prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Sådana stora skillnader medför slor osäkerhet i prognoserna föromsättningen av värdepapper. Uppbörden av värdepappersskall uppgick till 366,8 milj.kr. Under perioden juli-september 1984uppgick uppbörden till 245,3 milj. kr. Skattskyldiga för värdepappersskati ärdels fondkommissionärer dels andra som omsätter värdepapper för minsl 500000kr. Fondkommissionärerna redovisar skalt vatje månad. Övrigaskattskyldiga däremot redovisar skatt endast . som äruppbördsmyndighet har prognoserai inkomsterna på titeln lill 950 milj.kr.budgetårel 1984/85 och till 1000 milj.kr. 1984/85:100 62 RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titelnskatt på värdepapper beräknas tdl . för budgetårel 1984/85och till I . för /86. 1400 Skatt på varor och tjänster Under dennainkomsthuvudgrupp redovisas alla skatter som beräknas på produktion,försäljning, varuhanlering, tillhandahållande av ijänsler och tillåtelse altanvända vissa varor. Försäljningsskatter, skatter på enskilda produkter ochtjänster samt vägtrafikskallen skall redovisas under denna rubrik. Dessutomskall överskott som uppslår vid bolag eller liknande sammanslulningar därstaten har monopol på försäljningen av produktionen redovisas under skalt påvaror och tjänster. Även import- och exportavgifier skall redovisas som en skattpå varor och ijänster. Mervärdeskall utgår med19,av beskattningsvärdet för de flesta skattepliktiga varor och tjänster.Beskattningsvärdet är lika med varans värde med tillägg av tull, annan statligavgift eller skatl inkl. mervärdeskall. Skattesatsen 19,motsvaras av 23,46%av beskattningsvärdet exkl. mervärdeskatt. Skattskyldig är den sominom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara eller tjänsteller importerar mervärdeskaltepliklig vara. Mervärdeskatt utgår inte videxport i syfte alt undanröja en skattebelastning på exporterade varor ochtjänster. Länsstyrelse ärbeskattningsmyndighet vid försäljning eller annan omsättning inom landet. Vidimport år beskattningsmyndighei. Den som är skattskyldig skall vararegistrerad hos i resp. län. Den lill eriagdamervärdeskatten är avdragsgill vid den skatlskyldi-ges redovisning lilllänsstyrelsen. Fr.o.m. den I mars 1984slopades dispensmöjligheten till en kontanlmässig redovisning avmervärdeskatt. Vidare upphörde särreglerna om en konlantmåssig redovisning avavbetalningshandeln. Redovisning av mervärdeskatt sker nu enligträkenskapsenliga redovisningsmetoder. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgetär 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudgei 37 800,0 42700,0 43.500,0 49100,0 55 100,0 Redovisat 37 305,0 40664,8 45 423,1 48 520,4 Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 63 Till grund förberäkningen av uppbörden av mervärdeskall ligger bl. a. en bedömning av denprivata konsumtionens utveckling. beräknas värdet avden privata konsumtionen öka med . och 1986 har ökningenberäknats till resp. . Uppbörden avmervärdeskatt kan delas upp på uppbörd och länsstyrelsernasuppbörd. Länsstyrelsernas uppbörd av mervärdeskatt beslår av inbetald skatt,dvs, den utgående skatten som överstiger den ingående. Dessutom redovisarlänsstyrelserna återbetald skatt, dvs. den ingående skatten som överstiger denutgående. Till grund förberäkningen av uppbörd av mervärdeskatt ligger en prognos påimporlvärdet (se 1471 tullmedel). /85 beräknas importvärdel till 234,7miljarder kr. och /86 till . Utifrån de prognoseradeimporlvärdena uppskattas uppbörd till 43600 milj.kr. resp. 47 500 milj.kr. förbudgetåren 1984/85 och 1985/86. Lånsstyrelsernasnetlouppbörd av mervärdeskatt beräknas till 11 700 milj. kr. resp. 9400 milj.kr. för budgetären 1984/85 och 1985/86. För /85 ingår enberäknad engångseffekt på I 200 milj. kr. lill följd av all den konlantmässigaredovisningen av mervärdeskatt slopades den . RRV beräknar inkomslernapå titeln mervärdeskatt lill . för /85 och lill . för budgetåret1985/86. Bensinskatt skallerläggas för bensin och andra motorbränslen, som innehåller minst 70viktprocent bensin, för vissa alkoholer (motoralkoholer) och blandningar avdessa avsedda för molordrifl (SFS 1961:372). Inkomslerna redovisas avriksskatteverket och . Bensinskatten är fr. o.m. den 1: . per liter bensin. var skallen 1:43kr. De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln underde senaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Budgelår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudgei 4650,0 5253,0 6590,0 6480,0 6860,0 Redovisat 4 774,0 5 286,1 6 659,6 6 736,7 Prop.1984/85:100 64 Redovisningsperioden förbensinskatt är kalendermånad. Skatten skall ha kommit in till riksskatteverketsenasl den 5:e i andra månaden efler redovisningsperiodens slut. den Ijuli 1985 skall skatten ha kommitin senasl den 25:e efler redovisningsperiodens slut. Till följd häravuppstår en engångseffekt, dvs. under /86 kommer inkomsler för 13uppbördsmånader atl redovisas. Engångseffekten kan uppskattas till ca 900 milj.kr. 1984/85: 64 föreslås bl. a. atl fr. o. m. den Ijanuari 1985 skallenergiskalten på bensin tas bort och föras över lill bensinskallen. Det innebäratt bensinskatten totalt kommer atl uppgå till 2: . har iskrivelse lill RRV uppskattat leveranserna av bensin lill4,95 milj. m"* /85 och lill 5,10 milj. m' budgetåret1985/86. Dessa bedömningar bygger i sin lur på prognoser från statensenergiverk gjorda före det all bensinskatten höjdes. Bensinskattehöjningenbedöms av RRV leda till en lägre bensinförbrukning. RRV utgår vid beräkningenav bensinskatt från att leveranserna blir 4,90 milj. m' /85. /86 antas leveranserna bli 5,00 milj. m\ Överföringen avenergiskatten på bensin beräknas öka ben-sinskauen med ca 500 /85 och med ca 1700 milj.kr. Höjningen avbensinskatten beräknas öka inkomsterna med ca 800 milj. kr. resp. 2500 milj.kr. för samma budgelår. RRV beräknar inkomsternapå titeln bensinskatt till 8500000000kr. för /85 och till . för /86. Sårskild varuskatt utgårpå vissa varor (SFS 1941:251). Skallenär av priset vid försäljning till detaljhandeln på kemisk-tekniska preparatsom puder, nagellack, parfymer, hårvatten etc. På choklad- och konfektyrvarorår skatten . slopadesavgiften på dryckesförpackningar för mall-och läskedrycker. Skatt på vissadryckesförpackningar infördes den Ijuli 1984. Skattesatsen är förpantförpackning per st och för andra förpackningar med en fyllnadsvolymom högst per st, högst per st saml mer ån 0,7liter per st. De särskildavaruskatterna redovisas huvudsakligen av . Tullverketredovisar skatl på varor som importeras av annan än den som är registrerad hosriksskatteverket som importör. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titelnunder framgår av följande sammanställning (milj. Budgetär 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudgei 551.0 715.0 599,0 702,0 822,0 Redovisat 661,2 663,1 685,5 739,7 Bilaga 1.2 inkomstberäkning 65 Fr.o.m. den Ijuli1984 är betalningstiden för särskilda varuskatter . Det år enförkortning . Förkortningen medför alt 13 uppbördsmånaderkommer att redovisas under /85. Denna engångseffekt uppskattas lill 50 milj.kr. RRV beräknarinkomsterna på titeln särskilda varuskatter till . för budgetåret1984/85 och till . för /86. 1423 Försäljningsskatt på motorfordon Försäljningsskatt påmotorfordon (SFS 1978:69) utgår för personbilar saml vissa bussar och lastbilarmed 3: . per kg tjänstevikt. För varje fullt femtiotal kilogram tjänsleviktöver utgår ytteriigare skatl med . För motorcyklar utgår skallen med . omtjänsteviklen inte överstiger , med . om tjänsteviklen är högremen inle överstiger ,med I . om tjänsteviklen är högre än men inte överstiger 210 kgoch i annat fall med . Inkomsterna påtiteln redovisas av och generaltullslyrelsen. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgårav följande sammanställning (milj. I skrivelse till RRVden har beräknat inkomsterna till903 milj. kr. för budgetårel 1984/85 och till 900 milj. kr. för budgetårel 1985/86.Till grund för beräkningarna ligger en prognos på bilförsäljningen på230000 st 1984/85 och 235000 st 1985/86. Vidare ingår en engångseffekt1984/85 på 20 milj. kr. till följd av att kredittiden minskar vidbetalning av försäljningsskauen på molorfordon. Generaltullstyrelsensinkomster beräknas lill 13 milj. kr. för vart och eU av budgetåren 1984/85 och 1985/86. RRV beräknarinkomsterna på titeln försäljningsskatt på motorfordon till 916000000 kr.för /85 och till . för /86. TobaksskaU ulgårefter varans vikt (SFS 1961:394). höjdes skatten påcigarretter, röktobak, tuggtobak och snus. I följandesammanställning redovisas skattebeloppen före och efter höjningen. 5 1984/85. Prop.1984/85:100 66 Varuslag Vikt för Belopp för Belopp för 1 st. I st. 1 si. gram öre kr. Cigarrer och cigariller grupp 1 I.o.m. 1,7 13,5 13,5 grupp II över 1,7 I.o.m. 3,0 18,0 18,0 grupp 111 över 3,0 t.o.m. 5,0 21,5 21,5 grupp IV över 5,0 30,0 30,0 grupp 1 t.o.m. 0,85 28 30 grupp II över 0,85 I.o.m. 1,20 35 37 grupp 111 över 1,20 t, o.m. grupp IV över 1,55 grupp V över 1,90 49 51 Röktobak - 100 110 Tuggtobak - 32 35 Snus - 16 18 De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 2970,0 3 250,0 2940,0 3820,0 3925,0 Redovisat 2999,1 3090,5 3008,2 4057,6 har iskrivelse till RRV den 12 november1984 beaktat höjningen av tobaksskatten genom att räkna på det förslag omhöjning som då förelåg i regeringens proposition 1984/85:43, Riksskatteverkethar i sin skrivelse anfört följande: , somsvarar för av tobaksskatten, räknar för innevarande budgetår med en istort oförändrad cigarrettkonsumtion. Med ledning av uppgifterinhämtade från om bl. a. beräknad konsumtionsutveckling - ochunder förulsättning att antar de framlagda förslagen tillskatteändringar - beräknar RSV inkomsten av tobaksskatt för innevarandebudgetår lill 4065 milj. kr., varav 1 820 milj. kr. hänför sig till cigarretterinom grupp I, 1 965 milj. kr. till cigarretter inom grupp II och 280 milj. kr. RSV beräknar inkomsten avtobaksskatt under /85 till 4065 milj. kr. och under budgetåret1985/86 till 4 120 milj. kr. Höjningen avtobaksskatten beräknas öka inkomsterna med ca 90 milj. kr. 1984/85 och meddrygt 200 milj. kr. 1985/86. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln tobaksskatt beräknas till4065000000 kr. för /85 och till . för budgetåret1985/86. 1425 Skatt på spritdrycker För spritdryckerutgår skatt dels med en grundavgift för liter, dels med en procentavgift(SFS 1977:306), Grundavgiften är I kr, och 10öre per liter och volymprocent alkohol. Procentavgiftenhöjdes avdetaljhandelspriset exkl. mervärdeskatt och pant. var procentavgiften54%. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgårav följande sammanställning (milj. Riksskatteverkethar i skrivelse till RRV beaktat höjningen av skattenpå spritdrycker genom all räkna på det förslag om höjning som dåförelåg i regeringens proposition 1984/85:43. har i sin skrivelse anförtföljande: Enligt Vin- ochSpritcentralen beräknas försäljningen uppgå till 45,8 milj. literoch till , med ledning härav beräknar RSV atl skatt under innevarandebudgetår kommer att inflyta för enförsäljning av 45 milj. liter. För /86 beräknas försäljningentill 44 milj. liter. Med stöd av denantagna konsumtionen beräknar RSV att 5220 milj. kr. kommer alt flyta in iskatt på spritdrycker under /85 under förutsättning attden föreslagna skattehöjningen genomförs. Den genomsnittliga skattenper liter sprit grundavgift och procentavgifi tillhopa har härvid antagitsuppgå till ca . före skattehöjningen och tillca . RSV beräknar skatteinkomsten påspritdrycker under budgetårel 1984/85 till5 220 milj. kr. och under /86 lill 5 280 milj. kr. Höjningen av procentavgiften beräknas ökainkomsterna med ca 100 milj. kr. 1984/85 och med ca 200 milj. kr. 1985/86. RRV ansluter siglill beräkning. Inkomsterna på titeln skau påspritdrycker beräknas till . för /85 ochtill . för /86. 1426 Skatt på vin För vinulgår skatl dels med en grundavgift per liter, dels med en procentavgifi (SFS 1977; 306). Grundavgiftenhöjdes till 17:50kr. per liter för vin med enalkoholhalt överstigande 15 volymprocent(starkvin) och för annat vin (lällvin) lill . var grundavgiften för starkvin 15:70 kr.och för läitvin . Procentavgifien moisvarar avdetaljhandelsprisel exkl. mervärdeskatt och pant. 1984/85:100 68 De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetär 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudgei 950,0 1100,0 1150,0 1460,0 1590,0 Redovisat 992,1 1147,7 1282,8 1802,7 har iskrivelse till RRV den 12 november1984 beaktat höjningen av skatten på vin genom atl räkna på det förslag omhöjning som då förelåg i regeringens proposition 1984/85:43. Riksskatteverkethar i sin skrivelse anfört följande: Med ledning av uppgifterinhämtade från AB Vin- och Spritcentralen om bl. a. beräknadkonsumlionsutveckling beräknar RSV alt skatt under innevarande budgetår kommeratt inflyta för en försäljning av 97 milj. liter. För /86beräknas försäljningen till 98 milj. liter. Andelen starkvin beräknas för vartoch elt av budgetåren uppgå till 10 milj. liter. Med utgångspunkt frånanlagen försäljningsvolym beräknar RSV alt 1790 milj.kr. kommer att inflyta iskatl på vin under /85 under förutsätining atl den föreslagnaskattehöjningen genomförs. Den genomsnittliga skatten per liter starkvin grundavgift och procentavgift tillhopa - har därvid antagits uppgå till . före skattehöjningen ochtill . Motsvarande siffror för lättvin harantagits vara . RSV beräknarskatteinkomsten på vin under /85 till 1 790 milj. kr. och /86 till 1 960 milj. kr. Höjningen av grundavgiften på vin beräknas ökainkomslerna med ca 100 milj. kr. 1984/85 och med ca 250 milj. kr.1985/86. RRV ansluter sig lillriksskatteverkets beräkning. Inkomslerna på titelnskau på vin beräknas till . för /85 och till1 . för /86. 1427 Skatt på malt- och läskedrycker Skatt på malt- ochläskedrycker (SFS 1977:306) ulgår enligt följande sammanställning. Inkomsternaredovisas av och generaltullslyrelsen. Den 3 december 1984höjdes skatten på starköl från . per liter till . De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Bilaga 1.2 inkomstberäkning 69 1 253,0 1 284,3 Rikskatteverkel har iskrivelse till RRV den 12 november1984 beaktat höjningen av skatten på starköl genom att räkna på det förslag omhöjning som då förelåg i regeringens proposition 1984/85:43. Riksskatteverketsbedömning av försäljningsvolymerna framgår av följande sammanställning (milj.liter). Budgetår 1984/85 1985/86 Utifrån de prognoseradeförsäljningsvolymerna har beräknat inkomsterna lill I 165milj. för /85 och till 1 210 milj. kr. för budgetåret1985/86. Generaltullslyrelsenberäknar uppbörden av skall på importerade malt-och läskedrycker lill 88 milj.kr. för /85 och 90 milj. kr. för /86. Skattehöjningen påstarköl beräknas öka inkomsterna med 25 milj. kr. för /85 ochmed 70 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets och generaltullstyrelsens beräkning. Inkomsterna på titelnskatl på mall- och läskedrycker beräknas till . för budgetåret1984/85 och till . för /86. Allmän energiskaU (SFS1957:262) skall eriäggas för bensin (I.o.m. ) och gasol, vissabränslen som naturgas, kol, koks, motor-brännolja, eldningsolja och bunkeroljasamt elkraft. För åren 1984 och 1985har regeringen beslutat om nedsättning av allmän energiskatt efter prövning ivarje särskilt fall. Regeringen har medgett nedsättning av energiskatt påelkraft, eldningsolja och fasta bränslen för viss industriell tillverkning till1,av de tillverkade produkternas försäljningsvärde. Den 1 december 1984höjdes energiskalten på el med per kWh, Fr.o.m. den 1 januari 1985överförs energiskatten på bensin till bensinskatten. Energiskatten på bensinår per liter. På motsvarande sätt kommer skatten på motorgasol atlenbart regleras i energiskattelagen. Bensinskatten på motorgasol år perliter. För övrig gasol införs fr.o.m. en energiskatt på iallmänhet . Vidare kommer också naturgas att energibeskattas.Slutligen höjs skatten på kolbränslen från . per ton till . Prop.1984/85:100 70 De skattesatser somgäller fr. o. m. framgår av nedanstående sammanställning. Eleklrisk kraft 7,2öre per kWh för industriell verksamhetför den del av förbrukning somöverstiger 40000 kWh/är 5öre per kWh inom vissa kommuner inorra 6,2öre per kWh Tunna och tjocka oljor 411kr. Gasol för molordrifl 92öre per liter Gasol förstadsgasframställning 24kr. Gasol för annat ändamål 70kr. per I 000 m De beräknade och redovisade inkomsterna påtiteln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning(milj. Budgetär 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 5599,0 7319,0 8710,0 9 155,0 9980,0 Redovisat 5854,3 6906,9 8272,2 9214,0 Därav på Elektrisk krafl 2495,6 2626,5 2875,6 3358,3 Bensin och gasol 1 584,3 1 545,0 1734,6 1670,3 Andra bränslen 1772,2 2734,0 3662,0 4 185,4 1 skrivelse till RRV den12 har beräknat inkomsterna av energiskalt, Iskrivelsen antar verkel att skatlenedsättningen vid industriell tillverkninggäller lills vidare och den beräknas uppgå till 360 milj. kr. för budgetåret1984/85. För /86 beräknas den till 400 milj. kr. En Qärdedelbelastar elkraften och resten eldningsoljorna. Ett sammandrag avriksskatteverkets beräkning redovisas i följande sammanställning. 1984/85 1985/86 Skattepliktig förbrukning,TWh Uppbörd, milj. kr. -1- Högre skatt för industriförbruk- ning upp till 40000 kWh - Reducerad skatt inom vissa kom- - Skatteavdrag för samfärdsel - Skatteavdrag för industrin - Skallenedsättning för industriell - Återbetalning av skatt pä el- -1- Kortare kredittid Den höjda energiskaltenpå el beräknas öka inkomsterna med drygt 700 milj. kr. för /85och med 1900 milj. kr. för /86. För /85tillkommer en engångseffekt på knappt 300 milj. kr. till följd av aU krediuidenvid redovisning av energiskatt på el förkortas. Energiskatt på bensinutgår I.o.m. den 31 december 1984.Därefter sammanförs energiskatten på bensin rent tekniskt med bensinskatten.Uppbörden under /85 beräknas till 1 264 milj. kr. Energiskatt på andra bränslenån bensin I sammanställningen nedan redovisasriksskatteverkets beräkning av energiskatt på andra bränslen än bensin. 1984/85 1985/86 Skattepliktig förbrukningoch försäljning Kolbränslen,I Eldningsoljor, motorbrännoljor, I000 m Gasol för motordrift, I 000 m' Gasol för annat ändamål, Naturgas,milj. Uppbörd, milj. kr. Gasol för annal ändamål -f Engångseffekt, minskadbetalningstid - Skatteavdrag för fanygsdrift - Skatteavdrag för elkraftprod - Skatleavdrag för bränsleprod - Skalleavdrag för metallurgiska processer - Skallenedsättningför industriell tillverkning 270 300 Till följd av enförkortning av kredittiden uppstår en engångseffekt under /86 påca 250 milj, kr. De höjda skatterna på kol, naturgas och gasol beräknas ökainkomslerna med 40 milj. kr. för /85. För /86beräknas inkomsterna öka med 200 milj. kr. Den totala energiskattenför budgetåren 1984/85 och 1985/86 redovisas i tabell 19. Tabell 19, Energiskattbudgetåren 1984/85 och 1985/86, milj. kr. 1984/85 1985/86 Totalt (avrundat) 10600 10520 RRV beräknar inkomsternapå titeln energiskatt till . för budgetårel 1984/85 och till10520000000 kr. för /86. 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle För att motverka utsläppi luften av svavelföreningar har regeringen meddelat föreskrifter föranvändningen av svavelhaltigt bränsle. Regeringen eller förvaltningsmyndighetsom regeringen utser kan medge undantag från bestämmelse om den högsta mängdsvavelföreningar som får släppas ut i luften. I dessa fall får en särskildavgift tas ut med belopp som faslslälls av regeringen eller utseddförvaltningsmyndighet (SFS 1976: 1054). Statens naturvårdsverkutövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av lagen. Lånsstyrelsen utövarfortlöpande tillsyn inom länet. Den särskilda avgiften utgår enligt taxa somfastställs av efter samråd med RRV (SFS 1976:1055). De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår av följande sammanställning (milj. Budgetår 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 RRV beräknar inkomsternapå titeln särskild avgift på svavelhaltigt bränsle till , /85 och till . för /86. 1431 Särskild avgift för oljeprodukter m. m. Särskild avgift föroljeprodukter m. m. utgår för olja, bensin, kolbrånslen och för elkraftframställd i kärnkraftverk. I följande sammanställning redovisas avgiftensstorlek och fördelning dels på fyra särskilda fonder, dels på inkomsttiteln1435 särskild avgift mot försurning. kr.,m' Fr.O.m. innevarandebudgetår redovisas inkomsterna av den särskilda avgiften för oljeprodukter m.m. på statsbudgeten. Ett undantag är den del Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 73 av avgiften som går till kolmiljöfonden. En delav avgiften skulle ha redovisats på statsbudgeten redan under budgetåret1983/84 men kommer att redovisas på statsbudgeten först under innevarandebudgetår. I samband med att inkomsterna redovisas på statsbudgeten kommer ävensal-dona på oljeersättningsfonden, energiforskningsfonden ocholjeprospek-teringsfonden att redovisas på statsbudgeten 1984/85. Tillsammansmed vissa försäljningsinkomster beräknar RRV inkomsterna till 1980 milj. kr.för /85. För /86beräknas inkomsterna till 1450 milj. kr. En förkortning av kredittiden vidbetalning av avgiften sker fr. o. m. . Den därvid uppkomnaengångseffekten på statsbudgeten beräknas till drygl 80 milj. kr. RRV beräknar inkomsternapå titeln särskild avgift för oljeprodukter m.m. till . /85 och till . för /86. Fr.o.m. den 1 september1982 utgår skatt på vissa kassettband (SFS 1982:691). Skatt skall erläggas vidomsättning eller uthyrning inom landet eller vid införsel till landet avinspelade eller oinspelade videokassettband och oinspelade ljudkassettband.Skatten är för videokassettband och per spelminutför Ijudkasettband. Skatt tas inte ut för kassettband vars speltid är högst 30minuter. Inkomsterna skall redovisas av och tullverket.Enligt en sårskild avdragsbeståm-melse avlyfts skatten på inspeladevideokassettband som hyrs ut om s.k. filmavgift eriäggs till . De beräknade och redovisade inkomsterna påtiteln under de senaste budgetåren framgår av följande sammanställning(milj. Budgetår 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget 80,0 80,0 55,0 RRV beräknar inkomslernapå titeln kassettskatt till . för /85 och till55000000 kr. för /86. 1433 Skatt på videobandspelare Fr.o.m. den 1 januari1983 utgår skatt på videobandspelare (1982:1200). Inkomsterna redovisas av ochgeneraltullstyrelsen. De beräknade ochredovisade inkomslerna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. 1984/85:100 74 Budgetår 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget - 90,0 105,0 RRV beräknar inkomsterna på titeln skatt på videobandspelare till , för /85 och till . för /86. 1434 Skatt på viss elektrisk kraft Skalt på viss elektriskkraft (SFS 1982: 1201) trädde i kraft den . Den skall betalas förelkraft som inom landet framställs i elt vattenkraftverk med en installeradgeneratoreffekt av minst I 500 kW. Skatten är per kWh om kraftverket harlagits i drift . Har kraftverket tagits i drift under åren1973-1977 är skatten I öre per kWh. Har kraftverket tagils i drift senare tasingen skatt ul. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgelår 1982/83 1983/84 1984/85 Statsbudget - 935,0 925,0 I skrivelse till RRV den12 har anfört följande: Med ledning avproduktionen av vattenkraft beräknar RSV att inkomsten blir 15,7milj, kr. för varje TWh som produceras. Normalårsproduktionen i landel är 57TWh. För /85 beräknar RSV atl vattenkraft kommer attproduceras. Värdet är högre än normalt p. g. a. välfyllda vattenmagasin. Förkommande budgetår grundar RSV beräkningen på normalårsproduktionen. /85 beräknar RSV inkomsten till (62 x 15,7 =) avrundat 970 milj.kr. och för /86 till (57 x 15,7 =) avrundat 895 milj. kr. RRV ansluter sig lillriksskatteverkets beräkning. Inkomslerna på titeln skatl på viss elektriskkraft beräknas till . för /85 och till 895000000 kr.för /86. 1435 Särskild avgift mot försurning