prop · G803138 · 1984-12-31 00:00:00 — om radio- ochkassettidningar; beslutadden 28 febmari 1985. Regeringen föreslår att anta de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. Enligt förslaget skall stöd till radio- ochkassettidningar utgå även lill en ny typ av talutgåva som ges ut gemensamt avtvå eller flera dagstidningar i samverkan. Denna talutgåva skall till hälfteninnehålla unikt, förlagetroget material ur en enda dagstidning och lill andrahälften innehålla en sammanställning av material ur två eller fleradagstidningar. Endast malerial ur de tidningar som deltar i samverkan fårutnyttjas. Modellen innebär att varje deltagande tidning ger ut en talutgåvasom till hälften återger eget material och till hälften gemensamt material. Anslaget till stöd till radio- och kassettidningarbör höjas med 2 milj. kr. för /86. Stöd bör fortsättningsviskunna beräknas så all det täcker nettokostnaderna för utgivningsverksamhelen. Förslaget fömtsätter vissa ändringar i lagen(1981:508) om radiotidningar och lagen (1982:521) om ansvarighet för radio-och kassettidningar. Frågan om ändringar i sistnämnda lag har tidigare dennadag anmälts av chefen för . De här föreslagna ändringarna i stödordningen och ilagen (1981:508) om radiolidningar föreslås träda i krafl . Lagförslaget i denna proposition har granskats avlagrådel. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s.4), lagrådets yttrande (s. 39) och föredragande statsrådels ställningstagandenlill lagrådels synpunkter (s. 40). För alt få skälen till lagförslaget hell klara försig måste läsaren ta del av alla tre texterna. 1 1984/85. Prop.1984/85:138 2 Lag om ändring i lagen (1981:508) om radiotidningar Härigenom föreskrivs att 1, 3 och 4 §§ lagen (1981:508) omradiotidningar' skall ha nedan angivna lydelse. I denna lag förstås med radiotidningen för synskadade avsedd, i rundradiosändning sänd version av en sådan allmännyhetstidning som trycks och som har dagspresskaraktär (förlagan). I denna lag förstås medmndra-diosändning detsamma som i radiolagen (1966:755). En radiotidning enligt denna lagföreUgger om följande villkor är uppfyllda: Radiotidningenskall vara ett radioprogram som är avsett för synskadade. Radioprogrammetskall sändas i rundradiosändning. a) en version av en sådan allmännyhetstidning som trycks, har dagspresskaraktär och ges ut här i landet(förlaga) eller b) dels en version av en förlaga, delsen sammanställning av material ur samma förlaga och ur ytterligare en ellerflera förlagor, av vilka versioner sänds som radiotidningar. I denna lag förstås med radioprogramoch mndradiosändning detsamma som i radiolagen (1966:755). Tillstånd all sända en radiotidning ges till ägaren av den nyhetstidning som skall vara förlagan till versionen. Tillstånd att sända en radiotidningges till ägaren av en sådan nyhetstidning som avses i 1 § och som utges här ilandet. Tillstånd får meddelas endast omförlagan utkommer minst en gång och om förlagan, såvida inte särskildaskäl föranleder annat, har haft en upplaga somgenomsnittiigt överstiger tvåtusen exemplar per utgivningstillfälle. ' Senaste lydelse av lagens mbrik 1983:495. .Senastelydelse 1983:495. ' Senaste lydelse 1983:495. Radiotidningenskall helt eller delvis återge texten i förlagan. Sändning av annonsmaterialfår endast ske om ljudet är förvrängt eller innehållet kodat. Om en radiotidninginte återger all redaktionell text iförlagan, får högst hälften avsändningstiden vid ett sändningstillfälle användas för annonsmaterial. Utövermaterial som förekommer i förlagan får radiotidningen endast innehållauppgifter om hur materialet i sändningen disponerats. Radiotidningarnaskall helt eller delvis återge texten i förlagorna. Sändning av annonsmaterialfår endast ske om ljudet är förvrängt eller innehållet kodat. Om enradiolid-ning inte återger all redaktionell text i en förlaga, får högsthälften av sändningstiden vid ett sändningstillfälle användas för annonsmaterial. Utöver material som förekommer i förlagorna fårradiotidningarna endast innehålla uppgifter om hur materialet i sändningarnadisponerats. Denna lag träder i kraft . Äldrebeslämmelser gäller fortfarande i fråga om tillstånd som har beviljats före denI . "Senaste lydelse 1983:495. Prop.1984/85:138 4 Närvarande: statsrådet I. Carisson, ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , , , R. ,, , , Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1981:508) om radiotidningar Med stöd av regeringensbemyndigande tillsattes en kommitté -tallidningskommittén (U 1982:05)' - med uppdrag atl bedriva del ytterligareutrednings- och utvecklingsarbete rörande stöd till taltidningar somerfordrades i enlighet med vad som anfördes i propositionen 1981/82: 129 omstöd till taltidningar. Vid sidan av utredningsuppdragethar kommittén också haft att fördela bidrag enligt förordningen (1982:669) omstöd till radio- och kassettidningar. Kommitténs huvuduppgift är atl -med stöd av gjorda praktiska erfarenheter utarbeta ett förslag till enframtida inriktning, utformning och administration av ett statligt stöd lillradio- och kassettidningar. lade i maj1984 fram betänkandet (Ds U 1984:8) Om stöd till radio- och kassettidningar. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga I. Betänkandet har remissbehandlats.En sammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Jag vill framhålla att endast endel av de förslag jag avser alt nu lägga fram rör lagbestämmelser som lagrådetbör yttra sig över. För att ge en helhetsbild av de förslag som enligt minmening bör föreläggas ' Kommittén bestod vid avlämnandet av betänkandet av f. d.direktören , ordförande, verkställande direktören ,huvudsekreteraren , organisationssekreteraren ,organisationsdirektören , kanslichefen , redaktören och departementsrådet . 1984/85:138 5 efterlagrådets granskning av lagbestämmelserna redovisar jag emellertid redan idetta sammanhang även övriga förslag. I nuvarande skede har regeringen alltsåendast att ta ställning till frågan om inhämtande av lagrådets yttrande överlagförslaget. Sedan mitten av 1970-talel har synskadadesorganisationer, främst genom (), aktivt verkat föratt dagstidningarnas nyhetsförmedling och opinionsbildning skall görastillgänglig för synskadade. I detta syfte har regering och riksdag vidtagitåtgärder för att förbättra synskadades tillgång till innehållet i dagstidningarmed målet atl öka synskadades delaktighet i samhällslivet. Iregeringens proposition 1977/78:87 om insatser för handikappades kulturellaverksamhet framhöll föredraganden all det är angeläget att samhället gör dellättare för synskadade att ta del av det allmänna informationsutbudet. Ienlighet med denna strävan fick tre dagstidningsföretag statligt bidrag urallmänna arvsfonden för en försöksverksamhet med lalul-gåvor av dagstidningar.Denna verksamhet startade /78. tillsattesutredningen (U 1980:08) om dagstidningar för synskadade med uppgift attutvärdera försöken och lämna förslag om hur verksamhelen skulle utvecklasvidare. Som ett led i den pågående försöksverksamheten gjordes vissatillägg till radiolagstiftningen i syfte att möjliggöra etersändning avtalutgåvor för synskadade (prop. 1980/81:166, KU 24, rskr 363). Bestämmelsernafinns främst i lagen (1981:508) om radiolidningar. Ibörjan av lade den nämnda utredningen fram sitt slutbetänkande(Ds U 1982:2) Dagstidningar för synskadade. I sin genomgång av de praktiska ochekonomiska fömtsattningarna för en etablerad verksamhet förde utredningen framförslag om talutgåvans utformning och om former för distribution och därmedsammanhängande rättsliga frågor. Utredningen redovisade också olikakoslnadsalternaliv. Medutgångspunkt i utredningens förslag lade regeringen fram propositionen1981/82: 129 om stöd till taltidningar (i fortsättningen benämnd 1982 årsproposition). På grundval av de förslag som presenterades i propositionenbeslöt dels att 10 milj. kr. skulle anslås för stöd tilltaltidningar, dels att en kommitté skulle tillsättas för att pröva ansökningaroch fördela bidrag från anslaget samt bedriva elt ytterligare utrednings-ochutvecklingsarbete rörande stöd lill taltidningar (KU 1981/82:31, rskr 409).Regeringen har i förordningen (1982:669) om stöd till radio- och kassettidningarmeddelat bestämmelser för fördelningen av stödet. 1984/85:138 6 började sitt arbete den I juli1982. Vissa justeringar har därefter gjorts i lagen (1981:508) omradiotidningar samt stödförordning. Ändringarna gäller främst rättenatt distribuera talutgåvor i etern och härav föranledda ändringar i denrättsliga terminologin. Jag kommer i det följande att beröra dessa ändringar itillämpliga delar. Statens åtgärder på området gmndar sig på enambition att förbättra synskadades tillgång till innehållet i dagstidningar.Denna ambition bygger i sin tur på massmediernas erkänt viktiga ställnig i dendemokratiska processen. Regering och riksdag har formulerat sin syn påmassmediernas uppgifter i det demokratiska samhället i fyra punkter (prop.1975/76:131, KU 46, rskr 260). Massmedierna bör ge den information som ärnödvändig för ett ställningslagande i samhällsfrågor; de bör självständigteller som språkrör för organiserade intressen kommentera samhällsutvecklingen;de bör i allmänhetens intresse granska och kontrollera de ledande i samhälletoch de bör slutligen främja kommunikation inom och mellan ohka gmpper isamhället. Regeringoch riksdag har därvid begränsat sig till vad de har bedömt vara väsentUgt iden demokratiska processen. Detta innebär inte att massmedierna frånkäntsandra betydelsefulla uppgifter, t. ex. information i vidaste bemärkelse,underhållning, förströelse saml den viktiga funktionen att på olika sättuttrycka och förmedla sociala kontakter. Såsommassmedierna har byggts upp i är dagspressen av särskild betydelse iden demokratiska processen. För pressen gäller att tryckfrihetslagstiftningenreglerar förhållandel till statsmakterna. Regering och myndigheter har iprincip inget inflytande över innehållet i tidningarna. Jämfört med etermediemauppvisar dagstidningarna stor geografisk och politisk mångfald. Med undantagför närradion arbetar etermedierna under särskilda krav som finns fastställda ilagar och avtal, bl. a. kravet på opartiskhet. Fömtsattningarna för politiskaställningstaganden är avsevärt begränsade, liksom utrymmet för kommunikationmellan och inom olika grupper i samhället. I detta perspektiv är det särskiltviktigt att synskadade får tillgång till den breda och åsiktsprofileradeinformation som erbjuds av dagstidningar. Det förtjänar påpekas att utöver de försök som hargjorts och görs med dagstidningar finns en etableradinformationsverksamhet för synskadade genom s. k. läns- och kommuntaltidningar.De flesta av dessa taltidningar har utvecklats ur bibliotekens specialserviceför synskadade, och alltjämt framställs kommunala taltidningar i storutsträckning genom länsbiblioteken även om en rad primärkommunala taltidningarockså har startats. Huvudman är oftast en kulturnämnd eller en biblioteksstyrelse,i vissa fall också en lokalavdelning av SRF. Verksamheten finansierasgenomgående av kommuner och landsting, oftast i form av delat ansvar. Prop.1984/85:138 7 Innehållet i läns- och kommuntaltidningama är iallmänhet en blandning av nyhetsmaterial och meddelanden. Som källmaterialanvänds i övervägande utsträckning lokalpressen, i vissa fall ocksårikspressen. Pressmaterialet blandas med särskild information för synskadade,kommunala meddelanden och egna inslag, t. ex. intervjuer och referat. Dessutomförekommer även inlästa versioner av tidskrifter. Sammanlagt finns ett drygt30-tal sådana publikationer, som ges ut av olika myndigheter, institutioner ochorganisationer. Attsynskadade med någon försening har kunnat få del av visstnyhets- och kommentarmaterial från dagstidningar har varit positivt. En sådanverksamhet kan dock inte fullt ut i rådande former erbjuda synskadade tillgångtill den breda information som ges av dagstid-ningama. Det är därför somresurser har avsatts för att stimulera dagstidningsföretagen att ge uttalutgåvor av dagstidningar för synskadade. Verksamheten med stöd till radio-och kassettidningar har bedrivits av den statligataltidningskommmittén. 2.2Bestämmelser för det statliga stödet har bedrivit sitt uppdrag ienlighet med följande lagar och förordningar. Lag(1981:508) om radiotidningar (ändrad 1982:520 och 1983:495) Förordning(1981:512) om radiotidningar (omtryckt 1983:499) Lag(1982:521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar (ändrad 1983:496) Förordning (1982:669) om stöd till radio-och kassettidningar (ändrad 1983: 500, 1984: 279 och 1985: 51) Förordning (KRFS1982:9) med instmktion för taltidningskommittén (ändradKRFS 1983:16, 42 och 1985:1) Utöver de bestämmelser som har fastställts i dessalagar och förordningar har vissa riktlinjer för verksamheten angetts i 1982års proposition. Dessa riktlinjer är också avsedda att ligga till gmnd förtaltidningskommit-téns utvecklings- och utredningsarbete. Stödetbör i första hand avse kostnader för teknisk framställning och distribution avtalutgåvor. proposition framhålls betydelsen av olika former avsamverkan mellan dagstidningsföretag och andra intressenter för att uppnåstörsta möjliga effekt av tillgängliga medel. Vidare anges att de redaktionellakostnaderna för utgivningsverksamheten bör täckas dels genomprenumerationsavgifter, dels genom tillskjutande av medel från tidningarnasjälva. Stöd som avser kostnader för det redaktionella arbetet får endastlämnas till tidningsföretag som enligt kommitténs bedömning saknar möjligheteratt täcka sådana kostnader med egna medel. 1984/85:138 8 Enligt bidragsreglerna skall en statsstöddtalutgåva i görligaste mån vara förlagetrogen, även i fråga omannonsmaterialet. Högst hälften av sändningstiden för en radiotidning fårupptas av annonser. Den bärande principen för urval av stödobjekt bör vara attstödet skall bidra till atl så många synskadade som möjligt inom en region fårtillgång till någon dagstidning. Även behovet av politisk mångfald skallbeaktas. I1982 års proposition anges vidare att priset på talutgåvan bör molsvaraabonnemangspriset på den tryckta förlagan, dels av jämställdhetsskäl, dels ochframför allt för att ge en korrekt uppfattning om efterfrågan och det verkligabehovet av talutgåvor. En marknadsmässig bedömning sägs vara en ofrånkomligfömtsättning för verksamheten och ett riktmärke för en' eventuell utveckling avstödet. Genom särskilt beslut har dock regeringen medgell atttaltidningskommittén i vissa särskilda fall får pröva om en lägreprenumerationsavgift skall tillämpas för att kommittén genom jämförelserklarare skall kunna bedöma behovsaspekten och dess betydelse för en framtidautformning av stödet. Stödmedel får också användas för mer långsiktigainvesteringar i syfte att underiälla etableringen av radiotidningar. 1982 årsproposition fömtsätter att taltidningskommittén i samverkan med televerketskall undersöka fömtsattningarna för ett sådant långsiktigt arbete och föreslååtgärder i detta avseende. Regeringen får besluta om bemyndigande tillbeställning av större sådana investeringar. Stödmedel får också användas förtidsbegränsade bidrag till mindre, lokala projekt som syftar till nya,rationella former för utgivning av talulgåvor. För övrigt bör vid behandlingenav bidragsansökningar stor betydelse tillmätas valet av distributionsform. bör också enligt 1982 årsproposition verka för att intressera tidningsföretagen för egna initiativ påområdet och skall efter en tids erfarenheter lämna förslag till en merdetaljerad författningsmässig reglering av stödet saml föreslå en lämpligadministration av stödet . får bestämma villkor förstödet och meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten avförordningen om stöd till radio- och kassettidningar. Med stöd härav har kommittén utfärdat anvisningarför ansökan om statligt stöd. Huvuddragen i dessa är följande. Kommittén skallgodkänna valet av distributionsform. Sökanden skall dokumentera sitt stödbehovmed en utarbetad kostnadskalkyl och påvisa att åtgärder vidtagits för attförsöka nedbringa utgivningskostnaderna genom olika former av samverkan.Sökanden skall vidare ta ut ett abonnemangspris för talutgåvan motsvarande detsom gäller för den tryckta tidningen och förbinda sig att inte vid sidan avtalutgåvan leverera den tryckta tidningen gratis till abonnenten. Sökandenskall slutligen medge att kommittén genom särskild expertis genomförspridningsanalyser och studier av abonnentreaktioner. 1984/85:138 9 I sin tillämpning av stödreglerna och dekompletterande anvisningarna har kommittén i vissa frågor utvecklat följandepraxis. I fråga om bidrag till redaktionella kostnader har kommittén inteansett sig i princip kunna medge heltäckande kostnadsbidrag i de fall entidning enligt kommitténs bedömning har haft möjligheter att i vart fall delvisegenfinansiera talutgåvan. För dubbelabonnemang på både en talutgåva och dentryckta förlagan har kommittén, i enlighet med branschpraxis förtidningseditioner, medgell en rabatt på högst på vardera utgåvan, dvs. kommitténhar godtagit ett minimipris för dubbelabonnemang som motsvarar av prisetför två enkelabonnemang. Till följd av det redan omnämnda regeringsbeslutetden i prisfrågan har kommittén efter denna tidpunkt godtagit enlägre prissättning i vissa fall. För att närmare belysa bakgrunden till kommitlénsställningstaganden återges i det följande en summering av kommitténsutredningsinitialiv och kommitténs slutsatser på vissa centrala punkter efternästan verksamhet. Genom cirkulärskrivelser till samtligadagstidningsföretag, artiklar i olika publikationer, intervjuer i lokalradionoch läns- och kommuntaltidningama samt en bred upplysningsverksamhet riktad tillregionala och lokala organ med skilda funktioner i informationssamhället harkommittén sökt främja intresset för utgivning av radio- och kassettidningar ochstimulera till olika projekt och insatser på området. Kommittén har i sammanhanget prövat möjlighetenlill samverkan. Vid informations- och kontaktkonferenser, vid samtal medtidningsledningar och med representanter för primärkommuner och landsting harkommittén närmare diskuterat olika former för samverkan (via AV-centraler,läromedelscentraler, länsbibliotek osv.) och på gmndval av inhämtade erfarenheterprövat fömtsattningarna i olika alternativ. Kommittén beslöt tidigt att följa upp denbidragsfinansierade utgivningen av radio- och kassettidningar och alt anlitasärskild expertis för studier av verksamheten, främst i syfte att klarläggaabonnenternas behov av och syn på talutgåvorna. Dessa undersökningar ochanalyser har redovisats i bilaga till kommitténs betänkande och ikompletterande rapporter som ingivits till regeringen. Kommittén har vidare uppmärksammat frågan omadekvat mottagarap-paratur för FM-sända talutgåvor. Försök med radiosändatalulgåvor har bedrivits i . För försöken utvecklades ensärskild ut- Prop.1984/85:138 10 mstningför mottagning och uppspelning hemma hos abonnenten. Med utgångspunkt i dessaerfarenheter bildade kommittén tillsammans med företrädare förstyrelsen för teknisk utveckling, . , ,Sjukvårdshuvudmännens upphandlingsbolag och landstingskommun enprojektgmpp med uppdrag att utarbeta en mottagamtmstning som skulle kunnaserietillverkas och användas för verksamheten med radiotidningar. Arbetet harlett fram till att en första serie om 1000 apparater kan börja levereras underförsta hälften av . Kommittén har med och regeringensgodkännande lämnat leverantören en ekonomisk garanti av högst . attgälla längst intill utgången av . Kommittén har även följt de i prop. 1982/83:137 omradiotidningar m. m. omnämnda försöken med överföring av datorsatt tidningstextför återgivning i s.k. syntetiskt tal och/eller punktskrift. Försöken bedrivsav i samverkan med , SRF och STUoch har öppnat nya möjligheter för distribution av dagstidningsmaterial tillsynskadade. Mycket tyder enligt kommittén på attflerdagarstidningar bör välja radiosändning som distributionsform. I avvaktanpå att bl. a. frågan om lämplig mottagamtmstning kan lösas stödertaltidningskommittén tidningar som är beredda att framställa bud- ellerpostdistribuerade kassettidningar. har dock framhållitatt man i princip klart föredrar radiodistribution. har påkommitténs särskilda hemställan kompromissvis och i avvaktan på.attapparater för FM-sända talutgåvor blir tillgängliga - förmåtts starta ellerfullfölja tidigare pågående utgivning av kassettidningar. Hur bidragen har fördelats av kommittén på olikatidningar framgår av följande tabell. Årsbidragen är framräknade medutgångspunkt från de bidragsbelopp som tidningsföretagen faktiskt erhållit somstöd för kassetttidningsutgivning under i huvudsak . Vidtidpunkten för betänkandets färdigställande pågick fortfarande förhandlingar omförlängning av bidragsgivningen för tiden . Bidragen tillBarometern och avser, omräknat till helårsvärde, tidsbegränsadeprov med telefonsända utgåvor till sammanlagt 20 synskadade abonnenter. Prop.1984/85:138 11 I avvaktan på beslut med anledning avutredningsförslagen har kommittén ansett att redan pågående (resp. planerad)bidragsfinansierad utgivning av talutgåvor måste få fullföljas under i principoförändrade ekonomiska fömtsättningar och med sikte på en successiv övergångtill radiodistribution. Detta bör ske inte minst av hänsyn till abonnenterna,den engagerade personalen och tidningsföretagen som sådana. Kommittén har vidare fömtsatt att omförhandling omträffade uppgörelser skall äga mm för det fall att övergång sker tillradiodistribution under det kommande budgetåret. Med nuvarande distributionsform och gällandestödvillkor torde enligt kommittén antalet kassettidningar - även med enmycket generös tolkning av stödvillkoren - inte kunna sättas högre än 10 till12 utgåvor. Inte ens efter övergång till radiodistribulion för mottagning påkassett hos synskadade abonnenter torde den nuvarande medelsramen medge utgivningav fler än 12 tiU 15 talulgåvor. Med utgångspunkt från sina erfarenheter av dentänkbara marknaden och kostnaderna för den stödda utgivningen harkommittén gjort försök att uppskatta det sannolika antalet abonnenter och detroliga kostnadema för verksamheten i varje särskilt fall. Hänsyn har tagitstill tidningarnas periodicitet, upplaga och hushållstäckning inom resp.utgivningsområde. Två alternativ har räknats fram; ett för samtiigadagstidningar (146) och ett för enbart högtäckningstidningar (84). Resultatet av dessa skattningsförsök blir attmerkostnaden för tidningarna skulle bli ca 100 milj. kr. om samtliga tidningarinkluderas och ca 65 milj. kr. om endast högtäckningstidningarna tas med iberäkningarna. Det förväntade antalet abonnenter har antagits uppgå till 14000respektive 12000 personer. Kommittén understryker osäkerheten i bedömningenoch framhåller att den av naturliga skäl gmndas på tämligen schablonmässigaantaganden. Säkrare bedömningar får anstå till dess verksamheten blivit fastareetablerad och ytterligare försök, förslagsvis i delvis nya former, har kunnatgenomföras och utvärderas. 1984/85:138 12 Kommitténs ställningstaganden i fråga om lämpligstödmodell bygger på berörda intressenters reaktioner på utgivningsverksamhetenoch därav följande slutsatser beträffande den gällande stödordningensändamålsenlighet. Genom anlitande av vetenskaplig expertis harkommittén undersökt gmppen kassettidningsläsare och deras åsikter omkassettidningarna och dessutom kassettidningarnas utformning och förhållandetill den tryckta förlagan. Kommittén klargör att gruppen synskadade som helhetpå flera sätt avviker från befolkningsgenomsnittet, främst genom genomsnittligtlägre utbildning, högre medelålder och större andel kvinnor. Detla är faktorersom i massmedieforskningen visat sig ha relativt stort samband med begränsadeinformationsresurser. Avden undersökta gmppen kassettidningsläsare är det framför alll yngre synskadadesom tar del av kassettidningar. De yngre är över huvud taget en relativtinformationsstark grupp.