prop · G803170 · 1984-12-31 00:00:00 — Erfarenhelerna från Slockholms länslandsling, där sjukhusapoteken drivs i regi, är däremot mindregynnsamma vad gäller samverkan mellan sjukhusfarmaci och öppenvårdsfarmaci.AFF anser därför alt det är viktigt att samtliga sjukhusapotek i framtidendrivs av Apoleksbolagel och föreslår, all rällen för sjukvårdshuvudmännen altdriva sjukhusens läkemedelsförsörjning i egen regi skall upphöra, Samlidigt är del väsenlligt all de av Apoteksbolaget drivna sjukhusapoteken i sinverksamhet ytterligare integreras med resp. sjukhus, så atl denkunskapspolenlial, som finns på sjukhusapoteken, ulnyttjas inte endasl i dislribulionen lill beslällande avdelningar ulan också i alllläkemedelsarbele ule i sjukhuset är angeläget alt skapa förbättradeorganisatoriska förulsällningar härför, som överbryggar problemel med olikahuvudmän. led i della kan vara en ulökad cenlral samverkan mellanApoleksbolagel och sjukvårdshuvudmännen. Arbelsområdel för nuvarandesamarbelsnämnd bör därvid utvidgas all även omfatta ulformning avriktlinjer för samverkans innehåll och organisalion på regional och lokal nivä.Samlokaliseringen av expedilionsapoiek och sjukhusapolek har visal sig gedriflmässiga fördelar. I den män olika parter vid samma sjukhus ävenfortsällningsvis skulle kunna driva sjukhusapolek resp. expedilionsapoiek börman söka samordna verksamhelen så långt möjligt. Som ulredningen visar harApoteksbolaget på ell framsynl sätl kunnal skapa en forsknings-polential påläkemedelsområdei vid de slörre sjukhusapoleken genom alt engagera apolekaremed hög velenskaplig kompetens och avsätta lämpliga laborativa resurser. Dellahar medföri bl.a. att nödvändig dokumenlalion för äldre i bruk varandeläkemedel liksom för s.k. "orphan drugs" lagils fram. Vidare haravsevärda lerapiförbällringar kunnal göras t.ex. vad gäller en ändring avsmärlslillande medel och cancerläkemedel inom sjukvården. Denna forskning ärockså självklarl viklig vad gäller generering av dala som underlag för ensaklig och objektiv läkemedelsinformalion. Del är därför även ur dennasynpunkl beklagligl all ulredningen inle lagit definiliv slällningbelräffande huvudmannaskapel för sjukhusapoleken. En utveckling innebärandeell minskal ansvarstagande för Apoteksbolaget skulle sannolikl ävenlyra enfortsatt fruktbärande utveckling inom delta område. 1984/85:170 47 Svciiskii LäkaresäUskapci har inga särskilda synpunkter päutredningens överväganden i denna del men instämmer i atl frihelcn försjukvårdshuvudmannen att ansvara för läkemedelsförsörjningen bör behållas, Landsiingsförbundei anser att samarbetet mellansjukvårdshuvudmannen och Apoteksbolaget i det stora hela fungerat bra men attvissa förbällringar är angelägna. Om ettsjukhus kan fä vissa rabaiter från ett liikeinedelsföretag skall dessa enligt sjukhusavlaleli sin helhet tillgodoräknas sjukhuset via Apoteksbolaget, Sjukvårdshuvudmännenhar emellertid inga möjligheter att påverka förhandlingarna mellanläkemedelsindustrin och Apoleksbolagel om apotekens inköpspris, inte ens förpreparat som uteslutande används inom sjukhus. En ändring måste hår komma tillstånd, I bolagets avtal med staten bör därför skrivas in atl företrädare försjukvårdshuvudmännen har rätt alt medverka vid förhandlingar om inköpspriserför sjukhusspecifika preparat. Formerna för denna medverkan bör övervägasmellan parierna. Även om förbundsstyrelsen i princip tillstyrker atl monopoletäven skal! vara kvar, vill förbundet föreslå viss modifikation avdelta. Enligt styrelsens uppfatlning bör i de fall dåren samlokalisering avexpeditions och sjukhusapotek innebär betydande rationaliseringsvinster,undantag från delaljhandelsmonopolet göras. Särskilda överenskommelser mellansjukvårdshuvudmannen och Apoteksbolaget om ekonomiska och andra villkor för ensådan samlokalisering och gemensamt utnyttjande av personal med skildaarbetsgivare bör kunna träffas. Härigenom uppnås syftet all yllerligare pressakostnaderna för sjukhusens läkemedelsförsörjning, kommun menar all vissa förbättringar i syslemet försjukhusens läkemedelsförsörjning är angelägen. Sjukvårdshuvudmännenhar ingen räll alt få insyn i vilka avvägningar som iprisförhandlingar mellan läkemedelsindustrin och Apoteksbolaget göres mellanolika preparat, inle ens produkler som uteslutande används inom sjukhus.Utredningen har i silt förslag till nytt avla! inle föreslagil någon ändring idella avseende, Sjukvårdsslyrelsen anser emellerlid alt en ändring här måslekomma till stånd och i kommande avtal mellan staten och Apoleksbolagel bör denbestämmelsen inlagas all föreirädare för sjukvårdshuvudmännen får räll alldellaga i prisförhandlingar med läkemedelsindusirin beträffandesjukhusspecifika läkemedel. Sjukvårdshuvudmännen har med nuvarande avta! rällatl genoni egen organisation svara för läkmedels-försörjningen vid sjukhus ochi sådana fall jämväl tillhandahålla läkemedel till allmänheten iexpedilionsapoiek, såvida överenskommelse härom Iräffals med Apoteksbolaget,Detta bolag har dock hillills strikt tillämpat delaljhandelsmonopolel ochomöjliggjort för de huvudmän som önskai. atl fa raiionella och ekonomiskalösningar genom samlokalisering av sjukhus-och expedilionsapoiek, LJndantagfrän detaljmonopolet borde enligt sjukvårdsstyrelsens uppfattning kunna skedär dylik samlokalisering befinnes ekonomiskt fördelaktig och överenskommelsevara möjlig mellan sjukvårds- 1984/85:170 48 huvudman och Apoleksbolagel. Monopolställningen får inteförsvåra eller lägga hinder i vägen för Apoleksbolagels uppgifl som ell serviceförelagi läkemedelsförsörjningens ijänsl. läns landsling menar alt kommande avtal måsleulformas på ell sådani sätt all sjukvårdshuvudmannen ges möjlighel atl medverkavid förhandlingar om inköpspriser för sjukhusspecifika preparat och au formerför samlokalisering av sjukhusapotek och s.k. expedilionsapoiek bör ulvecklas. Samtliga landsting utom haröverlåtit ansvaret för den slulna vårdens läkemedelsförsäljning tillApoteksbolaget, Betänkandet föreslår ingen ändring utan den nu tillämpadevalfriheten skall finnas kvar. menar atl effekterna avolika organisationer av den slutna vårdens läkemedelsförsörjning närmare bordeha penelerats bl.a. uiifrån de erfarenheler som finns inom . Slockholms låns landslingskommun har framhållit atlbeträffande prissällningen har ulredningen konslaleral att bolaget lill vissdel inle motsvarar förväntningarna. Dessaförhållanden, som kan resullera i atl köparen ej erhåller lägsta pris, lorde iviss utsträckning kunna undvikas för läkemedel knutna till sluten vård och därsjukvårdshuvudmannen är slutlig köpare. Sjukvårdshuvudmannen kan, l.ex. genomsina läkemedelskommittéer, för en eller flera sjukvårdsinrällningar göra uppriktlinjer för användningen av dessa läkemedelsgrupper så all en tillförlitligprognos över en kommande årsförbrukning kan erhållas och uiifrån delta väljaett preparai framför elt annat eller en fabrikant framför en annan. Härvid kanprisfrågan vara väsenllig. En sådan samverkan är önskvärd och till gagn försjukvårdshuvudmannen och står i överensstämmelse med intentionerna i detföreslagna avlalel mellan slalen och Apoteksbolaget. Ulredningen borde i detaljbelyst hur en sådan samverkan kan ske. När del gäller sjukhusensläkemedelsförsörjning är del väsenlligl alt nuvarande möjlighet för landstingetatt själva driva sjukhusapoleken finns kvar. I likhel med vad som framförts avlandstingsförbundets ledamot i kommittén anser dock att när detgäller läkemedelsförsörjningen vid sjukhus måste samverkan medsjukvårdshuvudmannen uttryckas tydligare och bällre i avtalslexten ochvillkoren bällre preciseras i utredningens förarbeten. landsling som påegen hand svarar för sjukhusapoleken kan med nuvarande beslämmelser inte fulltut påverka kostnaderna för läkemedel. Den strikta tillämpningen avmonopoldefinition innebär i princip att kostnaderna helt styrs avApoteksbolaget. Delta oavsett hur sjukvårdshuvudmannen väljer all organisera sinverksamhel och vilka åtganden som ingår. Sjukvårdshuvudmännen måste fåmöjligheter att påverka kostnaderna för läkemedelsförsörjningen på elt bättresätt. Huvudmannens inköp av läkemedel bör därför icke betraklas somdetaljhandel utan undantas från monopolet. Villkoren för huvudmannens inköp börkunna regleras direkl med leverantör/grossist eller Apoteksbolaget påhuvudmannens iniiiativ. 1984/85:170 49 ligheier all från sina sjukhusapotek få sälja läkemedeltill allmänheten borde ha behandlats mer omsorgsfullt i belänkandet, i försiahand uiifrån serviceaspekien genlemol allmänhel, palienter ochsjukvårdspersonal. Spri anser alt en närmare samverkan borde vara nalurliglmellan apoleksbolagel och sjukvårdshuvudmännen när del gäller inköp och servicelill den slulna vården, öppenvården och hemsjukvården saml även i lokalfrågor,säkerhelsfrågor m.m. SPK vill för sin del väcka frågan om ell slopande avApoteksbolagels monopolräiligheter belräffande sjukhusleveranserna, menförulsäller att tänkbara konsekvenser även för bl.a. öppenvården förstanalyseras. Om monopolrältigheten på sjukhusleveranserna logs ifrånApoleksbolagel skulle förelagel tvingas all genom sin egen efekliviiel visa alldel var del bäsia allernaiivel för kunderna (sjukhusen). A'0 anser när del gäller formerna för den slulna vårdensläkemedelsförsörjning bör sjukvårdshuvudmännens frihei all påverka koslnadernaför läkemedel förbällras. Huvudmannen bör vara oförhindrad alt träffa avtal ominköp från andra inköpskällor än Apoleksbolagel, l.ex. direkl från grossisl.Härigenom skapas ökade förutsällningar för konkurrens om leveranser lillhuvudmännen. Denna möjlighel bör lillgodoses genom avialels ulformning eller påannal säll, beklagar alt man inom Stockholmsläns landslingskommun (SLL) inte funnit anledning låta Apoleksbolagel la överdrifien av sjukhusapoleken. Fördelarna av en evenluell konkurrenssilualionmellan Apoleksbolagel och SLL föreligger inle. Slockholms läns landsling har inlede resurser och möjligheier som ur kvalitets- och servicesynpunki skulle kunnaulgöra vikliga konkurrensfaktorer genlemol Apoleksbolagel. Framför alll böremellerlid framhållas atl det finns klarl konslalerade brisler i samarbelelmellan apolek och sjukvård inom Slockholms läns landsling. Den eflerslrävadeintegreringen mellan öppenvårdsapolek och sjukvård förekommer endast i litenomfattning. lar sig bl.a. ullryck i en dålig följsamhel vad gälleregenvårdshäfien och rekommendationer från sjukhusens läkemedelskommilléer.Från öppenvårdsapoiekenssida upplevs ofta en brisl på vilja all samarbeta frånSLLs sida. Apoteksbolaget har koncenireral sill yllrande lill desynpunkter som förs fram i del särskilda yilrandel och bl.a. anfört följande.Bolagel avser alt ge en fullständigare bild av den frågeslällning som behandlasdär. Vissa sjukhusspecifika produklerna, infusions- och spolvälskor, levererasi slor ulslräckning direkl frän producenlerna lill sjukhusapoleken enligiöverenskommelse mellan producenlerna och Apoteksbolaget. Hanleringskoslnadenför bolagel är därför mindre belungande vad gäller grossislledel. Isjukhusapoiek-sledel är dessa produkler däremol, såväl ur lagerhållnings- somdislribulions-och konlrollsynpunkt, väl så belungande som övriga produkter. Vidprisförhandlingarna med producenlerna tar givelvis bolagel hänsyn lill hurdessa produkler levereras lill sjukhusapoleken. 4 1984/85. 1984/85:170 50 utom i Apoteksbolagets och läkemedelsförsörjning kontinuerligt under alla årinformerat om prisförhandlingarna med läkemedelsindustrin. Sjukvårdshuvudmännenhar således alltid haft möjlighel all framföra synpunkler på dessa. Förhandlingarom volymrabalter förs vanligen av ledamöler av läkemedelskommiliéen. Underlagetför dessa förhandlingar bygger på förbrukningsstalislik från resp,sjukhusapolek. När del gäller s.k, direklleverans från tillverkare, distributionoch lagerhållning av det sorlimenl som inte är av lyp infusions- ochspolvälskor har endasl med Apoteksbolagels medgivandebedrivit en sådan verksamhel. En gemensam utredning mellan Apoleksbolagel,Landsiingsförbundei, och Läkemedelsindustriföreningenunder höslen 1984 har emellertid visat all även för landels slörsla landslingär gängse distribution via grossisl det billigaste alternativet. Stockholmsläns landsling har därför i samförslånd med ovan angivna parter upphört medegen distribulionsverksamhel för läkemedel . Närdel gäller toiala läkemedelskostnader i den slutna vården torde elt akliviläkemedelskommittéarbete och uppföljning av deras rekommendationer utgöra ettgott resultat. Minskningen av läkemedelsandelen av sjukvårdskostnaden i slutenvård lorde lill icke ringa del tillskrivas ett aklivi kommittéarbete.Apoteksbolaget vill slarkl underslryka vikten av samverkan på såväl cenlralsom lokal nivå. Sjukvårdshuvudmännen har på central nivå, i de århga avtalsförhandlingarna i , möjlighel alt väga service mot kostnader. I nämnden åtskilliga tillfällen diskuterats och redovisals kostnadsfördelningen mellanexpeditionsarbeie, fillverkning, administration och övrig service. Sjukvårdshuvudmännen har sålunda kontinuerligt möjlighet atl påverka denservice som skall ulgöra grunden för de olika sjukhusapotekens verksamhet ilandet. Ett enskilt landsling kan erhålla service utöver den centralt avtalade,mol kostnadsersättning härför. Kostnaden drabbar härigenom inle övrigalandsling, vilkel skulle strida mot principen i avtalet mellan Apoteksbolagetoch sjukvårdshuvudmännen. Apoteksbolagets expedilionsapoiek kan vara såväl medsjukhusapoleken samlokaliserade som separat belägna inom sjukhuset, beroende påsjukhusapotekels läge, försäljningens omfallning, tillgång lill lämpligalokaler m.m. Avlalel mellan sjukvårdshuvudmännen och Apoleksbolagel bygger påall sjukvårdshuvudmännen skall erhålla sina läkemedel till den slutna vårdentill självkostnadspris jämte skälig andel av bolagets kostnader, d.v.s.apotekens inköpspris för läkemedel -t- kostnader för personal och drift ochbidrag till bolagels centrala service- och ledningsorgan. Genom gynnsamavkastning från har koslnader för cenlralservice och ledning i stor utsträckning balanserats. Sjukvårdshuvudmännen harhärigenom, utöver apotekens inköpspris för läkemedel endasl att belalakostnader för apotekspersonal och drift som hänför sig till den slutna vårdensförsäljning. Vid sjukhusapotek med försäljning till allmänheten dras Prop.1984/85:170 51 koslnader för personal och drifi som hänför sig försäljningtill allmänhelen ifrån sjukhusapolekens lolala personal- och driflkoslnader.Apoleksbolagel vill slulligen framhålla all sjukvårdshuvudmännen har full insyni sjukhusens läkemedelsförsörjning liksom rätt atl forma den efter sinaönskningar och behov, även om drifien sker i Apoteksbolagets regi. År 1971fanns av öppenvårdsapoieken vid vårdcenlraler och sjukhus. är avapoleken lokaliserade dil. En sådan övergripande eiableringspolilik skulleenligi Apoteksbolagels uppfattning inte ha varit möjlig ulan etl nära samarbeiemellan varje enskill landsling och Apoteksbolaget. Kan detta samarbeteytterligare fördjupas , ser bolaget medtillfredsställelse på delta. Läkemedelsförsörjningen inom lolalförsvarel har fungeralväl och ulredningen föreslår ingen ändring i sak. Ingen av remissinstanserna som yttrat sig i denna frågahar något emot ett nyll avtal ingås. instämmer hell i de överväganden ochförslag som ulredningen framför. Apoteksbolaget har på detta område ulförlslora insalser som tillsammans med de insatser som överstyrelsen för ekonomisklförsvar och läkemedelsindustrin genomfört medverkai till all den svenskaläkemedelsförsörjningen vid avspärrning eller krig är unik vid en inlernaiionelljämförelse. ÖB vill pålala viklen av all de lokalaproduktionsresurserna av viktiga läkemedel t.ex. infusionslösningar ochspolvälskor, inle las borl genom centralisering av produktionen. vill framföra att med anledning avatt programan-svarel för civilförsvarets nuvarande sjukvårdsenheler kommer altöverföras till kommer civilförsvarels behov av läkemedelfortsättningsvis i princip endasl alt omfatta de samarilgrupper som ingår iundsällnings-plulonerna och den nya hemskyddsorganisalionen. Slulligen ansercivilförsvarsslyrelsen det önskvärl atl som tidigare Apoteksbolaget svarar förinköp, förrådshållning och omsättning av civilförsvarets behov. ÖEF vill framhålla att försörjningen med läkemedel m.m.utgör en betydelsefull del av sjukvården inom lolalförsvarel. Genom etl närasamarbeie i permanenia organ, tillfälliga kommittéer, arbelsgrupper m.m. harbåde myndigheler och andra inlressenler ell goll grepp om läkemedelsområdet.Sedan ÖEF på uppdrag av genomfört den ökning avläkemedelsberedskapen som beslutat om på basis avförsörj-ningsberedskapsulredningens betänkande 1975, har fåll enförhållandevis god läkemedelsberedskap. Apoleksbolagels försvarsenhet harhärvid lämnal värdefulla bidrag både beträffande uivecklingsarbeiel och den 1984/85:170 52 fortlöpande omsorgen om beredskapen på läkemedelsområdet,ÖEF tillstyrker atl Apoleksbolagel med beaklande av anfördaberedskapssyn-punkter erhåller ell nyll avtal med slaten, ÖEF menar atl dessverksamhet inom lolalförsvareis läkemedelsförsörjning bör klargöras och vidarenolerar ÖEF några formuleringar som ger ell missvisande inlryck bl.a.beträffande beredskapslagren. Vidare anför ÖEF: Apoleksbolagels befattning medberedskapslagring av läkemedel har hiuills endasl omfattat färdiga sådana och istort sell endasl för försvarsmaktens och civilförsvarels behov. Molsvarandelagring för den civila sjukvården har på uppdrag urförts avÖEF, All beredskapslagring av av halvfabrikat och råvaror för tillverkning avläkemedel har ulförts av ÖEF dels pä uppdrag av , dels inomramen för eget programansvar. Lagret av färdiga läkemedel hos ÖEF uppgick1984-07-01 till ell värde av medan lagrel avläkemedelssubsianser omräknal till färdiga läkemedel motsvarade ell värde av ca1 . Utredningens föreslagna avtalstext för"Försvarsförberedelser m,m, på läkemedelsområdet" kan enligt ÖEFsmening behöva ses över så att de beredskapsuppgifter ÖEF angett i sin kommeniarlill punkterna 1 och 7 i avtalet belräffande loialförsvaretsläkemedelsförsörjning klarare framgår som skyldighel för Apoteksbolaget atlulföra för sialens räkning. har bl.a. påpekal all fråganom läckande av koslnaderna för inköp av beredskapsläkemedel genom påslag påordinarie läkemedelspriser inte belysts trols all siyrelsen föreslagil detla iskrivelse lill ulredningen, Sjukvårdsslyrelsen lämnar förslag lill ny lydelselill avlalslexl i anledning av framförda synpunkter. De utfästelser omomsättning av försvarets beredskapsläkemedel som gjordes i CML-kommilléensbelänkande har inle kunnal infriats eftersom det toiala behovel av vissaläkemedel som är väsentliga vid ett evenluelll krig vida översiiger vad som ärmöjligl att omsätta i fred. Sjukvårdsstyrelsen har av ekonomiska skäl köplläkemedel som inle kan omsällas av Apoleksbolagel. har skell i samråd medbolagel trots all det slrider mol avlalen. Apoleksbolagel överlog mililära-poleketsanalys och forskningsverksamhel. åiagande bör drivas ulan lönsamhetskravfrån bolagel mol försvarsmakten. Ordet "försvarsmakten" bör användasi avtalstexten för atl klara ul vem som är beräuigad lill viss prisnedsättningvid leverans av läkemedel. Sjukvårdsstyrelsen föreslår all vid leverans tillförsvarsmakten skall prissätining ske enligt de grunder som lillämpas vidsvarande sjukhusleveranser. För alt Apoteksbolaget skall kunna lyckas med uppgiftenalt ge en god service på läkmedelsområdel och all påverka läkemedelskostnadernai sänkande syfte är del enligt utredningen väsenlligt atl man finner en välavvägd balanspunkt mellan tekniska rationaliseringar och en progressiv 1984/85:170 53 Bolaget är fortfarande mill inne i enprocess som medför yllerligare förändringar av arbetsuppgifternas art ochomfattning. Inte minst sammanhänger detla med den fortgående datoriseringen avreceptexpedilionen och de ökade kraven på informalion inom läkemedelsområdetUlredningens inlryck är atl man hiuills lyckais bemäsira såväl de tekniska somde personalmässiga problemen, men atl slor fortsatt uppmärksamhel måsle ägnasål personalutvecklingsfrågor. Av remissinslanserna har AFF, TCO, Socialsiyrelsen,yllral sig i denna del. AFF -cmser alt det finns en risk för siagnalion iuivecklingen av apolekens funkfioner lill omvärlden genom all den myckelfålagliga personalen vid de små apoleksenhelerna blir alliför bunden lill denlöpande driften. Den nära anknytningen till sjukvården släller allt slörre kravpå personalens farmacevtiska kompelens som delvis tillgodosetts genom enutökad utbildningsverksamhet inom apoteksgrupperna. Sannolikt bör även andramer riklade utbildningsinsatser sältas in till denna växande personalkategori.Av bl.a. anförda skäl framsiår en vidare ulveckling i riktning mot alll mindreapoteksenheler inle som odelat positiv. För Apoteksbolaget liksom för andraserviceförelag gäller all personalen är den vikligasle resursen. Särskilt slorakrav slälls därför på personalpolitiken och därmed sammanhängande planering avpersonalbehov och personalutveckling. som AFF kan notera, allväsenlliga framsleginom della område skett , l.ex. anställandetav informationsapolekare, introduklionsulbildning för nyan-slällda apolekareoch vidareulbildningen av apoiekslekniker lill receplarier, vill vi framhållabetydelsen av alt personalfrågorna i vidsträckt bemärkelse ägnas ökaduppmärksamhel . redan inledningsvis anförts saknas iutredningen en diskussion rörande del farmaceviiska kompelens-monopolet. Förnärvarande är detta författningsmässigt reglerat endasl vad gällerrecepiexpedilion och föreslåndarskap för sjukhusapotek. Fram I.o.m. 1970 gälldeatl apoleksföreslåndare - även för öppenvårdsapolek - skulle vara farmacevl, enbeslämmelse som upphävdes i och med Apoleksbolagels lillkomst. I praktiken hardock även därefter samtliga apotekschefer varit farmacevter. Som AFF redanframfört i vårl remissynrande över behörig-helskommiliéns belänkande (SOU1983:33), anser AFF emellertid all i ledningen och utvecklingen av varjeenskilt apoteks verksamhet är de farmacevtiska tjänsterna del cenirala, varförsom behörighetskrav för att förestå apotek skall gälla avlagd farmacevtiskexamen. AFF föreslår sålunda alt föreskrifier av denna innebörd ulfärdasanlingen i förfaitningsform eller i avlalel mellan slalen och apoleksbolagel. TCO: I såväl HSL som HS 90 betonas del slora behovet avpersonalulbildning i samband med den förändring som hälso- och sjukvården stårinför. krav gäller även apolekspersonalen nägol som TCO underslrukit ochutvecklat i silt yttrande över HS 90. TCO anser det bl.a. mot denna bakgrundvara en slor brisl all ulredningen inte redovisar en övergripande personal- 1984/85:170 54 polilisk syn vad gäller framliden för såväl farmaceutersom apotekstekniker med hänsyn lill den förändring som bolagel genomgår.Ulredningen borde redovisal uiförliga överväganden om personal- ochutbildningsfrågor samt gjori kopplingar mellan behovel av ulbildning å enasidan (inklusive den särskili anpassade receptarutbildningen förapotekstekniker) och de arbets-organisaioriska effekter som direktreceptur,leknikinförande m.m. för med sig å andra sidan. Det är anmärkningsvärl atlutredningen inte övervägt de konsekvenser som den nya tekniken kan få förkvinnornas sysselsättning/ sysselsättningsgrad om det inle finns en godpersonalplanering och framhåll-ning. Sammanfallningsvis borde utredningensåledes ha redovisat en övergripande syn på personalutvecklingen inomApoteksbolaget fram lill . TCO ulgår från all läkemedelsutredningen isill fortsalla arbele inom ingående behandlar dessa frågor. delar ulredningens synpunkter. Styrelsenser del som lillfredsställande all den nya enkalegoriulbildningen förapoleksverksamhel nu införs vilket medför en genomsnittlig höjd kompetens påapoleken. Utredningens uppfattning delas inte av . De brister som finns härleder framför allt från all företagetaldrig har haft en fastlagd och väl känd personalpolitik. Förbundet vill försin del särskilt framhålla följande. Tekniska rationaliseringar har genomförtsutan en erforderlig och planerad personalanpassning.