prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta beror dels på den långalivslängden hos befintliga apparaler, dels på atl hushållens apparaiinnehavsamiidigi ökar. Under 1990-lalet kommer dock en stor del av dehushållsapparater som installerats i del s. k. miljonprogrammets byggnader attbehöva bytas ut. Här ges möjligheter att få till slånd en ökad effekliviseringgenom en övergäng till mer energisnål utrustning. Enligt min mening ger också utvecklingen inom della områdegoda möjligheter att fram lill åsladkomma en belydande effekliviseringi användningen av hushållsel, genom all elt i del närmaste fullständigt utbyteav hushållsapparater bör ha skett vid denna tidpunkl. har i sin prognos över användningen avhushållsel anlagil en i del närmaste konslani förbrukning i småhusen under åren1983-1995. 1 flerbosladshusen finns fortfarande ulrymme för etl ökat innehav avhushållsapparater, vilkel innebär alt en obetydlig ökning av elanvändningenförvänlas ske inom denna bebyggelsegrupp, lolall lill år1995. Användningen av driftel i lokaler har också ökat ibetydande grad. lill har en fördubbling av elanvändningenskett inom detta område. Här förvänlas en fortsatt ökning ske under 1980-talel.Elförbrukningen för drift i lokaler är belydligi mindre enhetlig än hushållenselförbrukning, eftersom den till en del beror på vilken verksamhet som bedrivsi lokalen. Dessulom är del svårl att skilja mellan driftel och elvärme ilokaler. Stålens energiverk bedömer all användningen av driftel i lokaler Prop.1984/85:120 97 fortsätter all öka fram , men i en klarl lägrelakt än lidigare. Den lolala ökningen uppsakltas lill ca 2,6TWh. Användningen av hushållsel och driftel i lokaler förvänlassåledes öka från till och . Den förväntade prisutvecklingen på el kommer pä lång siktatl innebära att den minsl angelägna elförbrukningen upphör samiidigi som eneffeklivisering av elanvändningen sker inom de områden där el är svår allersälla. Enligi min mening bör emellertid redan nu en ökad effeklivisering iall elanvändning efierslrävas. En fråga som bör belysas närmare är i vilken ulslräckningden sponlana uivecklingen mol energisnålare hushållsulrustning kan förvänlasske i lillfredslällande omfattning. En analys av uivecklingen inom delta områdehör lill ELlN:s uppgifter. Som jag lidigare påpekal förvänlas användningen av driftelöka under reslen av 1980-talel. En effeklivisering av elanvändningen även inomdella område är alltså bclydelsefull. Genom del utredningsarbete som f. n. sker inomelanvändningsområdel skapas förulsällningar för en fortsatt effekiiv bevakningoch analys av uivecklingen. Härigenom erhålls dl underiag för atl vid behovvidla ytterligare ålgärder för atl få lill slånd en balanserad ulveckling avefterfrågan, med hänsyn till hur koslnaderna för elproduktionen kommer attulvecklas i framliden och lill del övergripande målel all fullföljakämkraftsavvecklingen. 5.4.3 Areella näringar Energianvändning Energianvändningen inom jordbruk, irädgårdsnäring,skogsbruk och fiske uppgick lill loialt varav 6,7 TWhsom oljeprodukter, som fasla bränslen samt som el. Sedan år1979 har de fasta bränslena ökal med och användningen av el har ökatnågol. Inom jordbruket används ca varav ca el. Avelförbrukningen beräknas användas för uppvärmning av bostäder och förhushållsel inom jordbrukel. Den största delen av oljeanvändningen åtgår fördrift av traktorer och andra jordbruksmaskiner. Användningen av dieselbrännoljahar ökat . Inom trädgårdsnäringen är energiförbrukningen totalt ca1,. Trädgårdsnäringen omfattade ca 5 000 företag av vilka I 800odlade i växthus med en uppvärmd yla på 3,3 miljoner m. För växthusodlingen harsåväl anlalel odlare som växihusarealen minskat kraftigt . Växthusodlingens framtida utveckling är i stor utsträckningberoende av energipriserna. För de större växthusen har under 1970-laletövergång frän olja till kol skett i betydande utsträckning. I mindreanläggningar har olja ersatts med irädbränslen. Denna utveckling kan förväntasfortgå även . 7 1984/85. 1984/85:120 98 Inom skogsbruket uppskattas den totala energianvändningentill och avser främst drift av maskinell ulruslning. har en snabb övcrpång skett fiån bensindiivna till dieseldrivnamotorer. Genoni den ökade niekaniserinpen inom skogsbruket har bådedrivmedelslörbrukninpcn och piodiikiiviiden okat. Inom fisket beräknas energiförbrukningen uppgå ca 0,5fWh, fiiimst för drilT av fiskefartyg. Möjligheterna att spara energi inom jord- och skogsbrukiir beroende av i vilken utsträckning energisnåla maskiner ochproduktionsmetoder kan införas. Inom jordbruk med djurhållning finns möjligheter attytterligare minska energianvändningen genom användning av bl. a. värmepumparoch biogas-syslem. Höga kapitalkostnader motverkar emellertid f.n. övergångenlill biogas i någon större utsträckning. Inom Irädgårdsnäringen har energianvändningen redanminskal betydligt, vilket är ett resullat av främsl energibesparande ålgärdersåsom isolering av växihusen. Även slrukiurlörändringar har påverkatbranschens lolala energianvändning. För rationalisering och energibesparing inomtrådpårdsnåringen kan stöd lämnas enligt förordningen (1979:427, ändrad senast1983:210) om statligt slöd lill irädgårdsnäringens rationalisering. /86 beräknas stödet till energibesparande åtgärder uppgå lill ca5 milj. kr. För energirådgivning inom de areella näringarna svararlanlbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Speciella resurser har även avsattsför energirådgivning lill trädgårdsnäringen i de regioner där slörre delen avväxi-husodlingen är etablerad. Rådgivningsverksamheten finansieras via oljeersättningsfondenoch uppgår för /85 till 2,5 milj. kr. Del framtida energibehovet inom de areella näringarna har bedömt den framlidaenergianvändningen inom jordbruk, trädgårdsnäring, skogsbruk och fiske lill ca9,, dvs. en ökning jämfört med med sammanlagl 0.5 TWh.Prognosen grundar sig för jordbrukel på antaganden all åkerarealen skall varakon-slant samt att strukturförändringar genomförs i långsammare takt under1980-lalet . Utvecklingen inom trädgårdsnäringen beror lill övervägandedel på hur konkurrensförhållandet utvecklas mellan svenska och ulländskaförelag. Energihushållningsåtgärderna är därvid av stor betydelse. Dessa bedömsfortsätta men i något långsammare lakl. De potentiella möjligheterna till energibesparing ärmindre inom jord-och skogsbruk jämföri med irädgårdsnäringen om man ser lillvarje enskill projekl. Med hänsyn till fördelningen av den toialaenergiförbrukningen Prop.1984/85:120 99 inom nämnda områden lorde dock den lolalabesparingspolenlialen vara minst lika slor inom jord- och skogsbruk som inomträdgårdsnäringen. Inom jordbrukel och Irädgårdsnäringen används energinhuvudsakligen för drift av lantbrukets maskiner, för uppvärmning samt förtorkning av spannmål. Oljeberoendet är högl. En viss ökning av användningen avfasla bränslen har skett under de senasle åren. För uppvärmning, torkning m. m.finns slora möjligheier all ersälla olja med inhemska bränslen såsom halm ochirädbränslen. För vissa användningsområden inom jordbruk och irädgårdsnäringkan även solvärmdeknik vara lämpad. Alla möjligheier bör enligt min mening laslill vara för att ersälla olja och hushålla med energi. Vid lanibruksnämnderna har en energirådgivningsverksamhetbyggts upp, med medel från oljeersättningsfonden. Ansvaret för energirådgivningenbör emellertid successivi överföras till lantbruksnämnderna, näringslivet ochdess branschorganisationer. Stödel från oljeersättningsprogrammet skall ienlighel med detta successivt avvecklas. Energirådgivning bör emellerlid även ifortsättningen kunna erbjudas vid lanibruksnämnderna dock utan slöd frånoljeersättningsprogrammet. Inom jordbruket och träd gårdsnäringen finns godamöjligheter alt införa ny teknik för energihushållning samt att experimenteramed olika lyper av systemlösningar. Särskilt betydelsefullt är det förträdgårdsnäringen alt utvecklingen fortsätter mot energisnåla systemlösningar.För irädgårdsnäringen finns ell speciellt slöd för energibesparingsålgärder.Detla understryker vikten av atl energihushållande åtgärder vidtas inom dennabransch, speciellt för att upprätthålla den svenska trädgårdsnäringenskonkurrenskraft gentemot utländska företag. Inom de areella näringarna kan stöd lillsolvärmeanläggningar lämnas av statens energiverk liksom till protoyp- ochdemonslrationsanläggningar för att ersätta olja eller all spara energi. Jag har i denna fråga samrått med chefen förjordbruksdepartementet. Under övrig service upptas energianvändningen inom främstkommunala serviceanläggningar såsom elverk, vattenverk, avlopps- och reningsverk,gaiu- och vägbelysning samt inom byggnads- och anläggningsverksamhel. Inom sektorn övrig service användes totalt 4,9 TWhvarav som olja, som el och som Qärrvärme och andraenergislag. För vatien-, renings- och avloppsverk har utbyggnadstaktenavtagit och behovel anses i allmänhet vara täckt. Däremot förutses en expansionav verksamheten inom elverk. Det minskande vägbyggandet gör att behovel av elför galu- och vägbelysning ökar måttligt. Prop.1984/85:120 100 energiverk bedöml au den lolala energianvändiiinpcn lörövrig service ökar med 0.2 fWh till . En smärre minskning fömlses förolje;m-vändningen, medan ehinvimdningcn ökar med ca 0.3 IWh. För egen del villjap betona att det åven inom denna sektor år anpcläpet alt alla möjligheieratt hushålla mod enerpi las lill vara. Besparingar är möjliga all genomförainom t.ex. galu- och väpbel>sninp men del är hår vikiipl att man sparar pårätt sätt så att trafiksäkerheten inte lörsamr;is. Elanvändninpeiis Ulvecklinginom galu- och viigbelysning kommer all behandlas av . Speciellt för galu-och vägbelysning bör möjlipheier finnas att sånk;i elanvändningen genom allsuccessivi införa ny energisnål leknik för belysning. Här är forsknings- ochutvecklingsinsatser av största betydelse. Det statliga lokalbeståndet motsvarar av landetslolala lok;ilbe-slånd och av den totala byggnadsvolymen i landet inkl.bosläder. Av den slalliga byggnadsvolymen svarar byggnadsslyrelsen lör , försvarsmaktenför , affärsdrivande verk för 35'r och övriga myndigheter för . Energianvändningen lör uppvärmning av de slalligalokalerna, exkl. , beräknas uppgå lill drygt ,varav omkring avser olja och I TWh avser Ijärrvärme. Närmare hallien avde lokaler som förvallas av är anslutna lill Ijärrvärme,med;in molsvarande andel för lörtifikalionsförvallningen är väsenlligl lägre,under en tiondel. Kostnaderna för uppvärmningen av del statliga byggnadsbeslånddhar uppskallais lill . De elva slalliga myndigheler och affärsverk som har denslörsla suiiligä fordonsparken förbrukar omkring för lördonsdrift.Ca härav är el och avser huvudsakligen . Ulöver drivmedelför fordon förbrukas bränsle för flyg inom i första hand försvaret. Särskilda insatser för energisparande i ställigamyndigheler har yi-Tfs sedan budgetårel 1973/74, då medel ställdes lillbyggnadsslyrelsens förfogande för energibesparande ålgärder i detfastighetsbestånd som ägs och förvallas av . disponerarbyggnadsslyrelsen medel även för energisparinvesieringar inom övriga statligamyndigheler ulom affärsverken. T.o.m. innevarande budgelår har sammanlagl 555milj. avsatts för denna verksamhel. Chefen för finansdeparlemeniel har ibudgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85: 100 bil. 9) under anslaget D 15.Energibesparande ålgärder i slatliga byggnader räknat med en besluisram om 75milj. kr, för näsla budgetår för de energibesparande ålgärder i statligabyggnader som byggnadsslyrelsen ansvarar för eller fördelar medel till. insalser omfattar bl.a. investeringarför alt åsladkomma en bättre energihushållning i befintliga byggnader,förbättring av övervakning och siyrning av faslighetsdriften saml informationoch kampanjer m. m. riktade till lokalbrukarna. 1984/85:120 101 beslulades en sårskild förordning (1976:757) omvissa ålpärdcr inom statsförvaltningen för att minska förbrukningen av enerpi(omtryckt 1979:735. ändrad senasl 1984:604). Enligt denna förordning åligger ddmyndighelerna alt i sin verksamhel genom lämpliga åtgiirdcr se lill att energiför bl.a. uppvärmning och transporter sparas i största möjliga utsträckning. De14 största myndigheterna, som tillsammans svarar för av den slalligabyggnadsvolymen, skall statens energiverk den redovisavad de har gjort och avser att göra för att spara energi. 1 den senaslesammanslällningen av dessa redovisningar konstaterar energiverkei atl denspecifika energianvändningen - redovisningar har lämnats - harminskat på ett från cnergisparsynpunkl posilivi säll. Byggnadsslyrelsen har iannal sammanhang redovisal en minskning i energianvändningen sedan år1974. Styrelsen bedömer vidare atl energibesparing iir liinsammed nuvarande energipriser. Bland de stora ställiga fordonsinnehavarna pågår cllarbete med atl främsl genom lekniska ålgärder sänka energiförbrukningen. Bl.a.har leleverkel installerat mobilradiolelefoner för en bättreiransporlplanering. Vägverkd har salsal på ulbildningsverksamhel i syfte all fålill slånd ell mera effeklivi körbcleende i lasibilslrafiken. harockså under del senaste budgetåret satsat på omfallande tekniska ålgärder förall minska energiålgången i fordonen. De 14 slörsla lokalförvaliande slalliga myndighelerna harpå regeringens uppdrag ularbelal oljereduklionsplaner för liden fram lill år1990. Sialens energiverk har enligi samma uppdrag redovisal en sammanslällningoch analys av dessa planer. Av denna sammanställning framgår atl 1980 årsoljeanvändning kan minskas med lönsamma ålgärder. Dehittillsvarande åtgärderna har medföri atl oljeanvändningen under perioden1980- 1983 har minskal med . beräknas minskningen lill 36%.Av de planerade ålgärderna fram lill dominerar oljeersällningsålgärderoch anslulning lill fjärrvärme. 1 della sammanhang räknas övergång tillIjärrvärme för enkelhetens skull som oljereduk-lion oavsett hur fjärrvärmenproduceras. Anledningen härtill är all andelen olja i Ijärrvärmeproduklionen nusnabbt minskar. Sparåtgärderna vänlas totalt kunna svara för en oljereduklionmolsvarande av nivå. Av ersätlningsålgårderna dominerarövergång lill elpannor och inhemska bränslen, men även värmepumpar beräknassvara för en belydande oljereduktion. Det är i första hand inom försvaretsbyggnader som uppvärmningen förvänlas ske med inhemska bränslen. Vid deaffärsdrivande verken, som redovisar den slörsla andelen oljereduklionhillills och i planerna . är del övergång lill el som dominerarbland ersätl-ningsålgärderna. För egen del vill jag framhålla belydelsen av alt destatliga myndigheterna är aktiva när del gäller all förverkliga slalsmaklernasinlenlioner röran- Prop.1984/85:120 102 de energihushållning och oljeersällning. För mångaställiga myndigheler liksom för kommunala myndigheler gäller att de har endubbel roll i detta sammanhang. De kan dels ha i uppgift alt i sinmyndighetsutövning föra ul statsmakternas intentioner påenergihushållningsområdel, dels som faslighelsägare ha ansvar för all i sinfasUphclsförvallning effektivisera drift och underhåll och vidlaenergihushållande invesleringar. Inom de statliga myndighelerna har också omfattandeenergisparålgärder vidtagits. Del har naturiigtvis ett särskiltdcmonslralionsvärde atl statliga myndigheter i sin egen verksamhet vidtarålgärder som från slalsmaklernas sida anses angelägna. Av vad jag har anförl i dd föregående framgår all jaganser att kommuner, företagare och andra fastighetsägare bör la elt slörreansvar för all utan statligt slöd få stånd energihushållningsålgärder isina byggnader och anläggningar. Energispar- och oljeersällningsålgärder harnumera blivit så lönsamma all prisel på energin i princip bör ulgöra ellUllräckligt slyrmedel. Del gäller nalurliglvis också för ställiga myndighelerall energispar- och oljeersältningsåtgårder skall genomföras i denutsträckning som de är lönsamma. Därmed kan statens ulgifler för uppvärmningminskas . Av den sammanställning av de slatliga myndigheternasoljereduklionsplaner som statens energiverk har gjort framgår all del finnsmånga ekonomiskl lönsamma åtgärder atl vidla inom slalliga byggnader. Detframgår vidare att frågan om finansiering av planerade invesleringar måslelösas. har särskilt pekat på problemen med finansiering av oljeersättandeåtgärder inom försvaret. För de slalliga affärsverken, som i högre grad ärinriklade på företagsekonomiskt lönsamma ålgärder, synes finansieringsfråganvara ett mindre problem. Av bl.a. slalsfinansiella skäl är jag emellerlid inleberedd all förorda särskilda medel för oljeersällningsålgärder i statligabyggnader. Jag räknar dock med atl frågan om resurser för nämnda investeringarkan komma alt tas upp på nytl vid behandlingen av anslagsframställningarna frånberörda myndigheter höslen 1985. Jag har i dessa frågor samrått med cheferna för försvars-,finans-, bostads- och civildepartementen. 6 Värmeförsörjning 6.1 Inledning Värmeförsörjningen svarar för av den totalaslulliga energianvändningen. Energin utnyttjas för att värma byggnader och förall bereda tappvarmvatten. Hur värmeförsörjningen ordnas är av väsenllig betydelseför möjligheterna all nå de långsiktiga målen för landels energiförsörjning.Med ul- 1984/85:120 103 pånpspiinkl i bcbyppclsens energibehov och kraven påflexibilitet och god ekonomi i viirmcförsörjninpcn påvcrkiis iivcnkrafivärmcutb\ppnadcii. utnylUandct av inhemska hriinslcn ochmiljön av hur uppvärmningen anordnas. Viirmcförsörjninpcnhar pcnompåtl cn snabb för-ändrinp. Jap har (avsnitt5.4.11 redogjort för viirmcbchovcts iitvccklinp och då bl. a. angivit attnctloencrpibehovet lor uppviirnuiinp vid mitten av 1970-lalet var dd hittillshöpsta. Genom dt omfiittande encrpisparande. i första hand med enklare ochbilligare åtpiirdcr. trots en ökadbyggnadsvolym, minskat från till drypt . Sparandethar inte skett lika snabbi i alla lyper ;iv bebypcelsc. Den procentuellaminskningen av encrpianviindninpen h;ir varit lånpsammarc i flerbostadshus ochlokaler iin i småhus. 1 takt meden minskninp av ncltocncrpihchovcn i hyppnadern;i har värmcförsörjninpcn påtlöver från dt system huvudsaklipcn pnmdal på oljeeldade indi vidiiellji pannortill försörjning med fiiirrvärmc och civiirmc i hiilfien av all bcbyppelse. Japhar lidip;irc redovisal viirmcförsörjninpcns fördcininp på olikabyggnadssektorer (tabell 5.1). Enhörnsten i beslut om riktlinjer för energipolitiken varetl oljecrsältninpspropram för 1980-tald. Proprammct beslår av tre delar:åtgiirdcr för alt crsiitla olja penom konvertcrinp till andra encrpislap.åtpiirdcr för att utnyttja den poda clprodiiktionskapacitctcn under 1980-ta-lelsamt åtpiirdcr för alt åsladkomma dl icke oljcbaserat viirmcförsörj-ninpssystemi . Jap återkommer senare till fråporna om oljeersiiltningsstödetlavsnitt 8.1) och till storstiidcrnas energiförsörjning (avsnitt 9). Huvuddelen av hittillsvarande oljecrsåttning har uppnåttsinom värmc-försörjningsområdet. Tabell 6.1 Andel olja inom varmerörsörjningcn, netlo, 9r Är Andel olja. Oljeersätiningen har varil siirskill snabb inomsmåhusområdet. Oljan svarade sålunda för av ndtoenergianviindningenför småhusen . Molsvarande andel för flerbosladshusen var och förlokaler . Genom byle av värmesysiem har tillkommit som mesl 90000 elvärmdasmåhus . Vidare har antalet stora elpannor och värmepumpar ökal kraftigti framför alll fjärrvärmeverk men även i blockcenlraler. Övergången lill elsker således huvudsakligen i flexibla och omslällbara system. både torv och trädbränslen, har vunnit insteg i produktionen avvärme. Även koleldningen har ökal men i belyd- 1984/85:120 104 ligtläpre lakt än vad som förväntades . Mindre viirmepumpar har ökal i enomfattning som få förutsåg i början av 1980-lald. beräknas anlalelinstallerade mindre värmepumpar tolall uppgå till ca 100000. Energihushållningenhar bedrivits effeklivi under samma lid, vilkel ytterligare har begränsatanvändningen av olja för värmeproduktion. År1983 indelades värmeförsörjningen enligt statens energiverk på följandeuppvärmningsformer: Tabell 6.2 Energitillförsel fördelad påvärmeför.sörjning.ssystem. brutto (TWh) Fjärrvärme (värmeleveranser) Blockcenlraler och enskild varav olja el inhemska bränslen 1enlighel med vad jag (avsnill 5.4) har redovisal kommer enliplenergiverkets prognoser, den totala energianvändningen brutto för uppvärmningatl minska från lill ca . Detla innebär all denulveckling som påbörjades under slutet av 1970-lalel fortsäller. Förulom denminskning av enerpianvändningen som sker genom åtgärder i byggnader och ändradevanor pågår en kontinuerlig överföring av omvandlingsförluster frånanvändningssidan till produktionssystem för ledningsbunden energi. Samtidigtminskar de lotala förlusterna. exempel kan förtydliga denna utveckling.Genom fjärrvärmeanslutning kan värmeförlusterna vid oljeeldning i enkonventionell mindre panna med total verkningsgrad undvikas.Fjärrvärmeproduktionen sker i slörre pannor med betydligt högre verkningsgrad,. och även med hiinsyn till distribulionsförlusler, molsvarandefjärrvärme i lälorter. ålerslår av bränslets värmeinnehåll i den nyttigavärmeenerpi som levereras till byggnaden. Underförsta har betydande insalser gjorts för all få framekonomiska och tekniskt acceptabla solvärmesyslem. Jag återkommer i detföljande till bl.a. solvärme- och värmepumpsleknikcn (avsnill 6.5). Denunder innevarande år påbörjade inlroduklionen av naturgas i Syd-gasnälelinnebär också etl vissl lillskoit lill värmeförsörjningen. Enbari inom Malmökommun kommer ca att avsållas för uppvärmning. Naturgas har avkostnadsskäl f. n. svårl atl konkurrera med andra bränslen i fjärrvärmesystem.Gasens speciella egenskaper såsom renhet och goda regleringsegenskaper kommerbäst lill sin räll i anläggningar för byggnadsuppvärmning och vid induslriellaprocesser. 1984/85:120 105 värmningsområdel konkurrerar gasen således främsl medelvärmen. Gasens roll i värmeförsörjningen kommer i ett nationellt perspektivalt vara begränsad under 1980-lalet. Lägel kan dock komma alt förändras införkämkraftsavvecklingen, då gas kan komma all bl.a. ersätta elvärme i enskildabyggnader. Jag ålerkommer senare (avsnitt 8.3) lill denna fråga. De fasla bränslena har ökat starkt i användningunder 1980-lalet. Delta har lill stor del varit resultat av statliga insalserför utvinning, omvandling och bränsleförädling samt förförbränningsanläggningar. Jag återkommer i det följande till bränslenasutnyttjande i värmeförsörjningen. Innan jag går över lill att redovisa de skildavärmeförsörjningssysiemen finns det anledning all beröra frågan om avvägningmellan åtgärder för lillförsel och hushållning med energi saml mellan olikalillförselsyslem. Under höslen 1984 har beslulal om rikllinjer förulvecklad energiplanering m. m. 1984/85: 5, BoU 6, rskr 82).Besluiei innebär att kommunerna får elt ökal ansvar för all planera förlillförsel, distribution och användning av energi. De får ocksä möjlighel attange områden där leverans av el till värmepumpar inte skall behöva ske. Kommunernabör enligt beslutet senast den fastställa heltäckandeenergiplaner genom särskilt beslut i kommunfullmäktige. Ett väsenlligl syftemed planerna är alt de skall fungera som underlag för insalser inomvärmeförsörjningsområdd liksom inom andra områden av beiydelse förenergiförsörjningen. Planerna kommer genom den särskilda beslulsprocessen attbli föremål för en öppen offenllig debatt. Delta innebär alt den inriktning avenergiplaneringens tre komponenter - tillförsel, distribution och användning -som planerna ger uttryck för, kommer all avvägas mol koslnader och effeklersåväl inom som ulom energisektorn. Vid min anmälan om den utvecklade kommunalaenergiplaneringen framförde jag även synpunkter på behovet av en helhetssyn påenergiplaneringen i kommunerna. Denna helhetssyn innebär att åtgärder i olikaled av energisystemet, t.ex. energisparålgärder i byggnader och nya produktionsanläggningari fjärrvärmesystemd, planeras i ell sammanhang så att dessa samverkar till ettväl fungerande system. Energiplaneringen skall även säkerställa atthushällningsmöjligheter och energisnål teknik las lill vara inomförsörjningssystemet.