prop · G803177 · 1984-12-31 00:00:00 — i portföljen (och det totala engagemanget)per ärmindre än de ackumulerade talen för femårsperioden beror väsentligen på att ett antal företag sedermera mark-nadsintroducerats.Insatserna i venture capitalföretag (tillväxtinvestbolag,utvecklingsbolag) innebär attfondens resurser via dessa bolag står till förfogande också för företag som är alltför små för ett direktengagemang från fondens sida. belopp, mkr ÖVRIGA FÖRETAG 2 3 T8~5T ~4 2 "32" 187 5)1 antal belopp, mkr 2 6 T8'"5T4? 132 6) 255 5)| 5) 1 dessabelopp - men inte i antalssiffrorna - ingår av ett icke noterat konverteringslån, emitterat av ett noterat företag (Bahco). 6) Inklytterligare tillskott i tidigare engagemang. Skr.1984/85:177 20 Fondens engagemang i icke noterade företag är till sin natur långsiktiga. Det kan dröja innan fonden kan placera om ellerfrigöra sina pengar, och det ekonomiskaresultatet av placeringarna har i allt väsentligt formen av realisationsvinster/förluster. Till den del resultaten avdenna verksamhet kan avläsasredan nu (framför allt på grund av att ett antal företag blivit noterade) är utfallet gott. På aktier med ett sammanlagtanskaffningsvärde av var summan av icke realiseradvärdestegring och nettorealisationsvinster . Nytillkomna icke noterade foretag är utvecklingsbolagen (inkl Visentkraft), Energiekonomi, NKR, SwedeChrome och Thorsmans.Ett engagemang i Largus Exploration avvecklades under senare delenav året. Fonden har deltagit i ennyemission av aktier i (f d Ventura Intressenter) och förvärvat ytterligare aktier och konvertibleri bolaget. Vidare har fonden deltagit i nyemissioner i , (inkl nyemission av ett konvertibelt förlagslån i dess managementbolag) och Ryd-Gruppen.Tvä av de onoterade företagen portfölj, och Rockhammar, har marknadsintroduceratsmed noteringar på OTC-listan. Kortfattade beskrivningar av de onoterade företag som ingick i portföljen vid det senaste årsskiftet återfinnes på sid 00-00, har fonden efter en reglementsandring1983 rätt att i begränsad omfattning placera i utländska värdepapper. Ramen för dessa placeringar är 15 av det bokförda fondkapitalet, dvs . Syftet med denutländska värdepappersportföljen har beskrivits i VD-över-sikten. Möjligheterna att mhtvalutaregleringen köpa utländska värdepapper skapades genom försäljning av fondens innehav avkonvertibla förlagsbevis i USD, som emitterats avnågra svenska företag. Dessa försäljningar gav upphov till inköpsrätter (switchrätter) för utländska värdepapper. Omsättningeni den utländska aktieportföljen har vant mycket livlig (köp , försäljningar ), vilket är en förutsättning för att utlandsplaceringarna skalluppfylla sitt ändamål. Innehavet av utländska aktier har varierat som en följd av marknadsläget och som mest uppgått till ca . Mht målsättningen med den utländska värdepappersportföljen är det mätbara ekonomiska utfallet av dennaverksamhet (dvs utan hänsyntill effekterna på den svenska portföljen) måhända av sekundär betydelse. 1984/85:177 21 Fondens "utlandsfond" (utländska aktier + valutakonton) på i genomsnitt ca har givit en effektiv avkastning pé ca 125. Fondens likvida medel, som vid slutet av uppgick till582 mkr, ökade och var vid det senaste årsskiftet . I förhållande till det totalafondkapitalet med vardepappersportföljenupptagen till marknadsvärde innebär detta en likviditet på 125 (likviditeten har varierat mellan 8 och 115). ökningen av de likvida medlen, ,uppstod pä följande sätt (belopp i mkr): Nettoförsäljning av värdepapper (marknads värden) - 46 ökning av korta skulder - 47 ökning av grundkapitalet 150 150 SUMMA TILLFÖRDA MEDEL 351 394 Nettoköp av värdepapper (marknadsvärden) -60 överföring till 1-3 AP-fonderna (för före gående år) -116 -98 Förvaltningskostnader -9 -6 Minskning av korta skulder resp nettoför ändring av korta fordringar -30 -20 SUMMA ANVÄNDA MEDEL -214 -124 1984/85:177 22 De likvida medlen är placerade i bankcertifikat och på specialkonto i bank samt - fr o m1984, efter en reglementsandring som gav fonden tillgång till nya placeringsinstrument -statsskuldväxlar och företagscertifikat. Dengenomsnittliga förräntningen var 12,45 (11,65). Enligt de redovisningsprinciper som gäller för Allmänna Pensionsfonden skall fondenstillgångar tas upp till anskaffningsvärden vid beräkningen av fondkapitalet och iredovisningen i övrigt. Det betyder att det bokföringsmässiga utfallet av verksamheten sådant det redovisas i resultaträkningen inte har påverkats av orealiserade kursvinsteroch kursförluster. Aktieutdelningarna ökade 1984 med till . Om man korrigerar för sådana affärer som inneburit att aktier sålts före avstämningsdagen för utdelning och sedermera återköpts (som 1984 haft relativt blygsamomfattning) blir ökningen eller 165. Ränteintäkterna uppgick till totalt (). Av ökningen med jämfört med beror på att genomsnittslikviditeten 1984varit högre än året innan. Förvaltningskostnadernaökade frän 1983 till . Ar1984 har belastats med extraordinära kostnader pä ca2,(ca ), dels program-och maskinkostnader för fondens nya datasystem (jfrav-snittet "Administration"), dels kostnader för ombyggnad och inredning avfondens utökade kontorslokaler. Förvaltningskostnaderna (inkl extraordinära kostnader) motsvarade ca 2,5promille (ca ) av det genomsnittliga fondkapitalet (ungefär hälften om tillgångarna värderas till marknadsvärden). Arets verksamhet har givit ett rörelseresultat (aktieutdelningar ochränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) på (). Försäljningarna av värdepapper medförde realisationsvinster på () ochrealisationsförluster pä (). Realisationsvinsteroch realisationsförluster är inte "planerade" utanuppkommer successivt som ett resultat av omplaceringar i den löpande affärsverksamheten. 1984/85:177 23 Fonden skall enligt sitt reglemente som direktavkastning tillförsta-tredje AP-fonderna överföra ett belopp motsvarande 35 avrealvärdet av förvaltade medel . Denna överföring uppgår till . Fram tom 1983gällde i stället en regel av innebörd att fonden som bidrag till första-tredje AP-fondernaspensionsutbetalningar skulle inleverera ett belopp motsvarande 805 av rörelseöverskottet (jfr ovan), vilket blev . Efter överföring blev det bokföringsmässiga nettoresultatet för året (). Dettabelopp tillföres fondkapitalet. Utöver denna ökning har det bokförda fondkapitalet ökat med de som lyfts inom ramen för beslut om överföring av medel till fjärde fondstyrelsens förvaltning. De tillgångar som motsvarar det bokförda fondkapitalet fördelade sig vid utgången av de tvåsenaste åren pä följande sätt (belopp i mkr): Andra värdepapper (konvertibla skuldebrev, optionslän, options- Likvida medel 7) En årsredovisningför en aktieförvaltande institution som intebeaktar orealiserade värdeförändringar i aktieportföljen måste sägas vara ofullständig, även om aktiekurserna och därmed portföljvärdet kan ändras snabbt. Valet av "avstämningsdag" kan i hög grad påverka resultatutfallet. Man bör därför inte fästa alltför stort avseende vid resultatetunder ett enstaka år. är en verksamhet med långsiktiga mäl, och utfallet mäste därför ses i ett långsiktigt perspektiv. 7) För a-tfä överensstämmelse mellan summa tillgångar och fondkapital har fondens kortfristiganettoskuld (fondlikvider resp skuld till första-tredje AP-fonderna) salderats mot likvida medelenligt balansräkningen. 1984/85:177 24 Medan fonden redovisade en ökning av icke realiseradekursvinster med netto blev utfallet - efter "uttag" avrealisationsvinster pånetto - en minskning med . Huvudorsaken till denna utveckling är naturligtvis kursutvecklingen på Stockholmsbörsen. med Veckans Affärers totalindex sjönk aktiekurserna med12,35. Fondens totala kapital (korrigerat för tillskottet av grundkapital på och avkastningen pä detta) minskade med 4,85. Ettindex för enbart fondens värdepappersportfölj visar en minskning med 8,35.Sett i förhållande till de förutsättningar som gäller för fondens verksamhet (d v s ihuvudsak långsiktiga placeringar i värdepapper eller placeringar i kortapenningmarknadsinstrument) får det totala nominella resultatet 1984 ändå betraktas som förhållandevis gott. Resultaträkningen innehåller även ett avsnitt där det totala nominella resultatetkorrigeras för inflationen och relateras till reglementetskrav pä 35 real avkastning. Efter avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft med blev det realaresultatet -jämfört med +2.210 mkr 1983. Med hänsyn till kravet pä överföring till första-tredje AP-fonderna visadefonden ett underskott pä jämfört med ett överskott pä föregående år. Lika väl som när det gäller det totala nominellaresultatet är det inte särskilt meningsfullt att bedöma utfallet ett enskilt är. På sid 00-00 belyses därför fondens resultatutveckling i ettlängre perspektiv, i detta fall från fondens tillkomst 1974. Oettamaterial har sammanfattats i nedanstående diagram. 8) Vid beräkningen av det reala resultatet i verksamhetsberättelsen uppindexerades . Kravet på bibehållet realvärde på fondens kapital gäller emellertid endastgrundkapitalet, dvs summan av tillskjutna medel, inte uppkommen "överavkastning". Resultaträkningen och balansräkningen pä sid 00-00 har därför justerats jämfört med årsredovisningen . 1984/85:177 25 I det perspektiv som diagrammet erbjuder får underskott i förhållande till resultatkravet (ettunderskott som ar mycket betydande räknat i ) rimligare proportioner. från fondens tillkomst komackumulerade resultat och resultatkrav i balans 1981, och trots underskott översteg det samlade resultatet viddet senaste motsvarande krav med . har beslutat ora en utökning av fondstyrelsen med två ordinarie ledamöter och två suppleanter. Dessa personer skallföreträda konsument-respproducentkooperationen sedan fonden fått möjlighet att bidra med riskkapitaltill ekonomiska föreningar. Antalet anställda vid fondens kansli har varit oförändrat sju. Fondens vice verkställande direktör slutade med utgången av september sin anställning för att tillträda en annan befattning. utnämnts till direktör vid fonden fr o m den 1 oktober.I november anställdes som medarbetarepä kansliet. Det system för automatisk databehandling, som omnämndes i föregående årsredovisning, har tagits i bruksuccessivt . Det omfattar delsystem för värdepappersportfölj, bokföring och reskontra samt likvidamedel. Genom beslut av regeringsrätten har fastslagitsatt fonden är att anse som myndighet itryckfrihetsförordningens och sekretesslagensmening. Av förvaltningskostnaderpä totalt 8.576 tkr har löner och ersättningar uppgått till: Styrelse och verkställande direktör 905 tkr Övriga anställda 972 tkr ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen De av fondstyrelsen förvaltademedlen har placerats på sätt som framgår av balansräkningen och särskildaspecifikationer över fondens värdepappersinnehav . Fondens reglemente föreskriveratt tillgångarna skall bokföras till anskaffningsvärden. Resultatetav årets förvaltning satijt fondens tillgångar och skulder per framgår av följanderesultaträkning samt balansräkning. En kommentar till dessa återfinnes påsid 00-00. NETTORESULTAT FÖREÖVERFÖRING TILL 1-3 AP-FONDERNA överföring till 1-3 AP-fonderna BOKFÖRINGSHSSSIGTNETTORESULTAT Nettoresultat föreöverföring till 1-3 AP-fonderna enl ovan ökning/minskningav ej realiserade vinster/förluster2) NOMINELLT RESULTAT INKL EJ REALISERADE VINSTER/FÖRLUSTER Avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft' REALT RESULTAT INKL EJ REALISERADE VINSTER/FÖRLUSTER 605.861 ./. överföring till 1-3 AP-fonderna UNDERSKOTT/ÖVERSKOTT I FÖRH TILL RESULTATKRAV 1) 35 på grundkapitalet uppindexerat med konsumentprisindextill penningvärdet (1984) resp 805 avrörelseresultatet (1983) 2) Härmed avses skillnaden mellan ej realiseradevinster/förluster ("dold reserv" ivärdepappersportföljen) vid åretsslut jämfört med vid årets början. 3) Uppindexeringav grundkapitalet med konsumentprisindex. Betr 1983 jfr not 8, sid 00. ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen Banktillgodohavanden, statsskuldväxlar, företagscertifikatFondlikvider Upplupna intäkter Konvertiblaskuldebrev, lån med optionsrätter, optionsrätter Skuld till 1-3 AP-fonderna Upplupna kostnader och förutbetalade intäkterövriga kortfristiga skulder Ackumulerat överskottfrån föregående år Ackumulerat överskotti förhållande till resultatkrav Arets nettoresultat Arets underskott/överskott i förhållande till resultatkrav SUhMA SKULDER OCH FONDKAPITAL 5) Icke noterade värdepapper har värderatstill anskaffningsvärden 6) Tillskjutnabelopp sedan fondens bildande, uppindexerade med konsumentprisindex tillpenningvärdet resp år. ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen Under hänvisning till revisionsberättelsen intygas, att förestående resultaträkning och balansräkning överensstämmer med räkenskaperna. Skr.1984/85:177 29 Undertecknade, som av regeringen förordnats att såsom revisorer granska AllmannaPensionsfondens fjärde fondstyrelses förvaltning, fir hänsed avge revisionsberättelse för ir 1984. Vi har granskat förvaltningsberättelsen, tagit del av räkenskaperna, protokoll och andra handlingar, som lämnar upplysning om fondstyrelsens förvaltning, inventerat de underfondstyrelsens förvaltning stående tillgångarna sant vidtagit de dvrigagranskningsåtgärder vi ansett erforderliga. Räkenskapernahar detaljgranskats av , Vi finner ingen anledning till erinran mot de värdepappers transaktioner, somfonden företagit , eller mot det sätt på vilket desamma genomförts. Revisionen har icke gett anledning till anmärkning beträffande förvaltningsberättelsen, de i densamma upptagnaresultat- och balansräkningarna,bokföringen eller inventeringen ellereljest beträffande fondstyrelsens förvaltning. 1984/85:177 30 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen VÄRDEPAPPERSINNEHAVPER DEN 31 DECEfCER 1984 Svenska värdepapper Aktier,noterade A 172.774 B 517.190 A 561.064 B 93.587 A 325.495 B 856.984 A 138.608 B 13.861 A 214.347 B 310.553 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen Mo och A 137.650 Al 329.598 B 55.100 A 80.000 B 140.000 A 451.492 B 1817.572 A 720.050 B 475.769 C 20.000 21.030 65.670 320.165 93.070 12.320 184.034 194.659 165.105 204.420 A 29.918 B 163.488 Incentive 1 A 762.000 B 254.000 2,3 7,4 2,0 5,8 2,3 6,4 3,0 4,5 1984/85:177 32 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen A 127.500 B 472.500 A 170B.321 B 742.041 1) Förändringarna anges netto och äri vissa fall resultatet av flera olika förändringar ,t ex emission eller aktieuppdelning i kombination med försäljning. .ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen Antal Förändring Anskaffnings- % av värde aktie- röster tkr kapital Aphelandra B 30.000 Kraft pref 1 87.164 Blekinge-InvestA 18.000 Energiekonomi A 12 B 113 Four Seasons VC A 5.650 B 94.350 H-Invest B 40.000 Inter Innovation A 31.373 Junkaravan pref1 75.000 Kooperationsinvest A 1.400 B 3.600 Ryd-Gruppen A 3.395 B 6.605 1.000 10,n ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen (konvertiblaskuldebrev (A), do med optionsrätter (B), förlagsbevis med optionsrätter (C), optionsrätter (D) (C) 8.816 Bahco (C) 8.196 (A) 74.099 (A) 741 Grafoprint op 1 (D) (motsvarande 5.000 aktier) (C) 6.629 SCA (B) 19.176 Skr.1984/85:177 35 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen (konvertibla skuldebrev, do med optionsrätter) Four Seasons V C Four Seasons V C 2) Med optionsrätter ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen (samtligaaktier anskaffade ) KORTFATTADEUPPGIFTER OM ONOTERADE FÖRETAGA) (tillväxtinvestbolag, utvecklingsbolag) AphelandraAB (F d Ventura Intressenter) är kommanditdelägare iVentura Kommanditbolag, . Övriga delägare är Ahlsell, , Ferax och Lunden.Venturas bolagskapital är . Aphelandra har bildats för att möjliggöra för några institutioner som inte kan äga kommanditlotter att engagera sigi Ventura. VD; (Aphelandra och Ventura): Fondensägarandel; 27!o i Ventura via 43S i Aphelandra. VD: ägarandel: 22« H-Invest är ett regionalt uLvtcklings-bolag med hemort i ,, ri.idat 1984. Bolagetsegna kapital är (efter en nyemission) . Större alrtieägare är ett antal institutioner (förutom fonden , ,m fl) och ett antal företag och företagarei regionen. Fondens ägarandel: 25S (förenyemission) Blekinge-Invest är ett regionalt utvecklingsbolag. Det bildades av näringslivet, banker och fackligaorganisationer och har dessutom ett antal kapitalmarknadsinstitutioner som delägare. Aktier har också placerats hos allmänheten. Efter en nyemission 1984 är bolagets egna kapital ca . VD: Hans Krona Fondens ägarandel; 10!o (inkl ) är ett venture capitalbolag bildat1983 med säte i . Med ett egetkapital på är FSVC ett av de största venture capital-företagen i landet. Övriga aktieägare är , SPP och AMF-P. Kooperationsinvest, , bildades på initiativ av med uppgift att tillskjutariskkapital till kooperationen och denna närståendeföretag. Bolagets egna kapital är . Bolagets insatser av förlagskapital i kooperativa företag finansieras till stor delgenom upplåning. Övriga aktieägare är , , , , och några fackförbund. VD; ägarandel; 20S Nord-lnvent är ett bildat venturecapitalföretag i . Bolaget samverkar med industriföretag, högskoloroch forskningsinstitutioner och bygger sin verksamhet på idéer och projekt som kommer fram i nordiska uppfinnartavlingar. Företaget, som har ett eget kapital på drygt.20 mkr, ägsav ett antal institutioner i och övriga nordiska länder. VD; ägarandel: B°i VD: ägarandel: 13?i Energiekonomi i tillverkar och marknadsför system för energistyrning, inbrottslarm, brandlarm och vatten-detekteringi fastigheter. Omsättning 1984; . VD; ägarandel: tO% (Ventronic), , bildades med ett eget kapital på (huvuddelen konverteringslån). Bolaget äger (helt eller delvis) och koordinerar verksamheterna i ett antal innovationsföretag och projekt inom främst områdena elektronik, mikrodatorer, precisionsmekanik och laseroptik. Övriga aktieägare: Tornet och ledande befattningshavare i företagsgruppen. Inter Innovation, , producerar i och marknadsför internationellt sedelhanteringssystemmed inriktning främst på bankområdet. Omsättning 1984: . Fondens ägarandel: 4?i (före konvertering) VD: ägarandel: 16?i (före konvertering) . B) Övriga företag Kraft (.+ Visentkraft) har övertagit Avesta AB:s vattenkrafttillgång-ar. Ägare är - förutom och fonden - ett konsortium av försäkringsbolag. Bolagskonstruktionen och ett kraftleveransavtal med är sådana, att preferensaktierna ger 3,5?i real avkastning. Junkaravan, , bildades av MoDo och ett konsortium av försäkringsbolag för att överta MoDo:s vattenkrafttillgångar. Liksom i Kraft gerpreferensaktierna 3,5?o real avkastning. VD: ägarandel: 5?i NKR är möbeltillverkarei med speciell inriktning på inredningar förkontor och offentlig miljö. är huvudmarknad, men en växande andel av produktionen exporteras. Omsättning 1984: . VD: ägarandel;23?» SwedeChromei är ett nybildat bolag, som uppför en anläggningför produktion av ferrokrom med anlitandeav plasmateknik. Anläggningen beräknas komma att tas i drift /87. Bolaget har ett eget kapital på ca . VD; ägarandel: 13?i Ryd-Cruppen,, är en koncern bestående av en fasad- och byggsystemgrupp, glasmasterier,glasgrossistföretag och ett aluminiumprofilpress-verk.Omsättning uppgick till ca mkr. Fondens ägarandel; 17fi(efter konvertering 1985: 46?i) , , är moderbolag i en grupp mindre företag, som köptesut ur Aluminium 1983. SAKO bedrivermetallgros-sist- och importverksamhet. i gruppen är Al lack i Köns-teråsoch . Omsättning 1984: ca . i Nyköpingingår i Ericssonkoncernen. Som en förberedelse fören försäljning av aktier till allmänheten1985 (med notering på A Il-listan) förvärvade några institutioner 2Q?o av aktierna i bolaget islutet av 1984. Företaget tillverkar produkter med anknytningtili installation av kabel och ledningar och produkter för infästningar i byggnadömäterial. Omsättning 1984 ca . VDj_ägarandel: 7, Koncernchef: lan ägarandel: 3\% Utoi/er dessa företagingår bland fondens placeringar ionoterade värdepapper nom av ett ickenoterat konvertibelt förlagslån emitterat av AB Bahco. 1984/85:177 40 (Omräknad mh t de resultat- och avkastningskrav som gäller ). Under fjärde AP-fondens fem första verksamhetsår(1974-78) innehöll fondreglementet inte någon form av avkastningskrav. Fondenvar dock skattepliktig förutdelningar, ränteintäkter och realisationsvinster (statligskatt som för stiftelser + kommunalskatt).Fonden befriades 1979 från inkomstskatt. föreskrev reglementet att av fondens rörelseöverskott(utdelningar + ränteintäkter - förvaltningskostnader) skulleinlevereras till första - tredje AP-fonderna. Dettavar snarare ett "utdelningskrav" än ett resultat- elleravkastningskrav i egentlig mening, eftersom beloppet var beroende av det rörelseresultat fonden redovisadeoch inte på något sätt relaterat till förvaltade medel. Enligt det reglemente som gäller skall till första - tredje AP-fonderna överföra en avkastning på 3?i på nuvärdet av förvaltade medel. Detta nuvärde är summan av de tillskott avgrundkapital som fonden successivt lyft , uppräknade med konsumentprisindex från den tidpunkt då de faktiskt lyfts fram till slutetav resp. verksamhetsår. (Genomatt avkastningskravet räknaspå kapitalet betyder det något mer än 3?i på medelkapitalet ). Resultatkravet innebär inte bara ett krav på en direktavkastning till första- tredje AP-fonderna.Fondkapitalet måste genom kursstegringar iaktieportföljen (och det netto av utdelningar,ränteintäkter och realisationsvinster somblir kvar sedan första - tredje AP-fonderna fått sm avkastning) växa så att det motsvarar det indexuppräknade grundkapitalet. Det totalaresultatkravet utgör då ett krav på drygt 3S real avkastning. Eftersomfondkapitalets utveckling i mycket hög grad beror påaktiekursutvecklingen är detegentligen inte meningsfullt att till denna del mäta utfallet varje enskilt år. då aktiekurserna sjunker samtidigtsom den allmänna prisnivån stiger är det i praktiken omöjligt att bibehålla realvärdet på förvaltade medel. A andra sidan förekommer det år då aktiekurserna stiger snabbt ochinflationen är låg och då realvärdet av förvaltade medel ökar kraftigt. Det totalaresultatkravet måste därför göras gällande över en längre tidsperiod. Procentsatsen 3grundar sig f ö på en utredning öngående den genomsnittligaframstegstakten i den svenska ekonomin . 1984/85:177 41 Mot denna bakgrund kan det ha sitt intresse att belysa hurfjärde AP-fondens utveckling skulle havarit om det nuvarande avkastningskravet hade gällt från fondens tillkomst 1974 och i vadmån fonden uppfyllt detta. På nästa siöa återfinns justerade resultaträkningar för vart och ett av . Resultaträkningarna för 1974-83 har räknats om till princip. En justering iefterskott kan naturligtvis aldrig bli exakt. De faktiska utbetalningarna (avskatt resp "utdelning") kan ha varit annorlunda än de teoretiska, vilket påverkat fondens likviditet och därmed också resultat. Det visar sig emellertidatt summan av de faktiska utbetalningarna , () mycket nära överensstämmer med de utbetalningar somskulle ha blivit följden av en tillämpning av 3S-regeln, (). Även om teori och verklighet inte överensstämmer varje enskilt år är skillnaderna så små att de i detta sammanhang är försumbara. I tabellen på nästa sida återges dels det nominellaresultatet av verksamheten inkl ej realiserade vinster/förluster, dels det totalaresultatkravet enligt nuvarande regler (avsättning för bevarande av grundkapitalets köpkraft + överföring till första - tredje AP-fonderna), såväl årsvis som ackumulerat. Skillnadenutgör över- eller underskridande avresultatkravet. Dessa siffror illustreras också i diagrammet på sid O och kommenteras i anslutningtill diagrammet. ...... -r - r--i r- r-*i T- -3-1 -a' ~ ;~" -J - t T3 1 1 t (_J '-i 1 C a Q. t < Q) 0) -Q CD ;0 < 1 "D 4J CD -H t ) (- t k~~ i/i 1 CD rA 1 . 3 :CD *J > Ul 1 >) O «w 4_l CO OJ J-> t- <1 J3 v QCI 1/) _J 1 t (0 0) CO o UJ \ »x U CD ' k-l < LéJ *j o» LD o 1 cr :0 --» -1 UJ < 1 UJ (*_-» *J .- k-l UJ Z 3 :CD -. QC CC 1 _| a rA _ji _j o CT» CD cr Ol O " 0) *J - 0) "- - tn 0=1 r C J C yi 3: - "D CN " CD 1 1 1 it C C U C OCI iC O *-> 0 :0 (m ( UJ C 0) 0) *JUjj1 0] -4 tn *j :CD CT' (-"DS) tr c -* Ul 3: cri o Ul CD OJ C Zl O UJ J< -H 3