prop · G80361 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:61 omöverlåtelse av vissa offentligrättsliga uppgifter till internationella organ; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås ändringar i 10 kap. 5 § regeringsformen, som reglerarmöjligheterna att överlåta offentligrättsliga uppgifter till internationellaorgan. Utrymmet för att överlåta konstitutionella befogenheter begränsas.Möjligheterna att överföra andra förvaltnings- och rättskipningsuppgiftervidgas däremot något. Vidare föreslås nya regler för att med svensk rättinförliva framtida ändringar i sådana konventioner som har anslufit sigtill. Denya reglerna föreslås träda i kraft . Lag om ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs att 10 kap. 5 § regeringsformen' skall ha nedan angivna lydelse. Beslutanderätt som enligt denna regeringsform tillkommerriksdagen, regeringen eller annat i regeringsformen angivet organ kan ibegränsad omfattning överlåtas fill mellanfolk-lig organisation för fredligtsamarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, eller till mellanfolkligdomstol. Därvid får ej överlåtas beslutanderätt som avser fråga om stiftande,ändring eller upphävande av gmndlag eller fråga om begränsning av någon av defri- och rättigheter som avses i 2 kap. Angående beslut i fräga om överlåtelsegäller vad som är föreskrivet om stiftande av grundlag. Kan beslut i sådanordning ej avvaktas, beslutar i fråga om överlåtelse genom ettbeslut, varom minst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar avledamöterna förenar sig. Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej enligtdenna regeringsform tillkommer , regeringen eller annat i regeringsfor- Beslutanderätt, som direkt grundar sig på dennaregeringsform och som avser meddelande av föreskrifter, användningen avstatens tillgångar eller ingående eller uppsägning av internationellaöverenskommelser eller förpliktelser, kan i begränsad omfattning överlåtastill mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket äreller skall bliva anslutet, eller till mellanfolkhg domstol. Därvid får ejöverlåtas beslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring ellerupphävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val liH ellerfråga om begränsning av någon av de fri-och rättigheter som avses i 2 kap.Angående beslut i fråga om överlåtelse gäller vad som är föreskrivet omstiftande av grundlag. Kan beslut i sådan ordning ej avvaktas, beslutarriksdagen i fråga om överlåtelse genom ett beslut, varom minst fem sjättedelarav de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelseskall gälla som svensk rätt, får genom beslut i den ordning som angesi första stycket föreskriva att också en framtida, för riket bindande ändring iöverenskommelsen skall gälla här i riket. Sådant beslut får endast avseframtida ändring av begränsad omfattning. Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej direktgrundar sig på denna regeringsform kan genom beslut av överlåtas till ' Regeringsformen omtryckt 1982:940. men angivet organ kan överlåtas till annan stat, till mellanfolkligorganisation eller till utländsk eller internafioneU inrättning eller samfällighet,om förordnar om det genom ett beslut, varom minsl tre fjärdedelar avde röstande förenar sig. Beslut i fräga om sådan överlåtelse kan också fattasi den ordning som gäller för stiftande av grundlag. annan stat, till mellanfolklig organisation eller tillutländsk eller internationell inrättning eller samfällighet. fårockså i lag bemyndiga regeringen eller annan myndighet att i särskUda faUbesluta om sådan överlåtelse. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skallriksdagens förordnande ske genom ell beslul, varom minst tre fjärdedelar avde röstande förenar sig. beslut i fräga om sådan överlåtelse kanockså fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagaroch Härigenomföreskrivs att 1 och 14 §§ lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar' skall ha nedan angivna lydelse. Författningar som har beslutats av , regeringen eller kyrkomötet eller av en myndighet under regeringen eller skall kungöras enligt denna lag, om inte annat följer av 2 §. Författningar som har beslutats av , regeringeneller kyrkomötet eller av en myndighet under regeringen eller skallkungöras enhgt denna lag, om inle annat följer av 2 §. Detsamma gäller deinternationella överenskommelser och de ändringar i sådana som enligtförfattning skall gälla som svensk rätt Med författningar skall i denna lagförstås lagar, förordningar och andra rättsregler som i 8 kap. regeringsformenbetecknas som föreskrifter. Om det i en författning föreskrivs att en internationeUöverenskommelse eller en ändring i en sådan skall gälla som svensk rätt, skallöverenskommelsen eller ändringen kungöras 1 Lagen omtryckt 1982:1254. 2 Senastelydelse 1984:2n. Om kungörande i författningssamling som avses i denna lagav annat än författning gäller vad som är särskilt föreskrivet. på samma sätt som författningen. Om del är lämpligare, fårregeringen dock beslämma att överenskommelsen eller ändringen i stället skallkungöras på något annat sätt. Var kungörandet i sådant fall sker skall ges tillkänna i den författningssamling där författningen har kungjorts. Om kungörande i övrigt i författningssamling som avses idenna lag av annat än författning gäller vad som är särskilt föreskrivet. Denna lag träder i kraft . Prop.1984/85:61 t Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , R. ,, , Propositionom överlåtelse av vissa ofFentligrättsliga uppgifter till internationella organ Sverigesdeltagande i det internationella samarbetet har medfört ett behov av att kunnaöverlåta både konstitutionella befogenheter och andra offentligrättsligauppgifter till internationella organ av olika slag. En sådan möjlighet öppnasgenom stadgandet i 10 kap. 5 § regeringsformen (RF). Inågra lagstiftningsärenden , där en tillämpning av bestämmelsemai 10 kap. 5 § RF aktualiserades, kunde konstateras att paragrafen gav upphovtill vissa tolkningssvårigheter. Bl.a.mot denna bakgmnd tillkallades en särskild utredare' med uppgiftatt göra en översyn av bestämmelsema i 10 kap. 5 § RF. Utredarenavlämnade betänkandet (SOU 1984:14) RF 10:5. En sammanfattningav betänkandet samt utredningens lagförslag bör fogas till protokollet i dettaärende som bilagal och 2. Remissyttranden har avgetts av högsta domstolen,regeringsrätten, hovrätten för , kammarrätten i ,postverket, , , , luftfartsverket,generaltullstyrelsen, patent- och registreringsverket, kommerskollegium,transportrådet, juridiska fakultetsnämnden vid i ,, , ochNäringslivets delegation för marknadsrätt. En sammanställning av remissyttrandenahar upprättats inom och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet(Dnr 641-84). Till uiredningen har också varil knuten en särskildreferensgrupp med företrädare för de fem riksdagspartierna bestående avriksdagsledamöterna samt f.d.ledamöterna av fil.dr och professorn . Prop.1984/85:61 6 Underde har samarbetet på det internationella planet utvidgatsalltmer. Detta samarbete bedrivs på olika nivåer och i skilda former. Isamarbetet förekommer ofta att och andra stater ingår överenskommelsersom innebär att de avtalsslutande staterna blir bundna av förpliktelsergentemot varandra. Överenskommelser kan också ingås med mellanfolkligaorganisationer. Bestämmelser om hur ingår överenskommelser med andrastater och mellanfolkliga organisationer finns i 10 kap. RF. Enöverenskommelse som har ingått med en annan stat eller en mellanfolkligorganisation binder endast som stat och blir vanligen inte utan vidare rättshgtbindande inom landet. För att överenskommelsen skall kunna fillämpas av svenskamyndigheter krävs därför normalt att överenskommelsen genom ett beslul här ilandet införlivas med vår interna rättsordning. Ett vanligt sätt att åstadkommadetta är att överenskommelsens bestämmelser ges motsvarigheter i en svensk lageller annan författning (den s.k. transformationsmetoden). Ett annat sätt attinförliva en internationell överenskommelse med vår inhemska rättsordning äratt det i en lag eller annan författning föreskrivs att den internationellaöverenskommelsen skall gälla som svensk rätt (den s.k. inkorporationsmetoden).Används den metoden, bmkar den internationella överenskommelsen kungörastillsammans med den svenska författningen. Detökande internationella samarbetet har särskilt efter det andra världskrigetgett upphov till ett nytt slag av traktater. Genom dessa överenskommelser har mellanfolkligaorganisationer upprättats med kompetens att fatta beslut som blir gällandeinte bara för medlemsstatema som sådana utan även för deras myndigheter ochenskilda rättssubjekt. Ett typiskt exempel på en sådan organisation är dengenom 1957 tillskapade europeiska ekonomiska gemenskapen (EG). Deavtalsslutande parterna har i betydande omfattning på överlåtitbefogenheter som annars tillkommer statemas egna parlament, regeringar ochmyndigheter. Samarbetsavtal av denna art fömtsätter alltså att staterna ärberedda inte endast att åta sig folkrättsliga förpliktelser utan även att avhändasig en del av sina statsrättsliga befogenheter. RFbygger pä gmndsatsen att konstitutionell kompetens inte kan överlåtas, såvidainte gmndlagen uttryckligen medger det. Principen gäller inte bara iförhållande till inhemska organ utan även gentemot utländska och mellanfolkligaorgan. Likaså vilar RF:s föreskrifter om rättskipning och förvaltning på fömtsättningenatt dessa funktioner skall fullgöras av svenska organ. Funktionerna kan såledesinte överlåtas utan gmndlagsstöd. RFmedger emellertid att offentligrättsliga uppgifter i vissa fall överlåts till utländskaorgan. Bestämmelserna härom finns i 10 kap. 5 § RF. Prop.1984/85:61 7 äretl fullmakts- eller ramstadgande som inom vissa gränser ger riksdagenmöjlighet att genom lag överlåta konstitutionella befogenheter och andra offentligrättsligauppgifter till inlernalionella organ. Belräffande stadgandetstillkomsthistoria kan hänvisas till utredningens belänkande, s. 25-28. Enligtförsta stycket i 10 kap. 5 § RF kan beslutanderätt, som enligt RF tillkommerriksdagen, regeringen eller något annal i RF angivet organ, i begränsadomfattning överlåtas till mellanfolkliga organisationer för fredligt samarbeteeller till mellanfolkliga domstolar. I fråga om överlåtelse till en mellanfolkligorganisation gäller det villkoret alt skall vara eller skall blianslutet till organisationen. I vissa frågor får beslutanderätt inle alls överlåtas.Det gäller frågor om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag. Vidaregäller förbud mot att överlåta frågor om begränsning av någon av de fri- ochrättigheter som avses i 2 kap. RF. Angående formen för beslut om överlåtelsegäller reglerna om stiftande av grundlag (se 8 kap. 15 § RF). Kan ett beslut isådan ordning inte avvaktas, beslutar med kvalificerad majoritet:minst 5/6 av de röstande och minst 3/4 av ledamöter. Andrastycket i 10 kap. 5 § RF rör sådana rättskipnings- och förvaltningsuppgiftersom inte enligt RF tillkommer , regeringen eller något annat i RFangivet organ. Sådana uppgifter kan överlåtas till andra stater, till mellanfolkligaorganisationer samt till utländska och internationella inrättningar och samfälligheter.För beslut om sådan kompetensöverlåtelse krävs kvalificerad majoritet, här 3/4av de röstande. Beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftandeav grundlag. Somredan inledningsvis har berörts har 10 kap. 5 § RF alltsedan sin tillkomst gettupphov till vissa tolkningssvårigheter. Bestämmelsernai 10 kap. 5 § RF har tillämpats vid tillträde till konventionom patentsamarbete och europeiska patentkonvention samt vid Sverigestillträde till den europeiska övervakningskonventionen. I båda ärendena fördesen omfattande diskussion om tolkningen av 10 kap. 5 § RF. Enav huvudfrågorna för utredningen har varit att överväga möjligheterna attförtydliga bestämmelserna i 10 kap. 5 § RF. Utredningens översyn har väsentligeninriktats pä en rättslig undersökning av den nuvarande ordningen och olikamöjligheter att komma till rätta med eventuella brister i gällande regler. Utredningenhar lagt fram förslag som syftar till att klarare än f.n. ange vilkaoffentligrättsliga uppgifter som kan överlåtas och att precisera fömtsättningarnaför detta. Remissinstanserna har med få undantag ställt sig positiva till deförslag till ändringar som utredningen har lagt fram. Enannan huvudfråga för utredningen har varit att överväga om det krävs 1984/85:61 8 nyagrundlagsregler för att möjliggöra åtaganden att med svensk rätt införlivakonventionsändringar som beslutas enligt ett förenklat förfarande. Det harnämligen visat sig föreligga behov av bestämmelser som gör det möjligt att ivissa fall i förväg godkänna framtida ändringar i konventioner. Utredningen harföreslagit att sådana bestämmelser införs i RF. Även detta förslag har så gottsom enhälUgt tillstyrkts av remissinstanserna. Slutligenhar utredningen föreslagit vissa nya bestämmelser om kungörande av internationellaöverenskommelser som införlivas med svensk rätt. Mot bakgmndav utredningens resultat och del positiva remissutfallet bör enligt min meningförslag till lagändringar nu föreläggas . Utgångspunkten är därvid attgrundtankarna bakom de nuvarande bestämmelserna i 10 kap. 5 § RF inte skallrubbas. Det bör understrykas att förslaget avser de ramar inom vilkaöverlåtelse av befogenheter i och för sig kan äga mm och förutsättningarna föratt sådan delegation skall få ske. måste givetvis även ifortsättningen i varje enskilt fall ta ställning till det lämpliga ellerolämpliga i att en viss befogenhet frånhänds ett svenskt organ. 2.3Överlåtelse av befogenheter enligt 10 kap. 5 § RF Mittförslag: Möjligheterna att överlåta konstitutionella befogenheter till icke-svenskaorgan begränsas. När det gäller sådan beslutanderätt som direkt grundar sig påRF skall överlåtelse av beslutanderätten kunna ske endast om den avser normgivnings-,finans- eller traktatmakten. Lagstiftning som rör riksdagsordningen och valtill undantas från det överlåtbara området. Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna:De allra flesta tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran.Regeringsrätten anser att man mera bestämt bör klarlägga vilka centralabefogenheter det finns behov av att kunna överlåta och ange dessa direkt ilagtexten. Skälenför mitt förslag: Enligt 10 kap. 5 § första stycket RF kan , regeringensoch vissa andra organs befogenheter i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolkligaorganisationer för fredligt samarbete eller till mellanfolkliga domstolar.Vissa viktigare befogenheter får dock inte alls överlåtas. Särskilda krav påkvalificerad majoritet eller beslut vid skall iakttas dåriksdagen beslutar om överlåtelse. Föratt beskriva de funktioner som enligt första stycket kan överlåtas till icke-svenskaorgan används f.n. uttrycket "beslutanderätt som enligt denna Prop.1984/85:61 9 regeringsformtillkommer , regeringen eller annal i regeringsformen angivet organ".Detla sätt att bestämma vad som i RF:s förarbeten kallas "konstitutionellabefogenheter" har vållat tolkningssvårigheter. Att uttrycket avseltsinnefatta så centrala statsfunktioner som beslut om lagstiftning,beskattning och budgetreglering samt regeringens befogenhet att styra rikethar stått klart (prop. 1973:90 s. 363). Högsta domstolens och regeringsrättensbefogenheter att meddela resning och återställa försutten tid har också ansettsomfattas av uttrycket. Iandra fall har det emellerlid inte varil lika klart om man har haft att göra meden sådan konstitutionell befogenhet som avses i första stycket. Svårigheternaatt avgränsa de tänkbara objekten för överlåtelse har främst gällt denbeslutanderätt som tillkommer regeringen, domstolarna ochförvaltningsmyndigheterna. Motsvarande problem har däremot knappast uppkommitnär det gäller befogenheter. Detnuvarande stadgandet i 10 kap. 5 § första stycket RF hade sin äldre motsvarigheti 81 § tredje stycket regeringsform (GRF), den s.k. EG-paragrafen,som infördes . Bestämmelserna däri medgav överlåtelse avkonstitutionella befogenheter som tillkom Konungen och "ellerannat statHgt organ", medan den förstnämnda bestämmelsen således talar om"annat i regeringsformen angivet organ". För att första stycket i denbestämmelsen skall bli tillämpligt fömtsätts alltså att inte bara befogenhetenutan även det organ, som genom delegationen går förlustigt sin beslutanderätt,anges i RF. Även organet skall alltså i denna mening vara konstitutionelh. Dennuvarande lydelsen av 10 kap. 5 § första stycket RF utformades efter förslag avgmndlagberedningen (GLB). Enhgt uttalanden i förarbetena till RF (prop. 364) skulle preciseringen närmast ses som ett tillägg i förtydligande syfte.Avsikten torde ha varit att klarare markera beslutanderättens konstitutionellaförankring genom tillägget att beslutanderätten skulle tillkomma ett i RFangivet organ. Utredningenhar som ett led i sitt arbete gått igenom för att söka klarläggai vilka fall de reglerar sådana konstitutionella befogenheter som inte kanöverlåtas på annat sätt än med iakttagande av bestämmelserna i paragrafensförsta stycke. Resultatet av utredningens analys redovisas i betänkandet underavsnittet "Avgränsningen av de delegeringsbara funktionerna enligl RF 10:5",till vilket här får hänvisas (s. 29-67). Enligtmin mening är det önskvärt att man , med utgångspunkt i den analys somutredningen har gjort, försöker undanröja de oklarheter som har varit förenademed den nuvarande ordningen och åstadkomma en klarare och mer läitillämpadreglering. Närman skall avgränsa de funktioner som skall kunna överlåtas till internationellaorgan är det viktigt att man uppnår en lämplig avvägning mellan å ena sidan kravetpå garantier för den svenska suveräniteten och å 1984/85:61 10 andra sidan behovet av att som ett led i detinternationella samarbetet kunna överlåta vissa befogenheter tillinternationella organ. Ett grundläggande krav bör därvid vara att de avvikelserfrån den normala konstitutionella ordningen som motiveras av strävan attunderlätta etl svenskt deltagande i det mellanfolkliga samarbetet inteallvarligt äventyrar den svenska bestämmanderätten. Varje åtgärd som kan ansesinnefatta en beaktansvärd begränsning av den svenska suveräniteten bör omgärdasav särskilda spärrar. kan konstateras att den ram inom vilkendelegation bör kunna ske inte kan göras alltför snäv. Syftet med fullmaklsstadgandet- att skapa handlingsberedskap för situationer där det är ett svenskt intresseatt kunna delta i mellanfolkligt samarbete med vissa överstatliga inslag -skulle då komma att motverkas. Det måste vidare beaktas alt det inte är möjligt att meraexakt förutse vilka konkreta funktioner som kan bli aktuella föröverlåtelse (jfr prop. 1964:140 s. 134). Man bör därför inrikta sig på attbegränsa överlåtelsemöjligheterna till sådana områden där ett behov avdelegation typiskt sett kan uppstå. I likhet med utredningen anser jag att de oklarheter somföreligger f.n. i princip bör kunna undanröjas genom två samverkande åtgärder.För det första kan lagtexten förtydligas. För det andra kan debefogenhetsområden från vilka överlåtelser bör komma i fråga positivt anges iparagrafen i akt och mening att begränsa dess tillämpningsområde. Jag tar upputredningens förslag var för sig i det följande. Som redan framhållits koncentreras svårigheterna attavgränsa de tänkbara överlåtelseobjekten enligt 10 kap. 5 § första stycket RF -de konstitutionella befogenheterna - liksom tidigare främst till den beslutanderättsom tillkommer regeringen, domstolarna och förvaltningsmyndigheterna.Förklaringen härtill är enligt utredningen att RF beträffande dessa organinnehåller vissa regler, som ger en allmän karaktäristik av organenshuvudsakliga uppgifter eller utpekar dem som principiellt ansvariga för vissverksamhet utan att direkt tilldela dem en konkret angiven beslutanderätt. Enligt vad utredningen har funnit talar övervägande skälför att bestämmelserna i första stycket endast har avsetts omfatta sådanbeslutanderätt som direkt grundar sig på RF. Om detta uttryckligen anges ilagtexten, bör det enligt utredningen klarare framgå att ohka befogenheter, somvisserligen på ett eller annat sätt omtalas i RF men som inte hämtar sittomedelbara stöd där utan i normer av lägre valör, är avsedda att falla utanförstadgandets tillämpningsområde. De urspmngliga intentionerna bakom de nuvarandebestämmelserna skulle då komma till bättre uttryck än f.n. 1984/85:61 11 Utredningen har också framhållit alt en extensiv tolkningav begreppet konstitutionell befogenhet före RF:s ikraftträdande kunde te sigsakligt motiverad, då alternativet till tillämpning av 81 § Iredje stycket GRFutgjordes av riksdagsbeslut med enkel majoritet. I samband med RF:s införandegjordes emellertid stadgandet i 10 kap. 5 § RF heltäckande och kompletteradesmed ett andra stycke som innehåller spärrar mot överlåtelser av andra offentligrättsligauppgifter än sådana som innefattar konstitutionella befogenheter. Läget hardärigenom väsentligen förändrats. Enligt utredningen måste man nu göra en klarboskillnad mellan å ena sidan beslutanderätt som grundar sig direkt pä RF och åandra sidan uppgifter som visserligen i RF principiellt förbehålls svenskaorgan men som konkret anges i normer av lägre valör och där tilldelas bestämdamyndigheter. Om 10 kap. 5 § första stycket RF skulle anses hänföra sig tillalla de befogenheter som på något sätt, även via allmänt hållna beskrivningar,är förankrade i RF, skulle fömtsättningarna för tillämpning av andra stycketnästan helt ryckas undan och paragrafen framstå som inkonsekvent. Utredningen har slutligen pekat på att en gränsdragningmellan fillämp-ningsområdena för de nuvarande båda slyckena i 10 kap. 5 § somgrundar sig på om ett visst organ är namngivet i RF eller ej framstår somsakligt opåkallad och med nödvändighet blir ganska nyckfull. Man kan interimligen av det förhållandel att ett organ nämns i RF generellt dra slutsatsenatt dess befogenheter är mera skyddsvärda än de som tillkommer organ som intesärskilt omnämns i grundlagen. Avgörande för organens konstitutionellabetydelse måste i stället vara i vilket sammanhang de nämns. Utredningen har heller inte funnit det nödvändigt attmarkera beslutanderättens konstitutionella förankring genom tillägget attbeslutanderätten skall tillkomma ett i RF angivet organ. För att ett stadgandei RF skall kunna anses reglera sådan beslutanderätt som avses i 10 kap. 5 §första stycket RF måste det också innehålla en anvisning om vilket organ sombesitter den aktuella kompetensen. En regel om att organet skall anges iomedelbart samband med att befogenheten preciseras bör enligt utredningen inteställas upp. Sammanfattningsvis förordar utredningen atttillämpningsområdet för första stycket begränsas till att avse överlåtelse avbeslutanderätt som direkt grundar sig på RF och att detta uttryckligen anges ilagtexten. Det nuvarande kravet på att beslutanderätten skall tillkomma ett iRF angivet organ bör då kunna utgå, utan att någon större tvekan behöver uppståom vilka organs befogenheter som avses. Remissinstanserna har med stor majoritet anslutit sig tillutredningens analys och slutsatser i denna del. Även jag anser att övervägandeskäl talar för att utredningens förslag bör genomföras. Underremissbehandlingen har emellertid från en del håll framhållits att inte hellerden av utredningen föreslagna formuleringen av första stycket i 10 kap. 5 § RFhelt eliminerar de tolkningssvårigheter som är förenade med den nuvarandeordningen. 1984/85:61 12 kanha viss förståelse för denna synpunkt. Det måste dock enligl min mening bedömassom uteslutet att som förordats av någon remissinstans direkt i lagtexlen angede befogenheter som skulle kunna bli aktuella för överlåtelse. Redan denomfattning som en sådan uppräkning med nödvändighet skulle få ger vid handenatt det inte är en framkomlig väg.