prop · G803200 · 1984-12-31 00:00:00 — omnärvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att det införs en permanentlagstiftning som ger kommunernas och landstingskommunernas anställda en rättalt närvara vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen. Med närvarorättenföljer yttranderätt. Den föreslagna närvarorätten gäller vid en nämndsbehandling av ärenden som rör förhällandet mellan kommunen eller landstingskommunensom arbetsgivare och deras anställda. Myndighetsutövning mot enskild och frågordär ett utpräglat partsförhällande råder omfattas emellertid inte avnärvarorätten. Högst tre personalföreträdare och ersättare för dem får finnas ivarje nämnd. De utses av de lokala arbetstagarorganisationerna. Reglerna om närvarorätt föresläs bli sammanförda med demom parts-sammansatta organ till ett nytt kapitel i kommunallagen (1977:179),Vissa följdändringar föreslås också i annan lagstiftning. Lagändringarna avsesträda i kraft . 1 1984/85. 1 sam/. 1984/85:200 2 Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenomföreskrivs i fräga om kommunallagen (1977:179) dels att 3 kap. 13 a och 13 b 88skall upphöra att gälla, dels att 7 kap. 6 8 skall ha nedan angivna lydelse,dels all i lagen skall införas ett nytt kapitel, 3 a kap., av nedan angivnalydelse. Medbestämmandeformer för de anställda. Fullmäktige inrättar partssammansatta organ. Partssammansatta organ kan, om inte annat följer av lageller annan författning, ha till uppgift alt inom styrelsens eller andranämnders verksamhetsområden svara för beredning, förvaltning ochverkställighet i ärenden som rör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare. Till sådana organ får inte överlämnas att avgöra frågorsom avser den kommunala eller landstingskommunala verksamhetens mål,inriktning, omfattning eller kvalitet eller frågor som avses i 3 § förstastycket förvaltningslagen (1971:290) med undantag av ärenden om anställning,ledighet, vikariat och förslagsbelöning. Ett partssammansatt organ består av företrädare förkommunen eller landstingskommunen och av företrädare för arbetstagarna. Kommunens eller landstingskommunens företrädare väljs avfullmäktige eller av styrelsen eller annan nämnd som fullmäktige utser. Arbetstagarnas företrädare ulses av den eller de lokalaarbetstagarorganisationer i förhållande lill vilka kommunen eller landstingskommunen är bunden avkollektivavtal om sådant organ. Fullmäktige fastställer reglemenlen för partssammansattaorgan. I reglementet anges organens uppgifter, sammansättning, mandatlid ochverksamhetsformer. Bestämmelserna i 3 kap. 9 § andra stycket och 10 § tredjestycket tillämpas också på ett partssammansait organ. Detsamma gäller i frågaom bestämmelserna i 3 kap. 10 § andra siycket om förande av protokoll, protokollsinnehåll, justering av protokoll, tillkännagivande om justering ochreservation. Styrelsen eller en annan nämnd inom vars verksamhetsområdeett partssammansait organ har tillsatts får återkalla uppdrag som har överlämnatstill organet, om synnerliga skäl föreligger till det. Företrädare för de anställda hos kommunen ellerlandstingskommunen (personalförelrädare) får, i den omfattning som anges i 5-7§§, närvara vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen. Personalförelrädare har rätt att närvara vid en nämndsbehandling av ärenden som rör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och dess arbetstagare. Om nämnden i särskihfall medger det, får personalförelrädare närvara vid behandlingen av andra ärenden. Närvarorätt föreligger inte vid handläggning av ärendensom avses i 3 § första stycket förvaltningslagen (1971:290) medundantag av ärenden om anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöningsamt ärenden enligl andra stycket 2 samma paragraf. Närvarorätt föreligger inte heller vid handläggning avfrågor som rör 1. förhandlingar med en arbetsta garorganisation, 2. uppsägningarav kollekiivav-td, 3. arbetskonflikler, 4. räitstvisiermellan kommunen eller landstingskommunen och en arbetstagarorganisation. Personalförelrädare har rätt att delta i nämndensöverläggningar men inte i besluten. En nämnd är skyldig att, med iakttagande av bestämmelsernai sekretesslagen (1980:100), lämna personalföreträdarna de upplysningar sombehövs för deras verksamhet. Personalföreträdare ulses särskih för varje nämnd bland deanställda hos kommunen eller landstingskommunen, i första hand bland dem somär anställda inom nämndens verksamhetsområde. Högst tre personalföreträdare och en ersättare för envarav dem får finnas i varje nämnd. Personalförelrädarna utses av den eller de lokalaarbetstagarorganisationer i förhållande lill vilka kommunen ellerlandstingskommunen är bunden av kollektivavtal. Vad i denna lag eller annan författning föreskrivs om jävför ledamot eller någon annan som har au hand- lägga ärende i nämnd skall också gälla förpersonalföreträdare i nämnden. Dockskall jäv enligt 4 § första stycket 5 förvaltningslagen (1971: 290) inte ansesföreligga enbart på grimd av att en personalföreträdare är förtroendeman ellerfunktionär hos en arbetstagarorganisation som har intresse att bevaka i ärendeteller på grimd av att han eller hon i en sådan egenskap på organisationensvägnar har deltagit i en sådan förhandting i ärendet som ägt rum enligl lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Kallelser av personalföreträdare till sammanträden sker isamma ordning som gäller för kallelser av ledamöter i nämnden. Ersättarekallas endast då de skall tjänstgöra som ledamöter. 6§ Om beslut av fullmäktige har blivit upphävt genom avgörande som harvunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts, skall fullmäktigeföranstalta om rättelse av verkställigheten i den mån del är möjligt. Förstastycket tillämpas pä motsvarande sätl i fråga om beslut av styrelsen ellerannan nämnd eller av revisorerna. Förstastycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga om beslut av styrelsen ellerannan nämnd eller partssammansatt organ eller av revisorerna. Denna lag träder i kraft , då lagen(1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med eller landstingskommunalnämnd skall upphöra att gälla. Prop, 1984/85:200 Lag om ändring i kommunalförbundslagen (1985:000) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 14 8 och 3 kap. 5 8 kommunalförbundslagen (1985:000)skall ha nedan angivna lydelse. 2 kap 14 8 Om inte annat är särskilt föreskrivet, gäller bestämmelserna i 3 kap. 1-16 88 och i 3 a kap. kommunallagen (1977:179) i tillämpliga delar i fråga om kommunalförbunds styrelse och övriga nämnder, partssammansalta organ m.m. Om inte annat är särskilt föreskrivet, gällerbestämmelserna i 3 kap. 1-16 §§ kommunallagen (1977:179) i tillämpliga delar i frägaom kommunalförbunds styrelse och övriga nämnder, partssammansalta organ m.m. Bestämmelsernai 2 kap. 27 8, 3 kap. 3 och 4 88, 7-11 88, 13 a, 13 b och 16 88 kommunallagen(1977:179) skall i fillämpliga delar gälla i fråga om förbundsdirektionen.Härifrån skall dock följande avvikelser gälla. Bestämmelsernai 2 kap. 27 8, 3 kap. 3 och 4 88, 7-11 88 och 16 8 samt 3 a kap. 1-3 §§kommunallagen (1977:179) skall i fillämpliga delar gälla i fråga omförbundsdirektionen. Härifrån skall dock följande avvikelser gälla. I fråga om tillkännagivande om justering avförbundsdirektionens protokoll gäller föreskrifterna i 2 kap. 13 8 denna lag. Sammanträde för fastställande av budget skall varaoffentligt. Därvid skall bestämmelserna i 2 kap. 10 8 försia-tredje styckenaoch 28 8 andra siycket kommunallagen gälla i tillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelege- Härigenomföreskrivs att 17 och 23 88 lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegeradeskall ha nedan angivna lydelse. Bestämmelserna i 3 kap. 4 8, 5 8 tredje stycket, 7 8 första stycket, 8 och 9 88, 10 8 andra stycket och 118 samt i 3 a kap. kommunallagen (1977:179) tillämpas på motsvarande sätt i fråga om arbetsutskottet och kommittéer. Sädana tillkännagivanden som avses i 3 kap. 10 8 andra stycket nämnda lag skall ske på anslagstavlan i varje kommun som har valt delegerade. Bestämmelserna i 3 kap. 4 §, 5 § tredje stycket, 7 8första stycket, 8 och 9 88, 10 8 andra siycket och 11 8 kommunallagen(1977:179) om kommunstyrelsen tillämpas pä motsvarande sätt i fråga omarbetsutskottet och kommitté. Sädana tillkännagivanden som avses i 3 kap, 108 andra stycket nämnda lag skall ske pä anslagstavla i varje kommun som harvalt delegerade. och kommitté fär kalla en delegerad ellersuppleant för en delegerad, en ledamot av en kommitté eller en tjänsteman hosen kommun som har vall delegerade eller en särskild sakkunnig att närvara vid ellsammanträde. Den som har kallats får, om utskottet eller kommittén beslutardet, delta i överläggningarna men ej i besluten. Arbetsutskottetsoch kommittés protokoll och övriga handlingar skall vårdas och förtecknas. Beträffandebesvär över beslut av delegerade, arbetsutskottet eller en kommitté gäller itillämpliga delar 7 kap. 18,28 första stycket och 4 8 kommunallagen (1977:179).Besvär får anföras av varje kommun som har valt delegerade och av den som ärmedlem av en sådan kommun. Beträffandebesvär över beslut av delegerade, arbetsutskottet, kommittéer ellerpartssammansatta organ gäller i tillämpliga delar 7 kap. 1 8, 2 8 förstastycket och 4 8 kommunallagen (1977:179). Besvär får anföras av varje kommunsom har valt delegerade och av den som är medlem av en sådan kommun. Beträffandebesvär över kammarrättens beslut tillämpas 7 kap. 5 8 kommunallagen. Besväröver ett beslut, varigenom kammarrätlen har bifallit besvär eller förbjudit attdel överklagade beslutet verkställs, får anföras även av en kommun som har valtdelegerade och den som är medlem av en sådan kommun. Bestämmelsernai 7 kap. 6 8 kommunallagen om rättelse av verkställighet fillämpasbeträffande beslut av delegerade, arbetsutskottet eller en kommitté. Bestämmelsernai 7 kap. 6 8 kommunallagen om rättelse av verkställighet tillämpasbeträffande beslut av delegerade, arbetsutskottet, kommittéer ellerpartssammansatta organ. Denna lag träder i kraft . I Senastelydelse 1980:279. 1984/85:200 i Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , R. , ,,, Proposition om närvarorätt för personalföreträdare ikommunala nämnder Enligt lagen (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde medkommunal eller landstingskommunal nämnd får företrädare för de anställdanärvara vid nämndsammanträden och delta i överläggningarna men ej i besluten.Nämndens beslut om att tillämpa närvarorätten förutsätter regeringensmedgivande. Medgivandena är tidsbegränsade och gäller f.n. till utgången av år1985. En omfattande försöksverksamhet med närvarorätt har ägt rum på grund avdenna lagstiftning. Utredningen om den kommunala demokratin lämnade ibetänkandet (SOU 1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommunerförslag till en permanent lagstiftning om närvarorätt. Enligt förslaget skullenärvarorätten baseras på överenskommelser i kollektivavtal. Utredningensförslag ledde, vad gäller närvarorätten, inte till någon lagstiftningsåtgärd. bemyndigade regeringen chefen för kommundepar-tementelall tillkalla en kommitté' för fortsatt utredning av frågan om medbestämmandeför de anställda i kommuner och landstingskommuner m.m.(medbestämmandekommittén). Kommittén, som ombildades genom beslut den 5 oktober1978 och , avlämnade ' Ledamöter vid betänkandets avlämnande: F.d,regeringsrådet , ordförande, chefsrådmannen ,universitetslektorn , direktören , direktörenBirger , ombudsmannen , ombudsmannen ,avdelningschefen och förbundsordföranden . Prop.1984/85:200 9 betänkandet (SOU 1982:56) ochmedbestämmanderätt. Betänkandet har remissbehandlats, I betänkandet behandlar kommittén i enlighet ined sinadirektiv ett flertal olika medbestämmandeformer för kommunanställda. Förutomnärvarorätten tar kommiltén bl,a. upp frågan om facklig veto- ochsjälvbestämmanderätt samt frågan om partssammansatta organ (PSO) m.m, inom specialreg-leradeområden. 1 denna proposition behandlas endast kommitténs förslag omnärvarorätten i kommuner och landstingskommuner. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av betänkandet som bilaga 1 och de förslag lill ändringar ikommunallagen (1977:179) och viss annan lagstiftning som läggs fram ibetänkandet som bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav deras yttranden bör fogas till protokollet i ärendet som bilaga 3. har det på det kommunalaområdet utförts ett särskilt utrednings- och lagstiftningsarbete i syfte attvidga möjligheterna att införa medbestämmanderätt. antog våren 1972en lag (1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med ellerlandstingskommunal nämnd. Därigenom fick regeringen befogenhet att medgekommunala eller landstingskommunala nämnder att besluta om närvarorätt förföreträdare för de anställda vid nämnders sammanträden. Drygt 200 nämnder harfått sädana medgivanden. Försöksverksamheten med närvarorätt har blivit föremålför en relativt omfattande uppföljning och utvärdering. Jag kommer att redovisaerfarenheterna av försöksverksamheten närmare i det följande (avsnitt 2.2). I tilläggsdirektiv fick utredningen om denkommunala demokratin bl.a. i uppdrag alt belysa hur en vidgad närvarorättskulle kunna förenas med den politiska demokratin. Kommittén föreslog ibetänkandet (SOU 1977:39) Företagsdemokrati i kommuner och landstingskommunerdels en permanent lag om närvarorätt, dels sädana ändringar i lagstiftningensom skulle möjliggöra inrättandet av parissammansatta organ (PSO). Endastförslaget om PSO resulterade i lagstiftning. Fr.o.m. är detmöjligt alt införa PSO i kommuner, landstingskommuner och kommunalförbund.Reglerna finns i 3 kap. 13 a och 13 b 88 kommunallagen (1977:179). harPSO inrättats i mycket begränsad omfattning, Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL,ändrad senast 1983:238) skall i princip tillämpas även för de offentligtanställda. 1 lagens förarbeten har dock framhållits att en demokratisering avarbetslivet inte får leda till att den politiska demokratin träds för när. I 328 MBL rekommen- 1984/85:200 10 deras parter, som träffar kollektivavtal om löner o.d,,alt också träffa avlal om medbestämmanderätt för arbetstagare, I lagen sägsinte något om vilket innehåll sädana avlal skall ha. Ett centraltmedbestämmandeavtal på det kommunala området kom till stånd . Framtill dess var parterna hänvisade lill lagen och förarbetena vid uttolkningen avdetaljer i MBL. Delta har medfört att ett flertal tvister har dragits införarbetsdomstolen, som kommit att spela en framträdande roll i rättsutvecklingen. Del kommunala medbestämmandeavtalet (MBA-KL) träffadesmellan och å ena sidan samt . Kommunaltjänstemannakarlellen (KTK) och /SR-Ksamt till de nämnda huvudorganisationerna anslutna riksorganisationerna å denandra sidan. MBA-KL är ett ramavtal som är tänkt att följas av lokala avtal ivarje kommun eller landstingskommun. De lokala avtalen skall förutom decentralt avtalade delarna av MBA-KL innehålla de delar av bilagorna som manlokalt kommer överens om. Bilagorna (A-G) beskriver skilda medbeslämmandeområden.MBA-KL upptar medbeslämmandeformerna information, förhandling och behandling i s.k.medbestämmandegrupp. hade lokala medbestämmandeavtal slutils kommuner och ett tiotal landstingskommuner. Av vad jag nu har anfört framgår att det finns olikaformer för fackligt inflytande: förhandlingar, närvarorätt och PSO. De treolika inflytandesy-slemen har olika funktioner. Förde rena partsförhällandenafinns förhandlingssystemet med samverkansförhandlingar enligt MBL (främst11-12 och 19 88), det centrala MBA-KL och lokala medbestämmandeavtal. Närvarorättenäger rum på det område där den politiska demokratin utövas i form av beslut somfattas av de förtroendevalda. Närvarorätten syftar till au skapaförutsättningar för ett informationsutbyte mellan de förtroendevalda ochpersonalrepresentanterna till gagn för båda parter. De förtroendevalda ochpersonalrepresentanterna möts här inte som partsrepresentanter i första hand. PSO-systemetär en blandform av de tvä nämnda. Här är partsförhållandena lika klartuttalade som i fallet med förhandlingar. Beslutsfunktionen grundar sigemellertid på ett överförande av vissa typer av beslut som annars skulle fallasav arbetsgivaren ensam. Under senare lid har i olika sammanhang frågor ommedbestämmandet inom den offentliga sektorn uppmärksammats. Nya arbetsrättskommillén(A 1976:02) har i sitt slutbetänkande (SOU 1982:60) MBL i utveckling lämnat enöversiktlig redogörelse för vissa rättsliga frågeställningar med anknytning lilltillämpningen av MBL inom den offentliga sektorn. Frågan har också uppmärksammatsi (AU 1981/82:10, rskr. Regeringen har i en skrivelse lillriksdagen (skr. 1982/83:176) lämnat en redogörelse för sin syn på frågan omgränsdragningen mellan de kommun-anställdas förhandlingsrätt och den politiskademokratin. Enligt min mening måste man sätta in medbestämmandekommilténs Prop.1984/85:200 11 förslag i detla större sammanhang som rör utvecklingenöver huvud taget av medbestämmandeformerna pä del kommunala området. Kommitténlämnar förslag till flera olika former av personalinfiytande, nämligennärvarorätt, facklig vetorätt och facklig självbestämmanderätt samt PSO inomspecial-reglerade områden. Förslaget har fått ett blandat mottagande vidremissbehandlingen. Från flera håll har invändningar rests mot en säomfattande reform som del pågår ett arbete med att utveckla denuvarande medbestämmandeformerna. Jag instämmer i denna kritik. Bland kommitlénsförslag intar emellertid det om närvarorätt en särställning genom denförsöksverksamhet som har pägått . Det finns starkaskäl all överväga en permanentning av försökslagen. Med hänvisning till vad jagnyss har sagt om den pågående utvecklingen av nuvarande medbestämmandeformer ärjag däremot inte beredd all överväga några helt nya inflytandeformer. Jag tardärför inte upp kommitténs förslag rörande facklig vetorätt och fackligsjälvbestämmanderätt eller PSO inom special-reglerade områden. Kommitténs förslag om närvarorätt omfattar såväl kommuneroch landstingskommuner som kyrkliga kommuner. De borgerliga och de kyrkligakommunerna har, även om en likformighet har eftersträvats, delvis utvecklatsefter skilda linjer. Skillnader föreligger bl.a. i fråga om kommunernas storlekoch antalet arbetstagare i dessa. Andra olikheter är sammansättningen avstyrelserna och del särskilda inslag som det prästerliga ämbetet utgör. På detkyrkokommunala området finns dessutom en ojämn struktur i organisatoriskthänseende. F.n. pågår genom kyrkokommitté (Kn 1982:05) ettutredningsarbete som rör struktur på lokalplanet. Kommitténsförslag kan komma att påverka kompetensfördelningen mellan pastoraten ochförsamlingarna. Mot denna bakgrund anser jag att man bör avvakta med alt införapermanent lagstiftning om närvarorätt på det kyrkokommunala området. Jag lämnaralltså i denna proposition inte något förslag till lagstiftning pä dettaområde. Del svenska samhället har genomgått enomfattande demokratisering. I del första stegel gällde strävandena denpolitiska demokratin, vilket ledde fram till allmän och lika rösträtt. I dagligger den svenska politiska demokratin fast. finns det en allmäntutbredd önskan att på olika sätt förstärka och fördjupa demokratin, inte minstpå det lokala planet. Inom flera kommuner pågår ett omfattandereformarbete med denna inriktning. Med hjälp av bl.a. lokala organ av olikaslag kan initiativ, inflytande och ansvar för verksamheten läggas närmaremedborgarna. Även folkrörelsernas, det övriga föreningslivets och brukarnasroll i den lokala demokratin har en given plats i det pågåendeförnyelsearbetet. Under det senaste årtiondet har också arbetslivetgenomgått en demokra-liseringsprocess. Det främsta uttrycket för denna strävanär MBL. Vissa anställda har tillförsäkrats styrelserepresenlalion. Vid sidanhärav har en 1984/85:200 12 omfattande försöksverksamhet med närvarorätt förpersonalrepresentanter ägt rum i kommunala nämnder. Jag anser att tiden nu är mogen att pä det kommunalaområdet införa en permanent lagstiftning om närvarorätt förpersonalföreträdare. Denna lagstiftning innebär alt regeringens tillstånd intebehöver inhämtas i varje enskilt fall. Enligt min mening finns det ett flertal väsentliga motivför en sådan ordning. Jag anser att de anställda i verksamhet bör fåinsyn i och inflytande över den verksamhet som myndigheterna bedriver. Med enfördjupad arbetsplatsdemokrali når man nämligen bäde ökad tillfredsställelse iarbetet för den enskilde och ett bättre arbetsresultat. Närvarorätten är idetta hänseende ett viktigt komplement till andra former av inflytande, I denkommunala verksamheten är det också viktigt att de förtroendevalda har direktakontakter med representanter för de anställda så att de kan ta del av derassynpunkter utan mellanhänder. Jag vill här erinra om att de förtroendevalda ide flesta fall inte medverkar vid MBL-förhandlingar. Med närvarorätt för deanställda i nämndernas sammanträden får de förtroendevalda en värdefull,direkt kontakt med personalens representanter. Även frän myndigheternassynpunkt är det ett väsentligt intresse att låta de anställda genom sinakunskaper och erfarenheter bidra till bättre beslut och en bättre verksamhet. Utgångspunkterna för det förslag som jag här kommer attlägga fram är följande. Mot bakgrund av den debatt som pågäll omarbetsplatsdemokratins förenlighet med den politiska demokratin vill jagstarkt understryka behovet av en klar gränsdragning mellan de beslut som äröppna för fackligt inflytande och de som helt förbehålles de politiska organen.DeUa behov motiverar ett antal begränsningar i omfattningen av närvarorättensom jag kommer att närmare redovisa i det följande. Utvecklingen av medbestämmandet är ett viktigt led iarbetet med att förnya den offentliga sektorn. 1 kommunerna ochlandstingskommunerna pågår en omfattande decentralisering av beslut ochverkställighet. I linje med denna utveckling får de anställda i sin yrkesrollett ökat personligt ansvar för verksamhetens planering och genomförande. Ocksåbrukarna av den kommunala servicen fär ett ökat inflytande pä verksamheterna. Del är enligt min mening av stor vikt att formerna förmedbestämmandet stämmer överens med de krav som den pågåendeutvecklingsprocessen ställer. Med hänsyn till behovet av personalinflytande iden praktiska arbetssituationen är MBL-systemet enligt min bedömning inte helttillfredsställande. Frän denna synpunkt förs förhandlingarna i många fall påen för hög nivå. Som jag tidigare anfört kan man betrakta en generellnärvarorätt i de kommunala nämnderna som ett viktigt komplement till detnuvarande medbestämmandesystemet. Det förslag som jag här lägger fram innebärsammanfattningsvis följande. Prop,1984/85:200 13 Jag föreslär att en permanent lagstiftning införs som gerkommunernas och landstingskommunernas anställda en rätt att närvara vidsammanträden med nämnderna med undantag av styrelsen. Närvarorätten omfattarendast närvaro- och yttranderätt. Närvarorätten är tillåten endast i frågor somberör förhällandet mellan kommunen eller landstingskommunen som arbetsgivareoch deras anställda. Myndighetsutövning mot enskild omfattas inte avnärvarorätten. Frågor som gäller kommunens eller landstingskommunens roll somförhandlingspart omfattas inte heller, l.ex, förhandlingar med en arbetstagarorganisationeller uppsägningar av kollektivavtal. Högst tre personalförelrädare ochersättare för dem fär finnas i varje nämnd. De utses av de lokalaarbetstagarorganisationerna. 2.2 Permanent lagstiftning om närvarorätt Mitt förslag: En permanent lagstiftning införs som ger företrädareför de anställda hos kommuner och landstingskommuner rätt att närvara vid jnämndsammanträden. Kommitténs förslag: Kommittén anser att övervägande skältalar för att tillåta närvarorätt för personalföreträdare i de koinmunalanämnderna (betänkandet s, 97-104),