prop · G803145 · 1984-12-31 00:00:00 — Närradiokommitténdiskuterar men avvisar en komplettering av nä-radiolagens sanktionssystem medföreskrifter om varning och erinran. Endast en remissinstans kammarrätten i Slockholmbehandlar denna fråga och förordar en uttrycklig regel om varning. Kammarrättenanser att påföljdssystemet inte skall vara informellt reglerat av inlem praxishos närradiomyndigheten. Med hänsyn till rättssäkerheten bör det i varje fall framgåav närradiolagen vilka komponenter sanktionssystemet består av. Kammarrättenanser att näradiolagens sanktionssystem bör kompletteras med föreskrifter omvarning. 6 Sändarna utrymme, räckvidd och ägare Ytterligarefrekvenser för närradio beräknas bli tillgängliga efter internationella besluthösten . Det finns etemtrymme för fler närradiosändare än vad som tidigareangivits. Det är också möjligt att ändra sändarnas styrka, som hittillsgenerellt varit 10 W, efter föreningslivets önskemål och behov från ort tillort. Prop.1984/85:145 73 SRunderstryker alt etl utbyggt FM-band måsle planeras och användas medutgångspunkt från public service-radions behov och planer. SR avvisar tankenpå att lokalradion och närradion skall samutnyttja vissa sändare (frekvenser)därför att del även från leknisk synpunkt är nödvändigt att säkerställa klaragränser mellan lokal- och närradio. Sambruk av sändare gör det ytterligt svårtför radiolyssnarna att särskilja sändningarnas urspmng. Detta kan äventyraallmänhetens tilltro till public service-radions sätt att fullgöra sitt gmndläggandeuppdrag beträffande bl.a.opartiskhet och saklighet. Sambmk av teknisk utmstning,studior elc. sker bäsl genom överenskommelser på lokal nivå. anser att frekvensplanering måste ge utrymme bådeför och närradions behov. F.n. är sändningarna på några närradioorterså omfattande att det uppstått brist på ledig sändningstid. Kommilténföreslår att sändarna anpassas till vaije orts fömtsättningar ochföreningslivets behov så långt det är tekniskt och ekonomiskl möjligt. Generellkommuntäckning avvisas dock dels för att det är svårt att nå fram till de sämstbelägna hushållen, dels för att närradion skall behålla sin karaktär medtonvikt på närhet. Televerketmeddelar att provverksamhet påbörjats med närradiosändare med högreeffekt än den generellt tillämpade och därmed större täckning. Förslagelangående differentierad räckvidd tillstyrks av , , ,, , Vuxenskolan och lOGT-NTO. Fleraremissinstanser är kritiska mot att kommittén avvisar kommuntäckning som normför sändarstyrka. Kommunförbundetframhåller att det är önskvärt och värdefullt att närradion kan nå allakommuninnevånare. Del bör vara ett önskemål som sammanfaller medföreningslivets ambitioner och intressen. ,, frikyrkoråd och närradioförbundanser att glesbygdskommuner med en centralort behöver en närradio som når helakommunen. Det gäller även andra kommuner eftersom föreningslivet oftast ärorganiserat kommunvis. framhåller också atl många folkhögskolor ligger såtill att de inte kan nås av tätorts-sändare med låg effekt, Närtadioförbundetanser liksom kommittén att närradion skall behålla sin lokala karaktär menframhåller atl närradion kommer att bli mindre attraktiv om sändningarna intetäcker hela kommunen. Prop, 1984/85:145 74 Någraremissinslanser ifrågasätter förslagel om differentierad sändarstyrka. TCOoch framhåller atl idén med närradio är atl lokalaföreningar ska kunna sända över myckel begränsade geografiska områden till enbegränsad målgmpp av lyssnare. Idén kan ifrågasällas med starkare sändare än10 W. Remissinstansema framhåller vidare att ökad sändarstyrka och sändarutrymmepå vissa håll kan innebära svårigheter alt ostört ta emot riks- ochlokalradiosändningar. Joumalistförbundel anser därför att gränsen för högslatillåtna sändareffekt fortfarande skall vara 10 W. TCO menar all allemansradionkan vara ett alternativ. närradio anser slutligen att detprimära måste vara fullgod hörbarhet i det tänkta täckningsområdet. Kommitténföreslår att monopol skall bestå. Detta för atl prisnivån skall blienhetlig. skall dock enligt förslaget kunna avtala med tillståndshavarnaom alt de själva svarar för viss service på sändaren. Någraremissinstanser tillstyrker förslaget, nämligen leleverkel, Kommunförbundel, SKCoch SNR, lOGT-NTO tillstyrker också men fömtsätter att beslutet om televerketsmonopol kan upphävas. Instanserna befarar att undan för undan höjeravgifterna så att det blir mycket dyrare än om föreningarna själva fått byggaoch använda av någon myndighet godkända sändare. RFSLoch 55 L framhåller att måste åta sig att ge service och utförareparationer även utanför arbetstid om ett monopol skall vara befogat även iframtiden. och och bör pröva och godkänna men intenödvändigtvis ha monopol på de aktuella sändarna. Fleraremissinstanser är negativa till förslaget om monopol. JK, SAF,, , och menar attskälen inte är tillräckligt starka och anser därför att monopolet bör brytas.Konkurrens skulle förbättra och förbilliga. Televerketmeddelar att överläggningarna med om en utvidgadservice vid driftavbrott fortsätter . Fråganom närradioverksamheten i krig har inte ingått i kommitténs uppdrag. Televerkethar emellertid begärt närradiokommitténs Prop.1984/85:145 75 yttranderörande vissa förslag om användningen av radiosändare under krig m. m. För attnärmare studera frågan föreslås att en särskild arbetsgmpp tillsätts medrepresentanter för televerkel, SR, försvar,säkerhetskommitlé och närradiokommittén. Närradiokommitténanser det lämpligl att också en representant för närradioförbundbereds tillfälle att delta i arbetsgmppen. Televerkelunderstryker vikten av att närmare studera närradions verksamhel i krig ochberedskapstillstånd. Televerkel föreslår att närradiokommittén tar initiativtill fortsatt behandling av frågan och är beredd medverka. konstaterar att frågan om närradiosändarnas användning i krigkommer att behandlas i annat sammanhang och förklarar sig beredda att ingå iden föreslagna arbetsgmppen. 7 Referensbandning och leveranser till arkivet för ljud och bild Närradiokommitténföreslår att vaije sändande förening skall svara för referensbandning av deegna sändningarna och att banden skall bevaras . Enligtgällande regler skall banden bevaras . SNR,SFS, Vuxenskolan och lOGT-NTO ansluter till förslaget eftersom del minskarkostnaderna och administrationen. avstyrker förslaget att referensbanden endast skall bevaras . Även 5veö hovrätt ifrågasätter förslaget. Remissinstansemaframhåller att preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i radioprogram . Med hänsyn till att referensbanden måsle finnas lillgängligaintill dess preskription inträtt är det inte möjligt atl begränsa liden på del sätlsom kommiltén föreslagit. JKanser vidare att det vore en klar fördel om referensbandning kunde göras cenlrallgenom t. ex. försorg. I samma riktning uttalar sig . ALBhar bedöml förslaget med utgångspunkt från att kommittén föreslår rekvisitionsrätiför . Enligt är det inte möjligt atl göra ett meningsfullt urval underden starka tidspress som den föreslagna tremånaders liggetiden skulleinnebära. anser därför att referensbanden bör ligga , omrekvisitionsräti skulle införas. Prop.1984/85:145 76 7.2Leveranser till arkivet för ljud och bild Närradiokommitténredovisar de negativa erfarenheter som har av att genom frivilliga överenskommelserfå in material från närradioföreningarna. Kommiltén ullalar förståelse för altde sändande sammanslutningarna har svårigheter all ta på sig ökadearbetsuppgifter. Man anser det dock angeläget att forskning kan bedrivas kring närradioverksamheten.Kommittén föreslår därför all skall ges laglig rätt att kräva in delar avnärradions sändningar, en s. k. rekvisitionsräti. Kommittén utgår från att ALBinte kommer att utnyttja denna rätt annat än i begränsad omfattning, eftersom närradioulbudetär så stort. ,, lOGT-NTO ansluler sig till förslaget. anser det viktigt för närradions historieskrivning att geslaglig rätt atl kräva in delar av närradions sändningar på det sätt som närradiokommitténföreslår. Förbundet utgår vidare ifrån att del också innebär all närradionsföreningar ges rätt till ersättning för de omkostnader som de åsamkas. SFSoch kommun är tveksamma till förslaget eftersom det innebär ökadearbetsuppgifter vilka kan vara betungande särskilt för små föreningar. för atl ha en för snäv uppfattning om : s roll.ALB: s samlingar måste ses som en källa för forskning inom alla discipliner. ALBskall garantera ail det nationella kulturarvet bevaras. Eftersom informationsom förmedlas via föreningsblad och liknande tryck och som bevaras isju exemplar - i fortsättningen kommer att spridas via närradion är det fulltmotiverat att överväga att inordna närradion i pliktexemplarssystemet. ALBvill således inle tillstyrka kommitténs förslag om en rekvisitionsrätt. ALBframhåller att om en rekvisionsrätt skall bli meningsfull så måste helt andrakrav ställas på dokumentation av programmen. I silt remissvar redovisar ALBvidare översiktliga kostnadsberäkningar för ett inordnande av närradion ipliktexemplarsystemet. Ersättningartill rättighetshavare på musikområdet är reglerat genom ett avtal mellan STIMoch . Avtalet gäller från , 1984/85:145 77 ,, lOGT-NTO och anser att frågan är tillfredsställande löst genom avtalet. SF5anser STIM-avgifierna för betungande och att de skall tas bort. 9 Organisation, kostnader och finansiering Ulredningenföreslår alt en permanent närradiomyndighet - närradionämnden - inrättas frånden med uppgift alt - besluta om sändningstillståndoch sändare, - se lill alt programreglernaföljs, - ge information tillallmänheten, lillståndshavare och deras organisationer och myndigheter om närradioverksamhetensaml upprätthålla vissa intemationella kontakter. Närradionämndenföreslås få parlamentarisk representation och ett kansli med inledningsvis 7-8och senare högst 10 tjänster. Kostnadema har beräknals till 2,1 milj. kr. Kommillénfömtsätter att elt samarbeie kan komma all behövas mellan den föreslagna närradionämndenoch en eventuellt kommande kabel-TV-administration. bör närradioverksamheten vara lolalfinan-sierad genomavgifter senasl fr. o. m. /87. Programverksamheten inkl.ersättning till upphovsmän, kostnader för studio, sändare och programledningsamt i princip också närradiomyndigheten skall då bekostas av de sändandeföreningarna. Etlnytt avgiftssystem infördes . Delta innebär atl den tredeladeavgiften - engångsavgift för sändningstillstånd, fast månadsavgift och avgiftför sändningstid - ersattes med en enda avgift, nämligen för sändningstiden.Denna är f.n. /sändningstimme och total avgiftsfinansiering kan innebäraen höjning till /tim. Kommittén hävdar alt de höjda avgifterna kan bliså betungande för en del lillståndshavare att de tvingas minska sin närradioverksamhet.Kommiltén menar dock atl delta kan uppvägas av den förkortade plikttiden förbevarande av referensband. Förslaget om differentierad sändarräckvidd kanockså öka intresset för föreningsmedverkan så att avgiftsunderlaget ökar. Kommitténsminoritet framhåller att det råder partipolitisk enighet om attsändningsverksamheten i sin helhel skall bekostas av sammanslutning-7 1984/85. Prop.1984/85:145 78 Några statliga medel skall inte tas i anspråkför produklion eller sändning av program i närradion. Minoriteten delar däremotinte uppfattningen att de ideella sammanslutningarna också skall svara förfinansieringen av närradiomyndighetens hela verksamhet. Minoriteten hänvisar tUlatl lidsfördelning i sin helhet uppdragits åt de lokala närradioföreningamaoch att dessa utan krav på ersättning åtar sig uppgifter som annars skulleåligga närradiomyndighelen. Det innebär atl koslnader som bör belastastatskassan övervältras på de ideella sammanslulningama. Ledamoten framhåller hämtöver atl närradiomyndighetensuppgifter kan anses bestå dels av myndighetsutövning, dels av service. Hananser det rimligt att en kostnadsuppdelning sker så att de förta bestrids avstatsverket, de senare av föreningarna. anser förslaget stötandeeftersom föreningarna inte kan styra närradiomyndighetens kostnader. Elt trettiotal remissinstanser har yttrat sig angående förslagelatt inrätta en särskild myndighet. De flesta av dessa tillstyrker detta menmånga är kritiska till finansieringsförslaget. Förslaget att inrätta en permanent närradiomyndighet fårstöd av och kammarrätten i . Dessa framhåller atteftersom närradionämnden skall handlägga många juridiskt svåra frågor är detfrån rättssäkerhetssynpunkt viktigt att nämnden har tillgång till juridiskexpertis. Enligt dessa remissinstansers mening bör ordförande och vice ordförandei nämnden båda vara lagfarna och ha domarerfarenhel. Kammarrätten anser detlavara så vikligt alt det bör skrivas in i närradiolagen. Hovrätten framhålleratt även kansliet bör tillföras juridisk sakkunskap. EventueUt skulle man kunnakräva att även kanslichefen skall vara lagfaren och ha domarerfarenhet. , , , , ,frikyrkoråd, lOGT-NTO, , och Järva närradioföreninglillslyrker förslaget men ifrågasätter dimensioneringen av myndigheten. FHR framhåller att eftersom mycket av lillståndshandläggningoch -beviljande decentraliserats till närradioföreningama borde det gå atthålla den centrala administrationen inom nuvarande ram. FHR anser att bör få slalsbidrag och att förbundet i så fall skall arbeta medservice, utbildning m. m. , och frikyrkorådanser att närradionämnden med hänsyn till kostnadema bör begränsas till allpröva och besluta om sändningstillstånd och sändare samt se till attprograminnehållet följs. Informationsuppgiflema bör föreningarna, de lokala närradioföreningamaoch närradioförbundet sköta själva. Prop,1984/85:145 79 SNRoch IQGT-NTO uttalar oro för atl den permanenta närradiomyndigheten kan kommaatt driva upp närradiokostnadema om inte restriklivitet iakttas när det gällermyndighetsstmktur. SNR fömtsätter att regeringen beaktar delta när det gällerall tillsätta tjänster på närradiomyndigheten. ser det inte som självklart atl alla de arbetsuppgifter som närradiokommitlénhaft under försöksperiden skall överföras på den nya närradiomyndigheten.Eftersom det är fria och självständiga föreningars och organisationers närradioverksamhetdet gäller, skall föreningarna själva svara för information likaväl somutbildning lokalt men även allmän information på regional- och riksplanet. Detlokala föreningslivet har till största delen anknytning till regionala ochrikstäckande organisationer. Närradioförbundetframhåller vidare att man klart skall definiera närradiomyndighetens, närradioförbundetsoch närradioföreningarnas arbetsuppgifter. Man ser med oro på kommitténsbedömning av behovet av kansliresurser och de ökade kostnader detta medför förföreningarna. Någraremissinstanser uttrycker tveksamhet inför organisationsförslaget och anser attkommittén borde prövat andra lösningar. RRVföreslår atl man prövar om inte redan nu existerande organ kan fullgöra deuppgifter som kan komma i fråga. En sådan prövning bör belysa alternativ sominnebär - att tillstånd atl sändanärradio ändras lill sändningsbevis för närradioverksamhet och hanleras avsamma myndighet som tillhandahåller utgivningsbevis för periodiska skrifter,dvs. patent- och registreringsverket, - alt närradioföreningama självahelt får bestämma lidsfördelningen inom sitt eget område och att televerketbevakar att gällande regler om minimitid iakttas, - att radionämnden fårgranskningsansvar för närradion liknande det som gäller för mndradiosändningar. Riksförbundelför Sexuellt Likaberättigande ifrågasätter starkt dimensioneringen avkanslifunktionen och anser inte att kommiltén lyckats övertyga om att detbehövs så mycket personal som föreslås. Kommittén har inte heller prövat möjlighetemaav att den föreslagna nämnden organisatoriskt knyts lill en redan existerande myndighel.Därigenom kan de adminislraliva kostnaderna minskas. Om närradioföreningen fårsköta inrapportering av sändningstider och om den s.k.ettårsregeln försändningstillstånd slopas så kommer nämndens arbetsuppgifter att kraftigtminskas. ,kommunförbundel och tillstyrker i princip organisationsförslagetmen framhåller behovel av samordning med den framtida kabel-TV-adminislralionensom föreslås i massmediekommitténs betänkande. skulle man vinna både administrativa och kostnadsmässiga fördelarom radionämnden, en närradionämnd och en kabel- 1984/85:145 80 Nämndema skulle verka fristående och självständigtmen fömtom lokaler även samulnyttja telefonväxel, vaktmäs-teri och vissmaskinell utmstning. Möjligheter till avancemang och byte av arbetsuppgiftergenom övergång till grannmyndighet skulle också öka bland de anslällda eftersomde fick närmare kännedom om vad grannmyn-digheten sysslade med. Kommunförbundethar betänkligheter mot att inrätta en särskild central myndighel förhandläggning av lokala radiofrågor när man slår inför en utbyggnad av kabel-TV.Denna kommer all ha problem av likartad karaktär som radiodistribulionen. Landstingsförbundetunderstryker vikten av att närradiokommitténs och massmediekommitténs förslagsamordnas. SSUhar principiellt tagit slällning för en enhetlig tillsynsmyndighet - en mediamyndighet- med ansvar för all lokal föreningsanknuten mediaproduktion. SSU delar därförinte kommitténs förslag utan anser att närradions administration kan samordnasmed den förslagna kabelnämndens. SSU uttrycker också sin förvåning över denföreslagna utökningen av myndighetens kansli, särskilt som närradioföreningarnaföreslås få etl vidgat ansvar för myndighetsutövningen. ifrågasätter storleken på det föreslagna kansliet och konstnadernaför verksamheten. Förbundet framhåller atl om statsmakterna anser deterforderligt med en myndighet av det föreslagna slaget så skall denna bekostasav de sändande föreningama. Statskontoretanser nu liksom tidigare att beslutsunderlaget borde kompletteras med ettutredningsmaterial som belyser fömtsättningar och möjligheter att administreraprövning av tillstånd för närradiosändning genom länsstyrelserna i varje län.Statskontoret fömtser också behov av samarbete och informationsutbyte mellannärradions administration och en eventuell kabel-TV-administralion. Dessafrågor liksom personalbehovet för en närradionämnd bör bedömas i ettsammanhang, lämpligen i anslulning till den kommande departementala beredningenav massmediekommitténs belänkande. Relativtmånga har yttrat sig om förslaget till finansiering och är negativa nämligenRIO, SKC, RF. SFS, ABF, , , frikyrkoråd, PRO, RFSL, , ochNybro kommuner, SSU, . Radio och Danderyd-Täbynärradio. De anser att staten skall svara för kostnadema för denmyndighetsutövande delen av verksamheten och att de sändande sammanslutningarnaskall svara för kostnader för produktion och sändning av program. Fleraremissinstanser anser att myndighelen är överdimensionerad och att kostnadernabör bli mindre . Detta därför att vissa utred- Prop.1984/85:145 81 ningsuppgiftersom kommittén nu har försvinner och atl de lokala närradioföreningarna enligtförslaget skall la över vissa myndighetsuppgifter samt att föreningarnalämpligen bör ta över de informationsuppgifter som kommittén föreslagit allmyndigheten skall ha. Några framhåller också atl slatliga insalser inle fårvara avgörande för närradions vara eller inle vara. Kostnaderna för denstatliga myndigheten kan, om föreningama skall bekosta den, vara avgörande förom mindre bemedlade föreningar skall kunna sända eller ej. ,och frikyrkoråd framhåller att det finnsen djup oro inom närradioföreningarna för de ökade kostnadema. Man påpekarockså att det ännu är ovisst vad monopol på sändarna innebär försändningskostnaderna. För alt få så bred lokal anslutning som möjligl där ävensmå och resurssvaga föreningar kan få vara med och ha eget sändningstillstånd(utan egel tillstånd skall de inte få medverka) anser att närradionämnden hellskall bekostas med statliga medel. Man anser vidare atl nämndens uppgifterväsentligt kan begränsas bl.a.genom att informationsuppgiftena och arbetet medavgiftsärenden försvinner. SKCanser del rimligt att ta en avgifl för myndighetens administrativa uppgifter.Däremot anser SKC det orimligt att myndighetens kontrollfunktioner skallbekostas av sändande föreningar. SKC menar alt närradion skulle bli del endaområde där så sker. Kommitténs förslag kommer med stor säkerhet att resultera iatt små föreningar med svag ekonomi tvingas sluta med närradiosändningar. RFifrågasätter finansieringsförslaget och undrar om det kan vara logiskt medhänsyn till strävandena atl stimulera närradioverksamheten. Många föreningarhar startat närradioverksamheten med slor ekonomisk insats uiifrån deekonomiska villkor som gällt . För dessa skulle fördubblade avgifterkomma som en obehaglig överraskning. Atl sändande föreningar slår förkostnader som man själv kan påverka är helt naturligt. atl en helt avgiftsfinansierad myndighet medför risker för växande byråkratiseringoch föreslår att statens andel av kostnaderna skall utgöra som hittillseller . Kostnadema för föreningama bör sedan inte höjas kraftigare äni takt med inflationen med avgiften för /85 som gmnd. SFSanser det märkligt och oskäligt att tillståndsinnehavama skall betala för atl slatenskall se till atl lagar och regler följs. SFS anser alt delta är en angelägenhetför samhället i dess helhet och inte de övervakade. SFS framhåller också viktenav att finansieringsfrågan löses. Många mindre föreningar har ekonomiskaproblem och har anfört dessa som skäl lill en positiv hållning till reklam inärradion. PROanser att finansieringen skall vara statlig för att ett jämlikt ulnyttjandeskall kunna ske utan en alltför stor ekonomisk belastning på föreningarna. 1984/85:145 82 RFSLanser också alt man bör skilja på koslnader för myndighetsfunktionen, vilkaskall stanna på statsverket, och nämndens servicefunktion, som kan bekostas medavgifier. För att närradion skall spegla en differentierad verksamhel är delviktigt alt del inte bara är de rika föreningama som har möjlighet atl delta inärradion. Då kan det finnas risk för alt verksamheten till övervägande delkommer att beslå endasl av program med religiöst innehåll. En sådan utvecklingtill ett ensidigt programinnehåll vore djupt olyckligt för närradion som ettdemokratiskt inslag i det svenska samhället. framhåller att frågoma om närradiomyndigheten och desskostnader engagerat så gott som samtliga närradioföreningar som svarat påförbundets underremiss. Motståndet mot förslagel är massivt. Förbundet anseratt nämndens uppgifter både av ekonomiska och idémässiga skäl skall begränsas. Kostnademaför att della i närradioarbetet är ganska slora och i många fall osäkra, l.ex.beträffande STIM-av-gifter och anspråk för sändare och ledning.Genom att begränsa närradiomyndighetens uppgifter begränsades också kostnadema.Sveriges närradioförbund citerar några närradioföreningars synpunkter: : "Vi anser det vara mycket förödande för hela närradionsframtid om avgiftema till myndigheten kommer att fördubblas." : "Det måste emellertid framstå som självklart att närradioverksamhetensom den part som skall stå för kostnadema också måste ha inflytande överomfattning m. m. av myndighetens uppgifter." : Närradioverksamheten är en ideell verksamhet, vilken ärberoende av ideellt arbetande medlemmar i ekonomiskt pressade folkrörelserslokalavdelningar. Förslaget om finansiering är därför synnerligenillavarslande." : "Om inte staten vill betala myndighelen måsle dessbemanning hållas nere på ett absolut minimum och absolut inte sju till tiopersoner. Varför måste kansliet vara större än under uppbyggnads- ochutredningsskedet?" : "Kommittén talar med kluven tunga. Å ena sidan vill mansäkerställa möjligheterna för de ekonomiskt svaga föreningarna att sändanärradio. Å andra sidan föreslår kommittén att kostnadema inte får belastastatsverket och gör det därvid mycket svårt för ekonomiskt svaga föreningar atli framtiden delta i närradioverksamheten." : Det är orimligt att kräva att de sändande föreningarna skallbära myndighetens kostnader när de inte ens har möjligheter alt styra dem pånågot sätt.