prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Förnämnda ändamål beräknarjag för /86 etl medelsbehov avsammanlagt 362 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atttiU Lokaliseringsbidrag m.m. för /86 anvisa ellreservationsanslag av . 1983/84Ulgift 171128215' Reservation 2275781438' 1984/85Anslag 500000000' 1985/86Förslag 300000000 ' Avser anslaget Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån 1984/85:115 152 Frånanslaget bestrids utgifterna inom statens industriverks (SIND) huvudprogramRegional utveckling avseende lokaliseringslån. Verksamheten regleras avförordningen (1982:677) om regionalpoliliskt stöd (omtryckt 1983:702 ändrad1984:608). Utbetalning förekommer även av lån som beviljats enligt tidigareförordningar som reglerat den regionalpolitiska stödverksamheten. Till skUlnadmol lokaliseringsstöd i form av lokahse-ringsbidrag belastas detta anslag ävenmed utgifter för lokaliseringslån som beviljas av länsstyrelse. Jaghar lidigare (avsnitt 3.4.3) redogjort för utfjdlet av stödverksamheten underde senasle budgetåren. /84 har beslul om lokaliseringslån fattats för 300,7 milj. kr.Lånetiden för lokaliseringslån fastslälldes till i genomsnitt 10,8 år.Avbetalningsanstånd har medgivits med genomsnittligt . Ett fåtal företaghar bevUjats ränteanstånd. Någon direkt statlig subvention i samband medlångivningen förekommer inte längre. /84 har vidare utbetalats 171 milj. kr. Iränlor och avbetalningar har under budgetårel inbetalats 297 milj. kr. 87,5 milj. kr. har avskrivits på gmnd av låntagarens konkurs och39,3 mUJ. Utestående fordringar på lokaliseringslånuppgick tUl 3282 mUj. varav 92 milj. kr. beviljals enligtförordningen (1979:59) om särskilt regionalpolitiskt stöd inom vissavarvsregioner. /86 räknar SIND med att beslut om lokaliseringslån kommer allfattas för 200 mUj. Verket räknar med alt även utbetalningama kommer attuppgå till 200 milj. kr. under detta budgetår. Förlokaliseringslån under budgeiårei 1985/86 beräknarjag medelsbehovet liU 300milj. Jag hemställer att regeringen föreslår altlill Lokaliseringslån för /86 anvisa ett reservationsanslag av300000000 kr. Regionala utvecklingsinsatser m. m. 1983/84Utgift 184597268' Reservation 264534017'' 1984/85Anslag 398250000' 1985/86Förslag 488000000 'Avser anslaget Regionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser Demedel som inte var ianspråklagna genom beslut uppgick tillca 33 milj. kr. 1984/85:115 153 Frånanslaget bestrids kostnaderna för av länsstyrelsema beslutade lokaliserings-och investeringsbidrag enligt förordningen (1982:677) om regionalpoUtiskt slöd(omlryckl 1983:702, ändrad 1984:608). Vidare beslrids från anslaget kosinadernaför stöd i glesbygder till investeringar vid företag, kommersiell service,inlensifierade kommunala sysselsätlningsinsatser (IKS), samhällelig servicesaml hemarbele enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd liU glesbygd(omlryckt 1982:678, ändrad 1983:678 och 1984:609). Koslnadema för regionaUulveckUngsarbete, t. ex. projeklverksamhel och åtgärder för regionallnyföretagande, bestrids också från detta anslag. Medlendisponeras av länsstyrelsema som fördelar medlen mellan de olika ändamålen.Samtliga länsslyrelser har tilldelals medel från anslaget. Frånanslaget har vidare avsalls 5 milj. kr. lill regeringens förfogande förfördjupad samverkan meUan småföretag och högskolor (prop. 1983/84:135, NU 42,rskr 379). Överanslaget C 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel har innevarandebudgetår anvisats medel för cenirala konsult- och utredningsinsatser. Jagkommer att föreslå atl även medel för detla ändamål och centrala medel förteknikspridning anvisas över anslaget C 4. Samtligalänsstyrelser har inkommii med anslagsframställningar för /86.Sammanlagi beräknar länsstyrelsema medelsbehovet till . Verketberäknar medelsbehovet för centrala konsult- och utredningsinsatser tiU 15milj. Inomramen för del s. k. länsanslaget har länsstyrelsema möjlighel att inom en givenmedelsram göra avvägningar mellan olika insatser genom all lämnalokaliseringsbidrag/invesleringsbidrag eller glesbygdsstöd eller att bedrivaolika former av projeklverksamhel. Jaghar tidigare (avsniu 3.4.2) förordat alt ell nyll ändamål - förelagsutveckling- förs in i länsanslagel. Förelagsutveckling omfattar förelagsstimulerandeålgärder, företagsserviceåtgärder och stöd tUl bl. a. produklul-veckhngs- ochmarknadsföringsprojekt i form av regionalpoliliskl utvecklingskapital. Densenare stödformen kan lämnas till företag i slödområdena och i områden där,enligt regeringens beslul, regionalpolitiskt stöd lillfälligt skall kunnalämnas. Jag har också redovisat vilka principer och villkor som bör gälla förden fortsatta verksamhelen. 1984/85:115 154 Medelunder detta anslag bör således disponeras av länsslyrelserna för följandeändamål. - Lokaliseringsbidrag istödområde A-C och i områden där, enligt regeringens beslul, regionalpolitisktslöd tillfälligt skaU kunna lämnas. - Investeringsbidrag utanförnämnda områden. - Slatligt stöd till glesbygd. - Regional projektverksamhet. Detankommer på regeringen att fördela anslaget mellan länen och alt ulfårda deföreskrifter som krävs. Det ankommer på resp. länsstyrelse att med utgångspunkthäri fördela anvisade medel mellan angivna ändamål och lämna föreskrifter ochrikllinjer tiU de organ i länen som skall fatta beslut i de enskilda fallen. Vidarebör regeringen disponera medel från anslaget för följande ändamål. - Teknik- och kunskapsspridning iregionalpoliliskt prioriterade regioner. - Centrala konsult- ochutredningsinsatser. Jaghar i avsnitt 3.3.2 redovisat vilka principer och viUkor som bör gäUa förmedlen liU teknik- och kunskapsspridning. För medlen till cenirala konsult- ochutredningsinsatser bör nuvarande principer gälla. Medelsbehovetför samtliga ändamål under anslaget harjag beräknat till 488 mUJ. Jagavser att föreslå regeringen att länsstyrelserna bör disponera 457 milj. kr.och beräknar atl högsl 80 milj. kr. därav skall användas lill regionalprojektverksamhet. Medhänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen atttill Regionala utvecklingsinsatser m.m. för budgeiårei 1985/86 anvisa ettreservationsanslag av . Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygderm. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Frånanslaget bestrids kostnadema för atl infria statliga garantier för lån tillföretag i glesbygder och för lån till kommersiell service enligt förordningen(1979:638) om statligt slöd liU glesbygd (omtryckt 1982:678, ändrad 1983:678och 1984:609). Vidare beslrids från detta anslag kostnaderna för att infriagarantier för lån som har lämnals enligt förordningen (1973:608) om statligtstöd tiU kommersieU service i glesbygd (omtryckt 1978:186, Prop.1984/85:115 155 upphävd1980:877), förordningen (1976:208, upphävd 1979:638) om statligt slöd tiUskärgårdsföretag och förordningen (1978:465, upphävd 1979:638) om särskilt slödtill lantbruksföretag i vissa glesbygder. Samtligalänsstyrelser har inkommit med anslagsframstäUningar för /86.Sammanlagt föreslår länsslyrelserna en ram för slallig garanii på 78,7 milj.kr. Riksdagenhar fastställt storleken på den ram som anger ulrymmel för attteckna nya kreditgarantier. För innevarande budgetår uppgår den s.k.garantiramen till 52 milj. kr. 1983/84:150 med förslag till slutUg reglering av statsbudgeten /85, m.m. togs frågan upp om utformningen av statenskreditgarantigivning . Förslaget innebar atl man fr. o. m. nästabudgetår skall gå över till ett system med s. k. engagemangsramar. Detta blevockså beslut. Engagemangsram innebär att den kreditgi-vandemyndigheten beviljas en flerårig ram för garantigivningen med möjlighel tillny kreditgarantigivning inom denna totalram i mån av utrymme. Sysiemel medföratl myndigheterna får incitament all förkorta garantiernas löptider och även iövrigt hålla nere belaslningen på garantiramarna. Delta är långsiktigl avstatsfinansieU betydelse eftersom långa löptider på kredilgarantiema försvåraromprioriteringar och binder staten för poten-tieUa utgiftsålaganden under långtid. Ienlighet med det principbeslut somjag nu har redovisal viU jag föreslå altlänsstyrelserna fr. o. m. i stället för årliga kreditgarantiramartiUdelas en s. k. engagemangsram. Efter samråd med chefen för finansdepartementetföreslår jag all denna byggs upp successivt tills den uppgår till 290 milj. kr.För /86 bör ramen fastställas till 52 milj. kr. Utrymme för nykredilgivning skapas i fortsättningen dels genom amorteringar av lån medstatliga kredilgarantier som lecknats efter , dels genom detutrymme som skapas genom den successiva uppbyggnad av engagemangsramen somjagförordal. Förluster lill följd av infriade garantier skall inte utgöra uirymmeför ny garanligivning. Anslagetbör för nästa budgetår tas upp med oförändrat belopp, . Jaghemställer atl regeringen föreslår att 1. medgeatl statlig kreditgaranti för lån tiU förelag i glesbygder och för lån tiil kommersieU service får beviljas i sådan omfattning alt det sammanlagda beloppet för utestående garanlier räknal från den 1 JuU 1985 uppgår tUl högsl , 2. tillTäckande av förluster på grund av kreditgarantier tiU företag i glesbygder m.m. för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsan slag av . 1984/85:115 156 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 1983/84Ulgift 205289278 1984/85Anslag 330000000 1985/86Förslag 360000000 Frånanslaget, som disponeras av , läcks bortfall avavgiftsinkomster till följd av lillämpningen av lagen (1983:1055) omnedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i Norrbollens län. Enligtdenna lag skall den procentsals efler vilken arbetsgivaravgifter resp.egenavgifter sammanlagi ulgår enligt lagen (1984:668) om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare sältas ned förverksamheier inom vissa näringsgrenar som bedrivs i Norrbotiens län. Förnedsätlning av egenavgifter gäller beslämmelsema i uppbördslagen (1953:272).Berörda näringsgrenar är gmvverksamhet, tiUverkning, pro-duktionsvaminriktadpartihandel, uppdragsverksamhet och hoteU-, pensionats- och campingverksamhel.Ell särskUl bidrag tUl koslnaden för socialavgifter lämnas vid ökning avsysselsätlningen. Utgifter för detta bidrag belastar anslaget C7.Sysselsättningsstöd. Verksamheierinom nämnda näringsgrenar som bedrivs i samhälle är befriade frånsocialavgifter och allmän löneavgift den Ijanuari 1984-den31december 1993. Verketberäknar medelsbehovet för ersällning för nedsältning av socialavgifter liU350000000 kr. Hänsyn har härvid inle tagits till de löneökningar som kan kommaatl inträffa . Jaghar lidigare (avsnill 3.4.4) föreslagit atl del nuvarande systemet mednedsätlning av förelagens socialavgifter i Norrbotiens län bör bibehållasoförändrai både vad gäller geografisk och branschmässig omfattning. Medhänvisning härtill hemsläller Jag all regeringen föreslår all tillErsättning för nedsättning av socialavgifter för /86 anvisa ettförslagsanslag om . Nyttanslag (förslag) 120000000 Medelför utgifler för sysselsättningsslöd anvisas innevarande budgetår över anslagetC 1. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhel. 1984/85:115 157 tidigareföreslagit atl över sistnämna anslag fortsättningsvis endasl skall anvisasmedel för beslut som fattas före den 1 juh 1985. Jag föreslär därför alt medelför sysselsättningsslöd fr. o. m. budgeiårei 1985/86 anvisas över ett nytlförslagsanslag, benämnl C 7. Iavsnitt 3.4.3 harjag närmare redogjort för ulfallet av verksamheten medsysselsättningsstöd . Jag har där även föreslagil attsysselsältningsstödet skall höjas i samtliga stödområden. Del bidrag tillkostnaden för arbetsgivaravgifterna som under vissa förulsältningar lämnas vidverksamheter i Norrbollens län bör även fortsättningsvis belasla anslaget försysselsättningsslöd. Jagberäknar mot bakgmnd härav det lotala medelsbehovet för sysselsättningsslödunder budgeiårei 1985/86 till 120 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen alttiU Sysselsättningsstöd för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av120000000 kr. Expertgruppen för forskning om regional utveckling Nytlanslag (förslag) 4 300 000 F.n. bestrids kostnaderna för expertgmppens för forskning om regional UtveckUng(ERU) verksamhel över anslaget A 3. Kommittéer m. m. Dessa kostnader redovisasunder en särskild anslagspost, som behandlas som ett särskiltreservationsanslag. För /85 har 4,12 milj. kr. ERUhar inkommit med anslagsframstäUning för /86. Medelsbehovetberäknas till 5,29 milj. kr. Jaghar lidigare (avsnill 6) redovisal min syn beiräffande behovet av forskning somkan bidra lill alt förbättra kunskapsunderiaget för regionalpolitiken och delangelägna i all synsält och resultat från forskningen får en bred spridning tUlolika användargmpper. Jag har också redovisal den roll som ERU bör ha i dessaavseenden som länk mellan forskningen och användare av forskningens resullal.Med hänsyn till inrikiningen av ERU:s verksamhel anser jag atl medelfortsättningsvis bör anvisas över etl särskilt reservationsanslag. Medhänsyn lill vad jag har anfört hemsläller jag all regeringen föreslår altlill Expertgruppen för forskning om regional utveckling för /86anvisa etl reservalionsanslag av . 1984/85:115 158 Jaghar tidigare redovisat och motiverat följande förslag som avser särskildaåtgärder för att främja forskning och utveckling inom högskoleregion. Eflersamråd med chefen för föreslår jag att iUmeå för budgetårel 1985/86 tillförs 20 milj. kr. att under en fyraårsperioddisponeras för en intensifiering av den påbörjade satsningen inom delbiotekniska området. Vidarebör högskolan i för budgetårel 1985/86 tillföras 8 milj. kr. att under enfyraårsperiod disponeras för en förstärkning av datateknisk forskning ochutbildning. Regionsstyrelseni högskoleregion bör för /86 tillföras 1 milj. kr. för attutreda fömtsättningama och formerna för en högskoleutbildning inom detrymdtekniska området i Kimna samt för att genomföra en sådan utbildning. Medlenär avsedda atl utnyttjas . Vidareföreslår Jag, efter samråd med statsrådet I. , att geofysiskainslitut tillförs 4 milj. kr. atl disponeras för enuividgning av forskningsverksamhelen vid tillämpningsområden. Kosinadernaför den verksamhet som efter fyraårsperioden kommer atl bedrivas inom deberörda områdena bör, somjag lidigare anfört, bestridas inom ordinarieforsknings- och utbildningsanslag. Medhänvisning till vad Jag har anfört hemställer Jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. tillMatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna för budgetårel 1985/86 anvisa ett i förhållande lill prop. 1984/85:100 bil. 10 punkt D 23 med . förhöjt reservationsanslag av , 2. till Tekniska fakulteterna förbudgeiårei 1985/86 anvisa ell i förhållande tiU prop. 1984/85:100 bU. 10 punktD 24 med . förhöjl reservationsanslag av , 3. till Lokala och individuellalinjer och enstaka kurser anvisa etl i förhållande tUl prop. 1984/85:100 bU. 10punkt D 13 med . förhöjl reservalionsanslag av , 4. till geofysiska instUutför budgeiårei 1985/86 anvisa etl i förhållande till prop. 1984/85:100 bil. 10punkt D 38 med . förhöjt reservalionsanslag av . Prop.1984/85:115 159 1.1 Inledning ................................................... 160 1.4 Pendlingen ................................................. . 177 1.5 Sysselsättningsgrader ocharbetskraftsutbud 177 1.6................................................................. Arbelskraftsulbudetunder 181 Bilaga 1.1.1 Regionalutveckling och mellanregional uljämning .. 183 1 Befolkningsutvecklingen .................... . 183 2 ArbetsmarknadsförhåUanden m. m........ . 200 3 Näringsstmkluren .............................. . 213 Bilaga 1.1.2 Befolknings- och sysselsättningsutveckling m.m. inomde regionalpolitiska stödområdena.... . 226 BUaga1.1.3 Prognoser över befolknings- och sysselsättningsut vecklingen .... . 232 Bilaga1.1.4 Regional avgränsning av regionalpolitiska utredning ens landsdelar/kommungrupper ............. 238 1984/85:115 160 Denregionalpolitiska utredningen () har redovisal ett omfattande maierialavseende befolknings- och sysselsättningsutvecklingen, sysselsättningsgrader,arbetslöshetssituation m.m. (SOU 1984:74 och Ds I 1984:25). I denna bilagaredovisas därför endasl översiktligt den regionala problembilden. Denregionalpolitiska utredningen redovisar geografiska avgränsningar omfattandelolv landsdelar/kommungmpper. Denna indelning används även i denna översiki avden regionala problembilden (geografiska avgränsningar se bilaga 1.1.4).Dämiöver redovisas några dala över utvecklingen inom de nuvarande stödområdenaA-C och i områdel ulanför dessa. Genomgången gmndas på en analys avulvecklingen i samtliga kommuner. Bakgmndsuppgifler lill bl.a. denna analysåterfinns i bilagorna 1.1.1-1.1.3. ökade befolkningen i hela landet med närmare 1,3 mUJonerinvånare eller . ökade befolkningen i skogslänen med drygt30000 personer eller med . En väsenlligl större befolkningsökningskedde i storstadslänen med drygt 760000 och inom gmppen övriga län med närmare530000 personer, vilkel molsvarade en ökning med 34 resp. . En avsevärdkoncenlration av landels befolkning till storstadslänen har således sketl underdenna period. fanns drygl en iredjedel av landets invånare i dessa län.Koncentrationen av befolkningen liU storstadslänen skedde dock främst under1950-och 1960-talen medan dessa läns befolkningsandel inle förändrats nämnvärtefter . Länsstyrelsernas senasle prognoser innebär för perioden1984-2000 återigen en koncenlration av befolkningen till storstadslänen och dåhuvudsakligen liU . Skogslänens andel beräknas minskamed omkring en halv procentenhet, medan ingen nämnvärd förändring väntas ske avandelen för gmppen övriga län (se figur 1.1). Figur 1.1 Befolkningsutvecklingen inom vissa länsgrupperoch i hela riket mellan åren 1950, 1960, 1970, 1980 och 1984 samt åren 1990 och2000 enligt länsstyrelseprognoser (index där = 100). För år1984 endast preliminära uppgifler. 1980 1984 1990 2000 ' Avser , , ,, , samt . Föratl bättre förstå den befolkningsutveckling som sketl bör förändringarna delasupp i födelseöverskott/underskott resp. nettoflyllning. I vissa fall kan delockså vara motiverat all dela upp nelloflyttningseffektema efter hur dessaberor på inrikes- resp. omflyttning. 1984/85:115 162 Somframgår av tabeU 2.1.1 har befolkningsutveckUngen inom skogslänen* kännetecknatsav en förhållandevis kraftig befolkningsminskning under såväl 1960-taletssenare hälft som medan 1970-talel innebar en någotlägre befolkningstillväxt. En omfallande nel-toutflytlning från skogslänenunder övergick under 1970-lalel i en klar nettoinflyltningmedan början av 1980-talel åter innebar flyttningsförluster men i en väsentligtlägre takt . Ända balanseradesflyttningsförlusterna i skogslänen av etl årligi födelseöverskott istorleksordningen 5000 personer. upphörde födelseöverskottenoch förbyttes dessa i underskott med drygt 2000personer . Befolkningsutvecklingeninom storstadslänen karaktäriseras av atl såväl födelseöverskott som totalaflyttningsvinster bidrog till en klart positiv befolkningsutveckling . Invånarantalet i storstadslänen påverkades dock negativtgenom flyttningsrörelsema under 1970-lalel genom att en årlig nettoutflyttningtill landets övriga län på ca 6800 personer översteg ett positivtflyttningsnetlo gentemot utlandet på omkring 5 000 personer . skedde dock åter en nettoinflytlning tUl storstadslänen frånlandels övriga län som neitot gentemot utlandet fortsatte att varapositivt. Tilläggas bör dock atl befolkningsutvecklingen varierar väsentligtmellan storstadslänen. har genomgående haft den gynnsammasteutvecklingen, medan noterat betydandeflyttningsförlusler. Delvis beror dock dessa förluster på en betydandeutflyitning lill vissa kommuner i angränsande län, som tillhörGöteborgsregionens arbetsmarknad. Inomgmppen övriga län bidrog ungefär lika stora födelseöverskott och flyttningsvinstertill en klart positiv befolkningsutveckling fram till början av 1980-talel.Under perioden 1981-1983 stagnerade dock invånarantalet inom denna länsgmppgenom att de tidigare födelseöverskotten och flytt-ningsvinslerna i stort settupphörde. Länsstyrelsemassenaste prognoser innebär för skogslänens del attfödelseunderskotten för kommer att bli omkring 3 400 personerper år. Detta är en klart högre nivå än , Förstorstadslänens del visar prognoserna på etl årligt födelseöverskott med 2000personer , vilkel nästan betyder en halvering av defödelseöverskott som dessa län noterade under 1980-lalets försia år. Samtidigtbör dock noteras att det endast är som väntas svara för dessaöverskott medan prognoserna för Malmöhus- och innebäratl anlalel döda i slort sell vänlas balansera antalet födda. Prognosema förgmppen övriga län betyder i sin tur ett födelseunderskott med 2 400 personerårligen under 1980-lalet. Jämfört med utveckhngen under perioden 1966-1983betyder Avser , , , , , Västerbottensoch . o oo o\ ' o I 00 so o o os Ov 00 - « ov t tr, \0 r*s VO VO f* rj M OOO OOO 00 00 00 VO ov -»r m I cs 00 VO 00 \o f.., \0 00 O >) f t~ CN f. CN m O CN cs Ov VO Wi VO o vo cs 2 " 2 S rr c "S (fl "2 M t/3 .ra (y . o O = 1 C O o«I > § S o,o = E c E c» 5 o " c o» OOt; o.E .S S c <2 o u T3 > c ("I «u - " i 2 " E S, ° .i*» cd 5 = c: (O *« = o u u E-a r,ir E 1984/85:115 164 detlaall de siadigt minskande överskollen kommer atl övergå i födelseunderskott. Länsstyrelsernasprognoser över nettoflyttningen visar för hela 1980-talel på ennettoinflyltning lill storstadslänen och gruppen övriga län med omkring 3 600resp. 2 400 personer (tabeU 1.1). Jämfört med den faktiska nettoflytlningenunder betyder della en viss minskning för storstadslänensdel, medan det för gruppen övriga län innebär en väsentligt gynnsammareutveckling. Beiräffande storstadslänen bör samlidigt påpekas atl det främst ärStockholms län som vänlas svara för merparlen av netloinflyttningen, medanGöteborgs och län får en nelloul-flyttning av ungefär samma omfattningsom väniade nettoinflytlning, dvs. ca 900 personer per år.Prognoserna för skogslänen betyder en årlig netloulflyttning med 900 personerunder 1980-lalel, vilkel är en halvering av den faktiska nettoulflyllningenunder 1980-lalels första år. Denstabilitet i befolkningshänseende som utmärker skogslänen som helhet gäller emellertid inte när man studerar den inomregionalautvecklingen. Således har flertalel kommuner i del s. k. norra inlandet haft enbetydande folkminskning medan slörre kommuner främst stödjepunkter inom deltaområde och längs Norrlands kustland hafl en betydande ökning av sin folkmängd.Under perioden har invånarantalet i norra inlandet minskat i ungefar samma taktsom del har ökat i dessa stödjepunkter (tabeU 1.2). Äveni Syd- och varierade befolkningsutvecklingen pålagligl mellan deslörre och de mindre kommunema. Detta gällde emellertid främst fram till börjanav 1970-lalet med en dubbelt så slor befolkningsökning relativt sett i de s.k. stödjepunkterna som i de medelstora och mindre regionema i samma områden.Under 1970-talet var tillväxten lika stor i dessa båda kommungrupper medanutvecklingen åter varit något gynnsammare istödjepunkterna. tre slorsladsregionema var del främslfödelseöverskotten som bidrog tiU befolkningstiUväxten, medanflyttnings-rörelserna verkade i motsatt riktning med undantag för Slockholmsregionensom hade en liten nettoinflytlning. För stödjepunkter i Syd- och Mellansverigeoch i norr förstärkte belydande födelseöverskott en förhållandevis stornettoinflyltning, vilkel resulterade i en gynnsam befolknings-uiveckUng. Deltagällde särskilt stödjepunkterna i norr. Även de medelstora/mindre regionerna iSyd- och hade en omfattande nettoinflytlning, men varfödelseöverskotten obelydliga. BlandRUT:s övriga områden var del endast medelstora/mindreregioner i norr som hade nelloflyttningsvinster, medan de övriga områdenförlorade invånare genom omflyllningen. Detta gällde särskilt för Bergslagenoch del norta inlandet där nettoulflyllningen var förhållandevis stor. Mernämnvärda födelseunderskoll relativt sell hade endast medelstora/mindreregioner i norr, norra inlandet samt öslra (tabeU 1.3).