prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — Flertalet av de faktorer som upplevs som hinder för handel med tjänslerhar dock ursprungligen tillkommit av hell andra skäl t. ex. i form avnationella regleringar för alt skydda konsumenter, kontrollera och slyra invesleringaretc. För atl få kunskap om vilka hinder som finns, se till alt inga nya hinder fillkommersaml alt även minska befinfiiga hinder önskar ett antal länder,däribland , få lill stånd internationella förhandlingar om handeln medtjänster. Ett ylleriigare skäl som nämns för förhandlingar omtjänstehandeln är all de bör kunna påskynda en omstrukturering av i-ländernasekonomier sä alt en ökande andel av världens industriproduktion kan utvecklas iu-länderna. tjänstesektor är stor och växande, vilkel förtmed sig en hög och konkurrenskraftig kompetens pä en rad områden. 1984/85:140 23 ringen har därför i internationella sammanhang uttryckl ellklart intresse för framtida förhandlingar i syfte atl frigöra och förenklahandeln med tjänster. stöder således det arbele som pågår i olika internationellaorganisalioner för alt förbereda sådana förhandlingar och öka kunskapen omtjänstesektorn och dess betydelse för den nationella och internationellautvecklingsprocessen. som ägnal mest arbele åt atl analysera handeln med ijänslerär Organisationen för ekonomiskl samarbeie och utveckling. Redan ianslutning till att bildades antogs koden om liberalisering avlöpande osynliga betalningar och koden om liberalisering av kapilalflödcn.Dessa koder håller f.n. på atl revideras i syfte alt få ell effektivareinstrument för internationellt samarbete på tjänstehandelsom-rådet. År 1979inleddes en omfatlande karlläggning av hindren för handel med Ijänsler inomområdena byggnads- och anläggningsverksamhel inkl. leknisk konsullverksamhel,bank- och försäkringsvcrksamhel saml sjöfart. F.n. pågår arbete med turism,film och audiovisuella tjänster samt dalatjänster och telekommunikationer.Parallellt med dessa vertikala branschanalyser pågår sludier av möjligheternaall på ijänslehandeln till-lämpa de allmänna handelspolitiska principer som äretablerade för varuhandeln. Etl omfallande arbele bedrivs således inom OECDför all siudera olika delar av tjänstehandeln, förslärka de instrument som OECDförfogar över och förbereda kommande inlernaiionella förhandlingar. Den svenska inställningen har av flera skäl varit altförhandlingar om Ijänslehandeln bäst kan ske inom ramen för det allmänna lull-och handelsavtalet, . tillskapades visserligen ursprungligen för altförhandla ner tullar och olika hinder för varor vid gränserna, men underTokyo-rundan () etablerades vissa principer för icke-tariffärahandelshinder som borde kunna gälla även för tjänstehandeln. är det forumsom finns för multilaterala handelsförhandlingar och ett sådant forum böranpassas i takt med all handelns innehåll och mönster förändras. Hinder förhandel har dock, som tidigare nämnts, ofta sin grund i nationella regleringar,som har tillkommit av andra skäl än som handelshinder. Det kan därför visa sigbli svårl alt minska sådana hinder genom förhandlingar i . Tjänstehandeln utgör en viktig del av väridshandeln bådesjälvständigt och i kombinationer med varuhandeln. Del vore därför, enligtsvensk mening, alt föredra atl de principer som förhandlas fram för Ijänslehandelni så slor utsträckning som möjligt knyter an till de regler som gäller förvaruhandeln. Detla möjliggör ell samspel mellan åiaganden avseende både tjänsleroch varor. 1 inlresse ligger också atl kommande ijänste-förhandlingarom minskning av handelshinder blir multilaterala och all så många länder som möjliglinkluderas i avtalen. Detta är möjligt om förhandlingarna sker inom . Prop.1984/85:140 24 Vid : s minislermöle beslöts atl enskildamedlemsländer skulle göra nalionella sludier med sikte på beslut vid deavtalsslutande parternas möte om, och i så fall hur, skallengagera sig i Ijänstehandeln. hade åtta studier nolifierals iGATT, bl.a. . har ytterligare fem studier lillkommii, allafrån i-länder. Inför mötet presenterade de nordiska länderna ett förslag ombildande av en arbetsgrupp inom för all studera vissa för ijänstehandelnvikliga frågor. Detla förslag stöddes av ett flerlal länder. Andra länder, iförsta hand , ansåg atl del var för tidigt att bilda en arbetsgruppnär så få länder har lämnat in sludier. De ville lämna tid för fler länder allbidra lill ett material som skulle kunna bilda underlag för vidare analys. Vidmötet beslutades atl utbytet av informafion skulle fortsättaoch att nödvändigt bistånd skulle erhållas från GATT-sekretarialet. Resultatettillsammans med arbete från andra internationella organisationer avses ulgöragrund för ett beslut höslen 1985 humvida multilaterala åtgärder inom detlaområde var lämpliga och önskvärda. för handel och utveckling, , har haflmandal all behandla handel med Ijänsler ända sedan organisationen bildades. Arbelethar främst koncentrerats på sjöfart och försäkringar. Inom sjöfartenhar etablerats en uppförandekod för linjekonferenser. Vissa mer allmänna sludierom ijänster har gjorts, bl. a. en statistisk analys av tjänstesektornsbetydelse naiionellt och inlernationellt. Därlill har en rad sektor-studiergenomförts t.ex.om sjöfart och försäkringar. Under den sjätte konferensen iBelgrad är 1983 beslutades att uppmana UNCTAD-sekrela-rialet alt fortsätta deinledda studierna, särskilt med avseende på tjänsternas roll iutvecklingsprocessen. Del är framför allt inom , och somallmänna analyser och sludier av ijänstehandeln görs. Därutöver pågår ell omfattandearbele i olika organisationer avseende enskilda delar av ijänstehandeln.Exempel på sådana är International Organizalion (IMO), (), (lATA),International Teiecommunication Union (ITU) och Worid Intellectual Property Organizalion(). För alt kunna bidra konstruktivt i det internationellaarbetet saml för alt förbereda för kommande multilaterala förhandlingarom tjänstehandeln pågår inom elt aktivt arbete med atl i försiahand klariägga svenska intressen, men också all söka utforma en förhandlingsuppläggningsom kan underiätta en posifiv utveckling av väridshandeln. Handel med tjänster kommer att bli föremål förintensifierade internationella diskussioner, kanske särskilt inom ramen för enny multilateral förhandlingsrunda. Med tanke på atl flertalet länder ännu inte analyseraloch preciserat sina intressen kommer del med all sannolikhet atl dröja innanman kan uppnå konkreta resultat. Prop.1984/85:140 25 har etl stort tjänslekunnande såväl inom tjänstesektornsom inom industrin. Detla kunnande har potential att i ännu högre grad bidratill en förstärkning av vår bytesbalans. Det ligger därför i svenskt intressealt ägna etl belydande engagemang åt atl förbereda kommande förhandlingar ochpåverka utformningen så att den internationella handeln med tjänslerunderlättas. 3 Åtgärder för att främja den svenska exporten avtjänster Jag kommer under detla avsnill att ta upp Ijänsteexportutredningensolika förslag. Därutöver kommer jag all i avsnitt 3.2.2 behandla en fråga som inlelagils upp av utredningen, nämligen den om utnyttjande av de allmänna ochsärskilda investeringsfonderna för investeringar i realkapital utomlands. Förslagen under avsnitt 3.2.1, 3.2.2 och 3.4.4 föreläggsriksdagen för beslut. Vad jag i övrigt framför som min bedömning kan genomförasefler beslut av regeringen. Jag har i de frågor som tas upp i avsnitten 3.2 och 3.3 samråttmed chefen för . Övrigt samråd framgår under resp. avsnill. Min bedömning: Regeringen bör tillsätta en delegation för ijänstehan-delsfrågor.Delegationen skall tjäna som ett forum för informationsulbyte och diskussion isyfte att främja och utveckla Ijänstehandeln. I delegationen bör finnas representerade såväldepartement, myndigheter som organisationer och företag med anknytning till tjänslehan-delsområdet.Verksamheten skall vara riktad mot utlandsmarknaderna. Utredningens förslag: Inom utrikesdepartementetshandelsavdelning bör inrättas en särskild tjänslehandelsberedning med uppgiftatt aklivi granska lagförslag och andra förslag som kan komma att inverka påSveriges förulsättningar för internationell handel (se betänkandet s. 180-181). Remissinstanserna: Flertalet remissinslanser, som haryttrat sig i denna fråga, är positiva lill förslagel om en beredning (se bilaga2, s. 56). Skälen för min bedömning: Inom beredsfrågor avseende handel, inkl. handeln med tjänster. Tjänstesektornsarbetsförhållanden i allmänhet styrs eller påverkas av en rad olikadepartement, myndigheter och organisationer. Tjänstehandelsfrågorna har undersenare tid fäll ökad uppmärksamhet, inte minst på del internationella planel,och 1984/85:140 26 förväntasfå än större tyngd den närmaste liden. ökat informationsutbyte ochdiskussion med intressenter på delta område är därför angelägel i syfte attfrämja och utveckla ijänstehandeln. Den föreslagna delegationen avses kunna blielt sådani forum. Delegationen bör således kunna fungera som ett forum fördiskussion, information och impulsgivning vad avser olika förslag och idéer somkan komma all inverka på förulsällningar för inlernationell handelmed Ijänster. Det arbete som redan bedrivs, inte minst på det internationellaplanet, utgör därvid en betydelsefull grund. Vidare kan delegationen tjäna som eltdiskussionsforum i det svenska förberedelsearbetet inför de internationellaförhandlingarna om tjänslehandel. Delegationenbör med nödvändighet ges en bred representation med företrädare för en radtjänstesektorer. /branschorganisationer och liknande sommyndigheter och departement bör därför delta. En sådan delegation kommersåledes att omfatta etl större antal personer. Fördelen härmed är atl impulseroch förslag i olika frågor kan erhållas från en bred intressenlkrets samtidigtsom informalion kan nä ut lill denna krets pä ett snabbi sätt. Del kan vara lämpliglatt delegationen sammanträder 2-4 gånger per är. Arbetsgrupper för närmarediskussion av olika frågor kan också med fördel bildas ur delegationen. Enligtvad jag har erfarit har chefen för för avsikt attföreslå regeringen atl en beredning för inlernaiionella Iran-sportfrågortillsätts. Jag förutser att en nära samverkan mellan beredningen och den avmig förordade delegationen kommer atl äga rum. 3.2Utnyttjande av investeringsfonder m. m. 3.2.1 Utnyttjande av invesiering.sfonder Mittförslag: De ändamål för vilka allmänna och särskilda investeringsfonder nu fårtas i anspråk utsträcks till att avse även kostnader för främjande avtjänsteexport. Utredningensförslag: En särskild fond för marknadsföring och avsättning av tjänster i ullandetinförs. Förelagen får rätt atl avsälla av lönesumman lill fonden.Avsättningen är avdragsgill. Fondmedlen arbetar vidare i företaget och skallinte sättas in på räntelöst konlo i . Fonden måste tas ianspråk för silt ändmål. för marknadsföring och avsättning av tjänster iutlandet. Om fonden inte utnyttjas inom femårsperioden, skall den återföras lillbeskattning. Därvid skall också ett tillägg på tas upp som skattepliktig intäkl(se belänkandel s. 182-185). Prop.1984/85:140 27 Remissinstanserna: En del remissinslanser, bl.a. , och , är positiva lill förslagel.Andra inslanser, t.ex. slatens induslriverk och , är positivatill tanken att samma stimulans bör ges för tjänster som för varor vid avsättningi ullandet men anser alt invesleringsfondssyslemet bör anpassas ocksä lilltjänsteexport. är tveksamt till om avsättning till en exporlfondkommer atl göras i någon större ulslräckning, i synnerhet som speciella villkorär förenade med utnyttjandet (se bilaga 2 s. 56-57). Skälen för mitt förslag: Tjänsleexportörer kan erhållaselektiva branschin-riklade slöd inom ramen för den nuvarande slatligaexportfrämjande verksamheten. Det kan t. ex. gälla del särskilda konsultstödeteller stöd till projektexport, administrerade av exportråd. Därulöverkan del finnas anledning att pä samma sätt som för varor ange förutsättningarför ell mer generelll stöd. Invesleringsfondssyslemet innebär alt företaget medgesavdrag vid inkomsttaxeringen med ett lika slort belopp som sätts av lill eninvesteringsfond. För avdragsrätt krävs dock atl företagel på räntelöst kontoi belalar in ell belopp som, såvitt avser den allmännainvesteringsfonden, motsvarar och, såvitt avser den särskildainvesteringsfonden, av avsättningen. När fonden las i anspråk för tillätetändamål får företaget skattefritt disponera medlen på men gårsamtidigt miste om avdragsrätten för den del av investeringen som läcks med fonden.Fondavsättning och kontoinbetalning kombinerat med fondutnyttjande och kontoulbetalningleder därför inle till nägon definiliv skattelättnad utan endasl till attbeskattningen skjuts upp. Denna skattekredil är särskilt värdefull ominvesteringen avser byggnader eller andra tillgångar med vanligtvis långavskrivningstid. Investeringsfonderna kan f n.las i anspråk bl. a. förkostnader för att främja avsättning utomlands av varor som tillverkas här i rikel.Mol bakgrund av den utveckling inom internationell handel som ägl rum undersenare tid är del enligt min mening rimligl att varu- och tjänsteexportbehandlas enligt likartade principer. Fondsystemet bör därför kunna ulnylljasäven för kostnader för tjänsteexporlfrämjande ålgärder. Jag anser det intelämpligt atl, som utredningen har föreslagit, införa etl fondsystem som uteslutandetar sikte på export av tjänster. Ett sädant syslem skulle ge upphov lillsamordningsproblem med övriga investeringsfonder och förorsaka merarbete försåväl förelagen som myndigheterna. Jag föreslår därför att utvidgningen avinvesteringsfondernas ändamål bör avse det nu befinlliga systemet och närmare bestämlde allmänna investeringsfonderna enligt lagen (1979:609) om allmäninvesteringsfond och de särskilda investeringsfonderna enligt lagen (1982:1185) om inbetalning pä särskilt investeringskonto. Tillräckliga skäl attändra lagstiftningen om vinstfonder eller allmänna invesleringsreserverföreligger däremot enligt min uppfatlning inte. Prop.1984/85:140 28 Mitt förslag innebär således atl de allmänna och särskildainvesteringsfonderna skall kunna utnyttjas för kostnader som är ägnade attfrämja export av ijänsler. Härmed avses koslnader för t. ex. reklam, marknadsundersökningaroch utbildning med syfte atl öka tjänsteexporten. Utvidgningen föranleder lilläggi 5 S försia slyckel f lagen (1979:609) om allmän investeringsfond och 7 § försiastycket f lagen (1982: 1185) om inbetalning på särskilt investeringskonlo. 3.2.2 Investeringar i utlandet Mitt förslag: De allmänna och särskilda investeringsfondernaskall kunna tas i anspråk i samband med investeringar i maskiner och andrainventarier utomlands. Skälen för mitt förslag: Fondutnyltjande för invesleringari realkapital uianför gränser är som regel inte tillätet.Investeringsfonderna får i princip las i anspråk endast för inventarier som äravsedda atl användas i här i rikel bedriven verksamhet. Från denna regel görsundantag bara för transportmedel i internationell trafik. Förbudet mot fondutnyltjandeför invenlarier i utlandet gäller vare sig verksamheten utomlands drivs självständigteller genom filial. Svenska förelags investeringar i maskiner och andrainventarier utomlands kan få positiva effekter på såväl sysselsättningen härsom bytesbalansen. Det kan t. ex. vara fråga om uppförande av prov- ellerreferensanläggningar i andra länder. Enligt min mening är det befogat atl isärskilda fall öppna en möjlighet för fondutnyltjande i samband medinvesteringar av della slag. En första förutsätining för atl en investeringsfond skallfå utnyttjas för en utlandsinvestering bör enligt min mening vara att denutländska verksamheten utgör en del av den rörelse som del svenska företagetbedriver i . Fondutnyttjande för en självständig i ullandet bedrivenrörelse bör alltså inte komma i fråga. Sådan verksamhet beskattas som inkomstav kapital. Likaså synes det uteslutet alt tillåta all en fond jämle spärrmedelförs över lill etl utländskt dotterbolag. För att fonden skall kunna användasbör således krävas all det svenska förelaget har en filial e. d. i ullandel. Enligt intern svensk rätl beskallas ett svenskt företagför inkomst avseende filialverksamhet i ullandet på samma sätt som om verksamhelenhade bedrivits i . Ett evenluelll fondutnyltjande utomlands får därmedsamma konsekvenser som om investeringen hade skett i . Saken kanemellertid komma i annat läge om den utländska verksamheten till följd avdubbelbeskattningsavtal helt eller delvis undanlas frän beskattning i Sverige.I del sammanhanget finns det anledning all skilja mellan credil of tax-avtaloch exempl-avtal. 1984/85:140 29 Är avtalet avfattat enligt credil of lax-metoden taxerasdet svenska företaget för all inkomst, således även för den som härrör från verksamheleni utlandet. Vid debileringen av den svenska skatten får företagel dock räkna avevenluell påförd utländsk skatt. Ett fondutnyltjande avseende en filial iutlandet ökar företagets framtida taxeringar (i ) men påverkar inte denutländska skattens storlek. Den skattemässiga effekten blir därmed densammasom om fonden använts i . Vid tillämpning av exempt-metoden taxeras företaget endastför den i bedrivna verksamhelen. Utlandsverksamheten beskattas enbart iullandet. Ett fondutnyltjande leder därför till en definitiv skattelättnad förföretaget (taxeringen i påverkas inte av bortfallet av avskrivnings-underiagpå den utländska anläggningen). - Tillämpas däremol s. k. alternativ exempttorde resultatet bli delsamma som vid credil of tax. Vid bedömningen av om investeringsfonder skall fåutnyttjas utomlands bör hänsyn rimligen tas till om frisläppel innebär en skattekredil(liksom i ) eller om förelaget får en definitiv skattelättnad. Det tordeendast i undanlagsfall vara motiverat alt ge en investering i utlandet enstörre stimulans än en motsvarande investering i . Fondutnyltjande utomlands bör medges endasl beträffande sloraoch lätt identifierbara projekl. Tillstånd bör lämnas bara om investeringenframstår som önskvärd frän allmän synpunkt. Den föreslagna utvidgningen bör däriorutformas som en dispensregel. Möjligheten att medge dispens bör ligga hosregeringen. Den s.k. fria sektorn, dvs. fondutnyttjande utan särskilttillstånd, bör inte få användas i samband med investeringar utomlands. Vid fondutnyltjandemåste beaktas de krav på finansiering i ullandet av direkta investeringar somriksbanken uppställer inom valutaieglering-ens ram. Den av mig skisserade ulvidgningen avinvesteringsfondernas användningsområde bör begränsas lill atl avse invenlarier.Jag är alltså inle beredd all föreslå att även byggnader utomlands skall kunnafinansieras via fondsystem. Vad jag nu har föreslagil föranleder ett lillägg i 5 Sfjärde slyckel lagen (1979:609) om allmän investeringsfond och 7 § fjärdestycket lagen (1982: 1105) om inbetalning på särskilt investeringskonto.Samtidigt bör enligt min mening del någol oklara uttrycket "avsedda altanvändas i här i rikel bedriven verksamhet" i första slyckel b nämndalagrum ändras till "avsedda atl användas här i rikel". Molsvarandeändringar bör göras i 7 § första styckel b lagen (1980:456) om insättning pätillfälligt vinstkonto och 8 § första stycket b lagen (1979:610) om allmäninvesteringsreserv. 3.3 Beskattning vid utlandstjänstgöring Från utredningens sida framhålls all närvaro påutlandsmarknaden är av avgörande betydelse för tjänsteexport. Med hänsynhärtill anförs all nuva- 1984/85:140 30 rande eltårsregel enligt kommunalskattelagen bör ändras sexmåna-dersregel (betänkandet s. 185-186). Nuvarande eltårsregel medgerundantag för beskattning vid anställning utomlands om anställningen och vistelsenvarat eller om anställningen enligt anställningsavtal eller påannan grund kan antas komma all vara minst ell år. Chefen för finansdepartementetkommer senare denna dag att föreslå regeringen att lägga vissa förslag på detlaområde (prop. 1984/85: 175). a. föresläs all den s.k.ettårsregeln ändrasoch i de flesla fall ersätts med en sexmånadersre-gel. Den föreslagna sexmånadersregeln innebär atl en person somuppbär inkomsl vid ullandstjänstgöring skall undanlas frän beskattning iSverige för denna inkomst om tjänstgöringen pågått och avsettanställning hos arbelsgivare som driver rörelse från fasl driftställe i detland där arbetet uiförs. Den som inte är anställd hos sådan arbetsgivare skalländock befrias från skatl i på inkomsl från utlandsljänslegö-ring omvistelsen och anställningen varat minsl ett är i ett och samma land. Förslaget avses vidare innebära, i motsats till gällanderegler, alt även anställda i stat och kommun kan komma all undantas frän skatti om slalen resp. kommunen driver rörelse från fasl driftställe iutlandet. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft . Ulredningens förslag pä denna punkl kommer därmed att varatillgodosett i så stor ulslräckning som har ansetts möjlig. Min bedömning: exportråd bör ges i uppdrag altspecificera elt projekt avseende en försöksverksamhel med datoriserad projeklförmedlingoch upphandling av ijänsler. Projektet kan utföras av exportråd pälämplig utlandsmarknad. Utredningens förslag: Överensslämmer med min bedömning.Därutöver har ulredningen föreslagil att försöksverksamheten läggs ut päentreprenad och all väljs som förmedlingspunkt (se betänkandet s.186-188). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser lillslyrkerförslaget (se bilaga 2, s. 59). Skälen för min bedömning: De svenska företag som redanarbetar på utlandsmarknaderna är en viklig resurs och kunskapskälla. Närvaronpå marknaderna gör att uppslag om projekt kan spåras relativt tidigt. Exportrådetbedriver en förmedling av information till näringslivelom inlressanta projekl finansierade av de internationella finan- 1984/85:140 31 En datoriserad förmedling avsådan information bör prövas. Jag finner det därför naturiigl atl exportrådetockså fär uppgiflen att specificera ett projekl i syfte att finna en evenluellytterligare väg att knyta samman det svenska ulbudel med en efterfrågan påutlandsmarknaderna. Den utlandsbaserade svenska exportindustrin bör kunnautgöra en viktig informationskälla i detla hänseende. Arbetet med altspecificera projektet bör självfallet integreras med de prioriteringar avbranscher och länder som arbeiar efter. Min bedömning: Tjänsiehandelssymposier, som hillills genomförlsi bl.a. och , bör fortsättningsvis utgöra en del avSveriges exportråds löpande verksamhet. Även tjänsiehandelssymposierarrangerade av andra intressenter bör från fall till fall kunna stödjas från officielllhäll. Utredningens förslag: Överensstämmer med min bedömning (sebelänkandel s. 188-189). Remissinstanserna: De instanser som har uttalat sig är posiiivalill förslagel (se bilaga 2, s. 59-60). Skälen för min bedömning: Under utredningsarbetets gånghar ulredningen initierat tjänsiehandelssymposier på några marknader. Sådanasymposier har genomförts bl. a. i och . Aktuella områdenhar bl.a. varit internationell bankverksamhet, sjukvård och industriellt underhåll.Denna lyp av exporlfrämjande är ett inlressani och vikligt sätl au göra delsvenska ulbudel av ijänsler känl. Marknadsföringen av tjänsler bygger särskiltpå att utveckla varaktiga kontakter mellan säljare och köpare. Jag förordardärför alt denna lyp av verksamhet fortsätter inom ramen för exportrådetslöpande verksamhel. Självfallel kan symposier också initieras och genomföras iprivai regi. Etl officiellt slöd i sådana sammanhang bör kunna ges om så bedömslämpligl. En prövning får ske från fall till fall. Intressanta områden för kommande symposier kan bl. a. varahögteknologi, datasäkerhet, banksystem, försäkringssystem, energi, iransporlplanering,industriunderhåll och sjukvård. Min bedömning: gällande stipendieformer bör ulnylljasför alt främja tjänsteexporten. Någon ny stipendieform bör inte införas. 1984/85:140 32 Utredningens förslag: Stipendier bör kunna ges tillpersoner i svenskt näringsliv som önskar praktisera utomlands och tillutländska medborgare som har betydelse för vårt handelsutbyte. bör om fem är tilldelas 2 milj. kr. perbudgetär för denna lyp av verksamhet (se belänkandel s. 190-191) Remissinstanserna: Några remissinslanser uttalar ett allmänlslöd för förslagel.