prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Del bör anmärkas att del av denlagtext - 7 § andra och tredje styckena -, vilken således bör utgå, inleotvetydigt framgår atl endast fysiska personer avsetls ingå. Del relativt slora anlalel fall, då börsstopp lillämpalspå senare lid, torde ofta ha aktualiserats av markanta kursrörelser ianslutning till alt elt bolag väntas offentliggöra erbjudande om uppköp avaktier i ett annal. Här föreligger alltså, såsom utredningen framhåller,erfarenhetsmässigt en typisk konfliktsituation som fält en vissfrivilligt antagen reglering. När det nu blir fråga om atl överhuvudtaget skärpalagstiftningen till förekommande av insiderspekulation, ter del sig därför följdriktigtatl införa en särskild förbudsregel med sikle på della specialfall. Just genomsin påtaglighet är det väl förQänl av all bli en central del av lagförslagel.Föreningen anser således att utredningen valt en riktig metod att angripaproblemen. Även i fråga om de olika element som tillsammans byggerupp förbuds-stadgandet i 7-8 § - såsom tidpunkten då förbudet skall respektivebörja och upphöra eller avgränsningen av den berörda personkretsen - anslutersig föreningen till den av utredningen föreslagna utformningen, dock med delväsentliga förbehåll som görs i föQande avsnitt av yttrandet. Där avvisasnämligen tanken alt även fysiska personer som är stora aktieägare skallomfallas. 2.2.6 och Stockholmshandelskammare Organisationerna delar utredningens uppfattning att risken för insider spekulation är särskilt framträdande i samband med all ett företag beslutar Prop.1984/85:157 161 sig för alt lämna etl offenlligl erbjudande om atl köpaaktierna i ell annal företag. Det finns därför starka skäl för ett förbud motinsiderhandel i den spectficerade siluationen. förbud framstår även sommotiverat ulifrån möjligheten atl kunna genomföra en önskvärdstrukturomvandling. Insiderspekulalion i samband med planer på övertagande avannal företag kan således leda till all affären ävenlyras om kursstegringen somen föQd av dessa spekulationer blir av den slorieken att etl bud framstår somicke ekonomisk försvarbart att lägga fram. Mol bakgrund av del sagda lillstyrker organisationerna detföreslagna förbudet, dock med den begränsningen atl de med bestämmelsen avseddaaktieägarna inle skall omfattas. 2.3 Begränsningen till vissa värdepapper NO har särskild anledning framhålla vikten av alt företagsom använder sig av den svenska värdepappersmarknaden för sinkapitalförsörjning behandlas lika av lagar och regler som bestämmerhandlingsutrymmet på denna marknad. När marknaden nu öppnats även för akiier iulländska bolag bör enligt NOs uppfattning även handeln med akiier i dessabolag i princip omfallas av förbudet mot insiderspekulation även om efterlevnadenav förbudet kan bli svår atl kontrollera, I 4 § andra stycket bör tillfogas separat oplionsräll tillnyteckning. Bestämmelserna bör omfatta handel med värdepapper i allabolag, och inte enbart börsnolerade bolag och OTC-bolag, i vilka offenllighandel sker i ordnade former. Vidare bör klart utsägas all bestämmelserna skallgälla även för konverteringslån, optionsrätter och andra närbesläktade värdepapper. 1 fråga om krelsen av de personer som skall hainsynsställning kan inspektionen i huvudsak ansluta sig till ulredningens förslag.Anledningen till tvekan finns enUgt inspeklionens mening endast på en punkt,nämligen i fråga om juridiska personer, som är slora aklieägare, samtstyrelseledamöter och ledande befattningshavare hos sådana juridiska personer.Frågan gäller både den juridiska personens aktieaffärer i de aktuella bolagenoch nämnda fysiska personers egna affärer i dessa. Ulredningen för (se 8.4.3)ett ingående resonemang som utmynnar i alt dessa personer inle skall 11 1984185. 1984/85:157 162 inbegripasi krelsen av insiders. Vad angår de juridiska personerna är inspektionen bereddatl godta utredningens ståndpunkt. Mera komplicerad är frågan omstyrelseledamöter och ledande befattningshavare. De senare utövar i praktikenofta ett avgörande inflytande på den juridiska personens placeringar och hardärmed särskilda möjligheter till insyn i marknaden vid sidan av den insyn somde får på grund av den juridiska personens aktieinnehav. Inspektionen har isin verksamhet mött fall där sådana personer missbmkal sin ställning för attgöra inkomstbringande affärer. Å andra sidan har ulredningen med rätla betonatvansklighelerna med alt utsträcka insiderkretsen till den nämnda ganska sloragruppen. Inspektionen är därför, om än med slor tvekan, beredd att tillstyrkaulredningens förslag. Därvid har inspektionen också beaktat, att den genom defortsättningsvis behandlade förslagen om befogenhet att ge vägledandeanvisningar kan påverka de ifrågavarande personernas handlande. Skulle dellainte visa sig vara lillräckligt, fär inspektionen ingå tiU regeringen medförslag om komplettering av lagsttftningen. Deomständigheter som föranleder förvärvsförbud anges i 7 och 8 §§ i denföreslagna lagen om värdepappersmarknaden. För atl definiera den krets avpersoner som skaU omfattas av förbudei har utredningen valt två alternativ. 1 7§ bestäms sålunda kretsen genom en mera allmänt hållen beskrivning medan den i8 § besläms genom hänvisning lill den uppräkning som görs i 6 §. Del är svårtatl se nägra bärande skäl för denna skillnad. Del senare alternativet har denfördelen att den krets som skall omfattas av förbudet blir klart beslämd. Åandra sidan medför det atl vissa möjliga insiders hamnar utanförförbudskretsen. Enligt kollegiets mening väger intresset av att stoppainsiderspekulation så lungl all man även i de fall som avses i 8 § bör beslämmakretsen på del sätl som gjorts i 7 §. gäller inle minst som del sätt attbeslämma krelsen som gjorts i 8 § med hänvisning lill 6 § innebär fieranackdelar. I6 § 5 sägs att insynsslällning föreligger för innehavare av ledande befattningeller kvalificerat uppdrag om "befattningen eller uppdragel normalt kanantas medföra förtrolig information om sådanl förhållande som kan påverka kursenpå aklie i bolagel". En sådan snäv avgränsning öppnar möjligheter lill"klipp" för alla som mera sällan får sådan information exempelvisforskare, produklulvecklare, prospeklörer m.fl., men som i vissa fall väl kanlänkas få lillgång till sådan information. Enligt 15 § skall aktiemarknadsbolagupprätta förteckning över arbels- eller uppdragslagare som avses i bl. Vidare framgår i 8 § 2:a stycket alt förbudei i 8 § stycket ej gällerden som ej erhållit underrättelse om all han är upplagen i nämnda förleckning.Detta innebär all bolagen själva kan beslämma krelsen av personer som kandrabbas av ansvar. Del är inte rimligt alt personer med ungefär liknandebefattningar i olika företag vid insider- Prop.1984/85:157 163 spekulationer således skulle kunna straffas eller gå friahelt beroende på att deras bolag gjort skilda bedömningar. Kollegiet är vidarekritisk lill 6 § 6 som förutsätter atl insynsställning i etl bolag föreliggervid innehav av akiier molsvarande fem procenl av aktiekapitalet eUer rösterna.Detta lorde ofta ej vara fallet och specielll inle pä OTC-marknaden. synes det l.o.m. vara så alt om det finns en dominerande ägare ärsamtliga övriga ägare i praktiken uteslutna från sädan information som häravses. Kollegiel finner således att det uiifrän ägandet inte är möjligt allgenerelll avgöra vilka som har insynsslällning. Utifrån desynpunkter kollegiet har att beakta bör 6 § 3 ulgå. Enligt denna punkt harrevisor eller suppleant i bolagel eller dess moderföretag insynsslällning,Förekomslen av denna punkt i lagen kan ge föreställning om atl revisor kaninneha akiier i bolag där han är revisor. Enligt god revisorssed sådan denkommer till utiryck bl, a, i de regler som utgivits av Föreningen , och som på denna punkt är allmänt accepterad får en revisor ejha något direkl ägande i de förelag lill vilka han har uppdragsförhållande. Pågrund härav är punklen 6 § 3 olycklig då den kan ge intryck av att något annattillåts. 2.4.3 Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelse Enligt 6 § inkluderas i krelsen av personer medinsynsslällning ocksä fysiska personer, vilkas aktieinnehav motsvarar minst femprocenl av kapitalet eller rösterna i etl aktiemarknadsbolag. Enligtfondstyrelsens uppfallning är denna gräns för låg och bör i slället sättas vidtio procenl. Del ärtillfredsställande atl uppköpserbjudanden inkluderas i den föreslagnainsiderlagstiftningen och också att obehöngt utnytQande av förtroligförelagsinformalion kriminaliseras. Vad gäller uppköpserbjudanden gäller lagenalla arbels- och uppdragslagare medan däremot vid övriga kurspåverkandeomständigheter lagen enbart gäller personer med insynsställning. Fondstyrelsenvill här väcka frågan om del inle vore rimligt alt arbets- eller uppdragstagaresom har haft vetskap om den kurspåverkande omständigheten också inkluderas iinsiderkretsen. StyrelseledamöternaDan och år skiljaktiga och anser att det är önskvärt attbehälla av aktiekapitalet som gräns för personer som anses hainsynsställning. Majorilelen har ej någon erinran mol insiderkretsensavgränsning. Herrar , , och är skiljaktiga och anför: Börsstyrelsen är i princip positiv till en uividgning avreglerna mol insiderspekulation. På några väsentliga punkter går dock förslageti den delen längre än vad som är vare sig erforderiigl eller acceptabelt. Sålunda avslyrker styrelsen bland annal alt jämväl störreaktieägare skall inräknas i insiderkretsen. Enligt styrelsens mening finnsinget belägg Prop.1984/85:157 164 för all slörre aklieägare skulle få förhandstillgång tillförtrolig informalion av förelagel. Större aklieägare torde såledeserfarenhetsmässigt uppnå insynsställning i bolaget i kraft av denstyrelserepresenlalion som ägandet ger. Börsslyrelsen finner det även principielll tveksamt attsom grund för att inräkna också denna kalegori i insiderkretsen läggaförfaranden som strider mot den likabehandlingsprincip i informationshänseendesom gäller på della område. KF ifrågasätter om del är rimligt att insynskretsen ocksåomfallar aklie-eller andelsägare redan med av röstetalet. Ett slörreaktie- eller andelsinnehav bör enligt KFs uppfallning definieras lägst avröstetalet. Härigenom lorde administrationen bli enklare och marknadens behovav väsenllig information vara uppfyllt utan atl därmed syftet med lagenförfelas. Till krelsen av personer med insynsslällning ska enligtförslaget höra de som p. g. a. arbets- eller uppdragsställning äger kännedom ominformation av ovan angiven karaklär men även större aklie- eller andelsägare ide berörda bolagen. Med större aktie- eller andelsägare avses de som förfogaröver minsl av aktierna eller så många aktier som motsvarar avröstetalet i bolaget. ifrågasätter dock om innefattandet av personerulan. annan anknylning till etl aktiemarknadsbolag än innehavet av avaktierna eller röstetalet i bolaget är meningsfulll i delta sammanhang. EnligtFolksams mening skulle för denna kategori av ägare gälla en högre gräns för allde ska anses vara i insynsställning. En gräns på lägsl skulle sannoliklskapa en enklare administrativ hanlering ulan all syftet med lagen förfelas. Det är mycket tveksamt om den s.k. insiderkretsen ävenskall omfatta större aktieägare. Om man länker sig alt ett förelag förberederen kurspåverkande affär så är del förmodligen många ulanför dess slyrelse ochverkställande ledning som får kännedom om affären innan den offentliggörs -berörda myndigheler, andra affärspartners, konkurrenter, uppmärksammaanalytiker osv. Det är vikligl alt företagels ägare i denna siluaiion harmöjlighel all tiUvarata sina intressen utan atl hindras av insiderteglerna. Menom aklieägarna däremoi otillbörligt åsidosätter företagsledningens integritetför alt lillgodose egna spekulationssyften borde Bankinspeklionen kunna ingripaefter informalion genom "uppflaggnings-reglerna". 1984/85:157 165 Personkretsenöverensstämmer med några ändringar med den nuvarande insideriagens uppräkning.Föreningen har ingen erinran mol all krelsen nu utvidgas till atl avsebefallnings- och uppdragshavare såväl i bolagel som i dess moderföretag. anser sigav principiella skäl emellertid inte kunna godta förslaget all bland depersoner som skall anses ha insynsslällning skall innefattas fysisk person somär ägare av så många aktier i bolagel som motsvarar avaktiekapitalet eller rösterna i bolaget. Aktieägare, som är juridisk person,föreslås emellertid inte ha motsvarande insynsställning. Utredningen harövertygande visal att juridiska personer inte bör omfattas i insiderkretsen. Utredningens förslag byggerpå föreställningen atl den inom associationsrätten grundläggandelikhetsprincipen fakliskl inle lillämpas såvitt avser information tillaktieägare. Enligt bankföreningens mening finns vid bestämmande av en kretspersoner med insynsslällning ej skäl utgå från atl några aklieägare kan antasha försteg framför andra aklieägare i fråga om informalion om ett bolagsförhållanden. Del är således principielll oriktigt atl utgå från atlbolagsledningen kan försälla en aklieägare med slörre aktieinnehav i en förmånligareinformalionssitualion än en aklieägare med ett mindre innehav just på grund avdenna hans roll som aklieägare. Denna uppfattning om likabehandlingsprincipenhar också kommit till uttryck i inregislreringskonlrakten. Enligt bankföreningenserfarenhei lorde aklieägare med slörre innehav av aktier i ett bolag uppnåinsynsställning i detta i kraft av t.ex. en styrelsepost. Det kan endasl vara irena undanlagsfall som det, vilket utredningen hävdar, förekommit all störreaklieägare just i aklieägaregen-skapen fått förhandstillgång till förtroliginformation om företaget. Har så skelt, strider det mot aktiebolagslagen ochbolagsledningens skyldigheter och utgör så mycket mindre skäl för alt någraaklieägare inordnas under benämningen insider. Föreningen anser det alltsåfelaktigt att - vilket är föQden av förslagel - för del fall en bolagsledningbryter mot likhelsprinci-pen genom atl ge en slörre aklieägare viss förtroliginformalion låla aktieägaren drabbas av straffansvar, om informationenutnytQas. Det vore i sådana fall rikligare all sanktionen riklas mot den somlämnar informalionen. Bankföreningenavslyrker utredningens förslag i denna del såvitt avser bådetake-over-silualionen och övriga förbudsfall. 2.4.9 , som ansluter sig lill syn punkter i delta avseende, avstyrker även den förslaget atl vissa aklieägare på gmnd av storleken av silt aktieinnehav skall anses såsom insiders vare sig i 7 § eller 8 §:s fall. 1984/85:157 166 Enuividgning av insiderkretsen i jämförelse med nuvarande beslämmelser föreslåsgenom att vissa kvalificerade konsuller enligt 6 § första slycket 5. hänförsdit. Föreningen har ingen erinran häremot. Idetta sammanhang må framhållas, atl de förelag, som är noterade påOTC-marknaden, är relativt små. Delta kommer sannolikt att vara fallet även,vad gäller företag, som framgent noteras på OTC-marknaden. Pågrund av dessa bolags storiek får en relativt stor andel av bolagens personalsnabbt information om de förändringar, som är akluella i företaget. Detav utredningen i denna del framlagda förslaget kommer av nyssnämnda skäl imånga fall all medföra, att den personalgrupp, som innefattas i gruppen"insynspersoner" inom ett bolag, blir förhållandevis slor. Omfattningenav de bestämmelser, som enligt förslagel skulle beröra personalgrupperna ifrågaoch de därvid för företagen uppkommande administrativa problemen, blirbetydande. Utredningenföreslår, atl som s. k. "insynsperson" skall anses ägare av så mångaakiier i ell bolag, som moisvarar minsl av aktiekapitalet eller rösterna ibolaget. I debolag, som noterats på OTC-marknaden, har de aktier i bolagen, somutbjudits till allmänheten och som är föremål för allmän handel, utgjortB-aktier med ett begränsai röstvärde. Ägarna av sådana B-aklier har - även vidslörre innehav ell relativt ringa inflytande över bolagen. Det framslår ickesom sannolikt, alt ägare av aktier av denna storleksordning - däresl desamtidigt icke aktivi deltager i bolagels verksamhet - kommer att generelllerhålla bolagsinformation av "förtrolig" karaktär. Medden spridning av aktierna i , som föreligger i de nu på OTC-marknadennoterade bolagen, kan icke ett verkligt inflylande över sådana bolag - ocheventuellt därmed förenad informationsmöjlighet för aklieägarna - uppkomma vidaktieinnehav av angiven storlek. Föreningendelar sålunda ej utredningens uppfattning, alt aktieägare genom eltaktieinnehav av denna storleksordning skulle få tillgång till förtroliginformation rörande förelaget. 6 §första slycket 5 Föratt insider-kretsen inte skall bli onödigl slor bör här krävas all befallningeneller uppdraget normalt kan antas i väsentlig mån medföra förtrolig informationom förhållanden som kan påverka aktiekursen. 6§ försia slyckel 6 Enligtsamfundets mening är av akliekapitalet eller röstvärdet inle Prop.1984/85:157 167 lillräckligtför all i normalfallet medföra en insynsställning för aklieägare, och dettagäller särskUl i de mindre och medelstora aktiemarknadsbolagen. Samfundet anser10% vara en lämpligare gräns, varvid även beaktas att denna gräns redan gälleri olika hänseenden enligt akliebolagslagen. I sammanhanget må framhållas atlenligt utredningens redovisning än högre gränser lillämpas i ullandel. Dennagränsdragningsfråga behandlas ytterligare nedan under 17 §. 10%-gränsenbör gälla. Utredarenpekar på det gmndläggande problemet, att den personkrets som kan komma ibesittning av förtrolig, kurspåverkande information knappast gär att avgränsapå något fullständigt sätt. Anställda långt ner i företagets hierarki kan ivissa lägen besitta sådan information. Attinnefatta alla personer, inom och utom bolagen, som / vissa lägen kan besittakurspåverkande informalion i lagstiftningen är uppenbart ogörligt. Enbetydligt snävare avgränsning måste göras, i försia hand lill personer som isin normala dagliga gärning måsle antas komma i besittning av kurspåverkandeinformation. Förbundetinslämmer i utredarens förslag atl denna krets ska omfatta slyrelseledamöler,VD, vice VD, revisorer samt slörre aklieägare och långlidskontrakteradekonsulter på direktionsnivå. Förbundelanser vidare att kretsen bör vidgas någol ytterligare. Främsl till"personer underställda bolagets eller koncernens verkslällande ledning medhuvudsaklig uppgift att för bolagets räkning agera på värdepappersmarknaden". Bakgrundenlill detta förslag är, atl denna lyp av anställda regelmässigt måsle antasdeltaga i och förbereda beslul om slörre aktieförvärv och uppköpserbjudanden.Det skulle upplevas som en brist att inle innefatta denna grupp iinsiderbegreppel. 2.4.13 och Ulredningen föreslår atl bland de personer som skall anses ha insyns slällning i bolagel, dvs. insiders, skall innefattas fysisk person som är ägare av så många akiier i bolaget som moisvarar minsl av aklieka pitalet eller rösterna i bolagel. Ulredningensskäl för alt hänföra större aklieägare lill insynskrelsen anges vara att manfår "räkna med atl dessa ofta får förhandslillgång till förtroliginformation om förelagel". OrganisationernaviU siarkt tfrågasätta riktigheten i detla påslående. Visserligen kan det iundantagsfall vara nödvändigl atl konlakler äger rum 1984/85:157 168 -för atl förankra kommande beslul - mellan företagsledning och aktieägare. Attlägga dessa undantagssitualioner lill grund för en presumtion ominsynsslällning saknar dock verklighetsförankring. Den insyn slörre aklieägarekan ha i del aktuella bolaget grundar sig således enligt organisationernaserfarenheter regelmässigt på den styrelserepresenlalion som ägandet givit. Organisationernavill vidare tfrågasätta om inte den presumtion på vilkel bestämmelsen härvilar, nämligen att aklieägare med ett visst minsta aktieinnehav skullegenerellt befinna sig i en förmånligare informalionssitualion än andraaklieägare med mindre innehav, som i princip får anses komma i konflikl med delinlresse om likabehandling av aklieägare i informalionshänseende som kommertill uttryck i inregistreringskontraktel. Utredningensförslag innebär att åtskillnad görs mellan fysiska och juridiska personer somaktieägare. Även om inte en åtskillnad grundad på aktieägarens status kan ansesstrida mol den inom associationsrätten grundläggande likställighetsprincipenanser organisationerna likväl den diskriminering som förslagel innebär av enaklieägarkategori som tveksam från likabehandlingssynpunkt. Motbakgrund av det ovan sagda avstyrker organisalionerna förslagel i denna del. Föreningensläller sig avvisande lill komplementet all slörre aklie- eller andelsägare,dvs. innehavare av minsl av akliekapitalet eller rösterna i etlaktiemarknadsbolag, skulle omfattas av elt dylikt förbud. Om information skullekomma en värdepappersfonds fondbolag tillhanda om etl take-over-bud på elleller annat sätt och fonden innehar det här angivna antalet akiier, skulle deluppenbarligen strida mot aktiefondslagens (1974:931) 17 § som säger attfondbolaget uteslutande ska handla i fondandelsägarnas gemensamma intresse.Del kan aldrig vara i andelsägarnas inlresse alt underlåta alt utnyttja sådaninformalion som portföQförval-laren bedömer gagnar fonden. Sammaöverväganden som föreningen har gjort beträffande del lämpliga i alt belraktaaklieägare lill av aktiekapitalet eller röstetalet sominsiders i ell förelag kan naturligtvis göras även för del andra förbudet.Enligt förslaget hänförs dock endast fysisk person lill insiderkalegorin fördet andra förbudet och därmed torde inle problem med dubbla lojaliteter kommaatt uppstå. Delär dock angelägel all påpeka det väsenlliga i alt börsbolag eller OTC-bolagsjälva ytterst måste la ställning till vilka personer i företagel, somuppdrags- eller arbetstagare, som skall hänföras tUl kategorin insiders.Bankinspektionen bör dock noggrant följa upp vilken praxis som gäller i deberörda företagen för atl klargöra humvida stora diskrepanser föreligger mellanförelagen. 1984/85:157 169 2.4.15 finansanalytikers förening (SFF) Liksom i lidigare lagstiftning presumeras en"insiderkrets" för vilken lagstiftningen är uppbyggd, SFF delar inledetla synsäll ulan förordar atl krelsen utvidgas till alla arbets- ochuppdragstagare så som föreslagils när del gäller uppköpserbjudanden, Åvenpersoner som ulan anställnings- eller uppdragsförhållande fått del av vissinsideinformalion bör i princip omfattas av insiderlagstiftningen,Ulvecklingen av praxis i l.ex, går i denna riklning. Denallmänna rättsgrundsatsen om likhet inför lagen talar också siarkt för enuividgning av "insiderkretsen". Enligt § 6 inkluderas fysiska personer med aktieinnehavmotsvarande minsl av aktiekapitalet eller rösterna i"insiderkretsen". Utredningen presumerar tydligen attaktiemarknadsbolag bryter mot infor-mationsbestämmelserna iinregistreringskontraktel. Nägra som helst belägg för detla presenleras icke.SFF vill förorda alt dessa personer inle automatiskt hänföres tillinsiderkretsen. 2.5.1 Hovrätten för Nedre I 8 § lalas om omsländighet "av beskaffenhet"all väsentligl förändra kursen. Hovrätten föreslår atl i slället användsullryckel "ägnad att". Därigenom skuUe tydligare markeras attomständigheten typiskt sell ger upphov till kursrörelser. I fråga om del allmänna förbudets utformning och innebördvill börsstyrelsen anföra följande. Styrelsen ansluter sig till utredningensuppfallning att förbudei bör inskränkas till alt gälla informalion som ärväsentlig. Informationens belydelse för bedömningen av förelaget skall varaiögonenfallande och påtaglig. Utformas regeln med dessa utgångspunkter,lillgodoses del från rättssäkerhetssynpunkt viktiga kravet all insidern skallha rimliga fömtsättningar att avgöra om en affär är tillåten eller ej. Det äremellertid inte korrekt att påslå alt den av uldredningen valda utformningenav väsentlighetsrekvisitel anknyter till de slandardkonlrakt som används förinregislreringskontrakt och . Med lokutionen "beslut ellerhändelse som är av beskaffenhet att i icke oväsentlig grad påverka den bild avbolagel", som lidigare lämnals, har man i dessa slandardkonlrakt medvetetvall en lägre nivå för informalionsskyldighet än lagförslagelsväsenllighelsrekvisil.