prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Detla är att beklaga,eftersom det försvårar en konkret och effektiv rådgivning för den nödvändigaproduktionsförändringen. Om elanollillverkning skall bli lönsammare än export avspannmål lill världsmarknadspris, måsle politiska beslut till förmån för etanoltillverk-ningenfattas. Förbundet förutsätter all sä blir fallet. För att medverka lill enomställning av jordbruksproduktionen i en såväl för producenterna som för samhälleli slort gynnsam riklning föruisäuer förbundel all ett sådant beslui fattas utanonödigt dröjsmål. 7.5.76 : Odling av energigrödorresp konvertering av spannmål lill etanol är i dagslägel - och inom en rimligframtid - inte konkurtenskraftiga alternativ. Att nu falla beslut om etanolframställningi stor skala är inle försvarbart. Det är mer ekonomiskt och mindre riskfylltalt exportera spannmålen. Under alla förhållanden måsle kompletterandeutredningar göras beträffande etanolbiprodukternas effekter på bl.a. fodermarknadenoch slärkelsemarknaden. En evenluell framlida skattebefrielse (=subvention) avetanol får givelvis inle leda lill att etanolfodrel (agroproteinei) drabbar rapsproleineloch därmed oljeväxtodlingen, som är en viktig beredskapsgröda. Del är likaså anageläget atl närmare ulreda de möjlighetersom sannolikt finns all utnyttja åkerarealen för andra lekniska ändamål. 7.5,79 : LMK diskulerarbland annat produklion av etanol och andra energigrödor i detta sammanhang.Härtill kommer olika möjligheter till följd av framstegen inom biotekniken. TCO anser del myckel angeläget med ökade slalliga salsningarpä grundläggande forskning inom dessa områden. När det gäller den likaangelägna tillämpade forskningen och utvecklingen har näringen etl klart ansvarför alt erforderiiga resurser anslås. Prop.1984/85:166 103 8 Inkomstmål för jordbruket 8.7 : Exportkoslnaderna, definieradesom skillnaden mellan det pris jordbrukel erhåller på den svenska marknaden och det man får ut på export, skall räknas bort vid inkomstjämförelserna. Inkomstmålet innebär alltså atl jordbrukarna före avräkning av exportförlusler skall få en med andra jämförbara grupper likvärdig standard - ett mäl som av olika skäl är myckel svårl au precisera. Inslitulel anser det iroligl att det vid stora exportförluster finns en stor risk att kostnaderna övervältras på konsumenlerna, eflersom jordbruksinkomslerna i det föreslagna systemel med obundna förhandlingar inle lorde kunna pressas för lågl och inkomst- målet dessulom i sig är obestämt. Om slor överskottsproduklionuppslår och denna tvärtemot den av kommittén angivna inkomsimålsättningen -ej leder lill sänkt standard för jordbrukarna utan lill höga priser för konsumenlerna,förblir överskotts-produktionen slor. Denna kan ju bringas alt upphöra endastgenom sänkta produktpriser, dvs. genom sänkning av jordbrukarnas inkomster. föreslagna systemet att dels ange inkomstmål för jordbrukarna räknalföre exportförlusler dels rekommendera obundna förhandlingar kan med andra ordmisslyckas med all eliminera överskottsproduktion av jordbruksprodukter. 8.8 : NO vill göra den kommenlaren alt del förefaller myckel svårl all klarlägga hur man medpriset på jordbruksprodukter kan påverka jordbrukarnas inkomster och standardnär mindre än hälften av jordbrukarnas inkomsler härtör från jord- och skogsbruk.Inkomstvariationerna torde vara mycket stora och det kan ifrågasättas om detfinns något rättvisande medelvärde. 8.9 Statens pris- och kartellnämnd: Kommillén har denuppfattningen all del aldrig är möjligl all exakt fastställa huruvida inkomstmålei uppfylls, d.v.s. om en "likvärdig slandard" uppnås. Med tanke på della, och alti begreppel slandard lorde inbegripas så mycket mer än inkomst, är det något förvånande all LMK finner del angeläget atl la fram ytterligare material som belyser jordbrukarnas inkomsler. Detta är förvånande speci ellt med tanke på det omfattande material som redan producerats i denna fråga för kommitléns räkning, och alt det av della framgår att mindre än hälften av den svenska jordbrukarfamiljens inkomsler kommer från jord- och skogsbruk.---- Dessulom framgår del enligt SPKs uppfatlning inte hurstandard ska värderas eller hur inkomsijämförelserna ska användas. SPK villpoänglera viklen av all det klart preciseras hur inkomstmålei ska nås och atldel definieras vad som avses med jordbrukarnas standard och inkomster vid inkomsljämförelser. 1984/85:166 104 EnligtSPKs uppfallning framsiår slulligen inle priset på jordbruksprodukter som detbästa medlet för att söka påverka jordbrukarnas inkomsler väsenlligen ochdärmed uppnå målel "all jordbrukarna får en med andra jämförbara grupperlikvärdig standard" eftersom, som sagts, mindre än hälften av jordbrukels inkomslerkommer från jord- och skogsbruk. 8.13Lantbruksslyrelsen: Styrelsen framhöll i sitt yttrande över livsmedelskommitiénsbetänkande (DsJo 1983:10) Vissa jordbrukspolitiska förtursfrågor att det finnsanledning atl pröva om nuvarande metodik för analyser av jordbrukarnasinkomstförhållanden är tillfyllest mol bakgrund av utvecklingen under senareår. Härmed avses den förändring som skelt genom specialiseringen avproduktionen . är ofta en produktionsgren, l.ex,växtodling för avsalu, mjölkproduktion, fläskproduktion etc, av dominerandebetydelse för det enskilda företagets ekonomi. Vidare har skillnader ikapitalkostnader för företag i olika utvecklingsstadier blivit alll merframträdande. Delta förhållande har för övrigt lett till särskilda åtgärder iform av räntestöd och elableringsslöd. Lanlbruksstyrelsen vill även peka på debetydande skillnader i arbetsintensitet som kan föreligga mellan företag medolika produktionsinriktning. Särskilt inom mjölkproduklionen är del långsikligaberoendei av inkomsterna från enbart jordbrukel stort. Lantbruksslyrelsen villockså understryka den ökade betydelse som deltidsjordbruket fått under senareår. Den andel av jordbruksföretagen som är helt beroende av inkomster frånjordbruket har därför successivt minskat. Över huvud taget bör utvecklingen avjordbruksföreiagarnas inkomsler vid sidan av jordbruket tillmätas störtebetydelse än . Denhär i korthet skildrade utvecklingen och de inträffade förändringar na bör enligt styrelsens uppfallning beaktas i ökad utsträckning vid fortsat ta analyser av inkomslförhållanden inom jordbrukel. I likhet med kommit tén anser lantbruksslyrelsen alt ylleriigare material som belyser jordbru kets inkomstförhållanden behöver tas fram. Av inlresse i sammanhanget är förutom jämförelser med andra småföretagargrupper även jämförelser mel lan olika grupper av jordbrukare. Likaså bör de ändrade inkomstförhållan dena, som sannolikl blir beslående under en relativt beaklas vid överväganden om förändringar behöver ske i prisregleringssyslemels ul formning i syfte alt nå en jämnare ekonomisk fördelning mellan olika grupper av jordbruksföretagare. Även om selektiva åtgärder med syfte atl påverka inkomstfördelningen mellan olika grupper av jordbrukare kräver förhållandevis slora adminislrativa resurser kan ytterligare åtgärder i den na riktning ändå behövas.-- Medhänsyn lill överskottssiluationen inom mjölkproduktionen och denavvecklingsersättning som f.n. ulgår lill mjölkproducenier som upphör medproduktionen ifrågasätter lantbruksslyrelsen om leveranstillägget skallbibehållas. Prop.1984/85:166 105 Ränteslödet lill jordbrukare med särskilt högaräntekostnader är f.n. under avveckling och upphör med uigången av år 1985.Enligt lantbruksslyrelsens bedömning kommer lönsamhetssitualionen inomjordbruket att vara pressad så länge belydande överproduktion föreligger. Denåterbetalning av del av stödbeloppen som skall ske enligt gällande reglerkommer därför att medföra belydande problem för en stor del av de jordbrukaresom erhållit ränlestöd. Enligt lantbruksstyrelsens uppfatlning kan del därförfinnas anledning att överväga en avskrivning av stödbeloppen eller atl senareläggaåterbetalningen. Denna fråga hör tas upp i den av kommillén föreslagnaöversynen av de utsatta jordbrukarnas situalion. Återbetalning av ränteslödetbör generellt anstå i avvaktan på resultatet av en sådan översyn. Eftersomåterbetalning av de först utbetalda stöden skall börja under höslen 1985 behövselt ställningstagande i denna fråga . Enligt lantbruksslyrelsens hillillsvarande erfarenhelerhar etableringsslödel förbättrat de nystartade lantbrukarnas situation.Styrelsen delar dock kommitléns uppfallning att stödet bör utvärderas och attformerna ses över. Denna fråga bör behandlas i samband med den av kommitténföreslagna särskilda översynen av de utsatta jordbrukarnas situation. För att åsladkomma en förbättring av den siluation somvissa nyelablerade och högt skuldsatta jordbrukare befinner sig i bör enligtkommitténs uppfatlning möjlighelerna till finansiell rekonstruktion avföretagen ökas ytterligare. Lanlbruksstyrelsen delar i princip dennauppfattning men vill samiidigi framhålla att rekonstruktion endast bör komma ifråga i de fall den besvärliga ekonomiska situationen har förorsakats avomständigheter som den enskilde jordbrukaren inte har kunnat råda över. Vidarebör möjligheterna till varaktig förbäliring av lönsamheten bedömas vara goda omen rekonstruktion skall genomföras med slatliga insatser. Problemenför vissa nyelablerade och högl skuldsalla jordbrukare är enligt kommitlénsuppfattning av en sådan omfattning alt del är angeläget att det snarasl görs ensärskild översyn av de utsatta jordbrukarnas situation. Översynen bör enligtkommitténs förslag även omfatta hur man i framliden med risk för stigandekapitalkostnader skall få till stånd en nyetablering utan att den som etablerarsig har ett mycket stort egel kapilal. Enligt lantbruksslyrelsens mening börden av kommittén föreslagna översynen uividgas lill all ge en samlad bild av nyelableringenvid olika lyper av företag inom jordbruket. Härvid bör bl. a. formerna förnyetablering och de nyetablerades kapitalsitualion belysas. 8.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: Redan isill yttrande över LMKs förtursbelänkande framhöll KD att jordbrukarna ärföretagare och alt de beträffande inkomster och levnadsstandard följaktligenfrämst bör jämföras med andra småförelagare och inle med löntagare. Hög prioritetbör därför ges åt det arbele, som påbörjats inom lantbruksekonomiska Prop.1984/85:166 106 samarbetsnämnden, i syfte att förbättra inkomstmaterialetför småföreta gare. KD har vid prisöverläggningarna hävdat all hänsyn måsletas till exportkostnaderna vid inkomsijämförelserna. Delta innebär alljordbrukarens inkomsler kan vara lägre än jämförelsegruppernas på grund av exportkoslnader.Del är tillfredsställande att LMK har kommil till samma ståndpunkt med sittförslag alt lämplig korrigering av exportkosinadernas inverkan på jordbrukarnasinkomster bör göras vid nämnda jämförelser. 8.21 : förordar allsom en konse kvens av att jordbrukel skall bära koslnaderna för en produktion utöver den samhällsekonomiskt motiverade, får jordbruket som helhet vid över produktion acceptera en sämre inkomst- och slandardulveckling än de grupper inkomslföljsamhelen kopplas lill . 8.23 Statskontoret: Med hänsyn lill denstora betydelse som inkomstmålei har tillmätts i jordbrukspolitiken under långlid, är del förvånande atl del inle har varit möjligl att få fram någol mått påmåluppfyllelsen. Om det inte är möjligt alt göra några rimliga jämförelser, kanenligt statskontorets mening ifrågasällas om inkomstmålei bör tillmätas denbetydelse, vid sidan av konsumenlmålet, som det nu har. Vill man ta inkomstmåleipå allvar, måsle del tas fram material som möjliggör jämförelser. Statskontoretansluler sig lill kommitténs förslag atl ulföra s. k. typgårdsberäkningar. 8.24 : Enligt RRVs uppfallningkan det ifrågasättas om det är meningsfullt all sträva mot mer exaktajämförelser mellan jordbrukare och andra grupper än vad nuvarande statistikmedger. För del försia är jordbrukare i likhel med andra förelagare en myckel helerogengrupp. medför alt rättvisa jämförelser är svåra all göra. För del andraskiljer sig enligi RRVs uppfattning jordbrukarnas situation från både andraföretagargruppers och löntagares. Förulom de sysslor som genererar de fakiiskaintäkterna i jordbruket spelar även andra sysslor en viktig roll för mångajordbrukare. Del är sysslor som syftar till att minimera jordbrukarhushål-lels ulgifler,1. ex. egna reparaiioner eller tjänster och gentjänster gentemot andrajordbrukare. Man skulle kunna uttrycka det så att jordbrukarna jämföri medandra grupper ulför en slörre andel av sitt arbete inom vad som brukar kallasden informella ekonomin. RRV släller sig mot den här redovisade bakgrundentveksamt lill värdet av alt avsätta yllerligare resurser för inkomsljämförelsermellan jordbrukare och andra grupper. 8.25 : SCB delarkommitléns uppfattning vad gäller behovet av underlag för atl belysa inkomsteroch inkomslutveckling i jordbrukel. Införandet av det nya lypklassificeringssystemeli de lanl- Prop.1984/85:166 107 bruksekonomiska undersökningarna påbörjas i samband medurvalsdrag ningen /85. Kommittén återger i sill belänkande resultat från deförsöksvisa bear betningar som SCB ulförl av JEU-malerialel enligt nya kalkylmodeller. SCB anser det önskvärt att de nya kalkylmodellerna ersätter hittillsvaran de JEU-beräkningar, vilka inle på elt konsekvenl sätt beaktar inflationens effekter. Frågan rörande införandet av de nya kalkylmodellerna i JEU kommer att behandlas i inkomstgruppen /85. SCB vill i detta sammanhang understryka atl införandet avden nya typklassificeringen i de lanlbruksekonomiska undersökningarna i hög grad förbättrar förutsättningarna för ulveckling av lypgårdar/modelljordbruk. Behovet av en gruppering av jordbruksföretagen efler lyp torde ha ökat , då förelagen sinsemellan blivii alllmer olika vad gäller driflsinriktning, kapital- och arbetsinsats etc. SCB vill i della sammanhang framhålla att nyelableradejordbrukare är en grupp för vilken det finns flera olika relevanta avgränsningar. SCB vill peka på det projekt med syfte all förbättra den statistiska redovisningen av ägare-/brukareförhållanden i lantbruket som genomförts vid SCB på upp drag av lanlbruksekonomiska samarbetsnämnden. Bakgrunden lill projek tet har varil brisler i den nuvarande statistiken orsakade av svårigheier att kombinera data för företag, förelagare resp ägare. Vad gäller inkomstgruppens inkomstjämförelser mellanjordbrukare och löntagare anser SCB atl de i fortsättningen främst bör baseraspå HINK-material. Kommittén pekar på problemet som följer av skillnaderna iresursinsats (arbete, kapilal) mellan de båda grupperna. Det är av vikt att deti olika resultatredovisningar klart anges till vilken resursinsats resultatetskall relateras, d.v.s. om det är fråga om en arbetsinkomst eller en arbets-och kapitalinkomst. ----- överslagsmässiga kortigeringar av jordbrukarnasinkomster för exportkoslnader torde kunna ulföras. 8.26 : När det gällerinkomstmålet, vill SLU peka på ytterligare svårigheier som tillkommit genom alljordbruksnäringen lenderar atl bli alllmer helerogen. har bl.a. orsakatsav atl deltidslanlbrukel har ökal och della har medföri all en allt större delav familjeinkomsten vid många jordbruk kommer från källor uianför lantbruksföretaget.Samiidigi sker en utveckling mol nya förelagsformer. Behovet av och molivenför ett allmänl inkomstskydd är därför inte lika framlrädande som lidigare.Lönsamhetsproblemen är dock pålagliga för många yngre, högl skuldsattajordbrukare. Detla är delvis en sidoeffekt av prisregleringen. Vi noterar alt LMKskjuter även dessa frågor lill en särskild översynsulredning. Detta gör allbelänkandet på ytterligare en Prop.1984/85:166 108 punkt inte kan utgöra underiag för en mera långsiktig livsmedélspolitik,ej heller för att lösa de kortsiktiga problemen inom sekiorn. 8.30 i : ärmedveten om svårigheterna att jämföra jordbrukarnas inkomster som företagaremed löntagares och tillstyrker förslagel all i slället jämförelser göres medandra småföretagare. Det är angeläget att material för sådana jämförelser framtagesoch att metodiken utvecklas för atl utföra s. k, typgårdsberäkningar(modelljordbruk). är tveksam till en permanentning avnuvarande elableringsslöd och tillstyrker förslaget atl en ulvärdering avnuvarande stöd sker.------ Styrelsen anser---- atl i etl mer långsiktigtperspektiv en slrävan bör vara all nyelableringar kan ske inom ramen fören normall fungerande kapiialmarknad men där så visar sig nödvändigt statliga garanlilånulan selekliva slöd lill vissa nyetablerare. 8.41 i län:Länsstyrelsen är medvelen om de nystartade jordbrukarnas besvärliga ekonomiskasituation. Nuvarande låneformer och elableringsslöd synes inle varatillräckligt slöd för nystartande Utan egel stort kapilal. 8.42 i : Delär också önskvärt alt kommitléns förslag om en översyn av de särskilt utsattajordbrukarnas situation kommer till stånd. 8.47 i län:Länsstyrelsen vill slarkl underslryka all en analys av de högl skuldsallajordbrukarnas situation kommer lill slånd. Speciellt för många av dem sominvesterade eller nyelablerade sig i slulel av 70-talel och senare är ekonominhårt ansträngd. Förslag lill åtgärder bör föreligga i så god lid alt de kanersätta nuvarande ränleslöd . 8.48 i Västernorrlandslän: anser att LMK:s förslag om en översyn av förhållandena förnystartade och högt skuldsatta företag är mycket angeläget och bör skyndsamtgenomföras. 8.51 i : Länsstyrelsentillstyrker atl den av LMK föreslagna lönsamhetsutredningen omgående tillsätts . 8.55 Glesbygdsdelegationen: Delegationen vill framhålla atlell glesbygdsförelag som byggs ut i enlighet med allmänna rikllinjer kan kommaall få en Prop.1984/85:166 109 kapilalkoslnadsbelaslning som gör förelagen ytterstkänsliga och som motverkar möjlighelerna lill en slabil uppbyggnad.Delegationen förordar en successiv förelagsuppbyggnad. I glesbygden är vidare kombinaiionsföre-tagoftast betydligt mer ändamålsenliga än stora ensidigl inriktade företag. 8.58 : Förbundet vill understryka nödvändigheten av att man noga analyserar de effekter somkan förväntas uppslå som en följd av olika, av kommittén aktualiseradeanpassningsåtgärder. Enligt förbundets uppfattning saknas utrymme förgenerella ålgärder, som leder till en ytteriigare försämring av lönsamheten iproduktionen. Sådana åtgärder kan förväntas leda lill atl många företag somnyligen bytt brukare, eller på vilka störte investeringar genomförts, hamnar imycket stora ekonomiska svårigheter. Risk föreligger därmed för att ett antalav våra mest rationella förelag slås ut. De nyelablerade lantbrukarnas problemmåsle i delta sammanhang särskilt beaktas. Del är således av väsentligbetydelse för jordbruket, atl ersättning fortsättningsvis erhålles för fakiiskakoslnadsökningar i produktionen. Som myckelillavarslande vill förbundet också påtala del förhållande att allt fler avdagens familjejordbrukare måste söka sig inkomstmöjligheter utanför det egenlligajordbrukel för all kunna klara räntor och andra myckel höga fasta kostnader,som är utmärkande för dagens jordbruk. 8.61 : Vid inkomstjämförelser med andra företagar grupper och löntagargrupper inslämmer KF i bedömningen au jordbrukel skall bära koslnaden för den icke samhällsekonomiskt motiverade över skottsprodukiionen, varför deras inkomster kan vara lägre än jämförelse gruppernas som följd härav.- KF tillstyrker i övrigt även LMKs förslag att leveranslilläggetför mjölk lill mindre producenter kan bibehållas, alt lån med uppskjuten ränlaavvecklas, att etableringsslödel utvärderas och alt man gör en särskildöversyn av vissa nyelablerade och högt skuldsatta, jordbrukarnas siluation.Likaledes bör givetvis de sociala stödformerna, stöd till avbytarverksamheten,företagshälsovården elc kvarslå. LMK har diskuterat möjligheterna alt ge stödtill jordbrukare som är myckel bundna, särskilt mjölkproducenter, så atl mankan ta ut längre sammanhållande ledighet, LMK ser della främst som etl interntproblem för jordbrukel som kan lösas genom en omfördelning mellan olika jordbrukargrupper.Därför föreslår kommittén atl hithörande frågor vid behov tas upp vidjordbruksprisöverläggningarna vilket KF tillstyrker. 8.62 i : Vidinkomstjämförelser med andra företagargrupper och löntagargrupper instämmer LO i bedömningen att jordbrukel skall bära koslnaden för den icke samhällsekonomiskt motive- 1984/85:166 110 rade överskottsprodukiionen, varför deras inkomster kanvara lägre än jämförelsegruppernassom följd härav. LO tillstyrker i övrigl även LMKs förslag att leveranslilläggetför mjölk lill mindre producenter kan bibehållas, att lån med uppskjuten ränlaavvecklas, att etableringsslödel utvärderas och atl man gör en särskildöversyn av de utsålla, som vissa nyelablerade och högl skuldsalla,jordbrukarnas situation. Likaledes bör givetvis de sociala slödreformerna, slödtill avbytarverksamheten, förelagshälsovården elc kvarslå. LMK har diskuteratmöjligheterna all ge slöd till jordbrukare som är myckel bundna, särskiltmjölkproducenter, så alt man kan ta ut längre sammanhållande ledighet. LMK ser detlafrämst som ell internt problem för jordbruket som kan lösas genom en omfördelningmellan olika jordbrukargrupper. Därför föreslår kommittén atl hilhörande frågorvid behov tas upp vid jordbruksprisöverläggningarna vilkel vi tillstyrker. 8.64 : Trols alt LMK förklaralalt den sett som en av sina uppgifter atl precisera de mål som fastlagts avriksdagen, genomförs inte någon analys av eller företas några överväganden överhur l.ex. avvägningen skall ske gentemot "det likställda konsumenlmålet".Någon diskussion om jordbrukarnas möjligheter atl nå inkomstmålei och i vilkenmån ansvarel för överskotten påverkar förutsättningarna all nå inkomstmåleiförekommer heller inte. Enligt LRFs uppfattning är detta en slor brist. Vidinkomstjämförelser måste enligt LMK hänsyn las lill atl jordbrukel skall svaraför koslnader för produklion ulöver den samhällsekonomiskt motiverade. LMK haremellerlid inte ens försökt precisera de kvantiteter av olika produkter som ligger inomproduktionsmålet. Möjligheterna all uppnå inkomstmålei, som det formuleratsav LMK, har ett direkt samband med produklionsbalansen, LRF konstaterar alt LMKinle beaktat detla viktiga samband. LMK accepterar i stället en direklprispress med de konsekvenser della får för jordbrukarfamiljen. En jordbrukareskonkurs är ofta lika med personlig ruin. LRF kan inte acceplera den brist påansvar gentemot jordbrukarna som ett genomförande av LMKs förslag kommer attinnebära. Inkomstmålei bör sålunda enligt LRFs uppfallning för delförsta avse en godtagbar inkomst- och slandardnivå för jordbrukarna i och följsam- hel i fortsättningen med andra grupper i samhällel. I inkomslmålet [bör] ingå alt jordbruket skall ges sådanavillkor att fullgod företagsekonomisk lönsamhet uppnås vid rationellt skötta familje jordbruk, där brukaren med familj utför 1,5 ä 2 årsverken mätt med en för andra näringar normal arbetsinsats. Sådana villkor är nödvändiga för att livsmedelsförsörjningen skall kunna tryggas på lång sikt. För del försia visar del av LMK redovisade inkomstmaterialetentydigt alt jordbrukarna under en följd av år hafl klart lägre inkomsler änsåväl 1984/85:166 111 jämförbara grupper löntagare som andra småföretagare.Detta är fallet trols all del i jämförelserna inle har tagils full hänsyn lill insatsen av eget arbete och eget kapital. Fördel andra visar materialet att inkomstklyftorna ökat och att lönsamhetsutvecklingen varit alltmer ogynn sam i jordbruket.--- har gällt att produklionsöverskoit ochexportkostnader fåll återverka på jordbrukarnas inkomster, LMK lycks nu mena, all ex portkoslnader för produklion utöver den samhällsekonomiskt motiverade skall bekostas av jordbrukarna genom något slags avräkningsförfarande vid prisöverläggningarna. Enligt detla skulle man vid inkomsijämförel serna addera exportkoslnaderna till jordbrukarinkomsierna. Ett sådant förfarande kan LRF självfallet inte acceptera. Exportkostnader kan inte utan vidare jämställas med icke samhällsekonomiskt moliverad produk lion. LMK har enligt förbundets mening inte klarlagt vad som menas med icke samhällsekonomiskt moliverad produktion.