prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — Skyddet och utnyttjandet av den naturligt reproducerandelaxen har varit föremål för särskild utredning och betänkande med förslag till åtgärder har avgivits (DsJo 1984:5). Föreliggande utredning har därför inte funnit det nödvändigt att gå in på - eller ge förslag för lösande av -den kompliceradeinternationella frågan om speciellt laxbestånd, även om flera svenska laxstammar näste bedömas som akut utrotningshotade. aspekter föreliggande utredning har att beaktaska emellertid framhållasvissa synpunkter. Av arten lax (salar) finns eller kommer att finnas iÖstersjön olika komponenter av vildrespektive odlad fisk, vilka kan grupperas: C Renaeller blandade stammar för searanching D Hårt avlade besättningar för konsumtionsodling Här går dels en klar skiljelinje mellanvildbestånd (A) och odlad lax (B-C-D) ochdels en skiljelinje mellan A-B och C-D. För både Aoch B är målsättningen nämligen att bibehålla staunmarnas genetiskakonstitution så opåverkad som möjligt medan i synnerhetkonsumtionsodlingen strävarefter att få fram en matfisk som ger optimaltillväxt i odlingsmiljön (kassar). Program för sea ranching kan likaså innebära att man vill korsa olika stammaroch bedriva avelsarbete för attfå frcun särskilda egenskaper i tillväxt, vandringsmönster m m. En annan viktigskiljelinje mellan A-B och C-D är att båda de förra är att betrakta som en naturresurs på lång sikt. Kraftbolagen har av vattendomstolålagts att kompensera förlusten av naturlig reproduktionmed artificiell smoltproduktion. Man får däremoträkna med att de båda senare (C-D) är konjunkturberoende och för vilka ej kan anläggas sekel-långt perspektiv. Med beaktande av ovan nämnda aspekter och att vildbestånden är mycket svaga i flera vattendragmed naturlig reproduktion kan göras ett antal konstateranden. 1. överlevnadenav akut utrotningshotade vilda laxstammar förutsätter en momentan radikal minskningav havsfisket i den form det nu bedrives dvs med beskattning av biandbeståndet utan hänsynstagande till storleken av deolika alvstammarnas bestånd.En andra förutsättning är en långsiktigt bestående förändring i havsfisket mot ett merakustnära fiske där beskattning kan göras efter varje delbestånds (älvstams)bärkraft. Bevarandet av resterande vilda laxstammar förutsätter vidare att ingen vattenkraftutbyggnad sker i vattendrag med naturlig reproduktion samt en fortsatt reglering av )cust- och älvfisket. 1984/85:143 161 Bevarandet av genetisk variation förutsätter därut över (1) att kompensationsodlade älvar baserar sin odling på älveget material, (2) att kompensationsodlingarna får tillgång till och använder sig av tillräckligtantal avels- fiskar av vardera könet med ett brett urval , stor lekar m m och (3) att sjukdomssituationen hållesunder kontroll inklusive dess förmodade selekterande inverkan Bevarandet av de vilda och kompensationsodlade älvstam marnas genetiska särart förutsättersannolikt dessutom (1) en styrning och reglering av kassodling av lax och (2)en styrning och reglering av sea ranching av lax. Därför bör tills vidare införas kassodlingsfria zoner utanförmynningen av älvar med vildbestånd (störrezoner) och kompensationsodlade älvar (mindrezoner förutsatt att all kompensationsodladsmolt märkes). Om sterilt material kommertill användning i konsumtionsodlingar kanetablering däremot medges närmare älvmynningarna. Kunskapslägetmåste förbättras på vissa områden,som har berörts i tidigare avsnitt. En nyckelfråga för utveck lingen av konsumtionsodling av lax vid kusten och av sea ranching med fördröjt frisläppande (delayed release) är att klarlägga i vilken grad älvuppvandring sker av "rym lingar" från kassodling respektive från utsatt lax vid sea ranching, i vad mån dessa älwandrare gårtill lek och vad det betyder genetiskt förursprungsbeståndet. Sjukdomars sele'ktion och inverkan påden genetiska konsti tutionen är en annan viktig långsiktig aspekt förkompensa tionsodlingarna. En genbanks- och avelsstation för östersjölax bör in rättas vid kusten av Bottenhavet.Denna bör dels kunna föda upp och förvara avelsfisk av utrotningshotadestammar och dels kunna bedriva avelsarbete bl a förutveckling av vat tenbruk. Stationen.bör därför vara försedd med såväl tråg- hall som kassodlingsenheter i kustvatten. Prop.1984/85:143 162 Fond för reservatbildning, reservationsmedel, å 1mkr Analysgrupp, 3 tjänster inkl utrustning, å 0,8mkr Projektanställning en person inkl tryckningskostnader m m ä 1984/85:143 163 Betänkandet (Ds Jo 1984:7) Fiskeriadministrationen Utredningens arbete (kap 1) Enligt direktiven akall utformningen av såväl den centrala den lokalastatliga fiakeriadminiatrationen prövas. Utredaingen har ockaa haft i uppgift att utreda frågan om lokaliseringen avhavsflakelaboratorlet och frågan om huvudmannaskapet för hydrografiska laboratoriet. nuläget(kap 2) Den nuvarande organisationen består av dels en central organisation- med en administrativ byrå, två sakbyråer och tre laboratorier - dels enlokal organiaation beståendeav fiskeriintendenter fördeladepå sju distrikt och en fiskenämnd i varje län. Desautoo Ingår 1 den lokala organisationen enfiakodlingsanstalt, en fiakerirörsöksanstalt och en fiskeriingenjör. Verkeamheten omfattar frågor om yrkesfiske, fritidafiake, fiskevård och vattenbruk. Förskjutningenfrån biologiska mot ekonomiska frågor liksom kraven på besparingar ställer tnTör behovet av en Törändrad organisation. Utgångspunkterför översynen (kap ?) Översynen har avsett de organisatoriska frågoma. Fiskeriverketsarbetsuppgifter har inte ingått i 'översynen. beslut om svensk havsresursverksamhet i vilketfiakeriatyrelsens ansvar för vattenbruket lagts fast har beaktats. nuvarande organisationsstruktur och beslutsordningfrämjar inte en effektiv verksamhet. 1984/85:143 164 Administrationen är splittrad såväl organisatoriskt som geografiskt.Planerings- och samordningsfunktionen är svagt utvecklad. En viktig utgångapunkt vid översynen har därTdr varit att utforma enorganisation aon underlättarplanering och safflordning av hela den statliga fiskeriadministrationen, särskilt forsknings- och undersökningsverksamheten. Det svenska fisket har förskjutits från till Enligt direktivan akall vid 'översynen en Törflytt- nlng av havsflskelaboratoriat helt aller delvis till syd- eller ostlcusten 'övervägas. Hydrografiska laboratoriets huvudmannaskap skall prövas. Utredningen har också haft till uppgift att underaSka mBJlig-hetema att totaltsett minska resursrörbruknlngen. Den centrala och lokala organisationen (kap 4) yiakerlstyrelsens styrmedel Inom yrkesfisket består främst av licensiering ochrationallserlngasfdd. Fdr att stärka fiakeriatyrelsens styrelses ställning föreslår utredningen att licensdelegationenoch lånesakkunniga avskaffas. Vidare föreslår utredningen - med hänsyn till fiskerlstyTelsens ansvar fÖT vattenbruket - att styrelsen ufökas med en representant. Forskning och undersökning är viktiga delar i verksamhet. För att ge avnämarintressena möjlighet att påverka inriktning av forskning ochundersökning föreslår utredningen attforsknlngsniimnden ombildas till en nämnd forskning och undersökning med representanter den vetenskapliga forskningen, yrkesfisket, fritidsfisket ochvattenbruket. För attbäst utnyttja befintliga resurser krävs en effektivverksamhetsplanering. Utredningen rdreslår att en en]iet inrättas med ansvar Tör planering och samordning av hela fiskeriverketsverksamhet. Utredningen föreslår vidare att en snhet Tör yrkesfiske och vattenbruk Inrättas med ansvar Tör såväl yrkesflakets som vattenbruketsekonomiska och marlcnadsmässigafrågor. Prop.1984/85:143 165 utredningen föreslår att en ny enhet för forskningoch undersökning Inrättas. Till enheten skall rörasfiskeriintendenter, vattenmålspersonal, Isboratorlor och anstalter. Kårigenom b'ör planering och samordning av forakuinga- ochunderaökningsverksamheten underlättas. F"ör att undvika dubbelarbete inon den nuvarande lokala administrationen och för att underVatta planering och saoordning av forsknings- och undersdknlngsverksanheten rörealår utredningen att flBkerllntendentorganlsatlonen upphör och intendenterna och vattenmålspersonalen organisatoriskt förs till den röreslagna enheten fdr forskning och undereökning. Till denna enhet Törs också anstalterna ochforskningsfartyget. Tjänsten som fiskeriingenjör föreslår utrednlngsnavskaffas. bör Istället tilirdras medel upphandlingav konaulttjänst. Fiskenämndemas verksamhetsomrsde är stort och resursernaknappa.Den nuvarande resursrördelningen motsvarar inte behoven 1 de olika länen. Utredningen rdreslår en viss omfördelning av fiskerlkonaulenternamellan länen. Särskilda frågor (kap 5) Havafiskelaboratoriets nuvarande lokaler är undermåliga. Det är nödvändigt att laboratoriet får nya lokaler. Mot bakgrund av bl.a. förskjutningen av det svenska fisket från rästerhavet till utredningen atthavsfiskelaboratoriet lokaliseras till Karlskrons. Härigenom fårlaboratoriet cn placering i närheten av det svensks fisketshuvudsakliga fångstområden liksom en mer central geografisk placering med hänsyn till samtliga kuststräckor. Utredningen förslår vidare att huvudmannaskapet Törhydrografiska laboratoriet Törs 'över till SKHI. Därvid rdrutsätte attSKHI placerar vissa fiskerihydrografiska resurser vidhavsfiskelaboratoriet. Vattenmålspersonalen har varit rdrenål Tör översyn. Utredningen konstaterar att finansiering kommer stt saknas fören del av personalen. 7ör att lösa finansieringsfrågan rdreslårutredningen stt 1984/85:143 166 externa uppdrag skaffas, att personalplaneringen inomfiskeriverket rörb'åttras och att anställningsformerns Tör vattenmålspersonalen anpassas tillfinansieringsformerna. Förvattenbrukets del rdreslårutredningen i kapitel 4 att vattenbruksintresset blir representerat ifiskeristyrelsens styrelse och i vissa fiskenämnder liksom 1 undersökning. Vidare rdreslår utredningen att 1 enhetens för yrkesfiske och vattenbrukuppgifter skall ingåvattenbruketsekonomiska frågor och marknadsfrågor. Sammanföringen av forsknings-och undersökningsverksamheten i en enhet b'6rrörb'åttra möjligheten till utveckling av vattenbruket. Kostnader (kap 6) De föreslagnaförändringarna av såväl den centrala som den lokalaorganisationen kan ske 1 stort sett inom nuvarande kostnadsramar. Omlokalisering av havsfiskelaboratoriet till Karlskronamod-rör en ombyggnad av statliga lokalertill en uppskattad kost-nsd på . SBHIs övertagsnde av huvudnannaskspet hydrografiska laboratoriet modrdren besparing po ca . Genomförande (kap 7) Utredningen rdreslår att den nya organisationen vid bör träda i kraft upphör fiskerlintendentorganisa-tionen.Därvid förs fiskeriintendenter, vattenmålspersonal liksom anstalternaorganisatoriskt till . En omlokalisering av hsvsfiskelaboratoriet till Karlakronaber'åknas kunns ske efter beslut. Utredningen föreslår att regeringen vid en 'överföring av huvudmannaskapet för hydrografiska laboratoriet frän till bör besluta om att en särskild ordning skall gälla fdr 'överföringen av tjänster. 1984/85:143 167 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Jo1984:7) Fiskeriadministrationen Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av styrelsen för internationell utveckling. meteorologiskaoch hydrologiska institut (). ,statens jordbruksnämnd, slatens naturvårdsverk, , , statskontoret,, vattenöverdomstolen,, skogs- och jordbrukets forskningsråd, länsstyrelsernai . ,, , , , och , , , . och Västerbottenslän, delegationen för samordning av havsresursverksamheten (DSH),Centralorganisationen /SR, (), , ,, . för..kommun, och . har bifogat yttranden av den lokalafiskeriadministrationen m. fl., flera länsslyrelserhar bifogat yttranden av kommuner, regionala myndigheler och organisationeroch /SR har bifogal ett yttrande av . Yttranden har vidare kommit in från länsstyrelsernai och . kommun, , , Bohuslänssamarbelskommilté. regionkommittén för , , och läns , ST-Fiske sektion 4, enskilda vid oceanografiskainstitutionen vid . , arbetarekommun, Slockholms universitets Askolaboratorium och enskilda personer. 1.1 Styrelsen förinternationell utveckling-- har intet att anföra. 1.4 :---- uppfatt ning bör jordbruksnämnden och i samverkan med de me del de båda verken förfogar övertillse att utvecklingen i fisket styrs in i de av riksdag och regeringen angivna ramarna. Denna metod tillämpas . 1.6 :--- Iulredningen och i direktiven till den Prop.1984/85:143 168 påståsatt en förskjutning skett från en biologiskt präglad hantering av fiskefrågornamot en mer ekonomisk och att bör anpassas bättre lill ensådan utveckling. ävensedd från faunavårdssynpunkt, åligger /skulle förövrigt en sädan ändring i verksamhetsinriktningen som den antydda kunna blibekymmersam för naturvärden. Visserligen har ansvaret för faunavårdsfrågorna- inkl. fisk- och skaldjursvård men saknar en del av den erforderligakompetensen i sådana frågor.--- Detbör därför åligga att, med nyttjande av den fiskeribiologiskakompetens som finns där och i samarbete med övriga sakkunnigorgan, svara för att också naturvårdshänsyn tas. 1.9Statskontoret anser att det nu finns anledning pröva om det är lämpligtatt hålla ihop fiskets myndighets- och forskningsuppgifter inom sammaorganisation.-- Det kan hävdas att en opartisk prövning främjasav att myndighetsfunktionerna organisatoriskt hålls skilda från uppgiften att ta fram underlag för myndighetens prövning. Statskontorettillstyrker i övrigt utredningens förslag rörande organisationsamt förslaget om ändrat huvudmannaskap m. m. för de hydrografiska uppgifterna, 1.15Länsstyrelsen i ifrågasätter om utredningen på etttillfredsställande sätt nått organisationsmålet, nämligen att öka effektiviteteni inom ramen för befintliga resurser, 1.17Länsstyrelsen i framhåller inledningsvis att kraft fulla åtgärder från statens sida för att främja den svenska fiskerinäringen är mycket angelägna. Därvid utgör den statliga fiskeriadministrationen en viktig resurs. 1.22--------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Utredningen visar--------------------------------------- Knappast någonstans stödjer sig utredningen på en analys utanpresenterar endast olika påståenden och förslag. 1.23-------------------------- Länsstyrelseni tillstyrker i allt väsentligt deförslag som utredningen fört fram. 1.25Länsstyrelsen i har inget att erinra mot utredningens förslag--- till ändring av fiskeriadministrationen. 1.32Sveriges fiskares riksförbund: Fisket kräver att statsmakterna nutar tag i problemen så att en fungerande fiskeriadminislration erhålles. 1984/85:143 169 1.34 Sverigessportfiske- och fiske vårdsförbund: Ett genomförande av för slaget innebär enligt förbundet en klar effeklivisering av verksamhet. Trots att en viss förskjutning mot ekonomiska frågor därvid kommer att ske torde detta inte innebära att den biologiska verksamheten försvagas märkbart och vad gäller forskningen så kommer denna att förbättras. ---- Förbundetanser det-- nödvändigt att gesökade personella resurser, alternativt att vissa verksamhetsområden skärs bort. 1.35----------- tillstyrker förslagen i rubricera de betänkande- . 2.19Länsstyrelsen i län biträder utredningens förslag En förändring som är särskilt posi tiv, är att vattenbruksfrågorna skall ägnas stor uppmärksamhet och att vattenbruksnäringen bör vara representerad i styrelsen. 2.21 i tillstyrker de förslagsom utredningen lagt fram i avsikt att anpassa den centrala organisationentill de nya förutsättningarna. 2.22 i stödjerhuvuddragen i denskiss till ny organisation för som utredningen presente rar. 2.24Länsstyrelsen i har inget att erinra mot de förslagsom framförs beträffande centrala organisation. 2.31Tjänstemännens centralorganisation tillstyrker förslaget till omorganisationav centrala del. De fiestaremissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker förslagen att fiskeristyrelsensstyrelse förstärks med en företrädare för vattenbruket och att personligasuppleanter utses för samtliga ledamöter. 2.1.4Fiskeristyrelsen- tillstyrker förslaget (en ledamot för vatten bruksintresset). 1984/85:143 170 Nuvarandeordning med suppleanter endast för vissa ordinarie ledamöter ärotillfredsställande. tillstyrker förslaget (personligasuppleanter). Styrelsen förutsätter att suppleanterna endast skall delta isammanträde vid förfall för vederbörande ledamöter. 2.1.6Statens naturvårdsverk tillstyrker att styrelsen utökas med en ledamotför att därmed kunna ge vattenbruksintresset ett ökat infiytande. 2.1.10Riksrevisionsverket har inget att erinra mot förslaget att utökafiskeristyrelsens styrelse med en representant för vattenbruket. Beslut ompersonliga suppleanter för samtliga styrelseledamöter bör enligt RRV:suppfattning anstå i avvaktan på utredningen (1983:48) om statliga myndighetersledning. 2.1.13Skogs- och Jordbrukets forskningsråd stödjer utredningens förslagatt styrelse kompletteras med en företrädare för vattenbruket.- Detborde även övervägas om inte en representant för denforsknings- och undersökningsverksamhet som bedrivs av verket skall ingå istyrelsen. 2.1.15Länsstyrelsen i [anser att] vattenbruksintres set bör vara representerat i . 2.1.17 i län noterar också medtillfredsställelse förslaget att kunnandet på vattenbruksområdet föreslås bli förstärkläven inom . Detta bör kunna bidraga till en bättre samordningpå riksplanet av vattenbruksfrågorna, vilka nu hanteras av olika statliga myndigheter,var och en med sitt specialområde. 2.1.18 i : att vattenbruket gesi representation i styrelsen, tillstyrker [], 2.1.22Länsstyrelsen i -- vill instämma iförslaget att utse suppleanter i styrelsen. 2.1.28 Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten biträder förslagen. 2.1.29 Centralorganisationen /SR tillstyrker attstyrelsen ulökas med en representant för vattenbruket, att personligasuppleanter utses. 2.1.32Sveriges fiskares riksförbund: Med tanke på det stora tryck somidag finns i samhället för en utbyggnad av vattenbruket, anser vi det Prop.1984/85:143 171 värdefullt att det ömsesidiga informationsutbyte somkommer till stånd genom en ledamot i från denna näringen kanvara av värde. De personliga suppleanterna i styrelsen föreslås bli avskaffade.Nuvarande system har varit av stor betydelse för fisket, eftersom vi har vissaproblem med att få en allsidig representation i olika sammanhang. Önskemålfinns ofta inom fiskets organisationer om en regional fördelning avledamöterna. Detta har kunnat ske på ett tillfredsställande sätt genom attsåväl ordinarie ledamot som suppleant har fått delta i sammanträdena. 2.1.33---------------------------------------- tillstyrker att,med hänsyn till ansvar för vattenbruket,styrelsen skall utökas med en representant för denna näring. Förbundet biträderockså förslaget att samtliga ordinarie ledamöter i styrelsen skall ha enpersonlig suppleant, som endast kallas då ordinarie ledamot är förhindraddeltaga i plenum. 2.1.34------------------------------------------------- vill understryka - ---- att styrelse mer aktivt måsteengagera sig i utform ningen av riktlinjer och policy för verksamheten inom . Förbundet har---- inget att erinra mot att fiskeriverketsstyrelse utökas med en ledamot representerandevattenbruksintresset. Förbundet hälsar ocksä med tillfredsställelse förslagetatt samtliga ledamöter i styrelsen skall erhålla personlig suppleant, vilkenendast kallas vid förfall av ordinarie ledamot. De fiesta remissinstanserna tillstyrker i huvudsakförslagen om en planerings- och samordningsenhet och om forskningsnämndenssammansättning. I fråga om förslaget till avveckling av licensdelegationen ochlänesakkunniga är meningarna delade. 2.2.4 : : avnämarnasintressen bör komma till uttryck i forskningsnämnden----------- .Vattenbrukets intres sen menar styrelsen kan tas till vara genom representationen för den vetenskapliga forskningen.- styrelsen förordar att forskningen före träds av lika många ledamöter som avnämarna dvs. ----- forskningsnämndens ledamöter utöver ordföranden börutses av ----- Styrelsen är----- av den meningen att nämnden intebör ha till uppgift att utarbeta långsiktiga program men ansersamtidigt att den bör delta i utarbetandet av sådana program. Styrelsenavstyrker förslaget att nämnden skall avge yttranden i enskilda ärenden. 1 övriglansluter styrelsen sig till utredningens mening. Prop.1984/85:143 172 Licensdelegationen och lånesakkunniga: avstyrkerutredningens förslagalt dessa organ bör avvecklas. ----- licensdelegationen bör i fortsättningen även kunnahandlägga frågor om rationaliseringsstödet. I detta hänseende bördock delegationen inle ha beslutsfunktioner-- . Planerings- och samordningsenhet:- För administrativabyråns del innebär utredningens förslag om ett särskiltstabsorgan för planering och samordning att den tjänsteman som fungerar som sekreterare åt planeringsgruppen avlastas dessa rutinuppgifter och kommer att kunna disponera för sina övriga arbetsuppgifter. Vidare far samt liga enhetschefer en lättnad i sitt planeringsarbete genom det biträde som den nya enheten bör kunna lämna dem. Styrelsen vill här understryka enhetens karaktär av stabsorgan utan egentliga operativa funktioner. Från-------- redovisade utgångspunkter biträder fiskeristyrelsenutred ningens förslag. 2.2.5----------------------------------------------------------------- : Tjänstemän från jordbruksnämndens fisk sektion finns såväl i licensdelegationen som i lånesakkunniga. ger en möjlighet för de båda verken att i praktiken följaden väg som valts för att påverka fiskets inriktning. Skulle såväl licensdelegationen som lånesakkunniga avskaffas försvinner denna möjlighet. 2.2.6----- tillstyrker att en sådannämnd [forsk ningsnämnd] inrättas. Det bör anges explicil att den skall ha ansvaret för svensk fiskeribiologisk forskning. Den bör ges egna medel atl fördela, bl.a. för projektverksamhet, varvid enheten för forskning och undersök ning, ----- blir beredande organ.--- ----- Det är bra att såväl fritidsfiske som vattenbrukblir representerat i den nya nämnden.-- 2.2.9------------------------------------------------------------ Statskontoret:Planerings- och samordningsenhet: Statskon toret tillstyrker att enheten bildas under förutsättning att projektarbete i högre grad används inom verket för frågor som rör flera enheter. Statskon toret förordar att den nya enheten i första hand inriktas på alt samordna denna projektverksamhet. 2.2.10--------------------------- delarutredningens uppfattning att de skäl som en gång talade för konstruktionen med enlicensdelegation resp. lånesakkunniga nu har mindre tyngd, samt att myndighetens styrelse får en stärkt ställning om frågorna förs dit. RRV har inga invändningar mot en bredare representation avavnämar intresset i undersökning och att denna behåller sin rådgivande funktion.-- Prop.1984/85:143 173 2.2.12----------------------------------------------------------- Sverigeslantbruksuniversitet: : SLU har inget att erinra mot förslaget att omvandlaforskningsnämnden till en och undersökning eller till förslagelom en ny arbetsenhet inom verket för samma ändamål. 2.2.13--------------------------------------------------------------------- Skogs-och Jordbrukets forskningsråd: :--------------------------------------------------- de vetenskapliga representanterna bör vara i majoritet ochbestå av fyra ledamöter. Avnämarintressena bör representeras av två ledamöler.Rådet har inget att invända mot de uppgifter nämnden föreslås få. Planerings- och samordningsenhet: Rådet biträder detlaförslag och de uppgifter enheten föreslås få. 2.2.15 i : Forskningsnämnden:Länsstyrelsen anser att det bör övervägas vidare om inte vattenägarintresset bör vara företrätt---- . 2.2.22 i och : - delar inte uppfattningen att vattenbruket,yrkesfisket och fritidsfisket skall representeras i forskningsnämnden avavnämarintressen. ----- De egentliga avnämarintressena finns jurepresenterade i verkets