prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — En viss minskning av elektorsförsamlingen kan uppnåsindirekt genom en tekniskt betingad ändring i 6 § lagen om kyrkomötet. När delgäller mandatfördelningen inom valkretsarna sker beräkningen med utgångspunkt iantalet röstberättigade kyrkomedlemmar. Vid val av elektorer i valdistriktenulgörs beräkningsunderlaget däremot av det totala antalet kyrkomedlemmaroavsett om de är röstberättigade eller inle. Enligt min uppfattning är del nalurliglalt underlaget även i det senare fallet baseras på antalet röstberättigadekyrkomedlemmar. En jämförelse med vad som gäller vid andra val visar ocksä attdel som regel är enbari anlalel röslberätligade invånare, medlemmar etc. somulgör bas för beräkningen. Del kan här lilläggas alt ocksä valen tillsamfälligheternas fullmäktige och församlingsde- Prop.1984/85:169 22 legerade ävensom kyrkofullmäktigvalen grundas på antaletröstberättigade kyrkomedlemmar. Jag föreslår därför alt 6 § lagen om kyrkomötetändras så att antalet elektorer fördelas med utgångspunkt i antaletröstberättigade kyrkomedlemmar i valdistriktet. Den nu föreslagna ändringen leder, som jag redan harnämnt, till en viss minskning i fråga om elektorsförsamlingens storlek. Av dengenom arbetsgruppens försorg utförda undersökningen framgår dock att ingenavgörande förändring av proporlionalitelen skulle inträffa. Slutsatsen blir atten förändring av endast den innebörden all anlalel kyrkomedlemmar byts ul molantalet röstberättigade kyrkomedlemmar inte är en tillräcklig åtgärd. Den böralltså kombineras med ytterligare ändringar i beräkningsunderlaget. Arbetsgruppenhar föreslagit atl antalet elektorer i varje storleksklass minskas med enelektor. Under remissförfarandet har det riktats krilik mot att valdistrikten idet lägsta intervallet då kommer all få endast en elektor. Jag har förslåelseför denna kritik. Som har påvisats i arbetsgruppens undersökning bliremellertid de mindre distrikten även i fortsättningen överrepresenterade ibetydande grad. För egendel ansluter jag mig därför, i likhel med de flesta remissinstanserna, tillförslagel och förordar således att valdistrikt med högst 2 000 röstberättigadekyrkomedlemmar utser en elektor. Valdistrikt med mer än 2 000 men högst 4 000röstberättigade kyrkomedlemmar bör utse två elektorer. Därutöver bör en elektorutses för varje påbörjat 4 OOO-tal röstberättigade kyrkomedlemmar. Effekterna av förslagel kan i korthet beskrivas så allelektorsförsamlingen minskar med lolall drygl 1 700 eleklorer. Delta bör bidratill alt valförfarandet kan effektiviseras och bli någol mindre tidsödande.Den minskade elektorsförsamlingen medför också all valel blir mindrekostnadskrävande för valdistrikten, vilka står för elektorernas koslnader isamband med valel. Förslagel innebär vidare all del inträder en vissförbäliring i represenlativi-tetshänseende. De små församlingarna kommer dockfortfarande alt vara överrepresenterade. 2.7 Vissa valtekniska frågor Mitt förslag: Val av ledamöter och ersättare kan undervissa förutsällningar ske i samma valomgång. Det införs en möjlighet atttillämpa acklamationsförfarande, Uidrag av protokoll över valförrättningengodkänns som bevis för den som valls till ledamot av kyrkomötet eller tillersättare för ledamoi. Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i stort sett medmitt förslag. Arbetsgruppen har dock dessutom föreslagil vissa ändringar avleknisk nalur i beslämmelserna om valsedels ogiltighel (se promemorian s. 85-89och 93-97). 1984/85:169 23 Remissinstanserna: Remissinslanserna har i stort settlämnat förslaget ulan erinran. En del instanser har dock synpunkter pä vissavaltekniska konsekvenser i anledning av införandel av möjlighelen tillacklamalionsförfarande (se bil. 3 s, 32-40). Skälen för mitt förslag: I 16 § lagen om kyrkomötet finnsbestämmelser om proceduren för val av kyrkomötets ledamöter och derasersättare. Valel skall vara proportionellt om sådant val begärs av ett visstantal väljande. Därvid skall bestämmelserna i lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m.m.lillämpas. Om valet inte sker proportionellt skall en i lagen närmare beskrivenmajoritetsvalsmetod tillämpas. Flera omröstningar kan då behövas innan samtligaledamöter och ersättare har utsetts. De nu angivna valmetoderna tillämpades även förekyrkomötesreformen. synes inte valproceduren ha vållat några störreproblem eflersom antalet elektorer och ledamöter var tämligen begränsat i varjevalkrets. Antalet personer som efler kyrkomötesreformen berörs av valel haremellerlid ökal avsevärl. Oavsett vilken av valmetoderna som tillämpas, finnsdärmed en risk för att valförfarandet blir både omständligt och tidsödande.Framför allt röslsammanräkningen synes i detla hänseende ha förorsakat en delbekymmer vid det senasle valet. Därvid utgjorde inte endast del slora anlaletavgivna röster etl problem. Åven förekomsten av flera olika typer av listor,många strykningar av namn etc. kunde i hög grad försvåra förfarandet. Av bl.a. svaren på arbetsgruppens enkät framgår alt delefler valel till kyrkomöte var en ganska utbredd uppfattning att 16 §är svår all lillämpa i praktiken. Mol bakgrund av all frågan om direkla valkommer alt Ulredas i annan ordning finner jag dock. i likhet med arbelsgruppen,inle skäl au nu överväga lillskapandel av någon hell ny valmelod. Däremol kannalurliglvis vissa förenklingar genomföras inom ramen för den nuvarandemetoden. Arbetsgruppen har föreslagit atl val av ledamöler ochersältare under vissa förulsällningar skall kunna ske i en och samma valomgång.En sådan ordning har den fördelen att elektorerna inle behöver övervara denofla tidsödande sammanräkningen efter ledamotsvalel för alt försl därefieravlämna sina röster i valet av ersättare. Sammanräkningen kan då ske eflersjälva valförrättningen lill undvikande av den tidspress som annars kan uppstå. Om den proportionella valmetoden tillämpas, följer avlagen om proportionellt valsätt att röstningen måste ske i två omgångar. Vaddäremot gäller majoritetsvalsmetoden torde del inte i och för sig föreligganågra hinder mol all val av ledamöler och ersältare sker samtidigt.Erfarenheterna från tidigare val visar också att det på en del håll förekom atlelektorerna enades om valsedlarnas innehåll och att detta gav sig uttryck i attsåväl ledamöternas som ersättarnas namn angavs på en och samma valsedel. Isådana situationer kan valförfarandet göras tämligen enkelt och tvåvalomgångar, en för Prop.1984/85:169 24 ledamöter och en för ersäuare, framsiår som en onödigttungrodd ordning. Enligt min mening bör därför lagiexten ändras i enlighet medarbetsgruppens förslag så atl det lämnas möjlighet all genomföra omröstningen ien och samma omgång om det bedöms vara lämpligt. Vid del senasle valel inlräffade del all elektorerna på endel håll kunde enas om en enda gemensam lista. I sådana fall ler sig ellgenomförande av en fullständig valomgång som helt onödig. Arbelsgruppen harföreslagit att det, efler förebild av bl.a. 7 kap. 3 § riksdagsordningen (1979:934),införs en kompletterande beslämmelse om ell förenklal förfarande i de fall dåen samlingslista föreligger. Om del vid valel läggs fram en sådan avelektorerna gemensaml framtagen lista, som upptar namn på sä många personer somvalet avser, skulle valel därmed kunna ske med acklamation. Jag ansluter migtill denna uppfallning och förordar således en kompletterande bestämmelse ilagen på denna punkt. Arbetsgruppen har föreslagil all val med slutna sedlarskall förrättas, om det begärs av minsl så många eleklorer som moisvarar deltal som erhålls om samtliga röstberättigade elektorers antal delas med antaletav de personer som valet avser, ökal med ett. Jag menar, i likhet med några avremissinstanserna, att samtliga röstande bör vara ense om alt acklamationsförfarandeskall tillämpas. Om så inie är fallet skall således val med slulna sedlarförrättas enligt majoritelsvalsmetoden eller enligt lagen om proportionelltvalsätt. Enligt 20§ lagen om kyrkomötet skall genast utfärda bevis för den som blivitvald till ledamoi av kyrkomölel eller lill ersällare för ledamot. I bevisetskall lämnas uppgift om den valdes namn saml för vilken tid och valkretsledamoten eller ersättaren har blivit vald. Beviset skall tillställas den somhar blivit vald samt valprövningsnämnd och kyrkomötets ordförande. Denna ordning, som innebär atl varje bevis måsle utfärdasi tre exemplar, är onödigt byråkratisk. Jag ansluter mig därför tillarbeisgruppens förslag all efter förebild av bestämmelsen i 13 kap. 1 § andraslycket vallagen ändra 20 § lagen om kyrkomölel så att det framgår all uidragav protokoll över valförrättningen skall kunna godkännas som bevis. Jag vill ilikhet med arbetsgruppen understryka atl det därvid givetvis är enförulsättning atl protokollen blir utformade på sådant sätt att kraven påbevisens innehåll i fråga om namn, tid och valkrets beaktas. Arbetsgruppen har vidare föreslagit vissa justeringar avmera leknisk natur av reglerna om valsedels ogiltighet. Enligt min mening kandet ifrågasättas om det finns något egentligt behov av alt nu företa dessaändringar. Såvitt jag förstår har ogiltighetsbeslämmelsen i sin nuvarandeutformning inte föranlett några olägenheler i den prakliska tillämpningen. Jagmenar därför atl frågan kan anstå och eventuellt tas upp på nytt t. ex. isamband med den framlida utvärderingen av kyrkomötesreformen som jag tidigarehar nämnt. Prop.1984/85:169 25 I enlighet med vad jag nu har anförl har inomcivildepartementel upprällats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1982:943) om kyrkomötet, 2. lag om ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter. Förslagen bör fogas till protokollet i detla ärende sombilaga 4. 4.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:943) omkyrkomötet I paragrafen anges att riket är indelat i valkretsar förval till kyrkomötet och att varje stift utgör en valkrets. utgördock två valkretsar, den sydvästra som består av och den nordöstrasom består av län och . Till paragrafen görs nu ett tillägg av den innebörden atlockså och stift delas i vartdera två valkrelsar. Gränserna förden nya indelningen följer gränserna för de i stiften ingående länen. Dettamedför all stifts två valkrelsar, den västra och den öslra, omfaliarJämtlands län resp. . De två valkretsarna i stift, densödra och den norra, omfaltar resp. . Som har framgått av den allmänna motiveringen (avsnitt2.4) föranleds uppdelningen av atl de berörda stiften är ytmässigl myckelomfattande. Genom att stiften delas i två valkretsar kan valförrättningarhållas på två orler inom stiftet. Det får ankomma på domkapitlen att bedömavilka orter som är lämpligasl. En utgångspunkt bör dock vara atl elektorernasresvägar, åtminstone i de flesta fall, förkortas och att valdistriktenskoslnader för bl. a. eleklorernas resor därmed kan minska. Av della slycke framgår att varje valkrets är indelad ivaldistrikt för val av eleklorer. Varje paslorat utgör etl distrikt.Icke-territoriella församlingar bildar distrikt för sig. Till följd av en ändring i 9 § såvitt angår formerna förval av elektorer i sådana valdistrikt som ingår i samfälligheler har gjorts etltillägg i lagtexten. Av delta framgår att valet i vissa fall kan ske gemensamtför flera valdistrikt. Prop.1984/85:169 26 I detta stycke anges hur många elektorer som skall utsesinom varje valdistrikt. Enligt den hittillsvarande ordningen har i valdislriklmed högst 2 000 kyrkomedlemmar ulselts ivå elektorer och i distrikt med mer än2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar tre eleklorer. För varje påbörjal 4OOO-tal kyrkomedlemmar ulöver 4 000 har ulseils yllerligare en eleklor. Ändringen innebär att antalet elektorer beräknas medutgångspunkt i antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i varje valdistrikt islället för i det lotala antalet kyrkomedlemmar. Vidare minskar antaleteleklorer med en elektor i varje valdistrikt. Ändringen medför således att ivaldislrikl med högst 2 000 röstberättigade kyrkomedlemmar ulses en eleklor ochi dislrikl med mer än 2 000 men högsl 4 000 röstberättigade kyrkomedlemmar tvåeleklorer. Därutöver utses en elektor för varje påbörjat 4 OOO-tal röslberätligadekyrkomedlemmar. 1 fråga om de närmare övervägandena bakom ändringarna hänvisastill den allmänna moliveringen (avsnitt 2.6). I andra styckel görs även elt lillägg av den innebördenall antalet röslberätligade kyrkomedlemmar vid val av eleklorer skall beräknasmed ledning av den senasl upprätlade rösllängden. Enligt denna paragraf skall elekiorerna och derasersättare väljas, om valdistriktet består av en enda församling, avförsamlingens kyrkofullmäktige. Om fullmäktige inte finns skall valet istället förrättas av kyrkorådet. 1 laglexlen har särskili angelts att valelskall förrättas av de nyvalda fullmäktige. När det gäller kyrkorådet har inte funnits någonbestämmelse som ger kyrkorådet behörighet att välja eleklorer föremandatperiodens början. Del nyvalda kyrkorådel har därmed inte varil behörigtatt förrätta elektorsval eftersom detta enligt den hittillsvarande ordningenskall äga rum före det årsskifte då kyrkorådet tillträder. Genom att slutdatumför elektorsvalet nu föreslås bli framflyttat till , (12 §).bortfaller i viss mån problemet. Man kan ju då avvakta med elektorsvalet tillsefter , då del nyvalda kyrkorådel lilllräder. Del bör dock inleföreligga några formella hinder för del nyvalda kyrkorådet atl ävendessförinnan utse eleklorer. I paragrafen görs därför det tillägget alleleklorsvalel skall förrättas av det nyvalda kyrkorådel. Denna ändringföranleder en ändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheler såvitt angår de nyvalda kyrkorådens behörighet atl även föremandatperiodens början förrätta vissa val (avsnitt 4.2). 1984/85:169 27 I sin nuvarande lydelse innehåller denna paragraf reglerför val av delegerade i s. k, flerförsamlingspastorat. Om ett valdistriktbestår av två eller flera församlingar, väljs elektorerna och deras ersältareav särskilda delegerade. Dessa utses för varje församling av kyrkofullmäktigeeller av kyrkorådet, I paragrafen finns också regler för hur antalet delegeradeför varje församling skall besiämmas. Åndringen innebär att de särskilda delegerade förelektorsval i flerförsamlingspastoraten avskaffas. Skälen för detta harutvecklats närmare i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5), I slället skall,i de fall då ell valdistrikt består av två eller flera församlingar,eleklorsvalel förrättas av pastoratssam-fällighetens beslutande organ. Dettainnebär att då församlingarna i ett pastoral utgör en kyrklig samfällighei somhar hand om de angelägenheter som enligt lag eller annan förfallning ankommerpå pasloralet (obligatorisk pastoratssamfällighet), skall samfällighetensförsamlingsdelegerade utgöra valkorporation. Om en sådan samfällighei har handom församlingarnas alla ekonomiska angelägenheter (total kyrklig samfällighei)skall däremot samfällighetens kyrkofullmäktige förrätta valet. Bestämmelser omsamfälligheterna och deras organ finns i lagen (1982:1052) om församlingar ochkyrkliga samfälligheter. Den föreslagna ändringen innebär i praktiken att val avelektorer i flerförsamlingspastoraten kommer au hållas på pasloralsnivå. Deenskilda församlingarna kommer emellertid all kunna påverka valet genom sinrepresentation i pastoratssamfällighetens församlingsdelegerade eller kyrkofullmäktige. Såviit gäller flerförsamlingspastoraten är såledeshuvudregeln att pasto-ratssamfälligheternas organ, församlingsdelegerade ellerkyrkofullmäktige, väljer eleklorer och deras ersältare. Del kan emellerlidförekomma atl etl pastoral saknar sådana organ lill följd av alt församlingarnai pasloralet bildaren total kyrklig samfällighei tillsammans med församlingarnai elt eller flera andra pastoral. I denna situalion skall de kyrkoråd som finnsi de i pasloraiel ingående församlingarna gemensaml utse elektorer. Bestämmelsensutformning är föranledd av det förhållandet att vissa församlingar som ingår ien total samfällighei kan sakna ell egel kyrkoråd och inte heller varaföreträdda i elt s.k. gemensaml kyrkoråd för flera församlingar. I de fall då kyrkoråden gemensamt utser elektorer, skallvalel ske inför ordföranden i kyrkorådel i den av församlingarna som har delslörsla anlalel röstberättigade kyrkomedlemmar. Att valet i stället under vissaförutsättningar kan förrättas av den totala samfällighetens fullmäktigeframgår av 9 §, Den nu föreslagna ändringen medför all själle punklen iövergångsbestämmelserna lill lagen om kyrkomölel kan upphävas. Där finns f. n.regler om valkorporation m. m. såvitt avser församlingar som ingår i en kyrkligsamfällighei som har bildals enligi lagen (1930:259) om församlingsslyrelse. Prop.1984/85:169 28 sådana fall har det som sägs i 7-9 §§ lagen om kyrkomölelom församling i slällei gällt samfälligheten under vissa förulsällningar. Desamfälligheter som avses i övergångsbestämmelsen kommer i fortsättningen attomfattas av den nya regeln i själva lagtexten, I 8 § har slulligen, i konsekvens med vad som gällerenligt 7 §, tagits in en beslämmelse om alt elektorsvalen iflerförsamlingspasioralen skall förrällas av de nyvalda församlingsdelegeradeeller kyrkofullmäktige eller av de nyvalda kyrkoråden. Denna paragraf har reglerat på vilket sätlelektorsval skall ske genom delegerade. Som en följd av alt dessa delegerade nuavskaffas genom ändringen i 8 §, blir paragrafen i sin nuvarande lydelse ulanbeiydelse. Paragrafen upphävs emellerlid inle utan får i stället elt ändratinnehåll. I fråga om val av eleklorer och deras ersättare ivaldistrikt som består av två eller flera församlingar skall enligt huvudregelni 8 § valkorporalionen ulgöras av församlingsdelegerade eller kyrköfullmäkligei pasioralssamfäl-ligheten. Om sådana organ inte finns, skall valet i ställetförrättas gemensamt av kyrkoråden i de församlingar som ingår i pastoratet. Närdel gäller den silualionen att församlingarna i två eller flera pastoral ingåri en tolal kyrklig samfällighei finns dock enligt den nya lydelsen av 9 § enmöjlighet att låta den toiala samfällighetens fullmäklige välja elektorer. Inågra fall kan detla vara en från praktiska utgångspunkter mera lämpligordning. En förutsättning för att kunna lillämpa del nu beskrivnaförfaringssältet är alt regeringen beslutar därom. Etl sådant beslut blir inlegenerelll ulan avser endast ett valtillfälle. Det är naturiigl altframsiällningen görs av samfällighetens fullmäktige. Minst hälften avförsamlingarna i de i samfälligheten ingående pasloraien måste dock vara enseom all valet skall förrättas av della organ för atl en framställan skall kunnabifallas. Även omsamfällighetens fullmäktige förrättar elektorsval, kvarstår varje pastorat somett valdistrikt. Anlalel eleklorer skall således beräknas med utgångspunkt iantalet röstberättigade kyrkomedlemmar i varje i samfälligheten ingåendepastorat. Att detta tår visa konsekvenser i traga om eleklorernas valbarhetframgår av 10 §. 10 och 11 §§ Dessa paragrafer innehåller nu bestämmelser om de krav sommåste vara uppfyllda för atl en person skall vara valbar till eleklor ellerdelegerad och om formerna för valen av eleklorer och delegerade. Som en följdav att delegerade inte längre skall väljas, görs vissa justeringar i dessaparagrafer. Såviit gäller valbarhetsregeln i 10 § görs dessulom etttillägg i fråga om elektors valbarhet i visst hänseende. Huvudregeln är allendasl den som är Prop.1984/85:169 29 medlem av och som är myndig samt ärkyrkobokförd inom valdistriktet är valbar till elektor eller ersättare föreleklor. Tillägget innebär en viss förändring i kravet på hemvisi i de fall dåelektorsval förrättas av fullmäktige i sådana lotala samfälligheter i vilkaingår flera pastorat. Som tidigare nämnls utgör pastoratet också i dessa fallvaldistrikt och anlalet elektorer bestäms med utgångspunkt i antaletröslberätligade kyrkomedlemmar i vart och ett av dislriklen. Någol krav på altelektorerna skall vara kyrkobokförda inom resp. valdistrikt behöver emellertidinte upprätthållas. I delta speciella fall är det tillräckligt att elektorernaoch deras ersättare är kyrkobokförda i någon av de församlingar som ingår isamfälligheten, dvs. oberoende av inom vilket pastoral som församlingen ärbelägen, I delta stycke anges när delegerade och elektorer senastskall ha utsetts. Enligt den nuvarande lydelsen skall delegerade ulses senaslden och eleklorer före uigången av december det år då val i helarikel av kyrkofullmäktige har ägl rum. Eftersom val av delegerade inte längre skall förekomma,behövs givetvis inte heller någon regel om när dessa val senasl skall varaavsluiade. I della hänseende görs därför en ändring i laglexlen. Med hänsyn till all lidpunkten för kyrkomölelssammanlräden flyllas på sätl som anges i 26 § har densenaste tidpunkten för eleklorsvalel flyttats fram. I fortsättningen skalldella val äga rum före utgången av februari månad året näst då vali hela rikel av kyrkofullmäktige har ägt rum. Delta stycke innehåller vissa bestämmelser om hur manskall förfara med protokoll över val av delegerade och elektorer. Åndringen istyckel är betingad av att delegeradeval inle längre skall förekomma, I denna paragraf anges bl. a. att val av kyrkomötetsledamöler och deras ersättare skall förrättas före januari månads ulgång åretnäst efler det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Tillföljd av att tidpunkten för kyrkomötets sammanträden flyttas fram på sätt somanges i 26 §, kan även kyrkomötesvalet senareläggas. I paragrafen föreskrivs nui slället att valel skall hållas före april månads utgång årel näst efler detår då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägl rum. De överväganden somlett fram till atl denna tidpunkt har valls, redovisas närmare i den allmännamoliveringen (avsnitt 2.3). Prop.1984/85:169 30 1 paragrafen finns vissa ordningsregler såvitt gäller valenav kyrkomölels ledamöler och deras ersättare. Bl, a. föreskrivs allomröslningen skall ske med slulna sedlar. I 16 § skrivs nu in en möjlighel allunder särskilda förulsällningar förrätta valet genom acklamation. I sådana fallkan kravel på atl omröslningen skall ske med slutna sedlar inte upprätthållas.Paragrafen kompletteras därför med en undantagsregel för denna situation. Av paragrafens första slycke framgår all valet avkyrkomötets ledamöler och deras ersättare skall vara proportionellt, om elt visstminsta antal väljande begär della, I sådani fall skall beslämmelserna i lagen(1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting. m. lillämpas. I andra slycket finns beslämmelser om hur valel skall gå lillför del fall majorileisvalsmetoden tillämpas. Båda slyckena kvarslåroförändrade. Av paragrafens tredje stycke framgår f. n. alt det som harföreskrivits i de två första styckena gäller även vid val av ersällare. Av dettredje styckel framgår också att det vid valet skall bestämmas i vilken ordningsom ersättarna skall inkallas till tjänstgöring, gäller dock endasl närersättarna inle har valls med lillämpning av den proporlionella valmetoden. Del tredje slyckel får nu en ny lydelse. Enligi denna kanvalel under vissa förulsällningar förrättas med acklamation. Skälen för allinföra en sådan regel har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.7).Ett villkor för att den nya regeln skall kunna tillämpas är atl del vid valelläggs fram en enda lisia, som upptar namn på så många ledamöter som valelavser, och att samtliga elektorer är ense om all ell acklamalionsförfarandeskall tillämpas. Den försia meningen i det nuvarande Iredje slyckel ärefter en redaktionell justering nedflyttad och inleder etl nytl fjärde stycke.Innebörden är densamma som lidigare, dock med del lilläggel all del somföreskrivs i iredje stycket om acklamationsförfarande är tillämpligl även vidval av ersällare. I del fjärde slyckel inskrivs också en regel om all valel avledamöler och ersättare får ske i en och samma valomgång, dock endasl ommajoritetsvals-metoden eller reglerna om acklamationsförfarande tillämpas. Den resterande delen av det nuvarande tredje stycket somberör tjänstgöringsordningen för ersättarna ulgör i fortsältningen elt nyttfemle slycke.