prop · G80398 · 1984-12-31 00:00:00 — i menar att en reform somöppnar möjligheter att inrätta lokala organ även i landstingskommunerna är avstor betydelse för att öka medborgarnas inflytande över dessa frågor. läns landstingskommun tillstyrker lagändringarna. Landsfings-kommunenförutsätter att lagändringarna samordnas med annat utrednings-ochberedningsarbete som pågår. Landstingskommunen ser vidare positivt på försökenatt decentralisera förtroendemannainflytandet och öka det lokala medborgarinflytandet.Med stöd av nuvarande lagstiftning har landstingskommunen organiserat denpolitiska ledningen av sjukvården i sex geografiskt begränsade distrikt. Dessastyrelser tillförs successivt ett större ansvar för verksamheten inom sittområde. Inrättandet av dessa styrelser har också enligt landsringskommunenunderlättat samarbetet med kommunerna. läns landstingskommun ställer sig odelatpositiv till kommitténs förslag om ökad organisatorisk frihet förlandstingskommunerna. 1984/85:98 35 förändring som innebär ett avlägsnande av sådanabegränsningar som hindrar landstingskommunerna att utveckla effektivaorganisationsformer, är enligt landsringskommunen värdefulla. Landsringskommunenhävdar alt det är olyckligt att såsom nu är fallet skilja omsorger och tandvårdfrån möjligheterna till decentralisering av det politiska beslutsfattandet vialokala organ. Statsmakterna bör därför vara lyhörda inför eventuellaytterligare förslag från landstingskommunerna innebärande en än störreutvidgning av möjligheterna att själva regionalt besluta om utformningen avförtroendemanna- och tjänstemannaorganisationen. Slutligen fäster landstingskommunen uppmärksamheten på attideologin om avveckling och/eller förenkling av centrala regelsystem,självklart bör sätta sin prägel på även övriga relationer mellan staten ochlandstingskommunerna. Därför ser man med stort intresse fram mot konkreta förslagnär det gäller minskning av den statliga detaljregleringen kring t. ex. denstatliga bidragsgivningen. och läns landstingskommun finner detrimligt att inte bara'kommuner utan också landstingskommuner skall kunnainrätta lokala organ och tillstyrker därför förslaget. Eftersom den föreslagnalagändringen innebär en möjlighet och inte en skyldighet att inrätta lokalaorgan, kommer det enligt landstingskommunen an på varje landstingskommun attanpassa sig till de lokala förutsättningarna. Ålvsborgs läns landstingskommun hälsar medtillfredsställelse förslaget om ändring av hälso- och sjukvårdslagen, vilketinnebär att även tandvården skall höra till hälso- och sjukvården och kan ledasav särskilt organ under hälso- och sjukvårdsnämnden, t. ex. hälso- ochsjukvårdsdirektionen, primärvårdsnämnd eller dylikt organ. Även beträffandeomsorgerna om de psykiskt utvecklingsstörda kan det enligt landstingskommunenfinnas fog för särskilda organ under omsorgsstyrelsen eftersom denna verksamhetunder senare år har utvidgats kraftigt. Verksamheten bedrivs på institutionerav olika storlek och ofta med stark geografisk spridning. Även om behovet attskapa legala möjligheter för ett decentraliserat förtroendemannainflytande inteär lika starkt uttalat för omsorgsverksamheten som för tandvården bör enligtlandstingskommunens uppfattning även ett decentraliserat förtroendemannainflytandevara möjligt inom denna verksamhetsgren. Detta gäller kanske framför allt i länmed stora geografiska avstånd. läns landstingskommun tillstyrker kommitténsförslag med hänvisning fill att lagändringen innebär ökade möjligheter förlandstingskommunerna att själva utforma en lämplig organisation. Förslaget gerockså förutsättningar för ett breddal förtroendemannainflytande. läns landstingskommun finner de övervägandenoch förslag som framförs i betänkandet väl motiverade och lämnar därförbetänkandet utan erinran. läns landstingskommun hälsar kommitténs förslagmed stor fillfredsslällelse. Förslagen öppnar möjligheter att decentraliseraansvar och 1984/85:98 36 befogenheter när det gäller tandvård och omsorger och medde intentioner om utveckling av landstingsorganisationen som funnits ilandstingskommunen . läns landstingskommun tillstyrker till alladelar den bedömning som kommittén gör. Det är enligt landstingskommunennaturligt att landstingskommunerna ges samma möjlighet som kommunerna att inrättalokala organ. understryker att införandel av lokala organpå landstingssidan torde vara av stort värde för medborgarinflytandet i länvilka har stor geografisk utspridning. En ökad samordning mellan viss kommunalverksamhet torde också enligt kommunen lättare kunna genomföras om lokalalandstingsorgan inrättas. kommun uttalar att en inriktning mot ett störrelokalt inflytande på de politiska besluten är en förutsättning för utvecklingav den kommunala organisationen. Därför är det svårt att inse att förhållandenkan vara annorlunda inom en landstingskommun. Snarare borde, menar kommunen, degeografiska avstånden innebära ytterligare skäl för ett starkt lokaltinflytande. Kommunen anger den organisation med lokala sjukvårdsdirektionersom är införd i läns landstingskommun som ett steg i rätt riktning.Kommunens uppfattning är dock att direktionernas ansvarsområde och befogenheterär för begränsade till men för samordning och resursutnyttjande: Den lokala sjukvårdsdirekfionensarbetsområde skulle naturligtvis också omfatta tandhälsovården ochomsorgsverksamheten. De lokala sjukvårdsdirektionerna skulle med störrebefogenheter lättare kunna samordna och utveckla sina verksamheter efter lokalaförutsättningar. Kommunen hävdar att det i kommuner med heltäckande kommundelsnämnderborde vara möjligt att lägga landstingskommunala uppgifter på kommundelsnämn-derna.Inom exempelvis äldreomsorgen kan inte kommunen se del speciellt meningsfulltatt skilja på social hemhjälp och hemsjukvård. Den enskilde pensionären torde ialla händelser vare sig vara intresserad av, eller i behov av, att servicen äruppdelad på tvä huvudmän. betonar vikten av alt lagstiftningenutformas så att landstingskommunerna ges största möjliga frihet alt självafinna och bestämma sin organisation och sina arbetsformer. Detta har ocksåvarit kommitténs utgångspunkt och förbundet har därför inget all erinra motförslagen. Ett genomförande av förslagen skapar enligt förbundet förutsättningarför ett ökat inflytande för de förtroendevalda inom landstingskommunernasskilda verksamhetsområden. Olika möjligheter att engagera en vidare krets avmänniskor i samhällsarbetet kan då prövas. i (LO) anser att de skäl kommitténhar redovisat för en utvidgning av landsfingens befogenheter är riktiga. Dessutomär det viktigt med en bredare lokal förankring av landstingskommunernasverksamheter eftersom dessa är mera anonyma och befinner sig på ett ännu störreavstånd från medborgarna än de kommunala verksamheter- 1984/85:98 37 Det kan enligt LO vara ett sätt alt vitalisera denrepresentativa demokratin och att stärka partiernas ställning gentemotförvaltningsapparaten. Särskilt för landstingskommunerna är del enligt LO enrisk att verksamheten i alltför hög grad styrs utifrån byråkratins behov. Enutflyttning av beslutsfattandet närmare medborgarna när del gällerprimärvården, är därför positiv och kan underlätta samordningen med andrasektorer inom samhället, exempelvis äldreomsorgen. En decentraliseringunderlättar också enligt LO den strävan mot alt finna nya arbetsformer för denoffentliga sektorn som är nödvändig för alt kunna behålla den höga kvalitet somfinns inom vården och omsorgen. Remissinstanser som stödjer förslaget men har vissainvändningar () anser att det inte finnstillräckliga förutsättningar för eller behov av lokala organ på de flesta landslingskommunalautbildningsområdena. Detta behöver inte utesluta att man genom de föreslagnaändringarna i lokalorganslagen gör en försöksverksamhet möjlig även ilandstingskommunerna. SÖ kombinerar dock sitt tillstyrkande med en påminnelseom all den i vissa kommuner pågående försöksverksamheten på en del håll letttill problem och kritik mot att skolledarresurser ulan kompensation fråntasskolan för all ge service åt lokala organ. SÖ menar att del inomutbildningsområdet sannolikt endast är gymnasieskolans vårdlinje, som i störreomfattning har sådana förutsättningar att lokala organ kan utgöra en tillämpbaroch positiv anordning, som kan vara väl värd att pröva. SÖ erinrar om alt despecialförfattningar som reglerar skolstyrelsens uppgifter inte medger attinstitutionsstyrelser inrättas på detta område. Likaså bör det inte heller varamöjligt att låta ett lokalt organ med en kommundel som verksamhetsområde fåuppgifter i fråga om verksamheten vid en skolenhet enbart på den grunden attskolenheten är lokaliserad till kommundelen. För att kravet med anknytning tillkommundelen skall kunna anses uppfyllt måste skolverksamheten enligt SÖ varaavsedd i första hand för dem som bor inom kommundelen och inte bedrivas medhela kommunen -eller rent av även andra kommuner-som naturligt upptagningsområde.SÖ anger också att det för landstingskommunerna bör finnas förbud mot att låtalokala organ handlägga uppgifter som avser statligt reglerade tjänster. Vadgäller de föreslagna lösningarna för särskolan genom en ny 6 a § i omsorgslagenuttrycker SÖ stor tveksamhet. Denna lösning uppfattar SÖ som betingad avönskemålet att skapa organisatorisk enhetlighet för del fall att hälso- ochsjukvårdsnämnden också fungerar som omsorgsstyrelse. SÖ kan lättare haförståelse för motsvarande förslag när del gäller tandvården än när det gällersärskolan. Samspelet mellan särskolan och primärkommunernas skolväsende tordeenligt SÖ:s uppfattning inte gynnas av den föreslagna lösningen. En förstärktorientering av särskolan mot sjukvården finner SÖ inte heller lyckosam. Lokalaorgan i landstingskommunerna som kunde förbättra 1984/85:98 38 samspelet med skolväsendel i primärkommunerna vore däremotatt välkomna menar SÖ. SÖ noterar med tillfredsställelse alt kommittén inteföreslår några förändringar beträffande folkhögskolestyrelserna. Kommitténkonstaterar all de nämnder och styrelser - däribland folkhögskoleslyrelsen -som existerar, inte kommer att påverkas av ett införande av lokala organ i lokalorganslagensmening. SÖ fäster för sin del stor vikt vid alt denna avsikt också kommer attrespekteras i det prakriska handlandet i landstingskommunerna, om lokala organenligt förslagen blir förverkligade. i Stockholtns län anser att nya delorgan vidsidan om kommunerna kommer att öka samordningskraven ytterligare. Inför eventuellabeslut om delorgan är därför en samlad analys av arbets- och beslutsformerangelägen. i menar att det redan i ganska goda möjligheter till verksamhet i decentraliserade former genomden lagstiftning som gäller för hälso- och sjukvårds-, social- samtfolkhögskoleområdena. Behovet av lokala organ måste därför vara i motsvarandemån begränsat och torde väl vara även i övrigt mindre uttalat. Likväl finnerlänsstyrelsen emellerrid ingen anledning att motsätta sig det framlagdaförslaget. i Jämtlarids län pekar på riskerna förkompetenskonflikter mellan kommun och landstingskommun. villdärför framhålla vikten av alt konsekvenserna av lagstiftningens tillämpningnogsamt följs i det fortsatta arbetet. landstingskommun anser att innebörden avkommitténs förslag vad gäller omsorgsverksamheten är något oklar för dess del.Inom landstingskommun övervägs att fr. o. m. januari 1986sammanföra de verksamheter som handhas av sociala nämnden och habiliteringsnämndenunder en gemensam nämnd och alt inrätta geografiska sektorsstyrelser under dennya nämnden. Landstingskommunen anser alt det dock är osäkert om det avkommittén framlagda förslaget ger möjligheter att under en gemensamnämnd tillsätta särskilda organ med uppgifter inom både den sociala och inomomsorgens område. Med anledning av detta hemställs att lagstiftningsarbetet ifråga bedrivs så att en proposition vad gäller omsorgen föreligger föresommaren 1984. När det gäller kommitténs förslag att inordna tandvården under hälso-och sjukvården har landstingskommunen vissa invändningar. a. blir enkonsekvens av den föreslagna ändringen att den nuvarande friheten att ha ensjälvständig tandvårdsnämnd upphör. Dessutom skulle ett inordnande avtandvården i den omfattande hälso- och sjukvårdsorganisationen innebära en mersammansatt och svåröverskådlig organisation. Landstingskommunen avstyrkerdärför kommitténs förslag avseende landvårdens organisation. Även omtandvårdslagen inarbetas i hälso- och sjukvårdslagen anser landstingskommunenatt lagstiftningen bör utformas så att landstingskommunerna själva får avgöraom det är lämpligt att ha en frislående tandvårdsnämnd. 1984/85:98 39 om lokala organ bör enligt landstingskommunen lösas genomett fillägg i specialförfattningen för tandvården. läns landstingskommun finner del svårt altförstå varför man i förslaget inte tagit steget fullt ut och även möjliggjortför landstingskommunerna att inrätta institutionsstyrelser inomutbildningsnämndens verksamhetsområde. Lämpligheten därav borde få bedömas avlandstingskommunerna själva. Landstingskommunen förutsätter att förslaget attutvidga begreppet hälso- och sjukvård i hälso- och sjukvårdslagen till att ävenomfatta tandvården blir föremål för noggrann samordning med tandvårdsutredningensbetänkande Folktandvården. På samma sätt pekar landstingskommunen på behovetav samordning när del gäller omsorgsverksamheten och förväntad ny lagstiftningpå delta område. läns landstingskommun anser alt det är angelägetatt, om lokala organ i landstingskommunerna skall ha primärkommunerna somområdesgräns, verksamheten noga regleras så att uppgiftsfördelningen mellanprimärkommunen och landstingskommunen blir klar. läns landstingskommun anser att man bör avvaktariksdagens ställningstagande till omsorgskommitténs förslag, eftersombetänkandet innehåller bl. a. förslag om primärkommunalt huvudmannaskap för särskolan. läns landstingskommun anser alt underorgan tillomsorgsstyrelse också bör kunna tilläggas andra uppgifter som vanligen handhasav en nämnd som är omsorgsstyrelse. Detta blir enligt landstingskommunensbedömning inte möjligt om det framlagda förslaget genomförs. Landsringskommunenbeklagar att kommittén inte ansett det möjligt att överväga förändringar ifolkhögskolestyrelsernas ställning. Den särställning som folkhögskolan harstrider enligt landstingskommunens mening mot de principer om kommunalsjälvstyrelse som i övrigt tillämpas. Det bör enligt landsringskommunen kunnastå en landstingskommun eller en kommun fritt att bestämma huruvidainstitutionsstyrelse skall finnas för folkhögskola eller om folkhögskolan skallskötas av en utbildningsnämnd eller en motsvarande nämnd. Vidare bör sammaregler gälla för sådan styrelse som för andra kommunala och landstingskommunalanämnder, dvs. kommunallagen bör tillämpas fullt ut. Möjligheten att inrättainstitutionsstyrelser för folkhögsko-leomrädet borde vara fakultativ. En annanbättre ordning än den nu gällande vore enligt landstingskommunen att - eftermönster av hälso- och sjukvårdslagen - låta folkhögskolestyrelsen vara ettunderorgan till en central nämnd med ansvar för utbildningsområdet. Denna nämndskulle då kunna fillgodo-se såväl behovet av samordning inom utbildningsområdetsom önskemålet på medverkan från elevernas sida i skolans skötsel. läns landstingskommun poängterar att depraktiska problemen vid ett genomförande av kommitténs förslag är många, inteminst vad avser kompetensfördelningen. Del är därför viktigt all den pågåendeoch planerade försöksverksamheten blir föremål för en omsorgsfull utvärdering. 1984/85:98 40 läns landstingskommun är tveksam till om manjust nu skall göra den föreslagna ändringen i hälso- och sjukvårdslagen. Medtanke på all den statliga tandvårdsutredningen nu lagt ett förslag till nyfolktandvårdslag bör enligt landstingskommunen lämpligen ett ställningstagandetill delta förslag samordnas med ett slutligt beslut om hur en befogenhet förlandstingskommunerna att inrätta lokala organ på folktandvårdens område skallutformas. Landstingskommunen anför som sin principiella uppfattning atttandvården bör ses som en del av hälso- och sjukvården och att denna definitionbör skrivas in i hälso- och sjukvårdslagen. I linje med sin tidigare redovisadeinställning om minskad detaljreglering av landstingskommunernas verksamhetanser landstingskommunen rent principiellt att den föreslagna begränsningen pådel specialreglerade området, som innebär alt institutionsstyrelser inte kaninrättas, inte är riktig. anser att lokala organ inomlandstingskommunerna skulle kunna bli naturliga samarbetspartners tilldecentraliserade nämnder inom kommunerna, bl. Del äremellertid viktigt med en motsvarande decentralisering avförvaltningsorganisationen. Därigenom skulle man enligt kommunen kunna få endjupare och smidigare samverkan mellan olika personalgrupper. Del är ocksåviktigt att man vid utformning av försöksverksamheter inom landstingskommunerlar stor hänsyn till samar-belsaspekter kommuner-landstingskommuner bl. a. närdel gäller samordningen av olika verksamheters upptagningsområden. anser att man vid tillämpningenoch utvärderingen av en lagstiftning om lokala organ som gäller också förlandstingskommunerna bör beakta vad kommittén anfört om att den traditionellauppgiftsfördelningen mellan landstingskommunerna och kommuner i vissasituationer skulle kunna komma att rubbas. Förbundet delar kommitténsuppfattning alt detta kan medföra både positiva och negativa konsekvenser. Omförekomsten av lokalt organ - fungerande på kommunnivå - underlättar en förverksamheten rationell uppgiftsfördelning är det fördelaktigt. Enligt förbundetkan man inte bortse från alt risken för kompetenskonflikter kan öka om lokalalandstingsorgan fungerar på kommunnivå. Det finns därför enligt förbundetsmening anledning att ägna uppmärksamhet åt dessaproblem. Remissinstanser som ifrågasätter om man nu skallgenomföra förslaget landstingskommun anser att det kanifrågasättas om inte försöksverksamheten i kommunerna borde utvärderas innanutvidgning sker rill det landstingskommunala området. Det verkar enligtlandstingskommunen mindre välbetänkt att i detta sammanhang lämna förslag somgår i motsatt riktning rill tandvårdsutredningens förslag. Man bör först menarlandstingskommunen avvakta ställningstagande med anledning av tandvårdsutredningensbetänkande. 1984/85:98 41 läns landstingskommun hänvisar till utvärderingenav försöksverksamheten beträffande lokala organ i kommunerna och ifrågasätterom del inte vore lämpligt att avvakta med lagstiftning för landstingskommunernatill dess utvärdering skett. Beträffande tandvården uttrycker landstingskommunernaen viss tveksamhet till vad som föreslås. Del är enligt landstingskommunensmening lämpligt att avvakta ställningslagande med anledning avtandvårdsutredningen. Landstingskommunen motsätter sig dock inte en framtidalösning som medför all särskilda organ kan införas för tandvårdens verksamhet.När det gäller omsorgsverksamheten lägger landsringskommunen sammaprincipiella synpunkter som gjorts beträffande tandvården. Landstingskommunenmotsätter sig inte att del ges möjlighet för landstingskommunerna att inrättasärskilda organ för att uppnå vad man syftar fill i betänkandet.Landstingskommunen menar dock, att del finns skäl att avvakta den tidigarenämnda utvärderingen och statsmakternas ställningstagande till ny lagstiftninginom omsorgsverksamheten och inom tandvården. () anser del varaett oeftergivligt krav i samband med en eventuell decentralisering avbeslutsfattandet att tryggheten för de anställda inte försämras liksom att deanställda och deras organisationers möjligheter till medbestämmande i frågorsom rör förhållandet arbetsgivare/arbetstagare utvecklas. I kommunernasförsöksverksamhet är enligt TCO arbetsgivarens personalansvar mycket olikabehandlat och många problem är olösta, exempelvis hur förtursreglerna i lagenom anställningsskydd skall tillämpas och var arbetsgivaransvaret i fråga ompersonalutveckling (utbildning, omplacering), rekrytering och arbetsmiljö skallligga. Vid omorganisationer över huvud laget är det enligt TCO viktigt attplaneringen sker utifrån personalresurser och i medvetande om att personalensuppfattning om förändringen kan vara avgörande för dess resultat. Det är därförav största vikt att landstingskommunen/kommunen fungerar som en arbetsgivareoch har ansvaret för all personal. Enligt TCO:s mening kan en utökaddecentralisering ske redan inom ramen för gällande lagstiftning för hälso- ochsjukvårdens område. Innan vidgade möjligheter till en decentralisering av förtroendemannainflytandetgenomförs, måste emellertid de lagstiftnings- och avtalsproblem som TCO harredovisat lösas. I fråga om omsorgsverksamheten är TCO tveksam tillinrättandet av flera nämnder eftersom verksamheten inte är så omfattande.Likaså är TCO tveksam till inrättandet av institutionsstyrelser inom omsorgeneftersom utvecklingen går mot ett minskat antal institutioner. När delgäller förslaget om att även tandvården skall omfattas av hälso- ochsjukvårdslagen erinrar TCO om att när behandlade hälso- ochsjukvårdslagen beslöt den att avvakta landvårdsutredningens förslag.Utredningen har framlagt sitt betänkande, varför det enligt TCO finnsanledning att avvakta behandling av landvårdsutredningens förslaginnan man lar ställning i denna fråga. Prop.1984/85:98 42 Centralorganisationen /SR tillstyrker inte utan vidarekommitténs förslag. /SR anser att frågorna måste utredas ytterligare vadavser konsekvenser för personalen och servicen till kommunmedborgarna. Viktigti sammanhanget är enligt /SR också att de problem som finns ifråga om gränsdragningen mellan de förtroendevaldas och de anställdas uppgifterklarläggs innan möjligheter alt införa lokala organ inom landstingskommunernaöppnas. Beträffande tandvården framhåller / SR att riksdagsbehandlingen aven proposition på landvårdsutredningens förslag bör avvaktas. Dessutomkonstaterar /SR att vissa delar av landvården är svära alt dela upp pålokala organ. Det gäller t. ex. planering av förebyggande vård ochspecialisttandvården. Vidare försvåras den samverkan som förutsätts ske mellan privaltandläkarnaoch landstingskommunerna om de delas. Att införa lokala organ medför enligtSACO/SR en rad betydande problem. Dessa gäller bl. a. i vad mån garantier finnsför all oomtvistade principer t. ex. likställighelsprincipen fortfarande skalltillämpas. Genom flera lokala organ indelade geografiskt påpekar /SR altdet finns stora risker för att servicen till kommunmedlemmarna skiljer sigmellan kommundelarna i en utsträckning som inte är förenligt med nämndaprincip. Lika service till kommunmedlemmarna är enligt / SR:s mening viktigav flera skäl - framför allt fördelningspolitiska - men också därför attservicenivån intimt hänger samman med graden av yrkesprofessionalism. Lägreoch/eller olika servicegrad i kombination med dislriklsorienteradearbetsformer- lokala organ - kan betyda förflackning av yrkeskunskaper vilkettotalt sett ger negativa effekter för särskilt de resurssvagakommunmedborgarna. Tendenser i denna riktning har enligt /SR kunnat skönjasi kommuner med kommundelsnämnder. / ser risker för attolika yrkeskategorier som psykologer, kuratorer, sjukgymnaster,arbetsterapeuter förlorar sin speciella sammanhållna organisation om lokalaorgan införs. Delta leder till lägre servicenivå och lägre kvalitet iverksamheten vilket innebär urholkning av yrkesprofessionalismen.Ytterligare överväganden behöver göras, anser /SR. Med hänsyn tillutbildningsnämndernas stora upptagningsområde avstyrker /SR att de f. n.får ingå i försöksverksamheten med lokala organ. Universitets- och högskoleämbetet konstaterar att delandstingskommunala skolorna inom UHÄ:s verksamhetsområde har ettupptagningsområde som omfattar ett helt landstingsområde eller mer och attlokala organ knappast torde vara aktuella i dessa fall. De föreslagnaförändringarna torde därför utifrån de synpunkter UHÄ företrädesvis har attbeakta sakna intresse.