prop · G803168 · 1984-12-31 00:00:00 — Motsvarande bör även gällai fråga om primärkommunens irafikeringsrätt för det fall att länshuvudmannenmedgivit all kommunen får bedriva ifrågavarande trafik. 1 de fall länshuvudmannen av olika anledningar inte ärberedd att ta ansvaret för viss linjeirafik med buss bör det inte finnas någothinder för att annan skall få rätl till sådan irafik. Detta bör i första handske genom ett medgivande från länshuvudmannen alt utan finansiellt slöd men medegen laxa bedriva irafiken inom länshuvudmannens irafikeringsrätt. Sådantmedgivande bör regleras i avtal som gäller . 1 andra hand börberörd tillslåndsmyndighel kunna pröva frågan för att eventuellt meddela Hnjelrafiklillslånd,förutsatt alt den tilltänkta linjetrafiken inte av länshuvudmannen bedömsmenligt påverka övrig irafik. Delta tillstånd bör alllid vara tidsbegränsat.Med hänsyn till all antalet tillslåndsärenden blir lilet bör ärendenahandläggas av transportrådel i försia instans. 7 Trafiktillstånd för entreprenörer Postens diligenstrafik: Postens diligenstrafik ulgår ifrånalt ulredningens avsikt är att endast redan etablerade irafikuiövare skall få konkurteraom blivande entreprenaduppdrag med föreslagna beslällningstrafiktillsiånd 1984/85:168 85 Diligenstrafiken delar uppfattningen idepartementspromemorian att en strikt behovsprövning av blivande beställningstrafiklillslåndför entreprenadlrafikutövare erfordras om förslagen i promemorian genomförs. Även kommande ansökningar om besiällningslrafiklillslåndmåste bli föremål för strikt behovsprövning och helsl då innan entreprenörerna ulses. Av ulredningen framgår att innehavet av elt för linjetrafikuppgifternaväl avvägt antal besiällningslrafiklillslånd utgör grunden för alt respeklive irafikuiövareöver huvud taget skall kunna vara med och konkurtera om framtida entreprenadtrafikuppdrag.Någon helt fri upphandling blir det alltså inte fråga om. 1 förslaget uttalat påstående belräffande minskadbyråkrati främsl vid länsstyrelserna om linjetrafiklillstånden slopas låterpositivt. Dock torde bl.a. den föreslagna och säkerligen ocksåerforderliga strikta behovsprövningen när del gäller beställningstrafiktillstånden,så att mindre seriösa och därmed olämpliga förelag hindras alt komma in påmarknaden, tyvärt innebära molsvarande ökning av det adminislrativa arbelet vidtillståndsmyndigheterna. (): I departementspromemoriansägs atl starka skäl talar för alt behålla nuvarande strikta tillämpning avbehovsprövningen inom beställningstrafiken. NO finner all etl bibehållande avbehovsprövningen i hög grad molverkar del eftersträvade syftet all via ökadkonkurrens uppnå högre effektivitet. Ett friare marknadsiilliräde lorde vara enförutsätining för atl huvudmännen skall kunna utnyttja fördelarna aven marknadsmässig upphandling. Avskaffandet av koncessionssystemet innebär enligtpromemorian betydande besparingar av administrativt arbete. Ytterligarebesparingar lorde enligt NO: s uppfatlning kunna uppnås om ävenbehovsprövningen avskaffas. Detta skulle tillsammans med de föreslagnaändringarna kunna leda till en kraftig vitalisering av bussbranschen tillfördel för såväl konsumenter som huvudmän, Riksrevisionsverkel (RRV): Behovel av att ha kvar beslällningslrafiklill-ståndenefter en genomförd reform kan från trafikpolitiska utgångspunkter ifrågasättas. Enligt RRV: s uppfallning föreligger inle någol behov av beställningstrafiklillslåndför de entreprenörer som bedriver linjeirafik. Behovet av linjetrafik kommer iprakliken alt avgöras av länshuvudmännen - ej länsstyrelserna. Eventuella tillståndsbeviljandenfrån länsslyrelsema blir således endast en effektuering av huvudmännens beslut.Den lämplighetsprövning som också ingår i tillslåndsinstitulet bör - som ettresultat av den ökade marknadsorienteringen - i någon form bli en naturliguppgift för länshuvudmännen i samband med upphandlingen av entreprenörer. Eltslopande av kravet på besiällningslrafiklillslånd för linjeenlreprenörer skulleockså Prop.1984/85:168 86 avsevärt avlasta länsstyrelserna arbete. Avvecklingen börkunna göras inom ramen för de nu tänkta förändringarna i lagstiftningen. i : En omständighet som enligtlänsstyrelsens mening inle tillräckligt beaklals i utredningsförslaget äreffekterna för beställningstrafiken. Enligt förslagel skall linjelrafiken - iden mån den inle drivs i huvudmannens egen regi i fortsättningen utföras aventreprenörer med beställningstrafiktillstånd. Antalet sådana lillstånd kommerdärigenom alt öka på bekostnad av linjetrafiklillstånden. Man frågar sig hurbehovet av tillstånd skall kunna prövas om alla entreprenörer, som sluter avtalmed huvudmannen och därtill är lämpliga, skall få tillstånd lill beslällningslrafik.1 vart fall måsle tillstånden begränsas i slörre utsträckning än vad som f. n.är fallet. Ytterligare en synpunkt i detla sammanhang är all lidigarelinjetrafikbussar måsle utrustas med färdskrivare när de övergår ibeställningstrafik. Mol bakgrund av del anförda anser allkonsekvenserna för beslällningslrafiken bör övervägas yllerligare, innanlagförslaget kan antas. i län anser atl entreprenörerna skallha tillstånd till beställningstrafik. i : Förslagel idepartementspromemorian innebär att måsle ta slällning till delshur många bussar som behövs för att lösa varje trafikuppgifi som huvudmannenlägger ut dvs. behovel av beställningsbussar, dels slorleken på fordonen.Därmed fiyttas i praktiken hela detaljplaneringen av linjetrafiken förpersontransporterna till . En sådan utveckling är enligtlänsstyrelsens mening inle önskvärd. I slället bör, Hksom , del lokalakunnande som finns hos lillståndshavarnaussföretagen las i anspråk för detladetaljarbete. Del måsle anses vara lämpligast att låla trafikulövaren själv vidvarje särskilt lillfälle avgöra vilket fordon som skall nyttjas i trafiken.Länsstyrelsen anser därför atl man i utredningen i väsentliga avseendenunderskattat del administrativa merarbete som skulle ankomma på länsstyrelsenom förslagel genomförs, särskilt som det inte förutsätter all annan än den somhar beslällningstrafiktillsiånd kan åta sig uppdrag ål huvudmannen. ,och : 1departementspromemorian föreslås atl entreprenörerna skall bedriva linjetrafikåt länshuvudmännen med hjälp av beställningstrafiklillslånd. Nuvarandetillståndsprövning omfattar två delar, bedömning av behov respektive prövningav lämplighet. Styrelsen anser atl behovsprövningen bör las bort, eftersom såmånga nya tillstånd måste beviljas all behovsprövningen i praktiken sätts urspel. Vidare måste del ankomma på länshuvudmannen atl bedöma behovet av irafikresurserför länshuvudmannens Irafik. Frågan om färdskrivare måste ägnas särskild uppmärksamhet.Etl utvidgande av dagens krav på färdskrivare lill att gälla även alla bussari linjeirafik skulle få orimliga ekonomiska konsekvenser. 1984/85:168 87 Svenska busslrafikförbundei: 1 anslulning lillpromemorians förslag angående krav på lillstånd lill beställningstrafik kanifrågasättas om särskild behovsprövning av tillstånd till beställningstrafik ärpåkallad för insats av fordon i linjetrafik. Det bör kunna räcka med alt densom tillhandahåller fordon har prövats vara lämplig som utövare av yrkesmässig busslrafikoch innehar tillstånd att bedriva någon form av sådan trafik med bussar av denstorlek, som är akluell för linjetrafikinsatsen saml att den eller de bussar,som skall användas i linjetrafiken, anmäls för denna användning antingen avhonom själv eller den som innehar linjetrafiklillståndel. Om en viss buss inle är aktuell för användning i annatslag av yrkesmässig busslrafik kan en för trafikeringen fördyrande färdskrivaranvändningundvikas. : Det har riktatsfarhågor för att lycksökare och andra oseriösa intressenter kommer att söka siglill branschen. Förbundet delar inte denna fruktan. Enligt förslaget kommeringa andra bussbolag i fråga som entreprenörer än de som har tillstånd tillbeställningstrafik. Förbundel förutsätter atl de lillslåndssökandes lämplighelnoga prövas i delta sammanhang. Vidare antar förbundet alt länsbola-gel utifrånsamordnings- och effektivitetssynpunkt inser betydelsen av att anlila sloraeller medelstora bussbolag. Postens diligensirafik: Alllsedan länshuvudmännenstillkomst har Postens diligenstrafik i samband med förhandlingar omkostnadsersättning krävt långsiktiga avtal. Anledningen härtill är givelvis därigenom skapar bättre planeringsmöjligheter och får säkrarebeslutsunderlag för investeringar i fordon och anläggningar. harlångsiktiga avtal en lugnande inverkan när det gäller personalplaneringen. När del gäller definitionen av långsiktigaentreprenadavtal menar diligensirafik alt avtalstiden inte börunderskrida och således i princip sammanfalla med livslängden för enbuss. Det gäller också att skapa någon form av garantier för hur verksamhelenskall fortgå efter utgången av ett långlidsavlal. För alt inte en trafikutövarehelt skall mista sin sysselsättning måste vissa klausuler om forlsall drift, allernativtskyldighet för part atl säga upp avtalet år före giltighetstidensslut, skrivas in i avtalet. Diligenstrafiken delar således utredningens uppfallning omatl parierna fortsättningsvis bör träffa långsiktiga trafikeringsavial. Sannolikt är del så atl de slatliga, kommunala och slörreprivata Irafikförelagen kommer all missgynnas i förhållande lill de småfamiljeföretagen vid en s.k. marknadsmässig upphandling som främst tar sikle påprisfrågan. 1984/85:168 88 Poslens diligenstrafik kan absolut inle dela ulredningens uppfatlningom all ökad konkurrens och därmed förmånligare upphandling för länshuvudmännensamtidigt med automatik medför atl välskötta och effektiva trafikförelagkommer alt utvecklas inom en fri marknad. För att Poslens diligensirafik skall kunna fortleva krävsall denna särskilda resullaienhel inom postkoncemen förmår bära sina egnakostnader, vilkel lorde komma alt innebära avsevärda svårigheier omlänshuvudmännen vid föreslagen marknadsmässig upphandling endasl lar hänsyn lillprisel. Del är postverkets uppfatlning alt långsiktiga trafikeringsavialmåste träffas inom samtliga län. Tryggheten får ej bli sämre för deentreprenörer som verkar i län med stagnerande eller vikande irafikunderlag. Slaiens järnvägar: Del framstår som motsägelsefullt hurett krav på upphandling av iransporttjänster under mera marknadsmässiga formerskall kunna förenas med dels väsentligt längre avtalstider än de nu vanliga,dels kravel även fortsättningsvis på en strikt tillämpad behovsprövning av för enireprenadtrafikerforderiiga bussar med beställningstrafiklillslånd. Ett hävdvunnet förhållande har varil alt linjelrafikförelaghaft företrädesrätt till besiällningslrafiklillslånd för de bussar som användsi linjeirafik för atl de skall kunna på bästa sätt merutnyttjas vid behov. Linjelrafikförelag,bl. a. SJ, har sålunda slarkt bevakat dessa sina intressen. Erfarenhelerna av upphandling av trafik i priskonkurrensvare sig fråga är om skolskjulsning eller åkeriverksamhet är sådana, attföreslagen ordning inte borde överföras till en seriös kollektivtrafik förpersontransporter på väg. Entreprenadföretagen har en klar ambition att låtalänshuvudmännen Ulnyttja deras väl inarbetade resurser - och dä inle minst deanställdas oftasl mångåriga, ovärderliga detaljkännedom om alla lokala särförhållan-den- för atl åsladkomma så effektiva och rationella irafiklösningar som möjligt.Det kan inte beskrivas annal än som ell förnuftsvidrigt resursslöseri om dessaunika resurslillgångar skulle ratas - och bli övertaliga eftersom alternativanvändningär utesluten vid endast en köpare - till förmån för etl annal förelag, som intei offertögonblickel kan ha vare sig fordon eller beställningstrafiklillslånd ierforderlig omfattning. Och skälet skulle i så fall vara uteslutande en kortsiktigtuppfattad prisfördel, som dessulom kanske inle kunde innehållas ombehovsprövningen av nya beställningstrafiktillstånd skulle bli så strikt som enseriös haniering kräver. (): Närmare i delalj hur deneftersträvade marknadsmässiga upphandlingen i förevarande fall skall uppnåsfinns inte angivel i promemorian. är en brisl, bl. a. eflersom sakenkompliceras av att köparen - huvudmannen - i några fall driver linjetrafik iegen regi. I de fall huvudmännen själva önskar driva irafik i egenregi kommer 1984/85:168 89 ingen restriktion att finnas för dessa. NO efteriyserdärför, med hänsyn till huvudmännens myckel starka ställning, en spärregel motökad egenregiverksamhet i andra fall än där denna visar sig fördelaktigast vidjämförelse med anbud från andra entreprenörer. Denna jämförelse skall ske pålika villkor. Flertalet huvudmän driver verksamhelen i bolagsform. Dessabolag omfattas inte formellt av något upphandlingsreglemenle, NO finner detdärför angeläget atl bolagen åläggs atl anta upphandlingsreglemente medmotsvarande huvudprinciper som i gällande offentliga upphandlingsregler.Önskvärd insyn i verksamheten lorde kunna skapas exempelvis genom föreskrifteri bolagsordningen. NO vill betona vikten av att upphandlingen görs på sådantsätt att mindre företag inte missgynnas. Detta förutsätter att man vidupphandling delar upp transportbehovet så att man inte blir beroende av alltförfå anbudsgivare. NO finner det vikligt att även de mindre företagen i fortsäuningenfår utöva linjetrafik för atl de med denna som ryggrad skall kunna erbjuda allmänhelenijänster i form av beställnings- och turisUrafik, Risken är annars att de smäföretagen försvinner och därmed en viktig ingrediens i en välfungerande marknadsekonomi. Lånsstyrelsen i län anser att länshuvudmannensavtal bör vara långvariga för atl entreprenörerna skall få skäligt skydd. : har iprincip inga invändningar mot atl en upphandling från entreprenörer kommertill stånd och alt denna sker på marknadsmässiga grunder. Ett sådani förslaginnebär emellerlid atl risk föreligger för att man på sikl skaparmöjligheter för enmansföretag eller s. k. skutlföretag alt komma in påmarknaden, förelag som har låg kvalilé på sina fordon och som inte uppfyllerrimliga trafiksäkerhetsmässiga krav. Kraven vid upphandlingen måste därför i försiahand grundas på hög kvalilé på tjänsterna och materielen vilket i sin lur garanlerarhög trafiksäkerhet. Endasl förelag som lill fullo uppfyller dessa krav och sompå ell rikligt sätt tillämpar gällande lagar och avtal bör komma i fråga vidupphandlingen. ,Svenska kommunförbundel och : Ordalydelsen iförslaget till yrkesirafiklag kan missuppfattas så att länshuvudmannen inte harrätt att iräffa avtal med entreprenörer om atl dessa skall ulövatrafiken hell eller delvis. Del bör därför uttryckligen fastslås atlentreprenörer får anlitas. Svenska transportarbeiareförbundei: Förbundet måste isammanhanget betona all avtalet bör vara långfrisligi lill sin karakiär så attdet främjar inveslering och planering. Långtidsavtal torde dessutom skapa möjligheterför bussbolagen atl i högre grad erbjuda chaufförerna fasl anställning, vilketur trygghetssynpunkl vore utomordentligt värdefulll. Prop.1984/85:168 90 : Huvudprincipen med ett samtidigtgenomförande av reformen över hela landel framstår som riktig. Vissaolägenheter skulle enligt nämndens mening lill stor del kunna undanröjas, ulanatt den i förslagel uppdragna tidsramen för reformens genomförande behöver rubbas,om följande ändringar i förslaget vidtas. Den generella övergångstiden besläms i slället för föreslagna . Om inlösen påkallats inom fyraårslidenmen förfarandel i nämnden inte kan slutföras inom den liden får sökanden rältatt på silt gamla tillstånd ulföra trafiken under ytterligare ell trafikår.Denna tidsfrisl bör vara tillräcklig för all löseskillingen skall kunnafastställas och betalas i så god lid att investering i ny verksamhel blirmöjlig, när den gamla upphör. 1 departementspromemorian sägs atl under övergångstidenfram till genomförandet av reformen nämnden liksom kan pröva frågor omdriftsersättning vid s. k. huvudmannatrafik och atl efler reformens genomförandenämnden som ett serviceorgan - då parterna så önskar får avgöra tvisterrörande driflsersällning vid huvudmannairafik. Om avsiklen är att efler reformens genomförande nämndenskall kunna pröva driftsersättningen endast om parterna är överens om atlunderkasta sig sådan prövning bör detta komma till uttryck redan i det förslagsom avses bli framlagt . Vid de överväganden som trafikutövaren har alt göraunder övergångstiden, huruvida han skall eftersträva ett trafiksamarbete eflerreformens genomförande eller begära inlösen, bör han nämligen kunna överblickaom han i fortsättningen ensidigt eller endast under förutsättning avmotpartens samtycke kan få frågan om driflsersältningen prövad av nämnden. i Norrbollens lån (Länslrajlken i NorrbollenAB) anser all lagändringen bör iräda i krafl den med enövergångstid av ire år nu gällande trafiktillstånd gäller. , Svenska komunförbiindei och Svenska lokaltra-ftkföreningen:Lagändringen bör träda i krafl . Nuvarande linje-trafiktillstånd börsamtidigt upphöra att gälla. De förelag som vid lagändringen hade egna linjetrafikiillståndbör därefter under en treårig övergångsperiod ha möjlighet atl begära inlösen.På så sätt undviks problem med nya och omskrivna tillstånd . 10 Rätt till inlösen Postens diligenstrajik: Del är anmärkningsvärt alt man iinlösensammanhang knappasl nämner personalen, vilken normalt brukar belraktassom etl förelags slörsla lillgång. Inte minsl för elt slatligl irafikföreiag ärpersonalavveckling alternativt omplacering och därmed vidareutbildning 1984/85:168 91 en svår och komplicerad affär som lar lång lid. Särskilda trygghelsreglerför övertalig personal inom de förelag som ej blir kvar på marknaden måste däriorskapas. gäller givelvis alldeles speciellt inom glesbygdsområdena. I de län där omfallande inlösenverksamhet föreligger måsteman realistiskt räkna med ökad trafik i egen regi. Det framhålls etl flertalgånger att den föreslagna reformen primärt är föranledd av att samhället iframtiden ej kommer all ha ekonomiska möjligheier alt bära de ökade kostnadernaför dagens och framlida entreprenadtrafik. Däremot sägs ingenling om hurlänshuvudmännens ekonomi skall tillåta inköp av fordon och anläggningar om detskulle visa sig att inlösenskyldigheten blir omfatlande. Vid behandlingen av inlösenärenden måsle hänsyn tas tillsamtliga tillgångar som en trafikutövare begär alt få inlösta. Detta innebäratt inlösen jämväl kan komma att omfatta den anslällda personalen samt denyinvesteringar trafikutövaren gjort efler avlalsregleral samråd mellan parierna. : Det i promemorianframlagda förslagel alt på en gång bringa samlliga gällande koncessioner för busslinjetrafikall upphöra kan förmodas medföra alt antalet inlösen- och värderingsärendenökas högst väsenlligt . Det är också tänkbart att upphörandetav samtliga koncessioner kan påverka marknadssituationen i fråga om bussmaterielsaml villigheten alt investera i sådan materiel och därigenom ge upphov lillnya spörsmål vid värderingen. : Enligt nämndens mening föreliggervisserligen, som utvecklats i promemorian och bilagan därtill, skäl att basera löseskillingenpå en substansvärdering av tillgångarna. Med lanke på att en inlö-sensitualionorsakals av alt den inlösningsberätligade fåtl sitt trafiktillstånd indragetulan egen förskyllan eller alt det upphört till följd av lagstiftning synesdel dock nämnden ur rättssäkerhetssynpunkt otillfredsställande all jämkningskall kunna ske endasl till undvikande av elt uppenbart obilligt resullat.Enligt nämndens mening bör rält atl jämka den vid värdering enligtsubstansvärdemetoden framräknade löseskillingen till undvikande av etl obilligiresultat föreligga ulan den begränsning av jämknings-rätten som uttrycket"uppenbart" medför. Nämnden vill fäsla uppmärksamheten på 3 S andra slyckellagen om kollektivtrafiknämnd. Där föreskrivs atl sökanden i sin lill nämndenställda ansökan skall ange yrkande om vilken egendom som begärs inlöst och den löseskiUingsom begärs för varje lillgång. Med den bestämmelsen måste jämföras innehållet i6a S, särskilt försia slycket, där det anges alt nämnden skall fastställa omfallningenav inlösenskyldigheien inom ramen för framställningen och bestämma löseskillingen.Innebörden torde vara atl framställningen skall bilda ramen för nämndensprövning såväl i fråga om vilken egendom som skall inlösas som i fråga om den toialalöseskillingens belopp. Del förefaller emellertid av 3 S andra styckel som särskild lillgång skulle vara bunden av den ram som bildas avden för 1984/85:168 92 tillgången i fråga yrkade löseskillingen så alt nämndeninte för någon post skulle ha rätt att gå utöver yrkat belopp, även omtotalresultatet håller sig inom yrkat belopp. 1 en omfaUande rörelse med ell siortantal tillgångsposter förefaller ett sådant betraktelsesätt orealistiskt.Härtill kommer att den föreslagna lydelsen av 3 S andra slyckel inte beaktarjämkningsmöjligheten enligt 6aS fjärde stycket. Om sökandens yrkanden skallbilda ramen för nämndens prövning, vilket är naturligt, måste också eltjämkningsyrkande finnas i framställningen, och ell sådani yrkande kan interimligen preciseras för varje lillgång som begärs inlöst. framfördasynpunkter kan enligt nämndens mening tillgodoses genom all sista meningen i 3Sandra stycket ersätts med t.ex, följande lydelse: "I ansökningen skallanges yrkande om vilken egendom som begärs inlöst och om den löseskiUing sombegärs med uppgivande av de omsländigheler som under beaktande av innehållel i6a § åberopas som grund för den begärda löseskillingen", 1 specialmoliveringen lill 3S LKN, s,56 idepartementspromemorian, har intagits nuvarande lydelse av 6 kap, 3S yrkestrafikförordningen,1 andra slycket av sistnämnda paragraf ges beslämmelser som inför inlösenärendenasövertörande lill nämnden aktualiserar frågan vad som skall hända om parternaunder hand träffat överenskommelse om villkoren för inlösen. Om avsiklen är alten sådan överenskommelse skall inges till siadfäslelsesynes det i så fall önskvärt au bestämmelser härom lämnas i 3 S LKN. I : Enligt uppfatlningär det rimligt all rätt till inlösen för de tillslåndshavare som tvingas attupphöra med trafiken pä grund av de nya reglerna övervägs. villdock varna för de konsekvenser som kan uppstå om också de tillslåndshavare somensidigt begär inlösen skall få full ersättning. Som länslrafikbola-get påtalari silt yllrande kan della användas som påtryckningsmedel vid prisförhandlingar. i har inte något att erinramot förslaget lill ändring i lagen om kollektivtrafiknämnd. i (Länstrafiken i NorrbollenAB): Inlösenperioden bör inskränkas lill , Vid förelagsöverlålelse , för trafiksom länshuvudmannen ansvarar för, skall huvudmannen ha "förköpsrätt"och linjelrafiktillsiånden upphöra all gälla. Huvudmannen erhåller trafikeringsrällen. Beträffande inlösenförfarande skall inlösenskyldighet avseden del av trafikföretagei som berör linjelrafiken. Del är viktigt all irafikuiövaresom vill bli inlöst varslar huvudmannen minst elt år innan, för atl inlösenkosl-nadernaskall kunna nedbringas. Lagförslagel behöver inte, som många befarat, innebära atlinlösenfallen blir många. finns möjligheter alt genom långsiktigaavtal och ekonomiska garanlier slimulera de trafikföretag, som huvudmannen urgeografisk och ekonomisk synpunkl vill skall fortsäiia bedriva irafik, all göradet. 1984/85:168 93 Landsiingsförbundei, och Svenska lokallrafikföreningen:Del är motiverat med rält lill inlösen men med vissa begränsningar. Mänga lanshuvudmän menar all betänkandet ger så passgenerösa inlösenregler atl det finns risk för en icke planerad övergång tilltrafik i egen regi. Inlösenskyldigheten måsle begränsas så atl den ej omfattartrafik som skall läggas ned på grund av vikandetrafikantunderlag, vilande lillstånd, parallella tillstånd där endast enbedriver irafik, linjeirafik som ersätts med kompletteringstrafik med taxi osv.Vid inlösen bör skyldigheten begränsas till investeringar före regeringens besluiangående propositionen, om ej annat överenskommes mellan länshuvudmannen ochentreprenören. Inlösenmöjligheten bör förses med en varscltid på niomånader. Tiden behövs för det praktiska övertagandet och för att företagetskall hinna varsla och säga upp sin personal,