prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Sannolikt ger denna typ av konkurtenskraftsförbällring effekter påandelarna med någol längre tidsef-lersläpning än förändringar i relativpriset. Sammantaget beräknasdevalveringen ha bidragit till en ökning av de svenska marknadsandelarna ochdärmed exporten av bearbetade varor med i volym 1983 och 1984. Förrävaruexporten har motsvarande ökning beräknats till . Exporten av bearbetadevaror ökade enligt preliminära beräkningar med ca 11 1/1984.Exportlillväxten kan i huvudsak föras tillbaka på en myckel stark importökningi industriländerna, framför alll i och där marknadstillväxtenberäknas ha uppgått till . 1 låg importtillväxltakten kvar på1983 års nivå kring . 1 de icke-oljeproducerande och istatshandelsländerna ökade importen någol 1984 efter att ha varil stagnerandeunder . Importefterfrågan från OPEC-området fortsalle däremot attminska. Tolall sett ökademarknadsandelarna för export av bearbetade varor med drygl 1984. Iindustriländerna, där den svenska marknadsandelen ökade myckel kraftigt -drygl i volym - 1983, hölls andelen ungefär oförändrad 1984. Å andra sidanökade andelarna i länderna utanför OECD-området kraftigt efter en påtagligminskning 1983. Bakom olikheterna i utvecklingen i olika länderområden kanflera faktorer skönjas. Dels är del tydligt alt effekterna avrelalivprissänkningarna i samband med devalveringarna 1981 och 1982 fårgenomslag med större lidseflersläp-ning i än i i-länderna. Del synesvidare vara så att export lill länderna uianför OECD-området av kapacilelsskälfått slå tillbaka för export till industriländerna 1983. Härigenom har en delmarknadsandels-föriuster uppkommit utanför OECD-området som sedan lagitstillbaka 1984. Konkurtenslägel för densvenska industrivaruproduklionen har försämrats någol . harskell dels genom all lönekostnaderna per producerad enhet har ökat I ä 1 1/2%snabbare än i konkurtenlländerna, dels genom atl kronkursen, konkurrensmässigtsett, har stärkts. De svenska relativa exportpriserna har härigenom ökat meddrygt 1984. Eftersläpande, positiva effekter av relalivprissäkningariia isamband med devalveringen 1982, uppväger emellertid de negativa effekterna påmarknadsandelarna 1984. 1 OECD-området förutses en andelsförlust med I 1/,medan andelarna kan väntas öka lika mycket i övriga världen. Prop.1984/85:100 6 Med en timlöneökning på5% kan del relativa exportpriset hållas oförändrat 1985.Det förutsätts då vidare all produktivitetsökningen i exportindustrin 1985kommer att uppgå lill 3 ä och all företagens vinstmarginaler hålls ungefäroförändrade. Mol bakgrund av denutveckling i omvärlden som beskrivits ovan bedöms marknadstillväxten försvensk exporl av bearbetade varor stanna vid drygl 1985. En påtagligminskning av efterfrågelillväxten är atl vänta i ochJapan liksom i de nordiska länderna. Även i de större västeuropeiska ländernaförutses marknadstillväxten dämpas . Den totala svenskaexportlillväxten för bearbetade varor skulle därmed sjunka till någol under 6%i volym 1985. Råvaruexporien förutsesminska med ca 1 1/1985. En forisatt minskning i utförseln avpetroleumprodukter och trävaror är alt vänta. Även exporten av farlyg beräknasfortsätta all minska påtagligt . Totalt bedöms varuexportens tillväxtminska från 7 1/1984 till ca 3 1/1985. För importen hardevalveringarna 1981 och 1982 inle givit lika stora effekter som devalvering beräknas ha lett lill atl importvolymökningen 1982-1984blev ca 3 procenlenheler lägre än den eljest skulle ha blivit. För debearbetade varorna har molsvarande effekt skattats till . Deltahar emellertid endast räckt lill att motverka den irendmässiga ökningen avimportens andel av den inhemska förbrukningen. Imporiandelen har sålunda varitungefär oförändrad 1982-1984. Den sjönk något under loppet av 1983 men ökadeåterigen 1984. Relativpriset för debearbetade varorna minskade med drygt 31/1983, varav ca 3 procentenheterberäknas vara en följd av devalvering. Uppenbarligen har de utländskaleverantörerna och de svenska grossisterna minskat vinstmarginalerna på densvenska marknaden i syfte atl bibehålla konkurtenskraften. Importen av bearbetadevaror ökade preliminärt med 9,1984. innebar en påtaglig accelerationfrån 1983, då imporiiillväxien för bearbetade varor stannade vid . Den kraftigaimporttillväxten kan huvudsakligen föras tillbaka på ökningar av export,lagerinvesteringar och fasta investeringar. Genom att konkurtenskraften för densvenska produktionen försämrats något har importandelen av deninhemska förbrukningen åter ökat. Importen av bearbetadevaror vänlas fortsätta all öka i en förhållandevis hög takt 1985 eflersom denprivata konsumtionen, lagerinvesteringarna men även de fasta investeringarnaförutses öka kraftigt. Med en lönekostnadsökning i på högsl 5%förutses relativpriset gentemot utländsk produktion bli ungefär oförändrat,även om tidsförskjutna effekter av konkurtenskraftsförsämringen väntasbidra lill atl imporiandelen ökar något. Totalt beräknas importen av bearbetadevaror stiga med knappt 9%> i volym 1984-1985. Importen av råvaror beräknas bli ungefär oförändrad1985. Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 7 väntas importen av råolja och petroleumprodukterfortsätta atl minska. För jordbruks- och livsmedelsprodukler förutses importenöka med i volym. 1 tabell 1:2 sammanfattas'utvecklingenav handeln med varor och tjänster 1983- 1985. Handelsbalansen har förbättratsmed . Hälften av denna förbättringkan beräknas utgöra en effekt av devalvering. Industrins produktion harökat kraftigt . passerade produktionen nivån frånden senaste konjunkturtoppen 1979/ 1980 och harproduktionen legal över årsgenomsnittet , det högsta årsgenomsnittet. Produktionsvolymen beräknas 1984ligga drygt 6,nivå. Industrinskapacitetsutnyttjande har därmed sligil, särskilt inom verkstadsindustrin,järn-, stål- och metallverken samt gruvorna. Flera branscher, bl. a. massa-och pappersindustrin, redovisar nu praktiskt laget fullt kapacitetsutnyttjande. förutses enfortsatt produktionsökning . Produktionsökningen 1985 beror bl. a. påetl beräknat lageromslag och en fortsatt ökning av exporten. Del högakapacitetsulnyttjandet talar för en fortsatt hög investeringstakt. Näringslivet är såledesåter inne i en expansiv investeringsfas, som bör kunna bli långvarigare änuppgången 1979-1980. Industrinsinvesteringskvot är stigande men beräknas ligga elt slycke under toppnivånfrån mitten av 1970-talel. Investeringsuppgångenunder 1984 bedöms ha varit starkast i verkstadsindustrin, järn- och stålverkensamt massa- och pappersindustrin. Vissa indikationer, bl. a. den senasteinvesteringsenkäten, tyder på att en ökad Tabell 1:2 Sammantattningav utrikeshandeln 19831985 Handelsbalans, mili. Bytesbalans, milj. kr. Rälielse: S. 9. tabell 1:3 kol. 3. rad I Står:-20.0 Rattat till -26.0 Rad 2 Står: -37.5 Rättat till: -43.5 Rad 9 Slår: -22.0Rättat lill: -16.0 Rad 11 Slår: -9.0 Rättat till: -3.0 Första slyckel. rad 2Slår: 29 Rättat lill: 35 Rad 3 Slår: 20.0Rällat lill: 26.0 Rad ACt..r. -) A D;;i,.,t *;n- 1 1 4 Står: 2.4 Rattat lill: 3.1 Prop.1984/85:100 8 bredd i investeringskonjunkluren är på väg.Sålunda har småförelagens investeringsplaner kraftigt reviderats upp under1984. Flertalet faktorer pekarpå en fortsatt invesieringsuppgång 1985 i industrin. Visserligen torde desenaste årens mycket kraftiga resultat- och lönsamhetsförbättring intefortsätta. Fjolårets förhållandevis höga resultat-nivå bedöms dock kunna höjasnågot ytterligare. har kapacitelsutnyttjandet i stora delar avverkstadsindustrin stigit markant och bör även ligga på en hög nivå.Etl fortsalt högt resursutnytfiande i kombination med all goda vinster ökatsjälvfinansieringsgraden stärker, som nämnts, ytteriigare utsikterna till en föriängd invesleringsexpansion.Industriinvesteringarna bedöms därför kunna öka i ungefär samma takt som 1984eller . Utvecklingen i övriganäringslivssektorer väntas bli svagare. Här återfinns bl. a.leasingverksamheten som enligt tillgänglig statistikinte uppvisar samma snabba tillväxt1984 som . Delvis kan det kanske förklaras av atlsjälvfinansieringsgraden ökat. Nedgången i de totalabostadsinvesteringarna väntas fortsätta, även om ombyggnadsinvesleringarna förutsesöka. Den höga realräntan har inte förhindrat eninvesteringsuppgång vare sig internationellt eller i . En förklaring kanåtminstone för svensk del vara den snabba resultatförbättringen efter 1981 och1982 års devalveringar och den totalt sett mycket höga ackumuleradelikviditeten. En real investeringsuppgång har således kunnat ske parallellt medatl en god finansiell placeringskapacitel kunnat bibehållas. Ett stramare likviditetsläge och förväntningen om ellhögt realränteläge kan dock komma att få ökad betydelseför investeringsbesluten. Det är möjligt all del förhållandel inle hinner fånågol slörre genomslag . Att benägenheten att ta långa lån minskatstår dock klart: det är f.ö. också elt internationellt fenomen. Ovanslående problem skallses mot bakgrund av att företagens samlade finansiella sparande, som varitpositivt , nu är pä väg atl försämras. Investeringsuppgängen ibyggnader och maskiner fortsätter och ett omslag till lageruppbyggnad beräknasske som driftsöverskotten inte vänlas öka lika kraftigt somtidigare. Det leder lill elt nettoupplåningsbehov 1985. Finansiellt motsvarasdet av att tillgångarna inte ökar i takt med skulderna. Företagens skuldökninghar kunnat begränsas . En någol kraftigare upplåningsökning kannu åter vänlas . Den totala offentligasektorns finansiella sparande som varit negativt förbättrades 1983och 1984 (tabell 1:3). Sparandeunderskottet uppgick till 35 miljarder kr.motsvarande 4,mätt som andel av BNP. registreras en markantförbättring. Tabell 1:3 Finansiellt sparande 1983-198. Icke-finansiella förelagbosläder övrigt (restpost) -16,0 -13,0 ' Avrundade tal. I kalkylerna ingår enomliipgning av uppbördsrulinerna vilket innebär 1 I månaders inbetalning avarbetsgivaravgifler och 13 månaders källskat-leuppbörd. deunderskottet beräknas uppgå till28 miljarder kr., eller av BNP. 1985beräknas underskottet till 35miljarder kr., men det från kreditmark-nadssynpunkt relevanta kassamässigaunderskottet begränsas till 26,0 miljarderkr., 3,av BNP (se avsnitt 9.1 och 9.4). 1 nedanståendetabell 1:4 sammanfattas några nyckeltal för den offentliga sektornsutveckling. Budgeliinderskollel, som nådde en topp 1982. minskade 1983 ochväntas fortsätta alt minska 1984 och 1985 (avsnitt 9.1). Tabell 1:4 Jämförelse mellan BNP och totalaofTentliga sektorns inkomster, utginer och budgctunderskntt 1978-1985 Procentuell förändring av offentliga sektorns reala inkomsler reala utgifter 1,7 -0,4 Del statliga budgelunderskollet. Skatter och avgifter som andelav BNP Offentliga utgifter som andel av BNP -0,5 1984/85:100 10 Den statliga konsumtionsvolymen som minskal 1982och 1983 väntas öka något 1984, beroende på ökad militär och civil förbrukning.För 1985 förutses ånyo en minskning av konsumlionsvolymen med . Den stattigasysselsättningen har minskal med etl par lusen personer de senaste åren.Även förutses en minskning. De statligamyndighelernas investeringar ökade kraftigt och bedöms ligga kvar pådenna nivå 1984 och 1985. Affärsverkens investeringar som expanderade kraftigt1982 och 1983 beräknas minska kraftigt . huvudsakligen beroende på minskadeinvesteringar av efter kärnkraftsutbyggnaden och Luftfartsverketefter utbyggnaden av . Även 1985 väntas en minskning avinvesteringsvolymen. De investeringar som genomförs av arbetsmarknads- ellerregionalpoliliska skäl dämpar emellertid denna minskning. K(}mmunerna Den kommunalakonsumtionen beräknas ha ökat med i volym 1984, vilket är en någolslörre ökning än 1983'. En stor del av ökningen är hänföriig lillsysselsättningsskapande åtgärder. Totalt ökade antaletsysselsatta i primärkommuner och landsting med 30000 personer 1984. Antaletsysselsatta med arbete i s.k. ungdomslag uppgick till 25000, medan antaletberedskapsarbetare minskade med 5000. Sysselsättningsvolymen mätt i antaletarbetade timmar ökade med 3,. vilkel indikerar en viss ökning isysselsättningsgraden, trots atl flertalet sysselsatta i ungdomslag endastarbetar . förutses en ökning av antalet sysselsatta med 10000personer. De kommunalainvesteringarna 1984 minskade med . förutses en fortsattminskning av ungefär samma storleksordning. Kommunernas relativt godafinansiella situation har försämrats något. Underskottet i det finansiellasparandet beräknas bli omkring 2 1/. både 1984 och 1985. Likvälhöjs den kommunala utdebiteringen bara med 1985 - från .30:30 till . (avsnitt 9.2). Priser och privat konsumtion Efter atl ha minskal medsammanlaget under de tre föregående åren har hushållensrealinkomster stigit med knappi I % . Även den privatakonsumtionen ökade med närmare I %, vilket innebar alt sparandel låg kvar påsamma låga nivå som 1983. Ökad sysselsättning och sänkt inflationstakt är defaktorer som främst bidragit lill att hushållens inkomsler ökat. Reallönerna(lönesumman efter skatt och prisföränd- ' Enligt de preliminäranationalräkenskaperna. Kommun- och landstingsförbundens bedömningar visar på enlägre ökningstakt. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget II ringar) sjönk med under perioden1980-1983, men ökade med . Konsumentprisernaberäknas ha ökat med ca 7,under loppet av 1984. Detta är en något lägreökningstakt än under föregående år. dec-dec 13,7 årsgenomsnitt 13.7 ca 7.5 ca 8 Bedömningen av pris- ochinkomslutveckling för hushållen har utgått från alt dengenomsnittliga limlönen (avtalshöjning och löneglidning) ökar . Vid bedömning avkonsumentprisutvecklingen måste man förutom lönekostnaderna ta hänsyn till hurimportpriser, hyror, slatliga och kommunala taxor, vinstmarginaler ochproduktivitet utvecklas. Importpriserna beräknas igenomsnitt öka med under loppet av året. Väridsmarknadspriserna påråolja och petroleumprodukter förväntas ligga stilla under årel och övrigaimportvaror som påverkar konsumentpriserna beräknas i genomsnitt öka medknappt . Del jordbruksavtal somslöts i mitten av dec. 1984 bedöms ge en effekt på knappt 0,påkonsumentpriserna i jan. Det centrala hyresavtalsom slöts mellan (de allmännyttiga bostadsföretagen) och innebär hyreshöjningar med drygt 3,. Eftersomhälften av hyresvärdarna förväntas ha lidigarelagl hyreshöjningarna till , kommer denge-nomsnitfiiga hyreshöjningen under loppet av 1985 atl uppgå till . De taxehöjningar somaviserats av de slatliga affärsverken är begränsade. Flera affärsverk harbedömt alt de inle alls behöver höja sina priser, vilkel medför all degenomsnittliga laxehöjningarna inom stat och kommun beräknas bli i underkant av3 %. Arbetsgivaravgifterna höjs endasl marginellt, eller med 0,3procentenheter. Produkfivitelsökningeninom industrin bedöms bli lägre än , jämfört med 5,. Till följdav atl bl. a. den privata konsumtionen vänlas öka torde möjligheterna lillproduktiviielsvinster i den privata tjänstesektorn vara goda. Genom denväntade volymexpansionen behöver inte heller de näringar som avsätter sinaprodukter på hemmamarknaden öka marginalerna för att höja vinsterna. Därigenomblir prisstegringen lägre än eljest. Sammantaget leder engenomgång av de olika faktorerna lill slutsatsen alt det bör vara möjligl atlfå ned prisstegringarna lill nivån vid slutet av 1985. Prop.1984/85:100 12 Hushållens sparande sjönkkraftigt . Sparkvoten, andelen av de disponibla inkomsternasom sparas, sjönk från till den rekordlåga nivån 0,5%.Sedan dess har sparkvoten legat kvar på denna nivå. Del är främsl del realasparandel, i huvudsak småhusinvesteringarna, som minskal. Även del finansiellasparandet har utvecklats svagt. Så t.ex. sjönk hushållens bankinläning 1982 och1983. Förklaringen lill alt hushållens sparande sjunkit så kraffigi tordefrämsl vara hushållens önskan att hålla upp konsumtionen trots allrealinkomslerna minskat. har en ökning av denkrediifinansierade konsumtionen noterats, vilket registreras som negativtsparande. En annan orsak lill det låga sparandet kan vara alt de storakursstegringarna på höjde förmögenhetsvärdena för hushållentrots fortsatt lågl hushållssparande. Hushållen har alltså höjt sinförmögenhet trots alt inkomslerna minskal, vilket kan haminskat behovet all hålla det traditionella sparandet uppe. bör det finnaselt visst utrymme för hushällen all öka sitt sparande. torde detfinnas etl behov alt öka konsumtionen som varit tillbakapressad under desenaste åren. Enligt lidigare erfarenheter, den s.k. permanentainkomsthypotesen, finns del emellertid en viss tröghet atl anpassakonsumtionen lill inkomslutvecklingen. I föreliggande bedömning har därförantagits en viss ökning av sparandet 1985. Eflersom prisökningarnabedöms avta kommer hushållens realinkomster alt stärkas. Förutom densänkta inflationstakten förutses ökad sysselsättning, tredje stege', avskattereformen samt höjda pensioner och barnbidrag bidra lill all hushållensinkomster ökar. Totalt beräknas dedisponibla inkomsterna öka med 1,. Med det anlagande sorn görs angåendehushållssparandet bedöms den privata konsumtionen öka någol mindre eller med1,. Tabell 1:5 Hushållensdisponibla inkomster, konsumtion och sparande 1984 och 1985 Procenluell förändring,priser Enskilda företagares inkomster. räntenetto m. m. -1,7 -0,6 -1,6 Disponibel inkomst, totalt Import, varor och tjänster Bosläder Lagerinvestering Privat konsumtion Offentlig konsumtion Inhemsk efterfrågan Export, varor och tjänster -4,4 -3,4 -1,2 _i -> -3,0 1,5' -1,0 Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. Den samladeproduktionstillväxten, BNP, väntas uppgå till drygl 1985. Som framgår avtabell 1:6 kommer bidraget lill tillväxten i första hand från lageruppbyggnadoch privat konsumtion, medan bidraget från utrikessektorn förutses blir klartlägre än 1984. Export- och imporlprogno-serna har redovisats ovan. Överskottetpä handelsbalansen väntas bli ca 4 miljarder lägre än 1984. Mot bakgrund av debedömningar som görs av ijänsle- och transfereringsbalansens utvecklingförutses elt vissl underskott på bytesbalansen 1985, (tabell 1:7). Exporl varor, fob Import varor, cif Prop.1984/85:100 14 Mellan 1980 och 1982minskade sysselsättningen med ca 10000 personer. Sysselsättningen beräknas ha ökat med ca 45000personer mellan första och . Av denna ökning kan knappi20000 hänföras till atl industrisysselsättningen åter börjat öka. Antaletanställda har även ökat inom fiänstesek-torn. Inom kommunerna förklarasmerparten av ökningen pä 30000 personer av atl arbetslösa ungdomar fåll arbetei s.k. ungdomslag. Produktions- ochproduktivitelsprognoserna redovisas närmare i kapilel 5. Sammantaget tyderbedömningarna på en fortsatt sysselsättningsökning, om än i lägre takt änunder 1984. Merparten av ökningen förväntas komma inom privata näringslivet.Inom industrin och den privata tjänstesektorn förutses sysselsättningen totaltöka med 20-25000 personer. Ökningen i den offentliga sektorn, exkl.sysselsatta i olika former av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, uppskattaslill ca 10000 personer. Arbetskraftsutbudelvänlas öka något snabbare än , eller med 20-25000 personer.Sysselsättningsökningen bedöms dock bli större än utbudsökningen varför del börvara möjligt att minska arbetslösheten . Prognoser och arbetsfördelning mellanfinansdepartementet och redovisas i bifogade appendix Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 15 Prognoseroch arbetsfördelning rörande den preliminära nationalbudgelen 1985 Nedan framgår vilkakapitel och avsnill som sammanställs inom (FiD) resp. konjunkturinslilutet (Kl). Seklorprognos Prognos.% Privat konsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar' Export av varor och tjänster Import av varor ochijänster Bruttonationalprodukt Några nyckeltal Konsumentpriser, dec-dec Sparkvot, förändring Industriproduktion Industrins produktivitet Bytesbalans, milj. kr.Växelkurs SEK/dollar ' Lagerförändring i % avföregående års BNP. Inom finansdepartementetutarbetas kapilel I, 2, 5 och 9. Konjunkturin-slitulet skriver kapitlen 3, 4,6, 7, 8 och 10. UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 19 2 Den internationella utvecklingen' Förenta stalernafortsatte all vara del dominerande tillväxtcentrumel i väridsekonomin underförsta . I fasta priser steg efterfrågan inom landet då med mer än10%, räknat i årstakt, och BNP med . Denna expansion utgjorde enstimulans till betydande delar av övriga väriden, som genom att dollarkursensleg dessutom kunde stärka sin konkurrenskraft på den amerikanska marknaden.Importvolymen till ökade i enårstakt om . Den höga räntan i verkade åandra sidan hämmande på tillväxten i andra länder, men netto beräknas denamerikanska ekonomin ändå ha haft en klart expansiv inverkan på världsekonomin.Väridshandeln ökade i en årstakt om i volym. tillhör de ländersom kunde dra den största nyttan av den amerikanska utvecklingen. Den japanskaexporten till steg med och utrikeshandeln beräknasnetto ha bidragit med mer än en tredjedel av BNP-tillväxten. De finansiellarelationerna mellan de båda länderna utgjorde heller inte någon allvariigarerestriktion för tillväxten i där räntan förblev låg och penningmängdenutvecklades stabilt och balanserat. Även andra länder i fickstark draghjälp av den amerikanska konjunkturen, och de s. k. NlC-ländernastillväxt förstärktes både direkl och indirekt via ökad export till länder i har traditionellt huvuddelen av sin exporlriktad mot och fick därmed en i många fall välbehövligförstärkning av sina bytesbalanser; de stigande räntorna i Förenta stalernaunder motverkade dock de positiva effekterna. Gentemot Västeuropavidgades räntemarginalen något lill följd av ell vissl ökat utrymme för en mersjälvständig utformning av penningpolitiken där. Ä andra sidan hade de europeiskaländerna i genomsnitt mindre nytta av marknadstillväxten i ,och ulrikesbalansen bidrog netto mycket obetydligt till tillväxten iVästeuropa. För enskilda länder var den amerikanska draghjälpen ändå avbetydelse. Totalt sett för de europeiska ökade den inhemskaefterfrågan långsamt, i årstakt , och BNP inte stortsnabbare. Under andra halvåret 1984skedde en markant uppbromsning av den amerikanska tillväxten.Industriproduktionen planade ut och den ökning av efterfrågan som ägde rum varfrämsl i form av en ofrivillig lageruppbyggnad. Dollarn fortsatte likväl atlstiga, trots atl räntenivån i föll och byiesbalansunderskollelfortsatte alt växa. Importen ökade visserligen långsammare än tidigare, menändå med i ' Kapitlet är utarbetatinom . volym.Efterfrågan i industriländerna utanför Förenta stalerna ökade i gengäld något snabbare, bl. a. som följd avlidigare inkomstökningar, och BNP-tillväxtenuppgick i genomsnitt där till nära 31/i årstakt de båda halvåren. Förutvecklingsländerna skedde en viss nedgång i tillväxttakten , både lill följd av den långsammare amerikanska efterfrågeökningen och genom en ogynnsamutveckling av bytesförhållandet. BNP-tillväxten för alla sammantagnakan uppskattas till nära 4%för . Den konjunkturellaåterhämtningen i väridsekonomin efter den lång-dragna recession som följde påden andra oljekrisen har haft en del ovanligainslag, som bidrar lill en osäkerhet om det fortsatta förloppet. Till sådana inslag hör de höga realräntorna underuppgångsfasen, den svaga råvaruprisutvecklingen,den starka uppvärderingen av dollarn och de stora skillnaderna i ekonomisk utveckling mellanFörenta staterna och . Dessa företeelser påverkar i hög gradbedömningen av huruvida utvecklingenunder var en lillfällig tillväxtsvacka eller inledningentill en mer omfattande recession. Till de positivaomständigheterna i det senaste årets utveckling hör den starka tillväxten avinvesteringarna. De privata investeringarna exkl. bostäder steg med iFörenta staterna, med i Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1983-1985 De sju stora länderna 6 3/4 5 3/4 2 1/2 2 3/4 1 1/2 1 3/4 2 1/4 2 3/4 -1,2 2 1/2 2 1/4 4 1/4 4 1/4 3 1/2 1 1/2 2 3/4 2 1/4 1 3/4 1 3/4 I 1/2 1 3/4 2 1/2 2 1/4 2 1/2 2 1/4 2 1/2 4 3/4 ' BNP, priser och växelkurser. ' Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget ,. och med i .