prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Trots de lokala miljöproblemen som vindkraften förmed sig anser verket att en fortsatt satsning på utveckling av vindkraften börgöras med i första hand en utbyggnad av en eller två gruppstationer om 3-5aggregat. Kraftsam påpekar att vindkraften inte kan delta iregleringen av kraftsystemet utan i stället ökar kraven på reglering av andrakraftstationer 1984/85:120 37 vilketmedför merkostnader för vindkraften. Enligt statens vattenfallsverksuppfattning är bedömningarna av bl. a. vindkraftens kostnader ännu för osäkraför atl det ska vara möjligt att uttala sig om vindkraft kan blikommersiell i . Lanlbruksstyrelsenföreslår att forskning om havsbaserad vindkraft inryms i den fortsattautvecklingen av vindkraften medan statens meteorologiska och hydrologiskainstitut konstaterar att man tagit fram ny vindstatistik som bl.a.innehåller bättre vinddata för havsområden varför underlag nu torde finnas fören säkrare bedömning av potentialen. Socialstyrelsenpåpekar alt från strikt hälsoskyddssynpunkl kan del vara angelägel attprioritera vindkrafi som förutom vattenkraft är det renaste energislaget. Idelulredningen "Så kan vi värma " anges med utgångspunkt frånekonomiska bedömningar att ungefär hälften av bebyggelsen bör vara anslutentill fjärrvärme . Man når då upp till elt värmebehov iIjärrvärmesysiemen om ca . , som gjort en bedömning av utvecklingen på Qärrvär-meområdet framtill , anser att den levererade värmemängden detta år kommer attunderstiga . Verket konstaterar atl kommunernas egna bedömningar om taktoch nivå på utbyggnaden kontinuerligt ändras och att det alltmer har börjatifrågasättas om Qärrvärme är en lämplig uppvärmningsform i mindre kommuner.Enligt verket finns det fortfarande anledning för mindre kommuner som planerarför fjärrvärmeutbyggnad att se över sina planer noga med hänsyn möjlighetenatt värmebehoven som ett resuhat av fortsatt energisparande blir mindre än vadman tidigare räknat med och att elpannor, värmepumpar och kanske även kombinationenel/olja kan vara bättre alternativ än Qärrvärme. Byggnadsstyrelsenställer sig tveksam till om det finns underlag för en fiärrvårmeexpansion från30 till . Dock framhåller byggnadsslyrelsen att den konkurrens mellanolika energislag som EK 81 anser föreligga är starkt begränsadgenom kommunala administrativa styrmedel som värmeplaner, taxor, leveransvillkor för fjärrvärme etc. Statensråd för byggnadsforskning anser att den rådande expansionen av fjärrvärme snartkan komma att bromsas av företagsekonomiska skäl. Ny eller förbättrad teknikerfordras men rådet bedömer ändå all konkurrensen från elvärme kommer att bliför stor för ett antal . Rådet varnar för statsmakternas ansatseratt genom ekonomiska styrmedel påverka denna utveckling och anser alt på siktuppstår därigenom en än svårare situation för fjärrvärme verken. 1984/85:120 38 Vetenskapsakademinmenar atl en alltför stor satsning på fjärrvärme kommer att binda framtidagenerationer till vattenburen värme medan det från andra synpunkter kan visasig att andra uppvärmningssystem är fördelaktigare. varnar för att en alltför stor satsning på fjärrvärme kanförhindra att hushållning med energi bedrivs med tillräcklig kraft. Föreningenanser att tillstånd till installation av värmepumpar, isolering av bostaderoch lokaler och annan teknik som innebär effektivare användning av energialdrig får vägras med hänsyn till lönsamheten i ell existerande eller planeratfjärrvärmenät. har avstått från att kommentera EK 81 :s antaganden omutvecklingen av fjärrvärme och kraftvärme. Orsaken till detta är atl föreningeninom kort kommer atl presentera nytt prognos-material för dessa sektorer. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, som gjort en studie av svenska sjöarsvärmeinnehåll vinlertid, beräknar atl den praktiskt ut-nyttjningsbaravärmemängden är i storleksordningen . Därtill kan sedan läggasutvinningsbar energi i floder och havsvatten. Institutet beklagar attkommittén i sin redovisning av värmepumpar mer uppehållit sig vid deras elbehovän vid det nettotillskott de skulle kunna ge till landets energiförsörjning. anser att satsningen på värmepumpar bör fortsätta och påpekaratt användning av värmepumpar i bebyggelse utanför Qärrvärmenäten minskarbehovet av elenergi för upvärmningsändamål allernativt behovel av individuelleldning med fasta bränslen. Verket bedömer att utvinning av energi ur mark,luft och vatten bör kunna ske utan allvarliga effekler på naturmiljön. bör möjligheterna att använda bränsledrivna värmepumpar ochabsorbtionsvärmepumpar behandlas i dt särskilt utvecklingsprogram. Enligtstatens råd för byggnadsforskning utvecklas redan gas- och dieseldrivnavärmepumpar samt värmedrivna absorbtionsvärmepumpar i flera länder och dessatekniker utgör en vikUg möjlighet till effektiv uppvärmning utan användandetav el som energibärare. Den internaUonella utvecklingen av olika slagsvärmepumpar kommer enligt rådets bedömning att medföra minskadeinvesteringskostnader för små värmepumpar. Rådel påminner i sammanhanget attviktiga komponenter hos villapumpar endast verkas utanför . anser att konventionell elvärme alltmer kommer attbytas mot värmepumpar. Umeåkommun finner det angeläget alt utvecklingen av både små villa-värmepumpar ochstora värmepumpar för tillvaratagande av spillvärme stimuleras. 1984/85:120 39 kommenterar kommitténs slåndpunkl all elvärme i småhus ävenpå sikt skulle vara ekonomiskt fördelaktig och anför att värmepumpar är detmest energilönsamma alternativet. Bosladsstyrelsenanser att användningen av direktverkande elvärme bör begränsas och att iställeten fortsatt kraftig satsning på små och stora värmepumpar bör göras. Styrelsenkonstaterar också att utredningen inte behandlat möjligheten att ersättaoljevärme i villor med mindre värmepumpar. anser att den lolala tillgängliga mängden trädbränslen, inklusiveindustriproducerat bränsle och rivningsvirke, kan uppskattas till ca 50 TWhper år. Verket anser vidare att den konkurrenssituation som ansetts föreliggamellan massainduslrins behov av irädråvara och användningen av ved som bränsleinte är så allvarlig som befarats och alt problem endast kan förvänlas på någonlokal marknad. Verket konstaterar också atl utvecklingen inomträdbränslehanteringen gått snabbt, samt att förbmkningen år 1983uppgick till ca . Investeringbidragen till pannor och terminaleravsedda för inhemska bränslen kommer alt medföra att efterfrågan ökarytterligare. Beträffandetorv har produktionsvolymen ökat från 13000 m lill över 500000 m-' år1983. Mot bakgmnd av de stöd tili torvpannor som lämnats räknarenergiverket med att en produktion av ca energitorv kommer alt erfordrasmot slutet av 1980-tald. Emellertid anser verket att de inhemska bränslenaunder går mot en kärv marknad p. g. a. minskadenergianvändning och konkurtenskraftiga priser på el och kol. Under 1990-laletväntas skogsbränslenas betydelse komma att öka främsl beroende på ökal elpris.Verkel anser det emellertid ännu för tidigt att säga om skogsbränslena kommeratt utnyttjas i den omfattning man räknat med. anser altbetänkandet inte Ullräckligt beaktat den relativt tidiga utvecklingsfas sominhemska fastbränslen befinner sig i och den betydande framlida utvecklingspotentialdetta innebär. Verket framhåller att torv visserligen inte är en förnyelsebarenergiform men anser att den kan ge likvärdiga samhällsekonomiska fördelar somskogsbränsle om slut-exploaterade torvmarksarealer överförs tillenergiskogsodling. Ca 200000 ha, vilket motsvarar drygt hälften av den lämpligaenergilorvarealen, skulle kunna utnyttjas på detta sätt. Energiproduktionenunder "torvskedd" beräknar verket till medan denlångsiktiga produktionen, efter omföring till energiodling, skulle ge 10-15TWh/år. Härutöver kan nedlagd jordbmksmark och andra marginella markslagutnyttjas för energiodling med en energiproduktion av minst sammastorleksordning. 1984/85:120 40 Beträffandekonventionellt skogsbränsle bedömer domänverket att biologiska hänsyn sättergränsen för utnyttjandet till . Det är vidare verkets åsikt atlskogsbränsleproduktionen bidrar till en förbättrad skogsvård. Domänverketframhåller vidare att de samhällsekonomiska värdena av ett utnyttjande avinhemska förnybara fasta bränslen måste tas med i jämförelser mellan olikaenergislag, framför allt när jämförelser sker mellan dagens kostnader för attulnyttja de etablerade energislagen kol, olja vattenkraft å enasidan och de "nya" ännu ej utvecklade och etablerade inhemskaenergislagen å den andra. Redan en framskrivning av dagens kostnadsrelationerär enligt verket grovt missvisande, eftersom den tekniskautvecklingspotentialen för "nya" energislag då inte beaktas. Skogsstyrelsennoterar att kommittén, dels finner ett motsatsförhållande mellan ved förenergiändamål och ved som industriråvara, dels anser att ökad avsättning avbränsle kan göra skogsbruket mer lönsami. Styrelsen omfattar dock åsikten atten ökad användning av skogsbränsle bl.a. ger ökad lönsamhei i skogsbruket ochetl ökat utbud av industriråvara då tillkomsten av bränslesortimentet ledertill att gallringar som av lönsamhetsskäl annars inte skulle blivit gjorda, nublir utförda. biträder domänverkets resonemang belräffande torvmarkernasanvändning för energiodling. Förbundet pekar också på att halm finns att tillgåsom energiråvara med en praktisk utnyttjnings-potential om ca per år.Förbundel anser atl en prioritering av inhemska bränslen borde vara självklarmed hänsyn de hot som försurningen och den ökande koldioxidhalten iatmosfären utgör och framhåller att med god förbränningsteknik och kompakteradebiobränslen bör dessa kunna hävda sig även i miljökänslig tätortsmiljö. anser att biobränslenas möjligheter vid uppvärmningav mindre centraler och småhus undervärderats och anser att el för uppvärmningbör utformas så att en ersättning med biobränslen blir möjlig. iNorrbottens län pekar på att ny teknik i form av eldning av pellets och pulverredan idag visar miljömässiga fördelar jämfört med olja. påpekar att den totala förbmkningen avträfiberråvara för uppvärmningsändamål nu uppgår till ca 8 milj mf. Därav varca 7 milj mf skogsbränsle medan ca 1 milj mf var stamvirke som kunnat användassom induslriråvara. Föreningen anser att de många statliga styrmedlensnedvrider konkurrensen och ökar risken att industriråvara eldas upp. Stöd tillskogsbränslen kan vara befogat i ett inledningsskede men de får intepermanentas och bör nu avvecklas. Föreningen påpekar att statsmaktema,dels försöker förhindra att skogsråvara utnyttjas för energiändamål genomprövningen enligt 136a § Byggnadslagen av anläggningar för eldning ochframställning ay träfiberbränsle, dels motverkar denna målsättning med deomfattande stöden till inhemska bränslen. Prop.1984/85:120 41 Enligt biologiska effekten på skogsmarken redan begränsat uttaget av träddelaroch hyggesresler och man anser del därför inte realistiskt alt räkna med ellstörte framtida skogsbränsleutlag än 10-12 milj mf (molsvarande ca ).Föreningen påpekar slutligen atl den nuvarande energibeskattningen snedvriderkonkurtensen om returpapper mellan kommuner och pappersindustri. , som slöder kommitténs uttalandeall slalen bör fortsätta premiera inhemska bränslen i förhållande tillimporlbränslen, påpekar att de förmånliga villkoren för avbrytbara elleveranserinnebär all planerad användning av inhemska bränslen i många kommuneruppskju-lils. Preliminära analyser av gjorda invesleringar av möjlighelerna allanvända fasta bränslen istället för olja visar atl kombinaUonen el och oljaprismässigt är i stort sett likvärdig med fasta bränslen i små och medelstoravärmecentraler. Lantbruksstyrelsen betonar sambandet mellan olika inhemskaenergiresurser, .såsom sopor, skogsavfall, halm, torv och i dl längretidsperspektiv energiskog och andra energigrödor. De ekonomiskafömtsättningarna för produktion, insamling, förädling och utveckling avförbränningsteknik påverkas positivt om en samplanering av introduktionen avdessa inhemska energikällor sker. Styrelsen räknar med att på kan ca 300000 haåker användas för annat ändamål än livsmedelproduklion, t. ex. produklion avenergigrödor som råvara till drivmedelsproduktion eller fastbränsle. har beräknat atl det finnsmöjligheter att från energigrödor producera etanol motsvarande ca bensinårligen. påpekar alt torv inte kanförnyas inom överskådlig tid och anser inte att det är någon lösning på siktatt salsa på storskalig torvanvändning. Föreningen accepterar dock att torvbryts för lokal användning i myrmarker som inte har naturvärden utöver det vanliga. Föreningen vill också med skärpa betona att det inte finnsnågon reserv av outnyttjade marker som kan användas för energiodling utan dennabör i försia hand koncentreras till nedlagd jordbmksmark. Folkkampanjen mol kärnkraft anser liksom kommittén att ddfinns ekonomiska skäl att kraftigt öka användningen av inhemska bränslen påimportbränslenas bekostnad. Man poängterar alt långsiktig information omstatligt stöd omgående måste lämnas och påminner om att ett flertal småförelagredan drivits till ruinens brant eller till konkurs. Man bör också undvika attöverskottsel får säljas ut så billigt till värmeanläggningar attbränslemarknaden allvarligt störs. och slatens geologiska undersökningpåvisar båda att den för torvtäkt redan koncessionsgivna arealen är tillräckligför att tillgodose det högre energipoliUska målet, . 1984/85:120 42 skyddsinstitutpoängterar dock att torvanvändningen kan komma att begränsas på gmnd av attlorv på många platser visal sig innehålla höga av uran. bedömer alt del framtida kolpriset kommer alt avgöras av demarginella produktions- och transportkostnaderna. Verket finner en utvecklingmot svagt stigande priser (några procent ) rimlig för tiden fram mot ochefter , vilket överensstämmer med bedömningen i EK 81. anser atl kommiltén felbedömt den framlida kolprisökningen ochkonstaterar atl dagens priser endasl synes täcka rörliga kostnader i redanetablerade gruvor. För att erhålla full koslnadsläckning behöver kolprisernaenligt förbundet fördubblas och pekar på en rapport av konsultföretaget titeln .Förbundet menar atl den pågående kolinlroduklionen måste hejdas om inteoljeberoendet ska bytas ul mol etl kolberoende. Folkkampanjenmot kärnkraft och hävdar att kolet, och inte råoljan, kommer atlvara prisledande för övriga bränslen under de närmaste decennierna och menaratt kolpriserna bestäms av produktionskostnaderna i ett antal relativtlätUllgängliga gmvor i flera länder varför priserna bara förväntas ökalångsamt. Härjedalenskommun anför att i målet för ersättning av kärnkraften bör ligga en minimeringav kolanvändningen vilket kan möjliggöras genom användning av inhemskabränslen. Kommunen anser att exempelvis statens energiverk bör utfärdarekommendationer om vilka bränsleslag som är lämpligasl i olika områden. Oskarshamnskommun tar upp kommitténs resonemang om möjligheterna att lokalisera framtidakolkondenskraftverk i de nuvarande kärnkraftlägena. Kommunen understrykerbestämt att de totala miljöaspekterna måste tillmätas stor betydelse ochpåminner om att ligger i anslutning till ett skärgårdsområdesom klassats som ett av landets primära rekreationsområden varför ett stortkolkondenskraftverk i denna del av kommunen starkt skulle påverka denvärdefulla naturmiljön både genom ytterligare anläggningar och genom driften avett sådant verk. Länsstyrelseni förordar att befinUiga kraftverkslägen utnyttjas omkoleldade kondenskraftverk måste byggas i och anför att redanutbyggd infrastruktur samt sysselsättningsaspekter talar för ett sådani val. Prop.1984/85:120 43 anser på grundval avkoldioxidnedsmutsningen av atmosfären att koleldade kondenskrafiverk börinföras med stor resiriktivitet. Lanlbruksstyrelsen och framför atlkolanvändningen och utsläppen från koleldning måsle begränsas med hänsyn lillmiljön. Umeä kommun anser all samma utsläppsbegränsningar skall gälla för allaslag av bränslen. påpekar atl om andra länder ocksåersätter kärnkraften med kolkondens skulle detta allvarligt försvåraansträngningarna atl eliminera försurning och skogsskador. Av delta skäl ochmed hänsyn till koldioxidproblemet är det enligt verkel föga framsynl atlersätta kärnkraftverk med koleldade kraftverk i det svenska energisystemet ävenom problemen i kraftverkens omedelbara omgivning kan bemästras. Verket anserdock att elprodukUon i kolkondensverk är att föredra framför ytterligareutbyggnad av vattenkraften. Enligt statens planverks uppfattning är det angelägel,inte minst från miljösynpunkt, att antalet kolkondensblock blir så litet sommöjligt varför alla möjligheter till energihushållning samt mottrycksproduktioni första hand bör tas tillvara. Vid en lokalisering av kolkondensverk börhänsyn tas inte bara till kraftindustrins lokaliseringsfömtsättningar utanockså till konflikter med andra intressen samt markanvändnings- ochmiljöförhållanden inom en mer allsidig fysisk planering. Statens stålskyddsinslitut konstaterar att de stråldoserfrån radioaktiva ämnen som erhålls i närheten av ett koleldal kraftverk kan blistörte än stråldoserna nära kärnkraftverk. Arbelarskyddsstyrelsen påpekar att målmedvetna insatsermåste göras redan på planeringsstadiet ifråga om arbetslokaler, tekniskutformning och arbetsmetoder för att möjliggöra att godtagbar arbelsmiljöupprätthålls vid kolenergiverk. Speciellt varnar styrelsen för dammexplosioneroch inandning av skadligt damm. I direktiven till EK 81 uttalas att "Utvinning i storskala av naturgas på den norska kontinentalsockeln norr om 62:a breddgraden kankomma att påbörjas . Om en sådan utvinnning kommer till stånd,skulle den alltså tidsmässigt komma att sammanfalla med avvecklingen avkärnkraften i . Mot denna bakgmnd bör kommittén studera denna och andramöjligheter alt öka användningen av naturgas i det svenskaenergisystemet." och konstaterar båda attnågon analys av användningen av naturgas eller fömtsättningarna härför integjorts. Enligt uppgick de säkrade naturgastillgångarna i världentill över 900(X) miljarder m'', motsvarande ca nuvarande Prop.1984/85:120 44 Det norska Nordsjöfältd Troll innehåller energimängdermolsvarande och i Hallenbankområdet utanför har slora fyndgjorts. har också via det danska naturgassyslemd anknytning lill detcentraleuropeiska naturgasnäld. Nalurgas kan härigenom köpas från ett flertalandra länder som är anslutna till syslemel exempelvis , , Sovjetoch (via bland annat ). påpekar vidare alt den stamledning förnaturgas som dragils mellan och möjliggör införsel av naturgasmotsvarande , vilket kan jämföras med de naturgas som hittillskontrakterats. bedriver ett intensivt arbete med atlundersöka möjligheterna till inköp av naturgas för att på kommersiella villkorvidaresälja den till Halmstadregionen och Göleborg. Om tillräckligt godaleveransvillkor kan uppnås och beslut fattas föreliggermöjlighet till leveranser till 1987 och 1988. Hämiöver utreder Swedegas marknadsförutsättningar för eltnaturgassystem fram och med planerad leveransstart1989. Vidare utreds fömtsättningarna för naturgasleveranser lill Mellansverigeoch östra . , och ABpoängterar alt naturgasen är ett bra alternativ till nu Ullgängliga energislagsom också har fördelar inom olika typer av industriella processer. Som exempelnämner Swedegas lägre drifts- och underhållskostnader, slörre reglerbarhet,högre produktutbyte vid t. ex. värmning av stålämnen och bättre produktkvalitet(exempelvis bränning av keramiskl malerial). påpekar atl om ett naturgasnät finns utbyggtoch tillgängligt kan vid stigande elpriser naturgasdrivna värmepumpar utgöraett ekonomiskt och lekniskl inlressani alternativ till eldrivna sådana. Utredningen har bedömt naturgasens möjligheter all ersättael för uppvärmning och framhåller alt elvärme i första hand används i glesbebyggelse varför distributionskostnaderna för naturgas kan bli relativt högavid ell sådant byte. understryker att det pågår enbetydande elkonvertering i småhusbebyggelse i storstadregionerna och därSwedegas potentiella industrikunder finns. Det är i dessa områden naturgasensuppvärmningskunder i första hand finns. Det är därför inte riktigt att göragällande att distributionskostnaderna skulle bli särskilt höga där naturgas kankomma att ersätta el för uppvärmning. Då elkostnaderna på 1990-talel förväntasstiga kommer naturgasen därför att utgöra ett intressant alternativ till elför uppvärmning. och anför ocksåatt naturgasen i vissa fall bör användas istället för elvärme.Socialstyrelsen, som menar att EK 81 behandlar naturgasen alltför defensivtanser att gasen också av miljöskäl så fort som möjligt bör användas i ställetför kol och olja. Styrelsen menar att på grund av nalurgasens miljövänlighetbehövs Prop.1984/85:120 45 ett starkare engagemang från statsmakternas sida för enfortsatt utveckling och introduktion av gas i . Slatens naturvärdsverk anser att miljöfördelarna mednalurgas bör beaktas i den framtida energipolitiken. Verket påpekar attutsläppen av koldioxid vid förbränning av naturgas är ungefär hälften, räknatper energienhet, som vid koleldning. En ökning av naturgasanvändningen iSverige är därför positiv ur miljösynpunkt som ersättning för olja, kol ochtorv. Även svavelhalten och halten av andra föroreningar är mycket låg vilketpåpekats av flera remissinstanser. räknar inte med atl framdragandet avgasledningar utgör något större miljöproblem. Ledningarna läggs normalt ner imarken och kräver inte några avsevärda reserverade områden. Sedan rörgravenålerfyllls efterbehandlas marken. I skogsområde lämnas en begränsad gata.Jordbruksmark kan användas i slorl sett som . Vid passerandet avvattendrag och våtmarker kan såväl tekniska som miljömässiga problem uppslå mendessa torde i allmänhet kunna bemästras. Enligt statens energiverk talar behovet av en ny infrastrukturför gas mot ökad gasanvändning på en krympande svensk energimarknad. Verkel anserdock atl gas eventuellt kan komma att användas för elprodukUon en bit in på2000-talet. och socialsiyrelsen anser också att naturgaskan komma till användning för elproduktion. anför molsatl åsikt ochanser atl gasen ej kommer att kunna konkurrera med kol. påpekar att transportkostandernasdel av slutkonsumentens naturgaspris endast är . Anläggningstekniken är"lätt" och investeringsbehovet för ell gasnät är ca en femtedel avdet för fiärrvärme räknat på samma värmemängd. anför alt importpriset på gas haravgörande betydelse för sydgasprojektets vidare utbyggnad medan naturgas pålängre sikt i samband med kärnkraflavveckling och som en följd av utvinning avnorska källor och en evenluell transitering kan få större betydelse för svenskenergiförsörjning än den har f. n. Slutligen anser atl naturgasens positivamiljöeffekter är så pass stora att staten borde via en lägre energiskattgottskriva naturgasen dess miljöfördelar för att därmed medverka till attnaturgasen skall kunna komma större användning. Så är fallet för närvarandedå naturgasen har t. ex. en högre skattebelastning än kol. 2.9 Forskning och utveckling, ny teknik Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) finner det inleosannolikt att inom den lidsram som slår till förfogande genomgripandeteknikförändrande rön kan komma fram och totalt förändra helhetsperspektivet.UHÄ anser dd därför förvånande att kommittén endast talar om behovet av 1984/85:120 46 forskninginom förbränningsområdet och inte på hela det vida energitekniska fältet. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) konstaterar atl olika nalurvärmekällor såsomluft, ytvatten, ytjord, gmndvatten, berg och geotermi vilka kan tillgodogörasmed hjälp av värmepumpar knappasl alls tagils med i utredningen. Inte hellarbehandlas möjlighelen att pyrolysera alunskiffer vilket enligt tester skulleproducera så mycket olja per ton skiffer som de processer som användesunder . Enligt SGU innehåller de svenska oljeskiffrarna tillräckligakvantiter energi för att täcka oljebehov framåt vid nuvarandeförbrukning.