prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Förbällringar av produktiviteten påverkar också vårkonkurrenskrafi och kapitalavkastning i positiv riklning. De svenska företagenkan stärka sin marknadssituation och bygga ul sin produktion. Därmed skapasockså goda mojligheter till ökad sysselsättning. De rationaliseringsvinster och de vinster som uppslårgenom datoriseringen ställer bestämda krav på företagen och den ekonomiskapolitiken. Del är viktigt all företagen utnytijar sina vinsler lill produktivainvesteringar. Det är vidare nödvändigt atl dessa vinster också kommer andragrupper i samhällel lill del. En förutsättning för att vi ska kunna använda datateknikenför att fördjupa demokratin är atl kunskapen sprids till många, inte samlas hosetl fålal. Den datoranvändning vi hillills sett har i alll väsentligt ökattillgången till informalion för företag och myndigheter. Medborgarna måslegenom sina sammanslutningar i politiska partier, folkrörelser och föreningar av Pri>ii.1984/85: 22Ö i! Om Jag sammanfattar vad Jag hiuills har sagi. äi' detvissa iVägor oin uaioranvändningen i framliden som fordrar särskilduppinärksamhei. Dessa frågor .rör sysselsäUning, lordjupac! deniokraii,undervisning, tiatakoni-munikation, forskning, inlegrilel. Jag skall nu särskilt la upp dessa frågor. 2 Tryggare och bättre arbeten Enligi en undersökning från statisflska centralbyrån förraårel tror 3 miljoner människor i all daiorisering leder iillarbetslöshet. Föreställningen är dock inle grundad på egna upplevelser. Få harnegativa erfarenheler av datoranvändningen vad gäller sysselsättning. Vad som händer med sysselsättningen när ny datateknik lasi användning beror främsl på tre fakiorer: konkurrenskraften, tillväxten ochomställningen. För all svenska företag skall klara av alt tävla medulländska förelag om kvalitet och pris på varor och ijänsler, är det nödvändigtmed sådana invesleringar i bäitre datateknik somjag har talat om,lillsammans med en investering i del mänskliga kunnandet på bred bas. Metoderna för atl förbällra konkurrenskraften förändras. 1förelagen talar man om att de nya konkurrensfördelarna heler flexibilitet,kvalilet och anpassning efler kundens önskemål. Vidare blir del från ekonomisksynpunkt alll viktigare atl ha så lile bundel kapital, dvs. pengar låsta iråvaror, halvfabrikat och färdiga produkter, som möjligt. Alll della kräver enkombination av å ena sidan anställda på alla nivåer som är kunniga och villigaatl ta ansvar och å andra sidan bra, ny leknik. som tidigare måste vi föra en ekonomisk politik somsyflar lill ekonomisk tillväxt. En sådan ekonomisk politik innebärnödvändigtvis också en omfördelning av resurser. Fördelningspolitik handlarinle bara om jämlikhet; det är också en politik för ekonomisk tillväxt. Få länder satsar lika myckel som vi på alt ge människorstöd för atl kunna slälla om sig lill nya och förändrade förhållanden påarbetsmarknaden. Och arbetsmarknadspolitiken har hitlills visal sig vara ensamhällsekonomiskt lönsam investering; vi har klarat slora förändringartidigare med jämförelsevis låg arbetslöshet. Men de förändringar som liggerframför oss de närmaste decenniema kommer också atl kräva stora salsningar. Prop.19S4/S5: 220 12 Dei är iiisi och främsl \ajjc föreUigs eget ansvar atlinvesie! "a i utbikl-ning för sina anstiillda, så att de kan tiöja sinkompelcns ocli slälla rim sig i sanibancl ined tekniska !ui-änciringar. Mendelta iiicker inle. Vi vei au de resurser som slår i"öreiage!i ull budsför sådana saisninga: är ojiimni föi'deiat.li; mellan sniä och siora iörciagocli mellan lörelag i oli! ;:i bran-scliev. Också inom del här oinråtlel Lir delur iandevs gemensamma inuesse nödvändig! med en fördeiningspolilik. .Arbcisniarknadens parter saniarbeiar i det s.k."Utveeklingsp;"ogram-rnei för ny teknik, arbelsmiljö ocharbetsorganisation" hos arbelarskyddsfonden för ;vU fä fram och spridagoda exempel, där daialeknik används för atl höja kompeiens och kvalitet iarbelel. Arbelel började , dci skall vara klar! 1987 och kostar totall 55miljoner kr. Goda förebilder är del som i längden kanske fär störstsiyrande effekt på vilken leknik olika parter väljer all utveckla. Det härarbelel är däiför ulomordenlligl betydelsefullt. Och jag vill särskiltundersiryka viklen av all man här kopplar samman ulvecklingen av lekniken medulvecklingen av arbetels organisalion. Enligt dalaeftektulredningen harpioduktivilels-ulvecklingen bromsats just på gmnd av brisier iarbetsorganisationen. Del flnns en slor bredd på satsningarna. Här flnns syslemför information och adminislralion inom verkstadsarbete, vårdarbete ochkommunal förvallning. Man arbetar med nya syslem för processtyrning ochrobol-moniering, liksom med kontors- och butikssystem. För all fä fram bälire tekniska sysiem och programvaror,behövs mer forskning och utveckling. Jag återkommer flll delinformationsteknologi-program som regeringen förbereder och lill behovel av ellsamlal foisk-ningsprogram kring yrkeskunskaper och människans förulsältningar isamband med ny leknik. Brist på bra programvara är ell av de största hindrenöverhuvudlaget när del gäller en ändamålsenlig datoranvändning. Denna brist kanbli särskilt besvärlig, om man satsar på en annoriunda datoranvändning somsyftar lill all höja och kontinuerligt utveckla de anslälldas kompelens ochansvar. Del räcker inle med atl vi skaffar oss kunskaper om nya bra sätl allanvända lekniken dessa kunskaper måsle också omsättas i produklion avprogram. En metod för alt få fram bra programvara som bör prövasmer än hillills är den teknikupphandling av system till staten som chefen förcivildepartementet har lagil upp i proposiflonen om statsförvaltningensanvändning av ADB m.m. Chefen för induslrideparlemenlet säger också iregeringens skrivelse om vissa planerade ålgärder för atl effektivisera statensinsalser inom informationsteknologiområdel all statens behov av atl upphandlainformalionsteknologiska hjälpmedel till förvaltningen bör utnyttjas även iindustripolitiskt syfte. Datadelegalionen gör enligt sin arbetsplan en ulredningom programvaror och avser all i den peka på skilda åtgärder för att få fram braprogramvara. En rapport skall avges till regeringen . »'--op. 1984/85:220 !3 Eit samorunat, kompeien! uppirädande med siaien som siast.och krävande kund kan ge utvecklingsincitamcni av slor betydelse. Daiacri'ekuurei.iningen h:u föreslagil "regioiKilautvecktingsprogiam" för ny teknik, med sivä! indusiiipolitisk somaibeismarknadspoiiiisk inrikining. Dessa skulle innciiålhiinlormationsspridning, rådgivning, utbyte ;!v erfarenheter, uibildning ochsamoixining av resurser. försia försök har genomförls i län. När del gäller den arbetsmarknadspoliliska delen har de här tvåförsöken givit ertarenheter av viirde for de regionala myndigheiema liksomkommunerna och näringslivel i deras fortsatia salsningar. Del är naturiiglvisav vikl atl ertarenhelerna tas iill vara och att man utnyttjar tiligäiigligaresurser på eU effektivi sätt. Chefen för induslrideparlemenlet kommer senare(bilaga 5) in på dessa frågor när han behandar regionalpoliliska åtgärder förall fiämja teknik- och kunskapsspridning. Det flnns en ulbredd oro för atl utnylljandel avdalatekniken kan orsaka hälsoproblem. Bl.a. har man pekal på risken för allgravida kvinnor som arbetar vid bildskärm skulle få missfall. Denna oromåste tas på allvar. Del är därför ytterst angelägel atl socialslyrelsen ocharbetarskyddstyrelsen iniensiflerar forskningen om bildskärmar och dei-aspåverkan på gravida kvinnor. Chefen för arbetsmarknadsdepartemeniei har i våi-koniaklal arbelsmarknadens parler för all diskulera avtal som ger gravidakvinnor som arbelar vid bildskärm rält lill omplacering. TCO har hemslälll allslalens provningsanslall skall få i uppdrag alt testa daiorer ochdalaterminaler för att förbättra arbelsmiljön och minska riskerna vid sådanaarbetsplatser. Regeringen avser atl ge arbeiarskyddssiyrelsen i uppdrag all isamråd med slalens slrålskyddsinstilul och slalens mäl- och provråd uiredaförulsältningarna att införa någon form av -frivillig eller obligalorisk -provning av datorutrustningar från arbetsmiljösynpunkl. Sådan provning börinic enbart avse strålning utan även andra aspekter som är av betydelse frånarbetsmiljösynpunkl. Genom sådan provning kan tillverkarna också få en objekiivkriiik av sina produkler och därmed en förbällrad möjlighel lill en braproduktulveckling. En viklig arbelsmiljöfråga i samband med dalaiekniken ärdistansarbetet. Datatekniken gör det möjligt att flytta arbete fränarbetsplatsen till de anställdas hem, lill s. k. grannnskapscenlraler ellerflll exempelvis underieverantörer som ulför "informationsarbete" ålolika uppdragsgivare. som detla kan öppna positiva möjligheter förregionalpolitiken, så finns det också risker med distansarbetet. Del är vikliglatt dessa nya problem och möjligheter uppmärksammas. Etl sleg för att fåuppslag och idéer för den fortsatta bevakningen har lagils genom den utfrågningsom arrangerade. Regeringen kommer attuppmärksamt följa ulvecklingen på detla område. Ulbildningen är en av de allra viktigaste frågorna när delgäller del framtida datasamhället. n:ire (bilaga 3) in på dessa fr:igor. När der gälierOi-astäilningeii på arbets-plaiserna är del nödvändigl ati iöihindra aii dekoiiuibildade slälls vid sidan. Urtriersökningar visar nämiigen ait ne soiiiredan har en god ulbiki-ning också är de som fär mest vidareulbildning iarbelslivei. Om vi för en iåt-gå-politik när del gälier de sioralönlagargrupperna-: möjiigheier au skaffa sig breda kunskaper på del häromj-åcfel, skulle många ställas ulanför de nya möjligheier som teknikenerbjuder. Vi riskerar dä ail få en siluaiion där många med otillräckligakunskaper skulle få svart alt finna en plals på arbetsmarknaden. Däiför har en siatiig salsning på bredduibildning inlells.Under budgelåren 1984/85 och 1985/86 bedrivs och kommer all bedrivas enförsöksverksamhel med Uibildning särskili riktad lili korliilbildade. Dennainnehåller dels en kortare oiienteiande utbildning om dalatekniken, dels endjupaie och längre vidareulbildning inom del egna yrket med särskild hänsynlill förändringar på grund av dalaiekniken. Försökel koslade 32 miljoner kr.för budgetårel 1984/85. För budgetårel 1985/86 har kostnaderna beräknals till16 miljoner kr. Utbildningen omfallar lolall ROOO personer, vaiav ivå tredjedelarär kvinnor. En försia ulvärdering av försökel har pi-e-senterals. Moisluiet av årel kommer en utvärdering av nästa eiapp. Erfarenheterna hillills ärmyckel positiva. a. för all få lill stånd en breddutbildning i stöneskala lade regeringen fram sill förslag om fömyelsefonder,som sedan också godkändes av . Beslulel innebär all alla förelag meden vinsl på mer än . måste avsälla pengar lil! fonder förutbildning av de anställda eller för forskning och utvecklingsarbete. Enligtförslagel skall härvid särskild uppmärksamhel riklas mol de grupper som oftainle kommer i fråga för personalulbildning, l.ex. Arbelsgivaren måslekomma överens med arbetstagarorganisationerna om hur pengarna skall användas.Del rör sig om stora belopp, sammanlagt . De statligt anslällda får utbildning i samband medinförandel av datateknik och chefen för föreslår ipropositionen om statsförvaltningens användning av ADB m. m. att staten skallupprätta program för kompetensutveckling hos sina anslällda. () planerar atl ge kortaorienteringskurser om datateknik för alla dellagare i yrkeskurser. Fulllutbyggt beräknas kurssysiemet att omfatta 40000 deltagare i AMS egnakurser och ytteriigare 10000 deltagare i arbetsmarknadsutbildning i företagen. Chefen för återkommer (bilaga 3)till frågan om bredduibildning. På kort sikl översiiger behoven resurserna, men det ärändå myckel betydelsefullt atl vi redan genom försöksverksamheten ochförnyelsefon-dema har påbörjai satsningen på bredduibildning. Vi har klargjortmålel och färdriktningen. Det flnns en risk för atl kvinnornas ställning påarbetsmarknaden kan uiidei'giävas av ciaioriseringen. om vi inte vidtarsärskilda ä!p;ii-der, Kvin-no.ma ilnns id:-tg i belydligl fä.Te yrkeii änmäsuien och många kvinnodominerade yrken kommer alt påverkas avrationaliseringar med riataiekisik. Kraven på teknisk utbildning ökar. Avtradilion i;ar få kvinnor sök! sig iiii sådan utbildning. PJksdagen anslog för budgetåre! 1983/84 10 miljoner kr.for en kampanj för ati öka Kvinnors inli"esse i'"öi' arbete ochvidareulbildning inom industrin. olikadalauibikiningsprojeki för kvinnor. Ert~arenhelen är att det ofta krävsspeciella ulbildningsprogram. enbart, för kvinnor, för alt kvinnorna skall sökasig lill utbildning av detla slag. liegeringcn kommer alt avsälla särskilda projektmedelför insalser för kvinnor som riskerar arbetslöshet eller försämradearbetsförhållanden i samband med ny teknik. I enlighel med vadJämslälldheisministern förordade i proposilionen om kvinnornas villkor påarbeismarknaden kommer . näsla budgetår all gå lill projekl förall slarka kvinnornas siällning på arbeismarknaden. Flera av projekten syftarlill att väcka flickors inlresse för och ge dem kunskaper i leknik. Också handikappade finns på många arbeten, som hotas avbortraliona-lisering. Men skapar dalaiekniken nya hjälpmedel, l.ex.daiorer med ulmstning för syntetiskt tal eller punktskrift. Handikappinsliluteloch samarbetar i en arbelsgmpp för lelematik för all uiveckla hjälpmedel,l.ex. texttelefoner för döva, styr-och manöverfunklioner för rörelsehindradeoch hjälpmedel för psykiskt utvecklingsstörda. Regeringen har gelt AMS iuppdrag all i samarbete med styrelsen för leknisk uiveckling (STU),och statskontoret genomföra ell projekl rörandeteknikupphandling av mikrodatorer som arbelshjälpmedel åt handikappade. Del är vikligl alt man på arbetsplatserna beaktar hur justhandikappade påverkas av alt ny leknik införs. Detla kan underlättas genom ennyligen beslutad ändring i arbetsmiljölagen som ger skyddskommittéerna iuppgift att även verka för atl anpassnings- och rehabiliteringsarbete bedrivs. har föreslagit etl Ireåriglutvecklingsprogram som skall omfalta dokumeniation av gjorda anpassningar avarbetsplatser samt insalser för forskning, utveckling och fortbildning. Enligtmin mening bör hithörande frågor övervägas av den statsrådsgmpp för beredningav långsiktiga och övergripande dalafrågor somjag avslulningsvis kommer atlföreslå. En viklig del i omslällningsarbelet är de fackligaorganisaiionernas dellagande i arbelel med atl införa ny leknik påarbetsplatserna. Fackföreningarna har funnit att arbetstagarkonsulter är ettmyckel vikflgt stöd för atl hävda de anslälldas intressen. Men inle alla gmpperav anslällda har rätt flll arbetstagarkonsulter. harföreslagit atl denna räll skall utvidgas flll att gälla alla. Frågan skall lasupp i den särskilda beredningsgmpp för arbetsrättsliga frågor som är knuten lillarbetsmark- Pnip.19K4,/85:220 16 Samråd kommer därvid at! ske, såvittgäller den kom-muiialriUtsliga sidan, med chefen för civildepHriemcniel. 3 Fiirdjupat folkstyre och förnyelse a\ den olTentligasektorn med hjiilp av datateknik Regeringens arbete med alt förnya den offentliga seklornsyflar tili atl fördjupa demokraiin och förbäUra servicen och effektiviteten.Rikflinjerna för detta arbete har redovisals i en skrivelse lill riksdagen.Storl uirymme kommer ali ges för lokala iniliativ och försök med nyaverksamheisformer. I dessa försök blir datateknik ett vikligl slöd. För att fördjupa demokraiin måste medborgarnas tillgångtill informalion förbällras. De måsle vidare fä större möjligheter atlvidareutveckla sina kunskaper för all kunna bedöma och utnyttja dennainformalion. En stor mängd information ålerfinns i de föreskrifter ochråd som myndigheterna utfärdar som elt led i sin regleringsverksamhet. Det äremellertid svårt att flnna den information som behövs i del enskilda fallel,eflersom del fmns brisier när del gäller presentationsteknik och vägledningför användama. Med hjälp av databas- och informalionssökningsteknik kan storamängder informalion presenteras överskådligt samlidigt som del blir lätl allsöka och sprida informalion. En uppbyggnad av databaser med överskådlig ochlällillgänglig information kräver ett omfattande arbete med standardiseringoch samordning av den stafliga informalionen. Jag anser alt uppbyggandel avdalabaser i offenllig och privat regi både inom och ulom landel kommer altbli alll vikligare för olika verksamheier. var alla människorslillgång lill den lidens kunskapskällor en av de viktigaste kampfrågor för defolkrörelser som kämpade för den poliliska demokratin. riskerar vi att dennya tidens kunskapskällor, databasema, sluter sig för enskilda och för företag- och till och med för nationer om de inte har ekonomiska förutsättningareller om de betraktas som icke önskvärda av dem som kontrollerar databaserna. På detta område behöver vi skaffa oss mer kunskaper ochförbereda åtgärder. Chefen för föreslår i propositionen omstatsförvaltningens användning av ADB m.m. att slatskonlorel skall få i uppdragatt i nära samarbete med delegationen för vetenskaplig och lekniskinformationsförsöijning (DFI) belysa behoven av databaser med information omstatsförvaltningen. I uppdragel ingår ocksä att bedriva ett utvecklingsarbetemed inriktning pä all skapa en sådan standardisering atl en gemensam sökteknik kantillämpas för så många databaser som möjligt. Del finns gmpper som inle nås av ulbildningen i skolan ocharbetslivet, nämligen arbelslösa och andra vuxna som står utanför arbetslivet.För dessa gmpper spelar studieförbunden en myckel viktig roll. i9S4/85:220 i? tionen har geiioniiörv en utvärdering av statsmakternassärskiida insalser för bred daiautbildning som i;omrner au överiämnas lillchefen för civildepartementei. Den behandiai-1 första hand någoroiTiutbildningens inneiiå!! Det pägår fiera för.ök när del gälier aii uinyiijadaialeknik för aii löibäilra medborgarnas kontakler med myndigiieier. i Örebrocch lillhandahåller kommuiierna infos"in:-iiioii viavideote.vsyslem pä biblioteken, fiege.ringen har föresiagii ylteiiigare försökm.ed daialeknik på folkbiblioteken. information till m.edborgiirna via dalateknik kommer ocksåiili användning i de s. k. frikom.miinförsöken där exem.peivis Sandvikenskoramun prövar en deeentraiiserad modell för den kommunala föivaltningen. Decentrala nämnderna försvinner, liksom seklorsindelningen av verksamhelen igaiukontor, socialkontor elc. Islällei får vi omrädesförvaliniiigar medpoliliska kommundelsnämnder. På biblioteken skall medborgarna via lerminalersjälva kunna ta reda på vad kommunslyreisen beslutat vid senaste sammanlrädeleller vad pengarna i budgeien har använls lill. Försöket slöds av delutvecklingsprogram hos arbelarskyddsfonden som jag hur nämnl. Också inom en rad andra områden i den offenlliga sektornpågår försök med atl använda datateknik för all förbällra kvalilelen påservicen lill medborgarna och förbättra myndighelens effeklivilel. Det pågår också arbete med all decenlraliseradatoranvändning inom stalsförvailningen. Försvarsmaklens projekl Syslem 90bygger på denna lanke. För den civila slalsförvaliningen är projekiel med s.k,basdatorer etl viktigt sleg i ulvecklingen. Genom alt standardisera kraven påmindre datasystem, blir del möjligt alt flytta ut beslulen och ändå behållamöjlighelen lill samordning och kommunikation mellan olika syslem. Chefen för lillsaiie enulredning om datoranvändningen inom försäkringskassorna, FAS 90-ulredningen.Den bygger vidare på den s. k. Allfa- ulredningen, som arbetade mellan 1977 och1980. FAS 90 skall avge silt slutbetänkande . Det regelsyslem som slyr myndighelernas beslul ochfakiiska handlande saml deras säll all planera kommer delvis all avgöra ivilken ulslräckning som den offentliga seklorn kan använda dalaiekniken för allförbällra demokrali, service och effektivitet. Slatskonlorel visar i några sludier all myndigheiemabehöver en planering av ADB och administrativ utveckling som är långsiktig ochorganisa-lionsövergripande - detla både som grund för deras egna ålgärder ochför alt ge regeringen och överblick och insyn. Chefen för civildepartementeihar i proposilionen om statsförvaltningens användning av ADB m.m. anmältförsöksverksamhel med sådana långsikflga strategier för administrativ utveckling. En självklar förutsättning för en bra datoranvändning inomden offent-2 1984185. Prop.1984/85:220 18 liga sektorn är all lekniken är ändamålsenlig med hänsynlill verksamhelens krav. .Är s:idan leknik ime liligäiigiig pä marknaden, kanvi försöka fä 'ram den genom teknikupphandling. Den offenlliga sektorn är kund och dci iönai' sig för ickniknrodiiceniema ati försökaliilficdssiäila dess önskemål. Genom upphandlingen kaii vi därior få ull ståndbättre daiasy-sieni, som också kan användas inon; den privala seklorn och somdessulom kan länkas väcka intiesse och efterfrågan utomlands. Vi mäste ii"ramiiden bättre än hitlills utiiyitja de fördelar i teknikupphandlingensom deii offentliga seklorns storiek som beslällare ger. Hillills har sialenupphandlat en datoriserad arbelsplals i eii väderijäiistsysicm och piogramvaraför överföring av redigerbai lexl mellan olika ordbehandlingssyslem. Genomslalskonlorels melodråd, som är en referensgrupp i della arbeie, flnns etlsamarbele med slulanvändarna, som är myckel vikligl. Jag vill i deua sammanhangerinra om alt civilministern i proposilionen om statsförvaltningens användningav .DB mm. anmiäler atl han avser alt åierkomma med förslag om att 5 milj. kr.avsäus i tilläggsbudget I 1985/86 för teknikupphandling av programvara tillbasdatorerna. 4 Datateknik och utbildning Utformningen och omfattningen av datautbildningen inomolika uibildningsformer har slor belydelse för hur vi i framliden kan användaoch förhålla oss till dalaiekniken. Utbildning är en av förutsällningarna förmänniskornas möjligheter all själva la del i och aktivi påverka utvecklingen.För atl lägga grunden lill en bra datoranvändning på arbetsplatserna behövsutbildning som ger färdigheter i att arbela självständigt med datatekniken.Detta gäller inle bara dem som arbelar inom lekniska yrken utan i minst likahög grad dem som arbelar inom alla andra yrkesområden där datateknik kommerlill användning. Dalaiekniken har flera egenskaper som är särskili viktigai ett ulbildningspolitiskl sammanhang. Del är en kunskapsinlensiv teknik. Delär en stödteknik. Det är en leknik som lillämpas inom praktiskt tagel samtligasamhällssektorer och som ger upphov lill vitt skilda konsekvenser - såvälgodartade som elakartade, på såväl kort som lång sikl. En försia politisk slulsals härav är all alla i samhällelbör utbildas dels i alt använda lekniken, dels om dess konsekvenser förindividerna och samhället. Datortekniken kommer all spela en allt viktigare roll i olikayrkesutbildningar. Tekniken har slora möjligheter all vara ell kraftigt slödlill själva lärandel såsom ell pedagogiski hjälpmedel. Jag ålerkommer tilldenna punkl när jag lar upp forskningsfrågor. Del är myckel som talarför au dalaiekniken i uamiiden kan bii en allmiin siödlekiiiki de fiesia ämnen. Efiersom lekniker genom siu arbete har eu stc;"tinflyiande över leknik-användningen kan man låiicsi.ktigt påverka säu.ei atiaiivä;ida lekiiik genom att inorn teknikeruibildnitigen ge gedigna kitnskape;'om iniinniskan och samhällel. Det är etl centralt datapoliliski mäl aii se iillat! ulbildnings-svsiemel - frän ocb. uppåt ~ förmår au ge de nyageneralio-nernas dataexperter sävä! kunskaper som samhiilleliga insikter somgör det möjligt ali förverkliga '"del goda d;uasnmhällei". Det räckerinle all användarna fär ell slörre inflylande pä ulvecklingen av nya sysiem.För all specialister skall kunna la lillvara de synpunkier och önskemål somanvändarna kommer med, måsle de få en slörre förståelse för människans behovoch förulsältningar i förhällande lill lekniken. Datapolilikcn inom ulbildningsomiädcl mäsie vidarebesiäm.mas bl.a. med ulgångspunkl i de allmänna mål som gällerutbildningsväsendet. Gmndskolan skall vara en allmän medborgarskola. Den måslege de kunskaper i datateknik och dess användning som alla måsle ha. Daialeknikhåller nästan pä alt bii en basfärdighel.