prop · G80374 · 1984-12-31 00:00:00 — omändring av upplåningsrätten för stadshypotekskassa; Regeringenföreslår att anta det förslag som upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att upplåningsrätten för stashypotekskassaskall grundas - förutom på kassans grundfond - även på kassans egetfondkapital. Ändringenföreslås träda i kraft den . I 1984/85. Prop.1984/85:74 2 Lagom ändring i lagen (1968:576) om Härigenomföreskrivs att 7 § lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoleksföreningar' skall ha nedan angivna lydelse. 7§ Kassan anskaffar medel för sin Kassan anskaffar medel för sin verksamhetgenom lån mot obliga- verksamhet genom lån mot obliga tioner eller genom annan upplå- tioner eller genom annan upplå ning. Sammanlagda beloppet av ning. Sammanlagda beloppet av kassans låneskuld får ej uppgå till kassans låneskuld får ej uppgå till mera än tio gånger beloppet av den mera än tio gånger summan av den i i 13 § angivna grundfonden. 13 § angivna grundfonden och de i 15 § angivna reserv- och kapital-täckning.sfonderna. Nedgårgrundfonden genom föriuster som uppkommit på kassans rörelse i dess helhet medmer än , får kassan ej upptaga nytt lån utan regeringens medgivande.Är nedgången större än , fordras för upptagande av nytt lån ävenriksdagens medgivande. Tagesgrundfonden i anspråk för att täcka förlust, skall kassan anmäla detta hosregeringen. Dennalag träder i kraft den . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , R. Carisson,, , Propositionom ändring av upplåningsrätten för stadshypotekskassa Bestämmelserför stadshypoieksinslilutionens verksamhet finns i lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoleksföreningar.Institutionen består av en central kassa - stadshypotekskassa- och tjugo regionalt verksamma stadshypoleksföreningar. Genom föreningarnalämnar institulionen lån i huvudsak mot säkerhet i form av panträtt i bostads-och affärsfasligheier. Sladshypolekskassan har lill uppgift alt skaffa medel lillföreningarnas kreditgivning genom upplåning mol obligationer eller genom annanupplåning. Kassans upplåningsriitl bestäms av storleken av den grundfond somstaten ställer till kassans förfogande. Upplåningen får inte överstiga tiogånger grundfondens storlek. Grundfonden uppgår f. n. till 12,5 miljarder kr.och består av en garantiförbindelse som fullmäktige i riksgäldskonlorel har utfärdat.Den senaste grundfondshöjningen skedde med . (prop.1982/83: 136, NU 36. rskr 326. SFS 1983:578). För garantiförbindelsen erläggersladshypolekskassan en årlig avgift till staten på 0,259 av garantiförbindelsensbelopp (SFS 1983:585). Kassansbehållna årsvinst skall avsättas till en reservfond. Denna skall lägst uppgå lillelt belopp som motsvarar en procent av kassans skulder. Uppgår reservfonden tilldet föreskrivna beloppet får kassan göra avsättning till en kapitaltäckningsfond.Denna har samband med institutionens möjligheler att lämna vissa typer av lån.Medel som avsatts till kapitaliäck-ningsfonden får användas endast föröverföring till reservfonden. Reservfonden får - med visst undantag - användasendast lill all läcka förlust som uppkommit pa kassans rörelse i dess helhet. " I 1984/85. 1984/85:74 4 Sladshypolekskassanhar i en skrivelse till regeringen hemställt att kassans upplåningsrällökas. Kassan har föreslagit att delta i första hand får ske genom att kassansegna fonder inräknas jämte grundfonden i den bas som bestämmerupplåningsrätten. I andra hand har kassan hemställt att grundfonden höjs från12,. Skrivelsen bör fogas lill protokolleti detla ärende som bilaga 1. Yttrandenöver stadshypotekskassans framställning har avgetts av bankinspeklionen, bosiadsslyrelsen,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i , Allmännapensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna. Post-och , , föreningsbankers förbund. Ensammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Mittförslag: Vid bestämmandet av stadshypotekskassans upplåningsrätt får jämtegrundfonden även räknas in kassans reservfond och kapitaltäckningsfond. Stadshypotekskassansframställning: Överensstämmer med milt förslag (bilaga I). Remissinstanserna:I stort selt samtliga remissinstanser tillstyrker alt kassans upplåningsbasbreddas eller all upplåningsrätlen ökas (bilaga 2). Skälenför mill förslag: Stadshypotekskassans grundfond utgörs av en av slalen genom riksgäldsfullmäkligeutfärdad garantiförbindelse. Grundfonden är avsedd alt i sista hand användasför att fullgöra kassans förbindelser gentemot obligalionsinnehavarna. Stadshypotekskassansupplåningsmöj-ligheler begränsas av all kassans låneskuld inle får uppgå tillmer än 10 gånger dess grundfond. Eftersom grundfonden f n. är 12,5 miljarderkr. kan kassan låna upp högst . Enligl vad kassan nu uppger kommerde angivna upplåningsmöjligheterna att bli fullt utnyttjade under första halvåret1985. Skall kassan därefter kunna öka sin upplåning måste såledesupplåningsbasen höjas. Enliglmin mening bör, med hänsyn till den utlåningsverksamhet som kan förutses för sladshypoteksföreningarnasdel , upplå-ningsmöjligheierna för sladshypolekskassan ökas.Detta kan ske antingen genom en höjning av grundfonden eller genom all ocksåkassans reservfond och kapitaltäckningsfond får grunda upplåningsrälltillsammans med grundfonden. Prop.1984/85:74 5 Sladshypolekskassanutgör tillsammans med Sparbankernas inteckningsaktiebolag, , och Svenskbostadsfinansiering aktiebolag de tre dominerande instituten förbottenlångivning till bostadssektorn. För och , med vilka sladshypolekskassansåledes konkurrerar, gäller lagen (1963:76) om kreditaktiebolag. Upplåningsrätlenregleras i resp. bolagsordning. Dessa är godkända av regeringen. För upplåningsmöjligheternafinns i bolagsordningarna en yttersta gräns vid 50 gånger bolagets eget kapitaloch en av ägarna tillskjuten eller garanterad fond. För och ingår således det egna kapitalet, med vilket avses bl.a. aktiekapital ochreservfond, i den bas som grundar upplåningsrätt. Detfinns enligt min mening inte några avgörande argument för att behandla sladshypolekskassanannorlunda än och när det gäller den nu aktuella frågan omupplåningsrätten. Jag anser därför att kassans reservfond och kapitaltäckningsfondbör kunna grunda upplåningsrätt tillsammans med kassans grundfond. Vidutgången av uppgick de två förstnämnda fonderna till cirka 2,1miljarder kr. För kassans del skulle således mitt förslag leda till attupplåningsmöjligheterna ökade med . Grundfonden skulle dåt. v. kunna bibehållas på sin nuvarande nivå. Pågrund av vad jag anfört förordar jag att 7 § lagen om stadshypotekskassaoch om stadshypoleksföreningar ändras så att därav framgår att även kassansreserv- och kapitaltäckningsfonder skall ingå i upplåningsbasen för sladshypolekskassan.Den nu föreslagna lagändringen kan inte anses påverka de nuvarandeborgenärernas rätt på sådant sätt att några särskilda övergångsbestämmelser erfordras. Denföreslagna lagändringen får anses vara av så enkel beskaffenhet att lagrådsgranskninginte är påkallad. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta ett inom upprättat förslag till lag omändring i lagen (1968: 576) om stadshypotekskassa och omstadshypoleksföreningar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition föreslå att anta det förslag föredraganden lagt fram. 1984/85:74 6 I I3§ lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoleksföreningar stadgas att staten som grundfond för kassanställer lill förfogande en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelsepå tolv och (beloppet senast ändrat genom SFS1983:578). Enligt bestämmelser i lagens 7§ får sammanlagda beloppet av kassanslåneskuld ej uppgå lill mera än tio gånger beloppet av grundfonden. Kassans låneskuld får sålunda enligt bestämmelserna uppgå lillhögst . Den utelöpande obligationsskulden och skulden enligtutgivna kapitalmarknadsreverser uppgick lill ca 104,4miljarder kronor resp. ca , dvs. totalt ca 110.7 miljarderkronor. I beloppet ingår försålda men ej likviderade obligationer resp.reverser. Med hänsyn härtill uppgick den outnyttjade upplåningsrätlen den 31juli 1984 till ca . De anförda siffrorna aklualiserar frågan om en ökning avupplåningsrätten. Följande uppställning visar utvecklingen under senare årav kassans obligations- och reversskuld samt låneverksamhet: (vid slulel av r Anm. I beloppen utelöpande obligationer och kapilalmarknadsreverserhar räknais in vid resp. lidpunkt försålda men Icke likviderade obligationeroch reverser. Som framgår av tablån har låneverksamheten ökat i avsevärdomfattning . Såvitt gäller ökningen inom den prioriterade delenav stadshypotekskassans verksamhet fastställer numera enram. medger ramen en upplåning om . Vad avserden oprioriterade delen av verksamheten innebär styrning numeraendast alt en årlig ram fastställs för upplåning på den organiserade marknaden.För kassans del är denna ram 853 miljoner kro- 1984/85:74 7 nor förär 1984. Oprioriterad upplåning på den oorganiserademarknaden är fri. Det skall vidare framhållas att balanserna av inneliggandebeviljade låneansökningar, som kassan huvudsakligen lill följd av lägel på kapilal-marknadeninte kunnat effeklucra. uppgår till etl belopp som överstiger 9.5 miljarder kronor.Härav utgör prioterade lån. Mot bakgrund av härangivna förhållanden kan lillväxten i obligationsskulden och reversskulden förhela uppskattas lill . Kassaslyrelsen bedömersåledes att den förfatlningsbestämda upplåningsrätten kan bli fulll ulnyttjadunder av . Med hänsyn härtill hemsiällcr kassaslyrelsenatt kassans upplåningsrätt nu vidgas. Den ökning av upplåningsrätlen som är erforderlig kan skegenom att grundfonden höjs. Så har också skett vid fleratillfällen. Kassans starka expansion har krävt all grundfonden höjts i etappertill mer än det dubbla beloppet . Vid utgångenav var grundfonden och är f. n. som nämnts ovan 12.5miljarder kronor. Den storlek som grundfonden nu har uppnatt kan aktualiseraockså andra sätt att öka upplåningsrätten. Grundfondens syfte är att vara engaranti för kassans långivare för alt kassan kan fullgöra sina förpliktelseräven i en sitaution där rörelsen drabbas av allvarliga förluster. Men sammafunktion har också de egna fonder som har byggts upp inominstitutionen av kvarhållna vinstmedel. Här har skett en starkutveckling. Den samlade fondrelationen för kassan och föreningarna var vidutgången av 4,. medan den vid ingången av , när institutioneni sin nuvarande form inledde sitt första veksamhetsår, uppgick till 2,69f. Enbetydande stärkning av den finansiella ställningen har alltså åstadkommits.Samtidigt torde den stora volymökningen och breddningen av Sladshypoteks låneverksamhelha inneburit en riksutjämning som ytterligare förbättrat säkerheten förobligations- och reversinnehavarna. I praktiken har därför grundfondensrelativa betydelse minskat. Mot den angivna bakgrunden finns det enligtkassastyrelsens mening anledning att överväga en lösning som innebär attkassans upplåningsrätt ökas utan att nya garantiåtaganden från statens sidabehöver göras. Den ändring i gällande lag som kassastyrelsen anser liggernärmast till hands alt föreslå innebär att upplåningsrätlen inte skall grundasenbart på det statliga garanlibeloppet utan även pä det egna fondkapitalet inominstitulionen. Upplåningsrätten förde s.k. mellanhandsinstituten bestämsnämligen vanligtvis numera på detta sätt. Delta gäller t.ex. i fråga om de med Stadshypotekkonkurrerande kreditaktiebolagen för vilka upplåningsrättens storlek ytterstbestäms av det egna kapitalet plus de garantiåtaganden ägarbankerna gjort iform av garanlifond. Det kan också erinras om att upplåningsrätlen för Svenska skeppshypotekskassansedan år 1965 base- Prop.1984/85:74 8 ras ej enbart på den statliga garantifonden utan även på skeppshypoteks-kassansreservfond. har en mer komplicerad organisatoriskuppbyggnad än de nämnda andra kreditinstituten, vilkel innebär att de egnafonderna är fördelade mellan kassan centralt och de 20 föreningarna, vilkautgör självständigajuridiska personer. Föreningarna är emellertid subsidiärtansvariga också för kassans förpliktelser, som de i praktikenknappast har några andra skulder än de som består i lånen från kassan. I etlkrisläge står därför de samlade fonderna hela institutionen, såväl kassans somföreningarnas, till förfogande för att möta betalningsförpliktelserna tillobligations- och reversinnehavarna. Strikt säkerhelsmässigt skulle det alltsåvara motiverat att jämställa föreningarnas fonder med kassans vad gäller att gundaen upplåningsrätt för kassan. Kassastyrelsen vill likväl inleföreslå att man går längre än att räkna in själva kassans egna fonder jämtegrundfonden i den bas som bestämmer upplåningsrätten. De egna fonderna var vidutgången av 1983 ca . Stadshypotekskassans låneskuld skulle med denna lösninginte få uppgå till mera än tio gånger det sammanlagda beloppet av grundfonden,reservfonden och kapitaltäckningsfonden. 1 praktiken skulle det år 1984innebära att kassans upplåningsrätt ökade med tio gånger reserv- och kapitaltäck-ningsfondernasbelopp, dvs. En ökning av grundfonden skulle i såfal! Det bör här tilläggas att fondkraven såvitt gäller stadshypoteksinstitutionenäven efter en sådan justering av upplåningsreglerna som angetts är avsevärthögre än för de kreditaktiebolag som verkar på samma marknad. Om den föreslagna lagändringen genomförs får övervägas omen särskild övergångsbestämmelse behövs till skydd för de kassans borgenärersom finns vid tillkomsten av lagändringen. Exempel på sådana bestämmelser medsärskilda garantier för borgenärer finns i SFS 1968:575 och SFS 1970:66. Mot bakgrund av det anförda hemställer styrelsen att 7§ ilagen (1968:576) om stadshypotekskassa och om stadshypoleksföreningarerhåller följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§ Kassan anskaffar medel för sin Kassananskaffar medel för sin verksamhet genom län mot obliga- verksamhet genom lån motobliga tioner eller genom annan upplå- tioner eller genom annan upplå ning. Sammanlagda beloppet av ning. Sammanlagda beloppet av kassans låneskuld får ej uppgå till kassans låneskuld får ej uppgå till mera än tio gånger beloppet av den mera än tio gånger summan av den i i 13 § angivna grundfonden. 13 § angivna grundfonden och de i 15 § angivna reserv- och kapital-täckningsfonderno. 1984/85:74 9 Nedgårgrundfonden genom förluster som uppkommit på kassans rörelse i dess helhel medmer än , får kassan ej upptaga nytt lån utan regeringens medgivande.Är nedgången större än , fordras för upptagande av nytt lån ävenriksdagens medgivande. Tagesgrundfonden i anspråk för alt täcka förlust, skall kassan anmäla detta hosregeringen. Förden händelse regeringen skulle finna att tidsmässiga eller andra hinder föreliggermot den av kassastyrelsen föreslagna ändringen, hemställer styrelsen i andrahand att grundfonden höjs med ett belopp av minst två och en halv miljarderkronor, dvs. Ibehandlingen av detta ärende har deltagit styrelsens ordförande . ,vice ordförande , ledamöterna ochRolf Trodin. Styrelsenför stadshypotekskassa N. Prop.1984/85:74 10 Stadshypotekskassansframställning har tillstyrkts eller lämnals ulan erinran av bankinspektionen,fullmäktige i riksbank, fullmäktige i . , Posl- och Kredilbanken. Riksgäldskonloret anser sig dock kunna lämna kassansförslag utan erinran endast under förutsättning att förluster för sladshypolekskassanvid likvidation i försia hand avräknas från reserv- och kapitaltäckningsibnderna. Bostadsstyrelsentillstyrker en ökning av stadshypotekskassans uilå-ningsrätt utan att taställning lill hur detta skall ålstadkommas medan förklarar sig ej ha nägon erinran mot au upplåningsrätten ökar.Förbundet förordar dock närmast all kassans grundfond höjs. Allmännapensionsfonden, första-tredje fondstyrelserna, uppger att man inte finneranledning att principiellt motsätta sig stadshypotekskassans förslag medanSvenska försäkringsbolags riksförbund f. n. inte anser sig kunna ta ställning tillstadshypotekskassans förslag om ändrade upplåningsmöjligheter.