prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Den kommunaladeialjplaneringens inrikining kommer alllmer all övergå från planering av nyabosladsområden till planering för förnyelse av den befinlliga bebyggelsen.Inom bosladsdeparlemenlel pågår en inventering av de förfallningsbestämmelsersom har beiydelse för sladsför-nyelseverksamheten. Syftet är all undersökamöjlighelerna alt förenkla och samordna dem bättre och göra dem merändamålsenliga. Vid introdukfionen av denya lagar som rör kommunernas planering krävs råd och vägledning förkommunernas och andra myndigheters arbele. Slaiens planverk bedriver isamarbeie med ell anial kommuner försöksverksamhet för alt pröva vilkaallmänna räd för planläggningen som kan underläila fillämpningen av PBL ochNRL. Delegafionen församordning av havsresursverksamhelen bedriver i samarbeie med slatens planverkoch slatens naturvårdsverk försöksverksamhel i syfte all uiveckla formerna förden fysiska planeringen av kust-och havsområden. En redovisning av .irbeietskall ske lill bosladsdeparlemenlel inom korl. Planverkel har fånuppdrag av regeringen all siälla samman och sprida kunskap om hur man iplanering och byggande kan åsladkomma god funkfion, skönhel och trevnad saml engod resurshushållning. Tyngdpunkten bör ligga pä ulvecklings- ochinformalionsverksamhel om den gemensamma miljöns ulformning. De äldres och dehandikappades behov bör särskili uppmärksammas. Inför förändringarna isamband med bl.a. PBL krävs som jaglidigare har nämnl informations- och utbildningsinsatser. Del ankommer påplanverkel all inom ramen för sina resurser aklivi medverka i detta arbele. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 112 1983/84 Utgift 37154000 1984/85 Anslag 34948000 1985/86 Förslag 36379000 Organisation, uppgifter m. m. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-och byggnadsväsendet. Detåligger verket särskilt att samla in och bearbeta kunskaper och erfarenheter inomdess verksamhetsområde, att i anslutning till den allmänna uppsikten överplan- och byggnadsväsendet ge råd ochvägledning för planväsendet samt att meddela föreskrifter och allmänna räd för väsendet. skallvidare verka för samordning mellansina och andra myndigheters regler som rör plan- eller byggnadsväsendei.Dessulom skall planverket verka för samordning mellan verket och andramyndigheter när det gäller dels att samla in och bearbeta kunskaper och erfarenheler som rör hushållning med mark och vatten,dels att ge räd och vägledning beträffande fullföljandet av de riktlinjer som har beslutats för hushållningenmed mark och vatten. utfärdartypgodkännande av konstruktion eller utförande i övrigt av byggnader eller andraanordningar, om vilka bestämmelser ges i byggnadsstadgan samt biträder även iövrigt utomstående med utlåtande, undersökning eller annat arbete, om det är avallmänt intresse för byggnadsväsendei. leds av en styrelse. Chef förplanverket är en generaldirektör. Verketär organiserat på två avdelningar, planavdelningen och byggnadsavdelningen. Avdelningarna är indelade ienheter. Inom verket finns vidare enadministrafiv byrå samt ett verkssekretarial. Till planverket har knutitstre rådgivande organ, rådel för samhällsplanering, tekniska rådel och rådet förstål- och betongnormer. Till slatensplanverk hör i administrativt hänseende statens va-nämnd. Nämnden handläggermed hela landet som verksamhetsområde mål enligt lagen (1970:244) om allmännavatten- och avloppsanläggningar samt mål enligt lagen (1976:838) om allmännaQärrvärmeanläggningar. Anslagsförändringarnai förhållande till statsbudgeten för innevarande budgetårframgår av följande sammanställning. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostn. )Lokalkoslnader Särskild samhällsinformation (därav lönekostn.) -H 7 530 000 (23 366000)' (-1- 996000) -(- 54000 -)- 66000 -)- 103000 -(- 92000 (1625 000) (- 88000) (+ 78000) -1-7 753 000 ' Beloppet innefattar inlemedel för konsulter. Avgifter för statensplanverks trycksaker, som redovisas på statsbudgetens inkomsttitel 2533Avgifter vid statens planverk, beräknas till . för /86. De gmndläggandeutgångspunkterna för planverkets verksamhet finns i byggnadslagstiftningen samti vissa riksdags- och regeringsbeslut. Planverkel fär pä sätt som närmareanges i 76§ byggnadsstadgan (1959:612, omlryckt 1981:873) meddela föreskrifteroch de allmänna räd som behövs för tillämpningen av byggnadslagstiftningen. verksamhetpåverkas i stor utsträckning av utformningen av den nya plan- och bygglag samtden naturresurslag som f.n. förbereds. utgår från att den nya lagstiftningenskall träda i kraft . Mot denna bakgmnd har verkel utarbetaten detaljerad plan för produktion av föreskrifter och allmänna råd i anslutningtill den nya lagstiftningen liksom för de utbildnings- och informationsinsatsersom behövs. bedömer alt en betydande kraftsamling och omprioriteringkrävs inför och i anslutning till dennya lagstiftningens ikraftträdande. För den skull har verket valt att göraframställning om resurser för de tre budgetåren 1985/86-1987/88 i ettsammanhang. redovisar isin anslagsframställning ett huvudalternativ som innebär en nedskärning avresurserna . Verket anser det nödvändigt altfördela nedskärningen sä atl verkels anslag de första tvä åren skall minska medvartdera och det Iredje året . Den samlade besparingen underplaneringsperioden blir enligt verkets bedömning I . Dettamotsvarar ca 10 tjänster . 8 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 114 föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Pris- och löneomräkningm.m. De besparingar somplanverkel har redovisal enligi huvudförslagel innebär att anslagspostenFörvaltningskostnader minskas med , varav . avser lönemedel,att anslagsposten Särskild samhällsinformation minskas med . och allanslagsposten minskas med . Huvuddelen av besparingarnakommer atl genomföras genom alt tjänster eller delar av tjänster hållsvakania. Vidare måsle utrymmet för anlitande av externa experter komma altminska. kan konstateraatt trots omprioriteringar kommer verkel inle alt kunna ansvara förintroduktionen av en ny plan- och bygglag, en naturresurslag saml en lag omexploateringssamverkan om inte vissa exlra resurser slälls lill verketsförfogande som tillfällig förslärkning. program för utbildnings- ochinformationsinsatser för introduktionen av den nya lagstiftningen harutarbetats efler diskussioner mellan . , slatens lantmäleriverk och planverkel. För budgetårel 1985/86hemställer verkel om 6 milj. kr. för all genomföra programmel och förbudgetåren 1986/87-87/88 har verkel beräknal behovel fill 2 milj. kr. Förtypgodkännandeverksamhelen disponeras fr.o.m. /82 en röriig kredil hos pä högsl . Den är avsedd att tas i anspråk i den mån löpande utgifter inte kan bestridas med löpande inkomsler. Planverkel hemsläller att en rörlig kredit pä samma belopp ställs till förfogande även under budgetårel 1985/86. Planverkel hemställeralt anslagsposten Förvaltningskostnader även för /86 får överskridas för utgifter inom stål- och betong- verksamheten med högst del belopp som moisvarar nettoinkomsterna från försäljning av normer utgivna av slatens stål- och betongkommilléer efler avdrag för övriga berörda myndigheters kostnader. För nästa budgelår börmedel för planverkels verksamhel beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. 1enlighet med planverket har jag för /86 beräknat en reduceringav anslagel med I %. För budgelåren 1986/87 och 1987/88 skall reducering skemed I % resp . Vid min medelsberäkning har jag utgått ifrån att koslnadernaför planverkels s.k. NOM-garanler' skall finansieras inom ramen för anslaget.Medel för planverkels egen medverkan vid introduktionen av en ny plan- ochbygglag m.fi. lagar förutsätts kunna tillgodoses inom verkels ordinarie anslaggenom ompriorilering av befinlliga resurser. För planverkets, lanlmäteri- ' Personer som undantagits från flyttning genomsärskilda beslut av omplaceringsfrågor. 1984/85:100 Bilaga 13 115 verkcis och Svenska kommunförbundets gemensammainiroduktionspro-gram har vissa medel lagils upp under anslagel B 18.Information och ulbildningmm. I likhet medföregående budgelår har jag räknat med att kostnaderna för typgodkännandeverksamhelenhelt skall finansieras med avgifter. Med hänvisning lillsammanslällningen (sid. 113)hemsläller jag all regeringen föreslår all lillStatens planverk för /86 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 13 116 Organisation,uppgifter m.m. Del statligalantmäleriel omfattar statens lantmäteriverk, en överlantmä-tarmyndighet ivatje län och lokala fastighetsbildningsmyndigheter. ärcenlral förvaltningsmyndighet för frägor om fastighetsbildning,fastighelsbestämning, fastighetsvärdering, fastighetssamverkan ochfastighelsregisirering saml för frågor om mätningsverksamhet och allmänkartläggning. I den sist nämnda uppgiften ingår alt upprätta förslag tillplan för de allmänna kartarbetena och att utföra grundläggande kartläggning och ge ut kartor i skalor, serier ochversioner som svarar mot samhällets grundläggande och kontinuerligabehov. Verket skall ledaoch ha tillsyn över den verksamhetsom ankommer på fastighetsbildningsmyndigheterna och över fastighetsregisterverksamheten. Verket leds av enstyrelse med en generaldirektör som ordförande och högst sex andra ledamöter, som regeringenutser. Generaldirektören är chef förverket. Inom verket finns fyra avdelningar, administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen, kartavdelningenoch produktionsavdelningen samt ett planeringssekretariat. För samråd i mera betydelsefullafrågor om riktlinjer för de allmänna kartarbetena finns ett till verket knutetkartråd. 1 karträdet ingår företrädare för närmast berörda statligamyndigheter och Svenska kommunförbundet.Generaldirektören i verket är ordförande i karträdet. Överlantmätarmyndighetenhar länet som verksamhetsområde. Chef för myndigheten är överlantmätaren, somdessutom är tjänsteman vid och chef fördess lantmäterienhet.Överlantmätarmyndigheten skall inom länel främst leda och ha fillsyn över verksamhetenvid de statliga fastighetsbildningsmyndighelerna, ha tillsyn över mätningsverksamhelen samt verka församordning av grundläggande mätning och kartläggning. Fastighetsbildningsmyndighetenhar hand om lantmäteri- och kartverksamheten på den lokala nivån. Lantmäteridistriktet ärverksamhetsområde för en fastighetsbildningsmyndighet. Landet är indelat i 86lantmäteridi-strikt. Förutom att det finns ett distriktskontor i varje distriktfinns lokalkontor för närservice i f. n. För särskilda fastighetsbildningsuppgifterfinns ytteriigare 23 statliga fastighetsbildningsmyndigheter, s.k. specialenheter.22 av dessa utför fastighetsbildningsuppgifler som hänger samman med främstjordbrukets och skogsbrukets rationalisering. Den återstående har uppgifter som rör utvecklingen av tätbebyggelse.Chef för fastighetsbildningsmyndighetmed lantmäteridistrikt som verksamhets- 1984/85:100 Bilaga 13 117 område är en distriktslantmätare och för annan slatligfastighelsbildnings-myndighelen länslanimälare. Lantmäteriet bedriver en omfatlandeuppdragsverksamhel. Denna utförs såvälcenlrall som regionalt och lokalt i organisationen. För att man bättre skall kunna utnyttja de tekniska resursersom lantmäteriet förfogar över har bildats åtta regionala s. ksamverkansområden. Del slatligalanlmäteriet sysselsatte den ca 2 750 personer varav ca 850 vid lanlmäleriverkel. Utanför den nubeskrivna statliga organisationen men underordnad denna ilillsynshänseende finns dels 42 kommunala fastighetsbildningsmyndigheter förUlveckling av tälbebyggelse, dels 24 statliga och 32 kommunalafastighelsregistermyndigheter. Statliga fastighelsregistermyndigheter är länsstyrelserna,inom vilka ärenden om fastighelsregisirering handläggs av lanlmäterienheterna. Lantmäteriets verksamhet delas in i följande fyraprogram. Medel las upp under följande anslag. Anslagel D ettförslagsanslag som tas upp med ett formellt belopp på . Underanslagel redovisas in- och utbetalningar för lantmäteriets hela verksamhel. Anslaget D 2 är etlförslagsanslag som i huvudsak skall finansiera utvecklings- och rådgivningverksamhelsaml arbete med fastighelsregisirering inom program 2. Verksamhelen medfastighetsbildning m. m. inom samma program finansieras huvudsakligen genom avgifierenligt lantmä-teritaxan(1971:IIOI, ändrad senast 1984:926). Anslagen D 3 och D4 är reservationsanslag som skall finansiera verksamheten inom programmen 3 och 4. Anslaget D 5 är ettreservationsanslag som skall finansiera lantmäteriets behov av s.k.strategisk ulruslning. Anslagel fungerar som ett lån som amorteras till en inkomsttitel på statsbudgeten i takt med allutrustningen skrivs av. Frän anslagelfinansieras vid behov ocksä lillskoit av statskapital. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 118 1983/84 Ulgift 1984/85 Anvisat 1985/86 Förslag Under anslaget redovisassamlliga in- och utbetalningar för lantmäteriets olika verksamheter. Anslagettas upp med etl formellt belopp och får normalt inte belastas. Verksamheterna inom olikaprogram beskrivs i det följande under de anslag varifrån medel beräknas påstatsbudgeten. Lantmäteriets uppdragsverksamhet (program 1) finansierasemellertid helt genom avgifter. Denna verksamhet behandlas därför underförevarande anslag. Programmet består av två delprogram: I b. Utlandsuppdrag Delprogrammet Inrikesuppdrag omfattar uppdrag inom landet beträffande bl.a. framställning av kartoroch annan landskapsinformation, tekniska och faslighetsrättsliga frågor samlfastighetsvärdering. DelprogrammetUtlandsuppdrag omfattar alla uppdrag i ullandel. Verksamhelen marknadsförsunder namnet Swedsurvey. marknadsför även produkter och tjänsterfrän företag och andra myndigheter när del främjar lantmälerieisutlandsverksamhet. Uppdragsverksamhetenbedrivs på affärsmässiga grunder. Rörelsen budgetåren 1983/84-1985/86 framgårav följande tabell (1 OOO-tal kr.). I kostnaderna ingår beräknal behov avavsättningar för osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och för att värde-säkra statskapitalet. Som intäkterredovisas fakturerade belopp och värdet av ulförda men ännu inle faktureradeuppdrag. 1983/84 1984/85 1985/86 Intäkter' 141318 145 470 145 570 Kostnader' 137956 144360 144460 Resultat -h3362 -l-l110 4-1110 Balanserat resultat - 993 4-117 4-1227 ' I intäkts- ochkostnadsposterna ingår inte Iransaktioner som görs vid köp och försäljning av ijänslerm.m. inierni inom del slatliga lantmäteriet. Beloppen i tabellen kan därför inte jämföras med molsvarande belopp i 1984 årsbudgetproposition. 1984/85:100 Bilaga 13 119 Den inrikes uppdragsverksamheten bedömsligga kvar på oförändrad nivä jämföri med innevarande budgetår.Uppdragsverksamhel som har direkt sambandmed byggandet beräknas minska. Verksamheten inom kartområdet beräknasdäremot öka. Utvecklingen inomutlandsverksamheten är svär atl bedöma. Konkurrensen pä marknaden är hård. Verkelplanerar för oförändrad uppdragsvolym,ca 10 milj. kr. Uppdragsverksamheten har /84 lämnat ettöverskott pä ca 3,3 milj. kr. Resultatet är klart bäftre än för budgetårel1982/83. Jag hemsläller altregeringen föreslår att tillLantmäteriet för /86 anvisa etl förslagsanslag av I . 1983/84 Utgift 39921057 1984/85 Anslag 41519000 1985/86 Förslag 45484000 Under anslagetredovisas kostnader för program 2 Plangenomförande till de delar verksamheten finansieras överslalsbudgelen. Programmet består av fyra delprogram: 2 a. Fastighetsbildning m. m. 2 b. Faslighelsregisterreformen Delprogram 2 afinansieras i huvudsak genom avgifier. Ersättning tas ul enligtlanlmäterilaxan. Ersättningen skall i princip täcka lantmäteriets kostnader förverksamhelen. Till en liten del lämnas bidrag frän anslag lill sakägarnaskostnader för fastighetsbildningen. Bidragen finansieras genom avgifier som las ut för fastighetsregistreringen.Resullalel av verksamheten underbudgetåren 1983/84-1985/86 framgår av följande tabell (I OOO-tal kr.). I kostnaderna ingår beräknade avsättningarför osäkra fordringar, för realiserade prisförändringar i anläggningstillgångaroch för att värdesäkra 1984/85:100 Bilaga 13 120 Som intäkter redovisasfakturerade belopp och värdet av utförda men inte fakturerade ärenden. Varav bidrag från anslag 10166 Bidrag till kostnaderinom programmet tas upp i två delposter under anslagel D 2, nämligen kostnaderför nedsäftningsbelopp enligt lanlmäterilaxan och övergångsvis för socialtbetingade statsbidrag till sakägare. Enligt lanlmäterilaxan skall ersättningenför vissa fastighelsbildningsför-rättningar sättas ned bl.a. om förrättningenmedför förenklingar i fastighetsregistret. Taxebeloppen skall också sättas nedför äganderättsutredningar som förordnar om. lämnadesbidrag även lill den särskilda skiftesverksamheten i som äravslutad. De socialt betingade bidragen lill sakägare avvecklas enligtriksdagens beslut (prop. 1983/84: 100 bil. 13, BoU 18, rskr 192). Av följandesammanställning framgår bl.a. den beräknade utvecklingen av bidragen (IOOO-tal kr. 1983/84 Ulfall 1984/85 Anvisat 1985/86 Förslag Övriga delprogram (2b -2d) finansieras helt under anslaget. Till en del kan utveckling och rådgivningfinansieras genom avgifter, men verksamheten redovisas då under program 1eller delprogram 2 a. Efterfrågan, om den mätsi antalet ärenden, bedöms minska under /86 jämfört medplanen för innevarande budgetär. Antalet persondagar planeras minska . Verket framhåller attreglerna för nedsältning i lanlmäterilaxan är utformade sä all de i huvudsakverkar aulomatiskl. För budgelärel 1985/86 Prop.1984/85:100 Bilaga 13 121 bedömer verkel att behovet av nedsällningsmede!kommer all uppgå till lOOOOOOO kr. För slalsbidrag lill sakägare beräknarverkel ett behov av . Arbetet med laga skiftenai avslulades under budgelärel 1983/84. Lanlmäleriverkelreserverar sig dock för alt merarbete kan uppkomma lill följd av att domstolvid eventuell överprövning kan besluta om ålerförvisning eller föreskriva omändring av beslui i förrältningarna. Arbelel medfaslighelsdaiareformen har löpt planenligl. Lanlmäleriverkel hemsläller molbakgrund av alt reformen bedrivs efter en femårig ekonomisk ram alldelprogrammel Faslighelsregisterreformen tilldelas oförändrade resurser /86. I anslagsframställningenaviseras att verket gemensamt med ochdomstolsverket avser atl komma in med förslag omfaslighelsdatareformens genomförande efler /87. Verket anger allelt slällningslagande till förslagel kan komma all få konsekvenser förmedelsbehovel /86. En skrivelse i frågan lämnades avmyndighelerna . planerarutbildnings- och informationsinsatser inför introdukfionen av en ny plan- ochbygglag (PBL) m.fl. lagar. Med anledning härav har verkel hemställt omsärskilda medel, vid sidan av de medel verkel avser att ta fram genomomprioriteringar m. m. För den fortsattauppbyggnaden av kartvårdscentralen i Ange begär verkel yllerligare medel ienlighel med riksdagsbeslutet med anledning av förslaget i 1984 ärsbudgetproposifion. har med bifalltill förslag budgetproposition beslutat om viss ändring iriktlinjerna för lanlmäterilaxan. Beslutet innebär atl taxan för avslyckningarskall vara bättre anpassad än lidigare till de faktiska koslnaderna förförränningarna. Regeringen har beslutat om ändringar i lanimäleritaxan(1984:926) i enlighet med beslut och samiidigi anpassat ersättningenenligt taxan till kostnadsutvecklingen. Regeringens beslut innebär etl förstasteg i alt åsladkomma en önskvärd koslnadsanpassning. Jag överväger att underår 1985 föreslå regeringen att kosinadsanpassningen förbällras ytterligare.Under fömtsättning atl en sådan yllerligare koslnadsanpassning beslutas,bedömer jag all den nuvarande ordningen med utjämningar i inkomsterna frånförrättningar mellan del slalliga lanlmäleriel och kommuner med egenfastighetsbildningsmyn-dighel (nyttoutjämningsbidragen) kan upphöra. Regeringen har nyligengett lantmäteriverket uppdrag all utreda under vilka förutsättningarnyttoutjämningsbidragen kan avvecklas. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 122 redningen visa atl del finns förutsättningar attupphöra med nyttoutjämningsbidragen redan efter utgången av är 1985, börenligt min mening så ske. En slopande av bidragen fordrar dock riksdagensgodkännande. Jag förordar all regeringen redan nu inhämtar etl sådanigodkännande Jag kommer senare i dagatt föreslå en ny femårselapp för faslighelsdaiareformen efter den 1 juli1987. Mitt förslag påverkar lantmäteriverkets arbele medfastighetsbeteckningsreformen redan budgetårel 1985/86. Jag har tagit upp . för detla inledande arbele. 1 övrigl beräknar jag elt realtoförändrai anslag för delprogrammet Faslighelsregisterreformen. Vad beträffarutbildningsinsalserna i samband med introduktionen av PBL m.fl. lagar är jaginle beredd att anslå några särskilda medel över lantmäteriverkets anslag. Jagvill dock erinra om vad jag anförde lidigare när jag behandlade anslaget B 18Information och ulbildning m. m. beslulade medanledning av budgetproposition all medel skulle avsätlas för altinrätta en central för kartkonservering i Ange. Verksamhelen har inletts.Jag beräknar koslnaderna lill . Med hänvisning till vadstatsrådet lidigare anförl om ortnamnsfrågor, lar jag nu uppförslagel att inräila elt orlnamnsråd vid lantmäteriverket. Som framgått avstatsrådet anförande har lantmäteriverket samordnandeuppgifier vad gäller orlnamnsfrågor. Frågor om ortnamn aktualiseras i storomfattning i samband med arbetet med de allmänna kartorna och i fastighetsbeteckningsreformen.Del är därför naturligt att etl råd som har till uppgift all verka för en godorlnamnsvård knyls lill lantmäteriverket. Jag föreslår sålunda atl elt orlnamnsrådinrättas vid lantmäteriverket fr.o.m. den Ijuli 1985. Rådel bör ges enmotsvarande ställning som det befinlliga karlrådel. Vidare bör ortnamnsrådelges en tillräckligt bred sammansättning så alt företrädare för olika intresseni orlnamnsfrågor kan beredas plals i rådet. Del ankommer på regeringen atlbesluta närmare om rådels befogenheter, organisation och arbetssätt.Kostnaderna för verksamheten beräknar jag till . /86.Personalresurser för orlnamnsfrågor finns redan inom verkel. Jag bedömer därföratt lantmäteriverket kan svara för uppgifterna utan särskilda medelstillskotl. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslår att 1. godkännavad jag har förordat om avveckling av nyttoutjämningsbidragen, 2. godkänna vad jag harförordat om ett ortnamnsråd vid lantmäteriverket, 3. till Plangenomförande /86 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 13 123 1983/84 Utgift 106174041 Reservation 1388915 1984/85 Anslag 121340000 1985/86 Förslag 126841000 Under anslagetredovisas koslnader för program 3 Landskapsinformation. För verksamheten inom programmetlillförs verkel budgetårel 1984/85 dessutommedel från nionde huvudtiteln, anslagel D 6 Bidrag lill skogsvård m. m. samlmedel från verksamhel inom industridepartementets område. Programmet består av åtta delprogram: Försäljning av allmänna kartor 3 f. Medgivanden till följdproduklion Programmel omfattarframställning av gmndläggande landskapsinformation som skall läcka behov inom olikasamhällssektorer. Huvudprodukterna ulgörs av de allmänna kartorna och grundmateriallill dessa. Verksamheteninom programmel omspänner hela kariläggningsproceduren, dvs. geodetiska, fologrammetriska och kartografiska arbeten saml utvecklings- och rådgivningsverksamhet. 1 verksamheleningår flygfotografering ochbildframställning såväl för den allmänna kartläggningens behov som för att tillgodose en bred efterfrågan päflygbilder i samhällel. Vidare ingår s.k. geodetiska riksnätsarbelen och särskilda geodetiska projekt, bl.a.internationella. I programmet ingårvidare försäljning av de allmänna kartorna och den verksamhet somhänger samman med att lantmäteriverket skall lämna medgivanden tillföljdproduklion från del allmänna kartmaterialet. Med anledning avregeringens förslag i proposition 1983/84:100 (bil. 13), har faltal beslut om en 10-årig plan förförsörjningen med kartor och annanlandskapsinformation (BoU 18, rskr 192). Planen syftar lill att åstadkomma en påtaglig volym- och kvalitetsökningi kartförsörjningen. Ekonomiska ramarför verksamheten har lagts fast.