prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Ombelopp som har förverkals inle blir avdragsgillt kommer de skattskyldiga medslor sannolikhet atl yrka att den latenta skatteskulden på realisationsvinstenskall avräknas från den obehöriga vinsten innan det förverkade värdel besläms.Beräkning av latent realisationsvinslskalte-skuld har i praxis förekommit ibodelningssammanhang (se NJA 1975 s. 288). Såvitt RSV känner till förekommerdel inle på andra områden. RSV anser all del får anses rimligt alt endaslnettot av den obehöriga vinsten vid en insideraffär blir föremål förförverkande. Detla kan klargöras genom uttalande i en kommande proposiiion. Denföreslagna förverkanderegeln är ell nödvändigl komplemenl lillstraffbestämmelsen eftersom ell utpräglat vinstintresse i allmänhet torde liggabakom förfaranden av denna lyp. 1984/85:157 179 Som ytterligare sanktion föreslår ulredningen förverkandeav värdet av den som uppkommil för gärningsmannen eller den för varsräkning gärningsmannen köpt eller sålt aktier. Denna påföljd kan ocksåaccepteras. Emellertid föreslås att förverkande också kan avse somuppkommil för den som föranlelts lill handel genom att någon försett honom medförtrolig informalion. Enligt förslaget synes inte finnas möjlighet alt undgåförverkande ens om den som gjort vinningen saknat vetskap om atl del råd hanföljt inför en transaktion grundats pä sädan information. Samfundet delar uppfatlningen att av härifrågavarande broll skall kunna förverkas men vill påpeka attlillämpningssvårigheterna kan bli betydande Qfr t. ex. samfundets yttrande överförslagel till förverkande vid brott i näringsverksamhet, TSA 1981 s. 141).Många olika svårgripbara omständigheter påverkar ju en aktiesbörskurs, och den till broitei relaterade omständigheten kan sällan pä någotövertygande sätl särbedömas. Därför bör laglexlen kompletteras med någolförtydligande, exempelvis kravel att väsenllig uppkommil som enuppenbar föQd av brottet, Bestämmelserna om anmälan om innehav av akiier och omändring av innehavet synes lämpligt utformade. Dock kan det enligtinspeklionens mening ifrågasättas, om inle innehav, respeklive ändring avinnehav kan underlåtas, när det avser 100 aktier i stället för av utredningenföreslagna 50. 2.8.2 Hovrätten för Nedre Vad angår undantagen i 10 § från anmälningsskyldighet har,såvitt hovrätten kunnat finna, frågan om s.k. "split" ej berörls avulredningen. 1 fullständighelens intresse bör väl ell omnämnande göras ilagtexten eller ålminstone i moiiven av sådanl förfarande, som ju inle mbbaraktiekapitalets sloriek eller dess fördelning aklieägarna emellan. 2.8.3 AUmänna pensionsfonden, fiärde fondstyrelsen Enligt 12 § skall vid ändring av aktieinnehav som inleförmedlats av fondkommissionär anmälan också uppta motpartens namn och adresssaml del pris som avtalats. Motivet är att möjliggöra för tillsynsmyndighetenatl upptäcka ett eventuellt bulvanförhållande. Fondstyrelsen finner alt kontrollaspektenpå denna punkl drivs för långt och föreslår därför atl skyl- Prop.1984/85:157 180 digheten alt lämna uppgtfter om motparten vid anmälan lasbort ur 12 §. I 13 § föreslår utredningen att anmälan om aktieinnehaveller ändring i innehavet skall anmälas senasl efter del att nägotrekvisit för anmälan uppkommit. Motivet för den myckel korta lidsfristen är atlrisken alt glömma göra anmälan blir mindre. Mol bakgrund av prakliska svårigheleratl i enskilda fall över huvud taget leva upp till lagens förpliktelser t. ex.vid leveransförseningar från VPC, och då del dessulom är straffbelagt alt inlefullgöra anmälan i rätl tid, anser fondstyrelsen alt den anmälningsfrist somför närvarande tUlämpas, en månad, bör bibehållas i den nya lagen. Styrelseledamöterna anför ien reservalion: Ulredningen vill ha en anmälan om vem som köpl akiier föralt tillsynsmyndigheten skall kunna spåra elt eventuellt bulvanförhållande.Det är svårt alt för mig avgöra det befogade i detla, men fondstyrelsensinlegri-tetsargument måsle vägas mot kravet på allmänhelens information omaktieaffärer. Fondstyrelsen vill också förlänga anmälningsliden vid aktieaffärfrån tiU 1 månad. Också delta är en avvägning mellaninformalionskravel och vad som är praktiskt möjligt. Personer med insynsställning i akliemarknadsbolag harsedan gammalt en anmälningsskyldighet rörande förändringar i innehavet avaktier i de aktuella bolagen. Denna anmälningsskyldighet har enligt uiredarensförslag fåll en någol annan ulformning. Anmälan ska sålunda göras inom 14dagar mol efter förändringen. Från anmälningsplikten undanlasvidare förändringar och innehav understigande 50 akiier. Enligt meningbör sistnämnda gräns kunna sällas avsevärl högre ulan att allmänhelens legitimakrav på informalion åsidosätts. Utredningens förslag innebär att den enligt insiderlagengällande regislreringsskyldigheten i princip skall finnas också i del nyaförbudssysle-met. har ingen erinran mot detta förslag bortsettfrån kravel all ange pris och motpart saml atl den föreslagna undanlagsbegränsningen,50 aktier, är alltför lågt satt. Inlernalionellt selt är gränserna för inträdetav och en fortsatt anmälningsskyldighet betydligt högre satta. Den föreslagnaavkortningen av anmälningsfristens längd - - synesvidare opåkaUad och av prakliska skäl alllför kort. - Det bör i fråga omanmälningarna också anmärkas atl av lagtext bör klart framgå all dessa, såsomgäller f n., skall hållas lillgängliga hos bolaget och hosVärdepapperscentralen. Beträffande de i 10 § föreslagna undantagen frånanmälningsskyldighet Prop.1984/85:157 181 förperson med insynsslällning delar föreningen bedömningen att evenluellinsiderhandel i så liten skala som där anges är för obetydlig för alt påkallareglering och kontroll. Föreningen kan emellertidinte finna att elt antal av 50 stycken aktier utgör någol i delta sammanhangnaluriigt mått att rikta in sig pä. Del som i fondhandeln är del konventionellaminimimåttet är en börspost (och motsvarande noleringsposl för aktier iOTC-bolag). Föreningen föreslår alltså att 10 § andra slyckel 2. och 3. istället utformas i överensstämmelse härmed. Tillgmnd för övervakningslekniken enligt gällande insideriag har stipulerats enfrist som den anmälningsskyldige skall iaktta för fullgörande av anmälan om sUlaktieinnehav och ändring däri, nämligen en månad. Utredningen föreslår allmotsvarande frist enligt 13 § förkortas , någol som föreningenredan av praktiska skäl kan tillstyrka. Genom de snabbare mtiner som dåerfordras minskar risken för att anmälningsskyldigheten skall förbises ochfalla i glömska. De insynskrav, som övervakningen allmänt sett är avsedd alltillfredsställa, synes också bäst molsvaras av en sådan förkortning. 2.8.7 Sverigesadvokatsamfund 10 § andra stycket 2 och 3 Enligtsamfundels mening är del olämpligt alt sälla gränsen vid 50 aktier. Redan nuhar flera aktiemarknadsbolag börs värden per aktie mellan IO och . ocheflersom del av börstekniska skäl (som förstärkts av den nya omsättningsskattenpå aktier) är förmånligt med lågl börsvärde per aktie kommer detta att bli alllvanligare. Härigenom kommer 50 aktier ofta att representera ett ganska lågtvärde. Samfundet anser atl gränsen bör vara lägst etl basbelopp. Detta är delför närvarande gällande lägsla värdel av en börspost på A:l-listan. 12§ andra slyckel 10%-gränsen bör gälla. Samfundetanser inle atl önskemålel om insyn i insider-aktieinnehav kan moiivera enskyldighet all uppge motpart och avtalat pris. Enligtuiredarens förslag ska insiders anmäla lill VPC förändringar isina aktieinnehav. Gränsen anser förbundet vara för mndligt tilltagen.Insiders omplaceringar är viktig marknadsinformation, som snarasl bör kommalill allmänhelens kännedom, Förbundel föreslår allanmälan ska inlämnas , vilket inte borde vara något problemför berörda personer. 1984/85:157 182 bundet,alt endast förändringar pä minst en börspost ska anmälas. Mindre förändringarän så förefaller ganska ointressanta. Vidare bör knappasl varken split ellerfondemission föranleda anmälningsplikt. Ensnabbare rapportering av insiders innehavsförändringar minskar i viss mån delovan diskulerade problemet med förbud mol insiderhandel i vissa lägen, Somnoterats innebär utredningens förslag atl den gällande regislreringsskyldigheteni princip överförs oförändrad. Organisationerna har ingen erinran häremol, ändå peka på den konsekvens som genom detla system uppkommer, nämligensjälvangivelse till brott mot förbudsbestämmelserna, 1några avseenden har dock ändringar föreslagils. a. föreslås elt undanlagfrån skyldighelen på säll att anmälningsplikt inte skall föreligga då innehavetinle uppgår till 50 aktier eller då aktieinnehav förändrals med mindre än 50aktier. Organisationerna lillslyrker förslaget men anser att den satta gränsenbör höjas lill 500 akiier saml atl förändringar i innehav över denna nivåendasl bör rapporteras om de uppgår till 100 aktier eller mer. En sådan gränsanser organisalionerna vid en avvägning av beaklansvärda iniressen vararimlig. Vid en jämförelse med del omfattande undantag som gäller enligtinsiderlagen i framslår det av organisationerna lämnade förslagel sommåttligt. Vidareföreslår ulredningen alt anmälan skall uppta motpartens namn och adress samlköpeskillingen i de fall ändring av aktieinnehavet föranlelts av köp ochförsäljning som inte förmedlats av fondkommissionär. Enligtorganisationerna torde tillräckliga skäl för en sådan långtgåendeuppgifisskyldighet inle föreligga. SärskUl vad belräffar prisei gör sig principiellabetänkligheter gällande. Den mellan parterna avtalade köpeskillingen bör pådetla område liksom vid köp och försäQning av annan egendom vara en parternasangelägenhet. Beaktas bör all uppgiften, enligt vad som motsatsvis framgår avdel föreslagna tillägget i 8 kap. 5 § sekretesslagen, blir offentiig. Utredningenföreslår dessulom en ändring av anmälningsfristens längd på så sätt atl dennaförkortas från en månad . Organisationernahar svårt att förstå utredningens moliv bakom den föreslagna ändringen.Ulredningen anför således föQande. "Endasti enstaka fall har bankinspeklionen kunnat konstalera atl anmälan underlåtils.... Det är däremoi inle sällsynl all anmälningar görs , dvs. efterutgången av den i lagen stipulerade anmälningsfristen på en månad. Oflasl ärdel hell obetydligt som fristen överskrids, men del har förekommil längreförseningar." Enligtorganisaiionernas mening borde slulsalsen av det återgivna utta- 1984/85:157 183 landet snarare ha blivit atl bibehålla den gällandeanmälningsfristen än att föreslå en förkortning härav. Atl förseningarförekommeri den utsträckning som de gör torde sammanhänga med deadministrativa rutiner som tillämpas. En förkortad anmälningsfrist i enlighetmed förslaget skulle enligt uppgifler som organisalionerna har inhämtatsannolikt vara mycket svår att hålla sig inom. Del framslår inle heller somnågot mer angelägel samhällsintresse att ett snabbare offentliggörande av deaktuella aktieinnehaven sker. Del skulle visserligen som argument för ensnabbare rapporteringsskyldighet kunna anföras att iredje man därigenom skullekunna få kunskap om insiders aktiehandel och mot bakgrund av denna vetskapkunna bilda sig en bälire uppfattning om riktigheten att träffa avtal om köpeller försäljning. Ett sådant resonemang synes dock organisationerna inte varabärkraftigt i vart fall inte när det gäller korttidsaffärer. Argumentet byggersåledes på att insiders alltid handlar på grundval av förtrolig informationsom har en kurspåverkande effekt inom en kort tidsrymd. Så är dock normall intefallet. Del positiva sambandet mellan en insiders aktieaffärer ochkursutvecklingen visar sig först på längre sikl. Innebörden härav är såledesatl det från allmän ulgångspunkl saknas skäl all förkorta den lid inom vilkenaktieaffärer skaU rapporteras. Kontrollen av lagens efterlevnad kan inleheller anses bli sämre genom en något längre anmälningsfrist än den föreslagna.Organisationerna avstyrker mol bakgrund härav förslaget i denna del ochförordar all den gällande fristen bibehålls. 2.8.10 finansanalytikers förening (SFF) SFF anser all nuvarande "insiderkrets" som pågmnd av sin siällning kontinuerligt får förhandskännedom om händelser avkurspåverkande nalur även fortsättningsvis bör inrapportera förändringar isina aktieinnehav. Dels har marknaden elt allmänl inlresse av all känna lilldenna mindre krets affärer, dels bör dessa personer iaktta särskild aktsamhetjust på grund av sin ställning. Vi välkomnar atl de nu föreslagna reglerna medför attobetydliga innehav och tillskott som beror på fondemission icke behöveranmälas. Delta eliminerar onödigt arbele för såväl anmälare som registerförare. Vi tror dock atl del behövs elt mer klargörande besked omanmälningspliktens omfattning i den kommande propositionen. Gränsen 50 aktierkan ju inte utan vidare appliceras på konvertibla skuldebrev, och vid försäQningav delrätter, teckningsrätter och inköpsrätter lorde definiiivi en på annalsätt definierad gräns för anmälningspliktens omfattning behövas. Troligen kan det vara ändamålsenligt att ersätta gränsen50 aktier med en beloppsgräns refererad till del akluella marknadsvärdet.Därigenom kan gränsen lätt appliceras på alla anmälningspliktiga former avvärdehandlingar, och den får samma effekl oberoende av värdet på bolagetsaktier. Prop.1984/85:157 184 Vi har noterat att den nya lagen föreskriver att deifrågavarande registren skall föras enbart hos bankinspeklionen. Dettaförefaller att vara ralionellt. Det hos oss befintliga insiderregistret harnämligen icke varil av nämnvärt inlresse för allmänheten. Å andra sidan kan man dock ifrågasätta om del är rationeUtatt anmälningarna till på bankinspektionen förda regisler skall insändas tUlVPC. Detta medför minst en dags fördröjning av anmälningarna och inkoppling aven onödig behandlingsinslans. 2.9 Bankinspektionens övervakning av insiderreglerna För all inspektionen skall få göra förfrågningar iutredningssyfte krävs det enligt 31 § lagförslaget, att det "kanantas" att ekonomiskl missbruk av förtrolig förelagsinformation har skett.Detta krav innefattar en ganska avancerad bevisning, jämförlig med den som ärföreskriven för straffprocessueUa tvångsmedel. Detta är att gå för långl. Såslark bevisning kan inspeklionen mera sällan få fram enbart genom att granskafondnolor eller skaffa in uppgifler från fondkommissionärerna. Kravet bör varadetsamma som för inledande av fömndersökning enligt 23 kap. I §rättegångsbalken, dvs. all del "finns anledning anta" alt brottbegålls. Del kan erinras om alt en åtalsanmälan i försia hand kommer altresultera i all förundersökning inledes. Kraven bör inte ställas högre, när detgäller ett tidigare led i utredningsproceduren. Bestämmelsen om krav på åtalsanmälan från bankinspeklionenger möjlighel till en nyanserad skälighetsbedömning i del enskilda fallel ochframstår därför som värdefull. 2.9.3 Hovrätten för Nedre Enligt 31 § får bankinspektionen infordra uppgifter iutredningssyfte av den som "kan antas" ha överträtt vissabestämmelser i lagen. På s. 409-410 ger utredningen exempel då skäl till sådantantagande föreligger. Hovrätten föreslår att i lagtexten används etl uttrycksom understryker att viss grad av misstanke måste föreligga för alt frågerättenskall få användas, t.ex. "skäligen antas". Enligt utredarens förslag skulle bankinspektionenlilldelas rollen av övervakare av denna lagstiftning. Om inspektionen efterutredning skulle finna alt misstanke om broll kvarstår kan ålalsanmälan göras.Enligt förslagel ska ålal inte kunna väckas om inte anmälan från bankinspeklionenföreligger. Prop.1984/85:157 185 Enligt mening bör denna lyp av övervakningutföras av parisammansatta organ. anser alt etl sådant organ på eltmer allsidigl sätl skulle kunna belysa problemen och avge rekommendationhuruvida gällande regler överträlls eller ej och om åtal ska väckas. Bankinspektionen föreslås få vidgade befogenheier alt bl.a. utreda misstänkta broll mot förbudet för insiders att göra aktieaffärergrundade på förtrolig förelagsinformation. har inte något alterinra häremot. En insider kan enligt förslaget inte slällas under åtalmed mindre bankinspektionen funnit grund för all göra ålalsanmälan. ärell förslag som bankinspeklionen lillstyrker såsom ytteriigare en garanii förrättssäkerheten. Den befogenhet som bankinspektionen hitlills haft atlinhämta uppgifler från marknaden i anledning av misstanke om insidermissbrukhar uteslutande varit inriktad på sådanl maierial som fondkommissionärerna hartillgång lill. När utredningen nu i 31 § föreslår en aktivare roll för bankinspeklionenvid fullföljandet av insiderkonlrollen, är del från föreningens synpunkt enfördel atl de bolag och individer som berörs av ifrågasatta aktieaffärer självafår lillfälle att besvara övervakningsmyndighetens frågor. Visserligenkvarstår givetvis fondkommissionärernas skyldighet att lämna uppgifter lillinspeklionen vilka affärsuppdrag som funnits och vem som varit uppdragsgivaremen det kan antas att den generella, moralbildande effekten avinsiderbestämmelserna blir större om kontrollen fungerar på bredare basis.Allmänt sett är det också att föredra alt det blir bankinspektionen med sinkännedom om fondhandeln och ej det allmänna polisväsendel som kommer alt iförsta hand undersöka misstänkta insider-fall. 2.9.7 finansanalytikers förening (SFF) Den allmänna kontrollen av att de ulvidgade reglerna föQsbör ske genom att en lämplig institution får räll alt infordra uppgifter omvissa affärer i speciella fall. Dessa kontroller kan lämpligen ske då onormalakursrörelser registrerats i samband med att kurspåverkande information lämnats.SFF anser all är den enda lämpliga institutionen allhandha denna tillsyn och kontroll. Del må påpekas all redan nuvarande börslagtilldelar börsstyrelsen uppgiflen all följa kursbildningen och lillse atthandeln sker under förhållanden som överensslämmer med lag samt med godaffärssed. har ett kunnande om aktiemarknaden och ettanseende hos marknadens parter som är obestridligt. 1984/85:157 186 Börsenmåste givetvis ges resurser alt följa denna uppgifl. En bra lösning vore attbörsen tillsatte en expertgrupp (en city panel efler engelsk förebild) medansvar för all kontinueriigt följa börshandeln och successivt utveckla enbörselisk praxis. 3 Skyddet för investerare i uppdragsförhållanden Förslagenom möjlighel för inspektionen all ingripa med begäran om upplysningar, medskrtftiig framställning om åtgärd saml med anmärkning har sin bakgrund iTrendinvesl-skandalen i milten på 70-lalel. Inspektionen känner till ävenandra liknande fall. De föreslagna bestämmelserna är uppenbarligen nödvändiga.Mot deras ulformning gör inspektionen ingen erinran. Vadgäller förslagen i 28 och 29 §§ all bankinspeklionen skall konlrollera ävenfrislående kapitalförvallare har kollegiet svårt all se all här finns någolintresse av sä skyddsvärl slag alt det bör föranleda ingrepp från samhällelssida. Enligt koUegiets uppfallning har ulredningen ej heller visat att detskulle finnas behov av en sådan kontroll. Konsumentverkethar i princip ingel alt erinra mot betänkandet. Verket vill dock peka på vissadelaQer i betänkandets överväganden och förslag avseende skyddet förinvesterare i uppdragsförhållanden där verksamhelen ligger utanförBankinspeklionens lillsyn. Konsumentverkethar hitintills vid prioriteringen av sina resurser för olika konsumentprobleminle ansett sig ha möjlighel alt avsälla några resurser för alt aktivt drivamarknadsförings- och avtalsvillkorsfrågor på det här områdel. Del synes förnärvarande inle heller möjligt all i framliden avsätta några resurser fördelta ändamål. Konsumentverketställer sig dock positiv till att medverka i ett "kon-laktfomm för frågorrörande viss förvallningsverksamhel" där, i likhet med vad som är falleti samrådsorganen på bank- och försäkringsområdena, allmänna principfrågor kandiskuleras utifrån enskilda ärenden. Utredningen synes dock mena alt samrådetmyndigheterna emellan i detla kontaktforum skulle vara etl led ihandläggningsförfarandel av elt enskilt ärende. I fomm skulle avgöras vilkaåtgärder som bedöms vara lämpliga all vidtaga för att komma till rätta medproblemet för att därefter beslämma vUken myndighel som bör handlägga ärendelvidare. 1984/85:157 187 mening, bör detla samarbele ulövas genom smidigainformella kontakter, vilket sker där Bankinspeklionens ochKonsumentverkets arbetsområden delvis sammanfaller. All skapa ett specielltsamrådsorgan för detla samarbele anser verkel inte vara erforderligt. Behovet av lagstiftning på förevarande omräde synes enligtvad utredningen själv kommer fram till inte särskilt påkallal. NO vill ändåinte motsätta sig att den förhållandevis milda reglering som utredningen föreslärinförs. Utredningen antyder att ett kontaktforum med företrädare förbankinspeklionen, /KO och olika organisationer bör inrättas föratl behandla frågor om förvallarnas avtalsvillkor och marknadsföring. NO anseratl detta är atl gå för långl. På detta förhållande begränsade område behöverknappasl kontakterna instilulionaliseras. Bankinspektionen lorde själv kunnafrån fall till fall avgöra hur erforderligt samråd med myndigheler och andrabör äga rum. 3.5 Allmänna pensionsfonden, ijärde fondstyrelsen Enligt fondstyrelsens uppfattning har ulredningen inlevisat att det skulle finnas behov av en kontroll av friståendekapitalförvaltare utöver det skydd som ges av nuvarande civillagstiftning. Uiredaren föreslår rätt för bankinspektionen alt begära inuppgifter från kapitalförvallare som förvallar värdepapper för annans räkning.KF ifrågasätter om denna långt gående frågeräll är nödvändig och anser alt delär att föredra om enhelliga regler kunde utformas till skydd för placeraren somlar förvaltarens Qänster i anspråk och atl detta regleras inom konsumenträttsliglagsliftning. 3.7 i (LO) LO lillslyrker förslagel. Uiredaren föreslår vidare all de som yrkesmässigt förvaltarfondpapper för annans räkning utan att stå under bankinspektionens tillsyn iframtiden ska vara skyldiga att på begäran lämna uppgifler om sin verksamheltill bankinspektionen. ifrågasätter om en sådan uppgifts-skyldighet kananses nödvändig. Om så befinnes vara fallet bör reglerna härför byggas upp inomramarna för övrig konsumenträtlslig lagsttftning. 1984/85:157 188 DenaUmänna ramen för fondkommissionärernas verksamhet Fondkommissionärernalillhandahåller allmänheten elt differentierat utbud av sådana förvaltnings-och finansieringsQänsler som har samband med värdepappershandeln. Någonallvarlig kritik på grund av uppgifter om missförhållanden i dennayrkesverksamhet har ej framkommil. Den bedrivs också i väl organiserade formerenligt gällande speciallagstiftning och således under fortlöpande lillsyn avbankinspektionen. Ett fondkommissionsbolag kan erhålla lillslånd att drivarörelse endast om bolaget inle är olämpligt för uppgiften och rörelsen kanantas ej bli till skada för del allmänna (6 § fondkommissionslagen).Beiräffande bankerna behöver i detta sammanhang endast erinras om kravet påoklroj. EnkonlroUerad sektor och en fri Denhandel med och förvaltning av värdepapper för allmänhetens räkning som ägerrum mol den angivna bakgrunden presumeras vara hederligt bedriven och kompetentskött. Med slöd av denna sin officiellt sanktionerade status kan förelagensedan verka och bygga upp kundernas förtroende. Att del vid sidan av bankeroch fondkommissionsbolag framträtt ett begränsat antal icke aukloriseraderörelser med inriktning på värdepappersförvallning lyder på förekomsten avuppdragsgivare som kräver tjänsler utöver vad fondkommissionärerna kanlillhandahålla eller önskar åtaga sig. Om man undantagsvis på della fria fältnågon gång kunnal konslalera en brist på slabUitet och avsaknad av enansvarskännande ledning är delta i så fall synnerligen beklagligt men gerknappasl underlag för elt antagande att del existerar några utbreddamissförhållanden som utgör ett hot mot allmänhetens normalainvesleringsverksamhel. Ett utvidgat konsumentskydd av det slag somutredningen nu föreslår förefaller därför ej motiverat.