prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås vissaförbättringar av föräldraförsäkringen för hemvändande utlandssvenskar,adoptivföräldrar och fosterföräldrar som får eget barn. För att ge föräldrarnamöjlighet till kontakt med barnens vardagliga miljö i barnomsorg och skolaföreslås att per barn och år införs fr.o.m. den 1 januari 1986inom den tillfälliga föräldrapenningen för barn som har fyllt fyra men . Dessa särskilda kontaktdagar är i första hand avsedda för inskolningoch besök i förskola, fritidshem och skola. Vidare föreslås attsamboende skall kunna få tillfällig föräldrapenning vid vård av den andrepartens barn. Reglerna för tillfällig föräldrapenning föreslås bli generösarevid läkarbesök m.m. I nämnda propositionföreslås även att havandeskapspenningen byggs ul - fr.o.m. - såatl gravida kvinnor som har avstängts från sitt arbete enligt föreskrifter medstöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen 1984/85:100 Bilaga 7 40 (1977:1160) på grund av atl arbetsmiljön kanmedföra risk för fosterskador får rätt till omplacering, eller om omplaceringinle kan ordnas, räll till havandeskapspenning. De totala koslnaderna förföräldraförsäkringens förmåner beräknas för nästa budgetår till närmare 5 760milj. Enligt de finansieringsregler som gäller täcks av koslnadernagenom arbetsgivarnas och egenföretagar-nas socialavgifter till sjukförsäkringenoch genom statsbidrag, vilket innebär atl ca 865 milj. kr. Lagen (1978:410) om rälltill ledighet för vård av barn m.m. ger föräldrar rätt att vara hell ledigafrån arbetet eller att förkorta sin dagliga arbetstid till tre fjärdedelar avnormal arbetstid. Rätlen till heltidsledighet gäller så länge föräldern vårdarbarn under ett och . Rätten fill förkortad arbetstid till ivanliga fall gäller till dess barnet är eller haravslutat det första skolåret. Denna rätt till ledighet är fristående frånersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen. I den tidigare nämnda propositionenföreslås att rällen till föräldrapenning - på samma sätt som rätten tillledighet - skall anknytas till normalarbetstiden för en heltidsarbelande inomyrket. Detta underlättar planeringen på arbetsplatserna vid uttag avföräldraledighet. Föräldrar som harhandikappat barn som behöver särskild fillsyn och vård i hemmet kan fåvårdbidrag med samma belopp som folkpensionen för en förtidspensionär.Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag (192 resp. avbasbeloppet). En del av vårdbidragetkan utges som skattefri ersättning för de särskilda kostnader som handikappetmedför. I övrigt beskattas vårdbidraget som inkomst och blir ATP-grundande förden förälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Vårdbidrag utgår f.n. förca 12 900 barn. Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inte helt beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag. Bidragsförskottutgår av basbeloppet vilket innebär . Antalet barn för vilka bidragsförskott utgår kan beräknas tillnärmare 260 000. Ensamförälderkommifténhar i sitt slutbetänkande (SOU 1983:51) Ensamföräldrarna och deras barn, gjorten översyn av samhällsstödet till de ensamstående föräldrarna och deras barn.Betänkandet har remissbehandlats. Vissa av kommitténsförslag genomförs från som en del av de omfattandereformåtgärder fill barnfamiljernas förmån som då träder i kraft. Det gällerhöjningen av åldersgränsen för bidragsförskott från 18 till för deungdomar som studerar. Vidare införs eft stöd motsvarande bidragsförskottet förbarn till ensamstående adoptivföräldrar. Ensamförälderkommitténsbetänkande har som helhet fått ett blandat mottagande i remissbehandlingen. Ettbetydande antal instanser är helt eller 1984/85:100 Bilaga 7 41 delvis negativa till kommitténs förslag omunderhållsbidrag, bidragsförskott och administration av underhållsbidragen. Jagär mot den bakgrunden inle beredd alt nu lämna några ytterligare förslagutifrån Ensamförälderkommil-téns förslag. Betänkandet ochremissvaren visar dock att den nuvarande ordningen inte är tillfredsställande.Ett fortsatt beredningsarbete inom området är enligt min mening nödvändigt. Barn vars föräldraravlidil får ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inte änkepension ellerbarnpension från ATP utgår. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidne förälderns arbetsinkomst. 5 776 902 819 6 990 000 000 8 245 000 000 Allmänna barnbidrag utgårfr.o.m. och barn under ålder.Därutöver utgår ett flerbarnstillägg med ett halvt barnbidrag fillfamiljer med tre barn och med ytterligare ett barnbidrag för varje ytterligarebarn. Även 16-19-åringar som studerar medräknas vid bedömningen av rätt tillflerbarnsfillägg. Kostnaderna täcks helt av statsmedel. Administrationen avbarnbidragen handhas av och försäkringskassorna.Bidragsbestämmelserna finns i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag (omtryckt1973:449, ändrad senast 1984:1099). Verket beräknarmedelsbehovet för /86 till 8 245 milj. kr. Beräkningarna grundaspå befolkningsprognos för riket åren 19832025. Medledning härav beräknas antalet bidragsberättigade barn vara ca 1 608 000 vidutgången av . Antalet familjer med flerbarnstillägg beräknas lill 151000. höjs,som jag nämnt i avsnittsinledningen, barnbidraget kraftigt från . per barn och år. Motsvarande höjningar genomförs också förflerbarnstillägget. Bidragshöjningen ingår iett samlat reformförslag med förändringar av bostadsbidraget,bidragsförskottet, skatteförmånerna för barnfamiljer m.fl. åtgärder. Förslagenhar presenterats i prop. 1983/84:150 och 1984/85:39. 1984/85:100 Bilaga 7 42 Reglerna för allmännabarnbidrag ändras, förutom höjningen av nivån, när det gäller bidrag lill barnsom vistas utomlands. Reglerna görs från i huvudsaklikformiga med dem som gäller enligt lagen om allmän försäkring och enligtskatlelagssliftningen. Allmänt barnbidrag utgår vid utlandsvistelse somunderstiger . Med beaktande av det nyabidragsbeloppet, de nya reglerna för bidrag vid utlandsvistelse, samt delminskade antalet barn i bidragsberättigad ålder beräknar jag anslagsbehovet förnästa budgetår fill 8 245 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt till Allmännabarnbidrag för budgetårel 1985/86 anvisa elt förslagsanslag av 8 245 000 000kr. Från anslaget täcksstatens andel () av kostnaderna för föräldraförsäkringen i form avföräldrapenning vid vård av barn samt havandeskapspenning. Enligt nuvarande reglergäller följande ersättningsförmåner från föräldraförsäkringen. Föräldrapenning utgesunder i anslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomstlill familjen. Föräldrapenningen utges med samma belopp som sjukpenningen, dvs.med 90 % av den sjukpenninggrundande inkomsten, dock lägst med en garantinivåsom är . per dag fr.o.m. . Ersättningen utges till denav föräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet. Föräldrarna har f.n.också rätt till särskild föräldrapenning under sammanlagt förvarje barn som har fötts efter . Under tre av dessa månaderlämnas ersättning med samma belopp som den egna sjukpenningen, dock lägstgarantinivån. lämnas ersättning till alla enligtgaranfinivån. En förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt vårda barn har också rätt tillföräldrapenning under per barn och år. Ersättningen utges medsamma belopp som sjukpenningen. Föräldrapenning för tillfällig vård av barnkan utges när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk saml när förälderbehöver följa med barnet till barnavårdscentral m.m. Rätten tillföräldrapenning för tillfälhg vård av barn gäller också under högst tio dagarför fadern i samband med barns födelse. Blivande mödrar, somunder graviditetens senare del på grund av arbetets art inte kan fortsätta isitt vanliga arbete och inte kan omplaceras, har rätt till havandeskapspenning.Denna utges tidigast från den sexfionde dagen före Prop.1984/85:100 Bilaga 7 43 den beräknade förlossningen och längst till dentionde dagen , dvs. under högsl 50 dagar.Havandeskapspenning utges med samma belopp som sjukpenningen. Föräldraförsäkringen ären integrerad del av sjukförsäkringssystemet såväl vad gäller finansieringensom administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningenfinansieras således till genom statsbidrag och till genomsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. Bestämmelserna omföräldrapenning finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1982:120). Regeringen har lagt fram förslag om förbättringar inomföräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inomsjukpenningförsäkringen (prop. 1984/85:78). Riksförsäkringsverketberäknar de totala kostnaderna för föräldrapenning och havandeskapspenning till5 450 milj. kr. Anslagsbehovet för budgetåret1985/86 beräknas därmed till ca 820 milj. kr. I verkets kostnadsberäkningar hareffekterna av den framlagda propositionen om förbättringar inomföräldraförsäkringen inte medräknats. Verkets beräkningar avkostnadsutvecklingen för de olika förmånsslagen framgår av följande tabell,milj. a) i samband med barns födelse b) för lillfällig vård av barn Jag har iavsnittsinledningen berört förslagen i den framlagda propositionen omutvidgade ersättningsregler inom bl.a. föräldraförsäkringen ochhavandeskapspenningen. Jag bedömer atl de framlagda förslagen totalt sett ledertill oförändrade kostnader för staten och den allmänna försäkringen. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 44 Med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på föräldrapenningen och en viss volymökning vadgäller tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning beräknar jag detotala kostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår lill närmare 5760 milj. kr. Därav avser ca 2 875 milj. kr. föräldrapenning i samband medbarns födelse, ca 1 025 milj. kr. föräldrapenning för tillfällig vård av barn,ca 1 760 milj. kr. särskild föräldrapenning och ca 100 milj. kr.havandeskapspenning. Slatsbidragskostnaderna blir därmed avrundat 865 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag lillföräldraförsäkringen för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Vårdbidrag för handikappade barn 1983/84 Utgift 387000 000' 1984/85 Anslag 405000 000 1985/86 Förslag 439000 000 ' Del av anslagetFolkpensioner Vårdbidrag lämnas tillförälder som i hemmet vårdar barn om barnet behöver särskildtillsyn eller vård på grund av sjukdom eller handikapp. Vid bedömning av rätl till vårdbidrag beaktas även merkostnaderpå grund av barnets sjukdom eller handikapp. Vårdbidrag beviljas medbelopp som motsvarar hel eller halv förtidspension (folkpension jämtepensionstillskott) vilket innebär 192 resp. av basbeloppet. Bidragetbeskattas som inkomst. En viss del av vårdbidraget kan dock bestämmas som skattefriersättning för merkostnader. För barn somstadigvarande bor på institution kan s.k. ferievårdsbidrag lämnas när barnetvistas i föräldrahemmet. Riksförsäkringsverketberäknar anslagsbehovet för vårdbidrag under /86 till 410 milj.kr. Vårdbidrag beräknas utges för 12 900 barn. På grundval av riksförsäkringsverketsberäkningar och med hänsyn till utvecklingen av basbeloppet beräknar jaganslagsbehovet för nästa budgetår fill 439 milj. kr. Jag hemställer atlregeringen föreslår att lill Vårdbidrag förhandikappade barn för /86 anvisa etl förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 7 45 1983/84 Utgift 1329 054 100 1984/85 Anslag 1310 000 000 1985/86 Förslag 1530 000 000 Bidragsförskott utgår förbarn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som står under vårdnadav annan än föräldrarna. Bidragsförskott kan också utgå när föräldrarna hargemensam vårdnad. Fram till gäller en 18-årsgräns förbidragsförskott. 18-årsgränsen kvarstår därefter som allmän åldersgräns, men ifortsättningen kan bidragsförskott utgå också för studerande barn i åldern18-20 år. 1984/85:39, SoU 1984/85:10). Dessa barn garanteras eltgenerelll ekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (omtryckt1976:277, senast ändrad 1984:1098). Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderna för bidragsförskott under /86 fill 1 395milj. Antalet barn för vilkabidragsförskott utgår kan beräknas fill ca 256 000, vilketmotsvarar av samtliga barn. av de totalt utbetaladebidragsförskotten beräknas bli återbetalda av de underhållsskyldigaföräldrarna. Av det belopp som är möjligt att återkräva av deunderhällsskyldiga har betalats in. Som nämnts iavsnittsinledningen höjs åldersgränsen för bidragsförskott från den I januari1985 till för studerande barn. På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn tagen till den höjdaåldersgränsen samt till utvecklingenav basbeloppet beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår lill 1 530 milj.kr. Jag hemställer att regeringen förslår att till Bidragsförskoiiför budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av 1 . 1983/84 Utgift 204 000 000' 1984/85 Anslag 221000 000 1985/86 Förslag 214000 000 I Del av anslagetFolkpensioner Prop.1984/85:100 Bilaga 7 46 Från detta anslagbekostas barnpension från folkpensioneringen. Barnpension utges till barn somär och vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Barnpension frånfolkpensioneringen utges av basbeloppet eller, om barnet uppbärbidragsförskott, av basbeloppet. För barn vars båda föräldrar har avliditulgör barnpensionen av basbeloppet efter vardera föräldern. Pensionenminskar om det även utges barnpension från ATP eller om modern får änkepension,men skall alltid utges med minsl av basbeloppet. Barnpension fråntilläggspensioneringen finansieras direkt genom ATP-avgiften. Antalet barnpensionerfrån folkpensioneringen har minskat markant . I januari 1980uppgick antalet lill ca 43 000 och beräknas uppgå lill ca 35000. Barnpensionens medelbelopp beräknas uppgå till avbasbeloppet. Riksförsäkringsverketberäknar kostnaderna för barnpensioner från folkpensioneringen under budgetårel1985/86 till 200 milj. kr. På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med beaktande av utvecklingen avbasbeloppet beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår fill 214 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Barnpensionerför /86 anvisa elt förslagsanslag av . Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn 1984/85 Anslag 1500 000 1985/86 Förslag 3000 000 Fr.o.m. den 1 januari1985 utgår till ensamståendeföräldrar som adopterat barn ell bidrag motsvarande bidragsförskottet (prop.1984/85:39, SoU 1984/85:6, rskr 1984/85:66). Reglerna för det nya bidragetansluter i görligaste mån till dem som gäller för bidragsförskott. Bidragetulgår således i normalfallet av basbeloppet för barn under 18år och för studerande barn i åldern . Beslämmelserna om det särskildabidraget för vissa adoptivbarn finns i lagen (1984:1096) om särskilt bidragtill vissa adoptivbarn. 1984/85:100 Bilaga 7 47 Jag beräknar kostnaderna för det nya bidragettill 3 milj. kr. för /86. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atl till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn för /86 anvisa ettförslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 7 48 Försäkring vid sjukdom, handikapp ochålderdom Under detta avsnittredovisas huvuddelen av den allmänna försäkringen, nämligen sjukförsäkring(inkl. tandvårdsförsäkring), folkpensionering och allmän tilläggspension (ATP).Här redovisas också de kompletterande förmånerna hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg samt arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. (Föräldraförsäkringen, vårdbidrag för handikappade barn samt barnpensionredovisas under avsnitt C). Tillsammans skall dessaersättningssystem ge en allmän grundtrygghet och ett skydd mot inkomstbortfallvid sjukdom, handikapp och ålderdom. Utbyggnaden och effektiviseringen av dellaekonomiska trygghetssystem, som omfattar hela befolkningen, har skettsuccessivt . Det är viktigt att slå vakt om detlagrundläggande välfärdssystem inle minst i ekonomiskt kärva tider. Den ekonomiska situationsom landet befinner sig i gör del nödvändigt att försöka begränsakostnadsutvecklingen även inom socialförsäkringens område. Detla måsteemellertid ske med stor varsamhet så alt trygghetssystemets grundläggande drageller inriktning inle äventyras. Åtgärderna måste också få enfördelningspolitiskt rättvis effekt. ATP-systemet ochfolkpensioneringen har i nuvarande huvudsakliga utformning varit i kraft underdrygt . Ett omfattande reformarbete på den allmänna pensioneringens områdehar emellertid genomförts även . Som en följd av dessa reformergaranteras alla numera en god grundtrygghet vid pensioneringen, men samtidigthar regelsystemet blivit svåröverskådligt och lagtekniskt komplicerat. Deflesta förvärvsarbetande omfattas dessulom av en eller flerakompletteringsanordningar i form av bl.a. avtalsreglerade pensioner.Tillsammans har detta medföri alt det är svårt för den enskilde atl överblickadet samlade utfallet av de pensionsförmåner han har rätl lill. haren kraftig ökning skett både när det gäller antalet pensionärer och storlekenav utbetalade pensioner. Denna utveckling kommer att fortsätta, framför alllnär det gäller antalet ATP-pensionärer och utbetalningarna av tilläggspension.Kostnaderna för det allmänna pensionssystemet kommer därför, med nuvaranderegler, att fortsätta atl öka även framöver. En viktig del ipensionssystemet har varil värdesäkrade pensioner saml att pensionärer med lågeller ingen ATP genom pensionstillskott skulle tillföras standardhöjningar.Därmed kom pensionärerna i slort sell alt hållas skadeslösa i torhållande tillprisutvecklingen när löntagarna samfidigt förlorade en månads inkomst i reallönunder . Vid 1980 och riksdagar genomfördesförändringar av basbeloppet vilka urholkade värdesäkringen. Principen attpensionerna skall höjas med utgångspunkt i utvecklingen av konsumentprisindexhar numera återinförts. beslutade i enlighet medregeringens förslag om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop.1983/84:40, SfU 10, rskr 10) aft Prop.1984/85:100 Bilaga 7 49 beräkningen av basbeloppet skulle återknytasfill utvecklingen av konsumentprisindex efter viss avräkning för denprishöjande effekten av devalveringen . Genom denna avräkninggjorde pensionärerna samma uppoffring som andra grupper för att sanera Sverigesekonomi. 1 nämnda proposition framhöll jag följande beträffandedevalveringseffekten (bil. 3, s. 5): "Möjligheterna att i framtidenkompensera för avräkningen av devalveringseffekten blir beroende av hur snabbtden ekonomiska krisen i landet kan avhjälpas. Jag avser att i annat sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om att en parlamentarisk utredning skalltillsättas för att göra en översyn av vissa frågor inom det allmännapensionssystemet. En av uppgifterna för denna utredning bör vara att - molbakgrund av de diskussioner som förekommit - se över det nuvarandevärdesäk-ringssystemets utformning. Därmed kommer man också in på frågan ompensionärernas möjligheter att få del av kommande standardökningar isamhället." Utredningen är nu tillsatt. Vid prövningen av pensionärernasmöjligheter att få del av kommande standardökningar måste också beaktas attpensionärer med ATP har fått del av de skattesänkningar som genomförts underåren 1983-1985 och som påverkat löntagarnas utrymme för reallöneökningar. Jagvill även framhålla att vid en samlad bedömning av åtgärder på pensionsområdetär en förbättring av delpensioneringen en angelägen fråga. Den av regeringen nyligentillsatta parlamentariskt sammansatta kommittén har i övrigt att göra en översynav det allmänna pensionsystemet i fråga om bl. a. reglerna för intjänande avATP, möjligheterna till röriig pensionsålder samt utformningen avefterlevandepensioneringen. Rätt till ålderspensiontillkommer enligt huvudregeln försäkrad fr.o.m. den månad under vilken hanfyller . Detta innebär att blivande pensionärer under 65-årsmånaden ivissa fall kan uppbära dels pension för hela månaden och dels lön för helaeller del av månaden. Del kan inte anses vara motiverat ur försäkringssynpunktatt på detta sätt möjHggöra alt ersättning betalas ut för tid då någotinkomstbortfall inte föreligger. En ändring bör därför göras i lagen (1962:381)om allmän försäkring som innebär att ålderspension för den månad under vilkenden försäkrade fyller betalas ut med ett belopp som moisvarar fidenfr.o.m. den dag den försäkrade fyller och fill månadens slut. Vidövergång från annan pensionsförmån till ålderspension bör däremot nuvaranderegler gälla även i fortsättningen. Jag avser att återkomma fill regeringen medförslag i denna fråga. 4 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 50 Utvecklingen av utgifteroch finansiering för den allmänna försäkringen, milj. kr. 1 Socialförsäkringsavgifter Andel i % 2 Slatliga medel Andel i % Som framgår avsammanställningen finansieras de här upptagna socialförsäkringarna tillstörsta delen av socialavgifter från arbetsgivare och egenföreiagare. Denavgiftsfinansierade delen har ökat från 57 fill 86 %av de totala utgifterna. Ersättningarna från denallmänna försäkringen är värdesäkrade genom anknytning till ett basbelopp somfastställs på grundval av den allmänna prisutvecklingen underföregående år. Basbeloppet har för fastställts till . Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomster upp lill 7,5 gånger basbeloppet (163 500kr. ), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,tandvård, sjukhusvård och viss annan sjukvård samt för sjukresor. Ett nyttersättningssystem för ersättning till sjukvårdshuvudmännen avseende öppen vårdhar införts fr.o.m. . Det nya ersättningssystemet innebär attde ersättningar från sjukförsäkringen för läkarvård m.m. inom öppen vård samtstatsbidraget till den psykiatriska vården som tidigare utbetalats tillsjukvårdshuvudmännen omvandlas till en särskild ersättning per invånare, kalladallmän sjukvårdsersältning. Ersättningen är avsedd främst för primärvård ochannan öppen vård. Den skall grundas på ett enhetligt belopp per invånare ochår. gäller emellertid särskilda övergångsregler sominnebär att den totala ersättningen fördelas i särskild ordning. Särskildaersättningsbelopp utges vidare för utveckling av hemsjukvården, för öppnavårdformer för människor med psykisk sjukdom eller störning, för förebyggandeinsatser inom hälso- och sjukvårdsområdet, för hjälpmedel lill handikappade,för sjuktransporter, för öppen sjukvård för anhållna, häktade och intagna påkriminalvårdsanstalter, för personer under värnpliklsljänst- Prop.1984/85:100 Bilaga 7 51 saml för öppen vård som föranletts avarbetsskada. Dessa ersättningar utges med ett särskilt belopp per invånare ochår. Ersättning för sjukhusvård utges med elt särskilt belopp per vårddag. Sjukförsäkringensersättningsregler för öppen sjukvård innebär att patienten vid läkarbesökbetalar en enhetlig avgifl på f.n. högst . per besök i offentlig vård ochvanligen . per besök hos privatpraktiserande läkare. Försäkringsersättningutges i form av allmän sjukvårdsersättning till sjukvårdshuvudmännen ochenligt särskild laxa till privatpraktiserande läkare. Motsvarandeersättningsregler gäller även för sjukvårdande behandling som utförs av annanpersonal än läkare. Patientavgiften är där . per besök i offentlig vårdoch . per besök hos privatpraktiserande sjukgymnast. För läkemedel betalarpatienten halva kostnaden utöver elt karensbelopp på , dock högst 50 kr.för varje läkemedelsinköp. Kostnaderna därutöver betalas direkt frånsjukförsäkringen. Sjukförsäkringensutgifter för läkemedel har ökat kraftigt . För all komma fillrätta med kostnadsutvecklingen på läkemedelsområdet har regeringen genomförtolika begränsningar då det gäller förskrivningstid och förskrivningsmängd förläkemedel. Vidare har informationsinsatser genomförts för att öka kostnadsmedvetenhetenhos de förskrivande läkarna. Inom såväl somsocialstyrelsen bedrivs en omfattande projektverksamhet i detta syfte.