prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — framhåller alt i betraktande av de förslag som framförs iräddningstjänstkommitténs belänkande (1983:77) Effekfiv räddningstjänst ominriktningen av sotningsväsendels framfida verksamhet och förslaget frånCESAM-kommitténs arbelsgmpp om den framfida utbildningen för räddningstjänstoch solningsväsende (Ds Fö 1984:1) är det av än störte vikl altkompletteringsutbildning ordnas för den befintliga personalen inomsotningsväsendet. ställer sig positiv till att solarna utbildas. Verket avseråterkomma mer detaljerat till delta i samband med remissbehand-hngen avCESAM-kommitténs betänkande om utbildning för räddningstjänst ochsolningsväsende. Eftersombakgmnden fill förslagen om utbildning för personalen inom sotningsväsendetendasl är summariskt återgiven i promemorian anser det intevara möjligt all ta ställning i frågan i detla sammanhang. Riksrevisionsverketkonslalerar atl behovel är oklart. Det kommer att bli avhängigi bådeomfaltningen av den frivilliga besiklningsverksamheten och i vilkenutsträckning som sotningspersonalen kommer att utnyttjas för denna verksamhet.Verket hänvisar fill all evenluella utbildningsinsatser på energiområdet börkunna behandlas i samband med förslag. tillstyrker i princip förslaget omkompletteringsutbildning. Del av slatens brandnämnd utarbetade förslagetredovisas endast summariskt i promemorian. Det lorde därför enligtriksförbundet vara svårt för många remissinstanser att bilda sig en närmareuppfattning om basen för och innehållet i utbildningen. Exempelvis framgårinte de avgränsningar av sotningsväsendels insatser som har avsetls ochmissförstånd kan uppslå och leda lill tankar dels om alt utbildningsnivån är olillräcklig,dels att sotningsväsendel skulle överta arbetsuppgifter som naluriigen hörhemma under andra yrkesgrupper. Prop.1984/85:5 79 Vidarepåpekar riksförbundel alt brandnämndens förslag i sin omfallning har utformatsmed hänsyn till en allmän kompelens och en obligalorisk besiktning. Förslagetom en fortsatt frivilliglinje leder sannolikl lill en i liden längre utdragenprocess för en mera allmän omfallning av besiklningsverksamheten. Detta medförockså alt kompletteringsutbildningen kan utsträckas längre i liden än vad somföreslagits och all kosinaderna kan fördelas med hänsyn härtill. anser all del finns skäl atl dra ned ambitionen atlgenomföra ulbildningen . Iutbildningsfrågan anser del inle motiverat attsotningsväsendet ges någon särslällning i förhållande lill andra organisationer. Rörfirmomas Riksförbundanser atl den föreslagna ulbildningen bör begränsas lill all omfalta delkunnande som krävs för all genomföra kontroll av anläggningens status och altavge etl utlåtande härom. Enligt Svenskakommunförbundets och kommuns uppfattning är den föreslagna utbildningenotillräcklig. Beträffandeansvarei för fortbildning av sotningspersonalen anser statens planverk atl detbör ligga hos statens energiverk och planverket gemensamt. Prop.1984/85:5 80 Sammanfattningav och remissyttranden över OED/SIND:s rapport (1983:3) Redovisning och analysav kommunernas oljereduktionsplaner. 1 Sammanfattning............................................... .. 81 slutsatseroch förslag .................................... .. 81 1.2.1 Energisparande .................................... 81 1.2.2 Fjärrvärme .......................................... 82 1.2.3 Anläggningar för fastbränsle,värmepumpar och spillvärme 82 1.2.4 Elvärme .............................................. 83 1.2.5 Kraftvärme ........................................... 83 1.2.6 Kommunernas uppgifter i energiplaneringen .. 84 1.2.7 De stafliga myndigheternasuppgifter i den kommunala energiplaneringen 84 2 Remissyttranden ............................................. 85 2.1 Remissförfarandet ...................................... 85 2.2 Inledning ................................................. 85 2.3 Energisparande ......................................... 85 2.4 Fjärrvärme ............................................... .. 87 2.5 Riktlinjer .................................................. .. 89 2.6 Statliga åtgärder ........................................ 90 2.7 Elvärme ................................................... .. 91 2.8 Gmppcenlraler ............................................ .. 92 2.9 Kommunernas energiplanering ....................... .. 94 2.10 Värmeförsörjningsplan ................................. 95 2.11 Övriga frågor ........................................... 98 1984/85:5 81 Ijuni 1982 gav regeringen oljeersättningsdelegalionen (OED) i uppdrag alt i närasamarbete med slalens industriverk (SIND) bl.a. analysera kommunernasoljereduktionsplaner. Den gemensamma rapporten från och tillregeringen heter "Redovisning och analys av kommunernasoljereduktionsplaner" (OED/SIND 1983: 3). Rapportenär en redovisning av kommunernas oljereduktionsplaner med sammanställningar ochsummeringar vad gäller beslut och planer om investeringar inom energiområdel.Även redovisningar av oljeersattning genom sparande presenleras. För atl fåetl hanterligt material har ell knappt hundratal kommuners oljereduktionsplanerslumpvis ulvalls och granskats. Granskningen av dessa har skell i syfte atl fåen bild av vad ansträngningarna för att åstadkomma etl minskal oljeberoendehar givit för resultat. En sammanställning och summering av de knappt 100kommunernas oljereduklion har redovisals och jämförts med det av riksdagenfattade energipoliliska beslutet om oljeersättning genom sparande,elkonvertering, övergång till fasta bränslen, ersättning med värmepumpar ochannan ny teknik. Summeringen av kommunernas planer är ell uttryck för kommunemasmålsättningar vad gäller oljeersättning. Möjligheterna och förutsäuningarnaför alt uppfylla dessa mål varierar oerhört kommunerna emellan och beror av enmängd olika fakiorer. Planerna kan vara olika långl framskridna ochinvesteringsbeslut saknas i flera fall. Rapportenbeslår av två avsnitt. Del försia innehåller sammanfallande slutsatser ochförslag. Det andra innehåller en redovisning och analys av kommunernasoljeredukfionsplaner. 1.2 Sammanfattningav sammanfattande slutsatser och förslag Kommunernahar i sina planer redovisat sina bedömningar om energisparandetsutvecklingsram lill . En enkel summering av uppgifterna visar på enminskning av oljeförbmkningen i bebyggelsens energiförsörjning lill år1990. Slörre delen av sparåtgärderna kommer att ha genomförts . Kommunernasredovisade uppgifter har - enligt rapporten - lågt prognosvärde då kommunernasjälva endast har ansvar för en liten del av bebyggelsen. Det är därför viktigtalt - bl.a. från statsmakternas sida -följa ulvecklingen och efter hand anpassaolika ålgärder lill uppnådda resultat och erfarenheter. Del är därvid värt allnotera att det fortfarande med liten resursinsats går att uppnå storaenergibesparingar genom bäUre drift av fastigheter. Genom utbildning avdriftspersonal och ansvariga förvaltare på det lokala planet skulle delta kunnaåstadkommas. 1984/85:5 82 Hyressättningsprincipernai flerbostadshus spelar en slor roll för atl skapa inlresse förenergibesparingar. Statsmakterna bör följa upp det arbete som utförts genomutredningar om hyresrätlen. Regeringen bör vidare genom direkla överläggningarmed bostadsföretagen och hyresgästorganisationerna påverka dem atl påskyndaenergisparandel. Utformningenav Qärtvärmetaxan är väsentlig för att skapa incitament för energihushållning.Produktionskostnaden varierar mellan olika Qärr-värmenäl och inom samma nätöver tiden och särskilt i nät med spillvärme, sopförbränning, värmepumpar ellerfastbränsleeldning vid sidan av oljeeldning. De kommunala värmeverken bör seöver laxeprinciperna. Del är vidare angeläget att slatens energiverk bevakarutvecklingen. Delstatliga slödel till kommunerna för besiktning och rådgivning spelar en vikligroll för all minska uppvärmningskoslnaderna. Denna verksamhet bör dockinlegreras bättre i kommunens ordinarie organisation. Närdet gäller ulvecklingen av energisparandel på blir den allmännaförnyelsen i begyggelsen den avgörande faktorn för uppvärm-ningsbehovelsutveckling. Under1970-lalel har Qärrvärmekapacilelen ökal med i genomsnitt ca 900 MW per år.Både kapacitelsutbyggnaden och ökningen av energileveranser har dämpats underde senasle åren. Potentialen för framtida mottrycksprodukfion blir sannoliktmindre än planeral. Ulvecklingenpå energiråvarumarknaden har förbällral förutsättningarna för fjärtvärme ochelvärme på lång sikt. Även miljöhänsyn talar för förbränning i centraliseradesystem. Fastbränslebaserad fjärtvärme kommer all vara en särskilt fördelaktiguppvärmningsform i de större tätorterna där den kan kombineras medkraflvärmeproduktion. Utbyggnad av fastbränsleeldade produktionsanläggningarkan minska kostnaderna för fjärrvärme. En fortsalt utbyggnad kommer alt vararafionell fortsättningsvis och på lång sikt. Den utbyggnadstakt som f n.förulses av kommunerna motiverar inte några nya särskilda statliga åtgärder. 1.2.3 Anläggningarför fastbränsle, värmepumpar och spillvärme Ännuså länge är de fastbränsleeldade anläggningarnas andel av värmeförsörjningenmycket liten. Del pågår emellertid en omfattande planeringsverksamhet. Deflesla kommuner med fjärrvärme har mer eller mindre långl framskridna planer påalt bygga nya produktionsanläggningar. För all underlätta för kommunerna attfatta beslul bör statsmakterna ange de långsiktiga förutsättningarna förenergiskatterna och miljökraven vid fastbränsleeldning. Ensludie har särskilt gjorts omfattande en sammanställning av dels de 30 slörreanläggningar där kolanvändning beslutats eller där förslag föreligger, dels devärmepumpanläggningar störte än 10 MW, som beslutats. Prop.1984/85:5 83 dennaframgår alt en årlig oljeersattning om ca är beslulad och atl förslag omca föreligger. Fördessa anläggningar har en grov lönsamhetsbedömning gjorts. Lönsamhetsanalysernavisar på god lönsamhel för kol, värmepumpar och avfallsanläggningar. Torv- ochvedprojekten visar varierande lönsamhet främsl beroende på varierandebränslepriser. Svenskindustri har god konkurtensförmåga och fillräcklig kapacitet för all klara aven omfattande faslbränsleutbyggnad. Bäsla förutsättningarna har svensk induslrinär del gäller projektering, anläggningsarbete, helval-tenpannor ochrökgasrening. Invesleringar i oljeersättande ålgärder har en inle oväsenlligbetydelse för atl främja industriproduktionen och sysselsätlningen. Sammanfattningsvisanser OED och SIND atl planeringslägel i kommunerna när del gäller oljeersättandeåtgärder i fjärrvärmeanläggningar f n. är lillfredsställande. Medlanke på lönsamheten för ersällning av olja med fasta bränslen bör dennaersättning ske först i Qärrvärmeverken (de största förbränningsanläggningarna)och därefter i gruppcentralerna och sist i fastighelspannor. Med hänvisningtill utvecklingen på fjärrvärmeområdel bör statsmakternas intresse nu i störreutsträckning fokuseras på gruppcentraler. Några nya stafliga åtgärder är dockinte moliverade när del gäller oljeersattning i värmeförsörjningen. F.n. pågår en snabb konvertering från oljevärme fill elvärme. Kommunernasoljereduktionsplaner redovisar en ökning av nuvarande elvan-vändning om ca 13TWh med ca fill 1990. Underförulsältning att elvärme installeras i glesare ny bebyggelse där olja är endaalternaiiv och konverteringen i befinllig molsvarande bebyggelse sker frånolja till el finns inget alt erinra mol den nuvarande ulvecklingen. Det finnsdärför inte behov av ytterligare statliga restrikfioner för atl begränsaelvärmen. Utvecklingen bör dock noga följas. Pågrund av den goda kapacitelssitualionen för elproduktion under resten av1980-lalel kommer bara en liten del av möjligheterna till krafivärmeutbyggnadalt utnyttjas . Underlagetför mottrycksproduktion i Qärrvärmeområden rycks dessulom undan när man byggerfastbränsleeldade hetvattenpannor. Ångpannor däremot kan utnylljas vid senaremottrycksproduktion när ny elkapa-cilel krävs. Det är ännu oklart vilkel ulbyggnadssättför kraftvärme som är mesl rationellt. Frågan bör närmare siuderas. Prop.1984/85:5 84 1.2.6Kommunernas uppgifter i energiplaneringen Denplaneringsprocess som initierats genom kravet all kommunerna skall ha enaktuell oljereduklionsplan har varit positiv. Av planerna framgår dock att detofta inle finns någon lilvecklad och dokumenterad strategi förenergiförsörjningen i kommunerna. Oljeredukiionsplanerna bör därför betraktassom försia sleget i en process som skall leda lill en successivi förbällradplanering i kommunerna. Kommunernabör ges ansvar för upprättande av kommunomfatlande värmeförsöijningsplaner.vilka skall antas av kommunfullmäkfige. Dessa skall redovisa nuvarandeuppvärmningsform för samtliga uppvärmda byggnader inom kommunen saml angevilken eller vilka uppvärmningsformer som kommer atl vara mesl ändamålsenligai ell längre tidsperspek-fiv. Iplanerna skall kommunerna formulera en strategi för den långsikligavärmeförsörjningen. Planen skall tjäna som underlag för exempelvis byggnadslovsprövning,lånebehandling, prövning om elkonvertering, hänsynstagande tillmiljövårdsfrågor. Förall på ell effekfivl sätt informera fastighetsägare m.fl. om kommunenslångsikliga värmeförsörjningsstrategi bör värmeförsörjningsplanen uigöra ellunderiag för den fysiska planeringen och redovisas i kommunens översiktsplaner. Uivinning,förädling och distribution av bränsle kommer i framliden att vara endominerande del av energiförsörjningen. På dessa områden finns generellt settinga fördelar av all driva verksamhel i regi. Kommunernaförvallar själva elt stort faslighelsbeslånd. En självklarl uppgift äratt sköta drifl och vidta byggnadslekniska ålgärder så atluppvärmningskoslnaderna minimeras. Vissa spridningseffekter till andrafastighetsägare kan säkert nås på del sättet. 1.2.7De StatUga myndigheternas uppgifler i den kommunala energiplaneringen Kommunernahar ansvar för planering av markanvändning, bebyggelse och värmeförsörjning.Statens uppgift är bl.a. all siödja kommunerna genom informafion och ekonomisklstöd. Enannan slallig uppgifl av belydelse för energiplaneringen är den fysiskaplaneringen som bl. a. bedrivs inom länsstyrelserna. En viktig uppgifl i denkommunala energiplaneringen är alt beakla energifrågorna i den fysiskaplaneringen. Länsslyrelserna bör därför främsl inrikla sig på dessa frågor. Delfinns dock inle motiv atl ge länsstyrelserna nya uppgifter som kräverspecialistkompetens på energiområdet. Endialog mellan staten och kommunerna är en förutsättning för den kommunalaenergiplaneringen. Elt verklighelsförankral underiag i energiplaneringen är enviklig grund för statsmakternas ställningstaganden. 1984/85:5 85 Eflerremiss av rapporten (OED/SIND 1983: 3) Redovisning och analys av kommunernasoljereduktionsplaner har yllranden avgetls av överstyrelsen för ekonomisktförsvar, , , statens råd förbyggnadsforskning, statens planverk, energiforskningsnämnden, statensvattenfallsverk, riksrevisionsverkei, länsslyrelserna i , ,, , , , , ,och län. Folkkampanjen mol kärnkrafl, , från kommunerna Göleborg, , , , Umeåoch , , . , ,läns avdelning av kommunförbundet och Tjänstemännenscenlralorganisalion. Inledningsviskan nämnas att flera remissinstanser menar atl underiaget är alltförbrislfälligl och begränsat för atl dra de slutsatser som gjorls i rapporten. Enviss försikfighet härvidlag kan vara lämpligt. Dårapporten undanlagsvis uimynnar i konkreta förslag till åtgärder utan fast merai olika former av slulsalser har dessa redovisats i detla sammanhang.Remissinstansernas yttranden har redovisats som kommentarer till de olikaslutsatserna. Några frågor som behandlats i rapporten men som inte kommii tilluttryck i dessa slutsatser kommenteras särskilt. Irapporten redovisas bedömningar av omfattningen på sparandet. Vidarediskuteras möjliga ålgärder för att effeklivisera sparandet. De slutsatser somredovisas i della sammanhang är följande. oSIND och senare statens energiverk bör i sitl program för energiutbildningsatsa på att hjälpa bostadsföretagen och kommunerna att förbättra driflen avvärmesystemen i deras fastigheter. o Regeringen bör genom överläggningar med destörte bostadsföreiagen och hyresgästorganisationerna påverka dem att påskyndaenergisparandet och alt förändra hyressättningsprinciperna så all bäitreincilamenl för energisparandet skapas i hyresfastigheter. o Sparmålets undreintervallgräns nås med god marginal enligt kommunernas bedömning. Det bör dockframhållas atl kommunernas möjligheter atl bedöma humvida dessa åtgärder kommeratt vidlas eller ej är relafivt begränsade. Kommunerna har dessutom endaslmöjlighel alt genom 1984/85:5 86 kommunalabeslul påverka en fjärdedel av den angivna oljebesparingen på . o Huvuddelenav de sparåtgärder som avses bli vidtagna är av typen enkla o Enligt de kommunala planerna kommer slörre delen av deangivna sparåtgärderna att ha genomförts . Flertalelremissinslanser anser alt uppsatta mål om sparande iroligen kan uppfyllas.Remissinstanserna uppmanar dock till viss försiktighet vad gäller bedömningarav sparmöjligheter enligt kommunernas planer. framhåller £tlt del inle minsl ur miljövårdssynpunkt ärangeläget all få till stånd etl fortsall energisparande även när de förstamindre kosinadskrävande lösningarna genomförts. Bostadsstyrdsenanser att minskad oljeanvändning i första hand bör ske genom sparande. Ålgärdersom minskar energianvändningen i en faslighet bör därför alltid vidtas.Styrelsen understryker atl energisparplanens målsättning bör vara vägledandevid genomförande av oljereduktionsplanen. Slyrelsen menar att bl.a. olika uiredningartyder på alt det finns goda möjligheter att uppnå både energisparmål ochomfattande oljeersällning genom sparande. För detta krävs emellertid en aktivkommunal energirådgivning och ett statligt energisparslöd med tillräckligastimulanser. Länsstyrelseni län efterlyser också ytterligare åtgärder liksom kommun somdessutom pekar på energiprisels och taxesältningens betydelse för sparandel. stöder bosiadssiyrelsens krav på rådgivning och undersirykeralt sparåtgärder främsl bör inriktas på fastigheter med höga rörligavärmekostnader. Vidare understryker man vikten av att incitament skapas förenergisparande i hyresfastigheter. Betydelsen av hyresgästernas engagemang försparinsalser betonas också av . Göteborgskommun understryker också värdel av utbildning och rådgivning.Kommunen framför vidare atl sparmål bör uttryckas i absoluta tal, och inte i procenl,för alt möjliggöra en riktig jämförelse av energisparinsatser. Länsstyrelseni framhåller all del är väsentligt alt spara energi oberoendeav vilket energislag det gäller. Att spara energi får inte bli liktydigt medatt spara enbart olja. Länsstyrelseni betonar atl det är angeläget all det finns lillföriitligastatistiska uppgifter om energiförbmkningen på olika nivåer i samhällel.Länsstyrelsen föreslår också atl industridepartementet undersöker möjligheternaatt generellt öka energisparverksamhetens integrationsgrad inom alla kommunalaverksamheter. pekar på att energiåtgången i uppvärmningssektorn inte minskatsärskilt mycket . Förbundet undrar om insalser frånstat och kommun i huvudsak medfört alt 1984/85:5 87 oljeenerginersalls med andra energikällor. Förbundet upplyser vidare om atl man inomhyresgäströrelsen arbelar med all införa s.k. förbrukningsrapporter. Rapporlenskall innehålla uppgifler om den månatliga värmeanvändningen ibostadsföretagets samtliga fastigheter. betonar alt del är vikligl all en avvägning sker mellan slatligainsalser för energitillförsel och energisparande och menar att enöversyn av reglema för energisparslöd är nödvändig. anser alt det redovisade sparandet är otillräckligt. Planverketrefererar fill en översiktlig redovisning av oljeredukiionsplanerna somplanverket gjorde . Enligt uppgifter insamlade i del sammanhangetligger sparandet och oljeersällningen med olika energislag påtagligt underjämförbara uppgifter i OED/SIND:s rapport. Skillnadema undersiryker osäkerheteni siffrorna om oljereduktionen. Verkel anser vidare att de regionalaskillnaderna inte går alt utläsa ur OED/SIND:s redovisning. Planverketunderstryker också atl oljereduklionsplanernas genomförande är myckel osäkertmed hänvisning fill alt kommunerna enbart har möjlighel atl direkt påverka enmindre del av oljereduklionen. För atl öka sparandet i kommunerna behövsförbättrad rådgivning, utbildning i drift och skötsel av värmesystem m. m.Planverket slöder OED/ SIND:s förslag om energisparverksamhet. Folkkampanjenmot kärnkraft delar planverkets farhågor om sparandel och menar att mångakommuner uppvisar mycket låga sparambilioner. Folkkampanjen betonar ocksåbetydelsen av åtgärder som informalion, rådgivning och energilaxor. Utredningenkonslalerar om fiärrvärme alt ulvecklingen är lillfredsställande. Deslutsatser som redovisas i rapporlen är följande. o Utvecklingslaget när detgäller ulbyggnaden av produktionsanläggningar iQärrvärmeförsörjningen är liilfredsslällande. o Av ovannämnda sludie och ennyligen utförd utredning inom SIND (SIND PM 1982:15) framgår att fjärrvärmeulbyggnadensammantaget legat i nivå med planerna och atl en fortsatt ulbyggnad på ungefärsamma nivå kan förvänlas. Däruiöver framgår alt potentialen för framtida mottrycksproduktionpå gmnd av sparåtgärder i praktiken sannolikt kommer atl bli något mindre änvad som kunnat bedömas ulifrån exislerande planer. o I sina kontakter medkommunerna bör statsmakterna och de slalliga myndigheterna bidra med atl ytteriigareinformera om möjligheterna all minska kosinaderna för fjärrvärme genomutbyggnad av fastbränsleeldade produktionsanläggningar. 1984/85:5 88 Remissinslansernadelar inte oreserverat ulredningens slutsatser och synpunkter. Från remissinslansernapekar man på alt fjärrvärmeulbyggnaden är en fömlsätlning för mottrycksproduktionoch undersiryker alt del därför är angelägel med en fjärrvärmeutbyggnad ochförberedande ålgärder i sådan riktning. En möjlighet all undvikadubbelinvesteringar är atl redan nu investera i ångpannor i stället för fastbränsleeldadeanläggningar för helvallen. Vidare för man fram de problem och konflikler som lätluppstår i samband med sparande och användning av alternativ teknik somvärmepumpar i utbyggda eller planerade fjärtvärmenät. pekar på atl välulbyggda Qärrvärmenäl är en förutsätlning föratt kunna bygga ut kraflvärmeverk för produktion av el och värme. Jämförl med fossilcldadekondenskraftverk är kraflvärmever-ken överlägsna från såväl miljö- somenergihushållningssynpunkt. Bostadsstyrelsenifrågasäller om del är ekonomiskl motiverat atl bygga ul fjärrvärme i denomfattning som redovisas. Slyrelsen liksom i länframhåller sparandels stora roll och betonar viklen av all sparandels omfattningmåste få påverka behoven av satsningar på fjärrvärmeulbyggnader. Länsstyrelsenlar dessulom upp problemet med sårbarheten och menar alt de besparingar somgörs med stora värmesystem är kopplade lill ökad sårbarhet och risk för utslagning. Länsstyrelseni län menar också alt sparande måste beaktas, liksom förutsättningar förmindre kollekliva syslem. tror dessulom alt ytterligare statliga slödålgärderkrävs för atl de redovisade utbyggnadsplanerna skall genomföras. Statensråd för byggnadsforskning menar att man skall särskilja de två huvudmotiven förfjärrvärmeutbyggnad - möjligheter till fastbränsleeldning resp. all skapaunderlag för motlrycksel. Man bör i första hand bygga ut stora nät med hög värmetälhel,vilka är lämpade för framlida kraftvärmeverk. Riksrevisionsverketmenar all värmeförsörjningsplanering måsle integreras med kommunernas mark-och bebyggelseplanering. framför liknande synpunkter och pekar bl.a. på all fastbränsleeldadeanläggningar kräver störte arealer än motsvarande oljeeldade. Dessutom medför fastbränsleeldningnya miljöproblem. efterlyser också liksom en meraentydig nomenklatur för att skilja mellan olika slag av värmeförsörjningssystemetexempelvis Qärtvärme, gruppcentraler m. m. Olika storlek och olika huvudmänbör vara utgångspunki. menar alt sparande är mera lönsamt i små Qärrvärmesyslem ulanmöjlighet lill mottrycksproduktion. Detta bör beaktas vid rådgivning, lånegivningoch bidragsutformning.