prop · G80354 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeln går i huvudsakut på alt om etl pantbrev har överlämnats som säkerhet för en fordran som ännuinte uppkommit och kreditgivaren var i god tro när pantbrevet överlämnades, såskall han anses vara i fortsall god tro även när fordringen uppkommer, intilldess han får vetskap om alt gäldenären saknar rätt att förfoga över pantbrevet.Del behövs alltså full vetskap och räcker inte med att borgenären bort inseförhållandel. Regeln innebär i slort selt elt lagfästande av den princip som enligtvad ovan nämnts uttalades i motiven lill JB (i prop. I utredningens uppdrag har också ingått att se överbestämmelserna om tillägg. Enligl 6 kap. 3 § JB och molsvarande beslämmelse isjölagen beslår tillägget av en fast del, som är av pantbrevetsbelopp, och en s. k. utmäiningsränla. Denna ränla utgörs av en på pantbrevetsbelopp utgående ränta löpande för utmätningen (motsvarande) framtill medels-fördelningen. På förslag av utredningen höjdes utmätningsräntan iJB frän . I sjölagen är denfortfarande . Tillagget skall motsvara borgenärens behov av säkerhet förränta och andra biförpliklelser. Vid långivning skall normall fordringenskapitalbelopp motsvaras av pantbrevets belopp. Det har visat sig, att detta nuinte alltid är fallet. Läneräntorna är så höga, att kreditgivarna anser sigbehöva en del av pantbrevsbeloppei som säkerhet för räntor. blir medandra ord underbelånat. Utredningen har funnit, all detta är opraktiskt, ochföreslår att uimätningsräntans storlek knyts lill diskontot på motsvarande sällsom dröjsmålsräntan enligt räntelagen. Härigenom nås en bällre överensstämmelsemellan låneränta och utmäiningsränla. Tilläggel ulgör enligl gällande lag inle ägarhypotek menkan ändå utmätas. Detla medför viss;i olägenheter, och utredningen föreslår,alt tillägget inte längre skall vara utmätningsbart. Med "andrahandspantsättning" avses, att ellpantbrev som är pantförskrivet till en borgenär pantsätts i andra hand till enannan borgenär, som därigenom får rätt att vid exekution erhålla vad som bliröver på pantbrevets belopp och tillägget, sedan förstahandspanlhavaren fåtttäckning för sin fordran. Pantbrev, som är pantförskrivna till etthypoieksinstiiui eller annan kreditgivare för boltenlån, pantförskrivs sålundaofta i andra hand till en bank eller sparbank. Även i andra sammanhangförekommer andrahandspantsättning. Förfarandet vid sådan panlsättning reglerasav en lag av om pantsättning av lös egendom som innehaves av iredjeman. Hanteringen är betungande för kreditinstituten. Uiredningen föreslårdärför, för pant- Prop.1984/85:54 33 brevens vidkommande, vissa lättnader i förfarandet.Förslaget innebär, att andrahandspanthavaren inle skall behöva förete någotbevis om pantförskrivningen, när han underrättar innehavaren av pantbrevet("denuntie-rur"). Underrättelsen skall ske skriftligen eller på annalfrån bevissynpunkl likvärdigt sätt. Härigenom öppnas möjlighel alt användadalakommunikation. Underutredningsarbetet har framkommit, all del finns elt behov av att kunnapantsätta flygplansbygge. Behovet aktualiseras av all påbörjaltillverkning av ell civilt passagerarflygplan. Utredningen föreslår en lag ompanträtt i fiygplansbygge, enligt vilken tillverkaren har räll att registreraflygplansbyggel, inleckna det och pantsätta pantbrev. Uiredningen lämnar vidare förslag i vissa mindre frågor,bl. a. om sammanföring av inteckningar i sjölagen. 3 1984/85. 1Förslag till Lag om ändring Härigenomföreskrivs i fråga om jordabalken dels att 18 kap. 2 § skall upphöra alt gälla,dels att rubrikerna närmasi före 6 kap. 3 och 7 §§ skall ulgå, dels all 6 kap.1-9 §§, 7 kap. 25 § samt 18 kap. 3 och 4 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Ägare av fastighet har rätt att, i den ordning som anges i 22 kap., hos inskrivningsmyndigheten erhålla inteckning i fastigheten för visst penningbelopp. 6 kap. 1 § Ägare av fastighet, som vill upplåta panträtti denna till säkerhet för fordran, har rätt att i den ordning som anges i 22kap. hos inskrivningsmyndigheten erhålla inskrivning i fastigheten av visstpenningbelopp (inteckning). Myndighetens bevis om inskrivningen kallaspantbrev. Inteckning kan enligt 22 kap. beviljas i flera fasligheter(gemensam inteckning). Gemensam inteckning kan också uppkomma genom attintecknad fastighet delas. Närinteckning beviljats, utfärdar inskrivningsmyndigheten pantbrev. Panträtten upplåtes genom att fastighetens ägareöverlämnar pantbrevet som pant för fordringen. Panträtt i fastigheten upplåts genom att pantbrevetöverlämnas som säkerhet för fordran. Rättenatt begagna pantbrevet för upplåtelse av panträtt tillkommer faslighetensägare eller den till vilken han överlåta sin befogenhet all använda pantbrevetför sådant ändamål. Befogenheten får dock inte överlåtas till den som inneharpant- Bestämmelser om fastighetsägarens rätt när pantbrev ickealls eller delvis utnyttjats för panlsättning (ägarhypotek) finns i 9 §. brevet sotn säkerhet för fordran Sker det, är överlåtelsenogiltig. Har en intecknad fastighet delats genom avstyckning ochsvarar den avstyckade fastigheten enligt 11 § andra stycket endast för vad sominte kan utgå ur slamfastighelen. får pantbrevet begagnas för upplåtelse avpanträtt i den fasta egendom som besväras av inteckningen ulan medverkan av denavstyckade fastighetens ägare. Bestämmelser om fastighetsägarens rätt när pantbrev intealls eller endasl delvis utnyttjats för panlsättning (ägarhypotek) finns i 9§. 7 §Har fastighet överlåtits och har därefter förre ägaren upplåtit panträti i fastigheten, gäller upplåtelsen, om borgenären vid upplåtelsen eller, när fordringen därefter överlåtits till annan, denne vid sill förvärv varken ägde eller bort äga kännedom om äganderättsöverlåtelsen. Om fastig heten överlåtits även till annan, äger vad som sagts nu tillämpning i fråga om upplåtelse som den senare förvär varen gjort. Förstastycket äger tillämpning även när fastigheten övergått genom sådant förvärv somavses 17 kap. II §. 8 §Frångår fastighet innehavaren efter , är upplåtelse av pant rätt som skett efter det alt fastigheten kom ur rätte ägarens hand utan verkan, om annat ej följer av 18 kap. eller av annan bestämmelse. 3 S Densom innehar pantbrev skall förmodas ha räll an begagna del för att upplåtapanträtt. Hade han inte rätt härlUI enligt 2 § andra stycket, skallupplåtelsen ändå gälla, om inte borgenären visste eller hade skälig anledninganta, att upplåtaren saknade rält att förfoga över pantbrevet. Borgenären är inte skyldig an kontrollera pantupplätarensbehörighet med hjälp av fastighelsboken, om det inte finns skälig anledning allmisstänka, att upplåtaren saknar rätt att begagna pantbrevet för au upplåtapanträtt, och kontrollen skulle vara av betydelse för all klarlägga förhållandena.Motsvarande gäller i fräga om kontroU med hjälp av sådani inskrivningsregistersom avses i lagen (1973:98) om inskrivningsregister. Harpantbrev överlämnats som säkerhet för fordran som ännu inte uppkommU och hadeupplåtaren räll att förfoga över pantbrevet eller var mottagaren i allt fall igod tro beträffande behörigheten, skall upplåtaren förmodas ha kvar rätten attupplåta panträtt, när fordringen uppkommer. Hade han då inte räu härtiU enligt 2 § andra stycket, skall upplåtelsen ändå gälla,om inte borgenären hade vetskap om au upplåtaren saknade rätt att förfoga överpantbrevet. Motsvarande gäller, när pantbrev utgör säkerhet för uppkommen fordranoch denna skall bytas ut mot annan fordran utan andra ändringar än sådana somnormah förekommer vid fordringsutbyten av del slag varom fråga är. Förstastycket äger motsvarande tUlämpning när förvärv av fastighet återgår somogiltigt eller avtal om sådani förvärv häves av överiåtaren. Om gåva på talanav givaren återgår till denne på grund av villkor, varav gåvans fullbordaneller bestånd gjorts beroende utöver från den dag dågåvohandlingen upprättades eller , gäller dock upplåtelsen,såvida den icke skett efter det att talan väcktes. 4 § Omgåva av fastighet på talan av givaren återgår till denne på grund av villkor,varav gåvans fullbordan eller bestånd gjorts beroende från den dag då gåvohandlingen upprättades eller , gällerpanlrätlsupplålelse som gjorts av gåvotagaren, även om borgenären kände tilleller hade bort känna till vUlkoret. såvida inte upplåtelsen skett efter detatt talan väcktes. 3 § vid ulsökning eller i annal fall fördelar medel mellan rättsägare ifastighet, har borgenär rätt att för fordran, som är förenad med panträtt ifastigheten, med den företrädesrätt inteckningen medför enligt lag få betalningur medlen intill pantbrevels belopp. I den mån detla ej förslår, erhållerborgenären betalning ur medlen genom ett tillägg. Detta får icke överstigafemton procenl av pantbrevels belopp jämte tio procenl årlig ränta på detlabelopp från den dag då fasligheten utmättes, konkursansökan gjordes eller demedel nedsattes som eljest skall fördelas. 5 § vid ulsökning eller i annal fall fördelar medel mellan rättsägare ifastighet, har borgenär rätt all för fordran, som är förenad med panträtt ifastigheten, med den företrädesrätt inteckningen medför enligt lag få betalningur medlen intill pantbrevets belopp. I den mån detta inte förslår, erhållerborgenären betalning ur medlen genom ett tillägg enligt andra stycket. Aupantförskrivning som gjorts av kronofogdemyndighet inte omfattar tillägg följerav 9 kap. 16 § utsökningsbalken. Tillägget får inle överstiga femlon procent av pantbrevetsbelopp jämte årlig ränla på detta belopp från den dag då fastigheten utmättes,konkursansökan gjordes eller de medel nedsattes, som eljest skall fördelas. efter en räntefot som motsvarar del vid varje tid gällande diskontot ökat med fyra procenlenheler. Förändringar i diskontot som inträffar efter upprättande av sakägarförteckning skall dock inte beaklas. Har flera pantbrev överlämnats som pant för fordran och har inteckningarna samma företrädesrätt eller gäller de efter varandra, skall bestämmelserna i första stycket om pantbrevets belopp avse pantbrevens sammanlagda belopp. 4 § Borgenär harrätt alt få betalning enligt 3 § även om fordringen preskriberats eller ickeblivit anmäld efter kallelse på okända borgenärer. 5 § Om skyldighelför borgenär att, fastän fordringen ej är förfallen fill betalning, mottagabetalning ur medel som myndighel skall fördela mellan rättsägare i faslighetenfinns särskilda bestämmelser. 6 Försämrasfastigheten till följd av vanvård eller naturhändelse eller av annan därmedjämförlig orsak så att panträttens värde väsentligt minskas, får borgenärensöka betalning ur fastigheten fastän fordringen ej är förfallen tillbetalning. (Jämför 18 kap. 4-7 §§). 6 § Borgenär har rätt alt få betal ning enligt 5 § även om fordringen preskriberats eller inte blivit anmäld efter kallelse på okända borgenä rer. Om skyldighet för borgenär att, fastän fordringen ej ärförfallen lill betalning, mottaga betalning ur medel som myndighel skallfördela mellan rättsägare i fastigheten finns särskilda bestämmelser. 7 § Försämrasfastigheten till följd av vanvård eller naturhändelse eller av annan därmedjämförlig orsak så att panträttens värde väsentligt minskas, får borgenärensöka betalning ur fastigheten faslän fordringen ej är förfallen tillbetalning. 8 § Hargiltig panträtt i fastigheten upplåtits av någon som gällde för au varafaslighetens ägare men inte var det på den grund au hans eller någon hansföreträdares åtkomst var ogiltig eller av annat skäl ej gällde mol rätteägaren, har denne rätt till ersältning av slalen. Har panträu upplåtits avnågon som var rätt ägare men på grund av rådighetsinskränkning saknade räu attupplåta panträti, skall ersäuning av staten utgå lill den lill vars förmåninskränkningen gällde. Gjordes upplåtelsen av någon som fått befogenheten attupplåta panträtt överlåten lill sig från den som gällde för att vara rätt ägareeller som var rätt ägare men underkastad inskränkning i rällen att upplåtapanträtt, skall vad som har sagls ha motsvarande tillämpning. Ersättningav staten skall också utgå tUl fastighetens ägare, om annan än denne genom attfalskeligen i ägarens namn hos inskrivningsmyndigheten ansöka om inteckningåstadkommit, att inteckning beviljats i fastigheten, och därefter med begagnandeav pantbrevet upplåtU giltig panträtt i denna. Ifråga om ersätlningen har 18 kap. 4 § första stycketandra meningen och 5-7 §§ motsvarande tillämpning. Om pantbrev icke överlämnats som pant för fordran, ärfastighetens ägare berättigad att vid sådan fördelning som avses i 3 § med denföreträdesrätt inteckningen medför enligt lag erhålla tilldelning ur medlenmed pantbrevets belopp. Har pantbrev överlämnats som pant för fordran menunderstiger fordringen pantbrevets belopp, är fastighetsägaren berättigad attur medlen erhålla skillnaden. Om pantbrev inte har överlämnats som pant för fordran, ärfastighetens ägare berättigad att vid sådan fördelning som avses i 5 § med denföreträdesrätt som inteckningen medför enligt lag erhålla tilldelning ur medlenmed pantbrevets belopp. Har pantbrev överlämnats som pant för fordran menunderstiger fordringen pantbrevets belopp, är fastighetsägaren berättigad attur medlen erhålla skillnaden. Bestämmelserna i 6 kap. 8 § äger motsvarande tillämpning i fråga om nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft. Frångår fastighet innehavaren efter , är upplåtelseav nyttjanderätt, servitut och rätt till elektrisk kraft som skett efter detatt fastigheten kom ur rätte ägarens hand utan verkan, om annal ej följer av 18kap. eller av annan bestämmelse. Första stycket har motsvarande tillämpning när förvärv avfastighet återgår som ogiltigt eller avtal om sådant förvärv hävs avöverlåtaren. Om gåva på talan av givaren återgår till denne på grund avvillkor, varav gåvans fullbordan eller bestånd gjorts beroende under viss tidutöver från den dag då gåvohandlingen Är rättighet som upplåtits mot vederlag utan verkan enligtförsta stycket, har rättighetshavaren rätt till ersällning av upplåtaren förskada, om han var i god tro när upplåtelsen ägde rum. Bestämmelser om atträttighetshavaren i vissa fall kan få ersättning av staten finns i 18 kap. upprättades eller , gäller dockupplåtelsen, såvida den inte skett efter det aU talan väcktes. Är rättighet somupplåtils mot vederlag utan verkan enligt första eller andra stycket, harrättighetshavaren rätt til! ersättning av upplåtaren för skada, om han var igod tro när upplåtelsen ägde rum. Bestämmelser om att rättighetshavaren ivissa fall kan få ersältning av slalen finns i 18 kap. 18 kap. 3§ Bestämmelserna i 1 och 2 §§ äger Bestämmelserna i 1 § äger inte ejtillämpning, om tillämpning, om 1. handling påvilken äganderätten grundats är förfalskad eller på rätte ägarens vägnarutfärdad av någon som saknade behörighet därtill eller är ogiltig såsomtillkommen under sådani tvång som avses i 28 § lagen (1915:218) om avtal ochandra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område, 2. rätte ägaren,när han utfärdade den handling på vilken äganderätten gmndats, var i konkurseller omyndig eller handlade under inflytande av rubbad själsverksamhet. 3. förvärvet enligt lag är ogiltigt, enär det inte skett i föreskriven form eller med iakttagande av andra föreskrivna villkor eller med samtycke av någon vars rätt berörs eller med slöd av tillstånd eller annan åtgärd av domstol eller annan myndighet. 3.förvärvet enligt lag är ogiltigt, enär det icke skett i föreskriven form ellermed iakttagande av andra föreskrivna villkor eller med samtycke av någon varsrätt beröres eller med stöd av tillslånd eller annan åtgärd av domstol ellerannan myndighet. Kommer till följd av 1 eller 2 § förvärv som avses där attgälla mot rätte ägaren, har denne räll till ersältning av staten för sin föriust.Har den skadelidande medverkat lill förlusten genom att utan skälig anledningunderlåta alt vidtaga åtgärd för bevarande av sin rätt eller har han på annatsätt medverkat till förlusten genom eget vållande, skall ersätlningen efter vadsom finnes skäligt nedsättas eller helt bortfalla. Kommer till följd av 1 § förvärv som avses där att gällamot rätte ägaren, har denne rält till ersällning av staten för sin förlust. skadelidande medverkat till förlusten genom att utan skälig anledning underlåtaatt vidta åtgärd för bevarande av sin räll eller har han på annal sättmedverkat lill förlusten genom eget vållande, skall ersättningen efter vad sombefinns skäligt nedsättas eller helt bortfalla. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Även den vars förvärv till följd av Åven den vars förvärv till följd av 3 § icke skall gälla har räll till ersätt- 3§ inte skall gälla har rätt till ersätt ning enligt första stycket, om han vid ningenligl första stycket, om han vid förvärvet varken ägde eller bort äga förvärvetvarken ägde eller bort äga kännedom om att överlåtaren eller kännedomom att överlåtaren eller upplåiaren icke var rätt ägare. upplåiareninte var rätt ägare. Denna lag träder i kraft den 00 Bestämmelserna i 6 kap. 3 § i dess hittillsvarande lydelseskall tillämpas på pantbrev, vilka gäller på grund av inteckning som sökts förelagens ikraftträdande, om 1. föreikraftträdandet fastigheten har utmätts, konkursansökan gjorts eller de medelnedsatts som eljest skall fördelas eller 2. åtgärd somnämnts under 1 vidtagits efter ikraftträdandet men före ulgången av år 0000,under förutsättning att tillämpning av den äldre lydelsen yrkas av fastighetensägare, någon som har panträtt i fastigheten på grund av inteckning som sökts föreikraftträdandet eller innehavare av nyttjanderätt, servitut eller rätt tillelektrisk kraft. Yrkande som avses under 2 skall, för att kunna beaktas,framställas senast vid bevakningssammanträdet, när fastigheten säljs exekutivt,och eljest vid det sammanträde som skall hållas för medelsfördelningen. Görsyrkandet av innehavare av nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektriskkraft, skall det lämnas utan avseende, om innehavarens rätt uppenbarligen inteberörs av vilken lag som skall tillämpas i fråga om tillägget. Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs i fråga om sjölagen (1891:35 s. 1) dels att 267-269 §§ skall upphöra att gälla, dels alt rubrikerna närmasi före 264 och 267 §§ skallutgå, dels alt 23, 261, 262, 264, 272 och 349 §§ skall ha nedanangivna lydelse, de/.j att i lagen skall införas två nyaparagrafer, 262 a och 287 a §§, av nedan Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 23 § Införing i skepps- eller skepps- Införing iskepps- eller skepps- byggnadsregistret skall, efter ut- byggnadsregistretskall, om ej annat gången av den inskrivningsdag då följer av 262 a §, efterutgången av ärendet om införingen upptogs, den inskrivningsdag då ärendet omanseskändför var och en vars rätt lill införingen upptogs, anses känd för skepp eller skeppsbygge beror av god tro rörandeomständighet som införingen avser. var och en vars rält lill skepp eller skeppsbygge beror avgod tro rörande omständighet som införingen avser. Ägareav registrerat skepp eller skeppsbygge, som vill upplåta panträtt i skeppeteUer bygget säkerhet för fordran, har räll att i den ordning som angives idetla kapilel hos registermyndigheten erhålla inskrivning i egendomen av visstbelopp (inteckning) i svenskl eller ulländskt mynt eller i francs som avses i348 §. Myndighetens bevis om inskrivningen kallas pantbrev. Inteckning kan icke beviljas i andel av skepp ellerskeppsbygge, ej heller i flera skepp eller byggen gemensamt. Ägare avregistrerat skepp eller skeppsbygge har rätt att, i den ordning som anges idetta kapitel, hos registermyndigheten erhålla inteckning i egendomen förvissl belopp i svenskt eller utländskt mynt eller i francs som avses i 348 §, Inteckning kan inte beviljas i andel av skepp ellerskeppsbygge, ej heller i flera skepp eller byggen gemensamt. När inteckning beviljats, utfärdar registermyndighetenpantbrev. Panträtt stiftas genom alt skeppets eller skeppsbyggets ägare, efter au ha sökt inskrivning för sitt förvärv, överlämnar pantbrevet som pantför fordringen. Panträtt i skeppet eller skeppsbygget upplåts genom allpantbrevet överlämnas som säkerhet för fordran. Bestämmelser om ägarens rätt när pantbrev icke alls eller endast delvis utnyttjats för pantsättning (ägarhypotek) finnas i 270 §. Rätten au begagna pantbrevet för upplåtelse av panträutillkommer skeppets eller skeppsbyggets ägare eller den tiU vilken han överlåtasin befogenhet all använda pantbrevet för sådani ändamål. Befogenheten får dockinte överlåtas till den som innehar pantbrevet som säkerhet för fordran. Skerdet, är överlåtelsen ogiltig. Bestämmelser om ägarens rätt när pantbrev inte alls ellerendasl delvis utnyttjats för pantsättning (ägarhypotek)/waij i 270 §. 267 § Frångår skepp eller skepps- 262 a § Den som innehar pantbrev bygge innehavaren efter , är skaU förmodas harätt au begagna det upplåtelse av panträu som sken efter för au upplåtapanträu. det att egendomen kom ur rätte ägarens hand utan verkan,om ej annat följer av 269 §. Vad som sagts har motsvarande tUlämpning. omförvärv av skepp eller skeppsbygge återgår såsom ogiltigt. 268 § Upplåtes panträtt i skepp eller skeppsbygge i slridmed en mot upplåtaren på grund av förvärvsvillkor gäUande inskränkning i hansrält alt förfoga över egendomen, är upplåtelsen utan verkan, om ej annatföljer av 269 §. 269 § Har panträti upplåtits i skepp eller skeppsbygge avnågon som icke var räu ägare, skall upplåtelsen dock gälla, om upplåtarensåtkomst var eller därefter, på ansökan före upplåtelsen, blev inskriven och omborgenären vid upplåtelsen eller, när fordringen därefter överlåtits tidannan, denne vid sitt förvärv varken insett eller bort inse att upplåiaren ejvar räu ägare. Vad som sagts har molsvarande tillämpning i fråga ompani-rättsförvärv genom upplåtelse från någon som var räll ägare men på grundav förvärvsvillkor saknade räll all förfoga över egendomen genom upplåtelsen. inte rätt härtiU enligt 262 § andra stycket, skaUupplåtelsen ändå gälla, om inte borgenären visste eller hade skälig anledninganta, att upplåtaren saknade rätt att förfoga över pantbrevet. Borgenären är inle skyldig att kontrollerapantupplätarens behörighet med hjälp av skepps- eller skeppsbyggnadsregistret,om det inle finns skälig anledning att misstänka, att upplåtaren saknar rättatt begagna pantbrevet för att upplåta panträtt, och kontrollen skulle vara avbetydelse för att klarlägga förhållandena. Harpantbrev överlämnats som säkerhet för fordran som ännu inte uppkommU och hadeupplåiaren rätt att förfoga över pantbrevet eller var mottagaren i allt fall igod tro beträffande behörigheten, skaU upplåtaren förmodas ha kvar rätten attupplåta panträtt, när fordringen uppkommer. Hade han då inle rätt härtiUenligt 262 § andra stycket, skall upplåtelsen ändå gälla, om inte borgenärenhade vetskap om att upplåtaren saknade rält att förfoga över pantbrevet.Motsvarande gäller när pantbrevet utgör säkerhet för uppkommen fordran ochdenna skall bytas ut mot annan fordran utan andra ändringar än sådana somnormall förekommer vid fordringsutbyten av det slag varom fråga är. Närmyndighel vid ulsökning eller i annal fall fördelar medel mellan rättsägare iskepp eller skeppsbygge, har borgenär rätt att för fordran som är förenad medpanträtt i egendomen, med den företrädesrätt inteckningen medför enligt dennaeller annan lag, få betalning ur medlen intill pantbrevets belopp. I den måndelta ej förslår, erhåller borge- vid ulsökning eller i annat fall fördelar medel mellan rättsägare iskepp eller skeppsbygge, har borgenär rätt att för fordran, som är förenad medpanträtt i egendomen, med den företrädesrätt inteckningen medför enligl lag fåbetalning ur medlen infill pantbrevets belopp. I den mån detta inte förslår,erhåller borgenären betal- nären betalning ur medlen genom ett tillägg. Detla får ejöverstiga femlon procent av pantbrevets belopp jämte årlig ränla pådetta belopp från den dag då egendomen utmättes, konkursansökan gjordes ellerde medel nedsattes som eljest skola fördelas.