prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Databaserna marknadsförs aktivt mol skilda användarkategorier. SCB:s datorcentral ärförlagd till . Till de två centrala datorerna är f. n. ca ISO terminaleranslutna. SCB har i skrivelse tillregeringen () redovisat förslag till rikllinjer för ulveckling avSCB:s datorkapacitet och dalorkraflstruklur . BlandSCB:s ställningstaganden där kan speciellt nämnas: - SCBskall planera för en successiv och något snabbare utbyggnad av datorkapacitetenoch ADB-ulrusiningen i övrigl än f. n. - Datorkrafistrukturenskall ändras genom att lokalt utplacerade datorer infors i SCB:s organisationsom komplement lill nuvarande cenirala datorer. En första lokaldator med 8terminaler har installerats för försöksverksamhet. Regeringen gav år 1980statskontoret i uppdrag all utarbeta ett förslag till hur ett för samhälletgemensamt basregister över landels förelag och organisationer skulle utformasoch byggas upp. Statskontoretavrapporlerade slutligt regeringens uppdrag i en huvudstudierapport(1983:31) Basregister över företag ochandra organisationer - förslag till system, organisation ochförfattningsreglering. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 72 Regeringen harfastställt hur registret skall vara utformat m. m. i förordningen (1984:692) omdet allmänna företagsregistret. I förordningen sägs att statistiskacentralbyrän (SCB) skall föra det allmänna företagsregistret och vara registeransvarig enligtdatalagen (1973: 289). Registretmarknadsförs av och datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) gemensamt. Ett register med samma innehåll kommer att finnas hos DAFA, där kunder viaterminal kan göra förfrågningar mot registret. Uppgifterna tilldet allmänna företagsregistret inhämtas från SCB:s centralaföretagsregister, centralaskatteregister, patent- och registreringsverketsbolagsregister, länsstyrelsernas handelsregister, postverket samt påförsök från . Registret omfattaruppgifter om dem som tilldelats organisationsnummer, enskilda näringsidkare som harförts i ett handelsregister samt fysiska personer och dödsbon som regelbundet bedrivernäringsverksamhet eller somregelbundet har någon anställd. Registret innehålleruppgifter om företagets identitet, juridiska form, adresser,huvudnäringsgren, arbetsställen, huruvida företaget är aktivt, vilande eller avregistrerat, antalanställda m. m. Uppgifterna i detallmänna företagsregistret skall användas av registerföraren för att - avisera andra register om ändringarav uppgifterna i registret (änd- ringsavisering) - göraurval av uppgifter ur registret (urvalsdragning). Uppgifterna iregistret skall dessutom kunna utnyttjas av andra för att - komplettera ochkontrollera uppgifter i andra register - komplettera och kontrollera uppgifteri övrigt om de fysiska och juridiska personer som omfattas av registret. Uttag av uppgifterur registret till myndigheter och enskilda kommer successivt att ske frän den 1 januari1985. Statligtperson- och adressregister (SPAR) beslutadeår att införa ett centralt befolkningsregister, SPAR. I beslutetgjordes datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA)totalansvarig för SPAR, dvs. även registeransvarig i datalagens (1973:289) mening. SPAR togs 1978. Syftet med registretär bl. a. aktualisering av adresser i andra personregister ochurvalsdragningar för direktadresserad reklam. Därigenom begränsas behovet avandra befolkningsregister inom såväl den statliga som den privata sektorn med sådana ändamål. Bestämmelser omSPAR finns numera i 26-28 §§ datalagen och i en särskild förordning (1981:4) om SPAR. Regleringen idatalagen innebär bl. a. att de som begäratt få uppgifter ur en myndighets personregister för Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 73 ettsådant ändamål som kan tillgodoses genom SPAR skall hänvisas till dettaregister. Uppgifterna i SPAR används för - aktualisering,komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister - kompletteringoch kontroll av personuppgifter i övrigt - uttagav urval av personuppgifter (urvalsdragning). Registret innehålleruppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd, medborgarskap, barn, taxeradinkomst, fastighetsinnehav m. m. Utvecklingen av SPARhar alltmer koncentrerats till atl förbättraåtkomstmöjligheten till SPAR via terminaler. F.n. ärtransaktionsvolymen 10000 frägor per dag men den förväntas öka kraftigtde närmaste åren. SPAR utnyttjassäväl av den offentliga sektorn som av näringslivet, där banker och försäkringsbolag utgör en slorkundkrets. Statenslöne- och personaladministrativa system Statens löne- ochpensionsverk (SPV) är huvudman för statens centrala löneuträkningssystem (SLÖR)och personaladminislrativa informationssystem(PI). SLÖR har funktioner för - löneberäkning,kontering av löneutgifter, framställning av lönespecifi-kalioner till deanställda och överföring av uppgifter till utbetalande bank - beräkningav retroaktiv lön - framställningav utdata pä ADB-media för samverkan med andra ADB-system - rutinför revisorer. Ca 350 myndigheterinom den civila statsförvaltningen är i huvudsak obligatoriskt anslutna till SLÖR. Under /84 uppgick antaletlöneutbetalningar genom SLÖR till drygt 165000 och de utbetaladenettolönerna till ca 750milj. Maskinellbearbetning sker vid datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) i och samt vid (UDAC). MellanSPV och dess driftställen finns avtal som reglerar samarbetet.Systemutvecklingsarbetel sker i sin helhet vid SPV med terminaler kopplade till DAFA i . Pl är ett datorbaserat hjälpmedel förSLÖR-anslulna myndigheter. Systemet sammanställer olika typer avpersonaladministrativa rapporter Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 74 till myndigheterna och kan ses som ettkomplement till SLÖR. Anslutningen till PI är frivillig och systemet är liksomSLÖR avgiftsfinansierat. Standardutdata från PIbeslår av listor som indelats i ett antal utdata-block: Det är också möjligt att beställamyndighetsspecifika utdata från Pl. Ett antal myndigheter somanvänder SLÖR har i olika former arbetat med att utveckla s. k.för- och efiersystem till SLÖR. SPV utvecklar f. n. tillsammans med DAFA ochUDAC ett för- och efiersystem (), som enligt nuvarande planer kommer att tasi provdrift under /85. En beskrivning av pågåendeutredningsarbete återfinns i avsnitt 3.2. SPV har också ansvaretför pensionsberäkning och pensionsutbetalningar. För utbetalning av pensioner till statspensionärer finns ett särskiltADB-system (U-systemet). Systemet används i SPV:s verksamhet för maskinellutskrift av pensionsbevis (för ålders- och familjepension) samt för samordningoch utbetalning av pensionsförmåner (statligkompletteringspension, folkpension, ATP, bostadsstöd m.m.). uppgickutbetalningarna av de olika pensionsförmånerna till ca ,fördelade pä ca 251 000 pensionstagare. I verksamheten använderSPV också ett särskilt ADB-system för registrering av tjänstematriklar(MAREG). Registrets ändamål är att lagra och bearbeta uppgifter som behövs föratt vid arbetstagares pensionering räkna ut den statliga tjänstepensionen iform av brutlopension. Registrets uppgifter kommer också atl användas för atlbesvara frågor om pensionens sloriek m.m. vid framtida pensionering. Registretkommer atl uppdateras genom ärliga överföringar från de lönesystem somadministrerar anställda som omfattas av statliga pensionsbestämmelser. F. n. är SLÖR anslutetoch kommer K-PAl Kommundata. förenade fabriksverken, vägverketoch F-SLÖR att anslutas. fram lill den30 beräknas även lönesystemen hos SJ, , posten, ,PLM , K-PAI och M-PAl komma att anslutas. MAREG beräknas komma attinnehålla uppgifier om ca 700000 personer i fullt utbyggt skick. För att MAREGskall bli fullständigt och kunna användas vid automatisk pensionsberäkningmåste registret kompletteras med "historiska" pensionsuppgifierbeträffande tiden före anslutningen 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 75 Som hjälp till detta s. k.aktualiseringsarbete finns ett särskilt ADB-system. Driften för såvälU-systemet som MAREG sker på () dator i Sundsvall.För inmatning av och åtkomst lill uppgifier har SPV 25 bildskärmsterminaler ikommunikation med RFV:s dator. Utbetalning sker genom överföring av deuträknade pensionsbeloppen till . Kostnaden för datorproduktionen hosRFV är ca 4,5 milj. kr. Drifien för aktualiseringssystemet sker på enegen anläggning. Uträkning av pensionensstoriek (pensionsbeviljande) har tidigare gjorts helt manuellt. Sedan en tidtillbaka har en viss automatisering införts. Vissa belopp räknas frammaskinellt och i en separat ADB-rutin skrivs pensionsbeslut förålderspensioner. Här avsedda rutiner skall enligt planerna vidareutvecklas ochocksä anslutas till MAREG. 3 Översikt över pågående och under budgetåren 1983/84 och 1984/85 avslutat utredningsarbete på dataområdet Följande redovisning ären översikt över det utredningsarbete inom dataområdet som pågår eller harbedrivits under budgetåren 1983/84 och 1984/85 på uppdrag av regeringen. Redovisningen gör inteanspråk pä att vara fullständig. De utredningar som beskrivs är i stortkommittéutredningar som berör flera förvaltningssektorer. Utredningar somavser datafrågor inom enskilda myndigheter eller berör sakområden där datafrågordelvis kan förekomma har som regel inte medtagits. Översikten omfattar tredelar. Avslutat utredningsarbete redovisas i avsnitt 3.1. Pågåendeutredningsarbete presenteras i avsnitt 3.2. Avslutningsvis förtecknas iavsnitt 3.3 avgivna och planerade betänkanden. rapporter etc. från debeskrivna utredningarna samt frän datadeiegalionen. (Utredningen om översynav lagstiftningen om personorienterad ADB-informalion m.m. Ju 1976:05.Tilläggsdirektiv : 14 och 1980:82.) DALK tillkallades år 1976för att dels göra en allmän översyn av dalalagen (1973:289). dels utredadatoriseringens inverkan på offentlighetsprincipen, dels överväga åtgärder föratt förbättra allmänhetens tillgång till myndigheternas ADB-material, delsslutligen lägga fram förslag till lagbestämmelser som föranleds avinternationella överenskommelser m.m. DALK har därefter fått vissatilläggsuppdrag. fick man i uppdrag att ytteriigare överväga frågan omförfattningsreglering av det statliga person-och adressregistret (SPAR). Enligttilläggsdirektiv (1980: 14) skulle Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 76 möjlighelerna att införa en mera generellpersonregisteriagstifining utredas. Enligt tilläggsdirektiv (1980:82) skulle DALK medförtur dels undersöka vilka åtgärder som kunde vidtas för att på korl sikt rationaliseraverksamheten hos datainspektionen, dels kartlägga och analysera dalalagens ekonomiska ochadministrativa konsekvenser. erhölls tilläggsuppdraget att utreda ochinkomma med förslag om elt nytt avgiftssystemför verksamheten vid datainspektionen. Kommittén haravgivit delbetänkanden. Förslagen har lett till lagstiftning (SFS 1979: 334, 1980: 1074, 1982:103 och1982:939). 1 september 1981avgavs promemorian (Ds Ju 1981: 15 och 16) Tillstånd och tillsyn enligt datalagen. Idenna redovisar DALK olika åtgärder som kan vidtas för att på kort siktrationalisera datainspektionens verksamhet. Dessutom diskuteras datalagensekonomiska och administrativa konsekvenser för de registeransvariga och möjligheterna atlmildra dessa effekter. Förslaget har lett fill lagsfiftning (SFS1982:446). presenterades promemorian (Ds Ju 1981:23) Nya avgifterför datainspektionens verksamhet. Regeringen har på grundval härav beslutat om förordningen (1982:481)om avgifter för datainspektionens verksamhet. DALK:s återståendehuvuduppgift var att pröva behovet av en generell personregisterlagstiftning.Sedan DALK anmält lill regeringen att det enligt kommitténs mening intefanns behov av en sådan lagstiftning har DALK:s arbete avslutats. (Utredning av vissamassmediefrågor. Tilläggsdirektiv 1983:19.) Massmediekommitténtillkallades ijuli 1982 av den dåvarande regeringenför att följa utvecklingen på massmedieområdet . Kommiltén har haft till uppgift att lägga fram förslag till beslut om principer för utbyggnad och utnyttjande av ny teknik för massmedieändamål. Massmediekommitténöverlämnade ijuli 1984 sittslutbetänkande (SOU 1984:65) Via satellitoch kabel. En bärande tanke imassmediekommitténs förslag är att de nya medierna skall kunnautnyttjas så att en vid yttrande- och informationsfrihet skapas. Här sammanfattasnågra av kommitténs förslag som har anknytning lill dataområdet. Kommittén föreslåratt etableringsfrihet skall råda också i fortsättningen när det gälleranläggning av kabelnät. Var och hur kabelnät kommer att anläggas berorsåledes på de ekonomiska bedömningar som nätanläggare gör. hardock förklarat sig berett att bedriva sin verksamhetså att bästa möjliga geografiska rättvisa uppnås. Kommittén har funnitdet mest ändamålsenligt att som grund för rundradioverksamhet i kabelnät ha ett system som bygger påtillståndsgivning. 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor 77 Kommittén föreslär att tillståndsgivningen skallhandhas av en slatlig myndighet,kabelnämnden. De regler som föreslås gälla för användning av kabelnät börenligt kommittén tas in i en särskild lag om kabelsändning. Kommittén föreslår vidareatt etableringsfrihet skall gälla på teledataom-rådet. Kommittén konstateraratt det inte är meningsfullt att avgränsa teledata från annan form avdatakommunikation och databehandling som är tillgänglig för allmänheten. (Datateknikens effekterpå sysselsättning och arbetsmiljö. Dir. 1978: 76. Tilläggsdirektiv 1982:67.) tillsattes ijuli 1978. Uppdraget gällde en samlad utredning av datateknikensframlida effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Kommitténs arbeteinleddes med studier av effekter inom verkstads-och processindustrin medutgångspunkt från det material som samlades in av data- ochelektronikkommittén. Ett antal branschstudier har genomförts inom områdenabank, försäkring, handel och kontorsarbete inom den offenlliga och privatasekiorn. Daiaeffekiuiredningensditiillsvarande arbete behandlades av i anslulningtill regeringens proposition Samordnad datapolitik(prop. 1981/82: 123, bil. 4; AU 15 resp. 29, rskr 376). beslutade bl.a. om statsbidrag till utbildning imindre och medelstora företag i samband med datorisering. Enligt tilläggsdirektiv iseptember 1982 genomfördes ett antal studier och projekt i enlighet medtilläggsdirektiven. Resultaten har presenterats i etl antal rapporter. Kommittén avslutade sittarbete ijanuari 1984. Slutbetänkandet (SOU 1984:20) Datorer och arbetslivetsförändring har remissbehandlats och eventuella förslag övervägs f. n. avregeringen. De förslag till åtgärder som presenteras är i huvudsak följande: - initieringav regionala utvecklingsprogram - inrättandeav ett "datautveckling" - genomförandeav ett åtgärdsprogram för kvinnor i samband med datoriseringen - genomförandeav ett utvecklingsprogram för atl göra datatekniken tillgänglig förhandikappade - forskningom arbetslivets datorisering. Dala- och eleklronikkommiltén iDEK) (Dalateknikens och elektronikenseffekter på näringslivets utveckling. tillsattes 1978 för att utreda datateknikenoch elektronikens effek- Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 78 ter på näringslivels utveckling. Kommittén harunder utredningsperioden publicerat fem skrifter i och 17 andraskrifter i bokform, flertalet i Ds 1-serien. Arbetet avslutades genomavlämnandet av slutbetänkandet (SOU 1984: 51) Datateknik och industriellförnyelse. DEK:s arbete fram till år1981 mynnade främst ut i tvä rapporter (SOU 1981: 10 resp. SOU 1981: 11) om datateknikensanvändning i verkstadsindustrin resp. processindustrin. Rapporterna innehöllbeskrivningar och analyser av användningen av olika slags datorstyrdproduktionsutrustning, t.ex. numeriskt styrda verktygsmaskiner, industrirobotaroch processtyr-system. De följdes av ett betänkande (SOU 1981:59) vari DEKföreslog vissa statliga åtgärder med anledning av vad som hade redovisats i detidigare rapporterna. Det gällde bl. a. en utbyggnad av institutets för verkstadstekniskforskning (IVF) verksamhet med fem Verkstadstekniska utvecklingscentra samtett motsvarande centrum för processindustrin. Efter att ha behandlatdatatekniken inom egentlig tillverkning genomförde också ett antal studiermed syfie alt sätta in datatekniken i ett sammanhang som omfattade förelagetsom helhet. 1 olika rapporter behandlades ADB-strategier (Ds 1 1983: 10),styrning av moderna storförelag (Ds 1 1984: 3), personaladministrativa frågor(Ds I 1983: 3) samt datateknikens andel av industrins investeringar (Ds I1983:9 och 28). 1 en stencil (Ds I1983:6) föreslog ett antal åtgärder med syfte att främja spridning avindustrirobotar. 1 tvä promemorior, som senare publicerades i stencilen Ds I1983: 27, föreslog dels en ny typ av ingenjörsutbildning för personer mederfarenhet av industriellt arbete, dels åtgärder för att främja spridning avflexibla tillverkningssystem (EMS). De sistnämnda åtgärderna bestod främst avett stöd till referensanläggningar samt en fortsatt utbyggnad av lVF;sverksamhet. I slutbetänkandet gavkommittén en kortfattad redovisning av sina samlade överväganden och förslag. Utredningen om datakommunikationer medutlandet (Dataflöden över gränser. En särskild utredaretillkallades för att utarbeta ett brett inledande material omdataflödena över gränser och dessa flödens betydelse. Utredningen avser dedataflöden som sker vid datakommunikation över gränserna med hjälp avteleförbindelser av skilda slag, men också dataflöden där register, programm.m. som finns lagrade på magnetband, skivminnen och andra databärare försöver gränser. Utredningens syfte har varit att snabbt få fram ettfaktamaterial om dataflödenas omfattning och karaktär som underlag för attbelysa de växande flödenas betydelse för individer, företag och samhälle.Dataflöden inom massmediasektorn omfattades inte. Utredningen är sålunda en första kartläggningsom översiktligt beskriver 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frägor 79 användningen av datakommunikationer med utlandetinom offentlig förvaltning, i olika branscher och företagstyper samt tar uppvissa aspekter på utlandskommunikationen. Andra frågor som behandlas ärjuridiska frågor samt säkerhets- och integritetsfrågor. Dessutom redovisasuppgifter om trafikvolymer m.m. baserade på statistik. Slutligenges synpunkter på fortsatt utredningsarbete. Materialet har redovisatsi en huvudrapport (Ds C 1984:4 A) datakommunikationer med utlandet -en inventering. 1 en separat bilaga till rapporten behandlasutlandskommunikationen för informationssökning. Nordisk handlingsplan på dalaleknologiområdel En nordisk handlingsplanpå dalaleknologiområdel antogs av den 10 april 1984.Handlingsplanen skall bilda grundvalen för ennordisk samarbetspolilik på dataområdet. Handlingsplanen ärresultatet av en omfattande beredning som inleddes . antog då en rekommendation till atl inleda ettforsknings- och uiredningssamarbete i fråga om datateknikens effekter påsysselsättning, arbetsmiljö och näringsliv. Som en följd därav tillsatte ministerrådet en arbetsgrupp(Datateknologigrup-pen) som skulle kartlägga och analysera utrednings-,forsknings- och lag-stiflningsarbeiet i inom dalaleknologiområdel.Gruppen avslutade sitt arbete efier atl ha lämnat tvä rapporter -"Datateknologi i " (NU 1981:9) och "Dataieknologi i Norden- På väg mol en nordisk datapolitik" (NU 1982:7). Arbetet med att formulerahandlingsplanen inleddes i en särskild styrgrupp, somlämnade sitt förslag (NU 1984: 1) Nordisk handlingsplan på dalaleknologiområdeltill . Efler beredning iministerrådet presenterades elt minisler-rådsförslag om en nordiskhandlingsplan på dalaleknologiområdel lill 32:a session iStockholm (). Det nordiskaregeringssamarbetei på dalaleknologiområdel skall nu bedrivas inom sjuhuvudsakliga lemaområden: - standardisering;handelsprocedurer; lagstiftning - utbildningoch grundläggande forskning - denoffentliga förvaltningen. På flera av dessa områdenhar nordiskt samarbete redan pågått , i vissa fall . Inomandra av de priorilerade områdena behövs en del förberedelser innan samarbetetkan komma igång på allvar. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 80 Data- och offentlighetskommittén (DOK) (Användningen av personnummer. Regeringen tillsatte en kommitté föralt kartlägga användningen av personnummer i samhället, både inom denoffenlliga och den enskilda sektorn. Kommittén har fåtttilläggsdirektiv för att utreda frägor om offentlighetsprincipen och ADB. Utredningen bör kartläggaden nuvarande användningen och belysa de för- och nackdelar som är förenade medbruket av personnummer. Kommittén bör också kunnata ställning till om användningen av personnummer inom den offentliga och denenskilda sektorn i något avseende kan utgöra etl hot mot den personligaintegriteten. Vidare bör kommitténöverväga om det kan finnas skäl alt på grund av personnummeranvändningenföreslå ändringar eller kompletteringar av de regler som gäller tillskydd för den personliga integriteten, i första hand vad gäller bestämmelsernai datalagen och sekretesslagen. Kommittén bör särskiltstudera om det finns behov av att införa begränsningar i användningen avpersonnummer inom den enskilda sektorn. Kommittén bör samråda med1983 års folkbokföringskommitté (Fi 1983:04). Enligt tilläggsdirektivenskall kommittén undersöka hur tryckfrihetsförordningens bestämmelser omallmänna handlingars offentlighet har fungerat vid tillämpningen påADB-upptagningar och föreslå de ändringar som kan vara befogade. överväga frågor om massuttag ur myndigheternas ADB-register, rättelseav felaktiga uppgifter i register m. m. Sårbarhetsberedningen (SARB) (Information ochrådgivning i frågor om säkerhet och sårbarhet på dataområdet. Dir. 1981:48.Tilläggsdirektiv 1984:29.) Regeringen tillkalladeijuli 1981 en beredning för säkerhet och sårbarhet pä dataområdet. Beredningeninrättades som en följd av de förslag som lades fram avsärbarhetskommittén (SÅRK). Beredningen skulle ha följande uppgifter: - närmareprecisera vilka sårbarhetsfaktorer och problem som kräver särskilduppmärksamhet och åtgärder från samhällets sida - vararemissinstans och rådgivande organ med representation för berörda statligamyndigheter, kommuner och näringsliv. En handlingsplan förberedningens arbete (Ds Fö 1981:17) överlämnades till regeringen i december1981. Enligt tilläggsdirektivsom beslutades av regeringen skall SÅRB: 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor - underår 1984 slutredovisa sitt arbete med SBA-metoden - senastden till regeringen redovisa de erfarenheter från sitt arbete somkan utnyttjas som ett av de underlag som regeringen ställer till försvarskommitténs (Dir. 1984: 14) förfogande - inventerahittillsvarande arbete inom ADB-säkerhetsområdet, analysera användbarheten avdetta material samt i samverkan med främst statskontoret föreslå förbättringaroch kompletteringar i de fall SÅRB anser det vara motiverat - i sinplanering ulgå från att beredningens arbete skall avslutas . SÅRB har i ettsamarbetsprojekt med riksdataförbundet (RDF) tagit fram en metod för attmyndigheter, företag och organisationer själva skall kunna analysera sin egensårbarhet på ADB-området. Denna s.k. SBA-metod presenterades . I september 1983överiämnades delbetänkandet (Ds Fö 1981:8) Undan-försel och förstöring avADB-register. En rapport om Nyckelpersoner i datordriften (SÅRB rapport1983:12) presenterades . Utrednings- och utvecklingsarbete avseendeADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen (Dir.1977:52) med uppgift att utreda frågor om ADB inom allmänna försäkringen m.m.överlämnade betänkandet (SOU 1981:24) Socialförsäkringens datorer -decentralisering av verksamheten. Beslut har sedermerafattats om ett successivt utbyte av befintligt dator-och kommunikafionssystemmed början . Denna anskaffning av ADB-utrustning kommer inteatt i nämnvärd grad förändra nuvarande struktur på ADB-systemet, som därmed kanförväntas bestå . Inom () ochförsäkringskassorna pågår också olika utrednings- och försöksaktiviteter medsyfte att klarlägga behov av och former för teknikstöd på försäkringskassornaför administrativa ändamål.