prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — Redan della exempel torde i och försig vara tillräckligt för all belysa del orimliga ur budgelbehandlingssynpunklalt ha kyrkomölel förlagt lill mars månad. Yllerligare i denna del kan dock påpekas atl som enelementär förutsättning vid budgelarbele gäller all nästföregående års bokslulskall finnas tillgängligt. Denna förulsällning föreligger inte om kyrkomölelskall faslslälla budgeten månad året före budgetårel. Utredningen har (s. 46) åberopat prop. 1981/82:192 och vadi denna sägs om atl anslag lill kyrkomötesorganisalionen skall utgå med beloppsom fasislälles för varje budgelår. Vid den lidpunkl då denna proposilion ladesfram var frågan om vilkel budgetår som skulle lillämpas för kyrkomölesorganisationeninte besluiad. Denna fräga avgjordes försl vid kyrkomöle (OU 1983:2hemställan p. 2; Kskr 51) då det i och med antagandel av instruktionen förcentralstyrelsen bestämdes att kalenderår skulle vara budgelår förcentralstyrelsen och därmed även för kyrkomötesorganisalionen i övrigl.Regeringens anslagsgivning mäste då givelvis anpassas lill detla förhållande, vilkelinle lorde föranleda några svårigheter eflersom ju också kyrkofondensräkenskapsår numera är kalenderår. Ulredningen framför som skäl mol en flyttning av kyrkomölelssammanirädeslidpunkt den medverkan kyrkomölel har i lagsliflningsarbeiel. Ulredningensformuleringar i denna del kan ge anledning lill missförstånd. Helt klart är atlproposition i etl lagstiflningsärende som avses träda i krafl vid halvårsskiftelskall avlålas senasl . Om den nya lagsliftningen däremot skall trädai kraft kan ju kyrkomölel behandla ärendet ochregeringen avlåta proposition vid höstriksdagens början. bör då kunnabeslula i ärendel i tillräckligt god tid . En tidsmässigplacering av kyrkomötet /september är därför all föredra när detgäller dess medverkan i lagstiftningsärenden som skall träda i kraft . Del kan också ifrågasällas om inte större delen av den lagstiftningsom kyrkomötet kommer atl ha anledning att behandla är av sådan karaktär all etlikraftirädande vid kalenderårsskifle kommer atl framstå som naturligast.Särskilt gäller detla sådana lagstiftningsärenden som berörkyrkomötesorganisationen och de kyrkliga kommunerna som ju alla har kalenderårelsom verksamhets- och räkenskapsår. Från kyrkomötets sida har, såsom ulredningen redovisar,starka önskemål framförls om flyttning av kyrkomölels sammanträdeslid för alldärigenom möjliggöra samverkan med såvill gäller personal ochlokaler. Renl allmänl vill förbundet framhålla del önskvärda i inom den 1984/85:169 89 offenlliga sekiorn samverkar för atl på så sätl minska desamlade koslnaderna. /september är normall inle ulnyiljadeför egna behov och skulle därför kunna användas av kyrkomölel ulanall någon nämnvärd exlrakoslnad sammantaget skulle behöva uppslå för delallmänna. En kostnadsbesparing vad gäller lokaler, bevakning, telefoninstallationerm.m. uppkommer därför vid en samverkan med . Storleken av en sådanbesparing hade utredningen bort klarlägga. Att kyrkomötet skulle ges bästamöjliga förulsättningar för sitt arbete om det kunde sammanträda i riksdagenslokaler är uppenbart. Vad gäller personalen vid kyrkomötet förefaller det lämpliglall, såsom ulredningen anför, den personal som tjänstgör hoscentralstyrelsen i ökande ulslräckning kan ijänstgöra även hos kyrkomötetjämsides med bl, a, riksdagspersonal. Det kan då vara värt att uppmärksamma att man inom riksdagsorganisalio-nensannolikt har en överkapacitet vid en lidpunkl då inle är samlad. Delmotsatta förhållandet lorde vara rådande under den lid som kyrkomölel f. n.sammanträder; en tidsperiod som uppges sammanfalla med en intensiv arbetsperiodi riksdagen.Den ur personalkoslnadssynpunkt optimala lösningen avpersonalfrågan vid kyrkomölel är sannolikt en samverkan mellan ceniralsiyrelsenoch i ell läge då kyrkomötets sammanlräde kan förläggas till lid dåriksdagen inle är samlad. Vad utredningen i övrigt anför som skäl mol en flyllningav kyrkomötets sammanträdestid är inte sådana atl de var för sig eller sammanlagelkan anses vara av betydelse vid frågans avgörande. Förbundet vill bestäml påyrka att kyrkomölels hemslällanom flyttning av kyrkomötets sammanträdesfid genomförs. Tiden för kyrkomötesvalens genomförande Några domkapitel framhåller att tiden för kyrkomötesvalensgenomförande - även om de föreslagna förenklingarna genomförs - alltjämt ärmycket begränsad för det fall kyrkomölessammanlrädel skall äga rum , Ulredningens förslag under 3.6 innebär all i flerförsamlingspasloral,vilka i slifl är 82 av dess 88 pastorat, elektorsvalen inle längre skallfullgöras av för enbari delta ändamål utsedda särskilda delegerade utan avkyrkofullmäktige i total ekonomisk samfällighei för hela pasloraiel och iandra fall av församlingsdelegerade. Om förslag till ändring i tiden av kyrkomölelinle genomförs bör följande beaklas. Eftersom stift till så övervägandedel beslår av flerförsamlingspaslo- Prop.1984/85:169 90 ral, de flesla med församlingsdelegerade som beslulandeorgan, kommer med arbeisgruppens ändringsförslag som nämnls likväl liden allbli knapp för pasloralens ulseende av elektor. Församlingarnas nyvaldakyrkofullmäktige eller - vilket oftast är fallet i stiftet - kyrkostämmor skallhinna välja församlingsdelegerade för deras val av elektor före december månadsutgång. Eflersom del blir nödvändigl enligi uppfallningmed så tidiga församlingsdelegeradeval som möjligl för en smidig anpassning lillkyrkomö-lesvalsliderna och för att bortfallet av val av särskilda delegeradeskall få avsedd effekt, har därför föreslagit ändring i lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheler. Det bör också observeras, alt i lagen om kyrkomötet finnsinskriven (12 §) en sista dag för val av dessa särskilda delegerade. Någon molsvarigheltill tidig sista dag för val av församlingsdelegerade finns inte ilagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter. ifrågasätter, omen sådan bestämmelse kan avvaras, och föreslår därför, atl sist angivna lagkompletteras i det hänseendet för gardering mot fidsnöd i nästa skede, senastetidpunkt för val av eleklor. anser alltjämt - såsom det framhållils iyttrande 1983 12 14 till arbetsgruppen - atl tiden för kandidatnominering införkyrkomölesvalel är otillräcklig. Därtill kommer all kyrkomötesledamöierna fåralltför korl lid på sig för alt läsa in och bearbeta materialet inför mötet.Slutligen kan anföras atl tidspressen på domkapillel blir mycket slor, Förslagelau slopa delegeradevalen ändrar inle dessa förhållanden. Domkapillel vidhållerdärför sin uppfatlning att tiden för valproceduren är för knappt tillmätt. Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget om enuppdelning av och stifl i vardera två valkretsar. Enligt domkapilleli bör ändringen dock ske endast om de berörda domkapitlen kan få deförstärkningar i fråga om resurser för valen, som krävs för atl genomföradubbla valförrättningar. Domkapillel i : tillstyrker atl stiftetdelas i två valkretsar, en för varje län. 1984/85:169 91 anser, all den föreslagna delningen av slifli ivå valkretsar är ändamålsenlig. De båda siifisdelarnas olika kyrkliga karakiärkommer därigenom bältre lill utlryck än enligt gällande ordning. Valresulia-tetblir mera represenlalivi. Elekiorerna kommer allljämt alt i många fall ha långaresvägar, men förhållandena förbättras i jämförelse med nuvarande ordning. Remissinslanserna har inle hafl någon erinran mol all enöversyn av valdislriktsindelningen får anslå lill dess utredningen om kyrkansorganisation på lokalplanet är slutförd. Domkapillen i Göleborg och Visbymenar dock att det redan nu borde ges en möjlighet atl förena sådana pasloratsom har färre än 2 000 invånare lill slörre enheter. (Angående frågan om kyrkliga samfälligheter somvaldistrikt i vissa fall -se nästa avsnitt.) Avskaffande av särskilda delegerade för val av elektorer Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker all valen avsärskilda delegerade för elektorsval i flerförsamlingspastorat avskaffas ochatt i stället de kyrkliga samfällighelernas fullmäktige eller församlingsdelegeradeväljer elektorer. De remissinslanser som sålunda är positiva lill förslagel ärhovrätten för , kammarrätten i , ,länsstyrelserna. samt domkapillen i ,, , , , , , och Slockholm. Domkapillel i förklarar sig vara tveksamt lill förslageloch det avstyrks helt av domkapillen i Väslerås, och . Delfrämsta skälet härför är att samfälligheternas fullmäktige och församlingsdelegeradeinte anses lämpliga som valkorporation med hänsyn lill dessa organssammansättning och uppgifter. Härutöver har några inslanser synpunkler på vissaföreslagna konsekvensändringar, framför allt i fråga om de kyrkliga samfällighelernasom valdistrikt i vissa fall. Hovrällen för Väslra : Förslaget om atl låla de särskilda delegerade i valdislriklmed mer än en församling ersättas av redan befintliga organ vid val avelektorer måste innebära en viss förenkling. När det gäller kyrkliga samfällighelerför alla ekonomiska församlingsangelägenheter, s. k. toiala samfälligheter,ligger Prop.1984/85:169 92 det väl närmast lill hands atl samfällighelernaskyrkofullmäktige utser eleklorer. Det kan emellertid invändas all kyrkomötetbehandlar cenirala kyrkliga frågor och endasl i begränsad omfallning ägnar sigål församlingarnas ekonomiska angelägenheter. De personer, som skall välja eleklorer,bör därför måhända ha andra kvalifikationer än de, som är valda lill kyrkofullmäktige.Kravet på andra kvalifikationer gör sig än mer gällande, när det är fråga om samfällighetermed begränsade beslutsbefogenheter. De församlingsdelegerade, som här förelrädersamfälligheten, kan ha utsetts för att få behovel av sakkunskap inom eltbegränsat ekonomiskl område lillgodosetl. framförda synpunkler lalar mol denföreslagna ändringen men med lanke på den förenkling som föreslagel innebärvill hovrällen ej motsätta sig de föreslagna ändringarna i 8 § kyrkomöteslagen. Det lillägg lill 6 § försia styckel kyrkomöleslagen, somföreslagits av arbetsgruppen, synes ha avseende på del lämligen ovanliga fall,då en församling på grund av dispens från att ha egna kyrkofullmäktige ellerkyrkoråd skulle sakna organ för val av elektorer. Åven om sådan dispenslämnats, synes beslutanderätten för församlingen kunna utövas av kyrkostämman(1 kap. 7 § församlingslagen). Hovrätten vill därför ifrågasälla behovet av denföreslagna ändringen. Det nuvarande förfarandet för val lill kyrkomölel är, som arbelsgruppenpåpekal, tämligen komplicerat uppbyggt. Del är därför av vikt all så långi delär möjligl och rimligt förenkla valproceduren. De förslag som framlagts i detlasyfte, bl.a. förslagel atl avskaffa de särskilda delegerade för val avelektorer, är således angelägna. Kammarrällen instämmer i arbeisgruppens uppfatlning altdel från mera allmänna synpunkler finns skäl att begränsa anlalel valkorporationerinom kyrkans område och i stället sträva efter att utnylija samma organ för såmånga val som möjligt. Det kan mol bakgrund av del sagda ifrågasällas om intesamma valkorporation i än vidare omfattning än arbetsgruppen föreslagit skullekunna utnyttjas för olika valprocedurer. Följande lagbestämmelser utgör exempel där sammanslutningav lekman-naföreträdare medverkar vid val eller liknande förfaranden inom ramenför kyrkans organisation. 4 § 1 och 2 momenten lagen (1936:567) om domkapitelreglerar bl. a. val av en av lekmannaledamöler. Sådan ledamoiutses av ombud för pastoraten. Ombuden utses i sin tur av pastoratens kyrkoråd.Valsystemet är således indirekt. I 6 och 7 §§ lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord ges bestämmelser för hur ledamöter av stiftsnämnden och boställsnämndenskall utses. Vissa av dessa ledamöter utses efter förslag av sammanslutning somföreträder pastoralen i stiftet. Slutligen kan nämnas lagen (1963:633) ombiskopsval i vars 2 § stadgas att biskopsval, som 1984/85:169 93 ej avser ärkebiskopssäte, förrällas av en valkorporalion,vilken består av bl. a. särskili uisedda eleklorer för sliflels lekmän. Kammarrällen menar således atl del kan ifrågasällas ominte den för val av kyrkomötesledamöier utsedda elektorsförsamlingen skullekunna utnyttjas som valkorporation även när del i andra sammanhang är akiuelllalt inom kyrkans organisalion ulse lekmannaförelrädare. Enligi kammarräUens meningborde denna fråga därför utredas ytterligare. I anslutning till förslaget all överföra uppgiflen attvälja elektorer från särskilda delegerade till redan befintliga organ har arbelsgruppenfunnii erforderligl all i vissl fall göra avsleg från principen om pasiorai somvaldistrikt. Arbetsgruppen syfiar på sådana samfälligheler i vilka etl eller fleraingående paslorat saknar egna organ som kan utgöra valkorporalion. För dessafall finner arbetsgruppen valdistrikten böra utvidgas till att omfatta hela samfälligheten.Om oklarheter uppstår, förutsätts ytterst vederbörande domkapitel skola bedömahur indelningen lämpligast skall ske, promemorian s. 69. Del är enligtdomkapitlets mening en brist atl förslaget inte alls reglerar domkapilletsföreslagna befattning med valdislriktsindelningen. En regel bör införas ilagen, eventuelll i den formen atl val skall föregås av en prövning idomkapitlet av den för valel tillämpliga valdislriktsindelningen. Alternalivikan denna uppgift läggas cenlrall för hela rikel på den cenirala valmyndigheien. Domkapillel har remilierat förslaget lill tre flerförsamlingspasloral,varav ivå med tätort av betydelse, saml elt enförsamlings sladspaslorat. Kvänumssexförsamlingspaslorat, inkluderande tätorterna , ,utan slörre lälorl och med inom sig en äldre, frånsett pastoraisangelägenheier tolalsamfällighei mellan två församlingar utan egna församlingskyrkoråd, samt Algutslorpsfemförsamlingspasioral med tätorlen och med inom sig en nyare samfälligheimellan två församlingar ulan församlingskyrkoråd lillslyrker, atl val av eleklorsker av församlingsdelegerade vilkel, då de i sin helhel ej bildar lolalaekonomiska samfälligheler, blir deras valkorporation och att de särskilda delegeradevalenförsvinner. Algutslorps pasiorai har framhällil all dess ivå minslaförsamlingar endasl har en represenianl var i församlingsdelegerade men auföregående elekiorsval med många delegerade på lokalplanel uppfattades somöverarbetat och all flera valda från mindre församlingar inte kom vid valtillfällel.Trollhättans kyrkoråd konstaterar, att inom dess enförsamlings-pastoratkyrkofullmäktiges val av eleklorer, vilkel skell proponionelll. Prop.1984/85:169 94 fungeral bra och all det vore värdefulll au i flerförsamlingspasloralpröva den föreslagna modellen. anser sig - särskilt mot bakgrunden av att avföreslagna ändringar berörda pastorat ställl sig posiiiva - kunna oreserverat lillsiyrkaförslaget, atl särskilt delegerade inle längre skall välja eleklor. I flerförsamlingspasloral,som ensaml bildar total samfällighei, bör alltså kyrkofullmäktige välja eleklor.Om pasloraiel inle bildar lolal ekonomisk samfällighei, får församlingsdelegeradeden rollen. innebär en förenkling för pasloralens del all slippa enkomför elektorsval utse speciella delegerade och för dem är del en ralionaliseringsvinsl. Med förslaget försvinner de problem som nuvarande lag medförioch som domkapillel i sin tidigare skrivelse påpekat i vissa samfällighetermed församlingar ulan kyrkoråd, Däremol leder som framhållilsovan förslagetför pasiorai i samfällighei som omfattar mer än ett pastoral i vissa fall lillall paslorat som självsiändigi eleklorsvaldislrikl upphör. Sålunda föreslås under 3.6.4 (s, 68) och 3.6.5 (s. 69 ff),all - om flera pastorat bildat samfälligheter och ett eller flera ingåendepastorat saknar egna organ som kan utgöra valkorporation, dvs. inte är enförsamlingspaslo-rateller är flerförsamlingspasloral ulan beslulande pasloratssamfällighelsor-gansåsom församlingsdelegerade, dvs, ingår i total ekonomisk samfällighei med annalpasiorai - skall de i denna samfällighei ingående pastoraten bilda valdistriktför elektorsvalen. Vid oklarhet om hur valdistriktet skall bestämmas,"får det ytterst ankomma på vederbörande domkapitel att bedöma hurindelningen lämpligast skall ske". Domkapillel anser, all eflersom man vid den nyssgenomförda reformen sysiemaliskl genomförde att varje pasiorai skulle utseelektor och inget sammanförande av små paslorat under 2 000 invånare somtidigare skelt skulle äga rum, förslagel är inkonsekvenl med ett markanlfjärmande från idén om församlingen som egentliga basen för represenlalionenvia delegerade på pasloralsnivå för atl få valen hanterliga. Som anförs nedan medför en sådan bestämmelse automatiskt idetla stifl att enförsamlingspaslorat och och Brämhultsförsamlingars pastoral, som tillsammans bildar total ekonomisk samfällighei ochdär varje församling har sina kyrkofullmäktige men pasloratgivetvis inte har några församlingsdelegerade, skulle bilda etl antalsmässigl(55 081 kyrkomedlemmar per ) oproporlionerligl slorl valdislrikl,med något minskal eleklorsantal också som följd av all underiagel för eleklorsanlalsberäkningenföreslås vara gemensamma antalet röstberättigade kyrkomedlemmar. 1984/85:169 95 enförsamlingspaslorat hade 20456 kyrkomedlemmar och utsåg vid förra valel 8 eleklorer och GustavAdolfs och församlingars pastoral hade då 34 625 kyrkomedlemmar och uisågvid förra valel 11 eleklorer. Om de görs till gemensamt valdislrikl med framföralll sammanlagd summa röstberättigade eleklorer som beräkningsunderlagförlorar de sammanlagl på den grunden i elekiorsanlal. Del synes inte rimliglall i elt läge, där bällre proporlioner i övrigl mellan små och slora valdislriktseleklorsantal eftersträvas, via beslämmande av valkorporalion för elektorsval molarbeladenna slrävan. båda pasiorai blir loiali mer missgynnade och represenlaiivilelenär mindre. Det föreligger enligt domkapillets uppfattning ingen svårighet atlfinna en god lösning på valkorpora-lionsfrågan, en lösning som dessutom innebäratt man, vilket kyrkoförfailningsutredningen torde ha i beaklande, minskar anlaletvalkorporalionsva-rianter, som finns i fråga om val som har altombesörja eller bislå med och som komplicerar även för församlingar ochpastoral. Arbetsgruppens förslag innebär i fråga omelektorsvalskorporation, att den i stort sett kommer all sammanfalla med denkorporation som utser lekmannaelektorer för biskopsval, där pastoratet alllidär valdistrikt, Kvarslående skillnad skulle då vara flerpastoralssamfälligheler. men ej paslorat skullekunna (7 § jämförd med 8 S) välja eleklor med egen valkorporalion ikyrkofullmäktige. För biskopsval förordnar regeringen särskilt på domkapitletsförslag om valkorporation för och Brämhulls församlingar -de båda kyrkofullmäktige sammanträder tillsammans. korresponderar bällremed den grundläggande idén om var inflylandel skall ligga vid berörda val. anser det därför inte främmande alt förbibehållandet av pastorat som enhet för val av elektor en regel kunde införas,att i sådana fall där total samfällighei omfattar flera paslorat som enligthuvudreglerna saknar valkorporalion, - inle regeringen som vidbiskopsval -får bestämma, hur valkorporation skall se ul. Detla ligger ju ilinje med gruppens eget förslag (se ovan) att i tveksamma fall fåravgöra valdislriktsfråga belräffande samfällighei. Där endast kyrkostämmorfinns, kan gemensaml sammanträdande kyrkoråd vara en lösning. Domkapillel avslyrker alliså, att pastoral i sådana samfällighetersom nämnts, sammanslås lill samfällighelsvaldislrikl. Domkapillel i Sirängnäs: Uttrycket total kyrklig samfällighei innebär för flerlalelförtroendemän inom lolal ekonomisk samfällighei. Risk föreliggerall förvirring uppslår i de pasiorai. som har kyrköfullmäklige för en totalekonomisk samfällighei med kyrköfullmäklige i församlingarna. 1984/85:169 96 domkapillels mening är del nödvändigl all 8 S får en pregnaniareutformning. Domkapillel i Väslerås: I avsnill 3.6 (s, 57 ff) argumenierar arbetsgruppen för atlvalen av särskilda delegerade för elekiorsval i flerförsamlingspastoratavskaffas, och all i stället de kyrkliga samfällighelerna, resp. pastoratssamfälligheterna,skall välja elektorer, I samband härmed hävdas i betänkandet (s, 65) bl, a,"all de ordinarie kyrkokommunala organens representativitet, åtminstonetotalt sett, är bällre än vad som är fallel belräffande den församling avdelegerade som Ulses enligi lagen om kyrkomölel". Som redan framhållits,är den represenlaliviiel som här avses en annan än den som lillämpas ikyrkomötesreformens förarbeten. De lolala kyrkliga samfällighelerna väljs inleav de i samfälligheien ingående församlingarna ulan i direkla val. De fallersåledes uianför den ovan angivna principen, all det är församlingarna och pasloraien,som skall utgöra grunden för den indirekta valordningen till riksplanet. Förslaget all låla de lolala kyrkliga samfällighelernautgöra valkorporalio-ner för val av kyrkomölesombud, innebär visserligenavsevärd förenkling av valförfarandel, men del är samiidigi etl avsteg från denangivna huvudprincipen om församlingen och pasloraiel som den grundläggande enheleni valordningen. Denna princip hör nära samman med församlingsgemenskapen ochmed församlingen som en gudsljänsigemenskap. Den lolala kyrkliga samfälligheiendäremol fungerar varken som andlig gemenskap eller gudsljänsigemenskap, ulanden ulgör en enhel för fullgörande av vissa bestämda uppgifier av adminislralivoch ekonomisk arl. Del bör vidare påpekas, all ordningen med pasloraiel somvaldistrikt är hämtad från den lidigare kyrkomölesförordningen. Den är i saklika gammal som kyrkomötet självt och har alltså icke skapats genomtillfälligheter. Principen är, alt del primära valel sker inom del område, somsamtidigt är församlingsprästernas verksamhelsområde. samband varmotiverat all bevara i den reformerade ordningen, emedan en av de bärandegrundtankarna i reformen var just samverkan mellan den kyrkliga demokratin ochden prästerliga ämbetsförvaltningen. Denna samverkan kommer lill starkasteullryck inom pasloraiel och dess församling(ar). Alt, som i förslagel, i mångafall förlägga del primära valel till de toiala kyrkliga samfälligheternas fullmäkligeinnebär ell försvagande och i praktiken en upplösning av bandet mellan deförtroendevalda och den prästerliga ämbelsförvallningen. I samfälligheler medflera paslorat sitier endasl en av pasloralens kyrkoherdar i denna sin egenskapi fullmäkiigeförsamlingen som präsierlig representant. Förslagel om avskaffande av ordningen med särskildadelegerade för församlingarna i vissa fall innebär således ett oacceptabeltsteg bort från pastoratet som samverkansområde, I denna del vill domkapitletdärför 1984/85:169 97 Nuvarande ordning bör bibehållas avprincipiella skäl. En förläggning av kyrkomötets sammanlräde senare under åretmedför dessutom, atl tidsfaktorn inle längre kommer atl ulgöra något problem,när del gäller valen av delegerade. Likaså underlättar de av utredningenföreslagna preciseringarna och ändringarna, vad gäller de nyvaldakyrkofullmäktige och kyrkoråden, valmetodiken m.m. även i della avseende valförfarandel. Förslagel innebär en radikal förenkling av delförberedande förfarandet. En fråga är emellertid, huruvida kyrkofullmäktige ochförsamlingsdelegerade i flerförsamlingspastorat, som ju är valda för att beslulai pastoraisangelägenheier av huvudsakligen ekonomisk nalur, också ärrepresentativa för församlingsmedlemmarna, när det gäller eleklorsvalel. ställer sig därför någol tvekande till förslagel,trols dess obestridliga praktiska fördelar. I de fall då något eller några av pasloraien i en sådan samfälligheisaknar eget beslulande organ, ska enligi förslagel samfälligheten ulgöravaldistrikt och samfällighetens fullmäktige välja elektorer. är i och försig följdriktigt, om man accepterar avskaffande av valet av särskildadelegerade, Domkapillel invänder däremot besläml emol, alt beräkningsunderlagetför anlalet elektorer i sådana fall skulle vara det totala anlaletröstberättigade kyrkomedlemmar i samfälligheten. Detta skulle innebära atlvarje paslorat, utom det försia. skulle mista ålminslone en eleklor, nämligenden det skulle fått i inlervallel 1-2 000 röslberälligade kyrkomedlemmar, och evenluelllyllerligare någon.