prop · G803119 · 1984-12-31 00:00:00 — , ordförande, riksdagsledamöternaKarin Ahrland och , f.d. riksdagsledamoten samt riksdagsledamöternaSven-Erik , och . Prop.1984/85:119 13 m. års allmänna val", som har överlämnats till justitiedepartementet.1 promemorian har RSV ocksä redovisal länkbara besparingsmöjligheter inomvaladministrationen saml lagt fram vissa förslag till ändringar ivalförfarandet. Vidarehar inom upprättats en promemoria omförutsättningarna för registrering av partibeteckningar. 1 promemorian diskuierasom man bör behälla den nuvarande ordningen att ell parti som vill registrerasin partibeteckning måste offentliggöra ett visst antal partimedlemmars namn,personnummer och kyrkobokföringsort i registreringsärendet. Vissavalfrågor har också behandlals av folkstyrelsekommittén', som jag med stöd avregeringens bemyndigande tillkallade för atl utreda frågor omfolkstyrelsens villkor. Kommittén skall bl.a. överväga frågor som rörvalsystemet. I direktiven (Dir 1984:23) nämns särskilt frågan om möjlighelernaalt minska skillnaderna mellan slora och små partier när det gäller ersättningför kostnader för valsedlar, valsedelsdistribution m. m. Kommiltén har också iuppdrag all göra en översyn av kyrkofullmäktigvalens utformning. Folkstyrelsekommitténhar behandlat vissa valfrågor med förtur. De frågor som kommittén nu har tagitupp gäller dels en begränsning av tiden för poströstning i kyrkofullmäktigvalen,dels reglerna för lillhandahållande av valsedlar till de politiska partierna iriksdagsvalen. Kommitténs förslag i dessa frågor har redovisals i en skrivelsetill juslitiedeparlementet . RSV:spromemoria och departementspromemorian har remissbehandlats. Däremot har folkstyrelsekommitténsskrivelse inle remissbehandlats. De frågor som tas upp i skrivelsen -poströstningen i kyrkofullmäktigvalen och valsedelstilldelningen tillpartierna - har emellertid delvis också behandlats i RSV:s promemoria. Jagskall i det följande ta upp dels de frägor som har behandlats i folkstyrelsekommitténsskrivelse, dels vissa andra frågor som har berörts i RSV:s promemoria och idepartementspromemorian. Enförteckning över de remissinslanser som har yttrat sig över betänkandet och debåda promemoriorna bör fogas som bilaga till protokollet i della ärende. Ensammanställning av remissyttrandena har upprättats i ochfinns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr 251-84, 720-84. , ordförande, riksdagsledamö-temaNils , och , kommunalrådet ,riksdagsledamöterna samlpartisekreteraren . Prop.1984/85:119 14 2.1 Tillhandahållande av valsedlar in. förslag: Antalet kostnadsfria valsedlar lillriksdagspartierna minskas från lem till fyra gånger antalet röslberätligade. 1gengäld lilldelas ell parti som uppnår eller vid föregående val uppnådde mer iinen (f n. 2,5) procenl av rösterna i riksdagsvalet gratis valsedlar till sammaantal som riksdagspartierna. Etl parti som vid föregående riksdagsval har fållmer än en (f.n. 2,5) procenl av rösterna får parlimarkerade valsedlar utlagda ivallokaler, på posikontor etc. genom RSV:s försorg. Motsvarande justeringargörs beträffande valen till kommunfullmäktige och landsting. Folkstyrelsekoniniitléns förslag: Överensstämmer med miltförslag utom så till vida att kommitténs förslag endast avser riksdagsvalen. Remissinstanserna: 1 de yttranden som avgetls över RSV:spromemoria, i vilken bl.a. diskuieras en minskning av aniaiei kostnadsfriavalsedlar pä del sätl jag här har föreslagit, har någon erinran inle gjorls moten sådan ordning. Flertalet remissinstanser förordar allmänt alt möjligheterna lillbefogade kostnadsbesparingar tas till vara. En del instanser framhåller atlkostnadsaspekterna måste spela en underordnad roll och påpekar all övergripandemäl som en säker och förtroendeingivande valprocedur och elt stortvaldeltagande inte får äventyras. Skälen för milt förslag: Gällande beslämmelser omtillhandahållande av valsedlar finns i 6 kap. vallagen (1972:620). Enligt I Sskall till valsedlar användas särskilda blanketter som lillhandahålls avcentrala valmyndigheten, dvs. Efter beställning av etl parti, som är representerat i denförsamling valel gäller, tillhandahåller RSV blanketter till valsedlar lill detantal partiet önskar. Om beställning görs av något annal parti, måstebeställaren betala valsedelsblanketterna i förskott (6 kap. 4 §). För partier som är eller vid del föreslående valet blirrepresenterade i den församling valet gäller svarar statsverket för koslnaderför blanketter till valsedlar till ett antal som motsvarar fem gånger antaletröstberättigade i valet (6 kap. 5 §). För riksdagsvalet gäller detsamma också förpartier som får eller vid föregående val fick av rösterna ihela landet. Om elt sådant parti har betalat valsedlar i förskott, skallförskottet efter ansökan återbetalas (6 kap. 6 §). Om beställaren begär del, förser RSV utan särskildersättning valsedelsblanketterna med partibeteckning, kandidainamn samtvalkrets- och valbeteckningar (6 kap. 7 §). Prop.1984/85:119 15 1 lokal där röstning äger rum lillhandahålls genom RSV:sförsorg parlimarkerade valsedlar för partier som vid del senaste riksdagsvalethar fått av rösterna i hela landel. Även lantbrcvbiirarc somtar emot valsedelsförsändelser bör medföra sådana valsedlar (6 kap. 9 S). Totalt iryckles 638 milj. valsedlar vid allmännaval, vilkel moisvarar drygt 100 valsedlar per röstberättigad. Dessa 638 milj.fördelades på följande sätl: - beslällda av riksdagspartierna inom den kostnadsfria kvoten ca 450 milj. - beställda av övriga partier inom den kostnadsfria kvoten ca 25 milj. - genom RSV tillhandahållna valsedlar i röstningslokaler ca 37 milj. - av beställaren betalda valsedlar a) riksdagspartierna 39 milj. b) 43 milj. c) kristendemokratisk samling 28 milj. d) övriga partier 16 milj. Den samlade förbmkningen av valsedlar för de fem riksdagspartiernauppgick till cn 519 milj., vilkel utgör 5,6 gånger antalet röstberättigade perparti och val. Av dessa ca 519 milj. valsedlar utgjorde ca 30 milj. sådana somRSV tillhandahöll i röstningslokaler. Molsvarande förbrukning för miljöpartietoch kds uigjorde två gånger antalet röstberättigade per parti och val. Totalt kostade valsedlarna 14,8 milj. kr., vilkel utgör ca23 kr./l 000 st. Om man bortser från den grund- och expeditionsavgift somdebiterades vid betalning av valsedelsblankelter, uppgick inkomsterna avdebiterade valsedelsblanketter till (127 milj. ä /l 000 st.) 1.9 milj.kr. nettokostnad för valsedlar vid allmänna val uppgickdärmed lill 12.9 milj. kr. RSV har isin promemoria behandlat tvä frågor som rör tilldelningen av valsedlar. 1 anslulningfill sin analys av erfarenheterna ärs val har verkel försökt bedöma möjlighelernaatl uppnå kostnadsbesparingar inom valadministrationen. En minskning av antaletkostnadsfria valsedlar från fem till fyra gånger antalet röstberättigade skulleinnebära en inle obetydlig kostnadsbesparing för slalsverkel. Vidareredovisar RSV sin lillämpning av reglerna i 6 kap. 7 § vallagen, där delföreskrivs att RSV, om beställaren begär det, ulan särskild ersättning förservalsedelsblanketterna med partibeteckning, kandidatnamn m.m. Koslnaden fördenna tryckning har inte inräknats i det av RSV faslslällda prisel förvalsedelsblankeller. Den lotala självkostnaden för valsedlar uppgick vid 1982års val lill . per 1 000 st. Enligt beslut av RSV kostadevalsedelsblanketterna /l 000 st. 1984/85:119 16 engrund- och expeditionsavgift om . för varje listtyp. RSV påpekar attmellanskillnaden mellan priset och självkostnaden ulgör en form av subventioneringsom främsl gynnar de partier som inte fär valsedlar kostnadsfritt. Folkstyrelsekommitténhar, som jag inledningsvis nämnde, också tagit upp frågan om lillhandahållandeav valsedlar lill de politiska partierna i riksdagsvalen. Kommillén behandlar ihuvudsak fyra frågor: - antalet kostnadsfria valsedlar - "procentgränsen" förkostnadsfria valsedlar vid riksdagsval - "procentgränsen" förtillhandahållande av parlimarkerade valsedlar i vallokaler, på postkontor etc. - valsedelspriset för partier sombelalar valsedlarna. Kommilténhar undersökt vilka ekonomiska konsekvenser olika förändringar skulle få förstatsverket, riksdagspartierna och övriga partier. Härvid har kommittén haflkontakter med riksdagspartiernas organisationer. Föregen del gör jag följande bedömning. Denuvarande beslämmelserna om tillhandahållande av valsedlar har utsatts för krilikfrån olika håll, främst från de mindre partierna, som har menat sig varamissgynnade i förhållande till riksdagspartierna. Enligt min mening har dennakritik visst fog för sig. Det kan redan av den anledningen finnas skäl atlöverväga att ändra de regler som gäller f n. Härtill kommer att det ärangeläget att ta till vara de möjligheter till kostnadsbesparingar som kanfinnas inom valadministrationen. Detkan på goda grunder ifrågasättas om partiernas behov av val.sedlar generellt ärså stort att det motsvarar den mängd som trycktes vid val (ca 638milj.). Man kan konstatera att ett mycket stort antal valsedlar med nuvarandesystem aldrig kommer till användning vid valen. Enminskning av andelen kostnadsfria valsedlar skulle kunna medföra alt partiernanoggrannare beräknar behovet och planerar användningen av valsedlar. Enligt RSVvisar erfarenheterna från tidigare val att partierna i stor utsträckning beslällervalsedlar med utgångspunkt från det antal kostnadsfria valsedlar de erhålleroch inte med ledning av det fakiiska behovet. Även del nu anförda talar för enändring av de regler som gäller f n. 1likhet med folkstyrelsekommittén anserjag att man bör sträva efter att finna enordning som - minskar kostnaderna förstatsverket - inte ökar kostnaderna förriksdagspartierna - minskar kostnaderna för övrigapartier. Motden angivna bakgrunden tillstyrker jag kommitténs förslag, som innebär följande: - antalet kostnadsfria valsedlarminskas från fem lill fyra gånger antalet röstberättigade - partier som uppnår eller viddel senaste valet uppnådde en procent av rösterna vid riksdagsvalet lilldelasvalsedlar gratis till samma antal som riksdagspartierna Prop.1984/85:119 17 -partier som vid föregående riksdagsval har fåll en procenl av rösterna fårgenom RSV:s försorg parlimarkerade valsedlar ullagda i vallokaler, påpostkontor och i andra lokaler där röstning äger rum. Kommitténsförslag gäller endast valen lill . Minskningen av antalet kostnadsfriavalsedlar bör emellertid enligt min mening kunna genomföras även i fråga omlandstings- och kommunalvalen. Erfarenhelerna från tidigare val visarvisserligen att partiernas behov av valsedlar är någol större vid kommunalvalenän vid riksdags- och landstingsvalen. Även med beaktande härav bör emellertidpartiernas behov av valsedlar i allmänhet kunna tillgodoses genom tilldelningav gratis valsedlar av den föreslagna omfattningen. I den mån etl parti harbehov av ytteriigare valsedlar kan partiet liksom beställa sådana påegen bekostnad. Den kostnad.sökning .som etl parti kan åsamkas genom den föreslagnaändringen torde i vari fall vara av marginell betydelse. Jag förordar alltså alt anlalelkostnadsfria valsedlar minskas från fem lill fyra gånger antaletröstberättigade såväl i riksdagsvalen som i landstings-och kommunalvalen. Det bör observeras atl rältenlill gratis valsedlar i landstings- och kommunalvalen inte är knuten till omett parti har fåll eller fär en viss procenl av rösterna ulan till om partietär eller blir representerat i den församling valel gäller. Det finns därför inteanledning att föreslå någon motsvarighet lill bestämmelsen om all partier somfår mer än en procenl av rösterna skall få gratis valsedlar. Däremol bör debestämmelser om utläggning av valsedlar i vallokaler och på postkontor o.d. somjag har föreslagit beträffande riksdagsvalen kunna tillämpas också ilandstings- och kommunalvalen. Förslagenföranleder ändringar i 6 kap. 4-6 och 9 §S samt 9 kap. 6 § vallagen. Den föreslagna minskningenav antalet fria valsedlar i alla tre valen medför enligt kommitténs beräkningaren minskning av koslnaderna för staten med ca 2,75 milj. kr. Om partiernaminskar sina beställningar i samma utsträckning, drabbas de inle av några ökadekoslnader för valsedlar. Gratistilldelning av valsedlar till partier som har fått en procenl av rösterna iriksdagsvalet och utläggning av parlimarkerade valsedlar i vallokaler, på posikontoretc, innebär en kostnadsökning för staten med ca 1.79 milj. kr. För de partiersom kan komma i fräga innebär sädana förändringar avsevärda förbättringar intebara av ekonomisk art utan även när det gäller möjlighelerna atl nå ul tillväljarna med valsedlar. Sammanlagelmedför alltså de föreslagna ändringarna en besparing för statsverket på omkringen milj. kr. Närdet gäller frågan om priset för de valsedlar som belalas av partierna ansluterjag mig till kommitténs bedömning. Jag anser alltså att det inte finnsanledning atl föreslå någon ändring av nuvarande ordning. 1984/85:119 18 ningtill full kostnadstäckning skulle som kommittén har funnit ge mycket begränsadebesparingar och kunna uppfattas som stötande av de partier som inte fårvalsedlar gratis. Nuvarande regler bör därför enligt min mening bibehållas. Mittförslag: För att styrka atl en ansökan om registrering av partibeteckningbiträds av föreskrivet antal röstberättigade medlemmar skall elt parti kunnavälja atl - i stället för atl till RSV ge in egenhändigt undertecknadeförklaringar från medlemmarna förete ett intyg av publicus om alt deföreskrivna förklaringarna har visats upp för honom. Departementspromemoriansförslag: 1 promemorian diskuteras fyra alternativa sätt alt undvika atluppgifter om partitillhörighet måsle offentliggöras i ärenden om registreringav partibeteckning. I promemorian förordas atl nuvarande system ersätts med enordning enligt vilken de aktuella förklaringarna visas upp för publicus. Remissinstanserna:Remissutfallet är blandat. En del anser att det inte finns något behov av atländra nuvarande regler, som infördes . Andra menar alt dennuvarande ordningen inte är invändningsfri och all publicus-alternativetär den smidigaste lösningen om regelsystemet skall revideras. Skälenför mitt förslag: Genom att registrera sin partibeteckning vid ell val kan eltparti uppnå fördelar i två avseenden. Dels får partiet etl skydd mot illojaltutnyttjande av partibeteckningen. Dels får partiet rätt att lägga ut sinavalsedlar på postkontoren (se vidare nedan i avsnitt 2.3). Skyddelför registrerade partibeteckningar är konstruerat på i huvudsak följande sätt.Ett parti, dvs. en sammanslutning eller grupp av väljare som upplräder i valunder en särskild beteckning, kan registrera beteckningen och anmäla officiellakandidater hos RSV. Valsedlar med registrerade partibeteckningar måste somförsta namn ha någon av de anmälda kandidaterna. Annars anses alla namn påvalsedeln obefintliga, och rösten tillfaller det registrerade partiet. Enförutsätining för att en ansökan om registrering av en partibeteckning skallbifallas är att beteckningen inte kan förväxlas med en lidigare registreradbeteckning (5 kap. 3 § vallagen). Enannan förutsättning för registrering är att ansökningen biträds av ell visslminimiantal röstberättigade medlemmar i partiet (1.500. 100 och 50 förriksdags-, landstings- resp. kommunfullmäktigval). 1984/85:119 19 hargälll och motiverades ursprungligen med atl del syntes "lämpligtatl till förekommande av missbruk av regislreringsrällen hindra alltförobetydliga organisalioner atl erhålla registrering" (prop. 1935:139 s. 27).Kravet gäller dock inle partier som är representerade i . Demedlemmar som biträder registreringsansökningen må.ste lämna egenhändigtundertecknade förklaringar om detla och därvid uppge personnummer ochkyrkobokföringsorl. Förklaringarna blir hos RSV allmänna handlingar som det slärvar och en frilt att ta del av. Från olika håll har hävdats att denna ordningskulle stå i mindre god överensstämmelse med regeringsformens regler om skyddför åsiktsfriheten. Denbestämmelse i regeringsformen (RF) som därvid närmast torde åsyftas är 2 kap. 2§. Det föreskrivs där atl varje medborgare gentemot det allmänna är skyddad mottvång att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt ellerannat sådant hänseende. Ipropositionen med förslag lill regeringsform (prop. 1973:90 s. 145) uttaladedepartementschefen att beslämmelsen bl.a. innebär atl reglerna om vittnesplikt inlei något fall medför skyldighet för ett vittne att lämna uppgift om sinuppfattning i t.ex. politiska eller religiösa frågor. Bestämmelsen utgör däremol,framhöll han vidare, inte något hinder mot regler som innebär att någon för attkomma i åtnjutande av en särskilt förmånlig behandling, l.ex. all få fullgöravapenfri tjänst eller helt befrias från värnplikt, måste lämna vissa uppgifterom sin inställning t.ex. i religiöst hänseende. Dessa uttalanden godtogs avriksdagen. Härkan också nämnas förbudet mot åsiktsregistrering i 2 kap. 3 § RF. Därföreskrivs att anteckningar om en medborgare i ett allmänt regisler inle ulanhans samtycke får grundas enbari pä hans politiska åskådning. Som framgår avbestämmelsen gäller förbudet bara anteckningar som görs utan den registreradessamtycke. Det anses därför möjligl att ange personers politiska hemvist i förteckningaröver kandidater i politiska val och ledamöler i politiska församlingar (Holmberg-Sljernquisl,Grundlagarna, 1979, s. 85). Enligtmin mening finns del inte fog för uppfattningen att gällande ordning förregistrering av partibeteckningar skulle innebära att enskilda tvingas att ge tillkänna sin politiska åskådning eller all den skulle innefatta en förbjudenåsiktsregistrering. Registreringen är ju frivillig, och de upplysningaromenskildas partitillhörighet som lämnas i registreringsärendena förutsätter attden enskilde har lämnat sitt samtycke. Den nuvarande ordningen kan alltså inteanses strida mot om skydd för åsiktsfriheten. Altgällande ordning för registrering av partibeteckningar är förenlig medgrundlagen hindrar emellertid inle atl del kan framstå som en från olikasynpunkter oönskad konsekvens av systemet atl ett parti i praktiken måsteoffentliggöra namnen på ett stort antal medlemmar för atl få sin partibeteckningregisirerad. Jag anser att reglerna lämpligen bör ändras så 1984/85:119 20 kan undvika att uppgifter om enskildas partilillhörighet måsteoffentliggöras i registreringsärenden. 1 departementspromemorian diskuterasolika lösningar för att uppnå det angivna syftet. Ettalternativ är atl slopa kravet på att ett minimiantal medlemmar skall biträdaen registreringsansökan. För att stävja ett evenluellt missbruk av registreringsrätlenkunde man i stället överväga att låta RSV ta ut en mindre ansöknings- eller registerhällningsavgift.Mol tanken pä avgiftsbeläggning av ansökningar till valmyndigheten kan dockprincipiella invändningar riktas. Eltannat sätt att undvika att uppgifter om enskildas partitillhörighet offentliggörsi registreringsärenden är enligt promemorian att i sekrelesslagen (1980:100,omtryckt 1982:1196) föreskriva aft sekreless gäller för sådana uppgifter hosRSV. Moten sådan lösning kan invändas att valmyndigheternas verksamhet bör bedrivas iså öppna former som möjligt. För tilltron till demokratin är det viktigt attallmänheten har full insyn i verksamheten och möjlighel att kontrollera attdenna sköts på rätt sätt. En föreskrift om sekreless i registreringsärenden ärdärför inte något bra alternativ. Deegenhändigt undertecknade förklaringar av röstberättigade partimedlemmar somnu krävs för registrering blir allmänna handlingar och därmed ocksä offentligaså snart de kommer in till RSV. En tänkbar möjlighel atl undvika detta somdiskuteras i promemorian är atl ändra vallagen så all förklaringarna inlebehöver ges in till RSV ulan bara visas upp för en tjänsteman där. Dennalösning är dock som jag ser det osäker till sina rättsliga konsekvenser och hardessutom ett mindre tilltalande drag av kringgående av offenflighetsprincipen. Envariant på alternativet alt förklaringarna skall visas upp för en tjänstemanhos RSV är att föreskriva att förklaringarna skall visas upp för publicus. Notariuspublicus är en offentlig institution, vars verksamhet gär ut på att enskildaskall kunna få ett officiellt bevis om vissa faktiska förhållanden.Verksamheten ulövas av enskilda uppdragslagare. Den regleras genomförordningen (1982:327) om publicus. Enligtsärskilda föreskrifter i sekretesslagen gäller offentlighetsprincipen också hosnotarius publicus (1 kap. 8 §). Undantag görs dock för sådana uppgifterbeträffande vilka det kan antas att klienten har förutsatt atl de skall blibehandlade förtroligt liksom för uppgifter i övrigt om någons personliga ellerekonomiska förhållanden, om det kan antas alt han lider skada eller men om uppgiflernaröjs (9 kap. 9 §). Sådana uppgifter skyddas av sekretess hos publicus. Omman ändrar vallagen så att det för registrering av en partibeteckning räckermed ell intyg av publicus om alt partiet för honom har uppvisat deföreskrivna förklaringarna av röstberättigade partimedlemmar, undviker manalltså alt uppgifier om medlemmarna måste offentlig- Prop.1984/85:119 21 göras.En sådan ordning ligger också inom ramen för de uppgifter som publicusredan har. Denne bör av omständigheterna eller av uppgifter som lämnas isamband med uppvisandet utan svårighet kunna sluta sig till i vad mån sekrelessgäller för de uppgifter som partiet lämnar honom. Avde olika lösningar som kan väljas om man vill undvika att uppgifter ompartitillhörighet måsle offentliggöras i registreringsärenden anser jag att notariuspublicus- alternativet erbjuder den smidigaste utvägen. Den har också förordatsi promemorian och har godtagits av många av de remissinstanser som uttalat sigför en ändring av de nuvarande reglerna. För etl parti som vill registrera sin partibeteckningbör det alltså i fortsättningen räcka med ett intyg av publicus omatt partiet för honom har visat upp de föreskrivna förklaringarna av röslberätligadepartimedlemmar. Partiet bör emellertid också kunna välja den nuvarande ordningenoch ge in förklaringarna i ansökningsärendet, om partiet skulle föredra deUa. Förslagetföranleder en ändring i 5 kap. 2 § vallagen. 2.3Rätten att lägga ut valsedlar på postkontoren Mittförslag: Alla partier får, oavsett om de har registrerat sin partibeteckningeller inte, rält att lägga ut parlimarkerade valsedlar i eller i anslutningtill lokal där poströstning äger rum. Riksskatteverketsförslag: Överensstämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Majoriteten tillstyrker förslagel eller lämnar det utan erinran. Skälenför mitt förslag: Enligt 10 kap. 5 a § vallagen skall det i eller i anslulning tilllokal där poströstning äger rum anordnas lämplig plats där partimarkeradevalsedlar kan läggas ut. Endast partier som har fått sin partibeteckningregistrerad har rätl alt lägga ut sina valsedlar på postkontoren. RSVhar nu gjort bedömningen att det är olyckligt alt utläggningen av valsedlar päpostkontoren har kopplats till att ett parti har registrerat sin partibeteckning.De flesta partier bedömer det som värdefulll att kunna lägga ul sina valsedlarpå postkontoren, särskilt med tanke på det ökande antalet poströstande. Vissapartier har tvingats registrera sin partibeteckning enbart för att kunnautnyttja möjlighelen att lägga ut valsedlar på postkontoren. Ett parti med regisireradpartibeteckning måste för att inte avföras ur registret dels anmäla särskiltombud, dels anmäla kandidater. Prop.1984/85:119 22 FörRSV:s del innebär den ökande mängden registreringsansökningar ell visst merarbete. RSVhar därför föreslagit att alla partier oavsett regisirering ges rätl att läggaut partimarkerade valsedlar i eller i anslutning till lokal där poströstningäger rum. Även från demokratisk synpunkt är enligt RSV denna ordning attföredra, bl. a. med hänsyn till all etl parti kan beslula atl ställa upp i etlval så senl all fiden för regisirering av partibeteckning har gått ut.