prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Del finns därför skäl allöverväga om inle också slalsanställda och kommunall anställda, som ulför arbetei samband med rörelse som deras arbelsgivare driver i ullandel, bör behandlaspå samma säll som anställda i enskild tjänst och således undantas frånbeskattning i enligt sexmånadersregeln. Frågan har aktualiserats påsenare år genom alt svenska myndigheters och kommunala organs ijänsler harefterfrågats i ullandet. Tre utredningar, konsullexportulredningen, ulredningenom export av kommunalt kunnande och tjänsteexportutredningen har diskuteratdenna fråga i betänkandena (SOU 1980:23) Statligt kunnande lill salu, (SOU1983:72) Kommunall kunnande - ett stöd för svensk export resp. (SOU 1984:33)Handla med tjänsler. Samlliga dessa utredningar föreslår, att även anställda istat och kommun skall kunna komma i åtnjutande av skatteförmåner av häraktuellt slag. Så kan också ske redan nu genom atl en statlig eller kommunalmyndighel bedriver utlandsverksamheten i bolagsform. Beskatlning sker dä enligtsamma principer som för anställda i privala förelag. Det kan emellertid finnasfall då det inte är lämpligt att driva rörelse i bolagsform. Etl behov finnsalliså alt även låta en viss kategori av siais- och kommu-nalansiällda omfattasav sexmånadersregeln. Prop.1984/85:175 23 Med den utformning som sexmånadersregeln har i mitlförslag är del nalurligl atl låta även anslällda i slal och kommun i principomfattas. Skiljelinjen blir då densamma som för anställda i privai ijänsl,nämligen om arbetsgivaren bedriver rörelse från fasl driftställe i arbetslandeioch den anslälldes ersällning belastar del fasla driftstället som omkostnad.Som lidigare nämnts har del också förutsatts i modellavtal att statligaoch kommunala organ kan driva rörelse i utlandei och all de regler som gällerför privat anställda då skall tillämpas. Denna bestämmelse finns också i deflesta dubbelbeskattningsavtal som ingått Som påpekas i promemorian ärdella emellerlid inle fallet beträffande vissa äldre avtal. 1 de fall deltaleder till alt en anställd undgår skalt både i och i arbetslandei bördetla kunna rättas till genom all förhandlingar om ändring av dessa avtal lasupp med resp. land. Belräffande den aliernaiiva regeln om skallefrihei eflerett år föreslår jag atl den inle skall gälla för anslällda i slal och kommun.Della korresponderar helt med modellavtal ochdubbelbeskallningsavlalen. Om statsanställd personal omfattades även av dennaregel skulle della medföra all ulsänd personal vid våra beskickningar skulleundantas från skalt i , något som givetvis inle är önskvärt. Det nu gällande undanlaget från ettårsregeln för anställdaombord på danskl, norskt eller svenskt luftfartyg tillkom för atluilandssiationerad personal, anställd vid SAS, inte hell skulle undgå skalt påsin lön vid Ijänslgöring i länder med vilka dubbelbeskattningsavtal ingålls ochdär beskaltningsrälien uiesluiande lillagts . Moiivel för denna undanlagsregelkvarslår varför den bör finnas med även i den nya regeln. 2.2.6 Anställda ombord på ulländska fartyg Mitt förslag: Den som är anställd av svensk arbetsgivare,bosalt här i rikel och ijänslgör ombord på ell ulländskl fartyg somhuvudsakligen går i s.k. oceanfart skall omfaUas av sexmånadersregeln. Regelnföreslås bli lidsbegränsad och omfatta taxeringsåren 1986-1988. Förslaget i promemorian: Anslällda som är bosalla här irikel och som ijänslgör ombord på fartyg undanlas från sexmånadersregelnslillämpning. Emellertid föreslås all en särskild lösning, som gerskallelindring för sjömän skall ularbeias i samråd med berörda parter.Ulgängspunklen för arbelel var alt anslällda ombord på svenska och utländskafarlyg så långt möjligl skulle behandlas lika i skaltehänseende. Remissinstanserna: Berörda organisationer inomsjöfartsnäringen godiar promemorieförslagel under förutsättning alt en likaförmånlig regel som sexmånadersregeln ularbeias för anslällda ombord på fartyg. Prop.1984/85:175 24 Skälen för mitt förslag: Del i promemorian lämnadeförslagel om all i samråd med berörda parter utarbeta ell förslag harverksiällis genom au en informell arbetsgrupp biiräii vid uiarbetandel av ellförslag som parterna överlämnat till . Där föreslås enlösning inom ramen för sjömansskatielagsliftningen. I förslagel begränsastillämpningen dock huvudsakligen till ulländska fartyg som avsjömansskaltenämnden förklarats gå i s. k. kvalificerad Qärrfart. Härmed avsesannan fart än inre fart, fart i , genom och längs saml fart på . Vidare uppställs krav på all bemanningen i ickeobetydlig omfattning måste utgöras av i bosatta sjömän eller svenskamedborgare. En ytterligare förulsällning är atl etl avial om bemanning ochansläHningsvillkor upprättats mellan redaren och samlliga svenskaorganisalioner för ombordanslällda för varje enskill farlyg. Förslagelinnehåller också regler som begränsar tillämpningsområdet till fartyg medsvenskl ägarin-tresse/driflinflytande. Anslällda ombord på fartyg som uppfyllerde här skisserade villkoren skall enligi förslagel hell undanlas från skatt iSverige. Det är givelvis anmärkningsvärt som påpekas idepartemenlspromemo-rian alt skatteförmåner ges till sjömän ombord på utländskafartyg med svenskl ägarintresse men inte lill direktägda farlyg; enda yllreskillnad är all fartyget seglar under utländsk i slället för svensk flagg. Medbortseende från detta är jag emellertid inie överlygad om all de negativakonsekvenserna av en olika behandling av ombordanslällda pä svenska ochulländska fartyg är så allvarliga som befaras i departemenietspromemorian. Härstödjer jag mig närmast på den överensskommelse som Iräffals mellan och de ombordanställdas organisalioner och som går underbenämningen inlernationaliseringsavtalet En gemensam uppfattning hos parternaär att svensk sjöfart bör drivas under svensk flagg och med svensk besättning.För att nå della mål måsle emellertid konkurrensförmågan stärkas varför detunder vissa förutsällningar är nödvändigl att bedriva sjöfart under annan flaggför att uppränhålla och vidareutveckla den svenska sjöfartsnäringen. 1iniernalionaliseringsavialel förulsalls också atl ettårsregeln görs om lillsexmånadersregel. manifesterar en vilja hosparterna alt gemensaml försöka lösa vissa problem inom sjöfartsnäringen. Defarhågor som finns för au en sexmånadersregel för sjömän kommer all missbrukasgenom en ökad utflaggning av svenska farlyg tror jag därför är överdriven. Detfaktum all sjömän på vissa ulländska farlyg inte belalar någon skatl alls iflagglandel och under en sexmånadersregel också skulle bli befriade från skatli inger nalurliglvis betänkligheter. Jag förutsälter emellertid atldel med den enighel som finns mellan parierna är möjligt all vidavtalsförhandlingar väga in den nettolöneökning som en skatlebefrielse av deltaslag skulle kunna leda till. Del finns skäl som lalar mol en lösning inom ramen försjömansskatie-syslemel. Det särskilda syslem som vi har i med endefiniliv Prop.1984/85:175 25 sjömansskatt utanför ramen för den ordinarieinkomstskatten är en samnordisk lösning. Utvecklingen tillkomst haremellertid lett lill alt del föreligger skäl atl ifrågasälla om systemet börbibehållas. Informella överläggningar i denna fråga har förls påijänslemannaplanei mellan representanter från olika nordiska länder. Enslulsals av dessa överläggningar är alt fördelar kan uppnås genom atl inordnasjömännen i landskatiesysle-mel. Jag har därför för avsikl alt föranstalta omen närmare ulredning av de frågor som skulle uppkomma vid ell slopande avsjömansbeskaiiningen. 1 avvaktan härpå bör inga nya kategorier föras in isystemel, varför en sexmånadersregel för sjömän som arbetar ombord på ulländskafartyg i vart fall t v. är all föredra. I samband med nyssnämnda utredning bören förutsättningslös omprövning ske i fråga om beskallningen av sjömän.påulländska fartyg. Den nya sexmånadersregeln bör därför bara gälla under den tidsom behövs för beredning och genomförande av en allmän ändring avsjömansbeskaiiningen. En period på lillgodoser enligi min mening de härangivna syflena. Belräffande regelns närmare utformning anserjag att deskäl som talar mol alt låla sexmånadersregeln bli lillämplig på sjömän vägerlyngre vid fart som bedrivs nära . Jag anser därför all regeln börlillämpas endasl på fartyg som går i s. k. oceanfart ultryck återfinns i1 kap. 11 § lagen (1965: 719) om säkerhelen på fartyg. I princip innebär deltaall fart inom , pä , , längs kusl samt iMedelhavel och undanlas från sexmånadersregelns Ullämpningsområde.Vidare har jag lagil fasla på parternas förslag när del gäller alt begränsaregeln lill utländska fartyg med svenskt ägarinlresse/drifiinfly-lande. Dellahar sketl genom atl som villkor för sexmånadersregelns lillämpning föreskrivaatl arbetsgivaren måste vara anlingen en fysisk person som är bosatt i en inländsk juridisk person. 2.2.7 Begränsning av sexmånadersregeln till vissa länder Mitt förslag: Ingen begränsning av regelnstillämpningsområde lill vissa länder. Förslaget i promemorian: Sexmånadersregelnstillämpningsområde begränsas lill länder utanför . Definiliv slällningtas dock inle lill denna fråga med hänsyn till de övriga nordiska ländernasinslällning lill frågan. Remissinstanserna: Från näringslivets sida har framhållilsall del skulle försämra konkurrensförmågan för svenska förelag verksamma iövriga nordiska länder om dessa inte skulle omfattas av sexmånadersregeln,Kammarrällen i Slockholm har också avvisal förslagel med moliveringen alltillräckliga skäl saknas all låla hamna uianför. Bankinspektionen harockså avvisal förslagel under åberopande av rättviseskäl. Prop.1984/85:175 26 Skälen för mitt förslag: Den skattelindring somsexmånadersregeln avser att ge bygger på atl skallen i arbelsstalen är lägre äni . Är skallen i arbelssialen högre än i eller lika hög lederregeln inle till någon skaltelindring i normalfallet Del kan därförifrågasällas om del verkligen finns behov av en särskild regel av delta slag iförhållandet till andra högskatieländer. räknas de nordiska länderna ävenom skallen i generelll sell genomgående lorde vara högre. I departementspromemorian anges också vissa andra skäl somifrågasätter om bör omfattas av sexmånadersregeln. Dessa skäl är vissakontrollproblem, del nya nordiska multilaierala dubbelbeskaliningsavialet somgäller fr. o. m. 1984 saml värdet av en nordisk enighel på områdel. Som lägel är nu föreligger ingen enighel på delta område.Danmark har visserligen en sexmånadersregel och i pågår arbele i syftealt införa en sådan. avvaklar uivecklingen i och . Enligi min uppfallning är skälen för all sexmånadersregelninle skulle gälla vid arbele i eller någol annat land inle lillräckligislarka. Jag föreslår därför ingen begränsning av regelns lillämpning lill vissaländer. Inför de övriga nordiska länderna en särreglering i denna fråga i sinlagstiftning är del ingel som hindrar att frågan tas upp igen. Mitt förslag: En särskild beslämmelse införs itaxeringslagen (1956: 623) som gör del möjligl för taxeringsnämnden allunderiåla atl laxera en skallskyldig för dennes utlandsinkomst om sannolikaskäl talar för all förulsällningarna för atl undanta inkomsten från beskattningkommer att föreligga efter det att taxeringsnämnden avslutat sitl arbete. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mitl. Remissinstanserna: anser alt enlagreglering är onödig. De fåtal fall som kan bli aktuella kan lösas praktiskti taxeringsnämnderna, t.ex. genom ultagsmarkering. i Göieborgsoch län tror att del i prakliken kan bli svårt för laxeringsiniendentenatt anföra besvär. Skälen för mitt förslag: Vid korta vistelser utomlands ärdel i många fall klart redan vid laxeringen om sexmånadersregeln är lillämpligeller ej. I de fall då utlandstjänslgöringen påbörjas i slulel av ell år dröja längre innan ell beslut kan fattas, men detla bör i regel kunna skeunder taxeringsåret, eftersom taxeringsnämnderna inte avslutar sill arbeteförrän . I de fall vistelsen varar ell år eller längre gälleremellertid all omfattningen av skattebefrielsen inte kan avgöras underlaxeringsåret i de fall vislelsen påbörjats under årels två sisla månader. Prop.1984/85:175 27 göringen pågåll så länge som och denskatlskyldige påslår all Ijänslgöringen kommer alt fortsätta så länge altförulsällningarna för all undanta inkomslen från skalt inlräder är del rimliglalt i normalfallet medge den skatlskyldige skatlebefrielse i avvaklan på attförulsällningarna härför inträder. bör givetvis följas upp så alllaxeringsinlendenlen innan besvärstiden gär ul har möjlighel all överklagalaxeringen. anser atl delta går alt klara utan lagreglering.Enligt min uppfattning måste frågan lagregleras om man i normalfallet vill atlden skallskyldige skall medges skallebefrielse innan förutsättningarna fördella är helt uppfyllda. Jag föreslår således all en bestämmelse införs itaxeringslagen som tillåter taxeringsnämnden all underiåla all laxera eninkomst i ell sådant fall. Beträffande frågan hur detla skall följas upp avskatiemyndighelerna har jag för avsikl all älerkomma med förfatiningsförslag ielt annal sammanhang. behöver emellertid ej behandlas av . Ändringarna i bosällningsbegreppel bör om möjligl sättas ikraft så alt de nya och äldre reglerna inle samiidigi kan bli tillämpliga undersamma laxeringsår. Samiidigi är del angelägel all lagsliflningen iräder i kraflså snart som möjligt. Jag föreslår därför all lagstiftningen träder i krafl den1 men lillämpas försia gången vid laxering. Med hänsyn lill all planering för ullandstjänstgöring oftasker lång lid i förväg bör såväl anslällda som företag i god lid få kännedom omvilka regler de har alt rälla sig efler. Samlidigt är jag medveten om atl delbeträffande anslällda ombord på utländska fartyg är angelägel all lagsliftningeniräder i kraft . Del är därför inle lämpligl all vänia medikraftträdandel till näsla årsskifte. Jag föreslår därför atl lagstiftningenIräder i krafl redan den och lillämpas första gången vid 1986 årstaxering. Äldre bestämmelser skall dock fortfarande tillämpas påullandsijänslgöring som påbörjas före ikraftträdandet I enlighel med del anförda har inom finansdepartemenlelupprättats förslag till 1. lag om ändringi kommunalskalielagen (1928: 370), 2. lag om ändringi lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623). Förslagen bör fogas lill proiokollei i della ärende sombilaga 5. Prop.1984/85:175 28 3.1 Punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 53 §kommunalskattelagen Med "boslad för årelrunlbruk" avses i princip enboslad som är så ulruslad och kommunikationsmässigt så belägen all del uianvidare är möjligl alt bo där årel om. Vilken vikl som skall fäslas vid en sådanboslad kan naturligtvis variera frän fall lill fall. En fjällsluga somnalurligl nog är vinierbonad och kanske försedd med allehanda bekvämlighelerbör nalurliglvis inle ha samma tyngd i en sådan sammanvägning som t.ex. enfaslighel belägen i en storstadsregion där gränsen mellan permanenlboslä-deroch fritidsbebyggelse mer eller mindre suddats ul. Delsammagäller en sommarbostad som är så ulruslad au den kan bebos året om men belägenpå en plats, l.ex. en ö i skärgården, som endast med svårighet eller inte allskan nås under vissa tider på årel. Med "aklivi ekonomiskl engagerad" avseslillgångar av annal slag än rena kapitalplaceringar. Även andra tillgångar änaklier skall beaklas. Del avgörande är om innehavet direkl eller indirekl gerinnehavaren ell inflytande. 3.2 Punkt 3 första och andra stycket avanvisningarna till 54 § skattelagen (1928:370) Med "arbetsgivare" avses här den hos vilken denanställde formellt är anställd och som svarar för dennes inkomsl. I fall dåarbelskrafl hyrs in genom ett speciellt bolag som Ullhandahåller arbetskraftmot ersättning är det alltså uthyraren som är arbetsgivare om del är han som ärden som har det reella ansvarel för den anslälldes lön. När etl företag skall anses driva rörelse från fasldriftställe bör normalt inte vara svårt att konstatera. Anlingen finns enfilial till vilken den anslällde är knuten eller också är arbetsgivaren ensjälvsländig juridisk person. Filialen kan vara en förgrening av ell svenskleller ulländskl förelag. Normall bör det vara lätl för den skatlskyldige alt fåett intyg från sin arbetsgivare eller från en myndighet i landet atl den han äranslälld hos har en fast etablering i landet. I vissa fall, l.ex. när ennyetablering jusl påbörjats eller vid byggnadsverksamhet eller liknande som ärav kortvarig nalur kan ibland Iveksamhel uppslå om rörelse bedrivs från fasldriftställe. Utgångspunkten för denna bedömning bör vara lagsliflningen i detland där verksamheten bedrivs. Finns dubbelbeskattningsavtal måsle beslämmelsernaom vad som enligt avtalei ulgör fasl driftställe beaktas. Det ankommer på denskatlskyldige atl med hjälp av arbetsgivaren införskaffa nödvändiga uppgifierom detta. En alltför omfatlande bevisning bör här inle krävas. Om del är hellklart alt den skatlskyldige beskallas i del land där Prop.1984/85:175 29 arbelel uiförs bör enligt min mening i iveksamma fallomfallande ulredningar, t ex. om fasl driftställe föreligger i den mening somavses i dubbelbeskaliningsavialet i fråga, kunna undvikas. En ersällning skall normall anses belasta etlrörelsedrivande företags fasla driftställe såsom omkostnad om del arbele somden anslällde ulför kommer företagel lill del. Jag är medvelen om atl dellavillkor ibland kan vara svårt atl konlrollera och kanske även svårt för denskallskyldige alt slyrka. Villkorets syfte är att förhindra alt del fasladriflslället betalar en persons lön och sedan kompenseras för detta av denverklige uppdragsgivaren. Från taxeringsmyndigheternas sida bör i de fall dådel inle finns anledning all misslänka sådana kringgående ålgärder beviskravetinte ställas alltför högl. Med kommun avses här även landstingskommun och församling. "Oceanfart" finns definieral i I kap. 11 § lagen(1965:719) om säkerhelen på fartyg. Denna beslämmelse gäller dock inle förulländska farlyg. Jag iror emellertid inle all del skall bli några slörreproblem all använda ultryckel också i della sammanhang. När del blir aktuelltatt mönstra på etl ulländskl fartyg lorde del inle vara någol problem för denanslällde all få reda på hur fartygei i fråga kommer all gå. Skulle det eflerålbli ivisl om delta med taxeringsmyndigheterna finns uppgifter om fariygels fartsom den anslällde i regel bör kunna få från rederiet 3.3 Punkt 3 tredje stycket av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen (1928:370) Syftei med all föreskriva att besöken i skall varaföranledda av ijänsleuppdraget i utlandet är att förhindra alt en personuppehåller också en tjänst i som kräver atl han besöker Sverige.Avsiklen är inle all tjänsien ulomlands skall kunna kombineras med en annantjänst i . Om den ullandsanslällde således vid vistelse i ägnarsig åt hell andra arbetsuppgifter än sådana som kan anses beröra hansutlandsan-siällning anses uilandsljänslgöringen därmed avbrulen. Skulle handärefter åler fortsätta i samma ijänsl utomlands måste således delta ses som enny Ijänsl i delta sammanhang varför vardera tjänstgöringsperioden måsle bedömasvar för sig. Inget bör emellertid enligt min mening hindra au en anslälld reserhem för atl på sin semester t ex. avsluta eu lidigare arbele. I förevarande slycke konslateras atl kortare avbrott ivistelsen utomlands räknas in i tiden ulomlands. Vidare sker en reglering medavseende på vislelseliden i . Vislelser i andra länder än arbeislandeihar inle ullryckligen reglerais. Vad gäller skallefrihet enligt huvudregelninnebär della atl del är tillåtet all la semesler och atl göra av ijänslenbetingade resor i annal land än vislelselandel ulan alt skaitefrihelen gårföriorad. Denna lid räknas då med i vislelseliden utomlands. En förulsällningär dock all anställningen allljämi pågår. I fräga om skallefrihei enligi den Prop.1984/85:175 30 aliernaiiva regeln krävs ell års vislelse i ell och sammaland. Här kan givelvis inle alliför omfallande vistelser tillålas i andraländer för då skulle kravel på vistelse i samma land läll kunna kringgås. Jaghar emellerlid inle del nödvändigl atl delaljreglera vistelser av dellaslag. Jag har i slället nöjt mig med all föreskriva atl "korlareuppehåll" i utlandsvistelsen, vilkel i delta fall avser vislelse utanföranställningslandel, är tillåtna om de avser semesler, ijänsteuppdrag e.d. Medkortare uppehåll avses enligt min mening normal semesler och också ijänsteresorsom inle är alltför omfattande i antal eller längd. Vid den bedömning som härmåsle göras i praxis måsle nalurliglvis hänsyn las lill syftei med regeln. I defall beskailning hell klart har skell i anslällningslandel bör enligi min meningmindre vikl kunna fäslas i andra länder än . Med "dagar" avses här också del av dag. Delbelyder all både ankomsl-och avresedag räknas in i anlalel dagar. Beträffande anslällda ombord på utländska fartyg gälleratt dessa inte kan arbela ombord på fartyg som besöker svenska hamnar underflera dagar än som den anslällde enligi punkt 3 iredje slycket får uppehållasig i för all komma i åtnjutande av skallebefrielse. 3.4 Punkt 3 fjärde stycket av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen En skattskyldig får anses ha goda skäl all anla alt enanslällning kan anias komma alt vara som framgår av ellanställningskontrakt Detla bör också normall accepteras av skattemyndigheternaom det inle finns andra omsländigheler som tyder på molsatsen. Till omständigheler som den skattskyldige själv intekunnal råda över hör både personliga händelser såsom egna och anhörigas sjukdomoch yttre händelser såsom krig, strejk och liknande. I vilken omfattning sådanaoch andra händelser skall anses ulgöra tillräckliga skäl för atl della rekvisilskall anses uppfyllt får avgöras i praxis. En viss välvilja bör här visas frånskattemyndigheternas sida men etl absolut krav måsle vara all avbrottet avutlandsvistelsen beror på den inlräffade händelsen. En lindrigare sjukdom somutan vidare kunnal behandlas på ort och slälle bör enligi min mening inle varalillräckligi skäl för alt ullandsvislelsen skall få avbrytas auskaitefrihelen upphör. Vad gäller bedömningen av vad som skall anses som"uppenbart oskäligl" vill jag förorda en restriktiv tillämpning i defall vistelsen endast varat en kortare lid. Innan hälften av den tid förflulilsom erfordras för all skallefrihei i skall erhållas bör enligi minmening omständigheterna endasl i undanlagsfall kunna vara sådana all delframsiår som uppenbart oskäligl all beskalla inkomslen i . Del är juinle fråga om någon dubbelbeskalining eflersom avräkning numera alllid kan skeav uiländsk skalt mot såväl slallig som inkomsiskali. 1984/85:175 31 delbör denna "säkerhetsventil" främsl komma lill användning när villkorenendasl med liten marginal inle blivii uppfyllda beroende pä omsländighel somden skallskyldige inle själv kunnal råda över. Jaghemställer atl lagrådels yitrande inhämlas över förslagen till 1. lag om ändring i kommunalskalielagen (1928:370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om slalliginkomsiskali, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956:623). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemslällan. Prop.1984/85:175 32 Sammanfattning av promemorian (Ds Ju 1983:18) Beskattningvid flyttning till utlandet, m. m. gäller enligi kommunalskalielagen all svenskamedborgare som hävdar all de flyttal från själva skall visa all enverklig ullandsflyttning har skett. Regeln har till syfte all molverkaskalteflykl genom skenbosäitning i utlandet. Den har formen av en presumiionför fortsatt skattskyldighet i efter avresan lillullandet. Kommissionen har vid sina kontakter med olika myndighelererfaril all fillämpningen av denna regel gell upphov lill ålskilligasvårigheier. Till slor del ligger problemen på ulredningssidan, eflersommöjlighelerna all nå resulial är sämre i ärenden med ullandsanknyining. Det haremellertid också framhållils atl de maleriella reglerna inle är helltillfredssiällande i sill nuvarande skick. Kommissionen lägger i denna promemoria fram förslag omförbällringar på dessa punkler.