prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — Bl.a. för alt stimulera fiskei efler s.k. brislfisk hartyngdpunkten i förslaget lill uppräkning av normpriserna lagts vid de s. k.övriggmpperna, dvs. främst viktigare slag av annan torskfisk och plattfisk. Fördessa föreslås sålunda normpriserna uppräknade med 5,. För sill föreslås enuppräkning med . Förslagen framgår i detalj av nämndens skrivelse. För /85 har normkvantitet fastställtsendast för sill/ strömming. Den uppgår lill 80000 lon. Prop.1984/85:143 38 efterfrågan på svenskfångad sill inte kommer attförbättras under det kommande regleringsåret bl.a. beroende pä att sillfisket iNordsjön ökar. Nämnden föreslår därför att normkvantileten för sill/strömmingför /86 sänks lill 76000 lon. Eflersom fångsterna av torskär för små i förhållande till efterfrågan är en ökning av torskfisket i linjemed de fiskeripolitiska målen. Ett ökat torskfiske bör enligt nämnden på siktförbättra fiskets inkomster ulan att konsumentpriserna behöver sliga. Motbakgrund härav och av förslagel om en sänkt normkvanlilet för sill/strömmingföreslås inte någon normkvantitet för torsk för regleringsäret 1985/86. Underinnevarande regleringsår utgår pristillägg av skillnaden mellannormpris och jämförelsepris för sill/strömming, för torsk och med 80%för övriga normprissatta fiskslag. Nämnden föreslår för näsla regleringsär attde sammanlagda koslnaderna för pristillägg på sill maximeras lill 57 milj. kr.För torsk föresläs atl pristillägg inle skall ulbelalas om del skulleunderstiga per kg. I övrigt föresläs oförändrade grunder för beräkningav pristillägg. Under innevarande regleringsår får överskottspriset förtorsk ulgöra högsl av lagstapriset och för övriga normprissatta fiskslag,med undantag för sill/slrömming, högsl . För sill/strömming fastställsöverskottspriserna bl.a. så alt etl exlra stöd utgår för de mindre storlekarna.Vidare får överskott av de tre minsta storlekarna avsättas endast som djurfödaeller för framställning av fiskmjöl. Nämnden föreslår oförändrade regler för1985/86. Det sammanlagda beloppet för överskollshan-teringen föreslås begränsallill 7 milj. kr. för näsla regleringsår. Vidare föreslås att jordbruksnämndenbemyndigas medge att Svensk fisk fär ta i anspråk yllerligare medel föröverskotlshanteringen om nämnda belopp inte räcker lill. Under innevarande regleringsår finns ett särskilt stöd iform av regionalt fraktstöd lill fiskare bosatta på (Uppsalalän och norrut). Stödet betalas ut direkt till fiskaren för all landadströmming och torsk som är avsedd som människoföda och levereras till köpare pånorra ostkusten. Stödet utgår med högst per kg och är begränsat lillsammanlagl . Nämnden föreslär att sådant stöd får lämnas även underregleringsäret 1985/86. Stödbeloppet föreslås till sammanlagt högst 850000kr., motsvarande högst per kg landad strömming eller torsk. Särskilda pristillägg lämnas för de viktigaste slagen avsötvaltensfisk, nämligen . per kg för gädda, gös och sik och 1,25 kr.per kg för abborre, lake och siklöja. Nämnden föreslår att pristilläggen räknasupp till 1,80 resp. . Vidare föreslås ett fraklstöd avsammanlagt högst . för Iransporl av ogräsfisk från insjöarna tillfiskmjölsfabriken pä . Fraklslödel har betydelse för fiskevården. Även för vissa andra fiskslag ges stöd i form av elt fastpristillägg. För råräka lämnas under innevarande regleringsår elt faslpristillägg om . Nämnden föreslår alt pristillägget för nästaregleringsår höjs till Prop.1984/85:143 39 1,85kr. För makrill föreslås en ändring från per kg till perkg och i övrigl oförändrai stödsystem. För slorbackelånga föreslås atl de faslaprislilläggen som f. n. uppgår lill . per kg för långa ulan huvud och1,. per kg för långa med huvud räknas . per kg resp. 1,80 kr.per kg. För all stimulera lill ökal räkfiske föreslås ell fast pristillägg om 2kr. per kg för kokräka i stället för som hillills ell normpris. Jordbruksnämndenberäknar den föreslagna prisregleringens kostnader till sammanlagl ca 103 milj.kr. Härav hänför sig ca 80 milj. kr. Kostnaderna förförsäkringen beräknas till 5,4 milj. kr. och kostnaderna för Svensk fisksöverskollshanlering fill 7 milj. kr. För utsättning av laxfisk, ål och hummerföresläs . kostnader för uppbörd och kontroll avprisregleringsavgiften beräknas till 0,5 milj. kr. och kostnaderna för Svenskfisks administration och upplysningsverksamhet till 7,4 milj. kr. Ifråga om prisregleringens finansiering föreslår nämnden följande. Medlen iprisregleringskassan för fisk bör läcka 75 milj. kr. av koslnaderna för denlöpande regleringen samt kostnaderna för trygghetsförsäkringen, förutplantering av fisk och för jordbruksnämndens uppbörd och kontroll.Kostnaderna för överskottshanteringen och det särskilda slödet bör läckas medmedel frän Svensk fisks konjunkturuijämningsfond. De kostnader förpristilläggen som överstiger 75 milj. kr. saml de kostnader för föreningensadministration m. m. som översiiger ränteintäkterna i fonden bör ock.så täckasmed medel från konjunkturutjämningsfonden. Inkomsterna iprisregleringskassan beräknas av regleringsår tillca 67 milj. kr. Ränteintäkterna ikonjunkturuljämningsfonden beräknas till ca 6 milj. kr. Med nyssnämnda förslaglill finansiering behövs ca 83 milj. kr. ur jordbruksnämndens prisregleringskassa,vilket är 17 milj. kr. mer än intäkterna i kassan. Behållningen i kassanskulle därmed komma alt uppgä till ca 41 milj. kr. UrSvensk fisks konjunkturutjämningsfond skulle behöva tas i anspråk ca 14,5 milj.kr. ulöver räntan på medlen i fonden. Behållningen i fonden per den 1 juli 1986skulle därmed komma att uppgå till ca 26 milj. kr. och sammanlagt disponiblalillgångar lill ca 67 milj. kr. Härtill kommer intäkter för regleringsåret1986/87 om sammanlagt 68 milj. kr. i form av prisregleringsavgifter och ränior. Föregendel kan jag biträda jordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk /86. Jag föreslår således atl prisregleringen utformas på detsätt jag har redogjort för i det föregående och att de av nämnden föreslagnanormpriserna och den föreslagna normkvantileten fastställs. Jag vill isammanhanget särskilt peka på atl förslagel i linje med gällande fiskeripolitiskariktlinjer och i enlighet med regeringens uppdrag har utformats så attregleringen i större utsträckning skall stimulera till fiske av sädan fisk somkan fä en lönsam avsättning. Prop.1984/85:143 40 bör bemyndigas alt belala ul 75 milj. kr.lill Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg den I juli1985-den 30 juni 1986 samt att begränsa kostnaderna för pristillägg på silltill sammanlagt högst 57 milj. kr. Vidare bör nämnden bemyndigas att föreskrivaalt pristillägget för torsk inte skall belalas ut om det för vissulbetalningspe-riod skulle understiga per kg. Nämnden bör ocksåbemyndigas alt medge atl de fasta pristillägg som jag har redovisat i delföregående får utgå på sötvaltensfisk, kokräka, råräka, makrill ochslorbackelånga. Regionall fraklstöd bör få lämnas med högst . ochfraktstöd för s.k. ogräsfisk från insjöarna med högst . Nämnden bör fåbeslula om de närmare beslämmelser som skall gälla för fraktstöden.Överskotlspri-serna bör fastställas som f.n. Svensk fisk bör få besluta omavsättningen av överskotten för olika ändamål. Vid särskilda behov bör Svensk fisk liksom fådisponera högst en fjärdedel av behållningen i konjunkturuljämningsfonden förden löpande verksamheten. bör därulöver få medge att mer än enfjärdedel av fonden får förbrukas. Nämnden bör vidare bl. a. få medge allSvensk fisk får la i anspråk medel ur konjunkturuljämningsfonden ulöver detföreslagna beloppet för överskottshanteringen. Fondens behållning bör dock inleutan regeringens särskilda medgivande få underskrida 10 milj. kr. Medel somanslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen och som intetas i anspråk bör tillföras Svensk fisks konjunkturuijämningsfond. Till prisregleringskassan för fisk bör liksom underinnevarande år föras högst I milj. kr. av de fettvamavgifter som tas ut vidhärdning av sillolja av inhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknasrestitueras vid exporl. Av medlen i prisregleringskassan bör 5,4 milj. kr.avsättas för att täcka koslnaderna för trygghetsförsäkringen för fisket och . för utsättning av laxfisk, ål och hummer. Den närmare användningenav medlen härför bör liksom beslutas av regeringen efler förslag avfiskeristyrelsen. Vidare bör i enlighet med vad jag har anförl i delföregående (avsniU 2.5.1) . avsätlas för fortsatt försöksverksamhelmed fördröjd utsättning av lax i havet. Den närmare användningen av dessa medelbör beslutas av . Medel ur prisregleringskassan för fisk bör även undernästa budgelår få användas för andra ändamål om regeringen anser det påkallatvid akuta svårigheter inom fisket. 2.6 Den statliga fiskeriadministrationen 2.6./ Allmänna utgångspunkter Jag har i det föregående redovisat att förhållandena försvenskt fiske har förändrats starkt . Havsfiskels begränsninggenom havens uppdelning mellan olika nationer släller sålunda krav påhushållning med Prop.1984/85:143 41 fiskbestånden.Denna hushållning leder till förändringar i tillgången på olika fiskslag ochdärmed lill krav på anpassning av fisket. Härtill kommer regleringar pä dethandelspolitiska området. För del kan den internationella utvecklingensägas ha lell till minskat handlingsutrymme för havsfisket och kustfisket.Samtidigt har det skett en slark utveckling av frilidsfisket. Allt flermänniskor i vårt land ägnar sig ät denna rekreationsform. Den ökade omsorgenom våra vatten genom krav på rening av utsläpp m. m. har förbältratfömtsättningarna för sportfisket och har ocksä varil positiv för insjöfisket.Andra påtagliga förändringar är del kraftigt ökande intresset förkonsumtionsodling av musslor och fisk och den minskade omfattningen avvattenkraftutbyggnad. Vad jag nu har redovisatär av väsentlig betydelse för den statliga fiskeriadministrationens verksamhel.Den senaste mer genomgripande översynen av dess uppgifier och organisationbeslutades för närmare (prop. 1975/76:130, JoU 39, rskr 317). Den betecknadesi vissa delar som provisorisk. har olika delgenomgångar skett isyfte att bältre anpassa organisationen lill utvecklingen. En totalöversynredovisas i betänkandet (Ds Jo 1984:7) Fiskeriadministrationen. Belänkandet harremissbehandlats och därvid allmänt sett fått ett posilivi bemötande. Föregen del anserjag att del nu är nödvändigl att skapa en modern och effektivslatlig fiskeriadminislration. Del förslag lill översyn av organisationen somnu har lämnals är enligt min mening väl ägnal att tjäna som utgångspunkt för enomorganisation. Särskilt angelägel är del att fä till stånd en organisationvars detaljutformning inte regleras av statsmakterna. Därmed skapas bättreförutsättningar för successiv anpassning lill förändringar och ökademöjligheter att delegera arbetsuppgifter. måste det framhållas attdel statsfinansiella lägel inte medger att ytteriigare ekonomiska resursertillförs organisationen över statsbudgeten. En omorganisation bör således skei huvudsak inom ramen för befintliga resurser. Det underlättas bl. a. om denregionala organisationen sä som utredningen har föreslagil förenklas genom atlfiskeriinlendentorganisalionen avvecklas. Mittförslag: skall tillsammans med fiskenämnderna verka för enändamålsenlig utveckling av den svenska fiskenäringen och fiskevärden ienlighet med den av statsmakterna fastlagda politiken. I fiskeristyrelseninordnas de uppgifter som åvilar fiskeriintendenterna, fiskeriingenjören samlfiskodlings- och fiskeriförsöksanstalterna. Den hydrografiska verksamhelenöverförs lill . Prop.1984/85:143 42 Utredningen har i fråga om uppgifter islort inle föreslagit andra förändringar än att den hydrografiska verksamhetenöverflyttas till meteorologiska och hydrologiska inslitul () samlatt fiske-riintendenlorganisationens och fiskeriingenjörens uppgifter tillförsfiskeristyrelsen och atl statens fiskodlings- och fiskeriförsöksanstalterinordnas i styrelsen. Remissinstanserna har i huvudsak ingen erinran motförslaget rörande intendenterna, ingenjören och anstalterna. Tre länsstyrelseroch /SR motsätter sig dock en avveckling av intendentorganisationen ochstatskontoret ifrågasätter om inte forskningsverksamheten bör ha en annanhuvudman. Remissutfallet är blandat i fråga om förslaget till flyttning av denhydrografiska verksamhelen. Skälen för mitt förslag: Den statligafiskeriadministrationens grundläggande uppgift är att omsätta den slatligapolitiken på fiskets område och följa fiskenäringens utveckling. Häri rymsuppgiftfer rörande inte enbart yrkesfisket ulan också fritidsfiske, fisk- ochskaldjursodling m.m., fiskevård saml beredning av fisk och vissa frågor ommarknadsföring av fisk. är central förvaltningsmyndighet iärenden som rör dessa frågor i den utsträckning sådana inte ankommer på någonannan myndighet. Som exempel på det senare vill jag nämna prisregleringen påfiskets område som handhas av statens jordbruksnämnd. Utredningens förslag atl i själva inordnade uppgifter som åvilar fiskeriintendenterna, fiskeriingenjören samlfiskodlings- och fiskeriförsöksanstalterna finner jag väl avvägt. Härigenomskapas förutsättningar för en enhetligare, smidigare och mer slagkraftigorganisation. Den krilik som har framförts av nägra fä remissinstanser motdessa förslag finner jag inte bärande. Vad gäller den hydrografiska verksamheten vill jag anföraföljande. Den fiskeribiologiskt hydrografiska verksamheten är en viktigförulsättning för de uppskattningar av fiskbeståndens storlek och utvecklingsom ligger till grund för anpassning av fiskets omfattning, bl.a. genominternationella överenskommelser. En stor del äv den hydrografiska verksamhelensom bedrivs av hydrografiska laboratorium är emellertid avsådan mer allmän karaktär som kännetecknar SMHLs verksamhel på områdel. Dellasaml SMHLs förhållandevis stora resurser på området både för löpande verksamhetoch för utvecklingsarbete talar för alt utredningens förslag i denna delgenomförs. Jag föreslär alltså all avvecklas och att får ansvaret för dess verksamhel ochövertar dess personal. En vikfig förutsättning härför är att åläggs alt ifortsältningen ställa hydrografiska data lill fiskerislyrelsens förfogande ien omfattning som minst svarar mot den nuvarande verksamhelen vid laboratoriet.Med denna ordning kan en väsentlig ratio- 1984/85:143 43 naliseringske av den samlade svenska hydrografiska verksamheten. Jag har i denna frågasamrätt med chefen för . Vad jag har förordat omförändringen av den lokala organisationen innebär bl.a. attintendentorganisationens uppgifl att som sakkunnig på del fiskeribiologiskaområdet tillhandagå domstolar och andra myndigheler i fortsättningen kommerall åvila . föranleder en mindre ändring i 41 § lagen(1950:596) om rätt till fiske. 1 sammanhanget bör i klargörande syfte ävenbeleckningen på vissa Ijänstemän ändras i 39 § samma lag och i 18 kap. 7§vallenlagen (1983:291). Mittförslag: Fiskerislyrelsens organisation skall tills vidare bestå av fyrahuvudenheter, nämligen en administrativ enhet, en enhet för yrkesfiske ochfiskodling m.m., en enhet för frilidsfiske och fiskevård samt en enhet förundersökningar och utvecklingsverksamhet. Utredningensförslag överensslämmer i väsentliga delar med mitt. Skillnaderna i detaljerframgår av mina skäl. Remissinstansernatillstyrker i huvudsak utredningens förslag. Ett par anser alt den avutredningen föreslagna enheten för forskning och undersökning blir alltförstor personalmässigt sett. I övrigt avser synpunklerna i allmänhel detaljer. Skälenför mitt förslag: Vad först gäller indelning i huvudenheterfinner jag utredningens förslag i huvudsak ändamålsenligt. En utgångspunkt förindelningen bör vara att samla uppgifter som hör nära samman somomfattningen av arbetsuppgifterna blir någorlunda jämnt fördelade mellan destrategiska enheterna. Mot denna bakgrund bör det tills vidare finnas fyrahuvudenheter, nämligen en administrativ enhel, en enhet för yrkesfiske ochfiskodling m.m., en för frilidsfiske och fiskevård och en för undersökningaroch utvecklingsverksamhel. Därtill bör del om regeringen eller fiskeristyrelsenså finner lämpligt inrällas stabsorgan eller rådgivande gmpper. Del ankommer påregeringen eller efter regeringens bemyndigande atl beslutaom arbetsuppgifternas fördelning inom enheterna. För orienteringvill jag nämna följande härom. Tillden administrativa enheten bör höra personal- och ekonomiadmini-stralivafrågor, juridiska frågor, utbildningsfrågor och intern informalion, ADB-frågoroch frägor om adminislraliv rationalisering. Enhelen bör vidare svara församordningen av verksamhetsplaneringen. Jag vill särskilt betona enhetensbetydelse för det praktiska genomförandet av omorganisationen. 1984/85:143 44 Tillenheten för yrkesfiske och fiskodling m. m. bör föras alla näringsfrågor somrör yrkesfisket, konsumlionsodlingen av fisk och skaldjur m. m.,vidareförädling och marknadsföring saml verksamhet med lång- och kortsiktigaprognoser för dessa. förslag i särskild ordning om en kommittéför planering av vattenbruk finner jag ingen anledning atl behandla särskilt.Även bislåndsfrågor med anknytning lill yrkesfisket m. m. bör handläggas inomenheten. Arbetsuppgifterför enhelen för fritidsfiske och fiskevård blir bl.a. alt bevaka frägor iärenden enligt miljöskyddslagen och vattenlagen och handlägga frågor omplanering av bevarande och utnyttjande av vattnen för fiske, allt i enlighetmed ulredningens förslag som inte har mött någon kritik från remissinslanserna.Arbetsuppgifterna blir av samma karakiär som uppgiflerna för den nuvarandeintendeniorganisationen vars resurser i huvudsak bör föras hit. Dessa förenheten nya resurser, som i huvudsak bör kunna vara regionalt fördelade, börkunna utnyttjas för vaitenplane-ringsuppgifter åt fiskenämnderna samt föruppdrag ål kommuner, länsstyrelser och andra. Uppdragsverksamheten bör varasjälvbärande. Frägor som har handlagts av den nuvarande fiskeriingenjören börtillföras enheten. Denna organisatoriska lösning som skiljer sig fränutredningens bör skapa en bättre balans storleksmässigt mellan enheterna. Debislåndsfrågor som avser enhetens område bör föras hit. Dennya enheten för undersökningar och ulvecklingsverksamhet bör planera ochsamordna all verksamhet på detta område inom styrelsen. I fräga omgmndforskning bör styrelsen liksom kunna medverka genom finansieringav forskningsprojekt inom högskolor m. m. Till enheten bör förashavsfiskelaboratoriel som en underenhet samt sötvatlensla-boratoriet,fiskeriförsöksanstalten och fiskodlingsanstallen som en underenhet. Dessulombör fiskeriundersökningsfarlygets verksamhet föras hil. Denna organisation somnågot skiljer sig från vad utredningen har förordat hänger samman med vad jaghar redovisat om enheten för fritidsfiske och fiskevård. Utredningensförslag om en omlokalisering till Kariskrona av havsfiskelaboratoriet iLysekil har fått ett i huvudsak negativt bemötande av remissinstanserna. Ocksåandra lokaliseringsorter förutom den nuvarande har förordats av remissinstanseroch pä annat sätt. Min samlade bedömning av vad som sålunda har framförts ifrågan leder till alt jag inte aktualiserar frågan om en omlokalisering avhavsfiskelaboratoriel. Jag avser atl senare återkomma till regeringen i frågaom laboratoriet. jag nu har förordat kräver inte, vilkel utredningen har förordal,en särskild planeringsenhet. Enligt min mening bör som jag har förordalverksamhetsplaneringen handhas av den adminislraliva enheten. Denprognosverksamhet som rör olika sektorer säsom yrkesfiske, konsumtionsodling avfisk, fritidsfiske och fiskevård bör ankomma pä resp. enhet och om sä befinnslämpligl kunna bedrivas i projektform med deltagare också frän andra än dennärmast ansvariga enhelen. Prop.1984/85:143 45 För att på ett smidigt sätt skall kunnatillgodogöra sig erfarenheler inom forskning, organisationer, näringslivet m.m.bör del på olika områden kunna inrättas rådgivande organ. Så t.ex. bör del förundersöknings- och utvecklingsenhetens stöd kunna inrättas en grupp medrepresentanter för forskningen och föreirädare för fiskei. Som slöd förhandläggningen av yrkesfiskelicensfrågor och andra frågor där särskildainsikter om yrkesfiskets förhållanden i detalj kan behövas bör del finnas ensärskild rådgivande grupp med företrädare för näringen. 1 fritidsfiskefrågoroch bislåndsfrågor kan molsvarande behov finnas. 1 linje med vad jag tidigarehar förordat om smidighet och minskad detaljreglering frän statsmakternas sidasamt i likhet med vad som gäller för de flesta andra statliga myndigheler börregeringen inte längre förordna ledamöter i grupper av delta slag. Däremotfinns del möjlighet för regeringen alt i fiskerislyrelsens instruktionföreskriva alt sådana grupper skall finnas. Utredningen har särskilt tagit upp frågan omsammansättningen av fiskerislyrelsens slyrelse och om personliga suppleanterför ledamöterna. Del ankommer på regeringen alt beslula om styrelsens storlekoch sammansättning. Jag vill nämna att nuvarande bestämmelser gör del möjliglalt tillgodose det förslag som ulredningen har lämnal. vill jagerinra om atl denna fräga har samband med den översyn som görs av verksledningskommitlénvars förslag kan väntas . Jag vill emellertid anmäla att jag har föravsikt att i elt annat sammanhang föreslå regeringen atl styrelsen redan i ochmed genomförandet av den av mig här förordade omorganisationen förslärks med enföreträdare för konsumtionsodlingen av fisk, skaldjur m. m. Mitt förslag: skall inom sittverksamhetsområde följa fiskets, fiskodlingens och fiskevårdens lillslånd ochutveckling och vidla eller hos fiskerisiyrelsen föreslå de åtgärder som behövseller är lämpliga för alt åstadkomma en ändamålsenlig utveckling på dessa områden.Fiskenämnden skall verkställa samhällets politik för fiskenäringen,frilidsfisket och fiskevården. Utredningen har inte närmare behandlat fiskenämndernasuppgifter. Skälen för mitt förslag: Den av mig i del föregåendeförordade förändringen av den lokala fiskeriadministrationen innebär attfiskenämndernas uppgifter kan renodlas och preciseras bällre. Varje fiskenämndbör sålunda inom silt verksamhetsområde följa fiskets, fisk- ochskaldjursodlingens och fiskevårdens utveckling och vidla de ålgärder som behövseller är lämpliga för att åstadkomma en ändamålsenlig utveckling på dessa områ- 1984/85:143 46 den.De skall vidare, på del sätt som beslämmer, verkställasamhällets politik för fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården. Delinnebär bl.a. alt de skall verka för en lämplig utveckling av fiskei ochfiskodlingen och en god fiskevård. De skall lämna råd och upplysningar i fiske-och fiskeribiologiska frågor, verka för bildande av fiskevärdsområden,medverka till atl undersökningar och beskrivningar över fiskevatten kommer tillstånd, verka för att skadliga ingrepp mot fisket inte sker i fiskevatten samtfölja fiskels utveckling i sjöar och vattendrag som berörs avvattenbyggnadsförelag. 1 den ulslräckning lillgäng pä medel och personalmedger bör fiskenämnderna medverka i den regionalpoliliska och fysiskaplaneringen och bislå andra myndigheler inom sitt verksamhetsområde. Förriksdagens information vill jag nämna att det är angeläget atl fiske-nämndernamed hänsyn lill sina knappa resurser inriktar sin verksamhet i försia hand påde arbetsuppgifter som direkl berör fisket, fiskodlingen och fiskevården. Genomatt den nuvarande intendentorganisaiionens personalresurser enligt miltförslag lill stor del även i fortsättningen kommer att vara regionalt placerad,skapas förutsättningar för att vissa uppgifter av planerings- ochundersökningskaraktär utförs av dessa. Jag länker då pä säväl fiskeribiologiskaundersökningar och rådgivning som medverkan i och regional planeringav vattenområden för fiske och fiskodling. Mänga av dessa arbetsuppgifter kanenligt min mening bedrivas som självbärande uppdragsverksamhet. Vid sidan häromkommer denna personal atl ha arbetsuppgifter som jag har redovisat i detföregående, t. ex. med anknytning lill vatlenmål. Taxornaför uppdragsverksamheten bör fastställas av efter samråd medriksrevisionsverkel. Mittförslag: skall bestå av minst en fiskerikonsulent.