prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Den nu föreliggande utvärderingenger inte underlag för en ytterligare satsning i storleksordningen 50-60 milj.kr. En kraftig begränsning i slort sett endast innebärande fortsatt drift ochutvärdering av de två befintliga vindkrafisaggregaten, förordas. Avden utvärdering av vindkraften som statens energiverk gjort framgår atlvindkraften vid en serieproduktion av vindkraftverk är konkurrenskraftiggentemot kolkondens även vid en optimistisk bedömning av prisutvecklingen påkol. Vindkraftensstora problem är all en alltför omfattande satsning på kärnkraft medfört attdet inte finns någol marknadsutrymme för ytterligare elström förrän i slulet av1990-lalet. Underde vi hållit på att utveckla vindkraften har det byggts upp etl betydandeindustriellt kunnande i . Om arbetet med större vindkraftsanläggningarnu upphör, är del troligt att den tillverkande induslrin helt lägger ned sinverksamhel på vindkraflsområdel. En betydande kompelens och erfarenhel gårdärigenom förlorad När det gäller t. ex. vattenkraft måste beslut ochbegynnande investeringar tas redan etl I O-tal år innan den producerandeanläggningen är klar. Detborde inte vara orimligt att ha ett liknande synsätt på vindkraften. Denkomplettering som bör göras av försöksaggregal med effekter på 0,5, 1,2 och 5MW är klarl förtida investeringar men det kan ge betydande ökad säkerhet ochekonomi i en kommande serieproduklion av vindkraftverk. Möjlighetentill exportorder och dessa försöksanläggningar bör ge en möjlighel atl behållaen begränsad industriell kapacitet på området. bör en kommersiellsatsning på vindkraft förberedas. Medden myckel begränsade satsning på vindkraft som styrelsens majoritet föreslårföreligger en uppenbar risk för alt vindkraftens framtida möjligheter på ettallvariigt sätt begränsas. Detta kan omöjliggöra en optimal utformning av vårtframlida energisystem. Detla är mitt motiv för all reservera mig mol slyrelsensförslag. förslag kräver ökade, insatser från kraftbolagen och ca 30 milj.kr. mer av statliga pengar under 3-årsperiooen. Särskilt yttrande av styrelseledamoten : Jagförordar att texten i berört avsnitt i sammanfattningen ändras enligt följande: Detkan således konslateras atl vindkraftsaggregal inle kan förväntas Prop.1984/85:120 335 beställas på egna ekonomiska meriter åtminstone på korteller medellång sikl. Dessutom är exportmöjligheterna under samma tidsperiodbegränsade. Trols lekniska framsteg är det därför önskvärt att avsevärt draner fortsatt statlig verksamhet. Utgångspunkter för fortsatt statlig verksamhet bör varaell ansvar för den gmndläggande basforskningsverksamheten, en fortsatt driftoch utvärdering av de två vindkraftsprototyperna och atl kraftförelagen tarelt ökande ansvar. Eflersom någol uttalat intresse för slora vindkraftsaggregatinte kunnat konstateras bland kraftföretagen innebär detta att någraytterligare sådana aggregat inle kan uppföras. En fortsatt basforskningsverksamhet och ett fortsattutvärderingsarbete innebär elt program om ca 5 milj. kr. Dennaverksamhet syfler främst till atl vidmakthålla kunskapen vid högskolor ochforskninginstitutioner. Det svenska vindkraftsprogrammel har varit inriktal påframtagande av vindkraftsaggregat större än 1 MW. Detta har varit teknisktframgångsrikt men inneburil slora kostnader. Internationellt är utvecklingsbilden splittrad vad gälleraggregalstorlek. Flera länder i har statliga forskningsprograminnehållande uppförande av MW-aggregal. I förefaller den kortsikfigautvecklingen gå mol medelslora aggregat dvs. mellan 400 och 800 kW. Inom ramen för energiforskningsprogrammet har medelavsatts för ett försöksaggregat på 200 kW. Det är dock tveksamt om en dyliksatsning ekonomiskt kan moliveras. och Energiupphandlingsdelegalionen hartillsammans anslagit 12 milj. kr. för uppförande vid av ettvindkraftsaggregat på 1,2 MW. Verket anser alt tyngdpunkten i den fortsatta verksamhetenbör ligga på grundläggande forskning och utvärderingsverksamhet. En möjlighetskulle också kunna vara alt om detla visar sig möjligt - med begränsadeslatliga insatser - bygga etl medelstort aggregat för att komplettera dethittillsvarande svenska programmel. Detta är dock osannolikt. skulle programmet med dennainriktning omfatta upp till 15-20 milj. kr. Detla innebär allvindkraftsprogrammet kommer att kraftigl skäras ned i förhållande lillhdiillsvarande slora satsning. 22 1984/85. 1984/85:120 336 Den energitekniska industrins utvecklingsmöjligheter Idet följande redovisas en sammanfattning av rapporten Den energitekniskaindusirins utvecklingsmöjligheter. Rapporten utgör SlND:s och slatensenergiverks gemensamma redovisning av uppdragel att utreda branschens stmkturoch utvecklingsmöjligheter. SIND resp. statens energiverk har i var sinskrivelse redovisat förslag till åtgärder vilka återges i denna bilaga. Sammanfattandebeskrivning av energiteknisk industri 337 Energiteknikområden -marknadsulsikter i och utomlands 342 SlND;s överväganden ochförslag ...................... . 345 Statens energiverksöverväganden och förslag ...... . 351 1984/85:120 337 1 Sammanfattande beskrivning av energiteknisk industri SINDsbeskrivning och bedömning av industrin bygger bl.a. på en särskild bearbelningav industristalisliken för , produktions-, import- och exportstatislik,intervjuer med ledande förelag i branschen, en enkäl till energiutruslningstillverkaresaml på publicerade rapporter, årsredovisningar m.m. Medenergiutruslningsindustri avses företag som tillverkar ulruslning för attulvinna och förädla energiråvaror, producera elektricitet och värme samtdistribuera den, återvinna och spara energi och rena rökgaser. Industrigrenendefinieras således från efterfrågesidan, dvs. efterfrågan på värme,elektricitet m. m. Undersökningen omfattar inle utmsining för offshore,kärnkrafi, oljeraffinering eller oljedistribution. Ej heller ingår anläggnings-och installationsverksamhet. 1 praktiken har del dock inte varil möjligt atlhell hålla avsedda gränsdragningar bl. a beroende på möjligheterna att inhämiainformation. Denenergitekniska indusirins omfattning har i tidigare undersökningar mätts och beskrivitsfrån olika utgångspunkter. I SINDs bearbetningar har tagits fasta påtillverkning av produkter som har direkt anknytning till energileknisktknow-how. Då inräknas varor för att producera energi, t.ex. pannor ochturbiner, kablar, pumpar, kompressorer m.m. Rör och ventiler för t.ex.fjärrvärme, melallkonslruklioner för t.ex. fastbränsle, styr- ochreglemtmslning ingår inte eftersom de inte kan särskiljas ur officiellstatistik. Energiutrustningsindustrinenligt denna definition producerade varor för drygt 15 miljarder kr.Förädlingsvärdet uppgick lill . Produktionen hade sintyngdpunkt i utmstning för elöverföring. Industrierför Andel av förädlingsvärde 1982 elproduktion 7 pumpar och motorer m. m. bl. Ennågot annan struktur visar sig om man tar med rör, fastbränslehantering m. m.och räknar bort sådana produkter som inte direkt används i energilekniskasammanhang. Uppskattningen bygger på SINDs enkäl som avser . Prop.1984/85:120 338 Energiutrustningsindustrin, exkl. vissaprodukter. Industrier för Andel av saluvärde 1983 Energiulruslningsindustrinsförädlingsvärde utgjorde av tillverkningsindustrins och 11procent av verkstadsindustrins. med tillverkning avenergiutrustning var ca 475 st och antalet arbetsställen omkring 550,varav ca en fjärdedel var helt specialiserade på energiutruslningsproduktion.Arbetsställena var genomsnittligt större än i verkstadsindustrin. Lönsamhetenvar lägre särskilt för stora arbetsställen. Antaletsysselsatta var ca 42000 personer, med jämförelsevis hög andel tjänstemän. Tillförselntill den svenska marknaden, , av energiutmstning har vuxilmindre än en procent (i fasta priser) vilket är något långsammare än förverkstadsindustriprodukter totalt. har importen ökal snabbare och iungefär samma takt som för verkstadsindustrin, . Exportenav energiutrustning visar högre ökningstal. Sammanlaget har produktionen avenergiutrustning i ökat . Det är något långsammareän för verkstadsindustrin. Energiutrustningsindustrinexporterade ca 55 procenl av produktionen. Importens andel avtillförseln lill svenska marknaden var . Detta är lägre tal än förverkstadsindustrin som helhet (). Efterfrågani har förskjutits från utrustning för olja, kärnkraft, vattenkraft motsådan för fastbränsleeldning och elektricitet. Genom salsningar pä fjärrvärmehar viss förskjutning mot större anläggningar ägt rum. Nya produkter ochförbättrade tekniska lösningar har utvecklats och introducerats på marknaden.Det är t.ex. värmepumpar, olika sorters fastbränslehantering inkl.förbränningsmeloder och metoder att eliminera eller ta hand om vissa rökgaser. Dennya efterfrågeinriktningen har i stor utsträckning tagits upp av den etableradeenergiutrustningsindustrin. Företagen har inriktat sin tillverkning påprodukter som i olika avseende ligger nära deras samlade tekniska kompetens ocherfarenhet, verksladsresurser eller som passar företagets profil ochkundinriktning. Några exempel kan nämnas: o pannor för fasta bränslen harlagits upp av etablerade panntillverkare (Generator, m.fl.). 1984/85:120 339 ovärmepumpar har tagits upp av dem som har erfarenhet av kylieknik ellerkompressorer (Stal-Refrigeralion, Allas t. ex.), o fastbränslehanteringhar tagits upp av företag med erfarenhet av skogsmaskiner och produktion avandra liknande varor (Bmks Mekaniska, m.fl.), o företagensslrävan att hålla etl brett sortiment gör all nya produkter tas upp(med slora värmepumpar, fastbränslepannor och torvteknik,Enertech med värmepumpar och pannor för fastbränsle i huvudsakavsedda för mindre fastigheter). Under 1970-talels senare hälft sjönkindustriinvesteringarna kraftigt vilket också påverkade annanulmstningslillverkande induslri som tagit upp den "nya" efterfråganpå energiuiruslning. Nyetableringar har skett. Omorienteringen och branschensförnyelse återspeglas också i all antalet nyregistrerade arbetsställen (iindustristalisliken) är lika omfattande som i expanderande näringsgrenar, t.ex.verkstadsindustri (exkl. varv) och kemiindustri. Energiulmslningsindustrinsynes mer storföretagsdominerad än många andra industrigrenar. svarar för drygt hälften av branschens saluvärde. Dedärnäst största ägargmpperna inom energiutrustningsindustrin ärSaab-Scaniakoncernen och statsägda företag med vardera . är också verksamma inom området, men med mindre marknadsandelar.Del är t. ex. , , Grängeskoncemen och . Desvenska storföretagens del i den energitekniska produktionen är enligtindustriverket intressant från flera utgångspunkter. De kan t.ex. genom sinstorlek och produklion inom olika områden, både energilekniska och andra,lättare än mindre företag själva omfördela sina resurser frän olönsamma tilllönsamma verksamheler. Härigenom skapas viss stabilitet i sysselsättningen ochtillväxt inom företagen. Genom sin internationalisering med stor export,försäljningsnäl och tillverkningsenheter utomlands har de vidare goda fömtsättningaratt nå ul med nya produkter på marknaden och att välja tillverkningsland förprodukterna. Ledning, forskning och utveckling samt tillverkning av de meslavancerade produkterna sker dock i . 1branschen finns också en kategori mindre och medelstora företag, somöverslagsmässigt kan uppskattas svara för en knapp femtedel avenergi-utmstningsproduktionen i . De har verksamhet inom alla delar avenergiutrustningsindustrin men främst vad gäller mindre produkter, t.ex. mindrekomponenter, små värmepumpar, små pannor, mindre system m.m. Denna gmpp företaghar inte samma fömtsättningar atl själva lösa problem och utnyttja demöjligheter marknaden erbjuder. SINDsenkäl har riklats dels till företag som tillverkar den tidigare nämnda ulmslingenmen också till dem som tillverkar utmstning för fastbränslehantering, styr-och reglemtmslning, Qärrvärmerör m. m. Under- 1984/85:120 340 sökningenhar avgränsats att avse sådant, som direkt används i energisammanhang. Enkätenhar besvarats av företag som svarar för av den aktuellaindustrins saluvärde. Resultaten styrker tidigare redovisade tendenser. framgår bl.a. följande: o Många företag har tillverkning av annat änenergiutmstningsprodukter. o De tillverkande företagen har relativt ringaproduktion av sådana tjänster som säljs fristående från produkter. Viss handelmed inköpta varor förekommer. Eventuell tjänsteproduktion (konsult- ochinstallations-tjänster) hänförs till särskilda företag. o Exportens andel avprodukfionen synes någol lägre än för verkstadsindustrin som helhet.Branschema Elproduktion och Elöverföring dominerar säväl produktion somexport. o Företagen och därmed branscherna tillverkar en mängd olika produktermed varierande komplexitet och för varierande användningsområden(energiteknikområden). o Konkurrensförhällandeo och val av konkurrensmedelpräglas av om varorna är mindre och standardbetonade, eller om de är merkomplexa. Leveranssäkerhet, produktsanpassning till kundens behov och strävanatt erbjuda kunden nyckelfärdiga anläggningar är medel som används för attstärka konkurrenskraften. Den tekniska kvaliteten kommer mer i förgmnden sommedel för de avancerade produkterna. Priset är viktigt, särskilt påutlandsmarknaden. o Insatsvaror har till sill ursprung i Sverige.Jämfört med andra branscher torde det vara en hög andel. Det är inte någonskillnad mellan energiutmstningsbranscherna. o Kapacitetsutnyttjandet ärrelativt högt utom för branscherna Elproduktion och Elöverföring som sedanlång lid mött en dämpad efterfrågan i . o Investeringarna har enjämförelsevis slark tyngdpunkt på forskning och utveckling ochmarknadsinvesteringar. Mot bakgmnd av den dämpade efterfrågan , företagenssträvan alt öka försäljningen av hela system och den positiva synen på denlångsiktiga efterfrågeutvecklingen är detta logiskt. Investeringarna är högreinom de "nyare" områdena Värmeproduktion, Värmehantering ochFastbränslehantering. o Den dämpade efterfrågan i och konkurrensförhållandenautomlands är de största hindren för produktionsökning. Företagen ser gynnsammarepå möjligheterna att öka försäljningen utomlands än i . o I gårca av försäljningen ull stat och kommun. o Lönsamheten (avkastningpå totalt kapital m.fl. mått) är lägre i energiulmslningsindustrin än iverkstadsindustrin. Bland energibranschema är Elöverföring mest lönsam ochVärmeproduktion som minst lönsam. Energiutmstningsprodukter omfauar såvälenklare standardprodukter som mer komplicerade, vilka tillverkas påbeställning. De utgör huvudprodukter i stora anläggningar ochindustriprocesser eller mindre produkter i 1984/85:120 341 andrasammanhang t.ex. för småhus. De olika energiutmstningsbranscherna ochenergiteknikområdena rymmer ofta alla kategorier av produkter. Enskildaföretag är i relativt stor utsträckning specialiserade på antingen storaanläggningar eller på små och med produkter inom visst kompetensområde(kundinriktat eller produktinriktal). Branschensprodukter kan som helhet inte ses som högteknologiska även om det finns vissainslag av sådana, t.ex. styr- och reglemtmslning för såväl maskiner som helasystem, större turbiner och generatorer m. m. De energitekniska systemen äruppbyggda kring en rad relativt enkla grundprodukter, för vilka mångatillverkare finns såväl i som utomlands. Det mer komplicerade, och somkräver särskild know-how och organisatorisk kompetens är att foga samman demtill fungerande helhetslösningar. Svensk industri har här dokumenterat godförmåga när det gäller olika energitekniska syslem, t. ex. kraftgenerering(främst vattenkraft) och eldistribution, fjärrvärmesystem, energisnåla hus ochindustriprocesser. Konkurrenssituationenär hårdare för de enkla produktema och för de mindre systemen. Det visar sigbl. a. i importkonkurrensen som är hårdare för t. ex. små vattenkraftverk änför stora, för små värmepumpar än för slora osv. Svensk industri har för de"nyare" systemen möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensenfrämst genom det försprång som ligger i atl ha erfarenhet av fungerande system. Hurden framtida samlade efterfrågan på energiutmstningsprodukter kan utvecklas pålängre sikt i är, enligt SIND, svårt att bedöma. Det torde dock intevara sannolikt att den kommer att växa särskilt mycker mer sett över kommandetioårsperiod än den gjort . Efterfrågani på oljeersättande utrustning har stimulerats genominvesteringsstöd och stöd till forskning och utveckling. har bidragittill en snabbt ökad efterfrågan på delar av energi-utmstningsindustrinsproduktion, t. ex. på värmepumpar och på utrustning för inhemska bränslen. Inomandra delar av energiulmslningsindustrin finns fortfarande ledig kapacitet. Enfortsatt lika hög efterfrågan kan inte förväntas bestå. Mättnadstendenser harredan gjort sig gällande. Det belyder, menar SIND, att en fortsatt relativtsnabb stmkturomvandling kan förvänlas för energiulmslningsindustrin. Efterfråganförväntas, enligt SIND, på lång sikt fortsätta att förskjutas mot utmstning förvärmeåtervinning, utveckling av styr- och reglerteknik för processer ochventilalionsändamål. Problemen med luftföroreningar kan medföra alt efterfråganpå rökgasreningsprodukter ökar och att utvecklingen vad gäller effektivaförbränningstekniker påskyndas. Efterfrågan blir här starkt beroende av omkraven på renare emissioner kommer att skärpas. Utvecklingen av relativa priserpå energiråvaror m. m. kommer givetvis också att påverka efterfrågansinrikining vad gäller olika produkttyper liksom även de allmänekonomiskafömtsättningarna. 1takt med den ökade komplexiteten i energitekniska system har dels 1984/85:120 342 efterfråganpå nyckelfärdiga anläggningar fått allt större omfattning, dels efterfrågan påandra tjänster ökat. Det är en tendens som, enligt SIND, väntas fortsätta. Svenskenergiutmslningsindustri har, enligt SIND, goda fömtsättningar att möta enframlida förändrad efterfrågan på energiutmstningsprodukter. Det kommer, enligtverket, att medföra en fortsalt omorienlering av produktionen mot de"nya" energiutmstningsområdena medan annan läggs ner. Avgörande förhur fort omvandlingen kommer att gå kommer bl. a. vara om tillverkning avutmstning för de nya områdena bedöms som mer lönsam än helt andraverksamhetsgrenar. 2 Energiteknikområden marknadsutsikter i och utomlands 1rapporten har redovisats marknadsutvecklingen för produkter inom följandeenergitekniska huvudområden: - Produktion och lagring av el - Produktion och lagring av ångaoch värme - Överföring av energi - Rening av emissioner Endastde energitekniker som har bedömts vara kommersiellt etablerade i ellerutlandet inom den närmaste tioårsperioden och som produceras avsvensk industri har undersökts. Inomområdel bränsletillförsel finns i en betydande marknadspotential iskogsråvaruterminaler, skogsmaskiner och lorvmaskiner. framtili bedöms marknaden uppgå till ca 600 milj. kr. Exportmöjligheternainom detta teknikområde består i huvudsak av konsulttjänster. Dessutom finnsvissa exportmöjligheter för skogs- och lorvmaskiner. Marknaderna bedöms finnasi bl.a. , , , , , och . Utredarnakonstaterar att det finns en stor överkapacitet för utveckling ochproduktion av kärnbränsle i västvärlden och den kommer förmodligen att finnasinom överskådlig tid. Här finns dock vissa möjligheter ull export på marknadersom , , och . Utvecklingenav ny teknik för framslällning av syntetiska drivmedel, som pågår vid någrasvensk företag, kan ge möjligheter till export. Storainvesteringar kommer att göras i anläggningar för energiproduktion ur avfall.I bedöms marknaden uppgå till ca 500 milj. kr. Prop.1984/85:120 343 perioden fram lill och till 400 milj. kr. De största exportmöjligheterna finns i de länder därfjärrvärme eller fjärr-kyla används. De mest intressanta exportmarknadernaunder 1980-lalel bedöms vara , , och . Under 1900-taletkan dessulom inlressanta marknader uppstå i , och . Vad beträffar teknik för utvinning av geotermisk energiligger exportmöjligheterna främst inom del borrtekniska området och i attsälja kompletta system bestående av bl.a. värmeväxlare, värmepumpar och distributionssystem.De projekl som pågår på olika håll i världen kommer om verksamheten utfallerpositivt, att kunna kommersialiseras under 19(X)-talet. Produktion och lagring av el Vad beiräffar vattenkraftskomponenter har den inhemskamarknaden såväl som exporten gått tillbaka . Företagen påmarknaden arbetar i mycket hård konkurrens. Många i-länder har, liksom ,i huvudsak byggt ut sin vattenkraftpotential, men det finns även behov avinvesleringar för komplettering, ersättning och effeklivisering. I u-ländernaär situationen en annan genom att utbyggnadsarbetet fortfarande pågår. Underden närmaste tioårsperioden bedöms de mest intressanta marknaderna vara ländersom , , och men även , och Mexico.De flesta länder i världen utgör potentiella marknader för minikraftverk. En stor utbyggnad av kondenskraftverk bedöms ske i ,, och , men även i och i vissa u-länder.Exportmöjligheterna för inom detta område ligger framför allt ileverans av turbiner, generatorer, el- och konlrollutmstning samt i början av90-talet i kompletta anläggningar baserad på trycksatt teknik. Stora investeringar kommer alt göras i mottryckskraft påmarknader som , , , och eventuelll underde närmaste 10 åren. I är mottrycksanläggningar inom industrin en av desnabbast växande industrimarknaderna. Marknadsutsikterna för vindkraften bedöms som störsl försmå och medelstora aggregat framför allt och underförsta delen av i bl.a. , , , ochflertalet . Exportmöjligheterna för stora aggregat bedöms som små undersamma period. För vågenergiteknik finns en växande exportmarknad. Under1980-talet bedöms exportmöjligheierna som små, men i etl 20-årsperspektivuppskattas världsmarknaden för vågenergiteknik till ca . Produklion och lagring av ånga och värme Goda marknadsutsikter finns för svenska leverantörerav pannor för eldning med skogsavfaU och andra biobränslen. 1984/85:120 344 Densvenska kompelensen bedöms också som hög då det gäller/Iw;(i/. ?é'-rade bäddar.Marknaderna finns framför allt i , och men även iHolland, , och i viss mån . blir ocksåSydkorea och inlressanta marknader. Möjligheternaatt ekonomiskt införa och utnyttja värmepumpiekniken är väsentligen olika iolika länder. Den eldrivna värmepumpen kräver god tillgång på elkraft till ellmed andra energislag konkurrenskraftigt pris. installeras 1,6 miljoneranläggningar , huvudsakligen i och . Intressanta marknader förde svenska tillverkarna är , , ochCanada. Solvärmebedöms få en marginell betydelse i det svenska energisystemet . exportmöjligheter inom solvärmeområdet gäller främslplana solfångare och konsulttjänster för solvärmesystem med värmelagring. Inlressantamarknadsutsikter finns också för företag verksamma inom områdetvärmeåtervinning dvs. utnyttjande av spillvärme från lokaler och inominduslrin. Möjligheternatill export av elradiatorer är begränsade på gmnd av att de länder som använderelradiatorer själva också har en inhemsk produktion av sådana. Exportmöjligheiernainom områdel värmelagring begränsar sig till i huvudsak konsulttjänster ochborrningsteknik och i viss mån till maskiner för nedläggning av plaströr imark. Deårliga investeringarna för eldistribution i uppgår f. n. lill ca 2-2,5miljarder kronor. Nivån förväntas vara ungefär densamma under de närmaste åren.Investeringarna i elöverföring uppskattas till ca 1 perår. Exportmöjligheterna inom dessa områden bedöms som myckel goda till etlflertal länder. Den för svenska förelag tillgängliga exportmarknaden bedömsvara är 1985 och öka något . Densvenska tekniska kompetensen inom ftärrvärmeområdet är ledandeintemationellt och täcker alla delar av fjärrvärmetekniken. Det högaanvändarkunnandet tillsammans med tillgång till svenska referensanläggningarulgör vikliga tillgångar för svenska exportföretag. Intressanta marknader utgörUSA och samt , , och eventuellt . Intressantamarknadsmöjligheter för svenska företag finns inom områdena energieffektivaprocesser inom industrin och styr- och reglerteknik för klimat- ochenergianläggningar. Prop.1984/85:120 345 Även Ullverkare av rökgasreningsuirustning kan arbela moten expanderande marknad.