prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Avgifterna skall vara såavvägda att de, i förening med andra för ifrågavarande del avförsäkringskassans verksamhet tillgängliga medel, kan antas förslå tillutbetalningar från försäkringen samt fill erforderlig fondbildning. Statsbidragutges av vad försäkringen betalt ut i sjukpenning ellersjukpenningfillägg. har i sitt betänkande (SOU1983:48) Egenföretagares sjukpenning, m.m. föreslagit atthemmamakeförsäkringen skall upphöra och ersättas av en förbättrad frivilligsjukpenningförsäkring. Som jag tidigare nämnt är jag f.n. inte beredd attta upp frågan om att hemmamakeförsäkringen helt skall upphöra. Däremot kommerjag att redovisa hur ett bättre försäkringsskydd kan erbjudas främst hemmamakaroch studerande genom en utbyggd frivillig sjukpenningförsäkring och regler sominnebär en successiv övergång från hemmamakeförsäkringen till den frivilligasjukpenningförsäkringen. 8.2Utbyggnad av den frivilliga sjukpenningförsäkringen Mittförslag: Den frivilliga försäkringen får nytecknas av den som inte har fyllt 55år och som har en sjukpenning understigande 48. kr per dag från denobligatoriska försäkringen. Den som uppbär hel förtids- eller ålderspension fårinte inneha frivillig försäkring. Ersättningsbeloppet inom den frivilligasjukpenningförsäkringen får högst motsvara garantinivån inom föräldraförsäkringen.Ersättningen skall även i fortsättningen vara ej skattepliktig inkomst. Försäkringen skall kunna tecknas utan karenstideller med en karenstid av 3 eller . Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förutom att utredningen velat bibehållaavgränsningen att endast hemmamakar och studerande skall kunna teckna denfrivilliga försäkringen. Utredningen anser vidare att ersättningen från denfrivilliga försäkringen skall vara skattepUktig inkomst. 1984/85:78 96 Remissinstanserna:Utredningsförslaget tillstyrks i huvudsak. Några har ifrågasatt behovet av enfrivUlig sjukpenningförsäkring. En del har tagit upp att ersättningen från dennya friviUiga sjukpenningförsäkringen föreslås göras skattepliktig och påpekatatt förbättringarna av försäkringsskyddet därmed inte blir så stora. Skälenför mitt förslag: En förbättrad frivillig sjukpenningförsäkring inom denallmänna försäkringens ram gör det möjUgt att erbjuda en försäkring med villkorsom inte skulle kunna införas generellt i en obligatorisk försäkring underrådande statsfinansiella förhållanden. Den nya frivilliga försäkringen börkunna tecknas med ett betydligt högre ersättningsbelopp och förmånligareförsäkringsvillkor än . Den kan därmed - till skillnad mot den nuvarandehemmamakeförsäkringen- ge ett reellt försäkringsskydd åt bl.a. hemmamakarna.Genom statsbidrag och fonderade medel bör det vara möjligt att hålla den egnaavgiften på en förhållandevis låg nivå. Jag anser att förutom hemmamakar och studerande böräven andra försäkrade som saknar förvärvsinkomst eller har en lågförvärvsinkomst, få möjUghet att nyteckna en frivillig sjukpenningförsäkring omde så önskar. Undantagna bör dock vara de som har uppnått . Den somuppbär hel förtids- eller ålderspension får inte heller inneha frivilligförsäkring. Villkoren i en framtida frivillig försäkring börenligt min mening också göras gynnsammare för de försäkrade. Jag kommer i detföljande att redovisa förslag om mindre restriktiva hälsokrav för att få tecknaförsäkringen. Även i vissa andra avseenden bör reglerna göras förmånligare änvad som är fallet. Jag anser vidare att möjlighet bör finnas attteckna försäkringen med ett högsta ersättningsbelopp per dag som motsvarargarantinivån inom föräldraförsäkringen, dvs. Om garantinivånsedermera kan komma att höjas bör det också leda tiU en höjning av denfrivilliga försäkringens maximala dagersättning. Den som önskar försäkra sig för ett lägre belopp börkunna erbjudas en sådan möjlighet. För att begränsa de administrativakostnaderna bör ställas upp en lägsta beloppsgräns på . Försäkrade som vidikraftträdandet har ett försäkringsbelopp på högst . ges dock möjUghet attbehålla detta om de så önskar. I den nya frivilliga försäkringen bör vidare finnasen regel som liknar den som gäller för hemmamakar och studerande som haren viss mindre inkomst. Dessa bör även i forsättningen vara berättigade attteckna frivillig försäkring som ett tiUägg till sin obligatoriska försäkringupp till det maximala dagbeloppet . Den frivilUga försäkringen bör dockinte få tecknas med lägre belopp än att denna tiUsammans med sjukpennningenfrån den obligatoriska försäkringen uppgår till lägst . Ersättningen från den frivilliga försäkringen böräven i fortsättningen vara skattefri, bl.a. med hänsyn till att den till stordel finansieras med egen avgift. 1984/85:78 97 Studerande bör få möjlighet att teckna denförbättrade frivUliga försäkringen. För studerande med studiemedel gäller vissa skuldreducerings-regler avseende de återbetalningspliktigastudiemedlen när den studerande är sjuk och uppbär sjukpenning överstigande 25kr. från den aUmänna försäkringen. Vid oförändrade regler skulleavräkningsreglerna bl.a. få tUlämpning avseende studerande som tecknat enfrivillig sjukförsäkring överstigande . Jag anser emellertidinte att en sådan skuldreducering är motiverad med avseende på en frivilligförsäkring och föreslår därför i samråd med chefen för utbildningsdepartementetatt studieslödslagen anpassas i enlighet härmed. Av administrativa skäl bör valmöjligheterna när detgäller karenstid begränsas så att den nya frivilliga sjukpenningförsäkringenkan tecknas utan karens eller med en karenstid av 3 eller . Den som vid utgången av har en friviUigsjukpenningförsäkring bör informeras om möjligheten att höja försäkringsbeloppetfill maximalt . enligt de nya förmånligare reglerna. De nya tillämpningsreglerna för den frivilligasjukpenningförsäkringen bör gälla även för redan gällande försäkringar. Dettainnebär bl.a. att försäkringstagare som har en försäkring med annan karenstidfår anpassa sin försäkring efter de nya reglerna. Detta avser framför alltstuderande som f.n. endast kan ha 14 dagars karensfid. 8.3Mindre restriktiva hälsokrav för frivillig sjukpenningförsäkring Mittförslag: Även en försäkrad som inte kan anses ha god hälsa skall kunna tecknaen frivillig sjukpenningförsäkring. Ersättning från försäkringen får dock somf.n. inte utges för sjukdom som inträffat innan försäkringen blivit gällande. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som har yttrat sig har inte någon något att erinra. Skälenför mitt förslag: För den nuvarande frivilliga försäkringen gäller förutom ivissa undantagssituationer att endast den som är och har god hälsafår teckna sådan försäkring. har på regeringens uppdraggjort en allmän översyn av begreppet god hälsa inom den frivilligasjukpenningförsäkringen. Rapporten har överlämnats till sjukpenningkommittén. 1 rapporten föreslås att även en försäkrad som intekan anses ha god hälsa skall kunna få ett försäkringsskydd vid sjukskrivning pågmnd av annan sjukdom eller skada. Förslaget förutsätter att gällandebestämmelser, om att ersättning från försäkringen i princip inte utges för sjukdomsom inträffat 7 1984/85. 1 saml Nr 78 1984/85:78 98 innan försäkringen blivit gällande, bibehålls oförändrade. Härigenom undviksatt försäkringen belastas på ett inte önskvärt sätt. För bedömning av om ett anmält sjukdomsfall skallanses ha samband med en sjukdom som inträffat innan försäkringen trätt i kraftbör gälla att ny sjukdom skall anses föreligga om den försäkrade trots visslidigare inträffad sjukdom därefter varit arbetsför . Om den försäkradeinsjuknar bör samband med fidigare inträffad sjukdom ansesföreligga endast om sambandet är uppenbart. Därigenom underlättas kassornasprövning av sambandsfrågorna. har ställt sig bakom förslageni . För egen del anser jag det väsentligt atthemmamakar, studerande m.fi. kan få teckna etl försäkringsskydd för andrasjukdomstillstånd än de som förorsakar att de inte kan anses ha god hälsa. Jagfinner de föreslagna reglerna väl avvägda och föreslår därför att de införs.Jag avser att återkomma till regeringen med förslag till erfoderligaförfattningsbestämmelser sedan behandlat proposifionen. 8.4Hemmamakeförsäkringen bibehålls i begränsad omfattning Mittförslag: Den som vid utgången av 1985 är obligatoriskt försäkrad som hemmamakefår rätt att kvarstå i hemmamakeförsäkringen längst till den tidpunkt då han pågmnd av förvärvsinkomst blir obligatoriskt försäkrad eUer han tecknar enfrivillig sjukpenningförsäkring som omfaitar en sjukpenning av . Utredningensförslag: Hemmamakeförsäkringen upphör helt. Remissinstanserna:Utredningsförslaget har i huvudsak inte mött några invändningar.Försäkringsrätten för anser dock att frågan om förändringen avhemmamakeförsäkringen bör bli föremål för överväganden i etl sammanhang, där dehemmavarande föräldrarnas situation i stort utreds. Skälenför mitt förslag: 1 den aUmänna sjukförsäkringen tillerkändeshemmafruar sjukpenning vid sjukdom med . Beloppet var inteskattepUktigt. Härtill kom ett särskilt barntillägg om . per dag beroendepå antalet barn i familjen. När sjukpenningen genom reform bl.a.gjordes skattepliktig slopades barntUläggen som sjukpenningen förhemmamakar höjdes till sin nuvarande nivå på . Samhället har förändrats sedanhemmamakeförsäkringen infördes. Kvinnor har i allt större utsträckning blivitförvärvsarbetande och därigenom kommit att omfattas av den vanUga obUgatoriskasjukpenningförsäkringen. är cirka 280 000 personer hemmamakeförsäkrademot ca 1 150 1955. Hemmamakeförsäkringen utgör ett udda inslag isjukpenningförsäkringen därigenom att syfiet med den inte är att, som isjukpenningförsäkringen i övrigt, ersätta något inkomstbortfall. Den ansågsursprungligen vara etl bidrag till de kostnadsökningar som kunde uppstådärigenom atl den hemarbetande maken, oftast kvinnan, på grund av sjukdom intekunde utföra de vanliga sysslorna i hemmet. som f.n. utgesfrån försäkringen lorde emellerfid i dessa fall inle vara av sådan betydelseatt de motiverar att ha kvar ersättningsformen. Behovet av en ersättning frånen särskild hemmamakeförsäkring har också förändrats. När det gäller barnfamiljerhar t.ex. fillkomsten av föräldraförsäkringen inneburit atl den andra föräldernkan få föräldrapenning för tillfällig vård av barn om hemmamaken p.g.a. sjukdominte kan fullgöra barnfillsynen. Mot bakgrund av den utveckling som skett isamhället och den utbyggnad som gjorts av socialförsäkringssystemet, i dettasammanhang framför allt föräldraförsäkringen, är det en naturiig konsekvens attden för en annan fid avpassade hemmamakeförsäkringen övergår i enannan försäkringsform. Som jag lidigare nämnt är jag dock f.n. inte beredd altföreslå att hemmamakeförsäkringen skall upphöra. Jag förordar istället ettsystem där den som är hemmamakeförsäkrad vid utgången av får kvarstå idenna försäkring och även behåUa en eventuell frivillig försäkring om maximalt12 kr. per dag intill den fidpunkt han får en SGI grundad på förvärvsinkomsteller väljer att teckna den nya högre frivilUga sjukpenningförsäkringen omlägst per dag. Genom mitt förslag behålls hemmamakeförsäkring fördem som vid ikraftträdandet omfattas av denna medan inga nya hemmamakar anslutstill försäkringen. De som senare kan komma att betraktas som hemmamakar erbjudsett försäkringsskydd genom den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Samtidigtförbättras den frivilliga sjukpenningförsäkringen med försäkrings-vUlkor somkan ge hemmamakarna ett reellt försäkringsskydd. Mittförslag: Den frivilliga sjukpenningförsäkringen bör liksom f.n. finansierasgenom avgifter från de försäkrade och genom statsbidrag. Statsbidraget bör vara , detsamma som försjukförsäkringen i övrigt. Enhetliga avgifter fastställs för hela landet ochblir oberoende av den försäkrades ålder vid inträdet i försäkringen. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Av de remissinstanser som har yttrat sig har inte någon något att erinra. 1984/85:78 100 Skälenför mitt förslag: En framtida frivillig sjukpenningförsäkring bör finansierasgenom avgifter från de försäkrade och genom statsbidrag. Statsbidraget bör vara som försjukförsäkringen i övrigt. De fonderade medel, som finns för denfrivilliga försäkringen, bör användas för alt begränsa avgifterna för de höjdaförmånerna. Härigenom kan avgifterna hållas på en förmånlig nivå. Det kan förväntas atl intresset för att tecknafrivillig sjukpenningförsäkring ökar till följd av den högre ersättning somkan utges. Genom att anslutningen till försäkringen ökar stiger ävenkostnaderna för statsbidraget. Som nämnts bör försäkringsavgifterna kunnahållas på en förhållandevis låg nivå genom ianspråktagande av ränteintäkter ochkapital från de fonderade medel som f.n. finns för den frivilligasjukpenningförsäkringen. De regionala skillnader som gäller föravgiftsberäkningen bör upphöra och ersättas med en för hela landet enhetligavgiftsnivå. Av administrativa skäl bör avgiften sättas utan hänsyn till åldervid inträde i försäkringen. Härigenom förenklas avgiftsberäkningen i hög grad. 9Sjukpenninggrundande inkomst för elever som genomgår grundutbildning för vuxna Grundutbildning för vuxna (grundvux) startade i sinnuvarande form . Utbildningen är avsedd för vuxna personer somsaknar grundläggande kunskaper i läsning, skrivning eller räkning. Deltagarnai grundvux kan få ett särskilt studiestöd enligt förordningen (1976:327) omtimersättning vid grundutbildning för vuxna. Ersättningen betalas ut avskolstyrelserna och utgörs av viss ersättning för varje timme den studerandedeltar i undervisningen. kan, enligt bestämmelser i lagen om allmänförsäkring, den sjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas under studietidenför studerande som uppbär särskilt vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag fördoktorander, är inskriven vid eller genomgåryrkesutbildning efter förmedling av en arbetsmarknadsmyndighet. För övrigastuderande gäller att dessa får behålla sin sjukpenning om de studerar inom detegna yrkesområdet, dock högst om de inte har tjänstledighet från sittarbete. Fr.o.m. kommer emellertid, enUgt förslag i prop. omförbättrad studiehjälp och vissa sjukförsäkringsfrågor (1983/84:127, SfU 26,rskr 336), samma regler att gälla för alla studerande som uppbär studiehjälpeller studiemedel. För studerande med studiehjälp, studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd eller utbildningsbidrag för doktorander kommer emellertid densjukpenninggrundande inkomsten att hållas vilande under studietiden.Sjukpenning till dessa gmpper studerande kommer endast att utges underförutsättning att den studerande har en sjukpenninggrundande inkomst fastställdpå grundval av inkomst . Sjukpenningkommitténhar i sitt betänkande (SOU 1983:48) Egenföreta- 1984/85:78 101 gares sjukpenning m.m. behandlat frågan om sjukpenhinggrundande inkomst förelever som genomgår grundutbildning för vuxna. 9.2Rätt att behålla sjukpenninggrundande inkomst under utbildningstid Mittförslag: Elever som genomgår grundutbildning för vuxna ges räll alt behålla sinsjukpenninggrundande inkomst . Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som yttrat sig över förslaget är positiva.Riksförsäkringsverket och anser att det bör genomförassnarast möjligt. Skälenför mitt förslag: F.n. gäller att den som avbryter sill förvärvsarbete för atlgenomgå grundutbildning för vuxna (grundvux) får sin SGI sänkt om studiernaberäknas pågå i följd. innebär all den studerande intehar rätl till sjukpenning eller föräldrapenning motsvarande sin tidigareinkomst vid sjuk- eller föräldraledighet. Får den studerande barn i anslutningtill att studierna upphör kan det också innebära alt han inte hinner uppfyllakvalifikationskravet för föräldrapenning över garantinivån, dvs. försäkringöver garantinivån före barnets födelse. Jag har tidigare behandlatdetta kvalifikationsvillkor (avsnitt 2.4.4). Del har visat sig att elever, som deltar i grundvuxkänner sig utsatta för en stark press under studiefiden bl.a. lill följd avbrister i försäkringsskyddet. Detta har ibland lett till studieavbrott. Frånsamhällets synpunkt är del angeläget att så många som möjligt i de grupper somgrundvux är avsedd för genomgår utbildningen. Om den sociala tryggheten underutbildningstiden är bristfällig motverkas detta syfte. En förbättring avsjukförsäkringsförmånerna för grundvuxeleverna är därför en angelägen uppgift. Jag föreslår därför att elever som genomgårgrundvux får rätt att behålla sin sjukpenninggrundande inkomst underutbildningstiden. För elever som har en registrerad sjukpenninggrundandeinkomsl vid inträdet i utbildningen kommer därmed försäkringsskyddet attkvarstå . 10Egenföretagares sjukpenningförsäkring 10.1 Inledning I samband med atl lagen om allmän försäkringinfördes kom egenföretagarna helt att omfattas av den obligatoriskasjukpenningförsäkringen. upphörde möjligheten för egenföretagare attteckna frivillig sjukpenningförsäkring. Egenföretagarna är därmed i likhet medanställda obligatoriskt försäkrade för förlorad förvärvsinkomst vid sjukdom,föräldraledighet m.m. För beräkning av egenföretagaressjukpenninggrundande inkomsl (SGI) gäller f.n. att inkomst av arbete för egen räkninginte får beräknas högre än 1984/85:78 102 sommotsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Enligt kungörelse (RFFS1981:5) om sjukpenninggrundande inkomst gäUer följande. För en försäkrad medinkomst av annat förvärvsarbete än anställning som under en följd av år i sinaallmänna självdeklarationer redovisat en lägre skatterättslig nettointäkt änvad som motsvarar skälig avlöning för liknande arbele för annans räkning, skallden sjukpenninggrundande inkomst av detta arbete beräknas med ledning av de tresenaste årens taxering. I förekommande fall skall hänsyn tas till särskiltinvesteringsavdrag enligt lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag förinvenlarieanskaffning eller därmed jämföriigt avdrag. Den sjukpenninggrundandeinkomsten får beräknas tUl högre belopp än vad som framgår av denskatlerällsliga nettointäkten under en verksamhets uppbyggnadsskede eller omandra särskilda skäl föreligger, såsom stark skuldbelastning, ändradeförvärvsförhållanden eller tillfälliga förluster. Driver makar förvärvsverksamhet gemensamt ellerdriver den ena maken sådan verksamhet med biträde av den andre skallnettointäkten från verksamhelen vid beräkning av den sjukpenninggrundandeinkomsten fördelas på makarna i förhåUande till värdet av vardera makensarbetsinsats i verksamheten. Den som är försäkrad för sjukpenninggrundandeinkomst av annat förvärvsarbete än anställning har räft att välja karenstid försjukpenningen. En längre karenstid medför lägre avgifter till försäkringen. Mot bakgrund av att det påtalats brister i dennuvarande ordningen när det gäller att fastställa SGI för egenföretagare harsjukpenningkommittén utrett frågan. Kommittén har i sitt belänkande (SOU1983:48) Egenföretagares sjukpenning m.m. föreslagit att nuvarande regelsystemi huvudsak behålls men att man genom bl.a. en ökad information och utbildningåstadkommer en mera flexibel tillämpning av bestämmelserna. 10.2Sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare Mittförslag: En försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete än anstäUning fårvälja en sjukpenning utan karenslid eUer med en karenstid av 3 eller 30 dagar.En försäkrad får övergå till försäkring med kortare karenstid om han inte harfyllt . Ändringen blir gällande efter den då framställningen görshos kassan. Den kortare karenstiden får dock inte tillämpas för sjukdom sominträffat innan karenstidsändringen blivit gäUande. Ändring av den sjukpenninggmndande inkomsten (SGI)för försäkrad med inkomst av annal förvärvsarbete än anställning bör, oberoendeav vald karenstid, bU gällande efter del fåttkännedom om inkomständringen. Nuvarande regler för beräkning av SGI föregenföretagare bibehålls men med en mera flexibel tillämpning. Prop.1984/85:78 103 Utredningens förslag: Överensstämmer med milt förslag.Kommittén har dock inte behandlat frågan om att väntetiden för ikraftträdandeav SGI f.n. förlängs med den valda karenstiden. Remissinstanserna: Har inga invändningar motutredningsförslaget. RFV har påpekat de olägenheter som uppkommer genom atlväntetiden för ikraftträdande av SGI förlängs med den valda karenstiden. Skälen för mitt förslag: Den som är försäkrad försjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete än anställning harför närvarande rätt att välja sjukpenningförsäkring med karenstid. Karenstidenkan efter den försäkrades val bestämmas till 3, 33 eller . Övervägandeantalet försäkrade egenföretagare har valt 3 dagars karenstid. Den som vill ha karenstid för sinförsäkring måste anmäla detta till . Bestämmelserna omkarenstid blir då lillämpliga vid sjukperiod som börjar efter del att den nyakarenstiden blivit gällande. Den som valt karenstid kan f.n.övergå till försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid om han ärunder och har god hälsa. Den kortare karenstiden eller försäkringen utankarenstid skall emellertid inte tillämpas vid sjukdom som har inträffat innanändringen blivit gällande. Vid ändrad inkomst gäller den nya SGI:n först 30dagar efter anmälan ökat med det antal dagar som svarar mot den valdakarenstiden. Jag har tidigare föreslagit atlvalmöjligheterna när del gäller karenstid i den nya frivilligasjukpenningförsäkringen av administrativa skäl begränsas till 3 eller 30 dagar.Med hänsyn till den ringa anslutning som det längsta aUernativet, , förnärvarande har när det gäller egenföretagare och fördelarna av attkarenstidsalternativen blir lika inom försäkringens olika delar, föreslår jagatt 3 eller bör gälla som karenslidsalternativ även föregenföretagares sjukpenningförsäkring. Detta bör också gälla dem som f.n. harförsäkring med annan karenstid än 3 eller . Dessa får följaktligenanpassa sin försäkring efter de nya reglerna. Även när det gäller det nuvarandekravet på att en försäkrad skall ha god hälsa för att få övergå till försäkringmed kortare karenstid eller utan karenstid anser jag att samma regler bör gällasom jag föreslagit belräffande den friviUiga sjukpenningförsäkringen. Detlainnebär bl.a. att en egenföretagare som har en viss sjukdom skall kunna minskasin karenstid för att få elt bättre försäkringsskydd vid ny sjukdom ellerskada. Vid övergång till kortare karenstidskall dock liksom f.n. den kortare karenstiden inte tUlämpas vid sjukdom sominträffat innan ändringen blivit gällande. Däremot bör ny sjukdom ansesföreligga om den försäkrade trots viss tidigare inträffad sjukdom därefiervarit arbetsför . Om den försäkrade insjuknar börsamband med tidigare inträffad sjukdom anses föreligga endast om sambandet äruppenbart. Genom en sådan regel underlättas kassornas prövning avsambandsfrågorna. 1984/85:78 104 Reglerna om att väntetiden förikraftträdande av SGI förlängs med den valda karenstiden för den som harinkomst av annat förvärvsarbete än anställning (B-inkomst), infördes i sambandmed reglerna om den beskattade sjukpenningen och förorsakades av de dågällande avgiftsreglerna. Genom atl de sociala avgifterna numera beräknas påden försäkrades taxerade inkomst kvarstår inte längre den spekulationsrisk sommotiverade denna särbestämmelse. Det har även visat sig atl dessa regler ärkomplicerade och onödigt betungande att administrera saml att de dessutom kanmedföra luckor i försäkringsskyddet för den försäkrade. Om t.ex. någon övergårfrån SGI grundad på såväl anställningsinkomst som B-inkomst, för vilken hanvalt 93 dagars karens, tUl enbart B-inkomst upphör den SGI som avseranställningsinkomsten medan ändring av SGI på grund av ökadB-inkomst inte bUr gällande förrän efter ytterUgare . Det sämreförsäkringsskyddet under dessa har - förutom när det gällersjukpenningen - betydelse för föräldrapenningen som då kan utges endast medgarantibeloppet trots att den försäkrade kan ha haft inkomst över garantinivånkanske . På motsvarande sätt kan en för hög försäkring som intemotsvarar inkomstförhållandena bibehållas under dessa , vUket kanmedföra överkompensation. Det finns enligt min mening numera inga skäl attbibehålla dessa krångliga regler.