prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — Härigenomskulle man bl.a. erhålla värdefull information om konsumtionsulvecklingen förolika kategorier av konsumenler. LMK har lagl fram en plan för utökad information om kostoch hälsa. I detta sammanhang vill KD gärna framhålla det intressanta initiativ som lagits av ALA-gruppen vid . Representanler för olika konsumentgrupper och skribenter på livsmedelsområdet har sam lats lill seminarier för information och diskussion kring konsumenternas synpunkler och önskemål beträffande forskningen om livsmedel. Forlsall verksamhel på della område bör stödjas . 5.5.42 i : Länsstyrelseninstämmer i betänkandets synpunkter när del gäller viklen av all i ökadutsträckning avdela resurser för information till konsumenlerna i kost- ochhälsofrågor. 5.5.52 Centralorganisationen /SR: denoffentliga verksamhe tens och livsmedelskedjans informationsresurser borde samordnas för rikstäckande upplysning om atl svensk mat, inle minsl inlernationellt sell, är av god kvalitet och har en god hygienisk slandard. LMK föreslår alt elt nytt upplysningsorgan om kostinrättas och knyts lill livsmedelsberedningen. Del måste vara mer ekonomisktoch rationellt att livsmedelsverkel får del statliga övergripande ansvaret förinformationen om mat. Denna bör ha en mera positiv inriktning än vad den nuhar och handla om belydelsen av alt äta mat som man mår bra av - livsmedel från Prop.1984/85:166 57 kostcirkelns alla grupper - i slället för om vad man inteskall äta eller minska på. Åler man den '"näringsläla"' mat manbehöver orkar man inte den "energiläta", näringsfattiga. 5,5,56 Handelns samarbelsorgan i jordbruksfrågor: Vi delarhell LMK's uppfattning, att en samordning av myndigheternasinformationsinsatser är nödvändig. Enligt vår uppfattning bör det främslankomma på atl svara för dessa. 5.5.61---------------------------------------------- : KF tillstyrker utredningens förslag att ensamordning om möjligt bör ske av berörda myndigheters informa lionsverksamhel om livsmedel, deras egenskaper, näringsriktighet osv. KF anser att livsmedelsberedning bör ges deua samordningsansvar.- KFtillstyrker LMKs rekommendation att man satsar på mera forskning och utvecklingsarbele inom kost- och hälsoomrädet. KF får härvid särskilt peka på angelägenhelen av alt det görs kontinuerliga kostundersökningar där del klarare än framgår hur konsumtionsvanorna inom olika befolkningsgrupper utvecklas. KF får dock här framhålla att forsk ning inom hälsoomrädet lill slor del är elt statligt ansvar - inle minsl med hänsyn lill matvanornas betydelse för hälsa resp. sjukdom och med hänsyn lill att ökade hälsoinsatser genom en näringsriklig kostordning minskar sjukvårdskostnaderna. 5.5.62 i : LO tillstyrker utredningens förslag all en samordning bör ske av berörda myndighelers informalions verksamhel om livsmedel, deras egenskaper, näringsrikiighel osv. LO anseralt Livsmedelsberedningen bör ges delta samordningsansvar. Vi tillstyrkergivelvis också LMKs rekommendaiion alt man satsar på mera forskning ochutvecklingsarbele inom kost- och hälsoomrädet. 5.5.63 : - - - kan notera atlcancerkommillén före slagit att en rådgivande hälsodelegation knyls till regeringskansliel. Beho vet av en sektorövergripande samordning har också identifierats av HS 90. För att åsladkomma en samlad lösning hör det förslag som lämnas av livsmedelskommiiién beredas tillsammans med de förslag som HS 90 och cancerkommittén presenterat. 5.5,77 : SLIM anser delvara ulomor-dentligt angelägel au få klarhei i vad vi egentligen komsumerar ochvill föreslå att åläggs ansvaret för kontinuerliga kostundersökningar.- - - SLIM delaruppfattningen att en samordning [av information] är nödvändig och anser, alt enenda myndighet - - bör ha Prop.1984/85:166 58 det övergripande informationsansvaret i kosl- ochnäringsfrågor. blir därigenom den sammanhållande länk i dessafrågor som den enskilda livsmedelsindustrin länge önskat. Den medicinskaexpertgrupp i kost- och näringsfrågor som håller på atl bildas bör enligt vårbestämda åsikt knylas lill Livsmedelsverkel. 5.5.80 : Kommiltén har iallmänna orda lag framhållit behovel av information i kostfrågor. Man förutsätter atl delta skall lösas genom handelns och livsmedelsindustrins ålgärder. Vissa insat ser från slatens sida förutsätts och alt dessa samordnas. [Del] borde övervägas om man kan få till stånd eltinformalionsrådgivningsorgan för hela livsmedelssektorn i den form somfrämjandena inom irädgårdsseklorn har. 6 Livsmedelsberedskapen sårbarhets- ochomställningsfrågor 6.3 Överbefälhavaren: försvarsmaktens utgångspunkterär det viktigt att landel har en för beredskapssilualioner och krig erforderiigsjälvförsörjningsförmåga och uthållighet vad avser livsmedel. Utöver ovanslående övergripande krav är del av störstabetydelse alt även landels olika regioner har en lillfredsställandesjälvförsöijningsför-måga. Del är ocksä synnerligen angelägel alt produktions-och distributionsresurserna har en låg sårbarhet och känslighet förslörningar. Landel i sin helhet bedöms ha enlillfredsställande självförsörjningsförmåga och uthållighet jämföri med dellotala behov som föreligger vid beredskap och krig. Regionalt föreligger det dock en påtaglig obalans såvälvad avser jordbruksproduktionen som förädlingsindustrin. Detta har bl.a. letttill atl i flera avseenden måsle bedömas vara elt underskottsområde. Förädlingsindustrin har koncentrerats till ett fåtalanläggningar främst placerade inom södra delarna av . Flera vikligaindustrier är dessulom förlagda lill områden som måste bedömas som sannolikaoperationsområden i händelse av krig. Försörjningen av livsmedel bygger på och förutsäller ettväl utvecklat och väl fungerande distributionssystem. Med ovanslående som grund bedömer Överbefälhavaren atllandels livsmedelsförsörjning i vidaste bemärkelse är sårbar och känslig för de störningar som kan komma atl inlräffa vid krig. Dessulom har Nortland begränsad självförsörjningsförmåga vilkel kan allvarligt reducera försvars förmågan inom denna region.- Del är mol denna bakgrund viktigt alt åtgärder vidtas föratl nuvarande obalans i den regionala basproduktionen inte förstärksytterligare. Så långt det är möjligl bör obalansen elimineras. Prop.1984/85:166 59 Utvecklingen inom livsmedels- och förädlingsindustrin motökande koncentration och föriäggning lill Syd- och måste hejdas.Det är angeläget alt åtgärder i detla syfte vidias. Om möjligt bör trendenbrytas för atl lillgodose regionala beredskapsbehov. 6.4 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar:Livsmedelsprogrammet är eu av de prioriterade programmen inom det ekonomiska försvaret. Från strikt beredskapssynpunkt har de av LMK redovisadevariationerna i åkerareal (2,9 milj. ha, 2,6 milj. ha resp. 2,4 milj. ha) intenågon avgörande betydelse. Detta förutsätter dock tillgång till nödvändigainsalsvaror. ÖEF anser del nödvändigl att jordbrukel i Nortland kanupprätthållas på minst nuvarande nivå. Med hänsyn lill mjölkens stora betydelse i den s.k.kriskoslen bör ett störte fredstida koantal än 550000 behållas. Behovet av kvävegödselmedel i kris bör främsl tillgodosesgenom fredstida inhemsk produktionskapacitet, krisimport och ev.beredskapslagring. ÖEF framhåller atl den slarka centralisering somkännetecknat utveck lingen inom livsmedelsindustrin har medfört en sårbarhet som inte är acceplabel från beredskapssynpunkl. ÖEF pekar också på det problem som betingas av industrins växande beroende av elektronik. För all en störte tålighet ska uppnås måste större hänsyn tas till beredskapen i den fredslida samhällsplaneringen och industriulvecklingen. Livsmedelsprogrammetskiljer sig från huvuddelen av övriga program genom all arbela med en treårigomställningsperiod utan någon import av insatsvaror efler det första krisåret.Övriga program arbeiar med kortare krisperspektiv och räknar med viss import -om inte särskilda skäl föreligger för någol annat antagande. Självfallel kan det vara motiverat med en särskilt högsäkerhet när det gäller livsmedelsberedskapen. Enligt ÖEFs mening måsteemellertid en treårig kris ulan någon imporl alls anses vara etl mycketosannolikt fall. Det är - - - inte säkert all man i avvägningsprocesseninom hela del ekonomiska försvaret kan avdela medel så alt nivån [säkerhet]kan nås eftersom det, som nämnls tidigare, handlar om en politisk bedömning avvilka risker man är beredd atl ta och vilken balans man vill ha inom detekonomiska försvaret. försvarsbeslut innebar att ökad hänsyn ska laslill riskerna för elt angrepp med mycket kort förvarning - s. k. övertaskandeangrepp. Detta krav har enligt ÖEFs mening inte beaktats nöjaktigt av LMK. Detaccentuerar behovet av regional balans i produklion och konsumlion liksombehovet av lagring av livsmedel i Nortland. Prop.1984/85:166 60 Sårbarheten inom jordbruket. - En fortsatt minskningav anlalel sysselsatta inom jordbruket kan få allvarligaberedskapskonsekvenser. Eftersom behovet av specialkunskaper är stort blirtillgången på reserv- arbetskraft liten. kan få allvarliga konsekvenser för produktionen i kris och krig. Från försörjningssynpunkt är det en fördel om värnpliktiga och civilförsvarspliktiga sysselsatta i jordbrukel som hillills kan få upp skov med sin tjänstgöring vid försvarsmakten och civilförsvaret. En för jordbrukel outnyttjad resurs utgör vapenfria tjänsleplikliga. Hur dessa ska kunna användas bör övervägas. Vad avser växtskyddsmedel och växtnäringsämnen vill ÖEFunderslryka att med något ändrade beräkningsgrunder, bl.a. avseendekrisimporl, som bättre ansluler lill dem som används för det ekonomiska försvareti övrigt, minskar lagringsbehoven i betydande grad, - ÖEF anser att förslaget atl basera beredskapsplaneringenpå byggandet av en elektrolysbaserad ammoniakfabrik i krislid inte ärrealistiskt. I stället bör eftersträvas en fredslida inhemsk produktion. Deförslag härvidlag som presenterals om ammoniaktillverkning i ärsynnerligen intressanta ur beredskapssynpunkl. MöjHgheterna att framslälla pekiloprolein i kris ochevenluelll även i fred bör analyseras närmare.- Inhemsk etanolproduktion.- Etanolens beredskapsbeiydelseär --- störsl som basråvara för den kemiska induslrin. Om en eventuell etanolproduktion skulle baseras påjordbruksprodukter får detla dock inle inkräkta på erforderliglivsmedelsproduktion i en kris. Från den synpunklen är en etanolproduktionbaserad på skogsråvara fördelaktigare. 6.13 Lantbruksslyrelsen: Vid en bedömning avlivsmedelsberedskapen vill lantbruksstyrelsen framhålla skillnaden iplaneringsförutsättningar mellan en situation med avspärtning och en akut krigssituation.De beredskapsåtgärder som kan vidtagas är främsl ägnade att klaralivsmedelsförsörjning vid längre avspärtning. Enligt lantbruksstyrelsens uppfattning är nuvarande och avkommillén föreslagna beredskapsåtgärder otillräckliga. Utvecklingen inom jordbruketoch Irädgårdsnäringen har kännetecknats av en ökadspecialisering som produktionen blivit tekniskt sett alllmer komplicerad.Delta förhållande har inte uppmärksammats t tillräcklig utsträckning vidberedskapsplanläggningen. Lanlbruksstyrelsen vill peka pä atl tillgången på iförsta hand handelsgödsel, bekämpningsmedel, proleinfoder, reservdelar,utsäden och drivmedel har en hell avgörande beiydelse för möjlighelerna atlklara livsmedelsförsörjningen vid en avspärrning. En avgörande förulsättning för all försörjningen skallkunna uppräuhållas i ett läge med partiell eller total mobilisering är attarbetskraft och Prop.1984/85:166 61 traktorer i största möjliga utsträckning stannar ijordbruket. Livsmedelsförsörjningens behov beaktas enligt styrelsenserfarenheter f. n. inte på etl lillfredsställande sätt vid planläggningen avförsvarsmaktens ultagning av traktorer. Lanlbruksstyrelsen vill i sammanhangetföreslå att jordbruket och trädgårdsnäringen fortsättningsvis blir föremål förgenerella uppskov och undanlag vad gäller arbetskraft och traktorer. Lantbruksstyrelsen vill-- kraftigl understryka betydelsenav atl en ökad inhemsk tillverkning av ammoniak kommer till slånd.Vidare krävs ökade insalser för alt trygga försörjningen med bekämpningsmedeloch proteinfoder. Åtgärder bör även vidtagas för att trygga elförsörjningen. 6.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: LMK hari sina be räkningar- - - Ulgåll från ett s. k. grundalternativ. - - - Antagandena speglar - - - en myckel extrem situation och avviker från dem, som lillämpas vid övrig toialförsvarsplanering. - KD anser att det hade varit till fördel om dessa redan från början utformats i enlighet med försvarsdepartementets anvisningar. ------ KD är tveksam till att planeringen - - - binds kosl som del av naturliga skäl kan bli många variationer kring iprakliken. KD menar atl en störte öppenhet inför möjliga alternativa kriskosierbör prägla del fortsatta arbetet. -------- Vid en fullsländig avspärtning är tillgången påkvävegödselme del eller råvaran ammoniak - otillräcklig även vid nuvarande åkerareal och kan inle åberopas som skäl emot en minskning av åkerarealen. Om en kristillverkning skall igångsättas kan den lika gärna dimensioneras för en åkerareal av 2,4 eller 2,6 milj. ha som 2,9 milj. ha. LMK framhåller att den bästa lösningen av problemen medkvävetillför seln i kris är en redan i fredstid utökad ammoniakproduktion. KD vill mycket starkt understryka angelägenhelen av atl frågan får en snar och ändamålsenlig lösning.-- KD vill här framhäva vad LMK anförl om osäkerhelen iberäkningarna som avser behovet av animalieprodukter. Vidare redovisasalternativa beräkningar med mindre mjölk i kriskosten och antagande om visskrisimport, vilka leder lill elt mindre behov av resurser i mjölkproduktionen. 6.26 : Trots den mycketomfatlande genomgången av sårbarhelsfrågorna som ulredningen har gjort,präglas behandlingen ändå av brist på studier av alternativahandlingsmöjligheter. Här behövs en mera genomgripande analys avlivsmedelssektorns möjligheter atl tillgodose de krav som ställs på den vidolika slag av yttre hot. Delsamma gäller frågan om fredslida anpassning avproduktionen som alternativ lill traditionella lagrings- och beredskapsålgärder.Sårbarheten i insatsvaruledet behöver yllerligare sluderas. Prop.1984/85:166 62 SLU anser - - att frågan om kväveförsörjning fåtl enalltför summarisk behandling av utredningen. Det är ännu oklart hur det såkallade Nynäshamnskombinatet kan ulvecklas. En närmare analys av kostnadernaför en ulbyggd kväveproduktion inom landet jämfört med beredskapslagring hadevarit av stort värde. Delta gäller även andra delar av insatsvaruledet, inteminsl andra gödselmedel. Del råder en belydande osäkerhel om vad som händer pånationell nivå med avkastningen vid begränsad kvävetillgång. De anpassningarsom kan länkas ske, bl.a. på grund av alt tillgängliga kväveresurser, inklusivestallgödsel och biologiskt fixerat kväve, får ett ökat värde, har inte studeratsi någon slörre omfattning. Klart är alt resultaten från enskildakväve-gödslingsförsök ger en alltför pessimistisk bild avförsörjningssituationen, om de extrapoleras lill riksnivå. De försök som hargjorts att analysera de toiala effeklerna av en begränsad kvävetillgång tyderpå della. SLU vill i detta sammanhang peka på behovel av fördjupade sludierkring anpassningsmekanismer på delta område. Innan detta har gjorts, är detsvårt alt på elt adekvat säll utforma ett politiskt ställningstagande tillberedskapsfrågorna. 6.30 i lan: F. n, är vi heltimportberoende av kväve. Vid landets enda kvarvarande ammoniakfabrik i som kommittén påpekar mindre än hälften av krisbehovet eller ca 15%av normala åtgången. anser del därför nödvändigt alt snaraålgärder vidtages för alt utöka den fredslida inhemska ammoniak-produklionenålminslone lill de som anses vara elt minimibehov i ell krisläge. Kommittén anser det möjligt med en viss krisimport avbl.a. släller sig iveksam lill alt räkna med dettai krisplaneringen. Målet bör i stället vara att i den fredslida produktionenplanera för en inhemsk försörjning av proteinfoder, som täcker behovet i krislägel. vill - starkt underslryka vad kommitténanlyder all beredskapsaspeklerna ges störte betydelse i del regionalautvecklingsarbete som länsstyrelserna bedriver, men också att näringslivetsjälvt inkl. jordbrukets egna organisationer ålägger sig elt hänsynslagandelill beredskapsaspeklerna i sin planering. 6.38 i : Länsstyrelsenlillslyrker LMK:s förslag all den fredstida ammoniakprodukiionen inom landelbyggs ut exempelvis genom alt Nynäshamnskombinatet och andra liknande projektrealiseras. Även när det gäller växtskyddsmedel och proteinfodermedel är deten fördel för vår beredskap med en fredstida produktion inom landel.Länsstyrelsen föreslår därför atl ansvariga myndigheter får i uppdrag alt Prop.1984/85:166 63 studera möjligheten av att få till stånd sådan produktioni slörre omfattning än vad som är fallet inom landel. 6.42 i : Det är viktigt auarbetet fortsätter med alt finna inhemska substitut och produklionsmöjligheierför viktiga importerade insatsvaror - t.ex, ammoniak, proleinfoder, etanol. Enökad forskning för att utveckla odlingsformer som kräver en mindre insals avhandelsgödsel och växtskyddsmedel bör stimuleras. Därtill kommervila-minpreparat, mineralfodertåvaror och foder-urea. Brislen på inhemsk produktionav handelsgödsel framstår i sammanhanget som det största problemet. 1 betänkandet redovisas att utvecklingen inomlivsmedelsproduktionen bl.a. inneburit allt slörre produktionsenheter. Deltakonslaterande borde kompletteras med synpunkten alt omlokaliseringar ellernedläggningar av sådana enheter i fredstid bör prövas även urberedskapssynpunkt. På samma säll är det viktigt att mjölkproduktionensgeografiska spridning, inle minst inom rena glesbygdsområden, även bedöms urberedskapssynpunkt. 6,47 i : längre avbrott iiransportverksam- heten kommer att drastiskt försämra försörjningssituationen i de avskurna delarna av landel. Åtgärder för att öka transporiförmågan i krigstid skulle väsenlligl förbättra beredskapen på livsmedelsområdet. Av särskild bety delse är därvid atl öka uthålligheten i transportsystemen lill Nortland. Mycket skulle vara vunnet i beredskapshänseende om lagerhållningen på livsmedelsområdet spreds bättre över landet. Länsstyrelsenanser att det är av slor betydelse atl man slår vakt om denjordbruksproduktion, livsmedelsindustri och de lagerceniraler, som finnsi länet och i övriga delar av norta . vill också understryka betydelsen av atlsjälvförsörjning en med handelsgödselkväve förbättras och vill i detla sammanhang peka på riskerna att en eventuell kväveindustri i etl krigstillstånd lätt slås ut.Då kväve kan kompenseras med åkerareal är det angeläget att detta beaktas när det gäller bedömning av det framlida behovet av . Då proteiniillgången spelaren avgörande roll för att i ettkrisläge uppnå en tillräcklig mjölkproduktion vill peka påriskerna om koantalet sjunker för kraftigt. Ett störte koantal kan kompenseraen viss brisl pä proteinfoder. Dä länel och övriga delar av norta i daginte är hell självförsörjande med mjölkprodukter anser atl del ärviktigt ur beredskapssynpunkt att slå vakt om och verka för en viss ökning avmjölkproduktionen i denna landsända. Prop.1984/85:166 64 6.49 i : Frånberedskapssynpunkt är det angelägel att ylleriigare utglesning och nedläggning avenheter ej tenderar atl öka. Del innebär inte bara försämringar vad avserlivsmedelsproduktionen ulan även att befolkningsunderlaget för närtekryterademilitära förband försämras.--- Ur allmän beredskapssynpunkt är det- viktigt att denfredslida produktionen och förädlingen kan ske så nära konsumtionensom möjligl och då lägst till de kvantiteter som ingår i en kriskonsumtion. Detär därför bl.a. angelägel alt bibehålla förädlingsindustrier i t.ex. Norrlandsinland. Nuvarande förhållanden med redan i fredslid kontinueriigtillförsel av vissa livsmedel från andra delar av landet är inlelillfredsställande från beredskapssynpunkt. 6.51 Länsstyrelseni : har folkmäng den i glesbygdskommunerna i öslra Nortbotten minskal med , som ålderssammansättningen blivit alll ogynnsammare. För bl.a. försvaret får de allvariigabefolkningsförändringarna svåra följder. Militärbefälhavaren har framhållit atlbefolkningen i öslra Nortbotten och Malmfälten inte får uttunnas ytteriigare.1 övre saknas i slor utsträckning människor ivärnpliktsåldern. Fortsätter utvecklingen hotas våra säkerhetspolitiskaintressen och det blir en obalans på hela . 6.52 Centralorganisationen /SR: Vidkris förutsätts konsumtionen av mjölk öka med jämföri med fredstida konsumtion.Med denna förutsättning så kan den fredstida mjölkproduklionen inle sjunkasärskilt myckel under nuvarande nivå. föreslår emellertid kommitténsmajoritet atl avvecklade mjölksubvenlioner skulle vara elt sätl för slaten attfinansiera spannmålsöverskotten. Enligt SÄCö/SR:s uppfallning verkar inte deuahelt konsekvenl,------------------------ 6.53 Familjejordbrukarnas riksförbund:Livsmedelskommitténs övervägande och förslag anser vi är för optimistiska ochvilar inte på säker grund och baseras lill stor del på prognoser och teoretiskaberäkningar, 6.55 Glesbygdsdelegationen: anser att kommittén intedragit riktiga slutsatser av de studier som gjorts av jordbruketssårbarhet. Detta gäller förmågan att producera vissa insatsvaror i kristid ochsärskilt möjligheterna att hålla en god beredskap med den nuvarandecentraliserade förädlingen av livsmedlen. Delegationen anser alt en lokalvidareförädling är en förutsättning för en effektiv försörjning i kristid. Prop.1984/85:166 65 6.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi menaratt det vore rimligl alt man från samhällets sida--- tog ett samlatekonomiskt ansvar för beredskaps- och sårbarhetsaspekterna, vilkaytterst är en angelägenhet, som berör samhällel totalt. Vi är medvetna om attfinansieringen härav är ell besvärligt slalsfinansielll problem.--- Delta skulle kunna ske på såsäll, alt vissa belopp av den nu inflyiande mervärdeskatten fick ulgörasamhällels samlade ekonomiska ansvar för beredskaps- och sårbarhelsaspeklernai vår livsmedélspolitik. 6.58 : Mycket lalar för altsårbarheten i vårt lands jordbruk och därmed försörjningsmöjligheterna vid enmer omfatlande krisavspärtning underskattats av utredningen. Det ringa antaletsysselsatta inom jordbruket, vårt beroende av importerade produktionsmedel,koncentrationen till störte enheter och specialisering är exempel på faktorersom gjort vårt jordbruk mycket sårbart. Detta gäller inte minst jordbrukets försörjning med olikaproduktionsme del, varav tillgången på handelsgödselkväve spelar en väsenllig roll vid bedömning av arealbehovel vid en mera långvarig krissituation. Den nuva rande produktionskapaciteten av handelsgödselkväve inom landet är inte tillräcklig vid en kris. Vid en mera långvarig sådan lorde inte heller en ökad beredskapslagring vara tillräcklig. Förbundet vill därför tillstyrka kommit téns förslag om en ökad fredslida ammoniakproduktion i landel. Del samma bör för övrigl gälla produktionen av olika växtskyddsmedel. Potatisodling och sockerbetsodling är mycket angelägna urberedskapssynpunkl. Skall vi klara en övergång till kriskosi, gäller del allslå vakl om nuvarande arealer av dessa grödor. Alt exempelvis hell plötsligttredubbla potatisarealen måsle vara i det närmaste omöjligl, om man inte ifredslid ser lill att bibehålla nuvarande arealer av mat- ochfabrikspotalis, Det synes--- angeläget alt utveckla jordbruketsmöjligheter till en ökad proteinproduktion, med t, ex. ärter och dubbellågarapssorter samt som biprodukt vid elanolframställningen, än att förlila sig pådet helt oprövade pekiloproleinel, som enligt förbundet är attbetrakta som en skrivbordsprodukt. Däremot skulle en satsning påetanolproduktion trygga en slor del av proteinförsörjningen. måsteförbundel varna för en övertro på ärtodlingens möjligheter i en krissituation.Inga andra grödor är så känsliga för årsmånsvariationer som ärter. betona viklen av all man inom landet stimulerarutvecklingen av foder-sädsorter med högre proteinhalt. 6.61 : 1 grundaliernativet förkommitténs beräkningar förutsätts atl ingen krisimport förekommer.