prop · G803142 · 1984-12-31 00:00:00 — Skall del bli möjliglatt genomföra den omstmkturering av vården och omvårdnaden som vi önskar, måstetrenden brytas. Detta är emellerlid ingen lätt uppgift. 1betänkandet redogör arbetsgruppen för försök som pågår på vissa håll i landetmed områdesbaserad, integrerad, service och för det intresse som finnshos kommuner, landsting, handelns organisationer och större bostadsföretag föratt utveckla nya samarbetsformer på områdesnivå. Arbetsgmppens slutsats är attsamverkan kan ske på många olika sätt. De flesta är dock ännu oprövade. Delär enligt min mening angeläget att samhällets insatser för att tillhandahållatjänster i högre grad utformas sä att de ger stöd för att utveckla även densociala närmiljön. Genom den stora utbyggnad av skolväsendet och barnomsorgensom har skett tidigare och genom den utbyggnad av och den öppnavården som sker, är samhällets insatser i närmiljön numera betydande. Genomen ökad samverkan mellan samhälle, föreningsliv, bostadsförvaltare ochnäringsliv kan dessa insatser ytterligare förstärkas. En förutsättning för attdetta skall kunna ske är dock att den sektorisering som i så hög grad präglarinsatserna kan brytas. Den fortsatta utbyggnaden av den sociala hemhjälpenoch den öppna vården 1984/85:142 39 bördärför enligt min uppfattning ulnylljas lill alt också förbättra den socialamiljön i allmänhet i bostadsområdena. Jagfinner del angeläget atl underlätta och slimulera en sådan utveckling. Därförföreslår jag alt ell statligt bidrag lämnas för uppbyggnadav integrerad boendeservice. Somvillkor för bidrag bör gälla att verksamhelen har en tydligt lokal prägel - detskall verkligen vara frågan om närservice. Ansvaret för försöksverksamhelen börkunna ligga pä kommunen eller en bostadsförvallare, en sammanslutning av deboende eller någon annan part eller en organisation av en eller flera parter,t. ex. i kooperativ form. För att säkra en god samordning mellan olikaverksamheter och skapa garantier för alt utvecklingen sker i linje med denövergripande planeringen för bebyggelseutvecklingen m. m. bör en förutsättningför bidrag vara atl verksamheten har tillstyrkts av kommunen. Kommunen lorde iregel även komma atl medverka i den tilltänkta verksamheten inom ramen försocialtjänsten, fritids- och kulturverksamheten etc. Bidragelbör konstrueras som ett engångsbidrag för att täcka en del av investerings-och/eller driftskostnaderna under etl inledningsskede. Detär angelägel att ett stimulansbidrag av detla slag administreras i former somger möjlighet att överblicka utvecklingen och att följa upp och sammanställa erfarenhelernaav projekt med olika fömtsättningar och ulformning. Jag anser därför all beslutom bidrag bör meddelas av regeringen efler beredning i en delegation knutentill med ansvar också för att följa utvecklingen och atlsammanställa och redovisa erfarenheterna. Dessulom bör denna delegation, i enlighetmed vad jag har nämnl tidigare, svara för beredning av ansökningar om bidragför tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark. I delegationen anser jag atlföreträdare för berörda myndigheter och organisationer bör beredas fillfälle atlingå. Effekternaav slödet till uppbyggnad av integrerad boendeservice bör enligt min meningutvärderas. a. bör en utvärdering kunna ge underlag för att bedöma hurboendeservice skall kunna utvecklas under permanenta betingelser. Jag avser atti annal sammanhang lägga fram förslag för regeringen angående formerna för ensådan utvärdering. Totaltca 20 milj. kr. bör avsättas för att försöksverksamhetenskall kunna ske med tillräcklig bredd. Jagkan efter samråd med chefen för och statsrådet att medel för denna försöksverksamhel kan erhållas från de särskildamedel som har anvisats under anslag G 1. Bidrag tillsocial hemhjälp för ulveckling och förnyelse av hemhjälpen. 1 vissa fall kanregeringen även bevilja understöd ur allmänna arvsfonden för sådan försöksverksamhel.Ytteriigare medel erfordras dock. En särskild ram pä 10 milj. kr. budgetärbör därför fastställas av . 1984/85:142 40 varaså utformad att eventuellt outnyttjade delar vid ett budgetårs ulgång färdisponeras påföljande budgelår, dock längst t. o. m. /90. Utbetalningarav medel avräknade mol den särskilda ramen pä 10 milj.kr, bör ske frän anslagetB 8. Viss bosiadsförbättringsverksamhet m.m. I årels budgetproposition (prop.1984/85: 100 bil. 13) har regeringen begärl atl 240 milj. kr. anvisas på dellaanslag. Jag förordar nu att beloppet höjs med 10 milj. kr. för detta ändamål. Arbetsgruppenhar i sitt betänkande påpekat angelägenheten av atl etl fortsatt arbete bedrivsinom de sektorer som berörs av arbeisgruppens överväganden. Behovet av fortsattutredning och ulvärdering betonas ocksä av flertalet remissinstanser. Dessutomanges en del ytterligare frågor som behöver utredas närmare. Utredningsarbetehar också redan påbörjats på flera håll. Bl.a. har ell gemensamt ulredningsarbele om konsekvenserna av vård-och omsorgsseklorns strukturförändring. Detär enligt min mening naturligt all behovet av fortsall ulredning är stort.Spridning av kunskaper om möjligheter och gjorda erfarenheler är också av vitalbetydelse för en snabb utveckling. Jag fömtsätter atl ,, planverkel, och bostadsstyrelsenfortlöpande följer utvecklingen pä området och bislår kommunerna ochlandslingen med råd och erfarenheler. Jag vill ocksä erinra om alt statens rådför byggnadsforskning har ett särskilt ansvar för att, på det sätt som har angettsi prop. (1982/83:151) om byggnadsforskning m.m., samverkan etableras mellanstaten och olika intressenter så alt forsknings- och ulvecklingsarbete kangenomföras på detta område. Deförslag som jag nu har lagt fram avser bostadsförsörjningen, bostäderna ochboendemiljöerna. De utgör vikliga delar i arbelet med all förverkliga de måloch synsätt som jag har angett inledningsvis. Andra vikliga områden måste ocksåuppmärksammas för att den avsedda utvecklingen skall kunna ske tillräckligtsnabbt. Som en information vill jag i del följande kort redovisa vissa av deområden som arbetsgruppen anser det särskilt angeläget att uppmärksamma i delfortsatta arbetet. 1 samråd med chefen för och statsrådet jag i allt väsentligt i arbetsgruppens bedömningar. Undersökningarfrån mitten av 1970-lalet visar alt boendestandarden pä institutionerna harstora brister. En förnyad kartläggning bör ske genom bostadssocialainventeringar inom institutionerna. Förslag till åtgärder för att förbättrastandarden bör redovisas. Formernaför att planera och organisera olika slag av hjälpinsatser i bostadsmiljöernabehöver utvecklas. Genom det stimulansbidrag som jag har föreslagit kan mångaolika former för atl lokalt erbjuda vård, omvärd- Prop.1984/85:142 41 nad och service i öppna och inlegrerade former ulvecklas,som en fortlöpande erfarenhetsåterföring kan ske. Det är angelägetatt en utvecklingsverksamhel med omrädesvis planering och resursuppbyggnadföljs upp och att formerna för samarbetet särskilt mellan kommuner ochlandsting i säväl planering som löpande verksamhet uppmärksammas speciellt. Ändrade boendeformer för människor med olikafunktionshinder innebär helt nya krav pä vårdorganisationen. Förutsättningarnaför en förändrad vårdorganisation måste studeras närmare. F.n. är huvuddelen av vårdpersonalen utbildad för ellerhar sin huvudsakliga erfarenhet från arbete inom institutioner. Utvecklingenmot öppna vårdformer medför behov av utbildning. Kompetenskrav för nya verksamheterbehöver formuleras och omsättas i grundutbildning och vidareutbildning förolika personalgrupper. Omstmktureringen av vården och boendel bör följas uppgenom en både bred och inträngande studie av konsekvenserna med avseende päsåväl samhällsekonomin som fördelningen av koslnaderna mellan slaten, landstingskommunerna,primärkommunerna och enskilda. En sädan studie bör ligga lill grund för ensamlad översyn av hur aktuella avgifts-, transfererings- och bidragssystempåverkas av förändringar inom vård- och om-sorgsseklorn. Därvid bör också beaktasinkomstutvecklingen för olika grupper. De ekonomiska analyserna bör läggas uppså att de sä långt möjligl tar hänsyn lill hela förändringsförloppet ochsåledes inte bara redovisar skillnaderna mellan nuvarande och önskade framtidaförhållanden. Den önskade omstmktureringen av hälso- och sjukvårdens ochsocialtjänstens verksamheter fär i vissa fall betydande återverkningar päarbetsmarknad och regionalpolitik. Effekterna för sysselsättningen bör analyserasoch förutsättningarna för atl genom arbelsmarknadspoliliska och regionalpolitiskainsatser stödja en omstrukturering av vården bör övervägas. Förulom de områden för fortsatt utredning somarbetsgruppen har föreslagit har flera remissinstanser pekal på behovel av attutveckla vissa frågor ytterligare i del fortsatta arbetet. a. innehåll och former för behovsbaserad planering. HCK tar uppfrågorna om orienterbarheten i bebyggelsen, kommunernas möjligheter atl styralokalisering av detaljhandel saml utbyggnaden av kollekfivtrafik. De förslag som jag nu har redovisat och de övervägandensom jag har redogjort för är, som jag har nämnl, en följd avarbetsgruppens försia arbetselapp. I denna etapp har reformarbetet inriktats päbostadsförsörjningen, bostäderna och boendemiljöerna. Arbetsgruppens fortsattaarbele bör övervägas i samråd med berörda parter, myndigheter, intresseorganisationerm. Jag kommer att i annal sammanhang redovisa resultatet av dessaöverväganden för regeringen. Prop.1984/85:142 42 2.8 Utveckling av billigare hissinstallationer Mitt förslag: Slöd till utveckling av billigarehissinstallationer skall medges intill elt belopp av sammanlagt 6 milj. kr.under åren 1985 och 1986. Kostnaderna för detla skall las inom ramen för demedel som har anvisat för bidrag lill hissinstallationer och belasta anslagelB 8. Viss bosiadsförbätiringsverksamhel m. m. Jag gär nu över till behovet av insalser för all minskakostnaderna för hissinstallationer. Frågan har inle berörts av arbetsgruppen.Mina förslag har emellertid ett slarkt samband med de målsättningar om kvarboendem. m. som jag har behandlat i det föregående. I anslutning lill beslut om elt bostadsförbätlringsprogram(prop. 1983/84: 40 bil. 9, BoU 11, rskr 63) uppdrog regeringen åt statens rådför byggnadsforskning (BFR) atl initiera, samordna och utvärdera en verksamhetmed teknikupphandling för hissar m. m. I den proposition som låg till grund förriksdagsbeslutet förutsatte jag atl teknikutveckling kring konstruktion ochinstallation av hissar prövas i full skala inom ramen för BFR: s experimentbyggnadsverksamhei.För statens bidrag lill verksamheten med teknikupphandling anvisades eltengångsbelopp pä 2,5 milj. kr. Jag anförde vidare att det bordeankomma på styrelsen för leknisk utveckling (STU) atl svara för attutvecklingsarbetet tas om hand så att det kan leda till praklisk tillämpninghos hisslillverkare och byggföretag. Koslnaderna för experimentbyggnads- och demonstralionsverksamhetenliksom för övrigt FoU-arbete i anslutning till teknikupphandlingen förutsatteskunna finansieras inom ramen för myndigheternas lillgängliga resurser. BFR har filisatt en särskild hissgrupp för att samordnainsatserna i samband med teknikupphandling av hissar. Den hittillsvarandeverksamheten har främst ägnats ål hissinstallafioner i trevånings smalhus. Enligt min uppfattning har gruppens arbele varit framgångsrikl.1 ell antal demonstrationsprojekt har gruppen visat hur hissar kan installerasmed kort evakueringslid, nya säkerhetslösningar, minskade maskinutrymmen, nyahisskonstruktioner m. m. Syftet är alt på olika sätl minska koslnaden för hissinstallationen.I vissa fall prövas även hur minskade mått pä hiss och trapphus inverkar påmöjligheterna till utrymning vid brand, bårtransporter m. m. Dämtöver prövasmöjligheten alt pressa kostnaderna genom alt tillverka något större serier.Även dessa provserier bedrivs som teknikupphandlingar. Hissgruppen konstaterar all man med nu lillgängligalternativ teknik kan sänka koslnaden för att installera en hiss med igenomsnitt . Genom fortsatt utvecklingsarbete bör koslnaderna kunnasänkas med ytteriigare ca . DeUa föruisäuer attbåde hissle- 1984/85:142 43 verantöreroch fastighetsägare engageras i arbetet. 1 samverkan mellan flera beställarebör särskilda kravspecifikationer tas fram till gmnd för upphandling av någrastörre serier. Enligt gruppen bör del härulöver också i fortsältningen finnasmöjligheter att ge stöd till ett antal mindre projekt som ligger tidigare iutvecklingskedjan. Bosladsstyrelsenhar, efler samråd med BFR och STU, i skrivelse den 14 febmari 1985 föreslagilatt 10 milj.kr. av den fastställda beslutsramen för statsbidrag tillhissinstallationer i bostadshus får användas för att slödja de ytterligareinsatser som gruppen har föreslagit. Av detta belopp beräknas uppemot hälftenavse sådan verksamhet som faller inom STU:s ansvarsområde. Detär enligt min uppfattning utomordentligt angeläget att öka satsningen på altutveckla kostnadsbesparande hissinslallationer. Del är elt samhällsekonomisktintresse - oavsett hur finansieringsbilden ser ul vid olika lidpunkter alt kostnademaär sä låga som möjligl. Jag förordar därför alt särskilda medel ställs lillförfogande för atl, på det sätl som har föreslagits, stödja projekt som syftar bredare introduktion av billigare hisstyper och nya tekniska lösningar förhissinstallationer främst i tre våningshus. Stödet bör avse koslnader i skedetmellan sädant FoU-arbete som kan finansieras inom ramen för BFR:s och STU:sordinarie verksamhet och sådana byggplalsarbelen som kan finansieras medbostadslån och hissbidrag. Jagvill, efter samråd med chefen för industridepartementet, framhålla att etl sädantstöd ocksä har ett industripolitiskt inlresse. Det är i mänga fall småföretagsom deltar i utvecklingsarbetet på området. Utvecklings-kontrakt innebär fördem en möjlighet alt med begränsat risklagande öka kompelensen i företaget ochutveckla nya eller förbättrade produkter. Stödet bör kunna leda tillatt importen av hissar kan minskas. Utvecklingen av billigare hissar för ombyggnadsverksamheibör vidare kunna ge intressanta exportmöjligheter. Såviitjag har erfaril kan koslnaderna för den verksamhel som jag förordar tas inomramen för de medel som har anvisat för bidrag till hissinslallationer,utan atl delta menligt påverkar den planering som pågår. Jag förordar atlsammanlagt 6 milj.kr. fä tas i anspråk för detta ändamål fram till utgången avår 1986. Mittförslag leder till atl de medel som anvisas för bidrag till installation avhissar får en effektivare användning. Totalt sett flera hissar kommer att kunnainslalleras inom ramen för de bidrag som statsmakterna har beslutat om. 1den fömt nämnda skrivelsen har föreslagits att bosladsstyrelsen skall beslulaom stödel. Enligt min uppfatlning bör regeringen besluta om fördelningen avmedlen. Del finns enligt min mening ingen anledning atl ändra den nuvarandeuppgiftsfördelningen mellan myndigheterna i detta utvecklingsarbete. 1984/85:142 44 Vadjag har redovisat i det föregående medför alt slatens kostnader ökar med 15 milj.kr.under nästa budgetär. Säväl besparingarna som vissa av utgiftsökningarna harackumulerande effekter, dvs. de ökar år . Enligt mina beräkningar ökarstatens kostnader till 22 milj. kr. Därefter minskar de årfrån år. Fr.o.m. /91 blir nettoresultatet en intäkt för staten. Ienlighet med vad jag nu har anförl har inom upprättats ettförslag till lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder lillbostadsförsörjningens främjande m.m. Någotyttrande av lagrådel har inte inhämtats på grund av atl de frågor som behandlasi lagförslaget är av en sådan lagtekniskt enkel beskaffenhet att lagrådetshörande skulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslårriksdagen delsatt anta förslagel till 1. lagom ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m. 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om mål och synsätt inom bostadspolitiken för att förbättra boendeförhållandenaför gamla, handikappade och långvarigt sjuka, 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändringar i tillämpningsområdet för statligt stöd tillbostadsanpassning, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om bidrag för återställning av en boslad som har anpassats till enhandikappad boende, 5. godkänna vad jag har förordat ifråga om bidrag för tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark, 6. medge alt sådant under 5angivet bidrag får beviljas inom en ram av . under budgetåret1985/86, 7. godkänna vad jag har förordat ifräga om bidrag för försöksverksamhet med uppbyggnad av integreradboendeservice. Prop.1984/85:142 45 8. medge atl sådana under 7angivna bidrag får beviljas inom en ram av lOOOOOOO kr. under vart och elt av budgelåren1985/86-1989/90, samt alt evenluellt outnyttjad del av ramen för elt budgelårfår utnyttjas påföljande budgelår, 9. anvisa . lillanslaget B 8, Viss bostadsförbättrings-verksamhet m.m. för budgelärel 1985/86,utöver vad som har föreslagils i prop 1984/85:100 bil. 13 under elftehuvudtiteln, 10. godkänna vad jag har förordat ifräga om bidrag lill samupphand-Ung och teknikutveckling avseende hissinslallationersaml medge alt sammanlagl . får disponeras för detla ändamål underåren 1985 och 1986, 11.medge all kostnadernaför bidrag enligt 10 får belalas av de medel som har anvisats för statsbidragtill hissinstallationer i bostadshus inom det under elfte huvudtiteln uppfördaanslaget B 8. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genom proposilionföreslå all anta de förslag som föredraganden har lagl fram. 1984/85:142 46 Sammanfattning av betänkandet SOU 1984:78 Bo på egnavillkor Dethär betänkandet handlar om hur boendel kan förbättras för gamla, handikappadeoch långvarigt sjuka. Inriklningen är all del skall bli möjligt för långt fleratt, trots funktionsnedsättningar eller sjukdom, bo kvar i vanligaboendemiljöer. Föratt detla skall bli möjligt krävs alt lägenheler och bostadsmiljöer förbättrasoch görs tillgängliga och atl bostadskomplement och boendeservice finns itillräcklig omfattning. I del avseendet utgör det arbete vi här redovisar envidareutveckling av det tioåriga program för att förbättra bostadsbeståndet somriksdagen beslöt om . Delblir också nödvändigl att bygga ut den sociala och atl omfördela hälso-och sjukvårdens resurser frän den slulna lill den öppna värden. I del avseendetinnebär arbetet etl led i arbetet med att förverkliga de mål för socialtjänstenoch hälso- och sjukvården som anges i de lagar som har trätt i kraftför dessa verksamheler. Tillsammantagelutgör vårt arbete etl samlat initiativ för atl konkrel och handfast förenasträvandena inom socialpolitiken och bostadspolitiken -att vidareutveckla densociala bostadspolitiken. Idelta betänkande redovisas den första etappen av värt arbete. Vi har underdenna definieral gemensamma mål, synsätt och principer. Utifrån övergripandebeskrivningar av den önskvärda utvecklingen av formerna för boende, vård,omvårdnad och service för människor med speciella behov av stöd och hjälp samtstudier av utvecklingsmöjligheterna i nägra typiska bostadsområden lämnar viförslag till åtgärder inom ramen för bostadspolifiken. Vi redovisar ocksä hurvi anser att det fortsatta arbelet, vars tyngdpunkt kommer att ligga inomsocialpolitiken, bör inriktas. I kapilel1 anger vi som en övergripande utgångspunkt för vårt arbete att alla människorskall ha samma rättigheter i samhället och ges möjligheter fill ettmeningsfullt liv. Föratt detla skall kunna förverkligas menar vi att boende, service, omsorg ochvård skall planeras utifrån följande principer: Alla människor har rätt till enbostad där friheten och integriteten är skyddad. De som behöver stöd och hjälp isin dagliga livsföring eller som mer än tillfälligt behöver medicinsk ellerannan värd skall erbjudas sådan i bostadsmiljön och i former som ger denenskilde slor självständighet. Alla människor har, oberoendeav behovet av vård, omsorg och service, rätt till en bostad med godtillgänglighet och god utrymmes- och utmstningsstandard i en miljö som ger förulsättningarför ett aktivt deltagande i samhällslivet. Föratt dessa mål skall kunna förverkligas krävs ett omfatlande förändringsarbelesom kommer att ta lid. Del är därför nödvändigt att också sträva efter atlförbättra levnadsvillkoren för dem som inte kan få del av förändringarna, t.ex.de som vistas på olika institutioner och inle har fömtsättningar att flyttatill en annan boendeform. Ikapdel 2 diskuterar vi olika bostadsformer och former för hjälp i hemmet ochhur ansvaret bör fördelas för atl människor med speciella behov skall fålämpliga bostäder och den hjälp de behöver. Vi slår fast att Prop.1984/85:142 47 gamla, sjuka och handikappade i försia hand bör beredasmöjlighet till självständigt boende inom ramen fördel ordinariebostadsbeståndet. I den mån speciella bostäder tillhandahålls för dessagrupper, t.ex. i form av stödbostäder eller gruppbostäder bör dessa varautformade och utrustade med utgångspunkt i deras funktion som bostad. Konsekvensen av detta synsätt blir all kommunernas bostadspolitiskaansvar enligt bostadsförsörjningslagen skall omfatta även dem som p.g.a. älder,sjukdom eller handikapp har speciella behov. När det gäller olika former av hjälp i hemmel konstaterarvi, utifrån en diskussion av begreppen sjukvård, omvårdnad och service, att delär svårt alt entydigt avgränsa olika parters ansvar. Vi understryker betydelsenav att insaiserna präglas av respekt för den enskildes självständighet, att de an-.iassasdirekl till faktiska behov och alt de inriklas så alt de ulgör etl slöd för allvidmakthålla och utveckla de egna resurserna hos den hjälpbehö-vande. För atl sä flexibla insatser skall bli möjliga krävs engod samverkan mellan olika parter, främst kommuner och landstingskommuner. I etllångsiktigare tidsperspektiv blir det nödvändigt alt se över vård- och om-vårdnadsverksamheleni syfte alt fortsätta en ulveckling mol mindre och självständigareverksamhetsområden under bibehållet huvudansvar hos lämpliga samhällsorgan. servicefunktioner av typen städning, inköp,matlagning, tvätt etc. bör kunna erbjudas i former som dels gör dem mer allmänttillgängliga, dels bältre samordnade med annan lokal verksamhel ibostadsområdena som fastighelsskötsel, detaljhandel, föreningsliv elc. Vi trorall en sädan ulveckling skulle kunna underlälta och stimulera det omsorgsarbelesom sker genom bl.a. anhöriga, vänner och ideella organisalioner och därigenombidra till alt förstärka de sociala kontakterna. I kapilel 3 redovisar vi hur pensionärer, handikappade ochlångvarigt sjuka bor . Vi konstaterar alt antalet ålderspensionärer ökar och altökningen är störst i de högsta åldrarna, där hjälpbehoven är störst. De äldrebor fortfarande genomsnittligt något sämre än befolkningen i övrigt och en högandel bor ensamma. Sämst bor de som bor på äldre vårdinsUtufioner. Med elt växande antal gamla ökar ocksä antalet personermed olika slag av handikapp. Ocksä handikappade bor genomsnittligt sämre änbefolkningen i övrigt. Elt slort antal rörelsehindrade och psykisktutvecklingsstörda bor fortfarande på olika slag av institutioner. Del helt övervägande antalet äldre bor i vanliga bostäder.Ännu upp i slutet av 80-årsäldern bor inle i en vanlig boslad.Men ändå bor många på institutioner. Tillsammantaget kan man uppskatta antaletgamla, handikappade och långvarigt sjuka som f n. bor på institutioner som t.ex. ålderdomshem, långvårdskliniker, psykiatriska institutioner och sjukhem lillöver 100000 personer. I kapUel 4 belyser vi samhällets koslnader för vård,omvårdnad och service. Där konstaterar vi all en stor del av resurserna går lillomsorgerna om de allra äldsta. Näslan alla som fyllt får samhällets slödi nägon form. De som är utgör av ålderspensionärerna, mende lar i anspråk av resurserna för värd och omvårdnad för äldre. Samhällets kostnader för omsorgerna om äldre kan lillsammantagetberäknas uppgå till drygl . Huvuddelen av resurserna las ianspråk av långvården och ålderdomshemmen. 1984/85:142 48