prop · G803191 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommittén anger för de utländska moderbankernas del attkrav på ett spritt ägande bör gälla även för dem. De utländska banker somönskar etablera sig här bör således inte enligt kommittén domineras av en ellernågra fä ägare, med undantag dock för statsägda banker. Som framgått av redovisningen här lar direktiven i dennadel huvudsakligen sikte på de svenskägda bankerna. Något krav på spritt ägandekan uppenbariigen inte ställas på utlandsägda banker i . Tvärtom har fördessa etableringar förordats dotterbanksformen med en dominerande ägare. Vadsedan gäller ägarförhållandena i de utländska moderbankerna eller motsvarandeär följande att säga. De nackdelar med ägarkoncentra- Prop.1984/85:191 22 tion i svenska banker som är redovisade i direktiven, bl.a. anknytningen till vissa ägarkonstellationer inom näringslivet, är inte avsamma betydelse i fräga om de utländska moderbankerna. Jag anser det därförinte lämpligt att ställa upp ett generellt krav pä spritt ägande i moderbankerför att ge tillstånd fill etablering i . Detta ställningstagandeutesluter dock inte att ägarförhållandena kan tillmätas viss betydelse vid oktrojprövningen. 1 bolagsordningen skall den oktrojsökande bankensaktiekapital anges. Detta kan också ske så alt aktiekapitalet bestäms lill ettlägre eller högre belopp. 1 sådant fall får det lägre beloppet inte utgöramindre än en tredjedel av del högre (7 § BL). Kommittén har i sitt förslag angivit vissa, icke i lagreglerade, riktpunkter för aktiekapitalets storlek i de utlandsägda bankerna.För att skapa erforderlig bas för en sund bankverksamhet bör, enligt förslaget,aktiekapitalet som regel uppgå till minst 25 milj. kr. Vidare föreslås, som enbegränsande faktor, att aktiekapitalet somregel inte bör översliga 75 milj. kr. För egen del ansluter jag mig till kommitténs förslag ifråga om minimikapital. Jag finner det emellertid inte nödvändigt att i dettasammanhang föreslå någon maximering av aktiekapitalet eller någon annan åtgärdmed motsvarande syfte. Tillstånd för ett bankaktiebolag att driva fondkommissionsrörelsemeddelas av bankinspektionen (3 § fondkommissionslagen). Kommittén har framhållit bl. a. all det skett enomfattande nyetablering av fondkommissionärer och att deutländska bankerna som regel inte har någon ingående kännedom om den svenskavärdepappersmarknaden utan är hänvisade till alt anställa svensk personal förall skaffa sig sådana kunskaper. Av dessa skäl menar kommittén att tillståndför utländska banker att driva fondkommissionsrörelse bör övervägas först sedandessa banker varil verksamma i erforderlig tid. Jag delar den uppfattningen som bl. a. bankinspektionenframfört att det är ifrågavarande banks kompetens och resurser som bör varaavgörande vid prövningen av fråga om tillstånd att driva fondkommissionsrörelse.En utlandsägd bank skall därför i och för sig kunna erhålla sådant tillståndredan i samband med att banken startar sin verksamhet. Enligt gällande bestämmelser kan ett bankaktiebolag öppnaavdelningskontor ulan särskilt tillstånd. Saken skall dock utan dröjsmålanmälas hos bankinspektionen (68 § BL). Prop.1984/85:191 23 Kommittén föreslår att en utlandsägd bank inte skall fåinrätta avdelningskontor ulan att bankinspektionen meddelat tillstånd tilldetta. Kommittén anser således att det inte är tillräckligt med endast enanmälan. Enligt min mening innebär kommitténs förslag i denna delett onödigt avsteg från principen om lika behandling av svenska och utländskabanker. Jag anser därför att ett avdelningskontor skall kunna öppnas av en utlandsägdbank enligt samma regler som gäller för svenska banker. För bankaktiebolag gäller i princip ett förbud mot förvärvav aktier. Från förbudet finns dock undantag i 55 § första stycket 5 BL förförvärv av aktier i annat bankaktiebolag, i utländskt bankförelag och i svensktaktiebolag eller utländskt företag, vars ändamål kan anses gynna bankväsendeteller det allmänna. För att en bank skall få förvärva sådana aktier krävs dockregeringens tillstånd. Med stöd av den nämnda bestämmelsen driver ett flertalsvenska bankbolag bl. a. finansbolag i form av dotterbolag. En viktig uppgift för kredilmarknadskommittén är attkartlägga och ange riktlinjerna för bankernas verksamhet i sidoföretag. Intilldess kommitténs arbete är slutfört är regeringens praxis i de tillslåndsärendenom aktieförvärv som berör de inhemska bankerna mycket restriktiv. Mot denhär angivna bakgrunden finns det givetvis också anledning att tills vidare serestriktivt även på de utländska bankernas möjligheter till motsvarandeaktieförvärv. I motsats lill kommittén anser jag emellertid inte alt del ärnödvändigt att helt utesluta möjligheten för de utländska bankerna att förvärvaaktier av ifrågavarande slag. Även i delta avseende bör således de utländskabankerna behandlas på samma sätt som de svenska. De eventuella ändringar avaktieförvärvsreglerna som kan bli aktuella bör genomföras först sedan kommitténredovisat sitt huvudbetänkande. Enligt min mening kan det inte uppstå någranegativa verkningar med anledning härav, eftersom varje förvärv av aktierförutsätter regeringens tillstånd. Några sådana tillstånd bör tills vidareendast undantagsvis meddelas för förvärv av aktier och då i huvudsak i företagsom avser att tjäna allmänt gemensamma intressen på bankområdet. Exempel påsådana företag är , AB och . Riktpunkt för tillståndsprövningen bör bl. a. vara att denutländska banken skall vara välrenommerad och i hemlandet ha en god ställning. Moderbankenbör vara välkonsoliderad och slå under effektiv tillsyn. Alt en utländsk bankredan har förbindelser med och svenska företag eller är hemmahörande iett land med vilket har handelsutbyte bör också beaktas vid prövningenav en ansökan om oktroj. Något strikt krav på reciprocilet bör inte ställasupp. Detta utesluter inte att reciprocitets-hänsyn i enskilda fall kan beaktasvid tillståndsprövningen. Prop.1984/85:191 24 I motsats till kommittén anser jag emellertid inte attfrågor som hänger samman med en utländsk banks personalrekrytering eller detförhållandet att den utländska banken varit engagerad i den svenska statensupplåning utomlands bör inverka vid prövningen av en oktrojansökan. Att de utlandsägdabankerna skall följa svensk arbetsrättslagstiftning och den arbetsmarknads-och kollektivavtalspraxis som tillämpas inom bankbranschen är vidaresjälvklart och behöver inte nämnas särskilt i delta sammanhang. 2.5 Stvrelse och verkställande direktör Mitt förslag: I en utlandsägd bank får högst en tredjedelav styrelsens ledamöter vara utländska medborgare eller svenska medborgarebosatta utomlands. Styrelsens ordförande skall vara svensk medborgare ochbosatt i . Verkställande direktören, som utses inom styrelsen, kanvara utländsk medborgare men skall vara bosatt i . Dispens från de angivna bestämmelserna rörande styrelsenssammansättning och styrelsens ordförande får ges av regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, av tillsynsmyndigheten. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 203-205). Remissinstanserna: Endast fullmäktige i riksbankhar yttrat sig i denna del och därvid förklarat att man inte har något atterinra mot de föreslagna reglerna (se bil. 3 avsnitt 7.2). Skälen för mitt förslag: Enligt 72 § BL skallstyrelseledamöterna i ett bankaktiebolag vara svenska medborgare och bosattahär i landet. Någon möjlighet fill dispens från denna regel ges inte i BL. För aktiebolag i allmänhet gäller också attstyrelseledamot och verkställande direktör skall vara svensk medborgare ochbosall här i landet (8 kap. 4 § ABL). kan emellertid gedispens från denna bestämmelse. Enligt den praxis som f. n. tillämpas ges somregel dispens för upp till en tredjedel av styrelsens ledamöter. harockså bestämmelserna i ändrats så att medborgarskap och bosättning i annatnordiskt land jämställts med medborgarskap och bosättning i (prop.1983/84:184, LU 8, rskr 19). Enligt min mening är det rimligt att en utlandsägd bank isin styrelse tillåts ha ett visst antal utländska medborgare eller svenskamedborgare bosalla utomlands. Mot bakgrund av den praxis som tillämpas i frågaom Prop.1984/85:191 25 aktiebolag i allmänhet anser jag att högst en tredjedel avdet totala antalet styrelseledamöter i en utlandsägd bank bör få vara utländskamedborgare eller svenska medborgare bosatta utomlands. En bestämmelse av dennainnebörd bör föras in i BL. Inom styrelsen skall en ledamot vara ordförande.Styrelsens val av ordförande skall godkännas av regeringen (77 § BL). Dettaskall självklart gälla även för utlandsägda banker. Enligt min mening börordföranden i en utlandsägd bank i regel vara svensk medborgare och bosatt häri landet. Ett bankaktiebolags styrelse skall inom sig utseverkställande direktör (74 § BL). För en utlandsägd bank bör del inte ställasupp krav på att verkställande direktören skall vara svensk medborgare. Däremotbör det av praktiska skäl alltid krävas alt han är bosatt här i landet. 1 vissa fall - särskilt när del gäller medborgare i annatnordiskt land och svenska medborgare bosatta utomlands - kan del finnas skälalt ge dispens från de nu nämnda reglerna om styrelsens sammansättning och omdess ordförande. En sådan möjlighet bör därför införas. När del gällerstyrelsens sammansättning bör dispensmöjlighelen tillämpas reslrikfivt. Del börinte medges alt över hälften av det totala antalet styrelseledamöter ärutländska medborgare eller svenska medborgare bosatta utomlands. Enligt 71 § BL får regeringen utse högst 5 ledamöter istyrelsen för ett bankaktiebolag. Vidare gäller enligt lagen (1976: 355) om styrelserepresen-talionför de anställda i bankinstitul och försäkringsbolag att de anställda i ettbankaktiebolag med minst 25 arbetstagare har rätt all utse 2 ledamöter ibolagels styrelse jämte suppleanter. Av principen om att svenskägda och utlandsägdabanker skall behandlas lika följer alt även nu nämnda regler skall gälla för deutlandsägda bankerna. Mitt förslag: En ansökan om oktroj skall vara åtföljd aven plan för den tilltänkta verksamheten (verksamhetsplan). Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 185-188). Remissinstanserna: Endast bankinspektionen och fullmäktigei riksbank har särskilt tagit upp frågan om verksamhetsplan. Bådaremissinstanserna tillstyrker förslaget (se bil. 3 avsnitt 5.1 och 5.5). Skälen för mitt förslag: Prövningen av en oktrojansökaninnefattar bl. a. en allmän bedömning av omfattningen och beskaffenheten av denplanerade verksamheten. Den bank som ansöker om oktroj måste därför prestera eningående utredning om den tilltänkta verksamheten. 1984/85:191 26 1 försäkringslagstiftningen har införts krav påatt den som ansöker om koncession för försäkringsrörelse skall till ansökanfoga en plan för den tilltänkta verksamheten (prop. 1984/85:77, NU 11, rskr111). Också banklagsutredningens förslag till ny banklagstiftning innehållermotsvarande krav. Enligt min mening bör redan i delta sammanhang i BLinföras krav på att den som ansöker om oktroj skall ge in en verksamhetsplan. Verksamhetsplanen skall i princip endast utgöra en grundför prövningen av ansökan om oktroj. Väsentliga avsteg från verksamhetsplanensom banken gör i sin verksamhet bör anmälas till bankinspektionen. Del förhållandetatt bankbolaget avviker från planen utgör emellertid inte skäl för formelltingripande frän bankinspektionens sida om avvikelsen inte innefattar sådantmissförhållande som är särskilt angivet i BL. Syftet är att uppgifterna i verksamhetsplanen skallkomplettera de uppgifter om den tilltänkta verksamheten som finns ibolagsordningen. Vad gäller det närmare innehållet i planen kan jag i alltväsentligt ansluta mig till kommitténs förslag. Planen bör alltså innehålla t.ex. en utförlig beskrivning av den tilltänkta verksamheten med angivande av demålgrupper som banker avser alt rikta sig till, en redogörelse för hur bankensorganisation kommer att vara utformad saml bolagels tänkta verksamhetsområde,en analys rörande del förväntade kapilalkravet fördelat på de olika riskklassernaenligt kapitalläckningsbestämmelserna i 57 § BL, en plan för anskaffning avsvensk valuta samt en prognos över det förväntade ekonomiska utfallet under detre första verksamhetsåren. Del ligger i sakens natur alt man inte generellt kan angeallt vad en verksamhetsplan bör innehålla. Detta måste i viss mån anpassasefter förhållandena i varje särskilt fall. Den myndighet som prövar ansökan om oktrojmåste också ha möjlighet att begära de kompletteringar av uppgifterna i planensom anses erforderliga. 2.7 Introduktionen av utländska banker Som jag tidigare uppgivit har närmare 30utländska bankförelag meddelats tillstånd att driva representationskonlor här.De utländska bankernas intresse av den svenska marknaden återspeglas i vissmån av detta förhållande. Av dessa banker torde dock endast en del varaintresserade av att genast starta bankverksamhet här i landet. Hur många som ien första omgång kommer att ansöka är inte möjligt att förutse. Det går inteheller alt förutse inriktningen och omfattningen av den verksamhet som de utländskabankerna önskar driva här. Det är därför knappast möjligt att i förväg ange hurmånga utlandsägda bankbolag som kan beviljas oktroj. Denna fråga får närmarebedömas i samband med prövningen av ansök- Prop.1984/85:191 27 ningarna i den första omgången. Det kan emellertid inteuteslutas all man vid denna liksom vid senare prövningar tvingas avslå någoneller några ansökningar om det skulle visa sig att antalet sökande är sä stortatt den svenska bankmarknaden skulle allvarligt störas om alla tilläts etablerasig här . Enligt min mening bör ansökningsförfarandet fortskrida påså sätt alt en sista ansökningsdag - - anges för de bankersom önskar få sina ansökningar prövade i en första omgång vid årsskiftet1985/86. Ansökningarna skall ges in lill bankinspektionen, som har att beredaärendena och med eget förslag redovisa dem lill regeringen. Andrabanker kan när som helst efter den angivna dagen ge in sin oktrojansökan.Prövningen av dessa ansökningar kommer alt ske fortlöpande allteftersomförhållandena medger. Detta innebär att de banker som inte är klara med sittställningstagande i etableringsfrågan till kan avvakta en senareoch lämpligare tidpunkt ulan att detta tidsmässigt för med sig någraolägenheter. Ansökningshandlingarna skall vara skrivna på svenska. Äveni övrigt skall den utlandsägda bankens språk i kontakterna med myndigheternahär i landet vara svenska. Mitt förslag: En utländsk bank skall ävenfortsättningsvis, efter regeringens tillstånd, kunna inrätta representationskonlorhär i landet. Kommitténs förslag: Överensstämmer med milt förslag (sebelänkandet s. 235-236). Remissinstanserna: Hovrätten för och kammarrätteni har angett att det i lagtexten närmare bör anges vilken verksamhetsom får bedrivas genom representationskontor (se bil. 3 avsnitt 8.1). Skälen för mitt förslag: Regeringen har vid tillståndsgivningenbegränsat representationskonlorens verksamhet till att avse representations-och förmedlingsverksamhet. Kontoren har således inte själva eller för bankensräkning kunnat sluta avtal med kunder i . Om dessa begränsningar inteiakttas kan tillståndet dras in, något som dock ännu inte varit aktuellt. Attmöjlighet nu öppnas för utländska bankföretag att driva fullständigbankverksamhet här i landet utesluter inte att det finns behov av att kunnadriva representationskonlor här för sådana utländska bankföretag som inteönskar etablera sig i genom ett svenskt bankbolag. Möjligheten för ettutländskt bankföretag att, efter tillstånd av regeringen, driva represen- Prop.1984/85:191 28 tationskontorhär i landet bör därför finnas kvar. Det bör också vara möjligt för ufländskabanker som etablerar sig här att även fortsättningsvis harepresentationskontor. Jag finner del inte erforderligt att i detta sammanhangnärmare precisera BL: s regler om vilken verksamhet som får bedrivas vid ettrepresentationskontor. Deändringar i BL som möjliggör för utländska banker att etablera sig här i landetbör träda i kraft . Jag föreslår att så sker den 1 juli1985. bör även ändringen i lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska förelag m. m. träda i kraft. Ienlighet med det anförda har inom upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 2. lag om ändring i lagen(1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m. Förslagenbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 4. 4.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse 1§ Bankrörelse må, förutom av riksbank, drivas endast avbankaktiebolag, som därtill erhållit regeringens tillstånd (oktroj). Medbankrörelse förslås i denna lag sådan verksamhet, i vilken ingår inlåning frånallmänheten på räkning som av bank allmänneligen begagnas. Angåendesparbank, cenlralkassa för jordbrukskredit och järnkontoret är särskiltstadgat. 1. bilda bankaktiebolag som driverbankrörelse i enlighet med bestämmelserna i denna lag samt 2. efter tillstånd av regeringenfrån kontor eller annat fast driftställe driva verksamhet i vilken ej ingårinlånings- eller utlåningsrörelse. Igällande lag upptas i paragrafens fjärde stycke en bestämmelse enligt vilkenett utländskt bankföretag kan få tillstånd att inrätta representationskonlorhär i landet. Denna bestämmelse bör kompletteras så alt den fullständigt angerett utländskt bankföretags möjligheter att driva verksamhet i . Med ettutländskt bankföretag skall förstås en juridisk person, som är bank och sombildats enligt lagen i en främmande stat. Prop.1984/85:191 29 Redani inledningen av BL slås således fast den nyhet som innebär att ett utländsktbankförelag kan få bilda ett bankaktiebolag här i landet och i detta bolagdriva bankverksamhet i enlighet med BL: s bestämmelser. Denna möjlighet stårinte öppen för något annat utländskt rättssubjekt än ett bankförelag. Vidareföljer att bankverksamheten får drivas endast i en nyetablering i form av ettbankaktiebolag. Det utlandsägdabankbolaget kommer att utgöra ett svenskt bankbolag, som måste ha regeringenstillstånd (oktroj) för att driva verksamheten och som kommer att slå underbankinspektionens tillsyn. 1fjärde stycket andra punkten återfinns den gällande bestämmelsen om representationskontor.Där regleras utländskt bankföretags verksamhet, som drivs från ett fastdriftställe i . Bestämmelsen innefattar ett indirekt förbud att drivaverksamhet i vilken ingår inlånings- eller utlåningsrörelse. Del är såledeshär fråga om ett vidare förbud än om förbudet skulle utformas med stöd avdefinitionen på bankrörelse enligt 1 § andra stycket BL. Genom den negativabestämningen ges teoretiskt möjlighet för en utländsk bank att från kontoretdriva all annan verksamhet än inlånings-och uilåningsrörelse, t. ex. annancentral bankverksamhet såsom arbi-irage- och rembursverksamhet. Även annanverksamhet skulle kunna vara länkbar. Enligt lagen i det utländska bankföretagetshemland kan banken ha rätt att driva en verksamhet som inrymmer åtskilligt meraän vad som avses med bankverksamhet enligt svensk banklagstiftning. Eftersomlagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket inte är tillämplig i fråga om utländskt bankföretags rätt att härdriva verksamhet, måste sådan verksamhet som ligger utanför vad som i BL avsesmed bankverksamhet, även prövas enligt denna paragraf. Avsikten har emellertidinte varit alt tillåta ett utländskt bankföretag att driva sådan verksamhet vidett representationskontor i . Inte heller har avsikten varit att geutländskt bankföretag tillstånd att driva annan central bankverksamhet.Regeringen har därför i tillstånden angett att verksamheten skall vararepresentations- och förmedlingsverksamhet. Stiftarna skall upprätta en bolagsordning som skall underställasregeringen för stadfästelse. Till ansökan om oktroj skall fogas en plan för dentilltänkta verksamheten. Stiftarnaskall vara myndiga här i riket bosatta svenska medborgare och till antaletminst tio. Utan hinder härav får dock ett bankaktiebolag stiftas av ett ellerflera utländska bankförelag. Densom är i konkurstillstånd kan ej vara stiftare. Regeringenprövar bolagsordningens överensstämmelse med denna lag samt lag och författningi övrigt, så ock om och i vad mån därutöver, med hänsyn lill omfattningen ochbeskaffenheten av bolagets rörelse, särskilda bestämmelser må erfordras. Finnesden tillämnade rörelsen vara nyttig för det allmänna, stadfäster regeringenbolagsordningen samt beviljar oktroj för av högst och därutöverintill slutet av då löpande räkenskapsår. 1984/85:191 30 Första stycket har kompletterats med en bestämmelse somanger alt en plan för den tilltänkta verksamheten skall bifogas oktrojansökan.1 avsnitt 2.6 har givits exempel på uppgifter som bör las in i denna plan ochvilka syften planen skall tjäna. Enligt andra stycket skall ett bankaktiebolag stiftas avminst tio personer, som skall vara myndiga, här i riket bosatta, fysiskapersoner. Här föreslås ett tillägg för att göra det möjligt för ett eller fleraufländska bankförelag att stifta ett bankaktiebolag. Skall den planerade bankenägas av tvä eller flera utländska bankförelag bör således lika många få varastiftare. 6 § Bankaktiebolags firma skall innehålla ordet bank. Ny firma skall tydligt skilja sig från annan, förut i lagaordning registrerad, ännu bestående banks firma, så ock från benämning åutländsk bankinrättning, som är allmänt känd här i riket. För registrering avbankaktiebolags firma gäller i övrigt vad som föreskrives i firmalagen (1974:156). Utan hinder av andra stycket får firman för ettbankaktiebolag som har bildats av ett utländskt bankföretag innehålla delförelagets firma. Motsvarande gäller om bankaktiebolaget bildals av flerautländska bankförelag. Sedan bolaget bildals, kan styrelsen antaga bifirma. Vad iandra stycket sägs om firma gäller även bifirma. Ordet bank får ej inlagas i bifirma. Enligt den gällande lydelsen skall ett bankaktiebolagsfirma innehålla ordet bank. Vidare skall firman bl. a. skilja sig frånbenämningar på utländska bankinrältningar, som är allmänt kända i Sverige.Enligt tredje stycket, som är nytt, föreligger det inte något hinder mot attden utlandsägda bankens firma innehåller firman för de utländska bankföretagsom bildat bankbolaget i . Är det utlandsägda bankbolaget ett helägtdotterbolag till en utländsk bank bör dotterbolagels firma regelmässigtinnehålla den utländska moderbankens firma. 10 § / mom. Teckning av aktier skall ske å teckningslisiani huvudskrifi eller i avskrift som bestyrkts av publicus ellerlandsfiskal eller av stiftarna. Vid teckningslistan skola vara fogade påenahanda sätt styrkta avskrifter av oktrojbeslutel och bolagsordningen. Innan teckningslisian framlägges i huvudskrifi elleravskrift, skall teckning av stiftarna hava ägt rum med angivande av dagendärför. Om ett bankaktiebolag bildas av utländskt bankförelag behöver teckningslisianinte läggas fram. Reglerna om hur ett bankaktiebolag bildas är tämligenomfattande och utformade med hänsyn till bl. a. att ett bankaktiebolagregelmässigt har ett stort antal ägare. På en punkt föreslås här en ändring.Det bankbolag som bildas av utländska bankförelag har endast ett eller några fåsådana förelag som ägare. Ägarförhållandena mäste vara helt klara redan innan oktrojansökanlämnas in till tillsynsmyndigheten. Vid bildande av en utlandsägd bank krävsdärför inte att teckningslistan läggs fram för offentlig teckning. 1984/85:191 31 18 § Aktier i bankaktiebolag får genom teckning elleröverlåtelse förvärvas endast av svenska medborgare, av svenska bolag ochföreningar, som inte är kontrollsubjekt enligt lagen (1982:617) om utländskaförvärv av svenska företag m. m., ävensom av andra svenska samfälligheter och stiftelsersamt till aktiefonder enligt akiiefondslagen (1974:931).