prop · G80323 · 1984-12-31 00:00:00 — omavdrag för förskottsräntor samt om vissa andra frågor rörande inkomstskatt ochfolkbokföring; Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att den begränsning som gäller vid 1982-1985 årstaxeringar i fråga om rätten till avdrag för ränta som erlagts i förskott görspermanent. Vidare föreslås en förlängning med av den särskilda lagstiftningom skattefrihet för vissa stipendier som gäller vid 1984 och 1985 årstaxeringar. Den tillfälliga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnader ifråga om arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen föreslås gälla ävenvid taxering. Viss reglering föreslås av den skattemässigabehandlingen av och skyldigheten att lämna kontrolluppgift för bidrag tillarbetslösa som startar egen rörelse och till ungdomar som bedriver sådanrörelse. Slutligen tas upp vissa följdändringar i anledning av ändrade reglerför mönstring och registrering av sjömän. I 1984/85. 1984/85:23 2 Lagom ändring i kommunalskatteiagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att 41 §, punkt 12 av anvisningarna till 32 § och punkt 3 avanvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivnalydelse. Inkomstav jordbmksfastighet eller rörelse skall beräknas enligt bokfö-ringsmässiga gmnder,i den mån dessa icke stå i strid med särskilda bestämmelser i denna lag. Äveninkomst av annan fastighet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder i de fallsom angivas i punkt 1 av anvisningarna. Iandra fall än som sagts eller som anges i punkt 4 a av anvisningarna skallintäkt anses hava åtnjutits det beskattningsår, under vilket intäkten blivitför den skattskyldige tillgänglig för lyftning, och skall utgift eller omkostnadanses belöpa på det beskattningsår, vamnder utgiften betalats eller omkostnadenägt mm. Sådan speciell skatt, avgift eller ränta, som ingår i slutiig ellertillkommande skatt enligt uppbördslagen, ävensom ränta å kvarstående skattenligt samma lag anses dock belöpa på det beskattningsår då den slutliga ellertillkommande skatten påförts. Ifråga om inkomst av annan fas- I fråga om inkomst av annan fas tighet som inte skall beräknas enligt tighet som inte skall beräknas enligt bokföringsmässiga gmnder samt in- bokföringsmässiga gmnder samt in komst av kapital gäller beträffande komst av kapital gäller beträffande ränta som har erlagts i förskott att ränta som har erlagts i förskott att avdrag vid taxering- avdrag inte medges för den del av ar inte medges för den del av räntan räntan som belöper på tid efter som belöper på tid efter taxerings- taxeringsårets utgång. För ränta årets utgång. För ränta som enligt som enligt denna bestämmelse inte denna bestämmelse inte kunnat kunnat dras av medges dras av medges avdrag avdrag med lika stora belopp varje med lika stora belopp un- år under återstoden av den tid som der återstoden av den tid som för- förskottsbetalningen har avsett. skottsbetalningen har avsett. till32 § 12. Sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, lagen (1954:243)om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, lagen(1977:265) om statiigt personskadeskydd och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst omsjukpenningen gmndas på inkomst, som hänför sig till tjänst och för sig ellertillsammans med annan sjukpenninggmndande inkomst uppgår till ellerhögre belopp för år. Till intäkt av tjänst hänföres under nämnda fömtsättningarockså ersättning enligt lagen (1956:293) om 'Senaste lydelse 1983:452. Senaste lydelse 1984:527. 1984/85:23 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ersättning åt smittbärare samt annan lag ellerförfattning, som utgått annor-ledes än på gmnd av försäkring, som sagts,till någon vid sjukdom eller olycksfall i arbete eller pä grund avmilitärtjänstgöring. Föräldrapenning och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring utgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del avvårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader. Timstudiestöd, inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag enligtstudiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag för doktorander ochtimersättning vid grundläggande utbildning för vuxna räknas som skattepliktigintäkt av tjänst. Dagpenning frän erkänd arbets- Dagpenning frän erkänd arbets- löshetskassa, kontant arbetsmark- löshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande nadsstöd, statsbidrag motsvarandedagpenning frän erkänd arbetslös- dagpenning från erkänd arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmark- hetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd somlämnas till arbetslös nadsstöd som lämnas till arbetslös som startar egenrörelse samt er- som startar egen rörelse, ersatt-sättning enligt 14 och 15 §§lagen ning enligt 14 och 15 §§ lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare räknas hosoffentliga arbetsgivare samt som skattepliktig intäkt av tjänst. stöd enligt 6 § förordningen (1983:1079) om statsbidrag till verksamheten medungdomslag, m.m. räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inomtotalförsvaret räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilkaenligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser utgåtill deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i fråga om sådanabidrag likställda. till 33 § 3.' Har skattskyldig i sin tjänst verkstäUtresor utom den vanliga verksamhetsorten, äger han rätt att åtnjuta avdrag ickeblott för kostnaden för själva resan utan jämväl för den ökning ilevnadskostnaden, som den skattskyldige kan hava fått vidkännas på den grund,att han vistats utom sin vanliga verksamhetsort, såsom för hotellmm, ökad kostnadför föda osv. Därest i tjänst, som avses i punkt 4 andra stycket avanvisningarna till 32 §, anvisats särskild ersättning för kostnaderna, fåravdrag dock icke äga mm. Hava jämlikt 25 § första stycket 3) taxeringslagen traktamentsersätt-ningaroch andra ersättningar icke upptagits såsom intäkt, må ej heller de emotersättningarna svarande kostnaderna avdragas. I första stycket avsedd ökning i I första stycket avsedd ökning i levnadskostnaden skall, där den levnadskostnaden skall,där den skattskyldige icke visar större ök- skattskyldige icke visar störreök- ' Senaste lydelse 1983:1051. ning, anses hava uppgått tillett belopp motsvarande den ersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadenstäckande (traktamente), dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan idetta stycke sägs motsvarar största normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår ett belopp (normalbelopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för . Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det antal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt mm utan samband med övernattning skall säsomstörsta normala ökning i levnadskostnaden räknas; fyra tiondels normalbelopp,när förrättningen varat , samt tvä tiondels normalbelopp,när förrättningen eljest varat . Omfattar vistelsepå en och samma ort än i följd, skall frän och med det sextondedygnet såsom största normala ökning i levnadskostnaden räknas sex tiondelar avnormalbeloppet. Vid 1984 och taxeringar skall för skattskyldig somvid arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen fortlöpande haft sin arbetsplatsförlagd till en och samma ort utanför den vanliga verksamhetsorten underlängre tid än tvä år för tid därefter såsom största normala ökning ilevnadskostnaden anses ett belopp motsvarande den del av normalbeloppet somavser kost vid förrättning som pågått än ökat med faktiskkostnad för logi på arbetsorten. Vill skattskyldig visa att kostnadsökningen ien och samma tjänst varit större än avdrag som beräknats i enlighet med vad nusagts, skall utredningen avse hans samtiiga förrättningar i nämnda tjänstunder beskattningsåret; dock att i fråga om ning, anses hava uppgått tillett belopp motsvarande den ersättning som av arbetsgivaren utgivits för kostnadenstäckande (traktamente), dock högst till belopp som i enlighet med vad nedan idetta stycke sägs motsvarar största normala ökning i levnadskostnaden. Riksskatteverketfastställer för varje kalenderår ett belopp (normalbelopp) motsvarandestörsta normala ökning i levnadskostnaden för . Har resan varitförenad med övernattning skall den anses hava varat det antal dygn som motsvararantalet övernattningar. Har resan ägt mm utan samband med övernattning skallsåsom största normala ökning i levnadskostnaden räknas: fyra tiondelsnormalbelopp, när förrättningen varat , samt tvätiondels normalbelopp, när förrättningen eljest varat mer än fyra timmar i följd.Omfattar vistelse på en och samma ort än i följd, skall frånoch med det sextonde dygnet såsom största normala ökning i levnadskostnadenräknas sex tiondelar av normalbeloppet. Vid 19S4-I986 års taxeringar skallför skattskyldig som vid arbete inom byggnads- och anläggningsbranschenfortlöpande haft sin arbetsplats förlagd till en och samma ort utanför denvanliga verksamhetsorten för tid därefter såsomstörsta normala ökning i levnadskostnaden anses ett belopp motsvarande den delav normalbeloppet som avser kost vid förrättning som pågått än 15dygn ökat med faktisk kostnad för logi på arbetsorten. Vill skattskyldig visaatt kostnadsökningen i en och samma tjänst varit större än avdrag somberäknats i enlighet med vad nu sagts, skall utredningen avse hans samtligaförrättningar i nämnda tjänst under beskattningsåret; dock att i fråga om 1984/85:23 5 avdragför ökning i levnadskostna- avdrag för ökning i levnadskostna den från och med det sextonde dyg- den från och med det sextonde dyg net i följd pä en och samma ort eller net i följd pä en och samma ort eller under förrättning ä utrikes ort under förrättning ä utrikes ort levnadskostnadsökningen må be- levnadskostnadsökningen må be räknas för varje förrättning för sig. räknas för varje förrättning för sig. Avdragför ökade levnadskostnader är däremot icke medgivet enbart pä den gmnd, att denskattskyldige har sitt arbete på annan ort än den, där han har sin bostad. skattskyldige bosatt sig pä annan ort än den, där han har tjänst elleranställning, eller antagit arbete, som skall utföras på annan ort än den, därhan är bosatt, är avdrag i regel icke medgivet. Avdrag medgives dock för detfall, att anställningen avser endast eller skall bedrivas äflera olika platser eller det av annan anledning icke skäligen kan ifrågasättas,att den skattskyldige skall avflytta till den ort, där arbetet skall utföras. Oavsettvad i nästföregående stycke sägs äger skattskyldig, som på gmnd av sitt arbetebosatt sig pä annan ort än den där hans familj är bosatt, därest det medavseende pä makes förvärvsverksamhet, svårighet att anskaffa familjebostadeller annan därmed jämförlig omständighet icke skäligen kan ifrågasättas, attfamiljen skall avflytta till den skattskyldiges bostadsort, åtnjuta avdrag förden ökning i levnadskostnaden som föran-ledes av den skilda bosättningen. Ombåda makarna äro berättigade till sådant avdrag, skall, där makarna ejöverenskommit om annan fördelning, det sammanlagda avdraget tillkomma dem medhälften var. Vad här sagts skall, såvitt avser makar, icke äga tillämpning ifall som i 52 § 2 mom. sägs. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gängen vid 1986 årstaxering. 1984/85:23 6 Lagom ändring i lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 §kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19§ kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Istället för bestämmelserna an- I stället för bestämmelserna an gående stipendier i 19 § kommu- gående stipendier i 19 § kommu nalskattelagen (1928:370) skall vid nalskattelagen (1928:370) skaU vid 1984 och taxeringar gälla \9S4-1987 årstaxeringar gälla föl- följande, jande. Stipendiumsom är avsett för mottagarens utbildning och inte utgör ersättning för arbetesom har utförts eller skall utföras för utgivarens räkning räknas icke tillskattepliktig inkomst. Dennalag träder i kraft . Prop.1984/85:23 7 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs att 37 § 1 mom. taxeringslagen(1956:623)' skaU ha nedan angivna lydelse. 37 § Nuvarande lydelse I mom. Till ledning vid inkomsttaxering och registreringav preliminär A-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall varje årutan an-maning avlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåretenligt följande uppställning. Uppgiftsskyldig Vem uppgiften skall Vad uppgiften skall . Densom utge» ersättning enligt 14 eller 15 § lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare. Den somuppburit ersättningen. Utgivetbelopp som uppgår till sammanlagt . Föreslagenlydelse I mom. Till ledning vid inkomsttaxering och registrering av preliminärA-skatt, som har innehållits genom skatteavdrag, skall utan an-maningavlämnas uppgifter (kontrolluppgifter) för det föregående kalenderåret enligtföljande uppställning. Vem uppgiften skall avse Vad uppgiften skall avse Den som uppburit ersättningen eller stödet. Den som uppburit statsbidrag motsvarande dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknads- Den som utgett ersättning enligt 14 el ler 15 § lagen (1983; 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbets- givare eller stöd enligt 6 § förordningen (1983:1079) omstatsbidrag till verksamheten med ungdomslag, m.m. 3 h. . ' Lagen omtryckt 1971: 399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:773. Senaste lydelse 1984: 102. Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100 kronorför . Utgivet belopp som uppgår till sammanlagt minst 100kronor . Föreslagen lydelse stöd som lämnas till arbetslös som startar egenrörelse. Dennalag träder i kraft den och tillämpas såvitt avser 37 § 1 mom.punkt 3 h första gången i fråga om kontrolluppgift till ledning vid 1985 årstaxering och i övrigt första gängen i fråga om kontrolluppgift till ledning vid1986 års taxering. 1984/85:23 9 Lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivsatt 7 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt' skall ha nedan angivnalydelse. 2 momI särskilda fall må sjö-mansskattenämnden/öreinVa, att sjömansskatt skall eriäggasenligt tabellerna F och FT jämväl vid anställning ombord pä fartyg, som huvudsakligastanvändes i närfart. Nämnden må i särskildafall medgiva, att denna lag tillämpas vid anställning ombord på lastfartyg,som huvudsakligast användes i inre fart, om fartyget har certifikat för stor kustfartoch även nyttjas i sådan fart samt är försett med giltig sjömansrulla.Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabellerna N och NT. (Sevidare anvisningarna.) 1 särskilda fall/år sjömansskattenämnden besluta, att sjömansskatt skall eriäggasenligt tabellerna F och FT även vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligastanvänds i närfart. Nämnden/år i särskildafall medge, att denna lag tillämpas vid anställning ombord på lastfartyg, somhuvudsakligast används i inre fart, om fartyget har certifikat för stor kustfartoch även nyttjas i sådan fart. Därvid skall sjömansskatt eriäggasenligt tabellerna N och NT. (Sevidare anvisningarna.) Dennalag träder i kraft den . 'Lagen omtryckt 1970:933. Senastelydelse av lagens rubrik 1974:777. Lag om ändring i folkbokföringsförordningen (1967:198) Härigenomföreskrivs att 27 § folkbokföringsförordningen (1967: 198) skall ha nedanangivna lydelse. Den som icke är bosatt pä någon fastighet i den församlingdär han skall kyrkobokföras bokföres under mbrik på församlingen skri v na omannat ej följer av 19, 20, 23 eller 24 §. Den som saknar känt hemvist eller, ifråga om nomadiserande same, känt huvudviste bokföres under rubrik utan känt hemvist.Den som är inskriven i sjömansregistret får dock ej bokföras under mbrik utankänt hemvist. Pastorsämbete får pröva om person som saknar bestämthemvist i församlingen i stället för att bokföras enligt första stycket kan behållasin tidigare kyrkobokföring. Beslutas vid mantalsskrivning att han icke skalluppföras på viss fastighet i mantalslängden, bokföres han enligt förstastycket. Den som icke är bosatt pä nägon fastighet i den församlingdär han skall kyrkobokföras bokförs under rubrik på församlingen skrivna, omannat ej följer av 19, 20, 23 eller 24 §. Den som saknar känt hemvist eller, ifråga om nomadiserande same, känt huvudviste bokförs under rubrik utan känt hemvist.Den som enligt uppgift i sjömansregistret tjänstgjort till sjöss under detinnevarande eller närmast föregående kalenderåret får dock ej bokföras underrubrik utan känt hemvist. får pröva om en person som saknar bestämthemvist i församlingen i stället för att bokföras enligt första stycket kan behällasin tidigare kyrkobokföring. Beslutas vid mantalsskrivning att han icke skalluppföras på viss fastighet i mantalslängden, bokförs han enligt förstastycket. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1969:312. Prop.1984/85:23 11 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , R. , , , Propositionom regler för förskottsräntor samt om vissa andra frågor rörande inkomstskattoch folkbokföring Avdragsrättenför räntor som erlagts i förskott ändrades i anledningav den förestående inkomstskattereformen. Ändringen, som är tidsbegränsad till1982-1985 års taxeringar, innebär att avdragsrätt inte längre skall omedelbartmedges för räntor som belöper på tid efter taxeringsåret. Jag avser att i detföljande föreslå att denna begränsning av avdragsrätten görs permanent. Jagkommer även att föreslå att den vid 1984 och taxeringar gällandeskattefriheten för vissa stipendier förlängs att gälla även vid 1986 och 1987års taxeringar. Vidareföreslås att den särskilda bestämmelsen om avdrag för ökade levnadskostnadersom gäller vid 1984 och taxeringar för arbetare inom byggnads- ochanläggningsbranschen även skall gälla vid taxering. Jagkommer även att föreslå att den skattemässiga behandlingen och skyldigheten attlämna kontrolluppgift regleras för bidrag som utgår till arbetslösa som startaregen rörelse och till ungdomar som bedriver sådan rörelse. Ändringarföreslås även av bestämmelser i lagen (1958:295) om sjömansskatt ochfolkbokföringsförordningen (1%7:I98). Förslagen utgör följdändringar till attett system med enklare mönstring och registrering av sjömän beslutats. 1984/85:23 12 2 Avdrag för förskottsräntor Avdragför ränta skall göras i den förvärvskälla vartill skulden hör. Avdragsreglernaär olika utformade för olika förvärvskällor. Om inkomst av förvärvskälla skallberäknas enligt bokföringsmässiga grunder medges avdrag för ränteutgifter medhänsyn till den tid som räntan avser. Detta innebär att avdrag intemedges för en förskottsränta som belöper pä tid efter beskattningsårets utgång.Vad nu sagts gäller i fråga om inkomst av jordbruksfastighet och rörelse samt ivissa fall inkomst av annan fastighet. Den s.k. kontantprincipen gäller däremot för övriga inkomstslag. Hit hör inkomst avkapital och normalt inkomst av annan fastighet som schab-lonbeskattas. Kontantprincipeninnebär i princip att avgörande för avdragsrätten är den tidpunkt när räntanfaktiskt har betalats. Detta gäller även om ränteutgiften avser ett flertal år. Underår infördes som nämnts en begränsning av avdragsrätten för räntor som erlagtsi förskott (prop. 1981/82:80, SkU 27, rskr 130, SFS 1982:42). Denna begränsninggäller de skattskyldiga för vilka avdragsrätten bestäms enligt kontantprincipenoch gäller endast vid taxeringar. Det främsta skälet till attinföra denna begränsning var att förhindra att den väntadeinkomstskattereformen skulle urholkas i viktiga delar. Ett annat skäl somnämndes var att förskottsräntor även i vissa andra faU kommit att utnyttjas i skatteflyktsbetonadearrangemang. Reglerna gjordes tidsbegränsade och omfattar tiden fram till dessinkomstskattereformen är fullt genomförd (taxeringsåren 1982-1985). Begränsningenav rätten till avdrag för förskottsräntor har enligt min mening uppfyllt desyften som låg bakom införandel. Även efter det att skattereformen är genomfördvid kommande årsskifte finns det emellertid skäl som gör att samma begränsningbör gälla även . Ett viktigt sådant skäl - utöver risken förskatteflyktsåtgärder - är att förskottsräntor medför kontrollproblem vidtaxeringen om ingen begränsning av avdragsrätten finns. Jag föreslår därföratt tidsbegränsningen i lagstiftningen upphör. Detta föranleder ändring i 41 § kommunalskatielagen(1928:370), KL. 3 Skattefrihet för vissa stipendier Stipendiersom utgår till studerande vid undervisningsanstalter eller som annars äravsedda för mottagarens utbildning är inte skattepliktig intäkt (19 § KL). Förskattefrihet har i praxis krävts att en som stipendium betecknad ersättning ärav renodlat benefik natur. Om stipendiet har utgivits av arbetsgivare eller nägonhonom närstående till anställd har i praxis stipendiet ansetts utgöraersättning för arbete och således beskat- 1984/85:23 13 täts.Delvis likartade överväganden har gjorts beträffande stipendier från uppdragsgivaretill uppdragstagare. Omstipendiet utgått för deltagande i en facklig kurs har stipendiet tidigarebeskattats om mottagaren har haft nägon form av förtroendeuppdrag inom denfackliga organisationen. Föratt ändra på de otillfredsställande beskattningsförhållandena i sistnämndafall föreslog regeringen i propositionen 1982/83:157 om följdlag-stiftning tillinkomstskattereformen, m.m. att sädana stipendier skulle vara skattefria.Riksdagen biföll förslaget med den ändringen att lagstiftningen omskattefriheten endast skulle gälla vid 1984 och taxeringar (SkU1982/83:50, rskr 52, SFS 1983:447). Skatteutskottetansåg att av () uttalade farhågor för att lagstiftningenkunde komma att missbmkas var värda beaktande och ansåg sig därför böra förordaatt lagstiftningen i ett inledningsskede gjordes provisorisk. Utskottet fömtsatteatt RSV noga skulle följa de nya bestämmelsernas praktiska tillämpning.Utskottet ansåg att regeringen mot bakgrund av vunna erfarenheter fickåterkomma med nytt förslag. Enligtvad jag har inhämtat från RSV har de erfarenheter som vunnits varit avmycket begränsad omfattning och utfallet kan bedömas först sedan det företagitsmer ingående undersökningar. Dessa skulle i första hand syfta till att utrönaom reglerna har föranlett nya former av stipendiegivning som inte förutsågs vidlagstiftningens tillkomst. Den tid som förflutit sedan lagens tillkomst harinte medgivit inhämtande av tillräckligt underlag för en tillförlitligbedömning av utfallet av lagen. Jag anser därför att lagen (1983:447) om vissskattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370) börutsträckas att gälla ytteriigare tvä är så att en säkrare utvärdering kan görasav lagens tillämpning. Det är därvid viktigt att RSV noga följer utvecklingenpä detta område. 4 Avdrag för ökade levnadskostnader för arbete inom byggnads- ochanläggningsbranschen Densom företar tjänsteresor utanför sin vanliga verksamhetsort har rätt tillavdrag för kostnader för resan och för de ökade levnadskostnader som uppkommerunder tjänsteresan. Med vanlig verksamhetsort avses i princip den anställdestjänsteställe. Anställda inom bl.a. byggnads- och anläggningsbranschen saknaremellertid tjänsteställe. För dem anses bostadsorten normalt utgöra denvanliga verksamhetsorten. Avdrag medges således vid tjänsteresa utanförbostadsorten. Avdraget beräknas enligt en schablonregel, som innebär attavdrag kan medges med belopp motsvarande uppburet traktamente, dock högst ettnormalbelopp som RSV fastställer vaije är. 1 anvisningar som utfärdats av RSVsägs att avdrag såsom för tjänsteresa i regel inte bör medges om den anställdefortlöpande haft sin Prop.1984/85:23 14 arbetsplatspå en och samma ort , den s.k. tväårsregeln. För tidefter tväårsperiodens utgång bedöms rätten till avdrag för merutgifter enligtandra regler.