prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Institutetanser alt civilförsvarslärare och övningsledare som tillhör civitförsvaret ikrig bör disponeras av länsslyrelserna för krigsplacering. Den särskilda utbildningsledarorganisationenför återtagande vid mobilisering kan mot bakgmnd av beredskapskraven - siarktifrågasättas. Institutet anser att inplanerade resurser för denna böromfördelas. Inslilutel föreslår att regeringen överväger alt särbehandlalärare vid ulbildnings-och förrådsanläggningama så all de med säkerhel kandisponeras av civUförsvaret vid beredskapshöjning och mobilisering. Civilförsvarsstyrelsenoch länsstyrelserna biträder institutets förslag och framhåller alt del ävenbör gälla förrådspersonalen. Slyrelsen anmäler att projekt beredskapsutbildninghar avbmtits lills vidare. Institutetföreslår all de övningsledargrupper som slälls lill länsslyrelsernasförfogande bör disponeras friare av länsstyrelserna för att övningarna bättreskall kunna anpassas till de lokala förhållandena. Ett säll all åstadkommadelta är enligt institutet att de stäUs lill förfogande för längre perioder. Huvuddelenav länsstyrelserna bilräder institutets förslag. anser atlförslaget är kopplat lill bl. a. kommitténs förslag. Institutetföreslår att kommunerna ges ansvarei för personalförsörjningen i krig. har någon invändning mot detta förslag utan erinrar om ProCKbelänkande och förslag. 1984/85:161 170 Institutetföreslår att regeringen lar beslut om datakraflslrukluren för civilförsvaretför all möjliggöra alt den utveckling av dalorslödda system som pågår ochplaneras skaU kunna drivas planmässigt och ralionellt. Enligt institutetsbedömning är en utbyggnad enligt den av civilförsvarsslyrelsen föreslagna simktur2 motiverad dvs. med små daiorer på länsstyrelsernas försvarsenheter. I deltafall kan enligt institutet en teknisk samordning med värnpliklsverkels datorereventuellt bli fördelaktig. Dendatorstödda registreringen av civilförsvarsplikliga har av institutet studeratssärskilt och en samordning med värnpliklsverkels regisirering av värnpliktiga m.m. har prövals. De viktigaste faktorerna vid de överväganden som gjorts harvarit Deslutliga avvägningarna har gjorts mellan två huvudalternativ. 1 Länsslyrelsernas datorstödbaseras på lerminaler tiU en central dator, i vilken data finns lagrade 2 Länsstyrelsernas datorstödbaseras på små datorer vid försvarsenheterna, där för länet specifika dalafinns lagrade. Dessa små daiorer är också kopplade lUl en cenlral dator medeget datalager Valetmellan huvudalternativen bör enligt institutet göras av regeringen på gmndersom inle har med enbart personalredovisningen alt göra. Om regeringen väljerhuvudalternativ 1, slår nästa val mellan -1.1, som innebär det syslem TAPS somnu är ulvecklal vid civitförsvarsstyrelsen och under införande vid länsstyrelsema - 1.2,som innebär en nyutveckling vid värnpliktsverkel med användning utav värnpliktskontorens daiorer. Institutetförordar i detla fall mycket klart alternativ 1.1 dvs. Omregeringen väljer huvudalternativ 2 slår också här näsla val mellan två allernaliv - 2.1, som innebär en utbyggnad ihuvudsak enligt siruklur 2 i civilförsvarsslyrelsens rapport - 2.2, som tekniskt innebärungefär samma sak för länsstyrelserna men på central och högre regional nivåinnebär all de små datorerna vid länsstyrelserna ansluts till värnpliktskonloroch värnpliktsverket centralt och atl utvecklingsansvar för gemensammapersonalförsörjningsfunktioner ges lill värnpliktsverket. Institutetger i del här fallel ett förord för alternativ 2.1, dvs. datorkraft-struktur 2för civilförsvaret. 1984/85:161 171 Oberoendeav vilket alternativ som väljs föreslår institutet all civitförsvarsstyrelsenoch värnpliktsverket tillsammans ulvecklar elt effeklivare och mera givande samarbeleoch erfarenhetsutbyte i frågor som gäller såväl personatförsörjning som ADB-leknik. Civilförsvarsstyrelsenanser alt alternativ 2.1 är den bäsla lösningen. De främsta skälen för detlaär: - Regeringens anvisningarbeträffande införande av en struktur 90 lösning bör följas - Ett för civitförsvaretintegrerat och väl anpassat informationssystem bör skapas vid länsslyrelsernasförsvarsenheter och andra användare - Små syslem och enklasystemlösningar eftersträvas - Ett aklivt användarengagemang isyslemutvecklingsarbelet förutsätts - Såvälsyslemutvecklingskoslnader som driftskostnader bör hållas nere. Enligt civilförsvarsslyrelsens uppfattning förefaller allernaliv 2.2 kon stmerat och medför inga nämnvärda fördelar. Allernaliv 2.2 synes enligt styrelsens bedömning däremot medföra elt anlal pålagliga nackdelar från såväl kostnads- som användarsynpunkt och medför en onödigt komplice rad systemlösning. Värnpliktsverkelframhåller att jämförelse bör ske mellan civilförsvarets planeradesystemutveckling och en omläggning till värnpliktsverket. Detta gör det enligt verkelsjälvklart intressant atl jämföra återstående tre eller flera alternativ bl.a.av institutet angivna ahernaliv 1.2, 2.1 och 2.2. Framhållas bör även atl värnpliklsverkelsmliner i flera avseende i stort sett är direkt användbara även för civilförsvarel.Della minimerar enligt verket behoven av rutin- och programutveckling. Förslärkningarav den lekniska utmstningen samt utbildning av personal blir det som är kostnadskrävande.I övrigl kan enligt värnpliktsverket konstateras atl avsnittet har alllföröversiktligt behandlat de alternativ som inslilutel funntf värda att studera.Det är enligt verket inte tillräckligt som beslutsgmnd. Verket anser atldatorstödet är behandlat på ell sätl som nödvändiggör en fortsalt utredning. Enavgörande fråga är härvidlag enligt verkels mening behovel av samordning avdatorstödet inom personalfunktionen i hela totalförsvaret. Den frågan besvarasbäst av överbefälhavaren och . har insmmentet,som efter viss resursförstärkning kan tjäna delar av lotatförsvaret förulom försvarsmaklenefter de behov som föreligger, och skapa underlag för den överblick avtillgångarna som erfordras för ell optimalt utnyttjande av resurserna samt hanleringav enskilda individer. Arbetsmarknadsstyrelsendelar inslitulets uppfattning atl de delar av dalasystemen som avser hanteringav enskilda ärenden, särskilt rörande personal, bör vara likadant ulformadeöver hela landel av det skälet att olika individer skall behandlas likvärdigt imotsvarande ärenden. Inom personalförsörjningens område erfordras enligtstyrelsen oftast en central styrning av verksamheten, ibland även åtföljd av detaljföreskrtfter.Det 1984/85:161 172 samarbelesom utvecklats mellan civitförsvarsstyrelsen och överstyrelsen för ekonomisktförsvar angående datorstöd på ser som eltsteg i räll riklning med hänsyn lill tolalförsvarsroll. Etlbeslut om ett datorstöd baserat på länsdalorer hindrar ju enligt styrelsensmening inte en systemutveckling inom personalförsörjningsområdet mellancivilförsvarsstyrelsen och värnpliktsverket. () anför all nämnden har haft tiltfälleatl direkt följa civilförsvarsslyrelsens utvecklingsarbete i fråga om altförbättra civilförsvarets personalsystem. har också kunnat konstatera allutvecklingen inneburil väsentiiga förbällringar och arbetsläitnaderför länsstyrelserna. Regeringen har emellertid uppdragil åtLON att i samarbete med statskontoret lämna förslag till hur datorstödet vid försvarsenhelernavid länsstyrelserna bör ulformas och finansieras. På grund härav avslår viddetla tillfälle från att ta ställning till de ADB-lösningar som diskuteras iföreliggande rapport. Riksrevisionsverketmenar att osäkerheten om möjligheter lill samarbele mellancivilförsvarsstyrelsen och värnpliktsverket inte får vara styrande vid val av alternaiiv. Överbefälhavarenframhåller att värnpliktsverkel har inom försvarsmaklen huvudansvarei försystemen för inskrivning, registrering och krigsplacering. Av regeringensuppdrag lill försvarets ralionaliseringsinslilut framgår all del i första handär nämnda system som närmare skall studeras. Utredningen är enligtöverbefälhavaren beträffande datorstödet för översiktiig och kan därför inteläggas liU gmnd för någol beslul. Överbefälhavaren föreslår därför alldatorstödet utreds särskUl bl.a. för alt bättre bedöma möjlighelema till en samordningmed värnplikts verkets syslem. En sådan samordning skulle enligtöverbefälhavarens mening kunna underlätta totalavvägning av personal inom lotatförsvaret. Länsstyrelsernaförordar en vidareulveckling av datorstödet till försvarsenhelerna enligtinstitutets allernaliv 2.1. 1984/85:161 173 Bilaga8 Berörda myndigheters verksamhet Civitförsvarsstyrelsenär enligt sin instmktion (1978: 112) central förvaltningsmyndighel för civitförsvaretoch skall leda och samordna civitförsvarels utveckling. Slyrelsen skall verkaför en ändamålsenlig samhällsplanering med hänsyn tillcivilförsvarsverksamheten och för att samhällets resurser samordnas för altkunna utnyttjas för verksamheten. Det ankommer på slyrelsen alt följa ulvecklingenav forskning och teknik inom områden som berör civilförsvaret och själv ellergenom annan bedriva forsknings- och försöksverksamhel. Vidare skall slyrelsengenomföra grundutbildning och övning vid styrelsens skol- ochförrådsanläggningar, leda och övervaka annan civilförsvarsutbildning samt isamarbete med frivilliga organisationer främja frivillig utbildning inomcivilförsvaret. skall enligt bemyndigande av regeringenanskaffa den materiel som behövs för civilförsvaret saml förvara, vårda ochunderhålla malerielen. Slyrelsen skaU också ha tillsyn över skyddsmmsbyggandeloch hålla sig underrättad om beskaffenheten hos skyddsmmsbeståndet i landel.Del ankommer på styrelsen atl leda och övervaka krigsplanläggningen av civilförsvareloch alt ha uppsikl över beredskapen inom civitförsvaret. Slyrelsen skall verkaför upplysning om säkerhelspoltfiken och om civitförsvarels uppgifler i lolalförsvarel.Civilförsvarsslyrelsen skall även ulöva kontroll över den verksamhet sombedrivs av sådana sammanslutningar för civilförsvarels främjande som ålnjulerbidrag av statsmedel. skallenligt sin instmktion (1974: 408) som central förvallningsmyndighel ha tUlsynöver brandförsvaret och verka för samordning av olika grenar av samhäUetsräddningstjänst. har vidare till uppgifl att meddela utbildningför brandpersonal och personal inom sotningsväsendet saml att genom annanutbildningsverksamhet samt försöks- och ulveckUngsarbete främja den allmänna räddningsljänslen.Brandnämnden skaU organisera och adminislrera utbildning och övning av personali beredskapsorganisationen för kärnkraftsolyckor. 1 övrigl ankommer det påbrandnämnden atl genom rådgivning m. m. biträda länsstyrelser, kommuner ochenskilda i frågor om aUmän räddningstjänst och förebyggande åtgärder mot brandsamt att verka både för atl brandförsvaret i oUka delar av landel ordnasändamålsenligt och för slandardisering av brandförsvarets utmstning. Sprängämnesinspeklionenär enligt sin inslruktion (1981: 499) central förvallningsmyndighel för ärendensom rör explosiva eUer brandfarliga varor. Del åligger inspektionen särskUl attmeddela föreskrtfter och allmänna råd om explosiva och brandfarliga varor samlalt utöva tillsyn och handlägga därmed sammanhängande ärenden. För förvaring,hantering, transport och försäljning av brandfariiga varor fordras lillståndeller anmä- 1984/85:161 174 lan.Byggnadsnämnden skaU pröva ansökningar om tiUstånd, och brandchefen lar emotanmälningar. Brandchefen skaU yttra sig i ärenden om brandfarliga varor och dellai avsyning. Vidare skall brandchefen medverka i lillsynen över efterlevnadenav förordningen om brandfarliga varor. Inspektionen skall lämna myndighelertekniskt sakkunnigi bilräde och tillhandahåUa aUmänheten råd. Inspeklionenskall också ulöva lillsyn över efterlevnaden av förordningen om brandfarligavaror och vid behov lämna anvisningar om rättelse. Vad gäUer explosiva varorankommer det på sprängämnesinspektionen att avgöra om en viss vara skall ansessom explosiv. Endasl sådana varor som har blivil godkända av inspektionen får iprincip tillverkas eUer innehas inom riket eller införas hit. Länsstyrelsernamed bilräde av polismyndigheterna ulövar den allmänna lillsynen överefterlevnaden av gällande bestämmelser om explosiva varor. Inspeklionen skalllämna myndigheterna nödvändigt tekniskt biträde och medverka i tillsynen samlhjälpa allmänheten med råd. Om inte förordnar om annal, skall avsyningenav fabriker förrättas av inspektionen i samråd med polismyndigheten ochbrandchefen. Avsyning av andra anläggningar skall i regel verkställas avpolismyndigheten i samråd med brandchefen. får meddela föreskrtftersom gäller tillverkning, bandel, hantering, förvärv, överlåtelse ellerinförsel eller som i övrigt är påkallad från säkerhetssynpunkt. Sjöfartsverketär enligt sin inslruklion (1969: 320) central förvaltningsmyndighet för frågorsom rör sjöfarten och för frågor som rör landtransporter av farligl gods, allli den mån handläggningen inle ankommer på någon annan myndighet. Det åliggerverket särskilt att ha tillsyn över sjösäkerheten. skallhandlägga ärenden om landlransporter av fariigl gods och verka för samordningav säkerhetsföreskrifter för land-, sjö- och lufttransporter av sådant gods. Ifråga om landlransporter av farligt gods har särskilt till uppgiflatt meddela föreskrtfter om säkerhelen för människor, miljö och egendom samlall samordna tillsynsmyndigheternas verksamhet. Landtransportfrågorna handläggsinom enhelen för transport av farligl gods, den s. k. LFG-enheten. är enligt sin instmktion (1976: 481) cenlral förvallningsmyndighelför ärenden om skydd mot joniserande och ickejoniserande sirålning. särskilt att skaffa sig noggrann kännedom om de risker somär förenade med strålning och med uppmärksamhet följa utvecklingen inom debiologiska strålningsverkningarnas och strålningsfysikens områden. Insttfuletskall ha ett centralt samordnande ansvar för målinriktad strålskyddsforskning samlbedriva målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdel.Institutet skall ocksä beakta inlernalionella normer på strålskyddsområdel. Detankommer på institutet atl vara samordnande organ för olikastrålskydds-intressen i landet och därvid samverka med myndigheter ochsammanslut- 1984/85:161 175 ningar som sysslar med strålskyddsfrågor. Det är äveninstitutets uppgift atl sprida upplysning om faror och olägenheter som kanorsakas av strålning. Vidare skall institutet samordna beredskapsplaneringen ifråga om skyddsåtgärder mot atomolyckor och därvid vara rådgivande organ tilllänsstyrelserna. Som har framgått ankommer uppgiften att organiseraoch adminislrera utbildning och övning av personal i beredskapsorganisationenför kärnkraftsolyckor på statens brandnämnd. 1984/85:161 176 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................... 1 Utdragur prolokoll vid regeringssammanlräde 2 1 Inledning .................................................... 2 2 AUmänna uigångspunkter ............................. ..... 4 3 Ledningen av befolkningsskyddetoch räddningstjänsten 8 4 Huvuduppgifter ............................................ .... 12 4.1 Befolkningsskyddet ................................... .... 13 4.2 Räddningsljänslen .................................... .... 14 4.3 Forskning och utveckling ........................... 15 4.4 Information ............................................. .... 16 5 Statens räddningsverksorganisation ............... .... 17 6 Civilförsvarels personatförsörjning .................. .... 18 7 Ulbildningen av personal förräddningstjänst och solningsväsende 21 7.1 Utbildning av heltidsanställdabrandmän ..... .... 22 7.2 Utbildning av heltidsanställdabrandförmän, brandmäslarem.m....................................... .... 24 7.3 UtbUdning av brandingenjörer .................... ... 27 7.4 UtbUdning av deltidsanställdpersonal .......... ... 31 7.5 UtbUdning av personal inom sotningsväsendet 34 7.6 Övning ................................................. ... 36 8 Materielfrågor ............................................. 38 9 Personal .................................................... 39 10 Kostnader ................................................... 40 11 Planeringssystem och budgel ......................... 41 12 Genomförande ............................................. ... 41 13 HemstäUan ................................................. 42 14 Beslul ...................................................... 43 Bilaga1 Sammanfattning av principbetän kande (Ds Fö 1984: 2) .. 44 Bilaga2 Sammanfattning av rapport från CESAM: s arbelsgmpp för brandförsvarsulbildning(Ds Fö 1984: 1) Utbildning förräddningstjänst och solningsväsende 58 Bilaga3 Förteckning över remissinslanser och sammanställning av remissyttranden över betänkan de (Ds Fö 1984: 2) och rapporten (Ds Fö 1984: 1) Utbildning för räddningstjänst och solnings väsende ............................................ 61 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över Hpg 5-kom mitléns betänkande (Ds Fö 1983: 5) Slmklurförändring ar och samordning i de delar betänkandet behandlar dels samordning av den slalliga byggnads- och anläggnings- försörjningen, dels civilförsvarets materielanskaffning 125 Bilaga5 Sammanfattning av försvarels rationaUseringsinsliluls rapport (nr 3.83-4401) Civilförsvarets materietförsöij ning ................................................. 146 1984/85:161 177 Bilaga6 Sammanfattning av försvarets rationaliseringsinstituts rapport (nr 2,83-4301) Civilförsvarets personalförsörj ning ............................................... 155 Bilaga7 Sammanställning av remissyttranden över försvarets ra tionaliseringsinstituts rapport (nr 2,83-4301) Civilförsva rels personalförsörjning ...................... 161 Bilaga 8 Redovisningav berörda myndigheters verksamhet .,, 173