prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen får föreskriva att svensk juridisk person intefår överlåta eller upplåta patent eller tillverkningsrält lill sydafrikanskteller namibiskt förelag ulan tillstånd av regeringen eller den myndighet somregeringen beslämmer. Regeringen får i denna paragraf ett bemyndigande attförbjuda överföring av viss teknik till och . Det kommer attgälla sädan leknik som enligt 9 § första stycket punkten 1 görs till föremålför registrering. Som framgår av min redogörelse i avsnitt 2.3.10 skertekniköverföring i åtskilliga former av vilka några av flera skäl torde varamyckel svära att reglera. Den registreringsskyldighel som införs avser atttjäna som en kartläggning av den teknikhandel som sker i form av överföring avpatent och tillverkningsrätler. Skulle det visa sig att överföring sker underformer som framstår som elt kringgående av lagens gmndläggande förbud börregeringen ha en möjlighet att snabbt kunna ingripa. bör få upplysningar om utnyttjandet avbemyndigandet. Detla kan lämpligen ske i regeringens åriiga skrivelse tillriksdagen. Tillsyn över efterievnaden av denna lag och avföreskrifter och villkor som meddelats med stöd av lagen utövas av denmyndighet som regeringen bestämmer. får ålägga svensk juridisk person atttillhandahålla sådana uppgifter och handlingar som behövs för tillsynen. Eltåläggande får förenas med vite. Prop.1984/85:56 68 Paragrafen som motsvarar 9 § i kommitténs förslag tar iförsta slyckel upp tillsynsfunktionen. Någon sädan funktion finns inte enliglgällande Sydafrikalag. har dock uppgifter som normalt ankommerpå en tillsynsmyndighet. Det kan vara lämpligt alt kollegiet fär regeringensuppdrag att bli tillsynsmyndighet. Tillsynen förutsätts bli utövad i . kan enligt andra stycket åläggaförelag att tillhandahålla sådana uppgifter och handlingar som behövs förtillsynen och därvid förena ett åläggande med vite. Jag har i den allmännamotiveringen berört dessa frågor (avsnitt 2.3.12). Den som bryter mot I eller 2 § eller mol föreskrift somhar meddelats med stöd av 10 § döms, om gärningen skett uppsåtligen, lill bötereller fängelse i högst två är eller, om gärningen skett av grov oaktsamhet,till böter eller fängelse . I ringa fall skall inte dömas tillansvar. För anstiftan av eller medhjälp lill brott som i förstastycket sägs döms inte till ansvar. Denna paragraf innehåller ansvarsbestämmelser för brottmot förbudet mot investeringar m. m. Den har sin motsvarighet i 6 § första ochandra styckena i gällande Sydafrikalag och 10 § i kommitléns förslag. De ändringarsom görs inskränker sig lill en anpassning till del nya leasingförbudel ochtill bemyndigandet i 10 § för regeringen att reglera viss tekniköverföring.Brott mol sådana föreskrifler som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandetstraffas på samma sätt som brott mot förbudet mot investeringar och finansiellleasing. Till böter döms den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet 1. underiåter attfullgöra skyldighel enligt 4 §, 5 § första stycket 1 eller 9 § första stycketI, eller 2. vid fullgörandeav skyldighet som avses i första punkten eller 11 § andra stycket lämnaroriktiga uppgifter, om åtgärden innebär fara i bevishänseende. Paragrafen, som motsvarar 11 § i kommitténs förslagstadgar bötesstraff för underiåtenhet att fullgöra skyldighel att upprättainvesteringsplan (4 §), lämna uppgifter om verksamheten i ellerNamibia enligl 5 § punkten 1 eller lämna uppgifter om överföring av viss teknik(9 § första stycket punkten I). Endastden sistnämnda uppgiftsskyldighcten är ny. Straffbestämmelser för de övrigafinns i 6 § tredje slyckel i nuvarande Sydafrikalag. Även beträffande dessagörs en ändring genom att även grov oaktsamhet blir straffsanktionerad. Prop.1984/85:56 69 En nyhet i förhällande till vad som f. n. gäller är ocksäatt lämnande av oriktiga uppgifter likslälls i straffhänseende medunderlåtenhet att lämna uppgiftema. En förutsättning för straff är emellertidall åtgärden, dvs. lämnandet av de oriktiga uppgifterna, innebär fara ibevishänseende. Uppgifterna måsle således ha betydelse för prövningen. Etl par remissinstanser vill göra en ytterligareutvidgning så att även vilseledande uppgifter blir straffbara. Jag äremellertid inte beredd att utsträcka det straffbelagda området på detta sätt. Svenskmedborgare, vilken som förelrädare för en svensk juridisk person har utomriket brutit mot I eller 2 § eller mot föreskrift som har meddelats med stöd av10 §, döms enligt denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2 eller 3 §brottsbalken ej är tillämplig. Paragrafen har sin motsvarighet i 7 § i gällandeSydafrikalag och 12 § i kommitténs förslag. Det görs endast en anpassning tilldet nya leasingförbudet och till bemyndigandet för regeringen i 10 §. Utbyte av brott enligt denna lag skall förklarasförverkat, om del ej är uppenbart oskäligt. Egendomsom använts såsom hjälpmedel vid brott enligt denna lag kan förklarasförverkad, om det är påkallat till förebyggande av brott eller del i övrigtföreligger särskilda skäl. Detsamma gäller egendom med vilken tagits befattningsom utgör brott enligt denna lag. I ställel för egendomen kan dess värdeförklaras förverkat. Paragrafen överensstämmer till det sakliga innehållel med8 § i nuvarande Sydafrikalag och 13 § i kommitléns förslag. Som en språkligmodernisering har dock ordet "obilligt", utbytts mol"oskäligt". Beslul av tillsynsmyndigheten enligl denna lag fåröverklagas hos kammarrätten genom besvär. Paragrafen motsvarar 14 § i kommilléns förslag. Som jag berört i den allmänna motiveringen skalltillsynsmyndighetens beslul kunna överklagas lill kammarrätten. Nägoninskränkning i möjligheterna alt överklaga görs inte. Aial för brott enligt denna lag fär väckas endasl efterförordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigar. Paragrafen överensstämmer med 9 § i gällande Sydafrikalagoch motsvarar 15 § i kommitténs förslag. 1984/85:56 70 Kommitténhar i sitt förslag gjort en justering i lagtexten och skälet härtill skullevara att, i enlighet med vad som anfördes i prop. 1983/84: 142 om ändring isekretesslagen (1980:100) m. m., uppnå en med andra likartade lagbestämmelserenhetlig terminologi. Bestämmelser i propositionen avsäg emellertidprincipiellt andra situationer än den föreliggande vid vilken regeringen grundläggande prövningsrätten. Formuleringen i nuvarande Sydafrikalag bördärför kvarstå. Denna lag träder i kraft den 1januari 1985. Genom lagen upphävs lagen (1979:487) om förbud motinvesteringar i och . I fråga om ansökan om undanlag enligt 6 § förinvestering och hyra gäller äldre bestämmelser. Föransökningar om undantag från förbudet mol investeringar och finansiell leasingunder måste äldre bestämmelser gälla. Delta innebär att någon tidsgränsinte är stipulerad för ansökningar. De bör dock av naturliga skäl göras såtidigt som möjligt . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen delsatt antaga inom upprättat förslag till lag om förbud motinvesteringar i och . delsatt godkänna de av mig förordade riktlinjerna för den svenskaSydafrikapoliliken. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har laglfram. Prop.1984/85:56 71 Sydafrikakommitténssammanfattning av sitt betänkande konstaterar att apartheidpolitiken iSydafrika består och skärps. Att vunnit vissa framgångar somresultat av sin deslabiliseringspolitik gentemot grannländerna innebär inle attetl normalt och stabilt läge åstadkommits i södra . Så längerasåtskillnadspoliliken präglar inre förhällanden och den vilaregimens polilik bestäms av en desperat strävan att fortsätta och fullföljadenna genom inre och yttre ålgärder, minskar inle spänningarna i området.Ingenting har skell som minskar kraften i den moraliska indignationen molrasförtrycket. Hotet mot freden består. Kommitténsbedömning av utvecklingen i är att den vita regimen inte visar någratecken pä alt vilja åstadkomma en förändring som ger den svarta folkmajoritetenlika rättigheter och demokratiskt inflytande. Avgörande för hur och närförändringen sker blir de inre förhållandena, bl.a. den växande politiskamedvetenheten hos de svarta och deras vilja all organisera sig och skrida lillverksamma aktioner, den fortsatta industrialiseringen som kräver ökadutbildning även av de svarta och därmed ger slöd ät deras krav pä ökalinflylande och förändringar i den vita befolkningens attityder. Den verksamhetsom bedrivs av befrielserörelserna och av oppositionen i övrigi motapartheidpolitiken ulgör etl verksamt medel för att påskynda utvecklingen. Till dessalångsamt verkande faktorer kommer möjligheten av plötsliga eruptioner i form avstrejker, upplopp, kravaller och attentat som föranleder våldsanvändning avmilitär och polis. Att deninre ulvecklingen är avgörande innebär inle att inflytanden utifrån skulle varaulan betydelse. Den mur av ogillande som omger och de fördömanden somuttalas av en praktiskt laget enhällig världsopinion, måste i längdenunderminera de vitas självkänsla förutom att de ger ett moraliskt slöd ät desvarta. Sverigebör medverka lill alt den förändring som är ofrånkomlig sker på fredlig väg ochinom sådan tid att en våldsam omvälvning med ofantliga lidanden för både svartaoch vita om möjligt undviks. Kommiuénhar under sitt arbeie hållit del väsentliga syftet med svensk Sydafrikapolilikför ögonen, således all medverka lill en förändring av samhällssystemet och eltavskaffande av apartheidpolitiken. De svarta lever i etl samhälle där desystematiskt utsätts för en förödmjukande behandling som strider mot deinternationella reglerna till skydd för de grundläggande mänskligarättigheterna. Kommittén har sell det så att svensk polilik, föruiom alt denger uttryck för del svenska folkels avsky för apartheidregimen, skall syftatill att lämna effekfiva bidrag lill kampen Prop.1984/85:56 72 för dess avskaffande. bör även fortsättningsvisbedriva en aktiv Sydafrikapolitik. Pä det internationella planet föreslår kommittén attSverige med ökad kraft verkar för verksamma påtryckningar, i första hand i formav etl bindande beslut om ekonomiska sanktioner fallat av Förenta Nationernassäkerhetsråd. Vapenembargot av måsle strikt iakttas av alla stater ochövervakningen skärpas. För svensk del föreslår kommittén alt förbudet molexport av krigsmateriel m. m. till skall utvidgas och omfalla ävenviss materiel och utrustning som inköps av militär eller polisiär myndighet iSydafrika eller för sädan myndighets räkning. bör markera avståndstagande frånapartheidpolitiken i internationella organ, exempelvis IMF. och verka för attså många andra länder som möjligt handlar pä molsvarande sätt. När del gäller konkreta ätgärder varom självl kanbesluta fäster kommittén vikt vid att isoleringspolitiken fortsätts så attdenna polilik i förening med ålgärder från andra länders sida utsätterminoriteisregimen i för ökat moraliskt och psykologiskt tryck. Delgäller inle minst på idrottens och kulturens område. Kommittén har särskill uppmärksammat politikalt genom hot och erbjudanden söka försvaga den politiska och ekonomiska självständighetenhos grannländerna och att på denna väg i förening med bantustanpoliliken sökakonsolidera apartheidpolitiken. 1 nuvarande läge är del väsentligt alt elt landsom markerar sin vilja alt göra allt vad som står i dess makt attstödja dessa länders oavhängighet. Kommittén konstaterar med tillfredsställelseatt en mycket stor del av det svenska bilaterala biståndet går till ändamål somdirekl eller indirekt tjänar detla syfte. Kommittén finner det viktigt alt fortsätter och ommöjligt ökar sitt humanitära bistånd för stöd till befrielserörelserna m. m.Detla bistånd är av slor betydelse genom att förbättra flyktingarnas villkor,bidra lill utbildning m.m. samt skänka en moralisk uppmuntran åt dem som kämparför en förändring. När del gäller frågan om de svenska företagen i sig kommittén till de bedömningar som gjorts av statsmakterna attfrågan om dessas kvarstannande även har en moralisk sida och alt de"tvingas delta i rasdiskrimineringen genom att de måste följa sydafrikansklag". anser kommittén att skälen mot en tvångsmässig avvecklingfortfarande är giltiga och att de således skall ges möjlighel alt överieva"pä spariäga" tills förhållandena förändrats. Kommittén finner allfrågan om avvägningen mellan dessa synpunkter är sä viktig att den måste ägnaskontinuerlig uppmärksamhet av statsmakterna. Kommittén föreslår att bestämmelsen om möjlighel tilldispens från investeringsförbudel skall upphöra att gälla ,såvida inte beslut fattas om dess fortsatta giltighet. Prop.1984/85:56 73 beslul lillfälle all i samlad form la ställning lill enrad frågor som avser lagens dittillsvarande effekler i olika hänseenden,överlevnadsmolivels fortsatta giltighet, lagens allmänna plats i den svenskaSydafrikapolitiken, utvecklingen i och de internationellaomsländigheler som påverkar läget i södra . Kommittén föreslär vidareatt en ny utredning tillsätts i god lid före den31 . Denna bör fäi uppdrag alt förutsättningslöst studera den svenska Sydafrikapolitiken molbakgrund av utvecklingen under de mellanliggande åren och all särskilt uppmärksammalagens plats i denna polilik. Kommitténframlägger förslag om skärpning av lagen. Förbudet mol investeringar börutsträckas även till leasing av lillgångar. Frågan om andra "luckor"i lagen diskuteras säsom indirekta förelagsförvärv och koncernbegreppet. Övervakningen av de svenska dotterföretagen i och en tillsynsmyndighet skapas. En möjligalternativ lösning av dispensfrågan diskuteras. Efter överiäggningar medmyndigheterna skall företagen kunna fä räll att företa oundgängligennödvändiga invesleringar under förutsätining au de uifäsler sig att intefillåta att dessa leder fill en utvidgning av verksamhelen. Förslagframläggs om uppgiftsskyldighet beträffande upplåtelse eller överiåtelse avpatent och tillverkningsrättighet till sydafrikanskt eller namibiskt företag. Län ellerkrediter till sydafrikanska staten eller sydafrikanska myndigheter förbjuds. Kommitténanser att alla ansträngningar bör göras för att i andra länder spridainformaiion om den svenska Sydafrikapolitiken. Del är viktigt att denna blirkänd så att den kan ge impulser lill molsvarande ålgärder i andra länder.Politiska partier, fackföreningar och folkrörelser bör delta i informationsarbetet.Särskill stöd härtill bör ulgå. Representanter för paria-menlen i olika länderbör sammanträffa. Sammantagna innebär kommilléns förslag en klarframflyitning av positioner i kampen mot apartheid. Prop.1984/85:56 74 Lag om förbud mot investeringar i och ,m. Härigenom föreskrivs följande. Investeringsförbud m. m. 1 § Svensk juridisk person fär inte 1. mot vederlagförvärva rörelse som drivs i eller eller del av sådanrörelse, 2. mol vederiagförvärva aktie eller andel i sydafrikanskt eller namibiskt förelag ellerobligation eller annan för den allmänna omsättningen avsedd skuldförbindelsesom sådant förelag utfärdat, ge sådant företag tillskolt av pengar eller annan egendomsom är avsedd att användas i dess verksamhei, ge sådant företag penninglån eller annan kredit med enlöptid över tvä år, eller ställa säkerhet för sådant förelags skulder med en löptidöver , 3. ge sådani penninglån eller annan kredit som anges i 2tredje meningen lill sydafrikanska staten eller dess myndigheter eller ställa sådan säkerhet som anges i 2 fjärde meningen för sydafrikanska statens eller dess myn digheters skulder. Svensk juridisk person fär inte heller genom handlingeller underiålenhel bidra lill att åtgärd som anges i första slyckel vidtas avutländskt dotterföretag. 2 § Svensk juridisk person får inte genom handlingeller underlåtenhet bidra lill aU 1. anläggningstillgångaranskaffas i sydafrikanskt eller namibiskt dotterföretag, eller 2. tillgångar hyrsin i elt sådant förelag om a) tillgångarna inköps av ulhyraren enligt anvisningarav företaget för alt stadigvarande innehas och brukas i förelagels rörelse, b) hyresavtaletslöplid är anpassad lill tillgångarnas ekonomiska livslängd, c) hyresavtalet ejomfattar service eller liknande underhällsskyldighet och d) hyresavtalet är ouppsägbart, om det inte föreliggersärskilda skäl. Utan hinder av förbudet enligt första stycket 1 får tillgångar anskaffas lill elt sammanlagt värde understigande per år.Anskaffningen fär inte göra det möjligt för förelaget att utvidga sinverksamhei. 3 § i I och 2 §§ avses sädan juridiskperson i vilken en svensk juridisk person direkt eller genom annan juridisk person 1. äger så mångaaktier eller andelar att den har mer än hälften av rösterna för samlliga aktiereller andelar, eller 2. på grund avaktie eller andelsinnehav eller avtal ensam har elt bestämmande inflylande ochen belydande andel i resultatet av verksamheten. Prop.1984/85:56 75 4 S Svenskjuridisk person som själv eller genom driver rörelse iSydafrika eller skall ärligen upprälla en investeringsplan för dennarörelse med angivande av finansieringsmetoder. Planen skall innehålla förutomuppgift om investeringar i anläggningstill-gängar, uppgift om hyra av sädanatillgångar som omfaltas av förbudet enligt 2 § första slyckel 2. Regeringen fårmeddela närmare föreskrifter om sådan plan. 5 § Svenskjuridisk person som själv eller genom ulländskt dotterföretag driver rörelse iSydafrika eller skall ärligen lill kommerskollegium redovisa hurverksamheten i dessa länder utvecklas. 1. produktion,omsättning, anlal anställda, företagna investeringar och andra sådanaförhållanden som har betydelse för kontroll av efterlevnaden av denna lag, 2. löner ochanställningsvillkor samt sociala förhållanden för de anställda. Regeringen får meddela närmare föreskrifter om sädanredovisning. Undantag från investeringsförbud m. m. 6 § Regeringen kan för vissl fall efter ansökan medgeundanlag frän 1 eller 2 § avseende sådan svensk juridisk person, som sedan den eller tidigare själv eller genom utländskt dotterföretag driver rörelse i eller . Undanlaget fär inte göra det möjligt för sökanden alt utvidga sin verksamhei i eller . Elt medgivande fär återkallas eller ändras om de uppgifterpä vilka det grundals var oriktiga. 7 § Ansökan om undanlag frän investeringsförbudel skallinges lill kom merskollegium före kalenderårets utgång och avse samtliga de investering ar som sökanden vill göra under del kommande verksamhetsåret. Rege ringen får för visst fall medge undantag frän denna beslämmelse, om del föreligger särskilda skäl. Uppgiftsskyldighet beträffande tekniköverföring m.m. 8 § Svensk juridisk person skall lill kommerskollegiumlämna uppgift om 1. överiåtelse eller upplåtelse av palenl ellertillverkningsrält till sydafri kanskt eller namibiskt företag, 2. förvärv av sådant utländskt företag som äger aktieeller andel i sydafrikanskt eller namibiskt förelag. Regeringen får meddela närmare föreskrifler omuppgiflsskyldigheien. 9 § utövar tillsyn över efterlevnaden avdenna lag och av föreskrifler och villkor som meddelats med stöd av lagen. Kollegiet får ålägga svensk juridisk person atttillhandahålla sådana uppgifter och handlingar som behövs för tillsynen. Ettåläggande får förenas med vite. Ansvarsbestämmelser m. in. 10 § Den som bryter mot I eller 2 § döms. om gärningenskett uppsåtli gen. lill böler eller fängelse i högsl tvä år eller, om gärningen skett av grov Prop.1984/85:56 76 oaktsamhet, till böter eller fängelse i högsl sex månader.1 ringa fall skall inle dömas lill ansvar. För anstiftan av eller medhjälp lill brott mol I eller 2 Sdöms inle lill ansvar. 11 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet 1, underiåter att fullgöra skyldighet enligl 4 §, 5 S 1,eller 8 § 1. eller 2. vid fullgörande av skyldighel som avses i förstapunkten eller 9 § andra stycket lämnar oriktiga uppgifter. 12 § Svenskmedborgare, vilken som företrädare för juridisk person har ulom riket brulilmol I eller 2 §, döms efter denna lag och vid svensk domstol, även om 2 kap. 2eller 3 § ej är tilllämplig. 13 § Utbyte avbrott enligt denna lag skall förklaras förverkat, om del ej är uppenbartoskäligt. Egendom som använts säsom hjälpmedel vid brott enligtdenna lag kan förklaras förverkad, om det är påkallat till förebyggande avbrott eller del i övrigi föreligger särskilda skäl. Detsamma gäller egendom medvilken tagils befattning som ulgör brott enligt denna lag. 1 ställel föregendomen kan dess värde förklaras förverkat. 14 § Beslut avkommerskollegium enligl denna lag får överklagas hos kammarrätten genom besvär. 15 § Allmänt åtalför brott enligt denna lag får väckas endasl efter medgivande av regeringeneller myndighel som regeringen bestämmer. Denna lagträder i kraft den . 6 och 7 §§ i lagen upphör att gälla vidutgången av . Genom lagenupphävs lagen (1979:487) om förbud mol investeringar i och . I fräga omansökan om undantag för investering gäller äldre bestämmelser. Prop.1984/85:56 77 Sammanställning av remissyttrandena över Sydafrikakommitténsbetänkande Efter remiss har yttranden över belänkandet avgetls avjustitiekanslern (), riksåklagaren (), , kammarrätten iStockholm, , styrelsen för internalionell utveckling (SIDA),kommerskollegium (KK), exportkreditnämnden (EKN), överstyrelsen för ekonomisktförsvar (ÖEF), juridiska fakulietsnämnden vid ,(), statens industriverk (SIND), paient-ochregistreringsverket (PRV), fullmäktige i riksbank. Nordiskaafrikainsiitutet, , Exportråd, ,Internationella Handelskammarens Svenska National-kommiUé, Jernkonlorel,, , industriförbund.Sveriges hantverks- och induslriorganisation (SHIO-Familjeföretagen),(), i (LO),(), . Isolera Kommittén ()', (), gemensamt med och SverigesKristna Ungdomsråd (SEN, SMR och SKU), (), (Metall), mekanförbund.Landsrådet för Ungdomsorganisationer (LSU, tidigare Sverigesungdomsorganisationers landsråd). , AB SKF, , () och . Vidare har yttranden inkommit frän gemensamt med KristnaSocialdemokrater (), (),Statsjänstemannaförbun-del, avdelning 426 (statskontoret) och AB Distrikt,Ungdomsför- ' 1 Isolera Kommittén ingär följandeorganisalioner: Afrikagrupperna i . , , , ,, Frikyrkliga Gymna-sislrörelsen, Förbundel Vi Unga,Föreningen . KommunistiskaHögskoleförbundel, Kommunistisk Ungdom. Kooperaliva Konsumentgillesförbundei.Kristen Demokratisk Ungdom. Kristna för Ungdomsorganisationer. Svenska Missionsförbundets Ungdom. Svensk Tanzaniska Föreningen.Sveriges Blåbandsungdom. , , , Unga Katoliker, , Kommunisterna. Prop.1984/85:56 78 bund (CUF) och dess lokalavdelning i , (), (),, Afrikagmpperna i (AGIS) och Kommunistisk Ungdom. Riksåklagaren har bifogat yttranden från överåklagaren iMalmö åklagardistrikt saml cheferna för länsåklagarmyndighelerna iVästmanlands län och . Utredningsförslagen har fåll ell blandat mottagande underremissbehandlingen. Förslagen tillstyrks eller får elt i huvudsak positivtmottagande av arbetstagarorganisationerna (Z:0, TCO. Metad och SALF),SIDA. SMR och SKU. Arbetstagarorganisationerna avstyrker dock uiredningens förslagom all investeringsförbudslagens reglerom undantag från förbudet skall upphöraall gälla med utgången av är 1990. Flertalet av ungdoms-, solidaritets- och de kyrkligaorganisationerna menar att uiredningen borde ha gått längre och föreslår enavveckling av svensk näringsverksamhet i . Frännäringslivels sida och då i första hand frän . SAF och deberörda företagen avstyrks förslagen. Eftersom lagens syften inle kunnal uppnäsbör den avskaffas i ställel för alt skärpas. /SAF anser alllagen strider mot folkrätten och alt inte bör bidra lill att spridaanvändandet av exlra-lerritoriell lagsliftning. Sanktioner bör företas endastpä basis av beslut fattade av . SIF ochMetaU förordar en förenkling av gällande lagstiftning och föreslär, säsom etlalternativ till nuvarande ordning, all möjligheler skapas för företagen attträffa överenskommelse med regeringen om en ram för invesleringar allgenomföras ulan föregående prövning. 2 Den svenska Sydafrikapolitiken De myndigheter som anmodats att avge yttranden har medundanlag för JK, SIDA och KK förklarat sig inle ta ställning lill ulformningeneller innehållet i den svenska Sydafrikapoliliken.