prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissa bidrag till bildkonst 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 6939000 7423 000 7789000 Från anslagel ulgårverksamhetsbidrag till vissa organisationer med uppgifter inom konslbildningoch konstförmedling samt formgivning. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 465 föreslår attvarje anslagsposl räknas upp som kompensation för pris- ochlöneökningar. moisvarar en ökning av anslagel med tolall . Undervissa anslagsposter redogörs för övriga förslag. föreslår allbidraget till Konstfrämjandet ökar med . för förstärkt konstnärlig ledning och vidgat konslpedagogiskl arbele. föreslåratl bidragel lill konstföre ningars riksförbund ökar med420000 kr. för utökad tjänst som konstpedagog, kompensation för eftersläpning saml utökad verksamhet. föreslår enökning av bidraget till Grafiska sällskapet med . föreslår enökning av bidragel till Föreningenför nutida svenskt si 1 ver med . avseende utökad verksamhel. föreslåren ökning av bidragel till Föreningen form med . för ökad verksamhel inkl. ökal slöd till i . föreslår enökning av bidragel till konsthantverks-kooperativ med . föreslår enökning av bidraget till kommun för Svensklbaxnbildarkiv med 160000 kr.motsvarande medel för en Ijänsl. Stålens induslriverk ochFöreningen form har träffat avtal om atl somhuvudmän driva ett Design Center i . Enligt vad jag har erfaritkommer verksamheten alt starta . För alt stödja verksamheten i ellnytt föreslår jag att . förs över från anslagel Bidragtill särskilda kulturella ändamål och beräknas under detla anslag. Frågan omulställningsersättning lillkonstnärer bereds i bl.a. genom kontakter med berördaintressenter. Med hänvisning i övrigttill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår all lill Vissa bidragtill bildkonst för budgetårel 1985/86 anvisa elt reservaiionsanslag av 7789000kr. 30 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för arkivfrågor och chefsmyndighet för landsarkiven. Desju landsarkiven i , , , , , ochÖstersund är regionala arkivmyndigheter. I arkivmyndigheternas uppgifier ingårall vara arkivdepåer och att understödja forskning. Inom fullgörslandsarkivfunklionen av stadsarkiv och inom av Malmöstadsarkiv. För gäller förordningen (1977: 553)med instruktion för (ändrad senast 1984:461) och för landsarkivenförordningen (1965: 743) med instruktion för landsarkiven. Beräknad ändring 1985/86 -H2 367 000 (därav lönekostnader) (4-2904 000)' kostnader m. m. i m. m. Inkl. löner till lokalvårdare 1984/85:100 Bilaga 10 467 Pris- och löneomräkning9686000 kr. föreslår atletl belopp motsvarande den beräknade besparingen enligt etl modifierathuvudförslag återförs till anslaget för ytterligare engångsinsatser i form avsärskilda arkivprojekt (). Besparingarna åstadkoms genom partiellavveckling av förhyrda kontorslokaler samt genom vakanisätlning av ijänsler. föreslår atlengångsanvisningarna om . för inredning och utrustning m. m. samt400000 kr. för anskaffning av brukskopior av mikrofilmadekyrkoskrivningshandlingar förnyas. För det senare ändamålet föreslårriksarkivet alt ytterligare . harföreslagil atl sådana särskilda arkivprojekl hos ell antal myndigheter vilkainletts under innevarande budgetår skall fortsätta även under budgetåret1985/86. Jag har för delta ändamål beräknal en omföring inom anslagels ram avetl belopp om , vilkel motsvarar en begränsad tillämpning avhuvudförslaget i enlighet med förslag. Jag har funnit alt dessaprojekt, som syftar lill en bättre arkivordning och utökad gallringsverksamheli slalsförvallningen och därmed lill rationaliseringsvinster, välöverensslämmer med regeringens intentioner om tillämpning av huvudförslagetöver en flerårsperiod. Innevarande budgetår bör räknas som det första i enireårsperiod. Det ankommer på atl i anslagsframslällningen /87 redovisa dels effekterna av projektarbetet, delskonsekvenserna av en samlad tillämpning av huvudförslagel för den akluellatreårsperioden i enlighel med regeringens budgetanvisningar. Jag har för inredning ochutrustning m. m. hos arkivmyndigheterna saml för anskaffning av brukskopior avmikrofilmade kyrkoskrivningshandlingar beräknat en engångsanvisning om 475 000kr. Medlen har beräknats under anslagel Bidrag till särskilda kulturellaändamål. Med hänvisning lill vadjag har anfört och i övrigl till sammanslällningen hemställer jag attregeringen föreslår atl lill ochlandsarkiven för /86 anvisa etl förslagsanslag av . Ortnamns värde och vård Ar 1980 bemyndigaderegeringen chefen för atl tillsälta en särskildutredare' (U 1980:02) för atl ulreda frågor rörande ortnamnsverksamhelen iriket m. m. ' F. d. riksarkivarien . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 468 Utredaren avlämnade den17 belänkandet (SOU 1982:45) Ortnamns värde och vård. Ensammanfattning av belänkandel bör fogas lill protokollet i della ärende sombilaga 10.13. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bdaga 10.14. Riksförbundel förhembygdsvård har kommil in med en skrivelse som bl. a. kräver alt poslensadresseringssystem anpassas till individens önskemål och all ort- och bynamnbevaras och görs kända. har kommil in med en skrivelse angående översyn av användningen avde tornedalsfinska och samiska ortnamnen i officiella funktioner saml enanhållan om principbeslut att ortnamn på fler än elt språk får användas iofficiella funktioner. Därulöver har enskrivelse kommit in från Nordiska samerådet angåendevägskyltars namn i Kirunatrakien. Yttranden över skrivelsen har avgetls avvägverket , statens lantmäteriverk ochortnamnsarkivet i varefter Samerådel kommit in med enskrivelse. Bakgrunden lill behovetall se över ortnamnsverksamhelen är alt frågor om ortnamn aktualiseras i mångaskilda sammanhang. De kulturhistoriska intressena alt bevara ortnamnen och därigenomvidmaklhålla kunskap om och förståelse för den historiska utvecklingen avkolonisation och bebyggelse kommer ibland i konflikt med del behov avnamngivning som skapas bl.a. av dagens administrativa utveckling. De problemsom uppkommer i dessa sammanhang försvåras i viss mån av atl det i slorutsträckning saknas allmänt godtagna rikllinjer för ortnamnssätlning och av altbeslutsbefogenheterna är splittrade. Jag vill försl framhållaatt flertalel av de åtgärder som utredningen föreslagil kan vidtas avregeringen eller av myndigheterna utan godkännande av . Jag anserändå atl förslagen är av så stor principiell vikt att regeringen bör beredariksdagen tillfälle att ta del av vad som enligt min mening bör vara vägledandeför ortnamnsverksamhelen. För atl tillgodosesamhällets behov av en ändamålsenlig och vårdad ortnamnsgivning och skapaklarhet i och en lämplig samordning av beslutsbefogenheterna har ulredningen ienlighel med sina direktiv lagl fram ett lagförslag som avser att reglera denoffentliga ortnamnsverksamhelen. Ulredningen har också föreslagit attkungörelsen (1927:380) angående stavning av ortnamn i officiella handlingarskall upphöra om den föreslagna ortnamnslagen träder i kraft. 1984/85:100 Bilaga 10 469 Jag vill i detlasammanhang försl framhålla atl del är av stort kulturhistoriskt och socialtvärde att de nedärvda ortnamnen vårdas och bevaras och atl ny namngivning skerså atl kulturarvet skyddas. Många människor är försin hemkänsla och trivsel starki beroende av de upplevelser som den omgivandemiljön kan ge. 1 det sammanhanget är Ortnamnen en viktig del av vär geografiskaoch kulturella miljö och som kan ge oss kunskap om de förändringar somsamhället genomgått. Ortnamnen är därför enligt min mening enmyckel viktig del av vårt kulturarv. Jag delar den uppfallningsom förts fram av många remissinstanser atl utredningen pä ell mycketförtjänstfullt sätl belyst de frågeställningar och problem som är förknippademed ortnamnsfrågorna. Även jag finner i huvudsak utredningens bedömningar ochförslag väl avvägda. Jag är dock av den uppfattningen all de problem somulredningen diskuterar inle löses bäst genom lagstiftning. Utredningenslagförslag anger bl. a. vissa riktlinjer för orlnamnsskickel. Regler förortnamnsgivning, som måsle ske genom lämpliga avvägningar mellanspråkvelenskapliga, kulturhistoriska och administrativa aspekter, måste dockmed nödvändighet vara myckel allmänl hållna och ger därför knappast en sådanvägledning som är önskvärd. Enligt min mening bör man i slor usträckning kunnalösa problem som uppstår i samband med ortnamnsfrågorna genom att utöka ochfördjupa samarbetet mellan olika av ortnamnsverksamheten berörda parter ochintressenter. Jag vill i detla sammanhang också erinra om alt regeringenallmänt strävar mol atl förenkla och avreglera olika samhällsverksamheter ochatt ny lagstiftning inle bör införas om del inte finns ett klart dokumenteratbehov. Enligt min mening bör någon särskild ortnamnslag mot denna bakgrund inteinföras. 1 kungörelsen angåendestavning av ortnamn i officiella handlingar föreskrivs att grunderna i åttondeupplagan av skall följas vid stavning av ortnamn ihandlingar som upprättas hos regering och statliga myndigheler. Mol bakgrundav alt jag inle är beredd alt föreslå en särskild ortnamnslag bör nu övervägasvad som bör ske med kungörelse. Enligt min mening är behovel av ensådan särskild slavningsföreskrifl för slatliga myndigheler ringa. Jaganser därför alt kungörelsen bör upphävas. Det ankommer på regeringen atlbesluta om sådani upphävande. Jag har i denna fråga samrått med chefen förjusliliedepartemenlel. Principer och mät för en god ortnamnspolitik Ulredningen diskuteraringående principer och mål för samhällets orl-namnspolilik. Utredningen anseratl en ändamålsenlig ortnamnsgivning skall medföra elt ortnamnsskick, därstavningen är enhetlig och de enskilda namnen har en klar syftning. Vårdadortnamnsgivning innebär enligt ulredningen all namngivning sker med beaktandeav kulturhistoriska och Prop.1984/85:100 Bilaga 10 470 socialaaspekter samt gällande språkriktighelsregler. Jag delar, liksomremissinstanserna, dessa synpunkler. Ortnamn bör varafunktionella. Det innebär atl de bör vara språkligt kortekta,lätthanterliga och identifierande. Dessa krav tillgodoses i allmänhel av redanbefinlliga namn. Det är ocksä viktigt atl de tillgodoses vid ny namngivning. Delsvenska riksspråket bör ligga till grund för stavning av svenska ortnamn i alla officiella sammanhang. Etl sådant synsättutesluter inle atl en avvägningmellan riksspråk och dialekt måsle göras i åtskilliga fall. Från kulturhistoriska utgångspunkter är detviktigt all slå vakt om existerandeortnamn och att la hänsyn till det lokala och regionala namnskicket vid ny namngivning. Olikastavningsprinciper korsar varandra i . Ett val måstei många fall träffas mellan de olikaprinciperna. Jag kommer senare att förorda all ell särskilt ortnamnsråd inrättas. Del bör vara en viktig uppgift förelt sådant råd atl närmare utveckla och avväga principerna och målen fören god ortnamnspolilik. Inom den slalliga ortnamnsverksamheten ärbeslutsbefogenheterna spridda på ell flertal olika myndigheter. Mot dennabakgrund föreligger vissa samordningsbehov.Avsiklen är att få till stånd en ihuvudsak enhetlig tillämpning hos demyndigheter som har att ta slällning lill ortnamnsfrågor. Jag delardock utredningens uppfattning att del inte finns tillräckliga skäl all överväganågra genomgripande förändringar i beslutsbefogenheterna utan all detsnarare gäller att finna lämpliga samarbelsformer. () intar en särställning i fråga om ortnamnsverksamheten. LMV har bl.a. befogenhetalt besluta i ortnamnsfrågor i den månsådan beslutsbefogenhet inte tillkommer annan. LMV bedriver också en omfatlandeortnamnsverksamhet genom framställningen av de allmänna kartorna. Myndigheten har därigenom en bred erfarenhet av ortnamnsfrågor. För att åstadkomma en bättreenhetlighet och samordning i ortnamnsverksamheten förordar jag att LMV ges enallmänl samordnande uppgift när detgäller ortnamnsfrågorna. Jag återkommer strax till de organisatoriska konsekvenserna av mittförslag. LMV skall självfallet, liksom ,samråda om ortnamnsfrägorna med dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv (DOVA) ochriksantikvarieämbetet (RAÄ). LMV bör också svara för samordningen ienskilda ortnamnsärenden. Jag delarutredningens uppfattning atl detta bör ske genom att LMV träffar överenskommelser med berörda statliga organbeträffande formerna för dennasamordning. Förslagel ger enligt min mening LMV möjlighet lill överblick över ortnamnsfrågorna utan att dettafråntar berörda myndigheler de befogenheler de nu har. I instruktionen för postverket,och föreskrivsbl. a. att verken skall samråda med varandra i namngivningsfrågor. Av olika skäl framsiår detta samråd numera sommindre väsenlligl jämfört 1984/85:100 Bilaga 10 471 med behovel av etl samråd med berörd kommun.Della ömsesidiga obligatoriska samråd bör därför ersättas av elt samråd medberörd kommun. ,luftfartsverket, och vatlenfallsverkel fastställer f. n. namnenligt praxis. Även dessa myndigheler bör i förekommande fall samråda medberörda kommuner. Det ankommer påregeringen all besluta om nödvändiga instruktions-ändringar m.m. med anledningav vad jag anfört om samrådsskyldigheten. Allmänna kartor spelar enväsenllig roll som ortnamnsförmedlare och har en grundläggande betydelse förortnamnsvärden. Jag vill som exempel nämna all den ekonomiska kartan innehållerca 1 miljon granskade ortnamn. Jag anser i likhet med utredningen all detfinns starka skäl för att de namnformer som återfinns pä de allmänna kartornabör användas i all offentlig verksamhet, l.ex. på vägverkels vägmärken, påsjöfartsverkets sjökort, i postadresser saml i skrivelser från myndigheler ochkommunala organ. Del är således min uppfallning att kartornas namn bör varanormerande för annan namnsätining och i tillämpliga fall vid ny namngivning.Jag ulgår också ifrån atl även t.ex. enskilda kartproducenter kommer atlanvända de allmänna kartornas namn och namnformer. har tagit uppspeciella problem vad gäller ändringar av namn på sjökort i förhållande lillsjösäkerhelsaspekler m. m. Verkels synpunkter bör beaktas på så säll alt enövergång lill användning av de allmänna kartornas namn får ske vid nyulgivningav sjökort. Om särskilda skäl föreligger med hänsyn lill sjösäkerhelsfrågorna,bör och kunna komma överens om undantag från principen omde allmänna kartornas normerande roll. Ortnamnsulredningen har också behandlat frågorom rälten all ta initiativ och i övrigt della i förfarandel vid namnsättningsaml regler om överklagande. Slutsaisen är alt del i stort är möjligt atlhantera procedur- och överklagandefrågor med ledning av gällandeförfattningsbestämmelser. De problem som fmns när del gäller t.ex. atl i vissa sammanhang avgränsakretsen av dem som bör anses som sakägare och följaktligen ha talerätt, synesenligi utredningen inte vara värte än att de kan lösas inom ramen för gällandebestämmelser. Jag kan helt instämma i utredningens bedömning på dessa punkter. Till skillnad frånutredningen anser jag att man inte bör ändra på möjlighelerna att överklagaLMV:s beslut vad gäller iraklnamnsärenden enligt 17 § faslighelsregislerkungörelsen(1974:1059, omtryckl 1979: 11) eller beslut och ålgärder i vissaorlnamnsfrågor enligt lantmäteriinslruklionen (1974:336, ändrad senast1984:430). Det rör sig om få ärenden , vilka samiidigi kan vara av slorprincipiell betydelse. Sådana beslut bör alltså även i fortsättningen kunnaöverklagas till regeringen. I det löpande arbetet medfastighetsbildning och fastighelsregisirering uppkommer ibland frågor sominnefattar ortnamnsaspekter, framförallt vid sammanläggning och vidfastighetsreglering. Del kan gälla l.ex. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 472 manläggning av två fastigheter med olikatrakinamn eller vid faslighels-bildning över sockengräns. Utredningensbedömning är all del inle behövs några särskilda regler om hänsynstagande tillortnamnsaspekter i samband med fastighetsbildning och fastighelsregisirering.Jag delar utredningens uppfattning även på denna punkt. Del kan emellertidfinnas skäl all i denna verksamhet mer än f n. beakta intresset av elt gottorlnamnsskick. LMV bör med slöd av ett ortnamnsråd kunna meddela allmänna rådsom klargör hur orlnamnsvården bör beaktas vid fastighetsbildning ochfastighelsregisirering. Som jag lidigare nämnlbör ell särskilt orlnamnsråd inrättas föran skapa förutsättningar för en bättrevård av våra ortnamn. Rådel bör ulgöra elt samarbetsorgan för de myndigheteroch intressen som bör ha ell inflyiande på utformningen avortnamnsverksamhelen. En av rådels främsta uppgifter bör vara att utformaprinciperna och målen för en god ortnamnspolilik. Rådel bör medverka till atlinformation om dessa mål och principer på lämpligl säll sprids till berördastatliga myndigheler, kommuner, organisationer samt till allmänheten. Rådetbör vidare vid behov kunna lämna råd i enskilda ortnamnsfrågor av principiellbetydelse. Rådet bör också bedöma behovel av och verka för utgivning avorlnamnsförteckningar. Jag återkommer senare till denna fråga. FN har i olikaresolutioner rekommenderat inrättandet av nationella namnmyndigheter. EnligtFN:s krav bör sådana myndigheter lägga fasl landels ortnamnspolitik, ta hänsyn till alla orlnamnsiniressenter och utnyttjakunskapen hos experter i sitt arbete saml publicera och sprida information omsåväl riktlinjer för namngivning som faslslällda namn. Inrättandet av ettortnamnsråd skapar enligt min mening goda förutsättningar för att i Sverigegenomföra i dessa avseenden. Uppgiften som nationellnamnmyndighet kommer då att fyllas av LMV med rådel som stödjande organ. Rådet bör ges ensammansättning som speglar de intressen som finns inom ortnamnsverksamhelen.Ulredningen har föreslagit att ortnamnsforskningen genom bl. DOVA ochkulturminnesvården genom RAÄ och bör ingå irådel. Även LMV, postverket och kommunerna bör vara representerade.Utredningens synpunkter i denna fråga finner jag i huvudsak väl avvägda. Jagvill dock framhålla alt jag anser att de samiska intressena bör vara företräddai rådet. Rådet bör vidare vid behov kunna adjungera företrädare för berördaparter som inle är representerade i rådel. Rådet bör avorganisatoriska och prakliska skäl knylas lill LMV. Jag har i de frågor som rörden statliga ortnamnsverksamheten samrålt med chefen för bostadsdepartementet.Tillförordnade chefen för kommer atl ta uppfrågan om etl ortnamnsråd vid LMV. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 473 Medan den statligaortnamnsverksamhelen främsl tar sikle på vården av existerande ortnamnbehandlar kommunerna främst ärenden som rör ny namngivning. Ulredningenframhåller atl kommunerna inle har stöd i förfallning för sin namngivning. Denpraxis som utvecklats är också oklar och varierar från kommun lill kommun. Utan atl gå så långt som all reglera kommunernaskompelens genom lagsliflning anser jag del dock angelägel alt så långt möjligtstärka kommunernas slällning i ortnamnsverksamhelen. Mol denna bakgrund harjag tidigare föreslagil att slatliga myndigheler och verk med befogenheler altfastställa ortnamn skall samråda med berörda kommuner inför namngiv-ningen. Del är enligt min meningangeläget alt kommunala beslut i namnfrågor har en bred förankring hos medborgarna.Del är också viktigt atl beredningen av namnärenden sker så alt hänsyn tastill såväl kuliurvårdande som funktionella intressen. Oavsett vilkenorganisation en kommun väljer för att bereda ortnamnsärenden är del väsentligt,inte minst med hänsyn lill de kulturvårdande intressena, atl all kommunalortnamnsverksamhel samordnas. En sådan samordning synes också naturlig motbakgrund av vad jag tidigare anförl om slatliga myndigheters samråd medkommunerna. Den kommunala ortnamnsverksamhelen skulle också enligt min meninggagnas av atl kommunerna fastställer riktlinjer för namngivning och namnvårdinom kommunen. 1 del sammanhanget bör kommunerna kunna få stöd av del av mignyss föreslagna ortnamnsrådel. Införandet av etl nyttadresseringssystem för landsbygden har blivit föremål för blandade reaktioner.Del nya systemet innebär atl vägnamn och nummer införts på landsbygden istället för de ursprungliga gårds- eller bynamnen. Kritiken har framför alltkommit från kuliurvårdande intressen, som hävdar att postadresserna är avavgörande betydelse för alt bevara ortnamnen. Möjlighelerna för ell ortnamn allleva vidare försämras om ortnamnet utelämnas i en postadress. För postverkethar dock förändringen inneburit betydande rationaliseringsvinster. Även andramyndigheter och intressen har varil positiva eftersom man menar atl del gördet lättare atl hitta på landsbygden. Den kritik som framförtshar inte bara gällt införandel av vägnamn på landsbygden. Etl led i poslensraiionaliseringsarbete har varil alt minska anlalel ortsadresser. Del harinneburit atl en eller flera ortsadresser förts samman till en ny ortsadress, imånga fall en längre bort belägen tätort. Jag vill försl framhållaalt jag har förståelse för den oro och olust människor kan känna när elt invantnamn eller en känd adress ändras. Jag anser också atl del är önskvärt atl sålångt möjligl bevara och slå vakt om nedärvda gårds- och bynamn, som ulgör endel av kulturarvet och därmed Prop.1984/85:100 Bilaga 10 474 är synneriigen värdefulla från bådekulturhistoriska och sociala synpunkler. Det är enligt min mening angelägetall poslverkel samråder med berörda kommuner om vilkel adresseringssyslem somskall lillämpas. Lokala förhållanden bör därvid vara avgörande. Etl för rikelenhetligt system bör inte eftersträvas. En utgångspunkt för etl sådant samrådbör dock vara alt gårds-, by- och sockennamn i största möjliga utsträckninganvänds i adresserna på landsbygden. Dock bör även i dessa frågor del tidigareföreslagna ortnamnsrådel kunna spela en viklig rådgivande roll. I fråga om ändringar avortsadresserna har posten efler beslutat atl del skall vara möjligl förorter som står inför en centralisering av postutdelningen att få behålla dengamla ortsadressen om det finns en allmän opinion för ell sådant bevarande. Delkan därför enligt min mening vara lämpligt alt kommunerna inhämtar den lokalauppfattningen i namnfrågan innan ärendel avgörs av postverket. Del finnsannars en stor risk all allmänheten inle får kunskap om förslagel innan del ärgenomfört. Elt återinförande avtidigare ortnamn skulle få myckel allvarliga ekonomiska och servicemässigakonsekvenser för postverket. De nu angivna principerna bör därför inte medföraändring av redan fattade beslut. Regeringen har lidigare avgjort etl antalbesvärsärenden i fråga om återinförande av äldre ortsadresser. Regeringen hardärvid hänvisal till att det gamla ortnamnet med fördel kan användas iutdelningsadressen och atl del finns möjlighet atl anmäla den kompletteradeadressen lill kyrkobokföringen resp. lokala skattemyndigheten. Ortnamnet blirdärmed infört i ett centralt adressregister och därmed i alla de adressregistersom baseras på delta register. Jag förordar ingen ändring av postverkets praxisi dessa fall. Ulredningen anser alt nyaeller reviderade förteckningar över de svenska ortnamnen bör upprättas.Utredningen har föreslagit atl en ny Svensk ortförteckning med auktoriseradenamnformer, kompletterad med natur-namn framställs. Utredningen har vidareföreslagil en orlnamnsförleck-ning för internationellt bruk, ortnamnslistor medultalsuppgifter och all utgivningslakten i fråga om vetenskapligaortnamnsutgåvor ökas. Jag finner ulredningensförslag intressanta. Det bör bli en uppgifl för det av mig föreslagnaortnamnsrådet all närmare överväga på vilket sätt dessa förslag skall kunnaförverkligas, både vad avser utformning och innehåll samt finansiering. Jagförutsätter atl sådana publikationer i huvudsak bör kunna finansieras genomförsäljningsintäkter. Ortnamn i flerspråkiga områden 1 talas sedan gammall tre språk,svenska, samiska och finska. En viktig utgångspunktför mina bedömningar i fråga om ortnamn i flerspråkiga områden är att språkethar en avgörande betydelse som kulturbärare. De finska och samiska ortnamnenär i likhet med de svenska 1984/85:100 Bilaga 10 475 namnen bärare av en levande kultur ochkulturhistoria.