prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Sammanställningen omfattar remissinstansernas synpunkterpå förslag och bedömningar i följande avsnitt i kommitténs belänkande: Kap. 3 Kullur-och mediepolitisk bedömning 3.6.1 Effekier av nyamedier 3.6.2 Förhållningssättettill ny leknik och nya medier Avsniu 11 Avsnitt 11 Avsniu 11 Avsniu 12.4 12.4.1 12.4.2 12.4.3 Avsnitt 12.6 12.6.2 12.6.3 Avsniu 12.8 Avsniu 12.9 Avsnitt 20.3 20.3.1 20.3.2 Kap. 24 Avsnitt 24.2 Kap. 25 Avsnitt 25.1 Förutsättningarför planmässig utbyggnad av kabelnät för iförsta hand massmedieändamäl Alternativför utveckling av kabelnät Finansieringav ombyggnad av fastighetsnät Mottagning av sändningar från kommunikationssatelliter Etersändningar som komplement till kabelnät Etersändningar för direktmotlagning av allmänheten Användning av kabelnät för massmediala ändamål Vilka roller kan urskiljas i verksamheten i ett kabelnät? Samspeletmellan olika funktioner eller roller Fri sändningsrätt gentemot det allmänna eller lillstånd Regler ochvillkor för sändningar i kabelnät av radio- och TV-programlill allmänheten i bostäder Bevarande och dokumentation Överväganden och förslagBevarande för granskningsändamål Bevarande för forskningsändamål Avgifter för användning av film i kabel-TV-verksamhetÖverväganden och förslag Medieutbildning och medieforskning Behov avmedieutbildning Överväganden Massmedieforskning Överväganden Remissinstansernas synpunkter på kommitténs övervägandenom reklam i sändningar i kabelnät, om rätlen att i efterhand få ta del avprogram och om massmediernas rätt lill nyhetsbevakning har i förekommande fallinarbetats i de delar av sammanställningen som avser regler och villkor samlfinansiering. En icke-systematiserad sammanställning av remissyttrandenai vad avser kommitténs förslag i Kap. 18 Upphovsrältsliga frågor och i Kap. 19Ansvarsfrågor har gjorts inom . 1984/85:199 118 svårighet kommer att tas upp vid beredningen inomjustiliedeparlementet av förslag lill ansvarighetslag m.m. Remissyttrandena haröversänts till . Någon sammanställning av remissyttranden över kommitténsförslag i vad avser regler för teledata och annan datakommunikation tillallmänheten samt för text-TV och radiotext har inte gjorts. Dessa och andrafrågor kommer att tas upp i del fortsatta utredningsarbetet angående den radiorättsligalagstiftningen m. m. Remissyttrandena kommer alt överlämnas lill resp.utredning. 2 Allmänna synpunkter på förslagen De instanser som har yttrat sig om Kap. 3 Kultur- ochmediepolitiska bedömningar är oftast kritiska mot kommitténs behandling avdessa frågor. Remissinstanserna framhåller genomgående att samhällets insatserskall utgöra motåtgärder till medieutbudets negativa effekier. Vissa av dessainstanser ansluter sig dock till kommitténs slutsatser. Under rubrikerna "Utbyggnad av kabelnät" och"Användning av kabelnät" redovisas remissinstansernas inställning lillkommitténs förslag om anläggning av kabelnät och om verksamhet i kabelnät. 1båda avsnitten är det instansernas synpunkter på förslagens förutsättning, påskälen för och emot dem samt pä de praktiska slutsatser av dem som redovisas.Remissinstansernas syn på del föreslagna regelsystemets närmare utformning vadgäller användning av (sändning i) kabelnät återges under rubriken Åtskilliga instanser intar en kritisk hållning lill deförutsättningar och sammanfallande bedömningar angående utbyggnad av kabelnätsom kommiltén har vall men godtar de slutsatser som kommittén har dragit ochvad den i sak har föreslagit. Åtskilliga instanser är kritiska till att ettkoncessionssystem har valts för kabelverksamheten men godtar, för den händelseatt ell koncessionssystem genomförs, i stort den gränsdragning som kommitlénhar gjort mellan fri sändningsverksamhet och lillständspliktig dito. 3 Kultur- och mediepolitisk bedömning 3.1 Effekter avnya medier Hushållen i kommer att skaffa sig tillgång lillett ökat radio- och TV-ulbud; i första hand genom alt ansluta sig lillframväxande kabelsyslem. Det ökade TV-utbudet kommer inte att leda lill någonnämnvärd ökning Prop.1984/85:199 119 av TV-littandet under den lid som Televisionsänder sina program. Det är dock sannolikt alt tittandet kommer att öka pådagtid och under sen kvällslid för vissa grupper. En faktor som kommer att begränsa tittandet på utländskaprogram är alt programmen sänds pä utländska språk, ofta andra än engelska. De svenskatitlarna kommer i allt väsentligt att även i den nya mediesituationen väljaTV-program från den svenska televisionen framför de utländska. Det är dock realistiskt att räkna med att en del av denlillartid som svenska TV-liltare kommer att ägna åt salellilulbudet - vilkettroligen kommer alt domineras av sport, underhållning och film - kommer att tasfrån informativa program i svensk television. Förändringarna i tittar- och lyssnarvanor av det ökadeutbudet via satellit kommer alt bli marginella i jämförelse med effekterna avdet nationellt ökade utbudet av radio- och TV-program. Vad gäller konsekvenserna för andra medier gör kommitlénföljande bedömningar. Det ökade TV-utbudet via satellit och kabel kommer inteatt förorsaka dagspressen några större problem. Det finns ingenting som lalar för att bokläsandet skulleförändras mer påtagligt. Inomkulturområdena teater, dans och musik saml bildkonst (museer och utställningar)kan en klar stabilitet och i vissa fall en ökning avaktiviteten konstateras. Sä är också fallet vad gäller verksamhet iföreningsliv och studiecirkdverksamhet. Inom de nämnda områdena väntas ingaförändringar p. g. a. kabel-TV. Undanlaget utgör biografbranschen - den har påverkalsnegativt som konsumtionen av film har mångdubblats. Del förefallertroligt alt ett omfattande utbud via satellit av program som till stor delutgörs av film kommer att påverka biografverksamhelen i negativt. När detgäller barns och ungdomars TV-iittande konstaterar forskarna att tittandet inteenbart har en negativ inverkan. De lär sig också mycket av sitt TV-liltande.Forskningsresultaten är inte entydiga vad gäller effekterna. På en punkt ärforskningsrönen däremot tämligen entydiga, nämligen att underhållsvåldet ochsärskilt det grova sadistiska våld som präglar en del av videoulbudel har letttill ökad aggression hos vissa barn och ungdomar och till en avtrubbning införvåldet i verkligheten. Kommittén delar forskarnas uppfattning alt det finnsanledning att räkna med en viss ökning av tittandet hos barn och ungdom. Förvissa grupper kan det bli myckel omfattande. Prop.1984/85:199 120 Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig i frågan omkonsekvenser av de nya medierna anser alt utredningens bedömning avutvecklingen är överdrivet positiv. En sådan uppfattning framförs av bl. a. SÖ,KUR, TCO. ochRiksförbundet och Skola. KUR konstaterar alt utredningen ger en bild av enrelativt oproblematisk utveckling frånsett antagandena om barns och ungdomarsframtida massmedieanvändning. KUR påpekar alt de långsikliga effekterna av utvecklingeninom massmedia är svåra att förutse och alt utredningen ger ell otillräckligtbeslutsunderlag i fråga om den framtida utvecklingen och i fråga om ekonomiskaresurser för lokala sändningar. KLYS anser alt kommitténs framlidsbild inte kanläggas till grund för en bedömning om behovet av samhällsinsatser ikorrigerande syfte. menar all kommittén försökerbagatellisera den tekniska utvecklingens effekter pä folkels kullurvanor.Svenska leaterförbundet har en liknande uppfattning. Kommitténs uppfattning att TV-tiltandet troligen intekommer att öka i lid räknat som SVT sänder sina program, men atttittandet kan komma alt öka på daglid och på sen kvällslid för vissa grupperifrågasätts av SÖ. som anser att nya alternativ kan leda lill nya littarvanor,oavsett vilken tid programmen sänds på. och Skola framför enlikartad invändning och hänvisar till danska och svenska undersökningar, somvisar alt ett ökat utbud av lättillgängliga program medfört ökat TV-lillandebland barn och ungdom. Kommitténs bedömning alt TV-tittarna även i den nyamediesituationen kommer att välja TV-programmen från den svenska televisionenframför utländska program delas av . som tillägger alt ettvillkor för ett sådant val är alt programutbudet är konkurtenskrafligl iförhållande lill utländska program. Även SR och LRAB instämmer i utredningensuppfattning, men påpekar alt preferensen för inhemska program inte kommer altgälla förhyrda kanaler som är speciellt riktade lill den svenska allmänheten. delar inte kommitténs bedömning alttidigare tekniska medieinnovationer har betytt mer än vad satellitsändningar iframliden kommer all betyda för svenska tittare. Förbundet anser att endast ettprogramutbud som uppskattas av tittarna kan konkurrera med de internationellasändningarna. pekar pä att den ökade mångfalden imedieutbudet och möjligheten all individuellt utforma sin konsumtion troligenkommer att leda lill ökade skillnader i fråga om individuella respektivesociala mediekonsumlionsvanor. Även kommun anser att en utbyggnad avkabel-TV innebär en förändring mot en mer differentierad struktur och ökadeskillnader i medievanor. SFF vänder sig särskilt mot att kommitlén 1984/85:199 121 inte försökt bestämma hur olika grupper kan komma attpåverkas av det ökade TV-utbudet. SFF befarar att de ur kulturell synpunkteftersatta grupperna kommer att påverkas negativt. Med anledning av kommitténs bedömning alt utbudet isalellilprogrammen troligen kommer alt domineras av sport, underhållning ochfilm framhåller några remissinstanser betydelsen av det programinnehåll somkan komma alt förmedlas via satellit och kabel-TV. alt den väsentliga frågan är vilket slags underhållning och vilkenslags film som kommer att prägla det nya utbudet. pekar på altsatellitutbudet kommer alt vara präglat av värderingar och ideal somkännetecknar den kommersiella masskulturen i stort. Kommittén borde hadiskuterat hur ett sådant kulturinnehåll förhåller sig till de kultur- ochmediepolitiska målen i och i vad mån del kan komma att påverkainnehållet i SVT:s programutbud. pekar pä all detförväntade ökade utbudet av engelsk och amerikansk underhållning och fiktionkan medföra en ökad genomslagskraft för engelsk och amerikansk kultur påbekostnad av den inhemska kulturen. Även KLYS menar att del nya TV-utbudetkommer att vara kommersiellt präglat, vilket aktualiserar del kullurpolitiskadelmålet att motverka kommersialismens negativa verkningar. Kommitténsbedömning att det ökade TV-utbudet, som lill stor del kommer att utgöras avfilm, kommer att påverka biografbranschen negativt och att antalet biograferkommer alt minska delas av , Svenska filminsiiiulel,. Svenska filminstitutetpekar på risken för all ökande medielekniska investeringar förminskarresurserna för produktion av barn- och ungdomsfilmer. För att säkra barns ochungdomars möjlighet att få ett eget filmutbud bör resurser tillföras produktionav barn- och ung-domsfilm för biografer. En sådan satsning bör, enligtfilminstitutet, kombineras med ett statligt ansvar för all del i varje kommunfinns en biograf som satsar på "olönsam" publik och repertoar.Sveriges biografägareförbund anser all utredningen underskattat de negativaeffekter som den nya mediesituationen kommer alt medföra för landets biografer.Förbundet framhåller att nedläggningen av biografer inte kommer att inskränkasig lill glesbygd, utan även kommer att drabba medelstora och stora städer.Folkets pekar på alt regionala skillnader ikulturutbytet riskerar att uppkomma eftersom kommersiella biovisningar snartinte är möjliga i orter med mindre än 50000 invånare. Riksorganisationenframhåller filmens värde som inslag i en folklig kulturpolitik och beklagar allutredningen inte analyserat förhållandet mellan Våra gårdar för ett liknande resonemang och framhåller att dennuvarande utvecklingen kan leda till att del snart inte finns några biograferatt visa film på, varvid filmen direkt måste gå till Prop.1984/85:199 122 Filnicenirum anser att kommittén ägnat för liteutrymme åt filmen och biograferna och att kommitténs behandling av dessa frågorkaraktäriseras av en brist på politiska helhetsgrepp. Filmcentrum vänder sigmot all kommitlén nöjer sig med alt konstalera att det ökade TV-utbudet kommeratt påverka biografbranschen negativt. Kommitténs uppfattning alt de olika kulturområdena,förutom filmen, inte kommer au påverkas av den väntade utvecklingen på radio-och TV-omrädet delas inte av remissinstanserna. KUR, kommun. KLYS,, , . Folkets och FöreningenFilmcentrum anser alt del nya medieutvecklingen förmodligen kommer allleda till mer mediebaserade och passiva kullurvanor, som ger mindre utrymmeför det levande kulturutbudel. anser att en fortsatt tekniskutveckling och en ökad lättillgänglighet av kommersiella TV-program utgör ettallvarligt hot mol det levande kulturlivet. KLYS har en liknande uppfattning.Svenska leaterförbundet framhåller att det finns risk för alt de nya mediernapå sikt slår ul de äldre medierna som boken, utställningen, teatern m. fl.,vilka inte kan ersättas av radio och TV. Förbundet anser all det slag av övervägandensom utredningen gör i fråga om biografbranschens problem också är tillämpligapå andra områden. framhåller att de nya tekniker som etableratsendast i liten utsträckning skapat nya arbetstillfällen för de kategorier somSAMI representerar, eftersom utvecklingen gått mot ökat nyttjande av repriseroch utländskt massproducerat programmalerial. delar inte kommitténsuppfattning att det inom musikområdet skulle föreligga ett komplementärtförhållande mellan massmedieanvändning och icke mediala kulturvanor. anser det troligt att den hemelektroniska utvecklingen kommeratt skapa en ökad benägenhet lill passiv kullurkonsumlion i hemmet. SFF för ellliknande resonemang. Folkets husföreningarnas riksorganisation framhåller allsamhällets mediepolitik måste garantera medborgarna möjligheter till stimulansoch aktivt deltagande i levande kullurliv. Om människorna endast är passivamottagare av ett medieburel utbud finns risk för att demokratin på sikturholkas. Kommitténs konstaterande att en ökning av TV-tiltandet kankomma att bli mycket omfattande för vissa grupper av barn och ungdomar kommenterasav några remissinstanser. menar att de negativaeffekterna av del ökade TV-utbudet kommer all förstärkas, trots de föreslagnabegränsningarna med avseende på grovt våld och pornografi, beroende på altutbudet mångfaldigas och TV-tiltandet bland barnen ökar. KUR instämmer ikommitténs beskrivning av barns och ungdomars framtida massmedieanvändning menframhåller all vissa utsatta grupper av barn och ungdomar, som förväntas blistorkonsumenter av TV, kan komma alt grundlägga dåliga medievanor. Borlängekommun påpekar all utredning- Prop.1984/85:199 123 en inte närmare berört konsekvenserna för särskilt utsattagrupper bland barn och ungdom. kommun framför likartad synpunkt ochframhåller all kommunerna har ett särskilt ansvar för denna grupp av barn ochungdomar. kommun menar att åtgärder mot grovt våld och pornografitroligen kommer att kunna kringgås och att barnen kommer all utsättas för enintensiv indoktrinering som skapar normer som strider mol läroplanensmålsättningar. finner det olyckligt om de grupper av ungamänniskor som redan har en otillräcklig kontakt med samhället ytterligareskulle isoleras och utsättas för risken för social ul-slagning på grund av ettökat TV-tiitande. kommun menar att frågan om negativa effekter för barnoch ungdom inte kan avfärdas så enkelt som kommiltén gör. kommun anseratt kommitténs redovisning av forskningen om TV:s inverkan på barn är förensidig och att resonemangen är alltför ytliga. Kommunen pekar på att ettsamband mellan negativa sociala och ekonomiska faktorer och omfattandeTV-tiliande belagts i olika sammanhang. menar att kommitténinte helt har fullgjort kraven i utredningsdirektiven om att uppmärksamma dennya teknikens effekter på barns villkor. Kommunen efteriyser slutsatser omvilka åtgärder som bör vidtas när medieutbudet radikalt förändras. RiksförbundetHem och Skola saknar en bedömning av effekterna av ökad sändningstid för barnsTV-titlande och pekar på att undersökningar visat all barn som mår dåligt gärnaflyr till del ensamma umgänget med TV:n och videon. konstaterande att det inte finns några entydiga belägg förTV-mediets skadlighet. invänder kommun att kommiltén överlämnaransvaret och bevisbördan på dem som är oroliga för barns och ungdomarsTV-vanor. menar att kommittén väljer att lägga störst viktvid de resultat och tolkningar som minimerar de negativa effekterna avmassmediekonsumtion. Enligt uppfattning bör tyngdpunkten läggasvid de mest negativa forskningsresultaten så länge de kvarstår som sannolika. HCK,och läns landstings förvalinings-uiskotiunderstryker behovet av att olika handikappgruppers intressen bevakas i anslutningtill utvecklingen av den nya informations- och kommunikationstekniken.Handikappinstitutet påpekar att den nya tekniken skapar oanade möjligheter förrikare liv för personer med handikapp, men att handikappfrågorna i alltförliten grad behandlats i utredningen. Institutet föreslår att del tillsätts ensärskild utredning för alt undersöka konsekvenserna av deninformationsleknologiska utvecklingen för personer med funktionshinder. SIVanmärker att kommittén förbigått frågan om invandrarnas rätt alt bevara ochutveckla sin kullur i . Verket poängterar att den nationella kulluren iSverige inte är enhetligt svensk och att de nya befolkningsgruppernas behovmåste beaktas i den fortsatta utvecklingen av nya medier. Prop.1984/85:199 124 3.2 Förhållningssätt till ny teknik och nya medier Kommittén framhåller alt begreppen kulturpolitik ochmediepolitik är svåra att avgränsa. Åtgärderna inom medieområdet respektivekulturområdet har växt fram utifrån sinsemellan skilda förhållanden. Dessaåtgärder har delvis en gemensam värderingsgrund och vissa åtgärder kan sägasvara såväl kullur- som mediepoliliska. Riktlinjerna för den statligakulturpolitiken presenterades i prop. 1974: 28 Den statliga kulturpolitikenoch formulerades som åtta mål. Kulturpolitikens roll visavi nyakommunikationsmedier berördes inte närmare. Kommitlén diskuterade vissaledande kulturpolitiska principer som kan vara tillämpliga på frågan omförhållningssättet lill nya medier. I fråga om mediepolitik påpekar kommilténall det inte finns någon samlad politik med generellt giltiga principer. 1stället handlar det om skilda principer som knutits till olika medier. Det ärdessutom svårt att dra en klar gräns mellan kulturpolitik och olika former avmediepolitik och alt föra en verksamhetsform till det ena eller andra området.Kommittén redovisar de grundläggande principerna för olika massmedier ochsammanfattar att flera olika synsätt och motiv ligger lill grund för samhälletsagerande. Mot bakgrund av de kulturpolitiska riktlinjernas karaktärframstår del inte som ändamålsenligt alt pröva eller relatera användningen avny kommunikationsteknologi, i del aktuella fallet kabelnät, mot vart och ettav de kulturpolitiska målen. Dessa har olika betydelse för skilda verksamheter.Målen kan alltså inte las som rättesnöre för att avgöra om ny kommunikationsteknikskall få etablera sig i samhället eller ej. Kommiltén refererar fill tvä synsätt. Det ena utgår fråndet Iryckfrihels-rälisliga perspektivet så som del kommer lill ullryck igrundlagsregleringen av del tryckta ordet och i utredningsförslag om teledataoch videogram. Det andra, som har klara kulturpolitiska inslag, präglar radio-och TV-poli-liken. Filmpolitiken och riktlinjerna för närradion har inslag avbåda synsätten. Del är inte givet aU vare sig pressmodellen ellerrundradiomodellen skall läggas lill grund för förslag om verksamhet i kabelnät.Det gäller att finna sådana lösningar att yUrandefriheten blir så stor sommöjligt och all yttrandemöjligheter ges åt så många som möjligt. Kommittén anger två möjliga förhållningssätt. Det ena ärall nya medier bör utvecklas på marknadsmässig grund. Det andra är all nyamedier bör utvecklas med hjälp av statliga beslut och med statliga ekonomiskabidrag. Om man låter nya medier utvecklas på marknadsmässig grund, kan dekulturpolitiska målen tjäna som grund för en bedömning av huruvida del ärnödvändigt med särskilda kortigerande eller främjande åtgärder. Om utvecklingenoch användningen av ett nytt medium grundar sig på statliga beslut ochförutsätter statliga ekonomiska insatser, kan en mer kulturpoli-tisk inriktningframstå som mer naturiig. 1984/85:199 125 Kabelnät kan användas för radio- och TV-sändningar på tväsätt. Det ena är samtidig och oförändrad vidaresändning av program som hartagits emot från rundradiosändare på marken eller frän satelliter. Deriktlinjer som har formulerats för den nationella radio- och TV-verksamhetenkan inte läggas till grund för ett förhållningssätt till utländska sändningar.Vad som kan åstadkommas är vissa regler t. ex. om spekulativt våld och reklamej skall förekomma. och kommun kan inte ha någon skyldighet alt svara förall utländska sändningar görs tillgängliga. Det andra användningssättet ärlokala egensändningar som endast kan las emot via kabelnät. Om kabelnät användsför ny och kompletterande programverksamhet pä lokal nivå, kan, enligtmassmediekommiltén, andra bedömningar göras. Det gäller bl. a. beträffandevalet mellan fri etableringsräll och system med tillståndsgivning. Kommittén anger dels vad som enligl dess mening lalar motprincipen om fri etableringsräll, dels vad som enligt dess mening talar försystemet med tillståndsgivning. Motprincipen om fri etableringsrätt för användningen av kabelnät förmassmedieändamål lalar: Ytlrandemöjligheterna för andra än nälägare begränsas,om inte regler skapas som ger andra tillträde lill nätet. För systemet med tillståndsgivning för användningen avkabelnät för massmedieändamål talar: - Enklare althävda efterlevnaden av grundläggande programregler såsom förbud mol våld ochpornografi. - Praktiska skäl. - I nästan allaländer tillämpas syslem med tillståndsgivning för kabelsändningar, därsädana förekommer. Medmålsättningen att flesta möjliga åsiktsriktningar skall kunna göra sig hörda ärdet rimligt att den lokala programverksamheten fär utvecklas med ett minimum avprogrampoliliska riktlinjer. Vissa grundläggande principer om programmenskaraktär måste dock hävdas. - Kommersiellreklam skall ej få förekomma i kabelnät. - Den lokalakabel-TV-verksamhelen måste organiseras på ett sådant sätl, all ingen part fåren dominerande ställning. - Sändandeföretags verksamhet får ej hindra de nationellt verkande förelagen att förmedlanyheter av allmänt intresse genom förvärv av exklusiva sändningsrätligheler. - Användningen avkabelnät för lokala TV-sändningar bör präglas av lokala ställningstaganden tillverksamhetens inriktning. - Vissa typer avverksamhet i kabelnät bör beläggas med särskilda avgifter i syfte alt främjat. ex. lokal programproduktion eller annan kulturverksamhet. Prop.1984/85:199 126 Kommitténs uppfattning alt det föreligger en oklarhetmellan kulturpolitik och mediepolitik och att mediepolitiken inte är lika klartdefinierad som kulturpolitiken delas av KUR, som anser det önskvärt medgemensamma kullur-och massmediepoliliska riktlinjer. Enligt rådet vore det enmarkering av principiell vikt om en integrerad kultur- och massmediepolitikkunde utvecklas. har en likartad uppfattning och framhållervikten av att mediepolitiken sätts in i sitt kullurpolitiska sammanhang och aumediepoliliska mål utarbetas. Kommunen anser att samhällets roll klarare måsteanges i ett sådant program. Fitmcentrum understryker behovet av enövergripande mediepolitik. Föreningen menar all bristen på en sådan politikoch en rädsla för att la kraftfulla politiska grepp färgar betänkandet i desshelhet. SFR/SAMRAD ser det som en förstärkning av yttrandefriheten alt ny kommunikationsteknikutnyttjas till förmån för förbättrad regional och lokal information och förfria sammanslutningars behov att dellaga i en allmän opinionsbildning.DlK-förbundei understryker kommitténs uppfattning om vikten av attanvändningen av nya medier relaterats till de av fastställdakullurpolitiska målen. anser alt utredningen mer bordeha hållit isär kulturpolitik och mediepolitik.