetamed det s.k. modellkontorssyslemet varvid varje platsförmedlare är försedd medegen terminal. 1 landet i övrigt kommer samtliga arbetsförmedlingar atl haminst en terminal för alt arbeta med sök-/bevakningssystemet. På kontor som ärsektionsindelade kommer varje sektion att ha en terminal. beslutade år1968 att ett centralt ADB-baserat fastighetsregister som ersätter tidigaremanuellt förda jord- och stadsregisler och som är enhetligt för land och stadskulle byggas upp. Vidare beslutade att ett centraltinskrivningsregister som ersätter tidigare manuellt förda fastighets- ochtomträlisböcker skulle införas med användande av ADB. De båda registren ärtekniskt samordnade. förfastighetsdala inrättades och har till uppgift atl tillsammans medmyndigheterna inom fastighetsregister- och inskrivningsväsendena genomförafastighetsdatareformen. Det nya systemet -fastighetsdatasystemet - är nu infört i , , ochGävleborgs län samt i delar av och län.Systemet innehöll uppgifter om ca 1,1 milj. fasligheter (nära30 % av landets fastighetsbestånd). Till systemet var då anslutna ca 400terminaler hos berörda inskrivnings-och fastighelsregistermyndigheter saml hosvissa faslighetsbildningsmyn-digheter, kommuner, banker m.fl. För driften avsystemet anlitas datamaskincentralen för administrativ databehandling i . (prop.1981/82:123, CU 37, rskr 318) lade fast en femårig etapp fördet fortsatta reformarbetet. Beslutet innebär bl. a. att arbetet med altgenomföra reformen i nya områden skall prioriteras. Reformarbete pågår /85 i , , och län samt iGöteborgs och län. Vid uigången av /85 beräknas systemetomfatta ca 1,3 milj. av landels ca 4 milj. levande och döda fastigheter. Kostnaden för ADB-driftenvar /84 35milj. och beräknas för /85 till36milj. För /86 begärs 40milj. använder ADBför flera olika ändamål. Bland de viktigaste användningsområdena är följande: - Övervakning avelproduktion och nätdrift, varvid informationssystemen skall utgöra stöd förcentral och regional driftledning att klara uppställda mål för leveranssäkerhetoch driftekonomi. har sedan är 1977 ett informationssystem förövervakning av landets storkraftnät och produktionsplanering. Under 1980-taletkommer successivt system att tas i drift för operativ styrning och övervakningpå regional nivå. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 68 - Säkerhetsmässigövervakning av kärnkraftverk. Myndigheterna kräver en fortlöpande,säkerhetsmässig övervakning av kärnkrafiverken liksom en öppen redovisning avdensamma. eget krav är, med beaktande av myndigheternas krav, alldriva kärnkraftverken efiekiivt. Installation av ett nytt blockdatorsyslem förRinghals ingår. - Nät-och produklionsberäkningar. - Ekonomi-och resultatredovisning. - Kundinformationssystemmed uppgifter om abonnenter. - Underhållsverksamheteni kraftverken. - Viktigareadministrativa rutiner såsom personaladministration, kassahantering,kraftförsäljning, lagerredovisning m. m. Den administrativa delenav databehandlingen bedrivs huvudsakligen i men en viss decentraliseringpågår, vilket bl. a. resulterat i egna ADB-enheter vid kärnkrafiverken ochregionala enheter. Produktions- och driftledningssystemens databehandlingbedrivs i anslulning lill den enhet systemen stöder. En alll större del avanvändarnas dialog med ADB-systemen sker via bildskärmsterminaler. F.n. är ca1000 terminaler anslutna lill de slörre daiorinstallalionerna, vilka i sin turär förbundna i ett datanät. använder ADB i administrativatillämpningar och för planering av den skogliga verksamhelen. Inomadministrationen finns ADB-system inom bl. a. följande områden: - personaladministration inkl. löner. Inom skoglig planering finns bl. a. följande: - beskrivningav samtliga skogstillgångar som underlag för korl- och långsiktig planering - beräkningav skoglig tillväxt Vidare finns system somstöder den omfattande arrendeverksamheien. Den pågående utvecklingen har bl. - i deadministrativa systemen föra ut den operativa verksamhelen (t.ex. kortsiktigplanering, avverkning och skogsvård) - gehjälpmedel som tillåter spontan användning av datorkraften för t. ex.registeranalyser och uppbyggnad av egna ekonomiska modeller. har enADB-enhet som sysselsätter 30 personer och omsätter ca 22 milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 69 ADB-verksamhet inom förenade fabriksverken Förenade fabriksverken(FFV) utnyttjar ADB-tekniken inom såväl tekniska som administraliva områden.En för koncernen gemensam ADB-enhet finns inom huvudkontoret i . Administrativa system finns utvecklade inomföljande områden: - ekonomiskplanering och konlroll - marknads-och försäljningsadministration. Ett antal störrerealtidssystem inom området material- och produktionsstyrning har utvecklatsunder senare år. Koncernens användare som i huvudsak finns på de olikaenheterna iir med hjälp av ett omfattande datanät knutna lill den gemensammadalacentralen samt lill lokalt placerade datorer. Inom koncernen harinstallerats ca 500 bildskärmsterminaler. hardecentralisering av vissa datarutiner genomförts med gott resultat. En forlsallsatsning på decentralisering av ADB-rutiner har beslutats. I första hand avserdetta de produktionsnära systemen. Utveckling och underhåll av dalasystemen äremellertid fortfarande i huvudsak koncentrerade till koncernens ADB-enhet. Inom bolagsgruppenbedrivs den administrativa databehandlingen huvudsakligen decenlralt. Inom olika enheter finnsett antal minidatorer företrädesvis för teknisk/ vetenskaplig databehandlinginstallerade. Verksamhet inom området datorstödd konstruktion/tillverkning(CAD/) pågår inom koncernen. Den administralivaADB-enheten som organisatoriskt är inplacerad inom FFV Koncernservice drivs medlönsamhetsansvar. En intern styrelse har del övergripande ansvaret försektorns verksamhet. Inom FFV finns enkommitté som har det övergripande ansvaret för koncernens policy inomAU/ADB-områdel. Del statliga redovisningssystemet, syslem S Riksrevisionsverkel (RRV)fick regeringens uppdrag att genomföra en omorganisation avredovisnings- och revisionsverksamheten inom den civila delen av statsförvaltningen. Uppdraget innebar också attutveckla och införa ett ADB-baserat redovisningssystem vilket kom att benämnassystem S. En första version av systemet togs i drift vid ett antal myndigheterår 1968. Därefter har myndigheterna successivt anslutits till systemet somnumera - i en eller annan form - omfattar hela statsförvaltningen. Syftet med systemet äratl effektivisera den statliga redovisningen och atl göra den mer enhetlig samtalt samordna olika delar av den. System S består av tredelsystem: Ett är i huvudsak avsett för myndighetens redovisning gentemotanslag, tillgångar och skulder samt för utbe- 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 70 lalning via postgirot. Till systemet är knutetvissa hjälprutiner för reskon-trabokföring. Ett annat delsystem äravsett för kostnads- och intäktsbokföring och innefattar också rutiner förkostnadsfördelning. Det tredje delsystemet ärväsentligen avsett att betjäna den centrala riksredovisningen vid RRV. Delsystemen ärintregrerade med varandra på så sätt att en transaktion kan ge upphov tillregistrering i samtliga delsystem. Till delsystemet förriksredovisning är samtliga myndigheter anslutna. Försvarsmyndigheterna liksomaffärsverken och vissa större myndigheter har egna redovisningssystem förinternt bruk och utnyttjar följaktligen inte "myndighetsdelen" isystem S. I system S registrerades under /84 14,4 milj.(/83 14,3 milj.) transaktioner. Dataregistreringen föreden egentliga databehandlingen sker normalt vid ett antal redovisningscentraler(f. n. 26 st.). Systemet är ett s. k. satsvis och sekventiellt arbetandesyslem. All databehandling sker centralt vid datamaskincentralen föradministrativ databehandling. Regeringen har ijuli 1982uppdragit åt RRV alt genomföra en leknisk modernisering av systemet samt attutreda den långsiktiga utvecklingen. Den första etappen i konstruktionen av ettmoderniserat system avslutades planenligt och resulterade ietl produktionsklan grundsystem förberett för fortsatt etapputbyggnad. Dennagrundversion utnyttjades i drift av sju myndigheter under /84.Under det första året togs nya systemdelar i drift. övergickdrygt 100 myndigheter till den nya systemversionen. Resterande myndigheter kommerenligt nu föreliggande planer att övergå till den nya versionen den I juli1985. En beskrivning av pågående utredningsarbete återfinns i avsnitt 3.2. RRV:s och myndigheternas ADB-kostnader för system S uppgick till ca 21 milj. /84. () har informationsproduktion som sin centrala uppgift. ADB-tekniken ärsedan lång tid det dominerande hjälpmedlet i verksamheten. SCB har ett stortantal stalislikgrensanpassade ADB-system, som i varierande grad är integrerademed varandra. Grunduppgifter hämtas dels från egna insamlingar och dels iökande utsträckning frän de administrativa ADB-systemen som finns inom resp.verksamhetsområde. Vissa uppgifter utnyttjas gemensamt av flerastatistikgrenar. Statistikproduktionen är ämnesvis uppbyggd kring ett antalcentrala register. Dessa är för individsidan registret över totalbefolkningen(RTB), för företagssidan det centrala företagsregistret (CFR) och för denareella sidan lantbruksregistret (LBR). Den statistiska informationen används iforskningen, som beslutsunderiag i bl. a. den sektoriella övergripandesamhällsplaneringen samt är ett underlag för den allmänna samhällsdebatten. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 71 Statistiskainformationssystem karaktäriseras av att uttagen ur systemen alltid är iaggregerad eller sammanställd form. Etl undantag från denna princip är uttag från lanlbruksregistret.Detta register används förutom för statistikproduktion även för beräkning ochutbetalning av skördeskadeersällning. Ett annat undantag är ett nytt registeröver företag och organisationer, det allmänna företagsregistret, som SCB enligtriksdagens beslut fått ansvarel för. Registret beskrivs närmare nedan. SCB:s statistikproduktiondomineras av traditionella satsvisa ADB-system. Systemering och programmeringsker dock numera i huvudsak interaktivt, dvs. med hjälp av terminal. Det pågår sedan lång tidett omfiittande utvecklingsarbete inom det statistiskadaiabehandlingsområdel inom SCB. I detla arbete ligger bl. a. en strävan molökad samordning mellan de olika ADB-systemen och en ökad användning avslandardprogram inom den statistiskadatainsamlingen, tabellframslällningen och presentationen av statistisk information. Arbetet syftar lillatl i olika avseenden få till stånd en effektivare och mer rationellstatistikframslällning. Ett omfattande utvecklingsarbete har t. ex. lagts nedpå etl syslem () för presentation av slalistisk information via terminalerhos slatistikanviindarna. SCB:s regionalstatistiska databas (),delområdesstatistiska databas () och tidsseriedalabas () utnyttjarAXIS-systemet. Databaserna är sedan en lid i reguljär drifi. F.n. har ca 100användaravial slutits med bl. a.departement och myndigheter, länsstyrelser, landsting, kommuner, högskolor ochföretag.