prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Statsbidrag lilldepåverksamhel infördes /82 genom en överföring av medel frånanslagel Bidrag till folkbibliotek. Under de tre följande budgetåren framt.o.m. innevarande budgetår har detta bidrag ökat med totalt i löpandepriser och uppgår nu till drygt 1,5 milj. kr. Slatsbidragsmedlen lilllånecentralerna och depåbiblioteken fördelas av lill de trevärdkommunerna. Skälen för min bedömning: Verksamheten vid lånecentralernaoch depåbiblioteken skall enligt beslut bekoslas med statligamedel. Det bör därför enligt min mening också ankomma på slalen all angedimensioneringen och inriktningen av verksamhelen. Som framgår av min redogörelseför statsbidragets ulveckling har de genomsniltliga årliga bidragsökningarnaunder den gångna tioårsperioden mer än väl motsvarat kostnadsutvecklingen. Dethar därför varit möjligt atl kraftigt bygga ut verksamheten. I nuvarandestatsfinansiella läge är en fortsall ulbyggnad emellertid inle möjlig. Tillkomsten av depåbiblioteken motiverades i första handsom en ralio-naliseringsåtgärd för folkbiblioleksväsendet som helhel. Deberäknade rationaliseringsvinsterna för de kommunala folkbiblioteken översiigersammanlagt kostnaderna med mångdubbla belopp. Slaten svarar för verksamhetenskostnad upp till den ambitionsnivå som motsvaras av den tilldelade medelsramen. Denna ram har verksamheten har funniissuccessivt vidgats med totalt i löpande priser. Enligt min mening bör enutgångspunkt för den fortsatta planeringen av verksamhelen vara all statsbidragetligger fast på ungefär nuvarande nivå. Skulle del visa sig atl avsevärdakommunala rationaliseringsvinster kan göras först vid en ytterligare utbyggnadav depåverksamheten bör enligt min mening en delfinansieringövervägas. Slalen har kostnadsansvar för lånecentrals- ochdepäverksamheten. har berörda kommuner anmält inlresse av all resp.kommuns 1984/85:141 91 åtagandei verksamhelen preciseras. Enligt min mening bör därför staten ta uppförhandlingar med var och en av de tre kommunerna om verksamhetens inriktningoch planering. Jag avser därför att senare föreslå regeringen alt ge slatensförhandlingsnämnd ell sådani förhandlingsuppdrag. Regeringenbör bereda tillfälle att ta del av vad jag anfört om lånecentraleroch depåbibliotek. 4.5.4Stöd till lokal ulveckling Mittförslag: Nuvarande punktbidrag till lokal biblioteksverksamhet upphör ochersätts med elt lokalt utvecklingsbidrag avsett för de kommuner varsfolkbiblioteksverksamhet i fräga om kvalitet och omfattning väsentligtunderstiger den genomsnittliga i landet. Som villkor för bidrag bör gälla allkommunen för egen del är beredd lill långsiktig salsning för alt stärkafolkbiblioleksverksamhéten. Bidrag till en kommun bör som längst kunna utgåunder till ell sammanlagt belopp av högst 2 milj. kr. Folkbiblioteksutredningensförslag: Överensstämmer med mitl förslag vad gäller principer och omfattningmed undantag av alt utredningen föreslår atl även punktbidraget tillbiblioteksverksamhet på arbetsplatser skall inbegripas i ett nytlutvecklingsbidrag. Till denna fråga återkommer jag under avsnitt 4.5.5, Remissinstanserna:En majoritet av remissinstanserna tillstyrker principerna för elt lokall folkbiblioteksslödenligt ulredningen förslag. Några kommuner, ochLandstingsförbundet anser dock atl nivån på slödel inte är tillräcklig. Bakgrundtill mitt förslag: Nuvarande stöd till lokal biblioteksverksamhet infördesbudgetårel /76. Bidraget har lill syfte atl främja utvecklingen i kommunermed låg biblioteksstandard (allmän upprustning). Slödet skulle även medverkalill att lillgodose särskilda gruppers behov av biblioteksservice(biblioteksverksamhet på arbetsplatser, bokbuss och barnverksamhet) samtstimulera till experiment och utveckling av nya verksamhels-former(verksamhetsutvecklande projekl). Folkbiblioteksutredningenhar i samråd med gjort en utvärdering av nuvarande slöd. Utvärderingenvisar atl bidrag till allmän uppruslning i huvudsak har ulgåll till kommunermed lilen befolkning och förhållandevis outvecklad biblioteksverksamhet, dockinte de allra sämst ställda kommunerna. Den långsikliga effeklen avuppruslningsbidragel lycks dock vara begränsad. Avde ca 120 kommuner som har bokbuss har 60 fått statliga bidrag för inköpav bokbussen. Bidragel har /76 täckt Prop.1984/85:141 92 investeringsbeloppet medan kommunen har åtagit sig attsvara för drifien. Under de senasle åren har anlalel kommuner som söklbokbussbidrag kraftigt minskal, främst beroende på alt många kommuner inleanser sig ha möjlighel atl ta på sig de ökade driftskostnader som en bokbussmedför. De kommuner som fått bidrag är inte i försia hand glesbygdskommuner.Bidrag har tillfallit slörre kommuner som har hafl möjlighet allklara driftskostnaderna. konstaterar altbok-busstödel har hafl positiv effekt men all del trots existerande bidragsmöjlighetåterstår många kommuner som är i behov av bokbuss. Barnbiblioteksverksamheten har genomgått en starkutveckling under det senasle decenniet, delvis till följd av slalliga bidrag.Länsbiblioteken har anställt konsulenter, allmänt upprustningsbidrag har tillstor del utnyttjats för all förslärka folkbibliotekens barnboksbestånd ochkulturrådet har fördelat särskilda projektbidrag, ca 2 milj. kr. till övrigprojektverksamhet vid folkbiblioteken. Lilteraturinköp lill bokbussar har varitett dominerande ändamål. Därulöver har bidragen bl.a. avsett biblioteksservicetill handikappade och äldre, marknadsföringsålgärder, samarbeie med sludieförbundoch andra organisalioner saml ulveckling av dalorbaserad informationsverksamhet. Sammanfattningsvis har bidraget till lokalbiblioteksverksamhet endast i begränsad utsträckning medverkat lill att utjämnastandardskillnader kommunerna emellan. Detta har främsl sin orsak i altulformningen av bidragel och villkoren för att erhålla bidrag inle har givittillräckligt ulrymme för de i bibliotekshänseende sämst ställda kommunerna atlsöka och få bidrag. I högre grad har slödet medverkat till alt förslärkabiblioteksservicen lill särskilda grupper. I viss ulslräckning harstatsbidraget stimulerat experi-menlverksamhet och ulveckling av nyaverksamhetsformer. Uppföljningen av och erfarenhelsförmedlingen från dessaprojekl har dock varit begränsad. Mängden av bidragsändamål och ansökningarhar inneburil en avsevärd arbetsbörda för säväl kommunerna som . Skälen för mitt förslag: Som jag har anförl harstandardskillnaderna kommunerna emellan minskat . Detlaberor i första hand på en målmedveten salsning i många av de kommuner somtidigare hade outvecklade bibliotekssystem. finns dock elt antal kommuner varsbibliotekssystem har stora brister. Folkbiblioteksulredningen konstaterar allell Irelliolal kommuner ligger avsevärt under den genomsnittliga servicenivånför landels kommuner. Del är i allmänhel små kommuner som har låg lälortsgradoch som endasl marginellt har tillgodogjort sig de statliga bidragsmöjligheternapå biblioteksområdet. För egen del konstaterar jag att nuvarande modell förbidrag lill lokal biblioteksverksamhet inte fungerar lillfredsställande.Bidragel har endasl Prop.1984/85:141 93 medverkat till punktvisa insatser i de kommuner som är istörst behov av stimulans och hjälp. Mot denna bakgrund är det naturiigl attstödet får en annan inriktning och atl del kombineras med utökade bidrag tillden regionala biblioteksverksamheten som jag har föreslagit. Den typ av lokalt utvecklingsbidrag som jag förordar ärämnad all stimulera och hjälpa de kommuner som har den sämsta biblioteksverksamheten.Jag räknar med atl väsentliga effekter kan uppnås genom att bidragel förenskild kommun kan utgöra en avsevärd ekonomisk förslärkning och ulgå under enrelativt . Ulformningen av del lokala utvecklingsbidraget enligt mitlförslag skall ses i relalion lill den ulökning och inriktning av bidragel tillregional biblioteksverksamhet som jag föreslår. Länsbiblioteken får därigenomutökade möjligheter att bilräda kommunerna i den nödvändiga analysen ochplaneringen av det kommunala bibliotekssystemet. De kommuner med svagabibliotek som inte på ett ändamålsenligl sätt har kunnat tillgodogörasig slalsbidrag ges nya möjligheter atl, om de så önskar, i samråd medlänsbibliotekel göra en långsiktig biblioteksplan och söka slalsbidrag hoskulturrådet för ett ändamålsenligt sammansatt stödprogram. Länsbiblioteketkommer även att ha möjlighet att aktivt biträda en kommun som erhållitutvecklingsbidrag i genomförandet av programmel. På denna punkt har del funnitsbrister i nuvarande stödordning. Det bör ankomma på att inom ramen förregeringens förordning utfärda bestämmelser för ett lokalt utvecklingsbidrag. Miu förslag: Det statliga stödel till kommunerna förigångsättning av arbetsplatsbibliotek bör förstärkas. förslag: Utredningen föreslåratt bidraget till kommunerna för biblioteksverksamhet på arbetsplatserna uppgåri ett allmänt lokalt utvecklingsbidrag. Remissinstanserna: Ålskilliga remissinslanser har iallmänt positiva ordalag yttrat sig över arbetsplatsbibliolek. De fleslaframhåller arbeisplatsbiblio-tekens viktiga roll i folkbibliotekens uppsökandeverksamhet. Flera kommuner och exempelvis LO och ABF har invändningarmot utredningens uppfattning alt initiativet till att starta ettarbetsplatsbibliotek alltid skall komma från den lokala fackklubben. Kommun ochförelag bör även kunna ta della initiativ enligt deras uppfattning. Endast några få remissinstanser har uttryckligenkommenterat ulredningens förslag till förändring av statsbidraget i den delsom gäller arbetsplatsbibliotek. och vill behålla nuvarande bidragssystem till kommunerna.Statens 1984/85:141 94 kulturrådföreslår atl slaten anslår 3 milj. kr. för allstödja kommuners etablering av arbetsplatsbibliotek. Medlen skall bl. a. kunnaanvändas till bokinköp enligt förslag. Bakgrundtill mitt förslag: Under mitten av 1970-talel inleddes en expansiv utvecklingav biblioteksverksamhet på arbelsplalser. Enligt slalistiska centralbyrånsstatistik finns del i 110 kommuner ca 400 arbetsplatser med nägon form avfolkbiblioteksverksamhet. Omfaltningen av verksamheten varierar från en enkelboksnurra till en särskilt inredd lokal som närmast kan liknas vid en mindrebiblioteksfilial. Arbetsplatsbibliotekensverksamhel och betydelse har studerats i olika sammanhang såväl i enskildakommuner som mer samlat. har gjort en ulvärdering somredovisals i Arbetsplatsbibliolek i (Rapport från 1982:1). Del gemensamma mönstret tycks vara att verksamhelen fungerar bäsl dåden lokala fackklubben genom bokombud och på annat sätl är aktivt engagerad iverksamheten. Läsintresset stimuleras och även läsovana uppmuntras atl lånaböcker. Folkbiblioleksutredningenlägger stor vikl vid arbetsplalsbibliotekens roll i den uppsökande verksamhetenoch betonar all de har en särart och inte skall ses som en metod atl locka nyabesökare till andra bibliotekslokaler. Utredningen framhåller atl facket,kommunen och arbetsgivaren har etl gemensaml ansvar för arbetsplatsbiblioteken.Den lokala fackklubben bör vara initiativtagare och svara för utlåning samttillsammans med folkbibliotekels personal välja böcker ur kommunensmediebeständ. Arbetsplatsens bokombud bör utbildas genom studieförbundens ochfolkbibliotekels försorg. Arbetsgivaren bör tillhandahålla lokaler ochinredning. understryker arbetsplalsbibliotekens betydelse för all ökaläsinlressel och möjligheterna att skapa närhet till böckerna. Defackliga organisationerna, främsl LO och TCO, har under de senasle åren lagtökad vikt vid arbetsplalsbiblioteken. Intresset är också stort hosfolkrörelserna. har engagerat sig genom att väckaopinion för en fortsalt utbyggnad. Efterelt flerårigt utvecklingsprojekt har lagt fram ellhandlingsprogram för kulturverksamhet på arbetsplatserna kallat Verklyg förförändring (Rapporl från 1984:1). Förslagel har remissbehandlatsoch tillsammans med remissinstansernas synpunkler redovisals ibudgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85:100 bil. 10, s. 654 fO. Ihandlingsprogrammet förordas en fortsatt salsning på arbetsplatsbibliolek. /76 har ett statligt punktbidrag stått till kommunernasförfogande och fördelals av . Bidragen har utgått undertreårsperioder. Som villkor har rådet ställt atl kommunen skall ha bundit sigför en permanent verksamhet, att samplanering med de fackliga organisalionernaskall ha ägt rum saml alt kommunen bör ha elt i övrigt välutrustatbibliotekssystem. 1984/85:141 95 Vid starten var den årliga bidragssumman ca 2 milj. kr.men har därefter successivi minskal på grund av en drastisk minskning i antaletansökningar. Folkbiblioteksulredningen förklarar del avtagande intresset föratl söka bidrag med all kommunerna är obenägna att åta sig ny verksamhetulöver driften av del fasla bibliotekssystemet. Skälen för mitt förslag: Regeringen har i 1985 årsbudgetproposition lagt fram ett aktionsprogram för att med olika slalligainsatser slödja och slimulera en utvecklingsprocess som stärkerkulturaktiviteterna på arbetsplatserna. Förslagen berör olika områden varavarbetsplatsbibliotek är elt. I della sammanhang redovisades att anlagil deförslag som regeringen lagt fram i propositionen om förnyelsefonder, m.m.(prop. 1984/85:86, FiU 9, rskr 108). Förnyelsefonder får användas för atlfinansiera ulbildning av anställda hos berörda företag samt för forsknings-och ulvecklingsarbele. Häri borde kunna inrymmas också viss biblioteksverksamhetsom har samband med utbildningsinsatser. Enligt minmening är ett riktat stöd till kommunerna för fortsatt utbyggnad avarbetsplatsbibliolek angelägel. Bidraget bör vara av storleksordningen 3 milj.kr. och efter ansökan fördelas av till kommuner som är beredda alletablera nya arbetsplatsbibliolek. Slödel bör vara av engångskaraktär ochstimulera kommunerna atl tillsammans med fackliga organisationer, företag,lokala sludieförbund elc. informera om och planera igångsättande avarbetsplatsbibliolek. Jag är angelägen att framhålla atl bidraget inte bör hakaraktären av driftsbidrag. Däremot bordel frill kunna disponeras av kommunenför all exempelvis delfinansiera lokala organisationers och andra partersmedverkan i ett planerings- och eiablerings-skede. Elt statsbidrag av dettaslag jämte de möjligheter som bör finnas atl utnyttja fömyelsefonderna bör enligtmin mening väsentligt slimulera utvecklingen av arbetsplatsbibliolek.Kulturrådels beslut bör inte kunna överklagas. Del bör ankomma på regeringenalt meddela närmare föreskrifter för hur bidraget skall kunna användas. 4.5.6 Stöd lill inköp av litteralur pä invandrar- ochminoiitetsspråk Min bedömning: Slatligl slöd bör även fortsättningsvisulgå lill lokala folkbibliotek, länsbibliotek och lånecentraler för inköp avliiieralur för invandrare och språkliga minoriteter. Viss förslärkning av statens stöd lill rådgivningbeträffande biblioteksverksamhet till invandrare bör ske. förslag: Överensstämmer med minbedömning vad gäller bidrag lill lilteraturinköp. Remissinstanserna: Många remissinstanser betonar viklen avatl folkbiblioteken ger särskild service lill invandrarna. De anser också atteu statligt Prop.1984/85:141 96 Flera remissinstanser anser att invandrareoch handikappade på elt olyckligt säll ställs mol varandra i ulredningensförslag och kan inte acceptera alt bidraget till invandrarlilleratur skärs nersamtidigt som etl nytt stöd till talböcker föreslås. ABF och StudieförbundetVuxenskolan tillstyrker ulredningens förslag. framhåller behovel av en heltidstjänstvid rådet med huvudinriktning på invandrarnas biblioteksservice. Häri instämmermånga kommuner. Bakgrund till min bedömning: Statsbidraget lill kommunernaför inköp av invandrarlilleratur har i sin nuvarande utformning funniis sedanår 1975. /76 uppgick bidraget till 1,7 milj. kr. och har sedandess successivi höjls och uppgår för innevarande budgelår till 4,6 milj. kr. Omkring 1/3 av bidragen har av fördelals lilllokala bibliotek, ca 1/3 lill länsbibliotek, lill lånecentraler ochdrygl till för centrala inköp och katalogisering. Drygthundratalet kommuner har fåtl bidrag, varav en majoritet har fått stöd mer änen gång. Bidragsbeloppen har ofta varit förhållandevis små. har iprincip krävt alt kommunen skall göra inköp av egna medel för motsvarandebelopp. Under börian av 1970-talel var folkbibliotekens servicetill invandrare tämligen svagt utvecklad. Slatsbidraget infördes för atlslimulera kommunerna alt satsa på invandrarverksamhet och alt medverka tillatt bygga upp etl litteralurbeslånd i relalion lill resp. invandrargruppssloriek. Sedan statsbidraget infördes har en pålaglig förstärkningav biblioteksverksamhet för invandrare ägt rum konstaterarfolkbiblioteksulredningen. , invandrarverket m.fl. remissinstanserinstämmer i detta. I kommuner med stor invandring har invandrarbibliotekarieranställts och några länsbibliotek har inrättat särskilda konsulenttjänster förrådgivning i invandrarfrågor. I takt med atl folkbiblioteken har funnii formerför in-vandrarverksamhelen och upparbetat kontaktytor gentemot invandrarnasorganisationer har kommunerna tagit etl ökal ansvar för invandrarnasbiblioteksservice. Vissa brisler kvarstår dock enligtfolkbiblioteksutredningens bedömning. Länsbibliotekens och lånecentralernaslitteralurbeslånd är fortfarande otillräckligt, i vissa kommuner finns brislerbelräffande tillgången lill barnböcker och facklitteratur och bestånden är inågra fall alltför begränsade när del gäller litteratur på flerspråkigaländers minoritetsspråk. inslämmer i dessa bedömningar. För cenlral rådgivning och konferensverksamhet samt förhandläggning av bidragsansökningar har avsatt medel motsvarandekoslnaderna för en fjärdedels tjänsl, vilkel av flera remissinstanser bedömsvara olillräckligt. 1984/85:141 97 Skälenför min bedömning: Enligt min bedömning har folkbiblioteken en slor betydelseför förverkligandet av de av antagna målen för invandrar- ochminorilelspoliliken. Bibliotekens tillgänglighet som träffpunkt för olikagrupper och möjligheter atl tillhandahålla lidningar, böcker och andra medierhar på många håll i landet bildat en betydelsefull grundval för ålgärder ienlighet med intentioner. Del statliga stödet till biblioteken förlilteraturinköp har även haft god stimulanseffekt. Den av regeringen tillsattainvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04) som ijuni 1984 avgav siUslutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar- och minorilelspoliliken har inleanfört någon invändning mol folkbiblioteksutredningens förslag tillnedskärning av slödel till bibliotekens inköp av invandrarlilleratur. Avsevärdaförbättringar har således uppnåtts i många kommuner när del gällerbiblioteksservice till invandrare. Kommunerna har ökal sill kulturellaansvarstagande för invandrargrupperna och funnit former för sin service tilldessa gmpper. delar jag folkbiblioteksutredningens och kulturrådelsuppfatlning att vissa brisler kvarstår i bibliotekens litleraturför-söijning.Störst tycks behoven vara för de regionala mediebestånden saml i vissa kommunermed många och/eller svårförsörjda språkgrupper. harinvandringen präglats av ökande tillskott av flyktingar från geografiskt ochkulturellt avlägsna länder, från vilka det är svårt och kostnadskrävande alt fålitteralur. Medhänvisning till det nyssnämnda förordar jag atl elt statligt stöd förbibliotekens inköp av litteratur bibehålls. För all tillgodose litteraturbehovför grupper från språkområden där särskilda problem föreligger när det gällerurval, inköp och katalogisering bedömer jag del som rimligl att en huvuddel avstödet fördelas till lånecentraler och länsbibliotek som har särskildaförutsättningar att på etl effektivt sätt fullgöra sådana uppgifier. Vidarebedömer jag all behovet av ekonomisk stimulans lill kommunerna f. n. inle ärlika uttalat som för bidragets inrättande, varför jag förordaren minskning av det toiala stödbeloppet. Skulle del visa sig alt nya mer omfallandebehov av stöd till den lokala verksamheten på nytt uppkommer vill jag nämna atlkulturrådet enligt mitt förslag äger rätt till viss omfördelning mellanbidragsändamålen. Jag återkommer till delta i det följande i avsnittetAnslagsberäkningar för budgetårel 1985/86. Folkbiblioteksulredningenhar inte särskilt behandlat frågan om en centralt placerad konsulenttjänst förinvandrares biblioteksservice. Utredningen har däremot lagt allmännasynpunkler på rådgivande funktion och därvid föreslagit atl enslörre del av denna verksamhel överförs på länsbibhotek och lånecentraler. Iprincip instämmer jag i utredningens uppfattning vilket jag även återkommertill i avsnitt 4.6.1. bör även rådgivningen beträffande verksamhetenför invandrare och språkliga minoriteter vara en uppgift för bibliotekensregionala organ. Här finns nödvändig expertkunskap beträffande invandrarnaslitteratur och 7 1984/85. Prop.1984/85:141 98 övriga kulturella villkor samt i många fall kontakter medmotsvarande experter i t. ex. de övriga nordiska länderna. Det kan dock, enligt min mening, finnas skäl som lalar föratt under det närmaste året utarbetar former för regionalkonsulentverksamhet i lånecentralernas regi. Därvid bör rådel i samråd medkommunförbunden göra en översyn av ansvarsförhållandena för bibliotekenslitteraturt"ör-sörjning till språkliga minoritetsgrupper mellan lokal,regional och central nivå. Syftet bör vara att finna rationella former förinköp och användning av litteratur inom små språkområden. En sådan översyn börkunna finansieras inom ramen för den förslärkning av bidraget till regionalbiblioteksverksamhet som jag har föreslagil (avsnitt 4.5.2). 4.5.7 Stöd till inköp av talböcker MiU förslag: Särskilda statsbidrag av engångskaraktär börkunna utgå till länsbibliotek för inköp av talböcker enligt en plan förtalboksförsörjning inom resp. län. Bidragen bör fördelas av talboks- och punkiskriftsbiblioleket(TPB). förslag: Överensslämmer medmitt förslag. Remissinstanserna: Förslagel stöds av flertalel inslansersom berör frågan, bl. a. TPB som förutsälter att ges särskildaresurser för handhavandet av stödet. Några instanser lämnar synpunkler på slödvillkoren.Ell fålal instanser avslyrker bidragsformen lill förmån för elt ökat statligtproduklionsstöd för talböcker. Bakgrund till mitt förslag: Med slöd i beslutår i anledning av proposition 1976/77:87 om insalser för handikappades kulturellaverksamhet (KrU 1976/77:44, rskr 325) bedrevs etlomfattande utvecklings- och utredningsarbete i fråga om lalboksförsöij-ningen ilandel för framför alll synskadade men även andra grupper av läshandikappade.Till följd härav inrättades den statliga myndigheten talboks- ochpunkiskriftsbiblioleket (TPB). TPB skall i samverkan med andra bibliotek ilandet arbeta för att synskadade och andra läshandikappade får tillgång tilllitteratur. Det åligger särskilt atl framslälla och låna uttalböcker och punklskriflsböcker och alt inom sill verksamhelsområde lämnainformation och råd till folkbibliotek och andra. TPB skall ocksåtillhandahålla punklskriflsböcker för försäljning. De statliga ekonomiska åtagandena för den centralatalboks- och punktskriftsverksamheten har ökalkraftigt, från knappi 7 milj. kr. budgetårel 1976/77 till totalt ca 28,5 milj.kr. har möjliggjort både en ökning av lalboksul- 1984/85:141 99 givningenoch en breddning av den statliga talboks- och punklskriflsverk-samheten iövrigl. Engrundläggande princip för de slatliga insatserna på detla område har varil allslaten i första hand svarar för lalboksutgivning och funklionen som lånecentralför fjärrlån och depositioner, medan de kommunala folkbiblioteken i så slorutsträckning som möjligt svarar för kontakten med låntagarna. Länsbibliotekenkompletterar med sina bestånd den kommunala talboksullåningen. Staten har verkatför en successiv decenlralisering av talboksullåningen. Till denna princip harde båda kommunförbunden anslutit sig. Folkbibliotekenstalboksbestånd är ojämnt fördelade mellan olika län och mellan olika kommunerinom samma län. Tolall har den kommunala lalboksverksamheien dock expanderatkraftigt. Antalet talböcker i kommunala bibliotek har ökat från ca 80000exemplar till ca 285 000 exemplar . Av bestånd fanns ca200000 eller vid länsbiblioteken. Av knappi 1,2 milj. lalbokslån svaradelänsbiblioteken för . Talbokskommiltén(U 1979:02) tillsattes för alt bl.