prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Civilförsvarsstyrelsenmenar att den närmare ulformningen av utbildningen bör prövas redan innan detnya verket bildas och alt ganska långtgående förberedelser skulle behöva görasav slyrelsen och slalens brandnämnd. Liknande synpunkier anförs av Svens- Prop.1984/85:161 78 ka kommunförbundei och i län.Uppfattningen att ulformningen av ulbildningsinslagen bör ske i samråd medberörda utbildningsmyndigheter delas av bl.a. och . Från personalorganisationerna, bl.a. och , framhålls att detär angeläget att berörda personal- och yrkesorganisationer får möjlighet altutöva inflytande på ulformningen av utbildningsinnehåll och kursplaner. Belräff'ande utformningen av olika avsntft i utbildningenanför all denna förutsätier alt i detaljutformningen avutbildningen tas hänsyn till erfarenheler från andra sludier av behov avsjukvårdskunskaper i räddningsarbete. Styrelsen påpekar också atl kommitténmed "akutsjukvård" iroligen avser försia omhändertagandel av skadad(ABC-sjukvård) och inle den "specialitet" för sjuksköterska sombegreppet akutsjukvård innebär. betonar detnödvändiga i atl detta utbildningsbehov blir tillgodosett. Luftfartsverketmenar att genom den ökade integreringen meUan kommunala brandkårer ochflygplatsernas egna resurser är det angelägel atl skUlnader i utbildning,utrustning och släckmedel utjämnas. Verkel delar därför den uppfattning somframförs av kommiitén alt det nya bör la upp frågan omyllerligare samordning mellan dessa tvä resurser. Verket menar all i dettasammanhang också bör beaktas behovet av viss lilläggsulbildning för sådanpersonal som avses ingå i räddningsljänslen vid flygplats. Arbetarskyddsstyrelsenbetonar att ulbildningen bör lillgodose de krav ett modernt samhälle ställerfrån effektivitets- och arbetsmiljösynpunkl medan i Stockholmslän efterlyser elt särskilt utbildningsinslag avseende nödlägen i fred därflera olika räddningsorganisalioner deltar, kommun anser all för atl fåen hög och jämn kunskapsnivå i räddningstjänst pä landels samtligalarmoperatörer som ingår i : s organisation är del lämpliglatt utbildningen av dessa samordnas med ulbildningen av övrig brandpersonal. Vad beträffar lokaliseringen av den framtida ulbildningenhar kommillén föreslagit atl denna i första hand skall ske vid civilförsvaretsulbildnings-och förrådsanläggningar (CUFA) men alt det bör ankomma på räddningsverketall detaljplanera var enskUda utbildningar bör förläggas. Flertaletremissinslanser ansluter sig i princip till kommilléns förslag, åtminstone vadbeträffar utbildningarna av hel- och deltidsanställda brandmän. Mångainstanser, bl.a. statens brandnämnd, , , ochStockholms kommuner. m.fl. menar alt detkommer att vara förenal med såväl praktiska som ekonomiska svårigheler altbedriva befälsulbildning vid etl antal CUFA i landel och föreslår alltillgängliga resurser disponeras för uppbyggnad av en central befälsskola. Frånflera håU förordas i detla sammanhang att denna befälsskola skall förläggastill CUFA som bedöms ha de största 1984/85:161 79 resursernaför denna utbildning. För valel av lalar också, bl. a. enligtSlatens brandnämnd, tillgången på kompetent lärarpersonal. Enligt nämnden ärdet nödvändigl att lärare med erfarenhei från fältet anlilas för utbildning avhögre befäl inom fredsräddningsljänsten och inom ärtillgången pä sådan kvalificerad personal särskilt god. Liknande synpunkteranförs av . Från flera håll framhålls dock fördelarna med altutbildningarna fördelas över landet på olika CUFA och andra orter medutbildningsbrandkårer. Sålunda framhåller bl, a, kommun fördelarnamed att föriägga regional utbildning lill , Styrelsen för svenskbrandforskning anser atl såväl som Siockholm uppfyller frånlokaliseringssynpunkt krav och önskemål med tanke på forskningens intressen,tycker atl utbUdningen med fördel kan förläggas till flygelsbrandskola i och kommun förordar brandkårsulbildningsanläggningar. Beträffandekostnaderna för den föreslagna utbildningen konstaleras från flera håll, bl. a.Stockholms, Väslerås, och kommuner, att den nya utbildningen kommeratt medföra kraftigt ökade kostnader både för staten och kommunen.Statskontoret menaratt den ekonomiska ramen för utbildningen kan göras snävaregenom bl.a. förändring av utbildningarnas längd och klassernas slorlek. Enligtarbelarskyddsstyrelsen förefaller det svårl all förena de krav på utbildningsom kommillén föreslagil med kravel på kostnadsneutralitet, främsl molbakgrund av den krafiiga och välmotiverade satsningen på de deltidsanställda.Bl.a. i län utgår från alt staten och Svenskakommunförbundei träffar överenskommelse om de av kommittén föreslagnakosinaderna för utbildning av personal inom räddningsljänslen. Denheltidsanställde brandmannen föresläs få en femton veckors kompetensutbildning,varav ger kompetens för placering som gruppchef i civitförsvarelskrigsorganisation. Kompetensutbildningen skall enligt förslaget föregås av treveckors grundutbildning vid brandförsvar med resurser för utbildning och ellårs hellidstjänslgöring i räddningstjänst. Ilikhet med vad som gäller de allmänna synpunkterna på kommitténs förslag lillny utbildning släller sig flertalet remissinslanser även bakom principerna iförslagel tiU utbUdning av heltidsanställda brandmän. Sålunda anför statensbrandnämnd all nämnden finner kravel på all den blivande brandmannen skall haen Ivåårig gymnasieutbildning samt en tids yrkeserfarenhet riktig. Liknandesynpunkter framförs av och Svenska kommunalarbetareförbundet.En synpunkt som framförs av mänga är alt den föreslagna grundutbildningen börha karaktären av provtjänstgöring (slatens brandnämnd. kommun, ) medan det från några håll menas att dengrundläggande utbildningen är för kort och borde därför utökastill förslagsvis sex Prop.1984/85:161 80 Som skäl åberopas atl en nyanställd brandman medendast tre veckors utbildning knappast är användbar för tjänsl under förstaårel. Delta skulle innebära att varje brandkår måsle ulbUda den nyanställdebrandmannen ytterligare för att kunna använda honom under del första åretvilket anses slrida mol själva gmndtanken i förslaget. Detta förhållande skulleockså medföra en ökad koslnadsbelastning för kommunerna, vilkel framhålls avbl. a. och kommuner. Även i delta sammanhang kommenteras lokaliseringen. underslryks del posiliva i atl den föreslagna nyakom-pelensutbildningen innebär en decentralisering av utbildningssystemet.Genom atl föriägga ulbildningen dels lUl CUFA, dels till vissa kommunalabrandförsvar med resurser för utbildning, ökas enligt förbundet möjligheternaatl erhålla väl ulbildad brandpersonal i hela landel. Liknande tankar anförs avSvenska kommunalarbetareförbundet som delar uppfaltningen att grundutbildningenmåste genomföras regionalt för alt bl.a. ge det nödvändiga elevunderiagel. Ianslulning till della föreslår förbundet atl nuvarande utbildningsorter utökasmed eftersom den där befintliga anläggningen med fullgod övnings- ochutbildningskapacitet även måste ses som ell väsentligt resurstillskott iutbildningssystemet. Från kommun betonas vikten av arbetslivserfarenhetför brandmän från yrken som är värdefulla för brandförsvaret, t. ex.bilmekaniker, svetsare m. m. Vidare framhålls att för atl kompetensutbildningenskall ge etl lillfredsställande resultat fordras en kravanalys som specificerarbrandmannens fysiska och psykiska status. 3.4.3 Brandförmän, brandmästare m. m. Enligt förslaget skall brandförmansutbildningen som gerkompetens som utryckningsledare vara . Tillträde till utbildningenskall en brandman få efler hellidstjänslgöring. Brandmäslarutbildningen föreslås bli , varav treveckor ger kompelens som plutonchef i civilförsvarels krigsorganisation. Detskall krävas etl års erfarenhet som befäl och tre veckors utbildning iförebyggande brandförsvar för tillträde till brandmäslamtbildningen. Brandmästaren skall enligt förslaget kunna komplettera sinutbildning med en nio veckors utbildning i förebyggande brandförsvar och en tioveckors förvaltningsutbildning. Han föreslås då få kompelens alt ansvara förförebyggande brandförsvar resp. som administratör eller, om han har gåll igenombåda utbildningarna, som brandchef eller vice brandchef i vissa kommuner. Det övervägande antalet remissinstanser tillslyrker iprincip kommtfléns förslag. Om kommitténs förslag alt brandförmansutbildningenskall ge kompelens som utryckningsledare råder dock delade meningar. Från bl.a. slalens brandnämnd och Svenska kommunatarbelareförbiotdel delas upp- Prop.1984/85:161 81 fattningenatl kompetensutbUdning till brandförman skall vara kvalificerande för atlfungera som utryckningsledare, medan ,och tycker alldetla förslag är myckel otiltfredsslällande och menar alt minimikravet fördenna funktion bör vara lägst brandmästar-kompetens. Flertalel avremissinslanserna har i likhet med vad som gjorts i anslutning lill aUmännasynpunkter även i detta sammanhang kommenterat den föreslagna lokaliseringen avbefälsulbildningen. Enligt kommitténs förslag skall befälsutbildning - ulompåbyggnadsulbildningarna Förebyggande 11 och Förvallningsulbildning -genomföras vid alla CUFA eller vid brandförsvar med resurser för utbildning.Mot detta förslag vänder sig bl.a. slatens brandnämnd, ,Styrelsen för svensk brand-forskning. Som skälför denna mening anförs bl. a. del begränsade elevunderiagel, mindreinvesteringskostnader och begränsning av anlalel lärare. Flerlalel av deinstanser som kommenierai denna fråga föreslår också all en koncentreradbefälsutbUd-ning bör förläggas tiU . framhålls atl i utbildningen för befäl inom allmänoch särskild räddningstjänst bör ingå en anpassad sjukvårdsutbildning. Somexempel på sådan anges den kurs som flygvapnels personal påräddningshelikoptrar genomgår. kommun menar all delnuvarande antagningssystemet till olika utbildningar tar för slor hänsyn lillden sökandes anslällningslid och del lokala brandförsvarels behov av befäl.Enligt kommunen bör i stället kraven inriklas på den sökandes övriga kompelensoch lämplighet, såsom räddningstjänslkunskap, ledaregenskaper m.m. Deltaförulsäller dock en kravanalys för brandbefäl som särskilt bör inriklas påbefälels framtida arbetsuppgtfler. Liknande synpunkier framförs också frånförsvarels forskningsanstalt som menar atl betänkandet saknar en analys övervilka kraven är bakom de i förslaget angivna kompetenserna, dvs. krav på vederbörandesom utryckningsledare, myndighelsförelrädare och arbelsledare. BrandingenjörsutbUdningenföreslås bli anordnad som en fyraårig leknisk högskoleutbildning med betydandeinslag av praklisk utbildning eller praktik vid brandförsvar. Del sistautbildningsåret skall enligt förslaget inriktas på räddningsljänslteknik,förvallning m. m. och på de behov somräddningstjänsten i krig ställer. Brandingenjören föreslås få kompelens sombrandchef och som chef för bl.a. civilförsvarsstab. Som ell alternativ kanenligt förslaget del sisla utbildningsåret i stället inriktas mol indusirins,försäkringsbranschens m.fl. behov. 6 1984/85. 1984/85:161 82 Ilikhei med vad som gäller för övriga utbildningsavsnili framhåller detövervägande anlalel remissinstanser det posiliva i alt brandingenjörsulbildningenföreslås som en 4-årig utbUdning inom högskolan. Det anses också värdefulll atlulbildningen är uppdelad i praktiska och teoreliska skeden. Härigenom kommer,enligt bl.a. kommun och , samhälletsmöjligheter i framliden alt åsladkomma en effekliv räddningstjänst med krav påsamordning och kvalificerade förelrädare alt kunna tillgodoses. Bortsett frånLinköpings kommun, som inte anser att den nuvarande ulbildningen behöver ändrasi den omfallning som utredningen föreslår, har remissinslanserna i sina kommentareri huvudsak endasl lämnal synpunkter på ulbildningens innehåll, samordning medövrig befälsutbildning och lokalisering. Sålunda framhålls från och Styrelsen för svensk brandforskning alt behovelav kvalificerad skyddsteknisk utbUdning för industrin och försäkringsbranschentillgodosetts på ett bra sätt. anser att den föreslagnautbildningen vid högskolan saknar för brandingenjörer vissa väsentligaämnesavsnill, exempelvis kemi. Nämnden föreslår att för räddningstjänstenperifera avsnitt som ingår i väg- och vaiienbyggnadslinjen kan ersättas medsaknade avsnill. menar att utbildningen saknarnågot kunskapsområde som förbereder brandingenjörens funkiion i det socialasammanhanget och anser all ämnena sociologi, pedogogik, psykologi ochorganisationsteori bör tillföras utbildningsinnehållet.Personalorganisationerna, här represenlerade av Civilingenjörsförbundoch , finner det angeläget alt berördapersonalorganisationer får medverka vid utformningen av den framlidabrandingenjörsutbildningens kursplaner. Frånflera håll, bl. a. , . och understryks vikten av alt ingenjörsutbildningen kanintegreras och samordnas med den övriga befälsutbildningen. Härigenom skulleåstadkommas en kompetenshöjning och ell erfarenhetsutbyte som bedöms bli myckelbetydelsefuUt. påpekar atl den föreslagna ulbUdningsvolymen om 25elever vartannatår ej täcker utbildningsbehovet. Nämnden förordar, mot bakgrund av atl denföreslagna målinriktningen för brandingenjörerna även lar hänsyn tiU indusirinsoch försäkringsbolagens behov, alt 25 elever antas . framhåller att eftersom värdet av reeUyrkeserfarenhet och rekryteringen av brandmän till ingenjörsutbildningensuccessivi har minskal, bör frågan om hur fler ur den yrkeserfamaräddningspersonalen skall kunna nå ingenjörskompetens ägnas särskilduppmärksamhet. Ifråga om lokalisering av den framtida utbildningen råder delade meningar.Flertalet av de som uttalat sig i denna fråga, bl.a. statens brand- nämnd,kommun, . Svenska kommunalarbetareförbundetoch förordar lekniska högskola ochCUFA som den mest lämpade lokaliseringsorten, medan bl.a.statskontoret. Styrelsen för svensk brandforskning och anserall Lunds lekniska högskola vore atl föredra. Enligtförslaget får den deltidsanställde brandmannen en veckas gmndulbildning vidbrandförsvar med resurser för utbildning och därefler tre eller fyra veckorskompetensutbildning. Den fjärde veckan som flertalet kommer alt genomgå gerkompelens som gruppchef i civilförsvarels krigsorganisation.Kompetensutbildningen föreslås ske med civitförsvarsplikt. Dendetfidsanslällde brandmannen föreslås kunna antas till en fem veckorsbrandförmansutbildning tjänstgöring. Deflesla remissinslanserna anser atl utbildningsförslaget för de deltidsanställdainnebär en avsevärd förbättring i förhållande lill nulägel och hälsar förslagelmed stor liltfredsslällelse. Genom förslaget anses att denna personalkategorifår en bälire och jämnare ulbildningskvaltfet. Från någol håU menar man all denföreslagna utbUdningen torde vara vad man har möjlighel atl kräva av dedeltidsanställda, men atl denna personal uibildningsmässigt aUtjämt kommer attligga på en nivå långl under de heltidsanställdas. Svenska kommunförbundetframhåller att eftersom den föreslagna utbildningen skall ske medcivUförsvarsplikl bör också möjligheterna pålagligl förbällras alt i framtidenge dellidspersonalen etl yrkeskunnande som moisvarar de höga krav somräddningsljänslen släller. Denna uppfattning delas av . Fleraremissinslanser har lämnat synpunkter på kommitténs förslag alt den tre veckorlånga kompetensutbildningen vid CUFA eller brandförsvar med resurser förutbildning skall fördelas på en lång fackkurs inom CivUförsvaretsutbildningssystem och under den tredje veckan koncentreras lill moment somtiUgodoser brandförsvarets behov. a. statens brandnämnd, kommunoch framhåller atl endasl en veckas utbildning ifredsräddningsljänst inle är tiUräckligt för att ge brandmannen kunskaper somsvarar mot hans arbetsuppgtfler i fred. Ulbildningens tyngdpunkt bör i ställetläggas på fredsräddningsljänsten. Man anser att den utbUdning som elevernagenomgår i fredsräddningsljänst i väsenlliga delar lorde tillföra elevernasådana kunskaper som är av värde även i krigsräddningsljänsten.Beträff"ande ulbildningen av deltidsanställda befäl anser kommunatl den föreslagna ulbildningen är aUlför kort medan statensbrandnämnd och finner denna utbildning bra. menardock att någon del av denna kan genomföras på etl brandförsvar så att denblivande förmannen får möjligheter all på bäsla säll informeras om ny Prop.1984/85:161 84 I detla sammanhang hararbelarskyddsstyrelsen anfört atl trots all ulbildningen av deUidsanslälldaförbättras i förhållande till nulägel så kommer dessas utbildningsnivå alltjämtatt ligga långl under de heltidsanställdas. förhållande har enligtslyrelsen betydelse från arbetarskyddssynpunkt. Det måste därför klarläggasvUka lyper av arbetsinsatser som deltidsanställda kan utföra på ell fränsäkerhetssynpunkt tillfredsställande sätl och hur man adminislralivi skall gåtillväga för alt begränsa deras arbele till sådana insatser. Från flera håll har lämnats synpunkter på behovet avövergångsbestämmelser för den dellidspersonal som önskar gå över lill heltidstjänst,kommun tycker att del är intressant att förslagel påtalar att densom en gång påbörjat en deltidskarriär bör ha möjlighet all gå över tillhellidskarriären under föruisättning att vederbörande har vissa förkunskaper.Man efteriyser dock generella regler för detla förfarande i slället för att,som föreslagits, låta brandnämnden och personalorganisationerna från fall lillfall pröva den sökandes fömtsättningar; della för att eliminera en sökandesevenluella känsla av godtycke. Liknande synpunkter anförs av och som också menar atl tidsom deUidsanställd bör få tillgodoräknas vid ansökan om lilllräde lill de olikautbildningsvägarna på hellidssidan. erinrar, mol bakgrund av deföreslagna längre utbildningstiderna, om de problem som tidigare uppstått närkommunalt deltidsanställda brandmän i vikliga befattningar på förelag tvingatslämna sina arbetsplatser med kort varsel. Del är därför angeläget, menararbetsgivareföreningen, alt kommunerna, vid anslällning av deltidsanställdpersonal, samråder med berörda företag och samordnar detla medutlagning av andra kaiegorier av räddningspersonal, l.ex. lill verksskydd ochräddningsvärn, så att företagel inte onödigt belastas. Rekryteringsproblemenhar även uppmärksammals av och kommuner. Från befaras alt omutbildningstiden förlängs kommer della sannolikt atl ytterligare försvårarekryteringen av deltidsanställd brandpersonal och befarar - mol bakgmndav svårigheterna till ledighel från huvudarbetsgivaren - att rekrylering kommeratt ske i första hand efter möjligheterna alt erhålla längre ledighel och iandra hand efter kompetens och lämplighet. kommun föreslår därför attutbUdningen av dellidsanslälll brandbefäl bör byggas upp i blocksyslem därvatje block bör omfatta en . Innehållel i utbildningen bör enligt kommun anpassastill de arbetsuppgtfler och förhållanden som råder på de lokala brandförsvaren.Av denna anledning är valet av platsen för ulbildningen viktig. Liknandesynpunkter framhålls av som menar att mot dennabakgmnd bör de brandförsvar som skall fungera som utbildningsbrandkårer utsesav del framlida . Förbundet anser vidare atl somavsatts för undervisning i akutsjukvård inte kan ge 1984/85:161 ; , 85 underiagför omhändertagande av svårt sjuka personer. Av denna anledning börkomplettering av viss personals utbildning ske. Enligt förbundel bör ansvaretför denna del av utbildningen åvila sjukvårdshuvudmannen. Innebörden av denföreslagna kompetensulbildningen har kommenterats av bl.a. . Förbundet framhåller i detta sammanhang all ulbildningenav dehidsanställd personal måste sältas i relalion lill de krav som slälls pådel framtida brandförsvaret. Brandförsvarets rationalisering, de vidgadeuppgifterna inom räddningsljänslen och anpassningen lill ell alllmerkomplicerat industrisamhälle ställer enligt förbundel krav på en utbildning ochIräning av brandpersonalen som alllmer blir oförenlig med deltidsanställning.Inte minst från arbelarskyddssynpunkl är en ökning av andelen heltidsanställdadärför önskvärd. Förbundet menar därför bl. a. att såväl brandchef som vicebrandchef bör vara heltidsanställda. Delsamma bör gälla dem som leder störreutryckningar samt är ulbildnings- och övningsledare. Liknande synpunkier framförsav . Förbundet stödjer en utveckling sommedför bättre fömtsättningar för korta insalstider och skapar godafömlsätlningar och kunskaper om lokala förhållanden. Den lokalaräddningstjänsten måste hålla en sådan nivå på beredskap all även invånarna imer avlägsna delar av en kommun kan få hjälp med samma säkerhel och lidsnivåsom i lätorler. Utvecklingen i kommunema går även inom andra områden änräddningstjänsten mol en ökad decentralisering genom bl.a. införande avkommundelsnämnder och kommundelsförvalt-ningar. Förbundel är därför övertygatom alt deltidskårer kommer att utgöra en väsentlig del av den framtidaräddningsljänslen. innebär också behov av och underlag för befattningarsom deltidsanställda befäl med högre kompelens än förmansulbildning. Mot denna bakgmnd kan förbundetinte acceptera rapportens förslag. Förbundet anser alt deltidsanställdbrandmästare ska fungera som utryckningsledare och platschefer. Förbundelanser all den lägsla nivå på kompetensgivande utbildning för deltidsanställdabrandmäslare, utryckningsledare och platschefer som kan accepteras ärbrandförmansutbildning heltid med viss anpassning efter deltidskårernasfömlsätlningar. Förbundel anser också attdet även kommer atl finnas behov av deltidsanstäUda vicebrandchefer. Kompetensgivande utbildning bör då vara"deltidsbrandmästarexamen" samt Förebyggande I och en avkortadförvallningsulbildning. Etl något annoriunda synsäll på denna problematikredovisas av som instämmer i de synpunkter som redovisatsbeträffande behovet av vidareulbildning av vissa förmän. I kommuner med fler änen brandstation finns vid brandstationerna ulanför centralortenofta en brandförman som fungerar som platschef med i huvudsak administrativaoch personalledande funktioner. Med en påbyggd förmansulbildning kanplatschefens arbelsuppgifler enligt riksförbundel uiökas all omfallaexempelvis brandsyn, viss besiktning och 1984/85:161 86 Elt sådanl arrangemang kan avlasla kommunens brandchef tidskrävandearbetsuppgtfler och bidra lUl atl minska kommunemas kosinader för förebyggandebrandförsvar. Dengmndläggande kompetensulbildningen inom sotningsväsendet, ulbildningen lillskorstensfejare, föreslås ske som gymnasial lärlingsutbildning under tre år.Kompetensulbildningen skall enligt förslagel vara obligatorisk. Enligtförslaget skaU man därefter kunna genomgå tio veckors utbildning till lekniker.Antas tiU denna utbildning kan enligt förslaget den som tjänstgjort i ell årefter den gmndläggande kompetensulbildningen. Det skall krävas etl års verksamhet som lekniker isolningsdistrikl för tilllräde lill ulbildningen. Delövervägande antalet remissinstanser ansluter sig i princip lill räddningstjänslkommitténsförslag och anser all ulformningen av detla väl ansluter sig till inriktningeni den av räddningstjänslkommtflén föreslagna nya lagen och förordningen omsotningsverksamheten och atl förslaget anpassats väl tiU moderna krav inomyrket. Bland de remissinslanser som förelräder denna uppfattning kan nämnasstatens brandnämnd, statens energiverk, , och Härjedalenskommuner, , kommunaltjänstemannaförbund.Svenska kommunalarbetareförbundet, skorstensfejaremästares riksförbundoch . Idet ulbildningsförslag för sotningsväsendels personal som lagls av kommiiténhar fömtsätts all personalen vid sidan av de tradi-tioneUaarbetsuppgifterna även skaU kunna användas för insatser för en bättreenergihushållning. Energisparålgärderna som nytillkommande arbetsuppgtfler försotningsväsendet har kommenterats från flera håll. Slatens energiverk menaratt energibesiklningar med fördel kan komplelteras med den form av periodisktåterkommande besiktnings- och driftkonlroll som den föreslagna ulvidgadesotningsverksamheten kan uigöra. Även intar en posilivattityd till förslagel och framhåller alt den nya ulbildningen bör ges en sådanomfallning och inrikining all den svarar mol den tekniska utvecklingen och deförändrade arbetsuppgtfler vad gäller energisparåtgärder som kan förväntas bliaktuella för sotningsväsendel.