prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Detbehövs exempelvis aktiva ålgärder för att åsladkomma kunskaps- ochteknikspridning till regionalpolitiskt prioriterade regioner. Risken är annarsöverhängande för en ökad koncentration av verksamheier och arbelstUlfallen tillde orter och regioner i landet som har större högskoleenheler och/eller störreföretag med slora egna forsknings- och utvecklingsresurser. Entredje slutsats är att det regionalpolitiska slödel till företagen bör utformasså att det mer än tidigare ger möjlighet att stödja "mjuka"investeringar, i främst teknik- och marknadsutveckling. Stödel bör också ges ensådan utformning att företagens kundkontakter och möjligheter all nå marknadenmed sina produkter underlättas. Enfiärde slutsats är att det finns elt slort behov av speciella glesbygdsinsalserför att nå ut med regionalpolitiken till de mest utpräglade glesbygdsområdena.Även i glesbygdspolitiken bör tyngdpunkten ligga på all ta till vara ochutveckla lokala resurser och förutsättningar. Enfemte slutsats är atl det regionalpolitiska arbetet måste ske på bred fronl -med en aktiv medverkan från flera politikområden. Prop.1984/85:115 11 regionalpoUtiskainsatser måste göras så all de stöder och kompletterar varandra. a. arbetsmarknads-, utbildnings-, kommunikations- och jordbmkspolitiken ärnödvändig för att resullal skall nås med regionalpoliliken. Atl påverka den offentligasektorns verksamhel och lokedisering utgör också en viktig del av den samladeregionalpoliliken. Del är viktigt atl komma ihåg atl etl stort antal beslut sompåverkar den regionala utvecklingen positivt eUer negativt fattas utanförregionalpolitikens ram. Avslutningsvisvill jag redovisa omfattningen av de insatser som föreslås i del följande.Förslagen ligger i linje med vad som redovisades av den regionalpolitiskautredningen. Föratl genomföra de regionalpolitiska insatserna kommerjag att föreslå atl 1740milj. anvisas för oUka former av utvecklingsarbete och företagsstöd. Betydelsenav alt initiativ och idéer som finns regionall och lokall kan utvecklas på etleffektivt sätt motiverar att det regionalpoUtiska arbetet tiU en betydande del genomförsi decentraliserade former. Av de medel Jag föreslår skall användas förregionalpoUtiska insatser anser jag alt länsstyrelsema bör disponera 457 milj.kr. för regionala utvecklingsinsatser. Chefenför kommer att begära att anvisar 19milj. till gods- och persontransportstöd uiöver de 202 milj. kr. somföreslagils i budgelpropositionen (prop. 1984/85:100 bil. StatsrådenPeterson och anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisasi underprotokoU för resp. departement. Statsrådet att regeringen i en proposition förelägger vad han ochstatsrådet har anfört för de åtgärder och de ändamål som de harhemstäUl om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslular att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch de ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallfogas till propositionen som bilagorna I och 2. 1984/85:115 12 Anmälantill proposition om regional utveckling och utjämning Detsenaste mer övergripande riksdagsbeslutet om regionalpolitiken togs (prop. 1981/82:113, AU 23, rskr 305). beslöt därvid också atl föreslåregeringen tillsätta en pariamenlarisk ulredning med uppgift atl se överregionalpolilikens inriktning och omfattning efter /84. Utredningen,som tillsattes av regeringen , avlämnade i augusti 1984betänkandet (SOU 1984:74) Regional utveckling och mellan-regional utjämning.Däruiöver har ell flertal andra ulredningsbetänkanden och rapporter röranderegionalpoliliken redovisats för regeringen. Sammanfattningar av betänkanden,rapporter m. m. och remissynpunkter på dessa bör fogas till protokollet i dellaärende som bilagorna 1.21.5 enligt följande: SOU 1984:74 Regional utveckling och 1.2 mellanregional utjämning + bilagor, Ds I 1984:21-25.Betänkande avgivet av regionalpolitiska utredningen.' Ds I 1984:1 Statligtslöd till glesbygd - 1.3 utvärdering av stödgivningen 1968-1982. Rapport avlämnad på industridepartementets uppdrag avplaneringsdirektör . ' Professor , ordförande, riksdagsledamöternaPer-Ola , . Högmark, , , MarianneStålberg, Jöm , docenten samt dåvarande länsrådel UnoWilliamsson. 1984/85:115 13 Ds 11984:20 Glesbygden - resurser och 1.4 Ds 11984:9 Framtid i Malmfälten. Dessulom har ett antal skrivelser, rapporter m.m. inkommitfrån länsstyrelser, kommuner, företag, organisaiioner m. fl. En beskrivning och analys av den regionala utvecklingenoch problembilden redovisas i bilaga I.I., som bör fogas tiU protokollet idetta ärende. I budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85:100 bil. 14 s.60) har regeringen föreslagit att, i avvakian på särskUd propositioni ämnel, för /86 beräkna 1. lill Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet eltförslagsanslag av 2. tillRegionalpolitiskt stöd: Vissa lokaliseringsbidrag m.m. ett reserva- 3. tillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån ell reservationsanslag av 4. lillRegionalpolitiskt stöd: Regionala utvecklingsinsatser ett reserva- 5. lillTäckande av förluster på grund av kreditgarantier tiU företag i glesbygder m.m. ett förslagsanslag av , 6. tillErsättning för nedsättning av socialavgifter ett förslagsanslag av Jag avser nu att ta upp frågor om den fortsattaregionalpoliliken med utgångspunkt från bl. a. nämnda utredningsbetänkanden ochrapporter och redovisa mina överväganden och förslag. Jag börjar medregionalpolilikens allmänna inriktning (avsnitt 2). Därefler lar jag uppregionalpolitikens medel (avsnitt 3). Jag går sedan in på särskilda insalser ivissa regioner (avsnitt 4). Därefter behandlar jag del nordiskaregionalpoliliska samarbetet (avsnitt 5) och den regionalpoliliska forskningen(avsnitt 6). Efter hemställan (avsnitt 7) tar Jag upp vissa anslagsfrågor(avsnitt 8). De frågor som behandlas är delvis av olika karaklär. kräver ställningslagande och jag presenlerar där förslag lillbeslut. Andra frågor kräver inle beslut från sida och mina bedömningarär i dessa fall en informalion tiU . Kommunalrådet , ordförande, f.d.förbundsordföranden , riksdagsledamöterna samt köpmannen . ' 1 kommittén ingick vid betänkandets avlämnandelandshövding , ordf., riksdagsledamöterna , . Prop.1984/85:115 14 2 Regionalpolitikens allmänna inriktning 2.1Regionalpolitikens mål och uppgifter Sammanfattning av mina bedömningar: oMålen för regionalpolitiken bör ligga fast. Regionalpolitiken bör sålundainriktas på att skapa fömtsättningar för en balanserad befolkningsutveckling ilandets oUka delar och på att ge människor tillgång tiU arbete, service och godmiljö oavsett var de bor i landet. En gmndläggande uppgifl bör därvid vara attta till vara och utveckla de resurser och föratsättningar som finns i skUdaregioner och att främja en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättningi alla delar av landel. SärskUda insalser bör härvid göras för att främjaulvecklingen i glesbygden. oDel regionalpoliliska arbetet bör ha en bred inriktning och mål och riktlinjervägas in i regionalpolitiskt belydelsefulla samhällssektorer. Ökad vikl börunder läggas vid insatser för alt sprida ny kunskap och tekniktill alla delar av landet. Utredningsförslag:Såväl regionalpolitiska utredningens som glesbygdsdelegationens synöverensstämmer med min. Regionalpoliliska ulredningen anser atl de aUmännamålen för regionalpoliliken bör behållas oförändrade även om de kan tyckasavlägsna i förhållande till de nuvarande regionalpolitiska problemensomfattning och svårighetema atl lösa dessa. Enligt utredningen måsle en viktiguppgifl för regionalpolitiken under det närmasle årtiondet bli att se tiU attde krafter som verkar i riklning mol fortsatt centralisering inte får slåigenom. Fortsalt snabb slmkluromvandling, fortsatt relativt låg tiUväxt iekonomin, ökade svårigheler atl omlokalisera verksamheter samt framväxt av nyahögleknologiskt baserade företag -vUka dras tiU befintliga kunskapscentra - ärfaktorer som enligt utredningen medför risker för en utarmning av områden somredan drabbats hårt. Utredningen föreslår mol denna bakgmnd att ökade insatsergörs de närmaste fem å tio åren för atl sprida ny teknisk forskning ochutveckling. Glesbygdsdelegationenförordar en fortsatt offensiv och utvecklingsin-riktad poUtik för att skapa enlivskraftig glesbygd. Delegationen betonar de utvecklingsmöjligheter som finnsi glesbygden och viklen av alt insatser görs för att främja ett ulnyttjande avdessa möjligheter. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser redovisar samma synsält beträffande målen förregional- och glesbygdspolitiken som regionalpolitiska utredningen ochglesbygdsdelegationen. Flera remissinslanser, bl.a. AMS, LO och TCO, pekar på denstora skiUnaden mellan mål och medel i det regionalpolitiska arbetet, menstannar ändå vid uppfatlningen att de nuvarande målen bör gälla också framöver.Flera remissinslanser fram- Prop.1984/85:115 15 håller- liksom regionalpolitiska ulredningen - vikten av att ökade insatser görs denärmasle åren för alt geografiskt sprida ny teknik och teknisk forskning ochutveckling. , och anser i ett gemensamt yttrande att det nu finnsanledning att göra en mer omfattande översyn av regionalpolitiken än som varitmöjligt med den begränsade tidsram regionalpolitiska utredningen har haft tiUsilt förfogande. Organisalionema anser att det nu är dags att sammanfatta tjugoårs erfarenheter av regionalpolitik och skapa etl enkelt och överskådhgt systemsom är baserat på en realistisk syn på mål och möjligheter. De föreslår därföratl det nuvarande stödsystemet behålls oförändrat tills vidare och att en nyparlamentarisk utredning tUlsätts med vidare direkliv och längre lid för sitlarbete än den nu avslutade. Detstora flertalet remissinstanser delar som nämnts glesbygdsdelegationens synvad gäller målen för glesbygden. finns del en del erinringar mol denbakomliggande analysen liksom mot att delegationen i sin bedömning avutveckUngsmöjlighetema i glesbygden överbetonat möjlighelema och underskattathoten och svårighetema. Minabedömningar: Regionalpolitikens mål att ge människor i alla delar av landetliUgång till arbete, service och en god miljö ingår som en viktig del i ensamlad välfärdspolitik för landet. Ett tillvaratagande av skilda regionersarbetskraftslUlgångar och resurser i övrigl är av gmndläggande betydelse förlandets ekonomi. Regional utjämning av sysselsättningsmöjligheterna är ocksåväsenflig för all åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. Tillgång tiUservice och god miljö är viktig både från aUmänna välfardssynpunkler och förmöjlighelema att främja och utveckla näringslivel i skilda regioner. Enbalanserad regional utveckling, utan snabba och omfattande befolkningsomfördelningarmeUan och inom länen, gör att utbyggt samhällskapital kan användas effektivi ialla delar av landet. En sådan utveckling främjar möJUgheterna för människoratt upprätthåUa stabUileten i sina sociala kontakter och minskar risken förofrivilliga flyttningar. Stabilitet i befolkningens geografiska fördelning gördet också möjligt alt bevara ett varierat kulturellt och socialt mönster iolika delar av landet. Regional balans är viklig också från försvarspolitisksynpunkt. Jag vill betona att det även i ett läge med regional balans kan skeoch sker omfattande flyttningar såväl meUan kommuner som mellan län. En vissgeografisk och yrkesmässig rörlighet är naturlig och nödvändig.Befolkningsutvecklingen påverkas fömtom av flyttningen också av förhåUandetmellan anlalel födda och döda. De f n. aUmänt låga födelsetalen ger tillsammansmed snedheten i åldersstmkturen hos befolkningen ett negativt födelsenetto imånga kommuner. Vissa befolkningsförändringar sker sålunda även omflyllningsrö-relsema väger Jämnt regionall selt. 1984/85:115 16 Delhar funnits och finns en bred uppslutning kring de hittillsvarande målen förregionalpoliliken. Några avgörande förändringar i den regionala problembUdeneUer fömtsättningama för regionalpolitiken har enligt min mening inte inträffatsom motiverar en ändring av dessa mål. Jag anser sålunda - i Ukhet medregionalpoUtiska ulredningen och remissinstanserna - att målen förregionalpolitiken bör ligga fast. Jagdelar vidare regionalpolitiska ulredningens uppfattning alt en viktig uppgift idel regionalpolitiska arbelet under det närmaste årtiondet måste bli attförbättra fömtsättningama för leknisk forskning och utveckling i olika delar avlandet och att geografiskt sprida ny kunskap och teknik över landet. Glesbygdspolitikenutgör enligt min mening en viktig del av den samlade regionalpolitiken. Denallmänna regionala utveckUngen och regionalpolitiken är av största betydelseockså för glesbygden och för dess människor. Kompletterande insatser, delvismed en annan utformning och inriktning än i regionalpolitiken i övrigt, måsledock göras i den utpräglade glesbygden för alt välfärdsmålen om arbete,service och miljö skall kunna uppnås även i dessa områden och för att la tiUvara de utvecklingsmöjligheter som finns i glesbygden. 2.2De regionalpolitiska medlens allmänna inriktning, utformning och hantering Sammanfattningav mina bedömningar: oDe nuvarande regionalpoliliska medlen - i form av bl. a. regionalpoliliskplanering, sektorssamordning och projektverksamhet, lokaliseringsstöd isamband med invesleringar, sysselsältningsstöd, nedsatta socialavgifter,glesbygdsstöd samt transportstöd - bör utgöra gmnden för det regionalpoUtiska arbetetoch insalsema också i fortsättningen. Vissa förändringar och kompletteringarbör dock göras med hänsyn lill delvis ändrade fömtsättningar och för atl iövrigl öka slagkraften i de regionalpoUtiska insalsema. oLänen bör tillföras ökade medel för regionala utvecklingsinsatser och också gesökade beslutsbefogenheter när del gäller dessa medel. Användningsmöjlighetemaför dessa medel bör vidgas så all förstärkt företagsservice och ökat stöd tillnyföretagande och invesleringar i produkt-, leknik- och marknadsulveckUng kanlämnas lill företag i regionalpoliliskl priorilerade regioner. Samlidigt börsubventionsnivån sänkas något vad gäller stöd i samband med invesleringar ibyggnader och maskiner. oÖkade insalser bör vidare göras för alt allmänt förbättra näringslivsmiljön ide sysselsättningssvaga delama av landet. Regionalpoliliskl slöd bör såledesäven kunna användas för att initiera och främja kunskaps-och teknikspridningtUl dessa delar av landet. Chefen för kommer senare(bilaga 2) all föreslå all ell person- Prop.1984/85:115 17 transportstödinförs för företagen i norta delen av landel och alt en viss utvidgning görs avdet nuvarande godslransportstödel. Utredningsförslag:Regionalpoiitiska utredningens och glesbygdsdelegationens synsättöverensstämmer med mitl. Remissinstansema:Flertalel remissinslanser ansluter sig till utredningsförslagen när det gällerden aUmänna inrikiningen av de regionalpoliliska ålgärdema och medlen. Mångamotsätter sig dock all subvenlionsnivån sänks för stöd i samband medinvesteringar i byggnader och maskiner. Flera remissinstanser anser atlutredningen inte lyckats förenkla stödsystemet i riktning mot färre medel,enklare regler och färte beslutsinstanser. ,och anser i sittgemensamma yttrande att inriktningen på medlen bör förändras i väsentligadelar. Organisationerna anser bl. a. att de selektiva formema av stöd tiUföretagen - lokaliseringsstöd, offert-stöd m. m. - bör sammanföras till etlenda riskkapilalslöd med villkorlig återbetalningsskyldighet. De anser vidareatt sysselsältningsstödet och också transportstödet bör avvecklas tillförmån för en ytterligare sänkning av företagens socialavgifter. Opinionenär starkt splittrad i synen på vissa förslag som rör enskilda medel. Enutförligare redovisning av remissynpunktema görs i anslulning till behandlingenav de olika medlen (avsnitt 3). Minabedömningar: Ålgärder och beslut inom många samhällsområden påverkar denregionala utvecklingen. Del reguljära regionalpoliliska siödet utgör endast enliten del av de samlade statliga transfereringarna till skUda regioner. Det ärdärför viktigt att regionalpolitiska aspekler vägs in i sektorspolitiken ochalt detla sker på såväl cenlral som regional nivå. Seklorsövergripandeplanering och samordning blir därvid ell viktigt inslag i det regionalpoliliskaarbetet för att åsladkomma väl fungerande regioner och godaulvecklingsbelingelser för näringslivet. Jag ålerkommer senare tdl dessa frågor(avsnitt 2.3 och 3.2. Gmnden för del nuvaranderegionalpolitiska stödet utgörs av det lokaliseringsstöd - i form av lån ochbidrag lUl invesleringar - som infördes . Siödet harefter hand kompletterats och förändrats. Det regionalpoUtiska stödet omfattar lokaliseringsstöd, investeringsstöd, offertslöd, sysselsättningsstöd,nedsatta socialavgifter, glesbygdsstöd, transportstöd samt medel förprojektarbete. Del senasle mer övergripande beslutet angående medlen togriksdagen . Siödet har byggts ut genom beslutår om sänkta socialavgifter i hela Norrbollens län från atl tidigareunder ell år ha gälll endasl den nordligaste delen av länet. Min allmänna bedömning är all det regionalpolitiska stödel harfungeral 2 1984185. 1984/85:115 18 braoch bidragil lill en bälire regional balans och en förbättrad arbetsmarknad ide sysselsätiningssvaga delama av landet. Denna bedömning gäller ocksåglesbygdsstödet. Jag vill i detta sammanhang emellertid också peka på denbetydelse andra samhällsinsatser har i regionalpoliliskl avseende. Jag avser dåden kommunala skalleutjämningen, arbetsmarknadspolitiska ålgärder m. m. Dennuvarande utformningen och inriktningen av det regionalpolitiska stödet bör motnämnda bakgmnd enligt min mening i sina huvuddrag gälla också i fortsättningen.Vissa förändringar bör dock göras bl. a. med hänsyn till att nya fakiorer fåttökad belydelse för näringslivets utveckling och lokaUsering. Meden ökad betoning inom regionalpolitiken på atl ta till vara regionala ochlokala utvecklingsmöjligheter bör också följa ökade beslutsbefogenheter pålänsnivå vad gäller användningen av det regionalpolitiska stödel. Enytterligare decentralisering till länen bör, enligt min mening, därför ske.Länen bör sålunda tillföras ökade medel för regionala utvecklingsinsatser ochockså ges ökade möjligheter all besluta om användningen av medlen. Dessamedel bör vidare i ökad grad inriktas på alt stödja företagsulveck-Ung ochnyföretagande. Erfarenhelerna frän det praktiska arbetet i länen pekar entydigti denna riktning, något som också framgår av de regionala industriprogram somarbetats fram i länen. Länsstyrelsemas medel för regionala utvecklingsinsatserbör sålunda kunna utnyttjas för att förstärka de regionala ulvecklingsfondemasresurser för företagsservice och stöd till företagens investeringar imarknads-, teknik- och produktutveckling i regionalpolitiskt prioriteraderegioner. med denna vidgning av användningen av del regionalpoliliskastödet finns det, enligt min mening, skäl atl minska subventionsnivån något isamband med invesleringar i byggnader och maskiner. Jag återkommer tUl detta(avsnitt 3.4.3). Ökadvikt bör vidare läggas på infrastmkturåtgärder inom bl. a. utbildning,forskning och teknisk utveckling. Åtgärder måsle enligt min mening vidtas föratl ge små och medelstora företag i de regionalpoliliskt prioriteraderegionema möjligheter att ta del av och utnyttja ny teknik och kunskap. Detgäller här atl initiera och främja kunskaps- och teknikspridning i sådanaregioner. Jag kommer senare (avsnitt 3.3) att föreslå alt regionalpoliliskamedel skall kunna användas för detta ändamål. 2.3De regionalpolitiska insatsernas geografiska inriktning Sammanfattningav mina bedömningar: oDet regionalpolitiska arbetet bör bedrivas med inriktning på att främja enpositiv utveckling av näringsliv, sysselsättning m.m. i alla delar av landetoch att åstadkomma regional utjämning mellan skilda delar av landet. Prop.1984/85:115 19 oDe regionalpolitiska insatserna bör geografiskt fördelas så atl alla läntilldelas resurser för vissa allmänt utvecklingsfrämjande insatser och i övrigtmed hänsyn tiU problemens omfattning i skilda delar äv landel. oVissa lyper av åtgärder bör förbehållas vissa områden i landet som preciserasav regering och riksdag. Avgränsningen av dessa områden kan variera för olikaslags åtgärder. oNu gällande stödområdesindelning för del regionalpoliliska stödet bör liggafast liksom nuvarande geografiska avgränsning för nedsättning avsocialavgifter. Chefen för kommer senare (bilaga2) att förorda atl även områdesindelningen för godstransportstödet behållsoförändrad. oRegeringen bör som kunna förklara orter/regioner som drabbas avregionalpolitiska problem i samband med slmklurförändringar som tillfäUigastödområden eUer på annat sätl ge särskilt stöd till sådana orter/regioner. oDet ankommer på länsstyrelsema atl ange geografiska prioriteringar ochrikthnjer för del regionalpoliliska arbelel i länen. Utredningsförslag:Regionalpolitiska utredningens syn överensstämmer i allt väsentligt med min vadavser den geografiska inriktningen av regionalpoliliken. Del gäller såvälgmnderna för de geografiska prioriteringarna som den konkreta indelningen istödområden m. m. Ulredningen gör en uppdelning av regionalpolitiken i tvådelar - regional utveckling och meUanregional utjämning. Ulredningen anser atlstödområdesindelningen för del regionalpolitiska stödet bör ligga fast. Trelandsdelar - inlandet, Norrlands kustland och Bergslagen - framslårenligt utredningen som de områden som bör prioriteras vad avser åtgärder förmellanregional utjämning. Problemen skiljer sig en del mellan landsdelarna,varför sammansättningen av ålgärder bör variera dem emellan. Ulredningen framhållerockså betydelsen av slarka stödjepunkter i dessa delar av landel ochangelägenheten av att åtminslone en arbetsmarknad i varje län utvecklas så kan fungera som altemativ till expansiva orter på andra håll i landel.Såväl regionalpolitiska utredningen som glesbygdsdelegationen förordar engeografisk utvidgning av systemet med sänkta socialavgifter. Jag behandlar denfrågan senare (avsnitt 3.4.4). Remissinstanserna:Det stora flertalel remissinstanser ansluter sig till regionalpolitiskaulredningens bedömningar och slulsalser beiräffande de aUmänna geografiskaprioriteringama inom regionalpolitiken. ,och framhåller dock isitt gemensamma yttrande att det i en fungerande marknadsekonomi är omöjliglalt bedriva en regionalpolilik som omfallar störte delen av landet.Organisalionerna anser att det krävs en bälire precisering av de geografiskaprioriteringarna och ser detta också Prop.1984/85:115 20 somen fömtsättning för en delegering av verkställigheten till verk ochmyndigheter. Remissopinionenär till viss del splittrad när det gäUer de geografiska avgränsningarna förenskilda stödformer bl, a. vad gäller nedsättningen av socialavgiften. Ennärmare redogörelse härför lämnas i anslutning till behandlingen av de ohkastödformerna (avsnitt 3). Mångaremissinstanser tUlstyrker utredningens förslag alt stödområdesindelningeninte bör förändras. En del remissinstanser, bl.a. ett antal länsstyrelser isödra och , tiUstyrker att ingen ändring sker underfömtsättning att län som har områden med betydande regionalpolitiska problemkan få detta beaktat vid tilldelningen av medel för regionalautvecklingsinsatser, även om dessa områden ligger utanför slödområdet. Ettantal remissinstanser, främst länsslyrelser och kommuner, föreslår inplaceringeUer ändrad inplacering av enskUda kommuner i stödområdet. Flera av förslagengäUer kommuner i eller gränsande tiU Bergslagen. Kravet är där inplacering istödområde C eller atl få räknas in bland de kommuner i Bergslagen som ärföremål för särskilda insatser från statens sida. TCO anser att samtliga 22kommuner i Bergslagsområdel bör föras tUl stödområde C. Någrakommuner, bl. a. och Kimna, anser alt del är otillräckligt medendasl en utvecklad arbetsmarknad i varje län i en kommentar tillregionalpolitiska utredningens skrivning i denna fråga.