prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Ävenom utredningsförslaget också på denna punkl blir lag, ulesluler delta på intelsätt att de av Näringslivels börskommillé nu anlagna normerna fortsätter attlillämpas i den män de ger ultryck för en högre ambitionsnivå än lagförslagel.Föreningen vUl ocksä framhålla atl det ligger elt stort värde i alt man låterden självsanerande och ambitiösa tendens som kommit till ullryck irekommendationen få lillfälle att visa sin genomslagskraft. Vad del gäller är judock ett från lagsliftningssfären så pass avlägset och speciellt fäll som nyanormer för informalion om stora aktieaffärer. När marknaden närståendeintressenter nu själva inför regler som förefaller praktiskt väl anpassade, kandet te sig som en naturlig rättsutveckling att siatsmakterna först avvaktareffeklerna på marknaden och de allmänna erfarenheler som kan vinnas. Skulle delsenare bli anledning att göra en vidare översyn, står alla möjligheter öppnaatl mol den då föreliggande bakgrunden överväga behovet av lagstadganden. Omlagstiftningsallernativet emellertid skulle komma att föredras redan pånuvarande stadium, har föreningen ingenting alt erinra mot utredningsförslageti denna del. Någonanledning alt införa rapporteringsskyldighet för aktieinnehav med så begränsairöstvärde föreligger icke enligt föreningens mening. Deregler, som innefattas i den av Näringslivels Börskommillé i november månad1983 framlagda rekommendationen "rörande offentliggörande vid förvärv avslörre aktieposter m.m.", uppfyller väl de krav, som bör ställas i dettahänseende. Någon ändring härvidlag genom lagstifining bör ej genomföras, innanlillräckliga erfarenheter erhållits rörande tillämpningen av rekommendationenifråga. 4.10 SvenskaRevisorsamfundet (SRS) Iutredningen behandlas i dess kap. 10 ingående skyddet för investerare ivärdepapper samt marknadsövervakningen. 1 lagförslaget ges Bankinspeklionen encentral ställning som övervakare av marknaden saml rätt till insyn viaavräkningsnotor från banker och fondkommissionärer för all därigenom kunnafölja bl.a. vem som gör affärer i börspapper och när dessa affärer göres.Samfundet viU i detla sammanhang peka på nödvändighelen av all rimligamöjligheter även måsle finnas för personer i "insiderställning" allgöra affärer med akiier eller andra värdepapper i de företag till vilka deräknas till "insiderkretsen". Ulredningen har visal på ett antalkritiska affärer som ägl rum där initierade personer kunnatköpa respeklive säQa värdepapper i "rätt" tid. 1984/85:157 199 sammanhanglorde de exemplifierade affärerna sammanlaget inle lyda på alt något så utbrettmissförhållande förekommer, som kan motivera långtgående detaljerade"uppflaggningsregler" så som föreslås i utredningens kap. 10. 1sammanhanget finns skäl atl fästa uppmärksamheten på den av utgivna rekommendationen omoffentliggörandet av förvärv av större aktieposter. Enligt samfundets meningbör denna kommitté ges möjligheter lill ullalanden om vad som vid varjelidpunkl är att anse som "god affärssed". Härigenom vinnes ennödvändig flexibilitet och lagtexten kan då endast innehålla rambestämmelsersom hänvisar lill denna goda affärssed. Enligtsamfundels mening bör anmälan om slörre aktieinnehav ske till Stockholmsfondbörs och inte till bankinspeklionen. bör inleonödigtvis belastas med registreringsuppgifler. Enligt näringslivelsbörskommittés rekommendation rörande offentliggörande vidförvärv av större aktieposter m. m. mottar fondbörsen redan sådanaanmälningar. Enligt nyssnämnd rekommendation om s.k. flaggning skall lillbörsen senasl dagen efter anmälas innehav om av aktierna ellerröstvärdet och härefter vaije förändring om minsl liksom nedgångunder . Samfundet vill här erinraom att det på senare lid i den ekonomiska debatten hävdats all flaggningsreglerav den typ som utredningen föreslår och som gäller enligt rekommendationen ärell allvarligt hol mol en effektiv börs, och lill skada föraklieägarkolleklivel och samhällel. Flaggningsreglerna gör del nämligen bådedyrare och svårare all la över kontrollen över ett aktiemarknadsbolag för en nyintressent, som tror sig kunna förvalta bolagel och dess tillgångar bättre äntidigare majoritetsägare och företagsledning. Reglerna kommer härigenom alluigöra ett slarki skydd för bestående ägar- och ledningsstrukturer, vilkel minskardessa gruppers behov och inlresse av att genom s. k. kursvård och eQest agerapå bästa säll ur aktieägarnas och de anställdas synpunki. Samfundetfinner den redovisade kritiken beslickande och anser att flaggningsregler intebör införas utan atl effekterna därav närmare utretts. Anses flaggningsreglerböra införas, bör enligt samfundets mening även i della sammanhang gälla engräns om lägst . Ansesflaggningsregler böra införas, bör enligt samfundets mening gränsen här vara lägst5 %. 18§ andra stycket 10%-gränsen bör gälla. 1984/85:157 200 1frågan om förändring av slörre aktieinnehav ("uppflaggningsregler")föreligger två olika lösningar. Dels finns uiredarens förslag lill lagfästaregler enligt en viss modell. Dels finns förra årel gällanderekommendalioner från , enligt en något annorlundamodell. Självregleringhar således just införts för uppflaggning. Hur detta själv-reglerande syslemkommer att fungera är ännu för tidigt att bedöma. Rentgenerellt vill förbundet uppfaltningen, att man bör vara återhållsammed lagstifining innan man kunnal konstatera att självreglering inle fungerar.Inte minsl med tanke på att börsen på andra områden allmänt anses ha klarat avsin självreglerande roU på etl tillfredsställande sätl. Förbundelföreslår således alt lagsliftning vad gäller uppflaggningsregler för närvarandeinte införs. markera sin grundläggande positiva syn på uppflaggningsregler inågon form. Företrädare för förbundel har vid flera lillfällen offenlliglföreslagit något sådant syslem. Vadgäller de två modellerna kan konstateras atl ulredningen ulgår från röstvärdetmedan utgår från röstvärde alternativt aktiekapital. är ur marknadsinformationssynpunkl kommitténs modell all föredra.Skäl skulle i och för sig kunna anföras för alt sänka gränsen från lill 5%.Det kan även vara skäl atl innefatta OTC-bolagen i regleringen. Vidare kan delövervägas om inte någon typ av krav på avsiklsdeklaration skulle kunna inträdavid uppnådda eller . Alladessa justeringar kan dock utan svårighet successivt göras inom ramen för detnu rådande regelsystemet om del skulle visa sig påkallal. att först om efterlevnaden kan konstateras varadålig bör lagstiftning övervägas. Inledningsvisvill organisalionerna framhålla alt den delar ulredningens principiella syn påvärdel av informalion till aktiemarknaden om ägarförhållandena i störte bolag.Organisationerna anser dock all den föreslagna formen - dvs. informationspliktunder straffansvar - för atl åstadkomma detta framstår som en alllförlångtgående och även obehövlig åtgärd med hänsyn lill hittillsvarandeerfarenheler och redan vidtagna åtgärder. Handelnmed akiier är på olika sätl reglerad av offentligrältslig lagstiftning. Påbörsområdet får dock elt grundläggande drag anses vara en i mindre graddetaQslyrd verksamhet. I lagen har della kommit lill ultryck på så sätt att detlagls i börsstyrelsens händer alt se till att handeln på börsen sker underförhållanden som stämmer överens med givna förfall- 1984/85:157 201 ningsregleroch god affärssed (22 § lagen om ). Vad som skall ansesutgöra god affärssed har inte närmare preciserats utan del ankommer i försiahand på börsslyrelsen att ge konkretion ål innehållet i begreppel. kommit till uttryck i inregistreringskoniraktet som utarbetats avbörsslyrelsen i samarbete med näringslivel. Näringslivelhar även i övrigt aktivt medverkat till en utveckling och konkretisering avbegreppet god affärssed i börssammanhang. Härvid har Näringslivels börskommillékommit all spela en inle oväsentiig roll vilket för övrigt kommii till ultrycki annal lagsliflningssammanhang (se fondbörsutredningens betänkande"Fondbörsen" /SOU 1973:60/). Del ansvar som lagts på inblandadeparter har uppfyllts på etl sätt som inger förtroende även för framliden. Medhänsyn härtill och till de mycket positiva erfarenheter från detla flexiblasystem anser organisalionerna atl en lagfäst informationsskyldighet omägarförhållanden i störte bolag med beaklande av ulvecklingen inte kan ansesvara erforderlig. Inovember 1983 framlade således en rekommendation ifrågan, "Rekommendalion rörande offentliggörande vid förvärv av slörreaktieposter m.m.". Enligt organisaiionernas mening saknas anledning allinnan erfarenheler vunnils av lillämpningen komplettera eller ersätta dennarekommendation med lagstifining. Organisalionerna anser således att ensjälvreglering bör vara tillräcklig för atl uppfylla informalionsintresset påområdel. En självreglering har heller inle uteslutits av ulredningen utanbetecknats som en tänkbar lösning men avvisats under hänvisning till "detobestridliga behov" som föreligger om förbättrad information omägarförhållandena. Enligt organisaiionernas mening saknar detla påslåendenumera bärkraft. rekommendation bygger i allt väsenlligl på de frivilliga reglersom tillämpas i "Rules Governing Substaniial Acquisilions ofShares" (Revised ), Kommitténs rekommendalion är lillämplig päfysisk och juridisk person och den gäller förvärv och överlåtelser av aktier ibolag som har sina aktier inregistrerade på fondbörs.Rekommendationen innebär vidare atl informationsskyldighet inlräder när tioprocent av aktiekapitalet eller röstetalet uppnås eller överskrids. Ävenavyttring av aktier omfattas, vilket innebär anmälningsskyldighet närtioprocentsgränsen underskrids, Dessulom skall förvärv och överlåtelser anmälasvid förändringar på eller mer, om innehavet före respektiveefter förvärvet/överlåtelsen ligger på eller . För att avgöraom anmälningsskyldighet har utlösts skall vissa närståendes aktier medräknas.Anmälan skall göras lill bolaget och denförsta börsdagen efter förvärvet/ överlåtelsen. Från anmälningsskyldigheten harundantag gjorts för det fall mer än nittio procenl av rösterna innehas och fördet fall förvärvaren lagt etl offentligt erbjudande om förvärv av akiier ibolaget, så länge erbjudandet består. 1984/85:157 202 Ulredningensförslag och Näringslivets börskommillés rekommendalion skiQer sig åt pä ellflertal punkter som framgår av redovisningen ovan. I några väsentligaavseenden, från informationssynpunkl för marknaden, är således rekommendationenmer långtgående, nämligen tfråga om snabbheten i rapporteringsskyldigheten,rapporteringstälheten samt alt även ändring i kapitalandel och inte endaslröstvärde utlöser anmälningsplikt. I främst två hänseenden sträcker sig docklagförslagel längre. Härvid åsyftas gränsvärdet för anmälningsskyldighetensinträde samt ifråga om till-lämpningsområdel för den föreslagna skyldighelen.Organisalionerna vill här någol närmare kommentera dessa två sistnämndaskillnader. Vadförst gäller gränsvärdet har utredningen föreslagit att anmälningsskyldighetenskall inträda vid ett aktieinnehav på av rösterna för bolagelssamtliga akiier. 1 rekommendationen har gränsen bestämls till tio procenlantingen av bolagets kapital eller rösterna för samtliga aktier. Vid vilkennivå skyldighelen skall inträda kan i och för sig diskuteras, beroende pågrunden för skyldighetens inträde. Utredningen har angivit att lagstiftningen iförsta hand syftar till "atl ge marknaden informalion om de ägarintressensom kan få inflylande pä företagets förvallning och inriktning".Organisalionerna delar detta synsält och vill framhålla att detla syfle ocksåenligt uppgtft från Näringslivels börskommillé varit vägledande vidbestämmandet av gränsvärdet i rekommendationen. Vadsom vid kommitténs avvägning i frågan har spelat en stor roll har därvid varitlagsliftarens behandling av ämnet i främst lagstiftningen om ulländska förvärvav svenska förelag m. m. (1982:617) och aktiebolagslagen (1975:1385), tvålagstiflningsområden som kommillén uppfattat som mesl näraliggande förbedömande av den akluella frågan. Ilagsttftningen om utländska förvärv av svenska företag m.m. (prop. 1981/82:135)uttalade således departementschefen av inlresse i detla sammanhang följande(s. 36). "Delär uppenbarligen inte möjligt atl generellt ange vilken aktieandel som medföralt en förvärvare av andelen kan fatta beslut som har ingripande verkningarför företaget. Om aktierna har en stor spridning torde aktieinnehav sommoisvarar mellan av röstetalet kunna ge etl kontrollerandeinflylande. De fakiiska förhållandena på bolagsstämman blir också avgörande.Koncentrationsutredningen (SOU 1968; 7) räknade för sin del med att etl s. k.dominerande minoritetsintresse förelåg, när störste ägaren - ägargmppeninnehade största andelen av toiala röstetalet (dock över fem procenl), hadeabsolut majorilel på slämman och var representerad i styrelsen. Uppfylldesalla dessa tre villkor var enligt utredningen förulsällningarna stora för allägaren - ägargruppen skulle ha en praklisk majoritet i bolagel. var det endasl ell förelag (ASEA) där lägre andel än 10 procenträckte för att ge etl dominerande minoritetsintresse. Deuppgifler som jag nu har återgelt lalar för alt del är lillräckligl atl 1984/85:157 , 203 beslämmaden lägsla kontrollgränsen till 10 procenl. Jag förordar alltså all gränsenbestäms till detla procenttal." Äveni aktiebolagslagen har vid den gjorda avvägningen vid vilken lägsta nivåägandet bör ge etl större inflytande i bolaget gränsen stannat vid tio procentav samtliga akiier i bolaget. Detta har kommit till utiryck iminori-tetsskyddsreglerna, som ger ägare lill nämnda innehav möjlighet allpåkalla vissa åtgärder (ABL 9:6, 10:1, 12: 3, 13:3 o. 15:5). Detkan även finnas skäl att här anmärka att i den allmänna lönlagar-fondsdebattenhar från socialdemokratiskt håll gjorts gällande att så låga röstetal som femprocent inte konstituerar ett reellt inflytande i bolag som här åsyftas. Övervägandeskäl (alar sålunda för att gränsen för anmälningsskyldigheten bestäms lill lioprocenl antingen av bolagels andel eller av rösterna för samtliga akiier. Fråninformationssynpunkt för aktiemarknaden kan självklart även köp under tioprocent i det enskilda fallet ha ett intresse. Som en allmän regel framstårdock en längre gående skyldighet som omotiverad från sakliga utgångspunktereller i vart fall överdriven för alt uppfylla de intressen som här är i fråga. Idella sammanhang finns även skäl alt beakta den ökade insyn omägarförhållandena som har föQt med lagen om förenklad aktiehantering.Utredningen synes dock inle anse alt den nämnda lagen medfört sådana fördelar.Utredningen synes här grunda sin inställning på ett ullalande i doktrinen,nämligen att "offentligheten är elt sken i stora bolag med kanskehundratusentals akiier fördelade på flera tiotusental aktieägare, eftersom enaktiebok ulan personregister i sådana bolag är hell oöverskådlig" (KnutRodhe, Akliebolagsräll 10:e upplagan s. 132), Såvitt organisationerna förslåråsyftar dock det återgivna citatet förhållandena i bolag som inte år s. k.avstämningsbolag. I bolag som är avstämningsbolag gäller dock all del iaktieboken för varje ägare skall anges det antal aktier han äger av ohka slag(ABL 3 kap. 10 § I st.). Med hänsyn till den offentlighetsprincip som gällerför aktieboken måste insynen beiräffande de ägarregislrerade aktieägarna ansessom mycket god. Del saknas mol bakgmnd härav skäl alt bestämma gränsen lill enomotiverat låg nivå. Ettproblem i sammanhanget utgör dock - som också utredningen pekat på deförvaltarregistrerade aktierna. Emellertid vill organisationerna beträffandedenna fråga framhålla all överläggningar mellan å ena sidan och å andra sidan , pågår för alt öka också insynen i dessa ägarförhållandentill en nivå som är jämförbar med vad som gäller för de ägarregislreradeaktieinnehaven. Skulle dessa överläggningar nå sitt syfle -vilket kan bedömassom högsl sannoUkt - kan alltså inte heller anonyma uppköp av aktier göras medtillämpning av systemet med förvaltarregislre-ring utan slor risk för att eltsådanl agerande blir upptäckt och därmed når offentlighetens ljus. 1984/85:157 204 Vadså gäller tillämpningsområdet för etl syslem med anmälningsskyldighet vidförvärv av större aktieposter m.m. skiQer sig ulredningens förslag frånrekommendationen såtillvida som också akiier i s. k. OTC-bolag föreslås varaomfattade av lagstiftningen. Organisationerna kan härvid inte delaulredningens uppfattning alt det saknas bärande skäl att utesluta dessa bolagfrån tillämpningsområdet. Tvärtom anser organisationerna med hänsyn tUl detuppgivna syftet med lagstiftningen att det framstår som sakligt omotiverat altf n. inkludera dessa bolag i den omfattade kretsen. Såvitt organisalionerna harsig bekant finns således inle i något av de aktuella bolagen ett sådant sprittägande atl del kan göras gällande all ell inflylande över bolagels förvaltningskulle kunna utövas vid ell aktieinnehav vid den nivå som föreslagils föranmälningsskyldighetens inträde. 1 avvaktan på en slörre spridning av aktiernasaknas i vart fall skäl lill en lagfäst anmälningsskyldighetbeiräffande förvärv av aktier i . 1och för sig kan invändning riktas mot rekommendationen från effektivitetssynpunkt.Rekommendationen är ell utomrättsligt normsystem där rättsliga sanktionersaknas. Enligt organisationernas mening bör emellertid bristen härpå inte överbelonas.En gmndläggande förutsätlning för etl lojalt handlande i enlighel medrekommendationen finns således genom den enighet med vilken näringslivel givitsitt slöd för denna. Delta har manifesterats på olika sätt men mest uttryckligtpå så sätt att de båda huvudmännen, och , genom slyrelsebeslul slälll sig bakom rekommendationen.Vidare måste beaklas atl den starkast återhållande verkan på illojalahandlingar lorde uigöras av risken för offentliggörande av händelsen genommassmedia. vunna erfarenheter av själ v reglering på det aktuellaområdet kan också ses som en bekräftelse på systemets tiUfredsstäUandefunktion. Avsaknaden av formella sanktioner inom själva regelsystemet lordedärför enligt organisationernas mening inte ha en avgörande belydelse förreglernas effektivitet. Molbakgmnd av det ovan sagda avslyrker organisationerna förslagel i denna del. Ulredningenföreslår att informalionen om väsentiiga ägarförändringar i eltakliemarknadsbolag bör kunna förbällras. Föreningen ansluter sig till dennaståndpunkt, men anser att en lagstiftning inte är nödvändig.Näringslivels börskommillé har fastställt rekommendalioner för s, k, uppflaggningpå börsen. Föreningen anser därför atl ulredningens förslag inle bör genomförasdå en praxis utarbetad av näringslivel kommii till slånd. Del finns dock allanledning alt föQa upp huruvida denna praxis eflerievs av marknadenskontrahenter. Prop.1984/85:157 205 4.15Värdepapperscentralen VPC aktiebolag (VPC) Medanledning av vad som sagts i betänkandet vill vi påpeka a» aktierna i deoffentliga aktieböckerna i avstämningsbolag ej är upplagna i nummerordningulan sammanförda per aktieägare i alfabetisk ordningsföQd. 4.16Sveriges finansanalytikers förening (SFF) SFFanser atl fasiare normer i och för sig är önskvärda på området men attlagstiftning bör anstå tills dess NBKs föreslagna modell för uppflaggningsreglerfått verka . I vart fall lycks den undre gräns (), som ulredningenföreslår, vara väl snäv för svenska förhållanden, varför SFF förordar en undregräns på . Deåsyftade rekommendationerna kan, som redan framhållits, ha visst värde. Vadgäller frågerätlen, som inte skall kunna resuhera i annal änlagstiftningsinitiativ, kan däremot berättigad skepsis hysas om dess praktiskabelydelse. Inspektionen vill dock inte molsätla sig atl förslagel genomföres ibåda de här nämnda hänseendena. 5.2Näringsfrihetsombudsmannen (NO) NOanser utredningens förslag om utökade befogenheter för bankinspeklionen attövervaka värdepappersmarknaden väl avvägt och lämnar förslaget utan erinringar. I 3§ andra stycket har bankinspektionen givits befogenhet alt utfärda de allmännarekommendalioner som behövs för tillämpningen av rambestämmelsen i 2 §. Förvärdepappersmarknaden är det av största vikt med entydiga och klara regler.Vissa beteenden, t.ex. insiders agerande på marknaden, kan lämpligen reglerasgenom lagstiftning. Andra beteenden lämpar sig bättre för självreglering, t.ex. informalionsgivningen m. m. vid offentliga erbjudanden. Atl ge en myndighetbefogenhet att meddela allmänna rekommendalioner på sätl belänkandetföreslagit kan skapa betydande osäkerhet. Detkan också ifrågasättas om ett behov av en så långtgående befogenhet förbankinspektionen som föreslagits i betänkandet föreligger. Vidbehov av ytterligare reglering skall della enligt börsslyrelsens me- Prop.1984/85:157 206 ning åstadkommas antingen genom lagstifining ellersjälvreglering. Börsstyrelsen vill därvid särskilt peka på sisinämndamöjlighel som, genom framförallt Näringslivets börskommittés verksamhet, harvisat sig vara ett väl fungerande allernaliv på värdepappersmarknadsområdel. Med anledning av del anförda avslyrker börsstyrelsensålunda den föreslagna befogenheien för bankinspeklionen atl meddela allmännarekommendationer (3 §), 1 konsekvens härmed avslyrker börsslyrelsen även dentill rekommendationsrätten knutna frågerätlen (32 §). Därest förslagel i denna del ändock skulle genomföras,vill börsslyrelsen ifrågasätta om inle de föreslagna allmännarekommendationernas effektivitet skulle yllerligare slärkas om också andra imarknaden bereds lillfälle atl medverka genom atl hos den marknadsövervakandemyndigheten tillskapa ett särskilt organ med representanter för marknadensparter. Börsstyrelsen erinrar i detla sammanhang om alt man i Slorbrilannien som i huvudsak tillämpar självreglering - tillskapat etlpartssammansatt organ, (), med bl,a.etikskapande och attitydpåverkande uppgtfter vars regler tillämpas strikt. Herrar Åqvist, , och är skiQakligaoch anser all yttrandet skall ha följande lydelse: I 3 § andra stycket har bankinspeklionen givils befogenhelalt utfärda de allmänna rekommendationer som behövs för lillämpningen avrambestämmelsen i 2 §. Del är här ej fråga om någon normgivningskompeiens ochrekommendationerna är därför inle bindande, vilket tydligt framhålls ibelänkandet. Som understryks av utredningen är del likväl av slörsia betydelseall rekommendationerna accepleras och följs. Börsstyrelsen, som enligtulredningen skulle medverka i inspektionens etikskapande och attitydpåverkandeverksamhet, vill ifrågasätta om inle effektiviteten av de föreslagna allmännarekommendationerna - därest man överhuvudtaget skall välja denna metod (senedan) - skulle ytterligare stärkas om också andra i marknaden bereddeslillfälle till medverkan. Genom alt hos den marknadsövervakande myndighetentillskapa ell särskilt organ med represenlanler för marknadens parter skulleförutsättningar skapas för en själv--reglerande och självsanerande verksamhel.Börsstyrelsen vill erinra om att man i tillskapat ettparlssammansali organ, (), med bl.a.etikskapande och attitydpåverkande uppgtfler. CSI har tillvunnit sig storrespekl och dess regler och rekommendationer tillämpas strikt. Emellertid anser börsstyrelsen att meloden med allmännarekommendationer kan leda lill all osäkerhet uppstår om vilka regler somgäller på värdepappersmarknaden. Börsstyrelsen anser därför att det börövervägas om icke 3 § andra slyckel i slället kunde ulformas så all regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer (dvs. bankinspeklionen) får utfärda deföreskrifter som erfordras för tillämpningen av 2 §. Börsslyrelsen utgår därvidfrån att sådana föreskrifier tillkommer efter samråd med börsstyrel- Prop.1984/85:157 207 senliksom med marknadens parter. En omformulering av 3 § andra slyckel medförföQdändring i 32 §, evenluelll blir denna paragraf överflödig. 5.4Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen Enligt3 § föreslår utredningen att bankinspeklionen övervakar efterievnaden avbestämmelserna i den nya lagen om värdepappersmarknaden.