prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommuner,landstingskommuner m.fl. har vikliga och växande uppgifter inomlolalförsvarel. Eflersomdel finns ett slort anlal statiiga och andra myndigheler och organ som haruppgifter inom lolalförsvarel går ansvarslinjerna upp till flera departemenl iregeringskansliet. Ansvarig för samordningen inom regeringen är chefen förförsvarsdepartementet. Inom försvarsdepartementet bereds samordningsfrågornaav enheten för civilt lotatförsvar (Fö/CT). Isamordnande syfte verkar också försvarsrådet och totalförsvarets chefsnämnd(TCN). 1 försvarsrådel sker överläggningar och ömsesidig informalion mellanregeringen och cheferna för de ledande cenirala myndigheterna inomtotalförsvaret. TCNskall i fred verka för samordning av beredskapsförberedelserna inomlotatförsvaret på den centrala myndighetsnivån. beslutade den 25 maj1984 att ett kansli liU chefsnämnden skall inrättas. Sä har skelt. Kanslielsuppgifler är all dels fungera som sekretariat vid chefsnämndens sammanträden,dels bereda de ärenden som skall behandlas av nämnden. Kansliet beslår av enkanslichef och en handläggare och skall administrativt och lokalmässigl varaknutet liU försvarsdepartementet. Sammansällningen avförsvarsrådet och chefsnämnden och sambanden meUan dessa framgår av följandefigur. Statsministern (eller vid förfall för denne, chefen Ledamöter av regeringen enligt statsministerns Utses av regeringen (f n överbefälhavaren) 1 Cheferna för: Försvarsstaben överstyrelsen för 1 ekonomiskt försvar 1 1 1 1 för psykologiskt för En civilbefälhavare 1 svar Kabinettssekreteraren i UD Statssekreteraren 1 statsrådsberedningen som fiandh säkerhetsfrågor ingår således samma myndigheter som i försvarsrådel samlpostverket, och . För attförsvarsdepartementet skall kunna föQa de samordningsfrågor som behandlas inämnden adjungeras en representant för departementet lUl nämndenssammanlräden. 2.2 Totalförsvarets ledning i krig Totalförsvareti krig leds - liksom i fred av regeringen och under denna av ÖB och ceniralacivila myndigheler samt av regionala och lokala myndigheler. Huvuddragenav totalförsvarels ledning i krig framgår av föQande figur. Dei figuren angivna blocken ekonomiskl försvar, psykologiskt försvar och övrigtlotatförsvar fungerar inle under någon enhetiig ledning ulan varje myndighetlyder direkt under regeringen. ÖEF har dock vissa begränsadesamordningsuppgifier i krig. Överstyrelsen tor ekonomiskttorsvar. jordbruksnämnden, transportrådet m ti myndigtieter ,, televerkel mfl myndigheter Civilbefälhavare m fl myndigheter Länsstyrelser,landsting mfl myndigheter Kommunalaoch andra lokala organ Ärendenom lolalförsvarel bereds inom regeringskansliel av flera departement. Genombeslut ålades försvarsministern atl i fred samordnatotalförsvarsfrågorna. För att bilräda försvarsministern med denna uppgiftinrättades samordningsavdelningen i försvarsdepartementet. I krig skulletotalförsvaret samordnas av slatsminislern och samordningsavdelningen skulleställas till hans förfogande för all bilda kärnan i ell särskilt statsministernskansli. År1968 skedde en förändring i riklning mot ett"tolalförsvarsdeparte-ment" genom all civilförsvarsärenden ochpsykologiskt försvar överfördes till försvarsdepartementet. DenI överfördes även det ekonomiska försvaret till försvarsdepartementetsom därmed fick ansvar för större delen av lotatförsvaret. I samband härmedändrades departementets organisalion. a. ulgick samordningsavdelningen ochenheten för civilt lotatförsvar (Fö/CT) bildades. Till denna fördessamordningsavdelningens uppgifter (förulom lagsltflningsdelen av den administrativaberedskapen och ansvarei för underrätlelsesamordning) samt ansvarei förcivilförsvar, psykologiskt försvar, civilbefälhavarna, beredskap,räddningstjänst samt ekonomiskt försvar i den mån sådana ärenden inte ankommerpå något annat departement. Försvarsministernskall också enligt beslul svara för samordningen av totalförsvaretsolika grenar i krig. Enligtförordningen (1977:55) om vissa statiiga myndighelers beredskap m.m. anges i 2§ atl regeringen bestämmer i vad mån myndigheler skall upprätthålla sinverksamhel under krig eller vid krigsfara. Normalt fattar sedan den centralamyndigheten molsvarande beslut om underiydande myndigheter. Ellstort anlal cenirala myndigheter har beredskapsuppgtfter av större eller mindreomfattning. Några myndigheler har enbart beredskapsuppgifter, s. k. särskildaberedskapsmyndigheler, nämligen civilförsvarsslyrelsen, överstyrelsen förekonomiskt försvar, försvar och riksnämndenför beredskap. Dessa beskrivs nedan. Blandövriga myndigheler med beredskapsuppgtfter kan nämnas kommunikationsverken,arbetsmarknadsverket, , riksförsäkringsverkel,jordbruksnämnden, livsmedelsverket, lantbruksslyrelsen, slatens pris- ochkartellnämnd, tuUverkel, kommerskollegium och . Förgenomförandet av ransonerings- och regleringsåtgärder inom energiområdetsvarar vid kris bränslenämnden, transportrådel och etförsöijningsnämnden. Flertaletav beredskapsmyndighelerna har, oavsell sloriek, endast ell fåtal anställda medspecifika beredskapsuppgtfter. Beredskapsmyndighelernaövergår till kris- eller krigsorganisation när regeringen så beslular. En delmyndigheler flytlar till särskilda krigsuppehållsplatser och samgrupperas. Demyndigheler som inte är beredskapsmyndigheter upphör med sin myndighelsulövningi krig. De skall dock genomföra en begränsad beredskapsplanläggning. 3 1984/85. 1984/85:160 34 4.1 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar Överstyrelsenför ekonomiskl försvar (ÖEF) är cenlral förvallningsmyndighel för detekonomiska försvaret. ÖEF:shuvuduppgifl är att på myndighetsnivå samordna det ekonomiska försvarei.Dessutom har ÖEF del direkla ansvarei för förberedelser inom områden som intekan hänföras lill någon annan myndighets fredstida verksamhel, l.ex. bränsle-och drivmedelsförsörjningen, huvuddelen av industriproduktionen och handelnsaml beredskapslagringen av flertalel förnödenheter. ÖEF är tillsynsmyndighetenligt lagen (1957:343) om oljelagring m. m. Vidare är ÖEF sammanhållande förplanläggning av undanförsel och förstöring saml handhar sådan planläggning sominle faller inom andra myndighelers verksamhetsområden. För livsmedel ochfodermedel har statens jordbruksnämnd molsvarande funkiion som ÖEF har förandra förnödenheter. ÖEFleds av en styrelse med generaldirektören som ordförande. Styrelsen ärsammansatt av förelrädare för riksdag, förvaltning, näringsliv ocharbetsmarknad. TillÖEF är knutet fyra råd beklädnadsrådet, energiberedskapsrådel, kemirådel,metall- och verkstadsrådel - med myndighets- och partsrepre-sentalion för attbistå ÖEF med de upplysningar och synpunkier som kan vara av belydelse förplaneringen och beredningen av viktigare ärenden inom resp. försörjningsområde.Ledamöterna i råden ulses av regeringen. Generaldirektören är ordförande iråden. Ledamöiernai råden ingår i de krisnämnder som ÖEF organiserar vid kriser och i krig(beklädnadsnämnden, keminämnden, metall- och verk-sladsnämnden ochbränslenämnden). Nämnderna lyder direkt under regeringen och lederverksamheten i krig inom respeklive försörjningsområde. Bränslenämndenhandlägger dock enbart regleringsfrågor. ÖEF blir i krig elt åt regeringenutredande och samordnande organ. (Cfs) är central förvaltningsmyndighel för civilförsvaret. Cfsleder och samordnar civilförsvarets utveckling, utbildar och övarcivitförsvarets personal samt leder och övervakar annan civilförsvarsutbildning.Styrelsen anskaffar, förvarar och underhåller materiel som behövs förcivilförsvaret. Den utövar också lillsyn över skyddsrumsbyggandet och hållersig undertältad om skyddsrumsbeståndets beskaffenhel i landel. Cfs skall ävenleda och övervaka krigsplanläggningen och ha uppsikl över beredskapen inomcivilförsvaret. Cfsleds av en slyrelse med generaldirektören som ordförande. Prop.1984/85:160 35 4.3 Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar Förberedskapsplaneringen inom det psykologiska försvarei svarar beredskapsnämndenför psykologiskt försvar (BN). BN utbildar den personal som skall ingå i detpsykologiska försvarets krigsorganisation, hjälper massmedier och folkrörelseralt planlägga sin verksamhel under beredskap och krig samt bedriver forskningpå områden som är av betydelse för det psykologiska försvaret. BNhar endasl fredslida uppgifter. En av dessa är atl förbereda det organ, slalensupplysningscenlral (UC), som i händelse av krig eller krigsfara underregeringen skall leda och samordna del psykologiska försvaret.Upplysningscentralen har endasl uppgtfter i krig. BNleds av en nämnd som beslår av ordförande och 15 ledamöier. I nämnden ingårbl.a. riksdagsledamöter saml representanter för vikligatotatförsvarsmyndigheler, folkrörelser och massmedier. Riksdagenbeslöt att en ny myndighel benämnd styrel.sen för psykologisktförsvar skall inrättas fr.o. försvar, UC och totalförsvarets upplysningsnämnd(TUN) upphöra. TUN har en samordnande uppgift när del gäller informalion omlotatförsvaret samt producerar viss egen information om säkerhetspolitik ochlotatförsvar. Den nya myndighelen skall vara cenlral förvaltningsmyndighet förpsykologiskt försvar och informationsberedskap och skall verka såväl under fredoch beredskapstillslånd som i krig. Myndigheten skall ledas av en slyrelse.För att bredda myndighelens konlakt med samhället skall referensgrupper förolika frågor inom styrelsens verksamhetsområde kunna inrättas. Under slyrelsenskall myndighelen ledas av en överdirektör. Riksnämndenför beredskap (RKB) inrättades för atl handlägga ceniralasamordningsuppgtfter rörande den kommunala beredskapsplanläggningen.Riksnämndens uppgifl är koncenlrerad lill samordning av föreskrifter ochallmänna råd för den kommunala och landslingskommunala beredskapsverksamhelen,vilka utfärdas av ett flertal centrala och regionala statliga myndigheler. RKB svararockså för samordningen av de kyrkliga kommunernas beredskapsplanläggning och ärdessutom samordnande organ för de ledningsövningar som genomförs på lokal nivå.Nämnden har enbart uppgifler i fred. Nämndenbestår av ordförande och fyra andra ledamöier, f. n. cheferna för och en representant för länsstyrelserna, en för Svenska kommunförbundei och enför . Nämnden är en självsländig nämnd underförsvarsdepartementet. är administrativt knutet till Cfs och ledsav en kanslichef. 1984/85:160 5 Civilbefälhavarna Förledningen av totatförsvarets civila delar på högre regional nivå indelasSverige i sex civilområden enligt följande figur, med gränser som heltsammanfaller med indelningen i militärområden. Varje civilområde omfaltar helalän. Inomvarje civilområde utser regeringen en av landshövdingarna lill civilbefälhavare(). Denne lyder direkt under regeringen. 1 krig frånträder CB sin befallningsom landshövding och en särskild, redan i fred ulsedd"krigslandshövding" (i regel planeringslänsrådel) övertar ledningenav . CB:suppgifler och verksamhel regleras i särskild inslruktion (1970:363). Avinstruktionen framgår all CB i fred bl. a. skall verka för all lotatförsvaretinom civilområdet planläggs så all del i krig och vid krigsfara kan föras meden enhetiig inrikining. Planläggningen skall i erforderiig ulslräckningsamordnas såväl mellan de civila myndigheterna inbördes som mellan dessa och demililära myndigheiema. CB skall också leda slabsljänslövningar inomcivilområdet samt verka för all personal hos de civila myndigheterna inomcivilområdel utbildas för sin verksamhel i krig saml själv anordna sådanutbildning. Isin verksamhet skall CB samverka med MB. CB skall dessulom samråda med civilamyndigheter och andra civila organ saml hos dessa göra de framställningar sombehövs. Civilbefälhavarenhar lill silt förfogande ett kansli med en kanslichef lokaliseringbehöver inte sammanfalla med den länsstyrelse där civilbefälhavaren ärlandshövding. Vanligtvis är inte heller milostaberna lokaliserade på sammaplats som CB eller CBkansliema. CB:s, kansliernas och miloslabernaslokalisering framgår av labell 2:1. TabeU2:1 CBs, kansliernas och milostabernas lokalisering i fred CBär i krig den högsia civila lolatförsvarsmyndigheten inom civilområdet. Hanskall verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås och därvid samordnade civila försvarsåtgärderna och verka för att det civila och mililäraförsvaret samordnas. Dessulom skall han verka för att civilområdets tillgångarfördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarna främjas saml för allverksamhet hos civila myndigheter och organ som har betydelse förförsvarsansträngningarna bedrivs med en enhetiig inriktning. Ikrig får CB meddela länsstyrelserna samt, om del är nödvändigt för samordningenav försvarsansträngningarna, andra regionala civila myndigheler med statligaförvaltningsuppgifter (verk undantagna) föreskrifter förverksamhelen. Vidförbindelseavbrott med högsta ledningen skall CB självständigt vidta deåtgärder som behövs för den civila tolatförsvarsverksamhelen och till slöd fördet militära försvarei. Krigskanslielhar följande sektionsindelning: Centralsektion Samordning av kanslietsverksamhet, lägesuppföljning,samband m. m. 1984/85:160 38 SektionB Hälso- och sjukvård, veterinärverksamhel Expedition Inlern administration, förläggning, förplägnad m. m. Personaltill krigsorganisationen rekryleras från såväl den olfentliga sektorn som näringslivet.Rekryleringen sker till övervägande delen på frivillig väg och personalen knytstill organisationen genom avtal. CB-kanslieloch miloslaben har gemensamma krigsuppehållsplatser. CB samverkar såväl i fredsom krig med övriga civila totatförsvarsmyndigheler på högre regional nivå inomcivilområdel. Dessa är följande: loisdirektör(ej civo B) chefför frivilligorganisationernas regionala kansli. Påden lägre regionala nivån är högsta civilatolatförsvars-myndighei. Vid sidan av finns ett stort anlalstatiiga myndigheler, landsting, kommunförbundels länsavdelning samt allmännaoch enskilda intresseorganisationer. Bland statliga myndigheler märks ,länsarbelsnämnden, lantbruksnämnden och länsbostadsnämnden. Isåväl fredstid som under krigsförhållanden har en viklig roll förall inrikla och samordna verksamheten inom de civila delarna av totalförsvaret.Länsstyrelsen svarar också för samverkan med det militära försvarei. 6.1Uppgifter och organisation i fred Länsstyrelsensvarar för den statliga förvaltningen i länet i den mån ej särskildförvallningsuppgtft ankommer på annan myndighet. skall inom sittverksamhelsområde övervaka all del som enligt lag eller annan författningåligger statlig myndighel, kommun, landstingskommun ellerenskild blir behörigen fullgjort. Detla gäller även i fråga om beredskapsförberedelser. Länsstyrelsenskall verka för all lotatförsvaret inom länel planläggs så att det i krig ochvid krigsfara kan föras med en enheilig inrikining. Planläggningen skall i denutsträckning som behövs samordnas såväl mellan de civila myndigheterna ochorganen inbördes som mellan dessa och de militära myndigheterna. Inomvarje län leder civitförsvaret och det psykologiska försvaretsaml svarar för planeringen inom det ekonomiska försvaret så att behovet avtjänster och förnödenheter i krig kan tryggas. Länsstyrelsenär i huvudsak organiserad enligt följande figur. (Vissa avikelserfinns hos länsstyrelserna i och i ).Totatförsvarsfrågoma handläggs av försvarsenheten som ingår iplaneringsavdelningen. Länsstyrelsensplaneringsavdelning skall vara beredd atl vid inträffad fredskris inräita enransoneringsenhel. LÄNSPOLISCHEFENS 1 EXP 1 ...... ,.... 1 1984/85:160 40 Försvarsenhelenhar ell omfattande kontaktnät. Förulom den samverkan och de samråd som skermed lokal nivå, främsl med kommuner och förelrädare för näringslivel, harförsvarsenheten konlinueriigl konlakl med följande myndigheler och organ påläns- och regionnivå: 6.2Uppgifter och organisation i krig Underberedskap och i krig får såväl ändrade uppgtfler som en heltannan organisation. Länsstyrelsenskall enligt sin krigsinstruklion såsom högsta civila totalförsvarsmyndighetinom länel verka för att största möjliga försvarseffekt uppnås. verka för att sådan verksamhethos civila myndigheter och andra civila organ som har betydelse för försvarsansträngningarnabedrivs med en enhetiig inrikining i samråd med vederbörandeförsvarsområdesbefälhavare verka för att det civila och del militära försvaretsamordnas verka för alt länets tillgångarfördelas och utnyttjas så att försvarsansträngningarna främjas. Länsstyrelsenskall i försvarsfrågor iaktta föreskrifter som har meddelats av ceniralamyndigheter och CB. skall i krig också fullgöra dearbetsuppgifter som ankom- merpå lantbmksnämnden, länsarbelsnämnden, ochöverlanimälarmyndigheten. Uppgifternahandhas inom av respektive sektion F, G, H, och M.Krigslänsslyrelsens indelning i sektioner framgår av följande figur. Länsstyrelsenär i krig samgrupperad med försvarsområdesslaben (fo-staben). l-W 111 f gTTTTTTTTTmTrTr Kommunernasuppgtfter och verksamhel inom totalförsvaret regleras främst genom lagen(1964:63) om beredskap, kommunala beredskapskungörelsen (1964:722)och olika cenirala myndigheters föreskrif- 1984/85:160 42 leroch allmänna råd. I lagen om beredskap förutsätts atl den verksamhelsom kommunerna enligt särskild lag eller författning eller med stöd avkommunallagen bedriver i fred och som bedöms viktig från totalförsvarssynpunkti möjligaste mån skall upprätthållas även under beredskap och i krig. Kommuneroch landslingskommuner har ell omfattande planeringsansvar för att kunna lösasina uppgifter under beredskap och i krig. Kommunernasvarar bl.a. för socialtjänst, hälsoskydd, skolväsende, vatten och avlopp, el-,värme- och gasförsörjning, hamnväsende och räddningstjänst. De svarar även förvissa civilförsvarsuppgifter, t. ex. planering av skyddsrum i skyddsrumsorteroch underhåll av ledningscentraler och andra skyddade anläggningar förcivilförsvarsorganisalionen. Underberedskap och i krig tillkommer vissa uppgifler bl. a. i samband medransoneringar. Vidare skall kommunen vid behov ulge krigshjälp enligt lagen(1964:47) om krigshjälp. Enligt1982 års totalförsvarsbeslut kommer kommunernas ansvar förcivilförsvarsverksamhet atl öka. kommer kommunerna att taöver ansvaret för ledningen av civitförsvarsverksamheten på lokal nivå i krigoch del planläggningsansvar i fred som hänger samman med delta. Landstingskommunernaansvarar för bl.a. hälso- och sjukvård, omsorgen om de psykisktutvecklingsstörda, tandvård och kollektiv persontrafik. 1984/85:160 43 Sammanfattning av försvarets rationaliseringsinstitutsrapport (nr 3.84) Ledningen av det civila försvaret Genom beslul den 22 seplember 1983 uppdrog regeringen all göra en översikllig genomgång avuppgifler och resurser på olika nivåer inom de civila delarna avlolalförsvarel. Uppdragel har omfattat ansvarsfördelningen ochledningsförhållandena. Institutets huvuduppgift har varit alt lägga fram ellsammanhängande förslag lill ledningsstruktur. Som en grundförutsättning för arbelel angavs atl den i1982 års försvarsbeslut uttalade principen om sammanfallande ansvar i fred ochkrig skall tillämpas. Denna princip innebär all del organ som har ansvarei fören verksamhet i fred också skall ha detla ansvar i krig saml svara för deberedskapsförberedelser som erfordras. Institutet gavs också i uppdrag atl belysa konsekvensernaför den civila ledningsorganisationen av en minskning av antalet militärområdenfrån 6 Iill4eller3. Begreppet lotatförsvar används i del följande som enbeleckning på alla de ålgärder som är nödvändiga för alt förbereda landetsförsvar mol yttre hol och för att klara samhällets omställning lill kris- ellerkrigsförhållanden. Under sådana förhållanden omfallar lotatförsvaret strängtlaget hela del omställda samhällel. En traditionell indelning av totalförsvaretär militärt försvar, civitförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvaroch övrigt totalförsvar. I rapporten används begreppet civilt försvar eller detcivila försvarei som en samlingsterm för de civila delarna av lotatförsvaret.Det mililära försvarei och det civila försvaret ulgör tillsammanstotalförsvaret. Begreppel civilt försvar har således en annan och belydliglvidare innebörd än begreppet civilförsvar. Som framgår av avsnitt 6.3 föreslårvi att den senare verksamheten i fortsättningen benämns befolkningsskydd ochräddningstjänst. Till de utvecklingstendenser som enligt vår mening harbelydelse för organisationens utformning hör det mililära försvarels ökandeberoende av 1984/85:160 44 slödfrån de civila samhällsfunktionerna. Vidare utsätter den ökade rörlighet somkan förvänlas prägla de mililära operationerna befolkningen för störrepåfresiningar. Dessa förhållanden medför etl ökal behov av samordning ochsamverkan mellan lolalförsvarets olika delar. Vi konstaterar också all denökade risken för överraskande anfall skärper kraven på ledningsorganensberedskap och förmåga alt kunna utöva sina ledningsuppgifter kontinueriigtunder övergång från fredslill krigsorganisation. De ökade svårighelerna atlförutsäga förioppel av etl framlida krig skärper kraven på ledningsorganensförmåga all agera flexibelt och anpassat lill händelseutvecklingen. Huvuddrageni en ny ledningsstruktur Viföreslår en ledningsstruktur som beslår av samhällsfunktioner ochledningsnivåer. Vi lar endasl upp samhällsfunktioner som är väsenlliga förlotatförsvaret och som förulsäller atl staten leder verksamheten under kriseroch i krig. Ledningsnivåerna står för det behov av övergripande ledning som ärknulel lill ell geografiskt område (rikel, civilområdel, länel och kommunen).Till ledningsstrukturen hör också ett antal ledningsprinciper som reglerarsamspelet mellan samhällsfunktioner och ledningsnivåer. Förvarje samhällsfunktion bör utses en funktionsansvarig myndighet. I fred skallden funktionsansvariga myndigheten under regeringen ha del övergripandeansvarei för atl krigsorganisalion, krigsplanläggning och övrigaberedskapsförberedelser inom funktionen är samordnade och har en sådanomfattning och inriktning att del mål som regeringen har fastställt förfunktionens verksamhet under kriser och krig kan uppnås. Övriga ceniralamyndigheter inom funktionen har dock kvar ansvaret för sin del av verksamheten.I krig leder och samordnar den funktionsansvariga myndigheten verksamheteninom funktionen. Behovet av cenlral ledning i krig kan dock variera betydligtmellan olika funktioner. Viföreslår inga ändringar i anlalel ledningsnivåer. Följande indelning iledningsnivåer bör således gälla även i fortsättningen: - högsia ledningen (riksdag ochregering), - cenlral ledning(överbefälhavaren och de cenirala civila verken), - högre regional nivå (civil- ochmililärbefälhavare), - lägre regional nivå(länsstyrelser och försvarsområdesbefälhavare) -lokal nivå (kommunstyrelser ochförbandschefer). Ansvaretför samordningen mellan funktionerna inom del civila försvaret är underregeringen uppdelat på flera centrala myndigheter. Vi föreslår alt detta ansvarsammanförs till en myndighet. Denna myndighel bör benämnas överstyrelsen förcivilt försvar (ÖCF). ÖCF skall i fred - ulan att vara en mellannivå mellanregeringen och myndigheterna - svara för samordningen avberedskapsförberedelserna inom del civila försvarei. Prop.1984/85:160 45 Myndighelenskall också vara funklionsansvarig för funktionen civil ledning ochsamordning. Denna funktion innefattar de högsta civila toialförsvarsmyndigheternapå respektive nivå nämligen ÖCF, civilbefälhavarna, länsstyrelserna ochkommunstyrelserna. I krig skall ÖCF fungera som expertorgan åt regeringen. Deledningsprinciper som föreslås styra samspelet mellan olika organ inom detcivila försvaret bygger på att man skiljer mellan operativ ledning ochfunktionsledning. Operativ ledning ulövas på cenlral nivå av regeringen och -i fred - av ÖCF, på högre regional nivå av civilbefälhavaren och på lägreregional nivå av . Dessa ledningsorgan svarar för alt del civilaförsvarei inom ett geografiskt område inriklas mot ell gemensamt mål. Dettasker genom samordning mellan olika delar av det civila försvaret saml mellandetla och del mililära försvaret.