prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Omdet skulle inträffa att ett brådskande beslut behöver fattas när en avledeunöterna, annan än ordföranden, av sjukdom eller annat skäl intekan delta och detsamma gäller dennes personlige suppleant, bör beslutlikväl kunna meddelas men endast under förutsättningatt de två är om beslutet ense. Beslutskollegietbör ges en benämning som ansluter till dess uppgift. Utredningen föreslår benämningen"fo;karskattenämn- 1984/85:76 124 den" oaktat detta inte ter sig helt adekvat då beslutsuppgiften avser endast utländska forskare. Forskarskattenämndenknyts alltså i servicehänseende till men har i övrigt en friståendeställning till verket. 9.3 Om procederet i övrigt En framställning omtillärapning av de särskilda skattei igler-na inges naturligen av deninstitution eller det företag som anlitat eller avser attanlita den utländske forskaren. Hinder möter givetvis ej för forskaren att själv göra en framställning.Överhuvud finns inget behov av någon forraalisering i detta hänseende utom såtillvidaatt framställningen skall vara skriftlig.Inte ovanligt är att forskaren eller den som utför utvecklingsarbetet kvarstår i tjänsthos sin arbetsgivare i heralandet och ocksåavlönas därifrån.Uppdragsgivaren i , i dessa fall normalt ett industriföretag, ersättersedan det utländska företaget förtillhandahållna tjänster. Forskaren hos industriföretaget blir skattskyldig i om arbetet sträcker sig överett halvår. Även här kan skattelättnader ifrågakomma- det svenska företagets kostnad gentemot det utländska företagetpåverkas av skatten i Sverige.Framställning om skattelättnader börkunna göras av vera sora helst avforskaren och något av de båda berördaföretagen. Inkommet ärendediarieförs och förbereds föravgörande genom remiss till sakkunniginstans om så erfordras och tiden det medgereller genom muntligen inhämtade upplysningar som dokumenterasgenom en tjänsteanteckning. Sedan beslutfattats och skriftligen utformats - vid bifall kan en standardblankett användas - ges sökandenoch andra berörda del därav. Av beslutet skall framgå de skatte- och avgiftsregler som gäller. 1984/85:76 - 125 Beslutet bör intekunna överklagas (jfr nedan) varför någotformellt delgivningsförfarande inte erfordras. Vederbörande lokala skattemyndighet underrättas närframställning bifallits och på myndigheten ankommer att ge den svenske arbetsgivarenbesked om vad denne har att iaktta beträffandepreliminärskatteavdrag. Avlönas forskaren frånutlandet skall för honom utfärdas en debetsedel på preliminär B-skatt, beräknad med stödav inhämtade eller i ansökningshandlingen lämnade uppgifter om lönensstorlek och med iakttagande av de särskild'!skattereglerna. Som antytts börett beslut av förevarande slag inte kunna överklagas. Olika skäl talar härför. Någon naturlig överinstans finns inte - skattedomstolarna är inte lämpligai sammanhang som detta och regeringen börinte överpröva beslut gällandeenskilda personers beskattning. Med besvärsrätt fördröjs ocksåenligt sakens natur ärendets slutliga avgörande och en administrativt besvärlig situation kan uppkomma ombesvären skulle bifallas. I stället börgälla att nämnden kan påförnyad framställning omprövafrågan. Enligt förvaltningslagenskall ett för sökanden negativt besked innehållaskälen härför. Om annatinte direkt föreskrivs kommer detta att gälla i nu förevarandefall. Föreligger inte besvärsrätt kan sägas att behovet av motivering inte är mer framträdande- motiveringens syfte är bl a att ge vägledning vid ett överklagande. A andra sidan kan sökandenha behov av motiveringen för avslaget,nämligen om han vill göra en förnyadoch kompletterad framställning. Utredningen anser attmotiveringsskyldigheten vid avslag börgälla. - Vid bifall erfordras ingenmotivering. 1984/85:76 126 Utredningenhar föreslagit att prövningen huruvida de särskilda skattereglernaskall bli tillämpliga på en gästforskare skall göras av ett särskiltbeslutsorgan - forskarskattenämnden - knutet till . Det äruppenbart att det i ärenden av förevarande slag kan förekomma uppgifter, vars utlämnandekan medföra skada för den enskilde. Bl a förutsätts attden skriftliga framställningen om reglernas tillämpninginnehåller en redogörelse för den verksamhet gästforskaren skall bedriva iSverige och vad syftet är med denna verksamhet. Ävenskyddsvärda uppgifter rörande forskarens person kan tänkas förekorama.Enligt utredningens mening bör den sekretessnivå som gäller påskatteområdet i övrigt i första instans också gälla nuaktuella ärenden. Sekretessen bör alltså varaabsolut. Enligt9 kap 1 § första stycket sekretesslagen (1980:100) gällersekretess i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av skatt eller somavser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande avskatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.Med fastställande av underlag för bestämmande avskatt åsyftas -som framgår av prop 1979/80:2 med förslagtill sekretesslag m m, del A sid 258 - i första hand taxering sora i lagtexten uttryckligen nämns somexempel härpå. Likaså åsyftas värdesättning av aktier i bolag eller andelar i ekonomiskaföreningar till ledning för taxering. Som en verksamhet av nu angivet slag är vidareatt räkna dispensärenden. Exempel på dispensärenden är ärenden ombefrielse från tillämpningen av bestämmelserna om beräkning avskattepliktig realisationsvinst vid avyttring av aktier eller liknande egendomi samband med strukturrationaliering. Hit hör också ärendenangående rätt att erhålla avdrag vid taxeringen för avsättningtill särskild nyanskaffningsfond och ärenden om avdrag enligt 1984/85:76 127 lagen(1978:401) om exportkreditstöd. Dessutom innefattas i den nu nämndaverksamheten även ärenden om förhandsbesked i taxerings- och skattefrågor. Otvivelaktigtföreter de ärenden som forskarskattenämndenkommer att handlägga stora likheter med flera av de ärendetypersom nämnts ovan. De beslut som nämnden har att meddela beträffande gästforskareärenligt utredningens mening att se som ett led i fastställande avunderlag för bestämmande av skatt för dem. Härav följer attnågon särskild sekretessregel vid sidan av den befintligainte erfordras. I9 kap 1 § tredje stycket görs undantag frånsekretessen för beslut varigenom bl a underlag för bestämmande avskatt fastställs. Vissa beslut är emellertid inte undantagnafrån sekretessen. Dessa återfinns i nämnda stycke i en särskild uppräkning.Vidkommande frågan om vilket sekretesskydd som skall gälla beträffandebeslut av den särskilda nämnden bör beaktas att den beskattningsfråga sombehandlas vanligen har samband med ett vid en institution eller ett företagplanerat eller pågående projekt. Här kan ett mycket starktsekretessintresse föreligga. Med tanke på den motiveringsplikt som ivissa fall föreligger enligt förvaltningslagen kan ettbeslut av ifrågavarande slag komma att innehålla åtskilligtav skyddsvärd natur. Det vore beklagligt om t ex ett företag avhänsyn till risken för att uppgifter som man anser skyddsvärda tasin i ett offentligt beslut avstod från möjligheten att göra framställning omskattelindring med följd att man kanske också tvingadesavstå från att anlita den utländske forskaren. Utredningenanser att även forskarskattenämndens beslut böromfattas av sekretess. I den uppräkning som finns i 9 kap 1 § tredjestycket sekretesslagen bör därför beslut av ifrågavarande slag tas med. Detkan tillfogas att med ett sådant tillägg någon som helst tvekan inte kan råda om attärendenahos forskarskattenämnden omfattas av föreskrMterna i 9 kap 1 § förstastycket sagda lag. Prop.1984/85:76 128 10 FÖRFATTNINGSBESTÄMMELSER M M Enlagstiftning som den nu ifrågavarande innebär vissa om än begränsadeingrepp i skattelagens regelsystem och därigenom också i vadsom i motsvarande hänseenden gäller enligt lagen om statlig inkomstskatt. Även från bestämmelser iuppbördslagen och taxeringslagen görs vissa avsteg. När detidigare omnämnda särreglerna beträffande forskare vid infördesskedde detta lagtekniskt genom några ändringar i komrhunalskattelagen. När det gäller deerforderliga gäst-forskarbestämmelserna ter det sig förutredningen med hänsyn till dessas omfattning och karaktär sommest ändamålsenligt att sammanföra dem i en särskildlag. Större överskådlighet vinns och man ser lättsambandet mellan de olika bestämmelserna. Förslag till lagtext har utarbetats i enlighet härmed . Även sekretesslagen bör kompletteras i visst hänseende.Förslag härtill har likaledes utarbetats. Detsamma gäller även lagenom socialavgifter. Omstatsmakterna godtar den ordning för gästforskarfrågans hantering, som utredningen förordar, börinstruktionen för kompletteras på ett parställen. Det har saknats anledning för utredningen att i det rådande läget avgeförslag till ändring i denna i administrativ ordning tillkomna författning. Denya bestämmelserna avses kunna tillämpas fr om ingången av . De bör emellertid ges sådant ikraftträdande attbeslut beträffande de nya reglernas tilllämpligheti enskilda fall kan, med verkan från nämnda tidpunkt, meddelas . Utredningenvill tillfoga några ord som berör kostnadsfrågan frånkommunal och statlig synpunkt. I avsnitt 6 har redovisats de upplysningar omantalet anlitade högt kvalificerade utländska gästforskare,som lämnats av dem som tillfrågats och som också svarat. Vad som erfaritsger av skilda skäl inte något bärande underlag för en uppskattning av hur många sådana gästforskaresom genomsnittligen är verksamma i . Detkan vara anledning erinra om att IVA påfråga svarat att antalettroligen inte understeg 50 och knappast översteg 200. Uppgifterna är alltså högst osäkra, ochhärtill kommer att om de nu övervägda särskilda skattereglerna genomförs dettakan antas medföra att fler utländska gästforskareäntidigare kommer att bli anlitade. I vilken omfattning detta kommer att ske kangivetvis inte förutses. Redanav vad nu anförts framgår att det saknas förutsättningarför utredningen att ge en antydan om storleken av det skatte- ochavgiftsbortfall som reformen kommer att medföra. Härtillkommer andra omständigheter som också förhindrarberäkningar av detta slag. Bland de 50 - 200, som IVA gissningsvisangett, finns åtskilliga, troligen ett flertal, som inte ifrågakommerför svensk beskattning antingen därför att de är här högst och därunder avlönas från hemlandet eller därför attvisiting professors-regeln är tilllämplig. För att överhuvud kunna göra en beräkningerfordras också ett jämförelsematerial av annat slag, nämligen kännedom omde avlöningsförmåner som gästforskare åtnjuter.I varje fall vad gäller sådana forskare i näringslivets tjänstsaknas uppgifter härom. Detär alltså av mångahanda skäl inte möjligtatt siffermässigt antyda vilket skatte- och avgiftsbortfall somkan tänkas föranledas av reformen liksom det inte heller ärmöjligt att beräkna skattemässigaoch andra effeler i avseende å gästforskarnas arbetsgivare, vars kostnader förforskarna minskas. Allmänt torde dock kunna sägasatt skatte- och avgiftsbortfallet blir av mycket marginell betydelse. 9 1984/85. O O i 0 0 m r* in in lO O iTi .I vo CO tN (N o r r* Tj- r- ON iOmvOvOO»CDCN rOfnmcotNri-Hino I IW I " 00 in m m " r»- m in \0 Tf rn in tn CO tn in m m in in m in m m r*-ofNTfvöOfnr*»ocoin f*i rl n r» r r- o 00 vo vO CD CM rvi (T, rpnmovOvo(N \OOVitfnrO(*v ..H rt n (M CN ,-., in m ov n O O O O O O O O o o o o o o o o o in o in -1 -1 CM CM vo ( .H .-( in o o o t Tt CM o -H CM m TT o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o CD OO 00 CO ( I") .-< i-4 1 I-) o o o o o o 00 vO Tf CM o CO Tf m vO r» CD 00 o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o r~ CO ov o (N 00 CO CD 00 * r..* .. - o o o o vO fl" CM o ov o -< CM o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o fO TT in vD vOOOOOCOTtCNCMCMCMCMCMCNfvlOvvDHOCDOVfncnmCOOOXCO tvrOv»(NOvOvOvOvOVOv CM CM CM CN fM 00 00 CO ov ov ov ffv ov in vO -H r .5- CO CMlo o n o rt « CM cvj m m ..n r- in vo vo ov in i r* r 00 öv Ov en in (O ro CN CM (M OV ''O ro vO 00 CO 4* r» CN fvi m IN OV tC r» CD CO rHin CO rH rH rH rH (N vC ( fvj CM CN ov rH in in CO ro ro ov ov vO in ov ov CO .H ro rH VO rH r~ rH r» OV «t OV rH rH rH rH CN CN TTOOCOOOOOCOCOOOCOOOOO ov ov OVOVOvOVOvOvOvOvOv in h* Ov ... ov ov m vD r- r~- CO t~- ov -H ro 00 ro ov in in vD rH .H CO Tf CM CN CN ov ro TfrH*TfrH»foovlnrHr-ro(m.Hr« rHrHrH.HCNCNCMroroc»i*inininvovo rorHOvrmrorHOv'»inroOv COrHmvoOvfviinrOcovoOv.HrHCNCMcNCNfororoTfin Tf r- vO 00 ov rH ro in r* ov CN ro ro ro fo en U 4J C 10 CO * CM fM CN CN rv( CN (N CN ov .H PO -H fvl CN CN CN CM CN 00 00 00 00 O &i o c oooooooooooooooooo oinoinoooooooooooooo rH.fMfM»eoovorHCMroinvo ro o 03 PO in vO CN fM (N o ov -H 00 ov fM rH -H (N 00 VO VO 10 VO r rH r* 01 rH ri in p.. H kl 0) *i H O O O in r~ O O O O o o o o o o -i 00 TT ro Tf Tf ro Tf c O ro vO ov rH ro in CD O fM rH rH -. O O O O O O o O O Or r r vo in rH ro ov in rH CO o fM vd* r O CM rH rH -. -1 (M CM ro CM O -H r- vo rH Tf CDfM o CO -H ro Tf Tf m vovo 00 c O O PVI 00 o o o o o o o o P ro CM ro ro o CD 1 1 OJ rH --I ro \C a r r- rH rH rH ... r.1 rU O O O O o o o o t~ rH m PI O o O O o o o o rH CD P~ in o o o o O r~ o o o o oo o o o o o o o o in vD in c Tfvo-»rOfviroinrcoOPor~ pviinOvroOvinrMOvp-inrolOvCDO oooooooooooooooooooooooooooooooooooo oooooooooooo o vo o o o o vO o TT o o rH Tf vo o VD P>| fMPM ro ro 1984/85:76 134 Efter remiss har yttranden över betänkandet (Ds Fi1984: 16) Utländska gästforskares beskattning avgetts av (), (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),medicinska forskningsrådet (MFR), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR),styrelsen för teknisk utveckling (STU), ingenjörsvelenskapsakademien (IVA),i . Centralorganisationen /SR,i (LO), () ochTjänstemännens (). Kammarrätten i ochhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () har avstått från attyttra sig. Yttranden har också inkommit från statens industriverk (SIND) ochSveriges industriförbund. Remissinstanserna är allmänt positiva tillutredningens arbete och sluter i stort upp bakom utredningens allmännabedömningar. Många understryker också behovet av gästforskarutbyte ochnödvändigheten av att vidta åtgärder för att underlätta rekryteringen. Fleratillstyrker utredningens förslag trots principiella betänkligheter motsärlösningar. Flera instanser tar i sammanhanget upp värdet av"visiting-professors"-regeln i vissa dubbelbeskattningsavtal. Det är UHÄ:s uppfattning att ett förverkligande avutredningens förslag tillräckligt väl skulle tillgodose de önskemål och behov,vilka uttryckts i direktiven. Under utredningsarbetets gång har MFR berettstillfälle att redovisa sina erfarenheter av och synpunkter på utländskagästforskares verksamhet i (bl. a. sid. 51, 58 och 59 i utredningen).Härvid har MFR understrukit den stora betydelse ett brett gästforskarutbytehar för svensk forskning. Detta gäller i hög grad det medicinskaforskningsområdet inom vilket gästforskarutbytet är avgjort större än inomandra forskningsområden. Vidare har MFR påpekat att en viktig anledning tillatt antalet gästforskare är så stort som det är gällandedubbelbeskattningsavtal mellan och vissa andra länder. Detta gällerinte minst forskare från vilket framkommit bl. a. i diskussioner mellanMFR och amerikanska gästforskare 1984/85:76 135 somfinansierats av MFR inom ramen för ett nu tjugoårigt forskarutbytesprogrammellan , och MFR. De förändringar som skettoch förutses ske när det gäller den s.k. visiting-profes-sors-regeln idubbelbeskattningsavtalen kommer att få allvarliga konsekvenser för svenskforskning och dess internationella ställning, om inte andra åtgärder av den typden aktuella utredningen föreslär genomförs. Ovan anförda innebär självfallet inte att MFR ärnegativt till utredningens förslag om skattelättnader. Tvärtom fmner förslag vara ett mycket viktigt steg i rätt riktning.Fortsättningsvis kommer MFR att kortfattat kommentera utredningens förslag. Först vill vi emellertid ta upp frågan omkonsekvenserna för forskningen vid högskolan av eventuella ändringar i de avtalför undvikande av dubbelbeskattning som slutits mellan och andraländer. undantar dessa avtal ibland utländska forskare från beskattning iSverige. Skulle den nya forskarskattenämndens bedömningar tendera att blirestriktiva och skulle flera viktiga dubbelbeskattningsavtalförändras i för gästforskare ogynnsam riktning kan nettoeffekten för svenskforskning mycket väl bli negativ. Utredningen synes medveten om detta (sid. 68)men konstaterar därvid endast att dess direktiv låser den i dessa avseenden. Rådet vill för sin del starkt understrykabetydelsen av den i vissa dubbelbeskattningsavtal införda särbestämmelsen förforskare m.fl. Det beslut om att slopa denna bestämmelse i avtalet medStorbritannien, som enligt utredningen har fattats, bör omprövas ochdet rykte som utredningen återger beträffande strykningen av motsvarandeparagraf i är förhoppningsvis ogrundat. Så som skattebilden ser uti olika länder är det oftast den svenska forskningen som blir lidande omdubbelbeskattningsavtalens gästforskarregel tas bort och det ligger därförsåvitt rådet kan se. inte i intresse att på denna punkt eftersträvalikhet med det modellavtal som upprättats inom . Utredningens allmänna utgångspunkt är att enutländsk gästforskare i skall kunna bibehålla den levnadsstandard somhan eller hon hade i hemlandet. Rådet finner detta rimligt och utredningensimplicita huvudförslag om att av lönen skall fritas från beskattning synesdärvid vara väl avvägt. Enligt STUs uppfattning har utredningen på ettförtjänstfullt sätt belyst för- och nackdelar hos olika tänkbara metoder föratt genomföra skattelättnader för gästforskare. Betänkandet redovisar på ett förtjänstfullt sättproblemen inom området och lämnar förslag till lösningar. IVA vill i deväsentliga delarna tillstyrka utredningens förslag och allmänna bedömningar. Prop.1984/85:76 136 Utredningen har inte haft i uppgift att föreslåändringar i dubbelbeskattningsavtal med andra stater. Utredningenrefererar dock korrekt tendensen i senare avtal att avskaffa den s.k. visitingprofessors-regeln. IVA anser att det är nödvändigt återinföra regler av dettaslag men har förståelse för de komplikationer som hänför sig till att förhandlingmed andra stater krävs. vill trots detta understryka att detur nationalekonomisk synvinkel måste vara av största betydelse att svenskforskning hålles på en såväl kvantitativt som kvalitativt hög nivå. Dettaförutsätter, som framhålles i direktiven, internationellt forskarutbyte.Utredningen får anses ha visat att det inte är möjligt att med en rimlighöjning av forskarnas inkomstnivå locka forskare till . Om det inteheller är möjligt att med en generell ändring av skattereglerna öka forskarnasekonomiska utbyte återstår endast en riktad insats mot denna grupp. En sädaninsats mä kunna godtagas i ett fall som detta. /SR instämmer i nödvändigheten av att nuvidtaga åtgärder, men anser att utredningen givits för snäva direktiv iavgränsningen av den grupp forskare som kan komma ifråga. De problem som skapas av kombinationen av en iinternationell jämförelse låg bruttolön och hög inkomstskatt drabbarallvarligt också andra stora grupper forskare och experter än dem som nuföreslås få lättnader. De höga marginalskatterna (och totalamarginaleffekterna) verkar enligt /SR i många olika avseenden snedvridandeoch hämmande på samhällsekonomin. Det är t. ex. lika viktigt att långsiktigtkunna behålla kvalificerade inhemska forskare i landet som att tillfälligtkunna rekrytera utländska forskare. /SR menar att dessa problem måste angripasgenerellt med fortsatta marginalskattesänkningar. Marginalskattesänkningarnasstora betydelse framgår tydligt av tabellen på sid. 73 i utredningen.Parallellt måste arbetet fortsätta med att åstadkomma en internationellt settmer realistisk lönesättning för kvalificerade forskare och experter i . /SR har tidigare tillstyrkt särskildaskatteregler för utländska forskare på . Också den gången var motivetakuta rekryteringsproblem. 1 längden är det enligt /SR ett ohållbart avstegfrän likabehandlingsprincipen att skapa skattetekniska säriösningar för gruppefter grupp. Endast mer generella genomgripande förändringar avskattesystemet kan på ett tillfredsställande sätt lösa de problem som föranlettutredningen. Som ett första steg tillstyrker dock /SR den föreslagnaskattelättnaden för att mildra de akuta problemen. /SR vill vidare i detta sammanhang understrykabetydelsen av att den s.k. "visiting-professorsregeln" bibehålls iförekommande dubbelbeskattningsavtal och tas med i nyadubbelbeskattningsavtal. Prop.1984/85:76 137 Trots de stora skattesänkningar påarbetsinkomster som den berörda yrkesgruppen ensidigt erhåller genom förslagetanser LO det ändå vara forsknings- och skattepolitiskt motiverat att genomföraförslaget. LO bedömer, under nuvarande förhållanden, det som utomordentligtsvårt att genom enbart lönepolitiska åtgärder komma tillrätta med de aktuellarekryteringsproblemen. LO anser det principiellt tveksamttill de omfattande skattelättnader som föreslås men finner i detta speciellafall det ändå vara motiverat att genomföra förslaget. För industriella ochtekniska utveckling är det nödvändigt att företagen kan anlita utländskaspecialister för tjänstgöring i . Om detta inte kan ske, kommer alltfler svenska företag att förlägga sin FoU-verksamhet utomlands. De höga svenska inkomstskatternahar, såsom framgår av direktiven och utvecklas i betänkandet, gjort det nästanomöjligt att rekrytera kvalificerade utländska specialister för tjänstgöring iSverige . Problemet kommer att finnas kvar ochkräva en särlösning så länge som den svenska inkomstskatten är högre än i deländer varifrån rekrytering är aktuell. För att en utländsk expert skallacceptera att arbeta i måste han i praktiken tillförsäkras en minstlika god ekonomisk standard här som i sitt hemland. Den svenska arbetsgivarenmäste sålunda erbjuda dels bibehållen köpkraft, dels vanligen också ersättningför merkostnader avseende flyttning, bostad, hemresor och barns skolgång. Dettaleder - som utredningen klart visar - med nuvarande ordning till orimligt högakostnader för den svenska arbetsgivaren. Föreningen anser, att utredningensförslag till särskilda skatteregler för utländska gästforskare är väl avvägda.För att reglerna skall fä avsedd effekt krävs en skattelättnad i vart fall iden omfattning som utredningen förordar. 7"C0 anför: TCO instämmer i att det finns ettuttalat behov av att förbättra villkoren för utländska gästforskare i Sverige.Det är av stor vikt att beskattningen inte leder till att rekryteringen avkvalificerade utländska forskare allvarligt försväras eller omöjliggörs. Utredningen redovisar ett uttalandeom att det finns mellan 50 och 200 kvalificerade utländskagästforskare i . Av dessa torde minst hälften vara sådana som på grundav gällande dubbelbeskattningsavtal inte ifrågakommer för svensk beskattning.Mot denna bakgrund tillstyrker TCO en särlösning för utländska gästforskare,även om detta innebär ett avsteg från principen om skatt efter bärkraft. 1984/85:76 138 Den svenska inkomstskatten har sänkts under desenaste åren. Men internationellt sett är den fortfarande hög. TCO har i flerasammanhang krävt minskade marginalskatter. Självklart leder minskademarginalskatter till minskade krav på särlösningar inom skattesystemets ram.Inte minst mot denna bakgrund är det angeläget att regeringen fullföljer 1981års skatteöverenskommelse. 1 kontakter med företrädare för industrin och medföretagare har verket erfarit att den stora skattebelastningen på personer somtillfälligt engageras för insatser i forskning eller utvecklingsarbete iSverige i många fall gör kostnaderna prohibitivt höga eller medför så storbelastning för företaget att den avsevärt påverkar dess konkurrenssituationgentemot utländska företag. Denna fråga har således stor betydelse inte baraför forskning utan även för industriell utveckling i landet. Med anledning härav vill verket tillstyrkaförslaget att genom att undandra viss del av inkomsten för beskattning sänkaföretagens kostnader för ifrågavarande personalkategorier.