prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Ävenom ell myckel angelägel, ökat samarbeie mellan skolan och folkbiblioteketmedför atl kommunens samlade medieresurser bältre ulnylljas för skolans behov,bör skolan för sin litleralurundervisning vara utrustad med ell eget,tillräckligt brett urval av litteratur. Behovet av etl mångsidigt och välskött bokbeståndi skolbibliotek, men också i grupp- och klassuppsällningar, är uppenbart.Detla gäller såväl svenska som ulländska verk, skönlitteratur somfacklitteratur, klassiker som dagsaktuella författare. Bristerna i del avseendetär omvittnade av flertalel remissinstanser och välbelagda i olikaundersökningar. En bred remissopinion hävdar att del därvid är av särskildvikt all skolan kan erbjuda eleverna elt representativt urval av den klassiskasvenska och utländska litteraturen. Vid de överläggningar jag har haft med föriagsbranschenhar representanter från denna hävdat att tillgången till klassiker som kananvändas i undervisningen redan är belydande. Inle minst klassikerslödet inomdel slalliga lilleralurslödel har bidragit lill en ökad utgivning. Detsärskilda årliga bidragel lill lagerhållning av klassiker har också ökaltillgängligheten av denna litteratur än vad som normall ärfallel för andra böcker. Det finns också förlag som särskilt inriktar en del avsin årliga utgivning på serier av klassisk litteratur. Frän bokbranschens sidahar därför behovel av en särskild utgivning av klassisk litteratur vid sidan avden som erbjuds på den reguljära marknaden ifrågasatts. Erfarenhelen visar dock all skolan endasl i myckelbegränsad omfattning har kunnat ulnyttja klassikerutbudet. Som främsla skälhärför anförs att dessa böcker är alltför dyra för att klass- ellergruppuppsällningar skall kunna rymmas inom de medel som står till den enskildaskolans förfogande för detta. Svårigheter atl överblicka utbudet och allhanlera inköp m. m. på etl praktiskt säll har också åberopats. I de kontakler som jag haft med företrädare för branschenhar bl. a. från föriagshåll uttryckts ell inlresse för atl öka ansträngningarnaför att förbättra situationen. En bättre koniakt mellan skolan och branschenskulle göra del lättare alt tillgodose skolans behov av information ochrationella inköp. Del är min förhoppning att förbättrade kontakler mellanförlag och skola på ett påtagligt säll kan förbättra möjligheten lillbokförsörjning inom skolan. Jag anser del dock nödvändigt atl också förbättrasituationen med direkla statliga insatser och då i första hand för alt främjatillgången pä prisbilliga klassiker. De senaste årens läroplansarbele ochlimplanebeslul i fråga om svenskämnet och inriklningen av den slatliga skol-och kulturpolitiken på elt förslärki kulluransvar i skolans arbele motiverarenligt min mening atl staten trots atl ansvarel för läromedel i första handvilar på den enskilda kommunen - också tar elt särskilt initiativ lill enbältre klassikerförsörjning i skolan. 1984/85:141 39 Som jag förutskickade i årets budgetproposition anslulerjag mig till kulturrådels förslag om ett tidsbegränsat statligt stöd till enklassikerserie för i försia hand skolans behov. Jag föreslår sålunda alt etlbelopp av 4 milj. kr. anvisas för della ändamål. Böckerna bör ges ut i sådana upplagor och till etl sådantpris all serien kan köpas in av samtliga kommuner i många exemplar, l.ex. igrupp- och klassuppsällningar. Därmed uppfyller en sådan utgivning också deintentioner som ligger bakom folkbiblioteksutredningens förslag om etl ekonomisktengångsstöd till kommunerna för inköp av barn- och ungdomslitteratur. Utgångspunkten för utgivningen för skolan bör vara atthela del lillgängliga utbudet av klassisk litteratur skall ligga till grundför urvalel. Delta underlättas om samtliga intresserade förlag kan medverka iserien. Olikaorganisatoriska lösningar för en sådan utgivning är länkbara. Som jag tidigarehar anfört har ett antal förslag presenterats. Enligt min mening krävsytterligare överväganden i fräga om den närmare utformningen av verksamhelen.Det bör även finnas rådrum för överläggningar med de olika intresserade parternai syfte att nå en effektiv samverkan både vad gäller produklion, marknadsföringoch distribution. Jag avser därför atl föreslå regeringen att uppdraåt att närmare pröva olika alternativ. Det ankommer på regeringenatt efter förslag från rådet besluta om villkoren för det slalliga stödel lillklassikerutgivning. Mot bakgrund av vad jag har anfört anserjag att följanderikllinjer bör gälla för denna klassikerutgivning. Urvalel av titlar bör göras med lanke på skolans behov.Den huvudsakliga målgruppen bör vara eleverna i högstadium ochgymnasieskolan. All klassisk skönlitteratur svensk och utländsk - bör kunnakomma i fråga. Med klassiker bör även i delta sammanhang likslällas sådanallmänl erkänd skönlitteratur från 1900-lalel som gavs ul för minsl 20 årsedan. I undanlagsfall bör ännu yngre litteratur kunna komma ifråga.Urvalsförfarandet bör närmare övervägas. Det är enligt min mening önskvärt atlpersoner som har kännedom om skolans behov och efterfrågan får medverka vidurvalel. Böckerna bör ges ul i slora upplagor lill ell pris av högsl ca 15 kr.och om möjligl utgöra en sammanhållen serie med etl enhetligt ulförande elleråtminstone en gemensam presentationsform genom logotype e.d. Marknad.sföring och dislribuiion av klassikerserien lillskolan bör av prakliska och koslnadsmässiga skäl ske sammanhållet. Enligt minmening har Sliftelsen Litleralurfrämjandel goda förulsättningar för dennauppgift. Genom verksamheten med En bok för alla har stiftelsen redan ell fungerandekontaktnät med skolan. Andra modeller, l.ex. i närmare anslutning tillbefinlliga strukturer i branschen, bör emellertid också kunna prövas. Visslmarknadsförings- och informationsarbete kan enligt min mening med fördel skötasav skolmyndigheterna. Det är därvid naluriigl att fortbild-ningsaklivitelerinom skolan anknyler lill utgivningen. 1984/85:141 40 Förlagenbör vara oförhindrade atl vid sidan av skolupplagorna marknadsföra de utgivnaböckerna på den allmänna bokmarknaden i valfritt utförande och med lämpligprissätining. Det är givelvis önskvärt alt en klassikerserie med ell lågt prisockså kan erbjudas den bokköpande allmänheten. Delfinns ell stort behov av böcker med lågl pris i det läsfrämjande arbete sombedrivs inom studieförbunden och på arbetsplatser. avskilda slag har framgångsrikl genomförts, bl. a. med hjälp av böcker utgivnainom En bok för alla. För arbetet i dessa sammanhang behövs ett varierat utbudav kvaliielslitteratur lill låga priser. Jag finner det önskvärl alt de böckersom ges ul inom den föreslagna klassikerserien också kan spridas genom dessakanaler. 4.2.4Utgivning av ell stort uppslagsverk Mittförslag: Slaten bör kunna ta på sig ell vissl ekonomiskl ansvar för utgivningenav ett stort svenskl uppslagsverk. Regeringen bör bemyndigas atl efleranbudsförhandlingar beslula om ell ekonomiskt bidrag av engångskaraktär. Bokutredningensförslag: Ulredningen redogör för det inilialiv som lagil i syfteatt få till slånd utgivningen av en svensk nalionalencyklo-pedi. Enligtulredningen förutsätts härför någon fom av ekonomiskl stöd. Frågan om ett nyttstort uppslagsverk bör ges hög prioritet. bör ges i uppdrag att ifall erforderiiga medel erhålls fortsätta arbelel med att möjliggörautgivningen. Remissinstanserna:Flertalet instanser som berör frågan instämmer i utredningens positiva syn päutgivningen av uppslagsverket och flera betonar behovel av statligt stöd.Universitets- och högskoleämbetet och statskontoret har invändningar mot enfinansiering via slatliga myndigheter. Enligt ochbranschorganisationer bör frågan om stafligt stöd avgöras snabbt för attförlagens arbete med andra uppslagsverk inle skall hämmas. Ifråga om möjlighelen all få dispens från brutloprisförbudel, vilkel utredningenfinner rimligt, påpekar att frågan kan prövas först sedan ellkonkret förslag föreligger. anser att etl statligtengagemang i utgivningen gör en dispens sannolik. Bakgrundtill mitt förslag: Under de senasle 30 åren har del i inte getts utnågol stort uppslagsverk. I anledning av propositionen 1975:20 om den slatligakulturpolitiken 2 uttalade (KrU 1975: 12. rskr 201) alt frågan om en slatssubventioneradencyklopediulgivning var ytieriigt 1984/85:141 41 vikligoch betydelsefull och gav sill slöd till atl elt utredningsarbete inleddes. År1977 tillkallades sålunda uppslagsverkskommillén (U 1977:09). Dess betänkande(SOU 1980:26) Mot bättre velande jämte remissyttranden och i ärendet inkomnaskrivelser överlämnades lill bokutredning för alt beaktas iutredningsarbetet. Idirektiven (Dir. 1981: 76) till bokulredningen anförde dåvarande chefen förulbildningsdepartemenlet att det på grund av det statsfinansiella läget intevar realistiskt att staten log ell väsentligt ekonomiskl ansvar för en sådanutgivning. Del ankom således hell på föriagsbranschen alt avgöra om man självkunde ta på sig det ekonomiska ansvarel för etl sådani projekl. Däremot kundedet finnas skäl för staten att underlätta utgivningen av ett uppslagsverk,framför alll vad gäller villkoren för en långsiktig marknadsföring. Kulturrådetinledde kontakler med olika avnämargrupper och även med förlagsbranschenför att undersöka möjlighelen all få till stånd en utgivning. Bokutredningensbehandling av frågan ansluter i alll väsenlligl till en promemoria somkulturrådet upprättat och som delvis bygger på uppslagsverkskommitténs förslag. som fastslår all behovel av ett stortuppslagsverk inom utbildningen på alla nivåer, i informationsarbetet genoml.ex. bibliotek och massmedier samt för allmänhelen är väldokumenterat. Kulturrådetformulerar i sin promemoria några grundläggande krav avseende verkets omfång,ulformning och kvalitet. Som en rimlig ambitionsnivå anges 100 miljonertyprum, vilket kan jämföras med 125 miljoner för den senasl utkomna och 40 miljoner för del f.n. största verkel på den svenskamarknaden. Delta motsvarar ca 12000 sidor eller 18 band om 675 sidor. Utgivningenberäknas totalt omsätta mellan 350 och 400 milj. kr. För-lagskoslnaderna förproduktion, distribution, marknadsföring och ränior beräknas till 160-180 milj.kr., varav 50 milj. kr. utgör kostnader för den redaktionella framställningen. Skälenför mitt förslag: Regering och riksdag har vid ell flerlal tillfällen uttalatatt del är angeläget atl etl stort svenskt uppslagsverk kan ges ut. Därvid haranförts ulbildningspolitiska, informationspoliliska och kultur-politiska skäl.Jag delar min företrädares uppfallning atl utgivningen av en är enangelägenhet för förlagsbranschen. Kulturrådethar under den senasle liden närmare undersökt de ekonomiska förulsällningarnaför utgivningen av en nationalencyklopedi. Utgångspunkten har därvid varil atlförlagsbranschen själv svarar för utgivningen. Efler överläggningar medbranschen och andra intressenter har funnit en slörre beredskapfrån branschen att finansiera projektet än vad som lidigare har kommil fram.Härigenom har enligt rådels Prop.1984/85:141 42 bedömning anspråken på elt statligt stöd som villkor föratl en utgivning skall kunna komma till stånd minskat väsenlligl. har i skrivelse hemställtall regeringen ger till känna att ett statligt ekonomiskl slöd för utgivning aven ny svensk nationalencyklopedi kan påräknas. Rådel pekar på möjligheterna allerhålla bidrag från annal håll. För egen del finner jag det glädjande alt utgivningen avell nyll slort uppslagsverk nu ser ut all kunna förverkligas. Kulturrådetsarbete med projektet har enligt min mening visat alt del på förlagssidan finnsen vilja att ta på sig elt ansvar för utgivningen. som möjligheternaalt sprida verket i en förhållandevis slor upplaga nu bedöms vara gynnsammareän för ell antal år sedan, har intresset för elt uppslagsverk hos myndigheler,institutioner, näringslivel och allmänheten blivit mera framlrädande. Mot bakgrtjnd av den stora kultur-, utbildnings- ochforskningspolitiska betydelse som utgivningen av elt slort svenskl uppslagsverkhar, bör staten kunna la på sig ett visst ekonomiskt ansvar. Jag räknar med etlengångsbelopp som bör kunna finansieras genom ompriorilering av redan anvisademedel på medieområdet. Regeringen bör bemyndigas all beslula om elt sådanislöd. För information bör senasl budgetproposition angesdels vilkel belopp som regeringen har anvisat, dels med vilka medel från anslagunder littera G. Massmedier m.m. som beloppet har finansierats. Regeringen uppdrog genom beslut ålkulturrådet atl med vissa förulsättningar inleda anbudsförhandlingar. I fråga om en dispens från bruttoprisförbudet enligtkonkurrenslagen (1982:729), anför marknadsdomslolen i sitt remissyttrande alten sådan dispens kan prövas försl när elt konkrel projekl föreligger.Näringsfrihelsombudsmannen uttalar i sitt yttrande all ell statligt engagemangi utgivningen av ett slorl uppslagsverk ger uttryck för ett sådantkulturpolitiskt inlresse atl en dispens sannolikl skulle beviljas. Med hänsynlill alt en eventuell dispensansökan prövas av domstol, är del inle befogat medell slällningslagande från regeringens och sida. 4.2.5 Stöd till utgivning av liiieralur på invandrar- ochminoritetsspråk Min bedömning: Slöd lill litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk bör som kunna utgå dels som förhandsslöd till enskildatitlar enligt arkersältningsprincipen, dels som slöd lill allmännaföriagskosl-nader. Invandrarpolitiska kommitténs förslag: Överensslämmer medmin bedömning vad gäller elt titelslöd i form av arkersättning. Kommitténavvisar däremot etl allmänl driflsbidrag till förlagsverksamhet samt föreslåren ökning av anslagsmedlen med . Prop.1984/85:141 43 Remissinslanserna: Endasl några få instanser harkommenterat kommitléns förslag. understryker behovet av ökadutgivning av barn- och ungdomslitteratur på invandrar- och minoritetsspråk.Styrelsen för anser att stödet inle bör urholkas. upprepar sill tidigare framlagda förslag omdels etl titelslöd, dels etl allmänt föriagsslöd knuiet till villkoret atlförlaget lidigare erhållit titelslöd. Rådel föreslår vidare att vissa ålgärderför marknadsföring m. m. bekoslas av anslagsmedel. Bakgrund till min bedömning: En särskild stödordning förlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk inom det statliga utgivningsstödetinrältades genom beslut (prop. 1976/77: 100 bil. 12, KrU35, rskr 213). Stödel kan utgå som projektbidrag till utgivning av enskildatitlar, allmänna förlagskoslnader och distributionskostnader. De försia årengick en slor del av medlen till uppbyggnad av några invandrarförlag. De senasleåren har de allmänna bidragen lill förlagsverksamhet minskals och huvuddelen avanslaget i slället fördelals på enskilda boktitlar. Produklionsbidragen avseralt täcka huvuddelen av böckernas sättnings- och tryckningskostnader ochfördelas innan böckerna ges ul. Beslut om slöd fattas av bibliotek efler förslag från en arbeisgrupp i vilken flera invandrareingår. Avgörande för om en bok får slöd eller inte är dess litterära kvalitet.Vid fördelningen prioriteras dels barnlitteratur, dels litteratur förinvandrare på vars språk lilleraturutgivning av politiska eller andra skälförsvåras i ursprungslandet. Stödel är också öppet för inhemska minoriteter,l.ex. samerna och den finskspråkiga befolkningen i . De senasle åren har de sökta beloppen sammanlagl varit cafem gånger slörre än de disponibla medlen. Under /84 fick 60böcker på 12 olika språk produklionsbidrag om totalt , varav 8 böckerpå fem olika språk var barn- och ungdomsböcker. Till allmänna föriags-kostnaderbetalades ul . och lill distributionskostnader . Förinnevarande budgetår har anvisais . Genom en ändring (1981:444) i förordningen (1978:490) omstatligt litteraturstöd infördes en möjlighet alt lämna stöd till svensk barn-och ungdomslitteratur i översättning lill invandrarspråk inom den slödordningsom gäller stöd lill barn- och ungdomslitteratur. Under /84 fick19 böcker på fem olika språk sådana bidrag om totalt . föreslog i sin anslagsframställning /83 atl slödel till invandrar- och minorilelslitleratur skulleanpassas lill det svenska ulgivningsstödel genom att bidrag skulle beviljasendasl efler arkersältningsprincipen. Stödbeloppen och övriga villkor skulledock även ulformas med hänsyn lill de speciella villkor som gällerför denna utgivning. budgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 12,s. 192) uttalade dåvarande chefen för atl han inle var Prop.1984/85:141 44 beredd all tillstyrka en omläggning av slödet till ellrenodlat titelslöd. Slödet borde även i fortsättningen delvis kunna utgå lillallmänna förlagskostnader. (KrU 1981/82:30, rskr 360) hade ingaerinringar häremoi. ålerkom i skrivelse med ellmodifierat förslag om slödets ulformning. Vid sidan av etl förhandsstöd lillenskilda titlar enligt arkersältningsprincipen skulle slöd lill allmännaförlagskostnader kunna ulgå under förutsättning att resp. förlag lidigareunder samma budgelår erhållil produklionsstöd till minsl tre titlar. Genombeslut överlämnade regeringen nämnda skrivelse tillinvandrarpolitiska kommittén (IPOK, A 1980:04) att beaklas i enlighel med vad somanförts i budgelproposilionen 1983 (bil. 10, s. 178) och i kommitlénstilläggsdirektiv (Dir. 1983:39). IPOK överiämnade ijuni 1984 sill slutbetänkande (SOU1984:58) Invandrar- och minorilelspoliliken. I betänkandet föreslås bl.a.allulgivningsstödel till invandrar- och minorilelslitleratur vidgas och ökas medett belopp av . Vad gäller slödets konstruktion ansluter sig IPOK ihuvudsak till kulturrådels förslag, men anser alt etl allmänl driftsbidrag inleskall ulgå. IPOK har ingel att erinra mol alt det hittillsvarandedislri-butionsslödet läggs in i tilelstödet. I sill remissyttrande över IPOK:s slutbetänkande uppreparkulturrådet sill nyssnämnda förslag med bl.a. ell bibehålletallmänl föriagsslöd relaterat till lidigare erhållet titelslöd. Rådellillslyrker lPOK:s förslag om en anslagsökning med . saml fogar tillyttrandet förslag lill nya bestämmelser för stödordningen. Skälen för min bedömning: Sedan statligt stöd lillutgivning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk infördes hararbetsvillkoren för upphovsmän och utgivare av sådan litteratur avsevärtförbältrals. Upphovsmän med utländskt medborgarskap, som har sin egentligavistelseort i , har också rätt till individuell förfaliarpenning.Redan innan denna ändring genomfördes kunde invandrarförfaltare erhållastipendier och andra bidrag ur författarfonden. Antalet titlar som erhållit statligt utgivningsstöd harökat från 28 budgetårel 1977/78 till 60 budgetårel 1983/84. Del slora antaletansökningar om slöd visar att del bland invandrare och minoritetsgrupperförekommer en livlig litterär verksamhet. har den litteratur som gesul på grund av en begränsad efterfrågan och mindre utveckladedistributionskanaler svårare att hävda sig på den kommersiella bokmarknaden. Jag ansluter mig därför till IPOK:s förslag atl etlsärskilt slalligl slöd även i fortsättningen bör ulgå lill utgivning avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Enligt min mening bör slödelockså i sin bidragslekniska ulformning anpassas till de speciella svårigheiersom denna föriagsverk-samhet arbeiar under. Jag kan tillstyrka att slödet gesen slarkare inrikt- Prop.1984/85:141 45 ningpå produklionsstöd lill enskilda titlar, vilket IPOK föreslår och kulturrådetredan under nägra år har tillämpat. Därigenom har antalet titlar som erhållerstöd kunnat ökas väsentligt. IPOK föreslår alt någolslöd för allmänna förlagskoslnader inle skall ulgå vid sidan av tilelstödet.Jag finner det emellertid även fortsättningsvis motiverat med en positivsärbehandling av invandrarförlag pä denna punkt. Dessa förlag har nämligen oftaen mer begränsad utgivning än föriag med huvudsakligen svensk utgivning. Böckerpå invandrarspråk möler dessutom en större konkurrens än svenska böcker omtillgängliga medel inom ulgivningsstödel. Förutsättningarna för att bedrivauigivningsverk-samhet är således sämre och mera osäkra än vad som gäller förövrig förlagsverksamhet. Det är därför enligt min mening lämpligt med en friarebidragsform inom stödel som gör det möjligt att slödja ett invandrartöriag, t.ex. i en lillfällig likvidiieiskris eller inför en slörre investering. föreslår allelt sådant driftsstöd förbinds med villkoret atl resp. förlag lidigare undersamma budgelår har erhållit produktionsstöd för minst tre titlar. För egen delär jag medvelen om behovet av vissa krilerier för ett allmänt driftsstöd tillförlagsverksamhet. Det bör dock ankomma på rådel alt beslula om vilka villkorsom skall gälla för stödet. Med en sådan ordning blir del möjligt för rådet altreglera föriagsstödel i enlighet med sill egel förslag som undantagkan göras om det är befogat. Jag vill i dellasammanhang också nämna all de slatliga kreditgarantier som kan lämnas för altslödja mindre föriag och för alt göra del möjligl atl etablera nya förlag, ävenkan beviljas förlag med huvudsaklig utgivning av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk. De beviljade garantierna har emellertid enbart iytterst få fall gällt invandrarförlag. Detia kan bero på bristandebankkontakier eller svårigheier all bedöma den långsikliga lönsamhelen i sådanförlagsverksamhet, vilket är en förutsätining för alt en kreditgaranti skallkunna beviljas. Även detta är enligt min mening skäl för etl allmänlförlagsstöd inom ramen för utgivningsstödet. Kulturrådetföreslår all en mindre del av anslagsmedlen får användas av rådel för allförbällra informalionen om böcker på invandrar- och minoritetsspråk samt bidralill marknadsföring och distribution på liknande säll som framgångsrikt prövalsför kulturtidskrifter. För egen del finner jag del värdefullt med rådetsinitiativ lill en samordning av sådana åtgärder som kan hjälpainvandrarförlagen alt nå sina läsare. SåvälIPOK som och flera andra remissinslanser föreslår en ökning avanslagsmedlen för stödet till utgivning av litteratur på invandrar-ochminoritetsspråk. Jag kommer atl behandla anslagsfrågor i avsnittetAnslagsberäkningar för /86. Jag vill emellerlid redan i dellasammanhang nämna alt jag inte avser all föreslå några medelsökningar specielltavsedda för dessa ändamål inom ulgivningsstödel. 1 slället bör det ankomma påkulturrådet atl inom det totala medelsulrymmet göra de avvägningar somerfordras för fördelningen mellan litteralurkalegorier och övriga ändamål inomslödet. Jaghar i dessa frågor samråtl med slalsrädet . Prop.1984/85:141 46 4.2.6 Stöd IiU lättlästa böcker Min bedömning: Arbetet med utgivning av lättlästa böcker(LL-böcker) bör fortsätta och förslärkas, framför alll vad gäller spridningenav de böcker som ges ul. förslag: Verksamhelen bör bedrivas i sammaomfallning som till dess all distributionen får en mer effektivulformning. Remissinstanserna: Behovet av LL-böcker intygas avsamtliga inslanser som berör frågan. Många betonar atl för få titlar ges ul ochatt det saknas bredd i utgivningen, både vad gäller val av ämnesområden och ifråga om anpassning till olika motlagargrupper. Flera inslanser uttalar sig fören förstärkl salsning på en effektiv spridning av böckerna. Bakgrund till min bedömning: ()verksamhet med utgivning av lättlästa böcker böljade . förslag (SOU 1976:20) Kullur ål alla beslöts i sambandmed propositionen 1976/77:87 om insalser för handikappades kulturellaverksamhet all slödet lill utgivningen skulle höjas (KrU 1976/77:44, rskr 325).Hittills har ca 160 LL-böcker getts ut. Den årliga utgivningen ligger vid ca 15titlar. Innevarande år har anvisais ett belopp av drygl 1,5 milj. kr. SÖ: s arbete bedrivs av en arbetsgrupp, LL-gruppen, därföreträdare för författare, bildkonstnärer, förlagsbranschen, biblioteken ochpedagogisk expertis ingår. LL-gruppens arbele kan liksom stödinsatserna indelasi tre led: utveckling, utgivning och distribution med informalion. Elt förhållandevis stort arbele läggs ner för utvecklingav en varierad utgivning anpassad lill avsedd mottagargrupp. Numerakoncentreras utgivningen till böcker för vuxna med särskilt stora och intetillgodosedda läsbehov, framför alll psykiskt utvecklingsstörda läsare.