prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Förändringsarbeleivid de berörda myndigheiema kommer alt uigöra en stor belaslning för bl.a. deadministrativa cheferna som av kommittén föreslås ingå i arbetsgmppen. SAMNföreslår därför alt etl särskilt sekretariat knyts till arbelsgruppen. 7 Effekter på regional nivå Kommiiténkonstaterar att dess förslag och kommunernas övertagande av en slor del avcivilförsvarsplanläggningen från länsstyrelserna innebär en förskjutning avverksamheten från cenlral till regional och lokal nivå. Länsstyrelserna fårdock enligt kommitténs mening ökade uppgifler under del förstaplanläggningsskedet och genom decentraliseringen av övningsverksamheten frånCUFA lUl kommunerna. Kommittén föreslår därför all 39 övningsledare och lärarevid CUFA lillförs länsstyrelserna. Enligt kommillén kan det dock, sedan delförsta planläggningsskedet i kommunerna har slutförts, ske en reducering medmolsvarande anlal tjänster vid länsstyrelserna. Länsstyrelsemai och uttalar sig för all försvarsenhelerna erhåUerden föreslagna personatförstärkningen. Enligt är delangeläget alt länsslyrelserna i samband med den pågående reformeringen avräddningstjänsten, den kommunala beredskapen och CivUförsvarsverksamhetenaklivt kan stödja kommunernas omfattande planläggnings- och annatförberedelsearbete med l.ex. informalion, utbildning och övningar.Erfarenheterna från den genomförda provplanläggningen i ochKopparbergs län avseende civilförsvar och beredskap visar enligtförbundel att ell sådant stöd är nödvändigt om kommunema skall kunna leva upptill intentionerna 1982 fattade totalförsvarsbeslut. Mot dennabakgmnd lillslyrker kommunförbundet atl en vissöverföring bör ske av personal från nuvarande civilförsvarsslyrelsen tilllänsslyrelserna. CivUbefälhavareni Västra civilområdet och länsstyrelserna i och harsynpunkier i fråga om länsslyrelsernas resurser. Civilbefälhavaren är Iveksamlill om molsvarande besparing på sikl kan genomföras fullt ut. Först måste enligtcivilbefälhavaren erfarenhet nås vad gäller länsstyrelsernas insatser medsamordning och kontroU av planläggningen samt upprättande av underlag och slödål kommunerna. Vidare kommer tUl skillnad mol vad ProCK föreslagit ochkommittén räknal med - länsslyrelserna att upprätta och anla mobiliseringsplanför vaije kommun. Dessa planer kommer senare även alt kräva ell regelbundelrevide- 1984/85:161 121 I relation lill försvarsenhelernas uppgiflerunder behövs enligt i län större resurserän vad som är faUet . Formema för att flytta på personer och ändrapå anlalet tjänsler måste enligt mening rimligen ske påvederlaget sätt från administrativa, personalsociala m.fl. utgångspunkter. Medhänsyn lUI samtliga förändringar i försvarsenhelernas uppgifter under denärmasle åren rörande räddningstjänst, civilförsvar och försörjningsberedskapförefaller enligt en fullsländig översyn av försvarsenheternasorganisation adekvat, dock inte förrän tidigast . iVästerbottens län tillstyrker förslaget att föra över personal från CUFA lilllänsslyrelserna. Överföringen bör ske 1985/86 så all nyamedarbetare kan delta i och kommunernas gemensamma planering avdet kommunanknuina civUförsvaret, Men man bör enligt avvaktageneraldirektören utredning jämle följdbeslut om "civillolalförsvarsledning" innan man eventuellt minskar denförsvarsadministrativt verksamma personalen vid länsstyrelserna. Övrigaremissinstanser lämnar kommitténs förslag i denna del ulan erinran. 8 under beredskap och i krig Kommiiténavvisar på grund av främst teleförbindelsernas sårbarhet i krig tanken på alldriva länsalarmeringscenlralema (LAC) under högsia beredskap och i krig.Kommittén föreslår i stället atl etl decentraliserat alarmeringssyslem införssom innebär atl 90000-samlalen direkt kopplas till förelrädesvis kommunernas civUförsvarsstaber.Omkopplingen bör enligt förslagel ske vid införandet av den nya lekniken(AXE-systemet). Enligt kommittén bör larmoperatörerna i största möjligautsträckning las till vara för tjänstgöring inom civilförsvaret och hoslarmchefema inom länsstyrelsema. Remissinslanserna har iallmänhet inte några erinringar mot kommitténs förslag. Överstyrelsen förekonomiskt försvar framhåller atl det inte ankommer på överstyrelsen allbedöma riktigheten i kommitténs förslag atl ändra organisalion och mliner förlänsalarmeringscentralerna vid beredskapsgrad I, när del är särskilt viktigtatt angelägna samhällsfunktioner fungerar och i fred invanda mliner används.Överstyrelsen önskar endasl påpeka alt SOSAB och länsalarmeringscentralerna harplanlagts som K-företag främst för atl säkerställa personalen. Samråd hardärvid tagils med civitförsvarsstyrelsen. Televerkelhar intet atl erinra mot principen all omkoppling (decentralisering) av90000-samlalen tiU i princip kommunnivå skall kunna ske under högsta beredskapoch att sådana omkopplingar förbereds i fred i takt med AXE-konverteringen.Verkel viU dock undersiryka vikten av all kraven 1984/85:161 122 presenlerasför så lidigl som möjligt. Innan kan ta ställning tillförslaget, all man i avvakian på införande av inom elt visst område inomdetta område frångår 90000 och i stället använder särskilda telefonnummer fördecenlraliserad larmmottagning, måste konsekvenserna därav närmare undersökas.Delta kan enligt l.ex ske i form av en beställning på erforderligaundersökningar med preciserade krav och akluella fömtsättningar. Jönköpingskommun anser att reserv-förfarandet vid slömingar i SOS-cenlralerna även ifredstid bör bli föremål för speciell utredning. Riksrevisionsverketkan i och för sig ansluta sig till kommtfléns förslag beträffande alarmeringunder beredskap och i krig men anser att frågan om fysiskt skydd avlänsalarmeringscentralerna bör lillmälas större vikl särskilt iskymningslägen. En samgmppering av SOSAB:s ledningscentraler med de mililäraförsvarens anläggningar eller civilförsvarets skyddade ledningscentraler börenligt verkel prövas. i anser alllänsalarmeringscentralerna i större utsträckning än måslelillgodose kraven på dubblering och diversifiering av de lekniska systemen förall kunna upprätthålla alarmeringsfunktionerna under beredskap och i krig.Detta innebär enligt all den fortsatta lekniska utvecklingen börinriklas på oberoende delsystem som normatf arbetar sammankopplat men vid behovkan fungera självständigt. Delsystemen föreslås länkas lillräddningstjänstregionerna. Kommitténs förslag att 90000-funklionen kopplas lillrespektive kommuns civilförsvarsledning (civilförsvarsstab) bedömerlänsstyrelsen i som ogenomförbart dä ledningscentralernasteleförbindelser inte är dimensionerade härför. Ett sådant arrangemang kanenligt inte heller godtas av mililära myndigheler, när det gällerde gemensamma slabsplatser i vilka ingår en civilförsvarscentral. Även urandra synpunkier vore del olyckligt om inte den resurs som LAC utgör kunde laslillvara. Den ulmstning kartarrangemang, uppslagsverk m. m. - somlarmcentralerna efierhand skaffat sig, gör dessa lill värdefullainformationsbanker. Med beaktande härav har sökt finna formernaför alt tillskapa en krigs-LAC och anser alt denna fråga kunnal lösas på etttiltfredsstäUande sätt. Enligt de principer som redovisades under 70talel avteleverkets experter har nämligen förberetts en reserv-LAC i kvaUficerat skydd.Denna krigs-LAC har föriagts tiU en betongbunker - avsedd även för en s. k.framskjuten enhet - i nära anslutning till . Den förses medseparata kabelanslutningar. Anläggningen har enligt betryggandebelägenhet i förhållande till s. k. riskområde. kommundelar lill viss mån förslagel men föreslår att larmverksamheten överflyttastUl den mest skyddade huvudcentralen i respektive räddningsregion. Dellainnebär att centralerna, för 4 st, placeras i skyddade utrymmen.Svenska kommunförbundet hyser en viss tveksamhet om det renl praktiskt går atlgenomföra den föreslagna förändringen Prop.1984/85:161 123 medhänsyn lill den stora belastning som kan komma att drabbacivitförs-varsslabernas sambandsfunklion. Emellertid anser kommunförbundet ilikhet med kommillén, alt det från sårbarhelssynpunkl är olämpligt all drivalänsalarmeringscentralerna under högsta beredskap och i krig. Förbundet ansermol given bakgrund atl en decentralisering i och för sig bör ske avlarmverksamhelen under högsta beredskap och i krig men all fördjupade studierbör genomföras avseende det praktiska genomförandet av kommitténs förslag. SOS Alarmering ABframhåller följande. Utredningens förslag att larmoperatörerna skall ingå icivilförsvarets sambandsfunktion understryker vikten av all ulbildningensamordnas med övrig personal inom räddningstjänsten, SOSAB ifrågasätter därförom inle också larmoperalörer borde omfattas av den utbildning ochövningsverksamhet som i framliden kommer atl förmedlas av del föreslagnaräddningsverket. 1 ulredningen konstateras alt den fredstidalarmorganisationen inte är möjlig alt utnyttja i händelse av krig. Någrasärskilda beredskapsålgärder bör därför inte vidtas, bortsett från personalensbehov av skyddsmm. Principiellt innebär detta förslag ett avsteg från den iövrigt genomgående tanken att krigsorganisationen i största möjligautsträckning bör bygga på det fredsmässiga systemet. Enligt vår mening bör,innan slutligt slällningstagande sker till förslaget, hänsyn tas lill följandeförhållanden. SOSAB och håller på all ta fram ensärskild utrustning, som möjliggör automatisk omkoppling av 90000-trafiken lillett angränsande län i händelse av att den ordinarie larmcenteralen skulle råkaut för en funktionsstörning. Denna typ av ulrusining borde också kunnautnyttjas inom de olika riklnummerslationerna för överkoppling av 90000-lrafikenlill civilförsvarets ledningscentraler. För mindre telefonstationer finnsplaner på atl utnyttja NMT-näl som reservalarmeringsväg i fredstid.Genom atl beakta krigsorganisationens tekniska krav i samband med den fredsmässigautbyggnaden underlättas ett bibehållande av 90000-numret även i krigstid,vilket SOSAB anser myckel angeläget. Inom SOSAB planeras elt utbyte avnuvarande tekniska system. Slörre delen av den nya utrustningen kommer atlplaceras på förmedlingsslaiion. Fömtsatt atl merkosinaden läcksgenom särskilda medel bör utmstningen kunna placeras i särskilt skyddadelokaler, vilkel i så faU ger systemet en ökad uthållighet. Programmässigt kan iså fall också förberedas en omdirigering av såväl telefon- som radio- ochdatatrafiken liU exempelvis civilförsvarels ledningsplals. På så sätt bör detvara möjligt att utnyttja det ordinarie larmcenlralsysiemel och framför alll under själva ulrymningsperioden. Med hänsyn tillatl den nu nämnda lekniska utmstningen i framliden också kan komma attutnyttjas av såväl busstrafiken som taxi samt eventuellt även av polisen ochandra räddningsorgan, är det av väsentlig betydelse all denna utvecklingbeaktas från civitförsvarels sida. Av utredningen framgår inte hurambulansdirigeringen skall tas om- 1984/85:161 124 handi händelse av krig och eventuell nedläggning av larmcentralerna. Även om dennafråga utreds i särskild ordning, anser SOSAB det angeläget att även denna frågaklarläggs innan ett definitivt ställningslagande sker lill SOSAB ochlarmcenlralernas roll i händelse av krig. 1984/85:161 125 Sammanställningav remissyttranden över HPG 5-kommitténs betänkande (Ds Fö 1983:5)Strukturförändringar och samordning i de delar betänkandet behandlar delssamordning av den statliga byggnads- och anläggningsförsörjningen, delscivilförsvarets materielanskaffning Efterremiss har yttranden kommitté om försvarets gemensammamyndigheter m. m. slmklurförändringar och samordning avgells avöverbefälhavaren (), chefen för armén, chefen för marinen, chefen förflygvapnet (CFV), försvarets civilförvaltning (FCF), försvarets sjukvårdsstyrelse,fortiflkalionsförvaltningen (FortF), försvarels malerielverk (FMV), försvaretsforskningsanstalt, försvarels rationaliseringsinstitui (FRI), försvarelsläromedelscentral, försvarels datacentral, CivUförsvarsstyrelsen (Cfs),Överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF), , (Tvt),luftfarisverkel, statskontoret, byggnadsslyrelsen (KBS), riksrevisionsverkei(RRV), styrelsen för teknisk utveckling och domänverket. Vidare har yttrandenavgetls av värnpliktsverket, , ,sjukvårdens och socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (Spri),statens vägverk (VV), , kammarkollegiet, slalens livsmedelsverk(SLV), universitets- och högskoleämbetet, arbetarskyddsstyrelsen, slalensvallenfallsverk, i , , Karlsladskommun, överlanimälarmyndigheten i Karislad, sjöfartsverkei Karlstadsdistrikt, , svenska livsmedelsinstitulet, kommiiténför samordning av den centrala ledningen av räddningsljänslen i fred ochcivitförsvarsverksamheten, industrtförbundet. , , akademikers centralorganisation (/SR),(), i (LO),(). Universitets-och högskoleämbetet har fömtom eget yttrande överlämnat yllranden fråntekniska högskolan i . Försvarelsdatacentral har förulom egel yltrande bifogat elt yllrande avpersonalorganisationerna vid FDC. Slalensjärnvägar och slalens löne- och pensionsverk som anmodats avge yttrande harinte funnit anledning avge yltrande. Försvarshögskolan,, försvarets förvallningsskola, krigsarkivet, slatensförsvarshisloriska museer, försvarels radioanstall, försvarets fastighetsnämnd,jusliliekanslern. Prop.1984/85:161 126 varverk, , generaltullstyrelsen,länspolischefen i , kronofogdemyndigheten i distrikt,(gränstullkammaren i Karislad), högskolan i ,länsarbetsnämnden i , i ,skyddskonsulenten distrikt, luftfartsverket i Karislad,länsåklagarmyndigheien i , Liber föriag AB, som bereits tillfälleall avge yltrande, har inle funnil anledning att avge yttrande. 2 Samordning av den statliga byggnads- ochanläggningsförsörjningen Kommillén har granskal möjligheterna lill ökad samordningmellan fortifikationsförvaltningen och samt mellan dessamyndigheler och andra myndigheter inom statsförvaltningen. Kommiitén har funnit att stora besparingar kan göras genomen sammanläggning av fortifikalionsförvallningen och byggnadsslyrelsen samlgenom en samordning med vissa andra myndigheter. Den senare samordningen gerbesparingar inom områden som statlig fastighelsdrift, statlighusbyggnadsverksamhel, fortifikatorisk byggnadsverksamhet, anskaffning ochdrift av flygfält saml skötsel av mark. Kommillén har även gjort en prognos överbyggnadsverksamhetens utveckling fram till mitten av 1990-lalet. Enligtprognosen kan man räkna med en belydande minskning av den statligabyggnadsverksamheten. Denna nedgång ger upphov lill ytteriigarekostnadssänkningar som behovel av samordningsåtgärder accentueras. Kommiitén rekommenderar en huvudstudie inom del berördaområdet. Denna bör i första hand belysa konsekvenserna av en sammanläggning avfortifikationsförvaltningen och samt av elt genomförande avövriga samordningsåtgärder. Kommillén bedömer att del bör var möjligt all nåbesparingar på ./år (personalminskningar om minsl ). Så goll som samtliga remissinslanser anser allmöjligheterna all utvidga redan pågående samordnings- och besparingsåtgärdermellan FortF och KBS bör las lill vara och att en huvudstudie således inte iförsta hand bör inriklas på en sammanslagning av ulan mot attkonkret kartlägga samordningsmöjligheterna funklionsvis och geografiskt mellanFortF och KBS och med statsförvaltningen i övrigl samt belysa konsekvensernaav en sådan samordning. Statskontoret anser dock atl en huvudstudie bör inriklaspå en sammanslagning av byggnadsslyrelsen och fortifikalionsförvallningen. Decivila myndigheter och verk som har egna resurser för byggande 1984/85:161 127 ochfastighetsförvaltning har svårt att se några vinster i ett utökal samarbetemed KBS. KBSanger alt belydligl större besparingseffekter kan uppnås genom t. ex. insatserför minskad energtförbmkning, översyn av areastandard och teknisk standard,långsiktig förvaltningsplanering etc. än genom nedskärningar avadministrationen. Byggnads-och anläggningsförsörjningen inom försvarei är hårt inlegrerad med övrigverksamhel inom försvarsmaklen och är anpassad lill FPE-systemet där bl. a.decentralisering av beslutsbefogenheter sker. Betydande krav slälls härvid påFortF som produktions- och fackmyndighet. Verksamhetenhar under 1970-lalet utsatts för långt gående ralionaliseringar. Dessafortsätter inom ramen för överbefälhavarens fredsorganisa-lionsplan där flerauiredningar beiräffande byggnads- och anläggningsförsörjning genomförs.Resultatet härav kan påverka det av kommillén utnyttjade utgångsläget. Enhuvudstudie som syflar till långl gående stmkturella förändringar bör därförgenomföras först när organisalionen vunnii stadga inom FPEsysle-mels ram. Överbefälhavarenanser däremoi alt en uividgning av redan pågående samordnings- ochbesparingsåtgärder mellan FortF och KBS i den riklning kommillén anger bör skei form av fördjupade sludier. Överbefälhavarenanser all en huvudstudie inle i första hand bör inriktas på en sammanslagningav FortF och KBS utan i ell försia sleg konkret kartläggasamordningsmöjligheterna dels mellan dessa myndigheler, dels medstatsförvaltningen i övrigl samt belysa konsekvenserna av en sådan ökadsamordning. Chefenför armén har intet emot att en huvudstudie genomförs. Tyngdpunkleni huvudstudien bör vara inom området "samordningsmöjligheter" dåkommillén visal atl de största besparingarna finns atl hämta där. De negativaeffekter som en sammanslagning av kan medföra är kanske intevärda att la för all nå de ytterligare besparingar som i så fall skulle kunnaåstadkommas. Underalla förhållanden måste resurser för planering av befästningarochmobiliseringsförråd även fortsättningsvis ingå i försvarsmakten på såvälcentral som regional nivå. Chefenför marinen kan bilräda förslagel om all en huvudstudie genomförs inom byggnads-och anläggningsbranschen. Imolsals lill kommitténs förslag anser chefen för marinen alt en huvud- 1984/85:161 128 sludiei första hand bör inriklas mol all konkret kartlägga samordningsmöjligheternafunklionsvis och geografiskt mellan FortF och KBS och med statsförvaltningen iövrigt samt belysa konsekvenserna av en sådan ökad samordning. Omstudien skulle resultera i en sammanslagning ForlF/KBS fömtsätter chefen förmarinen atl befäslningsavdelningen inom FortF skall ingå i en huvudavdelninginom FMV. Iavsnitt 11.2 anges atl slor försiktighet bör iakttagas i personalrekryteringentUl FortF cenirala delar i avvakian på resultatet av en huvudstudie. Deltauttalande kan få negativa tidsmässiga konsekvenser för genomförande av de delar som kräver byggnadsinvesteringar, eftersom FortF alltjämt befinnersig (i slutet av) ett kompetensuppbyggnadsskede efter nedgången i samband medflyttningen lill . Pågåendeöversyn av organisation för fortifikations- och byggnadsförvallningen inomförsvarsmaklen bör enligt CFV uppfattning utvärderas innan en huvudstudiegenomförs enligt kommitténs förslag. Huvudstudien bör i första hand studerasamordningsmöjligheter mellan FortF och KBS innan resurser avdelas för sammanslagningsstudier.Oavsett lösning bör kompelens för bl. a. befäslningar och flygfält bibehållaspå minst nuvarande nivå. Ansvareiför den sammanslagna myndighelen bör renodlas så alt myndighelen aniingen sessom en frislående leverantör lill försvarei eller som en inlegrerad del avförsvaret. I del förslnämnda alternalivel uppstår ettkund/leverantörförhållande som innebär en klar ansvarsfördelning och enklaekonomiska relationer, men erfordras en ensning mellan försvaret ochövrig statsförvaltning av hyressältningsprinciper, kapital-kostnadsredovisning,principer för debitering av kostnader för fastighets-drift m. m. Dettaallernaliv bedöms även minska möjligheterna till en samlad överblick och analysav byggnads- och anläggningsförsöijningen inom försvaret. Om försvaretredovisar sammansalla tjänster islället för de enskilda kostnadskomponenlerna iunderhåll och drtfl begränsas underiaget för analys och avvägning mellandrift/underhåU, ombyggnad eller nybyggnad. 1 egenskap av leverantör bör densammanslagna myndighelen inte vara fackmyndighet för försvarei. Enviss förstärkning av kompetensen hos kunderna på alla nivåer inom försvareierfordras islället. Omden sammanslagna myndigheten integreras med försvarels ledningssystem tordesamordningsvinsterna minska genom all olika lednings- och ekonomisystem måslehanleras inom den nya myndighelen. Viss dubblering av ekonomiadminislrativaoch andra resurser kan komma att erfordras inom den sammanslagna myndighelensåväl centralt, som vid regionala 1984/85:161 129 Å andra sidan bedöms möjligheterna all lillgodose försvarelsbehov av ekonomisk överblick, uppföljning och analys av hela fastighelsområdelbli större i detta alternativ än i alternativet med elt mer renodlatkund/leveranlörförhållande. FCFanser del angeläget all ovan redovisade lednings- och ekonomiadminislrativalösningar noga övervägs i den föreslagna huvudstudien av byggnads- ochanläggningsförsörjning. Somberörts under punkten Allmänt har utredningen inle belyst statsmakternasövergripande policy när del gäller faslighelsförvallning och byggande inomstalsförvallningens civila områden. Inom försvarei är FortF uppgifl stringentangiven inom FPE-systemet. Del synes inte meningsfullt att ulan övergripandeöverväganden i dessa frågor sludera en sönderslagning av organisationen förfastighetsförvaltningen och byggandet inom försvaret genom en sammanläggningav FortF och KBS. Kommitténhäri silt belänkande visat atl merparten av besparingspotentialen (/åroch ) fås genom samordningsåtgärder och anpassning till minskadvolym och mindre del genom en sammanläggning av FortF och KBS. Utredningen harinte beaktat de belydande investerings- och omslällningskoslnader som uppståri ell sammanläggningsalternativ. I della sammanhang kan heller inle bortsesfrån de kosinader som följer av del ökade personalbehov som uppstår vid mUitärastaber och förband vid en sammanläggning. Risk föreligger alt en eventuellsammanläggningsvinst byls till en sammanläggningsförlust. Därmedsynes som lidigare nämnts en rikligare väg att nå besparingar inom del slalligafastighetsförvaltnings- och byggnadsområdel vara att pröva ökade samordningsmöjlighetermellan FortF och KBS och övrig statsförvaltning. FortF anser all enfortsatt huvudstudie måste ta sin ulgångspunkl i beställaren/användarens behovoch därifrån belysa hur dessa kan tillgodoses mer effekiivt genom förändradearbelsformer och en mer rationell organisationsstmktur vad belräffar byggherre-och fastigheisförvaltnings-funklionerna. Betydande vinster torde enligt FortFuppfattning kunna uppnås genom en systematiskt genomförd samordning av fort-och byggnadsverksamheten inom försvaret och motsvarande aktiviteter inom dencivUa seklorn. Moldenna bakgrund kan FortF inte tUlstyrka atl en huvudstudie genomförs med deninrikining kommiitén föreslagit. 1slället bör fortsatla studier inriklas mol ökad samordning inom hela statsförvaltningendvs. utöver FortF och KBS och andra slatliga verk även affärsdrivande verk ochstatliga bolag. Genomförandet av samordningsåtgärder bör ske successivt. 1984/85:161 130 SkuUefortsatta studier ändå komma alt omfatta ett sammanläggningsal-lernativfömtsätter FortF att studierna sker så all - den marginalvinst somsammanläggningen ger () jämförs med de betydande kostnadema som följerhärav, - endast en total sammanläggning(centralt, regionalt och lokall) med konsekvent geografisk samordning belyses. Detlasammanläggningsallernaliv måsle vidare jämföras med ett alternativ avseendesamordning av fort- och byggnadsverksamheten inom försvaret (centralt,regionalt, lokall) och den civila motsvarigheten. FortFvill slutligen siarkt undersiryka all oavsell vilkel alternativ som väljs förfortsatt arbele måste under liden myndighelemas frihei atl själva la iniliativoch genomföra ralionaliseringar som organisationsutvecklings-arbete inom sinarespeklive ansvarsområden finnas kvar. Institutetlillslyrker kommitténs förslag om en huvudstudie av byggnads- ochanläggningsverksamhelen. Institutet anser att studien bör innefatta enbelysning av formerna för handläggning av statliga lokalförsörjningsärenden.Den statliga byggprocessen är omständligare och tar betydligt änmolsvarande inom den privala marknaden.