prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — 7.4.27 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: ärmedvetet om att specialiseringen i många fall har varit nödvändig för att kunnaförena konsumenlernas mål om rimliga livsmedelspriser och jordbrukarnas inkomsimål.Frågan är dock om ytterligare specialisering t.ex. i form av ökad koncentrationav djurhållningen är samhällsekonomiskt motiverad under beaklande inle bara avdet traditionella effektivitetsmålet utan också av bl.a. beredskaps- ochmiljömål, finner det angeläget med en utökad forskning dels omspecialiseringens samhällsekonomiska konsekvenser, dels om uppbyggnad avvälbalanserade förelag med allsidig och mindre kemikalieberoende produktion,vilka dessutom uppfyller högl ställda effektivitetskrav. Utan ökad satsning päsådana företag blir del svårl och dyrt atl minska beroendei av handelsgödseloch kemiska bekämpningsmedel. anser alt kommiltén har lagl ett alltförstatiskt betraktelsesätt på möjlighelerna alt minska kemikalieberoendet. Man inskränkeranalysen alltför mycket till nu känd teknik och nuvarande produktionsstruktur.Den forskning om alternativa produktionsformer som förbereds inom kanleda till kunskap som gör det lättare att minska kemikalieberoendet, särskiltpå lång sikt. Men möjlighelerna till sådana långsiktiga anpassningar påverkasav bl.a. den jordbrukspolitik som förs och av storleken på de resurser somställs lill forskningens förfogande. Så blir det l. ex. svårare atl minskakemikalieberoendet om vi får företag med ensidigare växtföljder och ökalsärskiljande av växtodling och djurskötsel. 7.4.37 i län: Kommitténförordar alt en försöksverksamhel i bred skala bedrivs med odlingsformersom kräver mindre insals av handelsgödsel och växtskyddsmedel. Länsstyrelsenställer sig positiv lill delta förslag, som skulle främja en god miljö. 7.4.41 i län:Länsstyrelsen anser atl alternativa odlingsformer och ökad odling avenergi- och proieingrödor bör stimuleras. Bl.a. kan detla åstadkommas genom intensifieradeutvecklings-, rådgivnings- och utbildningsinsatser. Dessa insalser kunde öka möjlighelernalill att både bibehålla delar av nuvarande jordbruksareal - något som ärfördelaktigt när det gäller alt bevara del gamla kulluriandskapet -samtidigtsom livsmedelsproduktionen kan minskas. bör få personellaresurser för att öka sina rådgivningsinsatser vad gäller alternativaodlingsformer. 7.4.42 i : Ibetänkandet antyds att en minskning av kemikalier inom jordbrukel skulle kunnavara en väg lill produktionsminskning. 1 skulle man i vissaområden med hög kvävebelastning kunna införa begränsningar i tillförseln avkväve. Prop.1984/85:166 94 En yllerligare mer teoretisk produktionsbegränsning skullekunna ske genom den nya vallenlagen. 1 samband med'bildande av bevaltningssam-fälligheterbör del finnas möjligheier lill begränsning av vallentillgång förspannmålsproduktion samiidigi som man ger mer ulrymme för lill l.ex.trädgårdsodling i olika former. Detla förutsätter dock en kraftig prishöjningpå växinäringsmedel. Både när det gäller minskat kemikaliebruk ochvallenreglering måste givetvis frågan om ersättning lill markägaren ulredasmycket ingående. 7.4.49 i : vill erinraom en begränsning i den alternativa användningen avåkermarken som föreligger i norta . Åkerarealen används näslanuteslutande för produklion av foder för animalieproduktion ochförutsättningarna för avsaluproduktion av någon omfallning är begränsade. I sloradelar av länet är dessutom spannmålsproduktion av klimatiska skäl ej möjlig. 7.4.55 Glesbygdsdelegationen: Delegationen finner del anmärk ningsvärt all kommillén inte uttryckt någon klar uppfatlning när del gäller önskvärdheten av all så långt möjligt minska användning av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Någon offensiv salsning för alt utveckla den "naturenliga'" odlingen föreslås heller inte. Delegationen serdenna defensiva hållning som en stor brist i ulredningen. En relativt omfatlande forskning om""alternativa produktionsformer'" har påbörjats vidlantbruksuniversitetet. Delegationen ser delta som myckel posilivt och därförvärt att uppmuntra och slödja. Delegationen vill vidare framhålla atl praktiskaexperiment i glesbygden bör slödjas. exempel är del s.k. ekoprojektet somplaneras i . I detla sammanhang bör också nämnas all växtförädlingenmåste få en inriktning som bällre gynnar glesbygdsjordbrukel och dennaturenliga odlingen. 7,4.64 : Under senare lid har alllstörte uppmärksamhel riktats mot de effekter på bl.a. miljö- och ekosystemetsom den moderna jordbrukstekniken har. Också livsmedelskvalitel har blivit meruppmärksammad. Del gäller inle minsl effekterna av användningen avbekämpningsmedel och kemoterapeulika. Mycket lalar för en ökad försiktighetvid introduktion av ny leknik, bör rimligen leda lill en dämpad avkaslningsökningbåde inom växtodling och djurskötsel i framliden. I har statsmakternaockså infört skatter i direkl syfte att reducera användningen av handelsgödseloch bekämpningsmedel i jordbrukel. öm man bortser ifrån alt detla frånstatsmakternas sida skell som en ensidig pålaga på jordbrukel, som LRF inle kanacceplera, talar dock själva åtgärden med ökad tyngd för elt bevarande avåkerarealen. Om landskapsbilden någorlunda skall bevaras krävs ökade nalurvårdsin-salser.Enligt beräkningar ulförda av LUl skulle del vid en nedläggning av Prop.1984/85:166 95 300000 ha åker och 75000 ha betesmark bli nödvändigt altutföra landskapsvård på 42000 ha åker och 17 000 ha betesmark. Det skulle varainkonsekvent och ekonomiskt oförsvarligt att försl ta åker ur jordbruksproduktionenoch sedan lägga ner slora koslnader på alt av nalurvårdsskäl hålla landskapetöppet. LRFs bedömning är alt naturvårdsskäl, hänsynen lilllandskapsbilden m. m. även nu lalar för elt bibehållande av åkern. 7.4.66 : Förbundetsslutsals är all ökad markkartering och individuell rådgivning synes vara deviktigaste ålgärderna för att både förbällra del ekonomiska utbytet avhandelsgödseln och minska de negativa miljöeffekterna av övergödsling. Naturvårdsverkelsförslag om differentierade avgifier bör också seriösl prövas, särskilt mot bakgrundav atl del är lokal och individuell övergödsling som är problemel. 7.4.68 : Enligt Livsmåste en inriktning mot mer extensiv drift i jordbruket övervägas. Dettainnebär mindre användning av kemikalier, minskad sårbarhet och minskatutlandsberoende. Men del innebär också att den odlade arealen och antalet korinte minskar på samma sätt som med den nuvarande utvecklingen mot en alltintensivare drift. Konsumenterna skulle också möla ell livsmedel producerat pådelta sätt med störte förtroende. Kvaliteten skulle i många fall bli bältre ochprisel behöver inle bli högre. kankomma alt innebära en utveckling mol ett relativt sett väsentligt lägre prispå jordbruksmark och mera mark per jordbrukare saml effekiivare mekanisk bearbelninginom lantbruket. Enligt Livs överväger sammanlaget de posiiiva effeklerna av ensådan utveckling. 7.4.80 : Ulredningen har i eltkorl avsnitt berört alternativa odlingsformer. En stark opinionsbildning har,på ett ibland olyckligt sätt, aktualiserat denna frågeställning. Det hade varitbra om kommittén närmare analyserat samhällels uppgift inom detla område. Dettaborde innefatta att bedöma vad som är nyttigt-skadligt ur samhällets synpunkt.Man borde har klargjort vilka åtgärder som står till förfogande, hur de böranvändas och vilka effekter delta kan ha på jordbrukspolitikens framtidautformning. Ur jordbrukets synpunkl bör man självfallel på alla sätt se lillall tillfredsställa det konsumentbehov som finns av produkter av olika"kvalitet". Bedömer ett tillräckligt stort antal konsumenler atl s.k.biologiskt eller biodynamiskt odlade produkter är intressanta, bör de naturligtviskunna köpa dem. Däremotkan del inle vara statens eller samhällels uppgifl att vridajordbruksproduktionen mol alternativa odlingsformer såvida det inte före- Prop.1984/85:166 96 ligger starka t, ex. miljö- och hälsoaspekter som talarför detta. 1 övrigt måsle konkurrensneutralitet få råda. 7.5 Förutsättningar för produktion av proteinfoder ochenergigrödor 7.5,13 Lantbruksstyrelsen: Styrelsen delar kommitténsuppfattning atl en viss ökning av den inhemska produktionen av proteinfoder är både önsk värd och möjlig att uppnå under resten av 1980-lalet. Enligt styrel sens samlade bedömning kommer inle en ökad proteinproduklion, en introduktion av energigrödor eller föränd rad produktionsinriktning i övrigt att mera radikalt kunna påverka arealbe hovel för avsättning på hemmamarknaden. Inte heller en i övrigt önskvärd ulveckling av grönsaksodlingen kommer alt öka arealbehovel i någon nämnvärd utsträckning. På något kan däremol nya produktions- alternativ bli ekonomiskt intressanta både för jordbrukel och samhällel. Elt fortsatt samhällsstöd för utveckling och introduktion av nya marknader och produklionsallernaliv bör ske genom forskning, försök och rådgiv ning. 7.5.21--------------------------------------------------------------------- : En utvärdering av nuvarande försöksproduk tion, speciellt biprodukternas pris- och avsättningsmöjligheter, bör göras innan slutlig ställning kan tas lill elanolproduktionensframtida möjligheter i . 7.5.22 : Frågan om etanolproduktion frånjordbruksrå vara i [bör] behandlas med utgångspunkt från flera aspekler än de som redovisas av kommittén. Bland annat måste avnämarsidans hante rings- och distributionskostnader beaktas i högre grad. Vidare måsle frå gan om etanolens ekonomiska konkurtenskraft som drivmedel sättas in i ett internationellt sammanhang. Enligt verkets bedömning är sannolikheten för realaprissänkningar på drivmedel (bensin, diesel) inle obetydlig del närmaste decenniel. Bortom della tidsperspektiv ter sig utvecklingen mera osäker. Oljeindustrins an passning till etl förändrat eflerfrågemönsler som alll mer domineras av transportsektorn gör dock atl även den långsiktiga tillgången på drivmedel kan väntas bli god.-- Av de råvaror från jordbrukel som kan användas förframställning av etanol är enligt kommittén spannmål den från ekonomisk synpunkt mest intressanta om nu överskottsarealer skall behållas. Slatens energiverk delar denna uppfattning men vill fästa uppmärksamhelen på alt etanolproduktion i baserad på skogsråvara framöver kan visa sig vara väsentligt billigare från såväl företagsekonomisk som samhällsekono misk synpunkt.---- 1984/85:166 97 ----- anser all frågan om etanol somdrivmedels komponent måste underkastas en mera ingående samhällsekonomisk ana lys i vilken särskilt möjligheterna att finna avsätining för etanol och bipro dukter granskas. En sådan analys bör göras även om den av flera skäl är svår atl genomföra. Detta beror bl.a, på alt den s,k. regleringsekonomin inom jordbrukssektorn och konkurrensbegränsningar i förädlingsleden medför atl rådande priser knappasl kan uppfattas som samhällsekonomiskt korrekta. Därtill kommer alt värderingen av miljöeffekter i samband med jordbruksproduktionen är komplicerad. [Preliminära kalkyler] antyder atl en eianollillverkaresom baserar sin tillverkning på Biostilmetoden och betalar ell spannmålspris molsvarande de kortsiktiga samhällsekonomiska koslnaderna för jnhemsk produktion kan framslälla etanol lill ell pris som kan konkurrera med importerad etanol. Förutsättningen är då alt arbetskraft och kapital i jordbruket vär deras till sina samhällsekonomiska allernativkosinader. sikl ökar sannolikt de samhällsekonomiskaproduktionskostnaderna för etanol. 1 vilken lakt detla sker blir beroende påden relativa produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Av stor betydelse för lönsamheten i etanolkalkylen äravsättningen av biprodukterna och då särskilt stärkelsen. Kommittén anför också alt mark naden för de ekonomiskt viktiga biprodukterna bedöms begränsa produk tionsmöjligheterna av etanol från spannmål till ca 200 000 m/år. Detla begränsar etanolmarknaden till molsvarande av den årliga bensinanvändningen i landet. -------- Enligt [verkets] bedömningar-- kan inte etanol ersällably- tillsatsen i dagens bensinkvalileler. Av tillgängliga alternativ har etanol det lägsla tekniska och ekonomiska värdet som oktantalshöjare. Ett beslut om att införa blyfri bensin bör därför enligt verkets mening frikopplas från frågan om låginblandning av etanol i bensinen. Raffinaderierna kommer vid framställning av blyfri bensinbland annat au öka användningen av MTBE för all ersätta blyet. På längre siktkan andra ålgärder komma ifråga. Den ökade användningen av MTBE och specifikalionskravenpå bensin kommer all begränsa utrymmet för etanol-inblandning i bensin. Dettaskulle enligt verkels bedömning då högsl kunna bli avbensinvolymen eller ca 150000 m\ vilket skulle molsvara ca en tredjedel av överskoltarealen.På kan dock ytterligare några procentenheters ulrymme lillkomma itakt med att raffinaderiindustrin investerar i isomeriserings- ochreformeringsenheter, vilkel minskar behovet av MTBE. De bedömningar som görs av kommittén beträffandehalmbränsle över ensslämmer i huvudsak med slatens energiverks uppfatlning om bränslets ekonomiska konkurtenskraft med olja. När det gäller konkurtenskraften med kol och el är detta ej lika säkert. 7 1984/85. Prop.1984/85:166 98 Äv de framlida alternativa markanvändningarna inomjordbruket som f. n. kan förutses anser statens energiverk med utgångspunktfrån resultaten av den genomförda utvärderingen av energiskog, altenergiskogsodling skulle kunna bli särskilt intressant. Resultaten avutvärderingen visar all bränsle från energiskogsodling på jordbruksmarker isödra och skulle kunna produceras såvälsamhällsekonomisk som företagsekonomiskt lönsami och kunna konkurtera med andrabränslen. menar att villkoren förenergiskogsodling är särskilt gynnsamma för små och medelstora jordbrukare.Genom atl energiskogsodlingen kan kompletlera det traditionella jord- och skogsbruketkan maskinutrustningar och andra produktionsresurser som finns tillgängliga utnyttjaseffekiivare. Vidare skulle energiskogsodlingen kunna bidra till attstärka småjordbrukets ekonomiska förutsällningar och dessutom medverka tillutvecklingen av landsbygden i hotade områden. Mot denna bakgrund föreslår statens energiverk atlenergiskogsodling redan nu försöksvis införs som en intressant alternativanvändning av den akluella överskollsmarken inom jordbrukel. 7.5.26 : Eltexempel på nya avsättningsområden är energigrödor. De analyser som har gjortsvid SLU om energigrödor, ger vid handen all dessa inte ärsamhällsekonomiskt mer fördelaktiga än spannmålsodling lill världsmarknadspris.Ändra faklorer, l.ex. kan likväl molivera en sådan odling.Dock behövs en belydande insats av forskning och utvecklingsarbele rörandegrödor för energi eller induslriella ändamål om man väljer att bevaraåkerarealen och satsa på export eller alternativ produklion. 7.5.27 Skogs- och Jordbruketsforskningsråd: vill understryka all en fantasirik och långsiktig forskningpå olika sätt kan bidra lill etl bättre och mer varierat utnyttjande av den sloraresurs som bördig ulgör. Del kan ske inte bara genom ulveckling närdet gäller livsmedelsproduktionen ulan också genom framsteg inom t. ex. fyiokeminoch genom ulnylljande av åkermarken för produktion av energiråvaror. 7.5.31 i : Styrelsen vill pekapå de goda förulsättningar som finns i länel alt odla råvarorsom kan användas för produktion av drivmedel. Möjligheten att i länetlokalisera en etanol-fabrik grundad pä råvaror som framställs i jordbrukel måslebetraktas som mycket god. Odling av energiskog är en annan möjlig användning. 7.5.37 i län: Länsstyrelsenvill förorda atl importerat proteinfoder i slörsla ulslräckning ersättsmed inhemsk foderproduktion.---- Prop.1984/85:166 99 anser atl statsmakterna i samband med etlbeslut om den framlida livsmedelspolitiken också tar ett beslut som främjarproduktion av bl. a. energigrödor. Ett sådani beslut skulle vara mycketgynnsamt för län, där goda förutsättningar finns för produklionav energigrödor. 7.5.38 i : Ärtodlingen i länelhar ökat kraftigt . Erfarenheterna av denna odling visaralt del finns behov av bättre odlingsmaierial. Målmedvetna insatser inomväxtförädlingen är däri"ör önskvärda. 1 länet pågår både jämförande försök med olikaenergigrödor och omfattande försöksodlingar av energiskog. anseratt denna försöksverksamhet bör fortsätta och utvidgas till att i ökadomfattning avse hur dessa energigrödor, inklusive halm, skall kunna omvandlastill lämpliga energiprodukler. Elt samlat erkännande av och etl politiskl handlande somger jordbrukel den roll i energiproduktionen, som elanollillverkning av bl.a.spannmål och sockerbetor innebär, är synnerligen angeläget. Förstärktförsvarsberedskap, grund för effektivt utnyttjande av nuvarande åkerareal,minskat behov av proteinimport och därtill ell miljövänligare drivmedel, är främslaeffeklerna av en sådan utveckHng. 7.5.42 i : anseralt det finns myckel inlressanta utvecklingsmöjligheter inom områdel växtkemikalie- teknik (fytokemi).--- Atl framslälla etanol av (överskotts-) spannmål- är-------- etl mycket inlressani framtidsperspektiv och utvecklingen vidförsöksanlägg ningen i bör följas med största uppmärksamhet. är det viktigt au uppföljningen av försöksverksamheten inte fördröjer angelägna åtgärder inom områdel. konstaterar med lillfredsställelse all föreslagil regeringen all återigen pröva frågan om skaltefrihet för etanol. Genom en skallebefrielse skulle etanolen behandlas likvärdigt med andra inhemska energislag. är medveten om atl etanolproduktion frånspannmål och inblandning i bensin är ett lekniskl komplicerat område. Ett annatproblem är att det fodermedel som erhålls som delprodukt vid etanolframställning-enhar en begränsad marknad i sin egenskap av ersättningsmedel för import av bl.a.soja. Frågan om etanolens framlida betydelse är ur skildaaspekter f. n. före mål för flera delutredningar och överväganden inom bl.a. regeringskans liel. ----- Det finns enligt länsslyrelsens uppfatlning anledning att tillsätta en särskild ulredning med uppgifl att framlägga ellsammanhållet förslag lill beslut om elanolens framtid. Som framgått ovan börutredningen påbörjas innan försöksverksamhelen vid etanolfabriken i avslutats. Prop.1984/85:166 100 Den föreslagna utredningen måste med nödvändighet anlägga etlmycket brett synsätt. Utgångspunkten bör vara all man med kraft griper sig anmed all lösa de tekniska problemen och därefter framlägger förslag som är sektorsövergripande.- Inhemskproduktion av etanol som drivmedel berör alla dessa om.råden och därför krävs resolutsamordning i syfte att förhindra att motstridiga sektorsintressen lamslårutvecklingen, 7.5.58 : Med ledning avhittills gjorda försök och lesianläggningar borde det inte vara omöjligt attredan nu målmedvetet satsa på en produktion av olika energigrödor förframställning av etanol, metanol, fastbränsle m.m. och därmed minska landelsoljeberoende. En förulsällning härför är dock, att denna inhemska energi intebelastas med höga skatter och atl man från samhällets sida formulerar en klarmålsättning för en sådan produktion och som sedan också genomförs. bordepå elt mer konkret sätl ha behandlals av LMK. Vidare har man diskuleralmöjligheter all använda olika jordbruksgrödor som råvaror till olika induslriellaprodukter, men mycket litel har gjorts för all realisera della. En kraftig ochmålmedveten salsning på sådana, alternativa användningsområden förjordbruksprodukter efteriyses. 7.5.61 : Innan vidare utbyggnad skertill fullskale- projekt är det enligt KFs mening etl oeftergivligt krav atl ett flertal viktiga frågor klarlägges genom fördjupade ulredningar. Det synes exempelvis inle ulan vidare självklart att etanolen kan ersälla blyet och dess oktan höjande effekt i bensin. Som ytteriigare exempel på frågeställningar kan nämnas problemen som uppslår för befinllig proteinfoderproduklion inom landel, hur de ökade distributionskostnaderna för den etanolblandade ben sinen skall tas ul saml om förlorade statliga inläkler vid skattesubvenlio- neringen av etanol skall tas ul direkt av konsumenterna genom ökad bensinskall eller på annal sätl. Del är således mycket ovisst om etanolpro duktionen kan bli elt konkurtenskrafligt alternativ till spannmålsexport. KF vill även i denna fråga och på detla tidiga stadium kraftiglunderslryka all livsmedlen icke får belaslas med koslnader som är hänförbara lillannan produktion än livsmedel. 7.5.62 i : LO vill [i fråga omenergigrödor] framföra som sin mening att livsmedlen icke bör belaslas med exlra kosl nader som är hänförbara lill helt andra moliv än livsmedelsproduktion. 7.5,64 : Enligt LRF:s mening är elanolfram-ställning ur jordbruksprodukter en fråga av brett samhällsintresse. En storskalig etanolproduktion minskar vårl oljeberoendeoch förbättrar försörjningsläget för drivmedel, teknisk sprit och proleinfoder.Elanolen ersätter importerad bensin samt i viss utsträckning detillsatser som kan behövas vid ev övergång till blyfri bensin. är ocksånetloimportör av spril som induslriråvara och har en klart olillfredsslällandekrisberedskap på delta område. Det proteinfoder som erhålles som ensidoprodukt vid etanolproduktionen blir också en värdefull ersättare förimporterade fodermedel. Del finns anledning att framhålla att del härulöverfinns utrymme för en ökad inhemsk produktion och avsätining av rapsmjöl ochfoderärter. Strävanden att genom dessa specialodlingar förbättra vär proteinfoderförsörjninghotas alltså inte av etanolproduktionen. Utöver etanol och letanolprotein är det möjligt att tafram en rad andra I produkter ur processen, exempelvis nativstärkelse,gluten och kolsyra. Produkterna kan vidareförädlas för såväl teknisk somlivsmedelsanvändning. En genomgång av alternativa produkter visar all Sverigeidag är netloimportör av sarntliga.- Storskalig etanolproduktionkan bli en bas för en ny industribransch med möjligheter lill exporlav utrustning, know-how och specialprodukter. Enligt LRFs uppfatlning finns det goda samhälleliga skälför en storskalig etanolproduktionJ Etanolen måsie emellerlid vara ekonomisktintressant för alla berörda parter inkl. jordbruksnäringen, elanolproducenienoch bensinbranschen. Grundläggande härför är att etanolen har etl genlemolbensin konkurtenskrafligt pris. För atl åsladkomma delta krävs ändradeprinciper för beskattning av etanol framställd av inhemska jordbruksprodukter. LRF delar uppfattningen alt ökad inhemsk proteinodling harmånga positiva effekter, t.ex. säker tillgång på fodertåvaror av hög kvalitet,mindre importberoende, allsidigare utnyttjande av åkerarealen. Dessa möjligheterbör tillvaratas. 7.5.66 : del ärförbundets uppfatt ning atl spannmålsråvara lill världsmarknadspris är tillräckligt för atl göra elanolen konkurtenskraftig som induslriråvara. Av energipoliliska och långsikiigi induslripolitiska skäl kan det dessulom vara intressant att med verka lill alt etanolen finns med i bilden pä 1990-lalel som en inblandnings- komponent bland flera andra. Om inte världsmarknadspris på spannmålrå varan är tillräckligt för all skapa ekonomiska drivkrafter för atl möjliggöra della, bör ell stöd i form av borttagande eller reduklion av skatten på etanol ske. Detla slöd bör dock klart anges som en övergångslösningunder den tid som behövs för all de mer långsiktiga förhållandena på lillsalsmarknadenskall utkristallisera sig, vilket bör ske under 1990-talel. Det bör också vara klarlangivel alt statsmakterna vid den lidpunkien (eller så snarl de långsiktiga ulvecklingsdragenklarnar) har för avsikt att skapa en mellan olika tillsatser och del renabensinalternativet konkurtensneutral beskattning. Prop.1984/85:166 102 Ett ytterligare villkor bör vara all den reduceradebeskattningen enbart gäller en viss begränsad lolal elanolproduklionsvolym i landelför inblandning och atl den bara gäller för att möjliggöra etanol som oktanhöjandetillsats (upp till en viss procentsats) och inte som drivmedelsersätlning förbensin. 7,5.67 : Kommiltén ger inga direklaanvisningar om hur den svenska jordbruksproduktionen för framtiden kan se ul.Tvärtom är man yttersl försiktig i sina bedömningar om möjlighelen atl övergåtill en annan produktionsform, l.ex.