prop · G803122 · 1984-12-31 00:00:00 — förslag i övriga avseenden innebär förstärkningar avlärarutbildningen i enlighet med TCO:s krav och önskemål kan TCO, trots dessainvändningar. Ull-styrka att den föreslagna modellen i allt väsentligt fårbilda grund för den nu aktuella reformeringen av gmndskolans läramtbildning. SFL framhåller att en minskning avantalet lärare kring eleven i de högre årskurserna inte får gå ut överberättigade krav på lärarnas ämneskunskaper. Administrativa åtgärder såsomeffektivare schemaläggnings- och Qänstefördelningsarbete bör nå resultat idenna riktning. SL anser atl huvudprincipen vid enreformering av lärarutbildningen måsle vara all skapa en sammanhållenutbildning för lärare. De föreslagna inriktningarna mol lägreresp. högre åldrar har inslag av föråldrat tänkande - mindre barn - yfligakunskaper hos läraren, större barn - djupare kunskaper. Nya ämnen fillkommer påhögstadiet. Detta kräver särskilt hänsynstagande i lärarutbildningen, men kaninte motivera inrättandet av två skilda lärarutbildningar. Trots gjordainvändningar tillstyrks de föreslagna inriktningarna mot högre och lägre åldrar,detta dock under förutsättning atl en sammanhållen gmndskolläramtbildning,ledande till alt en fullständig gmndskollärarbehörighel, införs. () anseratl LUT 74:s förslag kan bidra fill en ökad balans mellan tillgång och efterfråganpå lärare och atl den bredare behörigheten för lärare kan påverka fördelningenmellan män och kvinnor bland olika lärarkategorier. Prop.1984/8i5:122 55 understryker att LUT 74: sförslag tUl delvis gemensam utbildning för alla lärare i gmndskolan kan bidratill att förändra personalstmkturen och minska hierarkin, som utgörhinder för jämställdhet. SAFmenar att en bredare och mer utbytbar lärartesurs i gmndskolan underlättar enskolorganisation, som är anpassad till elevernas individuella behov och de kravsamhället ställer på skolan. Det nuvarande systemet som är knutet tilladministrativt uppdragna stadiegränser och till i detalj regleradebehörighetsvillkor måste brytas. Förslaget till"gmndskoUärar-utbildning" är ett lovvärt försök, men i sin föreslagnakonstmktion ger det inte den lärarkvalitet som gmndskolan är i behov av. Ettmer utvecklat lagarbete bland lärama och en mindre bundenhet fastaQänstekonstmk-tioner kan göra det möjligt för lärare med olika inriktning atttillsammans åstadkomma en hög kvalitet i utbildningen. Arbetet far inte låsasav administrativa och traditionella gränser mellan t. ex. de olika stadierna,försko-lan-gmndskolan och gmndskolan-gymnasieskolan. Mot bakgmnd av det sagdamåste SAF avvisa LUT 74: s förslag om utbildning för gmndskollärare och omborttagandet av den dubbla behörigheten. 3.2Utbildningens huvuddelar, tidsramar och innehåll 3.2.1Basblock, 40 poäng De flesta remissinslanser, både inom högskole- ochskolområdet samt LR, och , är kritiska beträffandekommunika-fionsämnets innehåll, uppläggning, fidsram och tillhörighet ibasblocket. Vidare anser de att kommunikationsblocket (20-25 poäng) börsamordnas med vissa delar av innehållet i den praktisk-pedagogiskaorienteringskursen. RiksförbundetHem och Skola är positivt till förslagel. Positivatill förslaget är även TCO, SFL och SL. Merpartenav remissinstanserna är kritiska och ger uttryck för stor tveksamhetbeträffande LUT 74: s förslag till utbildning i svenska och matemafik. De anseratt en förlängning av utbildningstiden är nödvändig. UHÄanser det nödvändigt att utbildningen i svenska och matemafik förstärks. Dennautbildning bör utökas utöver vad LUT 74 föreslår. Det kan därför bli nödvändigtatt förlänga basblocket till att omfatta mellan 40 och 60 poäng. SÖanser, mot bakgmnden av allmänna erfarenheter och redovisade forskningsprojekt,det vara nödvändigt att den gmndläggande undervisningen i svenska ochmatematik förbättras, särskilt på gmndskolans låg-och mellanstadier, vilket iförsta hand berör utbildningen av lärare på dessa stadier. Men även högstadietslärare behöver ökade kunskaper i Prop.1984/85:122 56 frågaom hur den gmndläggande undervisningen i svenska och matematik skall bedrivas,eftersom vissa elever även på högstadiet har behov av sådan undervisning. Enökning av utbildningstiden för gmndläggande undervisning i svenska och matemafikjämfört med LUT 74:s förslag finner SÖ ofrånkomligt. LR,, , , SL och 5F5 anser att utbildningstiden måsteförlängas i svenska och matematik. LR avvisar LUT 74:s tankegångar om gemensamutbildning av lärare för alla årskurser i dessa ämnen. Utbildningen i svenskaför högre stadier bör ha en tidsram på 60 poäng och i matematik på 40 poäng.ULF anser att utbildningstiden i svenska och matematik för lärare medinriktning mot högre stadier skall vara 40 poäng i resp. ämne. TCO anser attutbildningen i ämnena svenska och matematik bör göras mer omfattande än enligtLUT 74:s förslag och ingå i basblocket. SFL anser att ämnet svenska börtillföras som specialiseringsalternativ för lärare i de högre årskurserna.Svenska bör kombineras med ett främmande språk inom språkblocket. SL anser attdet, med hänsyn till att basutbildningen enligt LUT 74: s förslag är begränsadtill 40 poäng, är naturligt att denna koncentreras till ämnena svenska och matemafik,eftersom dessa har en central ställning i gmndskolans läroplan och förelevernas personlighetsutveckling. avvisar bestämt den utformning avbasblocket och utbildning i svenska språket som föreslagits. AMS anser att del, med hänsyn till det svenskaspråkets och matematikens centrala ställning, är tänkbart att lärare i dessaämnen på högstadiet behöver djupare ämneskunskaper än vadgmndskolläramtbildningen tycks ge. Styrelsens erfarenhet är att en del av deungdomar som slutar gmndskolan saknar gmndläggande färdigheter i svenska ochmatemafik, vilket försvårar deras utträde på arbetsmarknaden. Svenska språknämndens mening är att utbildningen isvenska för lärare på gmndskolans högstadium bör ha en tidsram på minst 60poäng. finner förslaget oacceptabeltpå de punkter som gäller de blivande grundskollärarnas litteratumtbildning. 3.2.2Specialiseringsutbildning, 60 poäng 3.2.2.1Specialisering mot företrädesvis lägre årskurser:samhällsoriente-rande/naturorienterande ämnen, engelska, bild, musik och idrott Några principiella invändningar mot utredningensförslag fill specialiseringsalternativet mot lägre årskurser föreligger intehos remissinstanserna. Viss kritik redovisas mot krav på förstärkningar ienskildheter i förslaget. Beträffande alternativet Miljökunskap/NO föreliggerett antal positiva uttalanden. Tekniska högskolan i understryker delangelägna i naturvetenskaplig specialisering för låg- och mellanstadielärareoch menar, atl stora ansträngningar bör läggas ned på att göra denna attrakfiv,bl. 1984/85:122 57 för aU lärarna ska kunna sUmulera flickorna lill aU ägnasig åt teknik och naturvetenskap. Konsistoriet vid iUppsala har flera invändningar mot ämnet Miljökunskap, eftersom det är ettmycket heterogent ämne och innefattar ett mycket stort antal kunskapsområden. Beträffande ulredningens förslagtill studier i engelska , 10 poäng, har flera remissinslanser invändningar.Planeringsberedningen för sektorn för utbildning för undervisningsyrken (UHÄ),(), linjenämnden förundervisningsyrken () och språk () hävdaratt utbildningen i engelska 10 poäng bör vara frivillig. Enligt planeringsberedningen,(), några länsskolnämnder, m.fl.remissinstanser är 10 poäng otillräckligt för att ha hand omnyböGamndervisning i språk. Beträffande utredningens förslagtill studier i praklisk-esteUska ämnen 20 poäng menar planeringsberedningen försektorn för utbildning för undervisningsyrken (UHÄ) att undervisningen i dessaämnen i hela gmndskolan normalt bör handhas av ettämneslärare eller lärare medlängre specialisering. Svenska Gymnasliklärarsällskapelföreslår, att utbildningen mot lägre årskurser inte skall omfatta ämnetgymnastik, aU utbildningen i musik alternativt bild blir 20 poäng och attlärare i gymnastik skall ha specialisering om minst 60 poäng. Om den av LUT 74föreslagna utbildningen i praktisk-estetiska ämnen 20 poäng, med inriktning motlägre årskurserna antages, föreslås alt gymnastikutbildningen i första handanordnas som en fördjupning för de lägre årskursernas friluftsverksamhet ochatt den dämt-Över gör del möjligt för läraren att fungera som resurslärareunder gymnastiklektioner. /SR, TCO och SL ställer sigposifiva till LUT 74:s förslag till specialisering mot lägre årskurser. LR anser, att utbildningen i musik,gymnastik och bild för de lägre årskurserna är olämpligt utformad iutredningens förslag. LR pekar på att för undervisningen i gymnastik krävs iallt störte utsträckning alt utbildade gymnastiklärare i de lägreårskurserna. LR bedömer att denna utveckling kommer att fortsätta. Därförföreslås att utbildningen inriktad mot lägre årskurser utformas så, attlärarkandidaterna inom ramen för den föreslagna 20-poängskursen, studeraranfingen musik eller bild. För undervisningen i gymnasfik, föreslås utbildadegymnastiklärare även i de lägre årskursema. föreslår att, inom denföreslagna tidsramen för praklisk-esteliska ämnen, endast två ämnen skallförekomma: bild saml musik/gymnastik. SFL anser, att den 20-poängskurs i"praktisk-estetiska" ämnen som LUT 74 föreslår, för lärare medinriktning mot lägre årskurser, är värdefull för dessa lärares arbete i NO- ochSO-blocken. Det bör dock i överens- Prop.1984/85:122 58 stämmelsemed LUT 74:s intentioner med utbildningen i övervägande grad vara de lärare somhar specialiseringen "praktiskt-esleliskt" ämne, som undervisar idessa ämnen i de lägre årskurserna. SFL avvisar kategoriskt LUT 74:s tanke, attlärare med enbart denna 20-poängskurs skall kunna undervisa i t. ex. bild,gymnastik och musik, i de högre årskursema. finner det oacceptabelt all såkorta utbildningar som här föreslås för färdighetsämnen som musik ochbild/teckning skall anses ge någon som helst kompetens att undervisa i ämnet.Kurser av denna typ kan däremol länkas ge stöd för de lärare som vill användamusik, bild, etc. som metod i annan undervisning. Enligt kulturtådelsuppfattning är del för övrigt särskilt ödesdigert atl hänvisa barn i lägreårskurser till lärare med kort utbildning i estetiska ämnen. Barnens förstamöten med uttrycksformer som dans, drama, musik kan bli avgörande för derasattityder och möjligheter lill kultumpplevelser livet ut. Undervisningen ilägre årskurser bör i regel anförtros åt specialister som är så avspända ochsäkra i sina egna färdigheter alt de kan frigöra barnens egen skapariust i ord,ton, bild och rörelse. 3.2.2.2.Specialisering mol företrädesvis högre årskurser:samhällsorien-terande/nalurorienterande ämnen, engelska och tyska/franska De flesta remissinstanser inom högskoleområdetanser den av utredningen föreslagna tidsramen för de olikaspecialiseringsalternativen alltför snäv. Huvuddelen av remissinstansernaföreslår därför en utökning och innehållsmässig översyn. Elt fåtal instansertillstyrker utredningens förslag. Även bland myndigheter och organisafionerm.fl. inom skolområdet anser huvuddelen av instanserna att en reformering avlärarutbildningen inte får leda en försämring av lärarnas ämneskunskaper.De anser att utredningens förslag bl. a. till specialisering mol högreårskurser måste ytterligare utvecklas och tidsmässigt förstärkas. Planeringsberedningen för sektorn för utbildningför undervisningsyrken (UHÄ) menar att de olika specialiseringsalternafivenkan variera mellan 60-80 poäng. Enligt beredningen leder vissa specialiseringsalternativtill en försvagning av kunskaperna i jämförelse med dagens utbildningar. Atl t.ex. kunna behärska två främmande språk efter en total studietid av ca etl ochett halvt år, måste anses som svårt. LUT 74:s förslag angående omfattningen avundervisningen i naturorienterande ämnen är inte tillfredsställande. för högskoleregionuttrycker sina farhågor för att de ämnesleoretiska momenten får alltför litenomfattning för SO- och NO-lärare med inriktning mot högre stadier. En förlängningav utbildningstiden för dessa lärarkategorier ligger därför nära till hands,om inte det önskvärda utrymmet kan skapas genom omprioriteringar, t. ex.minskad omfattning av basblocket. 1984/85:122 59 Några remissinstanser, (), vänder sig mot LUT 74:s förslagtill uppdelning av geografiäm-nel på SO- och NO-blocken och menar att ämnetmåste ges som elt samlat ämne i utbildningen. SÖ anser det nödvändigt med entidsmässig förstärkning av lärarutbildningen i främmande språk för högrestadier. Därvid framhålles all undervisning i främmande språksyftar till att utveckla prakfiska språkfärdigheter. En sådan undervisning bliri hög grad beroende av lärarens personliga språkbehärskning. Vidare finner SÖ,trots de vinster som kan göras genom en konsekvent yrkesinriktning av NO- ochSO-specialiseringarna, alt de lidsramar som LUT 74 föreslår för dessaspecialiseringsalternativ är otillräckliga. Införandet av ämnet teknik kommerdessutom att öka pressen på tidsramarna i utbildningen. Både länsskolnämnder och kommunerframhåller i sina yttranden att utredningsförslaget inte tillgodoser kravet påämneskunskaper för Qänstgöring i de högre årskurserna. Men länsskolnämnden iVärmlands län vill peka på möjligheten för studerande med inriktning mol dehögre årskurserna att förlänga ämnesstudierna genom att göra denkompletterande grundutbildningen obligatorisk och förlägga den i omedelbaranslutning till den övriga utbildningen. Samma synpunkt framförs avRiksförbundet och Skola. i länmenar atl den grundläggande språkutbildningen är viktig. En dåligt utbildadspråklärare förmedlar en språkundervisning som ur elevsynpunkt kan le sig fögamotiverande och lätt leder till att ett minskat antal elever väljerspråkallernativ i gymnasieskolan med de följder delta får i där vi blirmer och mer beroende av vår omvärld. LR lägger fram olika alternativtill förstärkningar av lidsramen vad gäller specialiseringen mol högre stadieroch föreslår att SO- och NO-blocken erhåller ett omfång mellan 80140 poäng,beroende av blockens olika struktur och sammansättning. Enligt TCO bör den sammanhängande utbildningstidenomfatta . Förlängningen bör i första hand förslärka specialiseringsblocket. SL påpekar att detnaturorienterande blocket omfattar många olika ämnen och anses av många varasnävt tilltaget från lidsresurssynpunkt. , och att specialiseringen mot högre stadier bör omfatta 80 poäng. Biologisamfundel, SvenskaFysikersamfundet och hävdar att minimikravet för attfå undervisa i fysik, kemi och biologi inte kan få undersliga 20 poäng i någotav de tre ämnena. Lärare i naturvetenskapliga ämnen måste ha minst 40 poäng iminst ett av de i utbildningen ingående ämnena. En skärpning avminimifordringarna till 40 poäng ser samfunden som i hög grad angelägen. 1984/85:122 60 , Kungl.Vitlerhels Historie och Antikvitels framhåller alt ispecialiseringsutbildningens 60 poäng skall två främmande språk kunna ingå,vilket innebär en minskning med en Qärdedel i förhållande lill dagensminimikrav, vilka enligt all sakkunskap redan är orimligt låga. De anser vidareatt utredningens förslag innebär en mycket allvarlig försämring av språkläramasutbildning. 3.2.2.3 Specialisering mot lägre/högre årskurser:praktisk-esleUska ämnen, 60 poäng Flera remissinstanser är krifiskamot specialiseringsalternativel. Många remissinstanser föreslår en förstärkningav tidsramen, från de föreslagna 60 till 80 poäng. Planeringsberedningen för sektornför utbildning för undervisningsyrken (UHÄ) anser att 60 poängs specialiseringinte ger önskvärda kunskaper och färdigheter för undervisning ipraktisk-estetiska ämnen. För att garantera tillräckliga kunskaper inomspeciaHseringen bör den omfatta 80 poäng. Styrelsen för högskolan i att 60 poäng i ett av de praktisk-estetiska ämnena ger möjlighettill Qänstgöring på låg- och mellanstadier. Inom ett högstadiumbör finnas företrädare för de praktisk-estetiska ämnena som är lika väl utbildadesom . förgymnastiklärarlinjen (HLS), barnavårdslärare,ekonomiföreståndare och hushålls- och textil-lärare () samt linjenämndenför barnavårds-, hushålls-, textil-lärar- och vårdlärarlinjerna () ställersig positiva till alternativ inom den föreslagna specialiseringen som gällerämnen som enheterna representerar. ,hushålls- och textillärare () hävdar att specialiseringen för lärare ipraktisk-estetiska ämnen om 60 poäng har fördelar av att den ger lärarna idessa ämnen möjlighet att ingå i lärarlaget på samma villkor som lärare iallmänna ämnen. Detta har stor belydelse för dessa ämnens ställning i skolanoch för samarbetet mellan resp. ämne. avvisar 60 poängi bild som fillräckligt för undervisning i gmndskolans högre årskurser. Blandde lärare som undervisar i bild i de högre årskurserna bör även i framfidenettämneslärare vara i majoritet. Enligt kommunen bör delallemalivet hemkunskapomfatta 60 poäng kostkunskap och 20 poäng miljö- och konsumentkunskap. kommun liksom SFL anser attett- och tvåämneslärare i de praktisk-estetiska ämnena alltfort bör få vara dendominerade lärarkategorien. En försöksverksamhet med lärare i gymnasfik ochelt annat ämne samt musik och annat ämne har inletts och det finns skäl atlavvakta resultatet härav. LR förespråkar lägst 60 poäng igymnastik, lägst 80 poäng i musik samt lägst 100 poäng i bild. Prop.1984/85:122 61 och menar att tidsramen fördel praktisk-estetiska specialiseringsalternativel bör utökas med 20 poäng. Enligt SFL bör specialiseringen ibild/gymnaslik/hemkunskap/musik/ slöjd omfatta minst 80 poäng. SFL anser alteltämnes och tvåämneslärare i dessa ämnen bör vara de dominerandelärarkategorierna i högre årskurser. Statenskulturråd anser den s. k. "LUT 74-varianten" vara en riktig ochvärdefull nykonslmktion. Alla ulbildningsvarianter föreslås emellertid få sammalängd: 60 poäng. Förslaget rimmar illa för musikens del med den reform avmusikläramlbildningen som på grundval av OMUS:s förslag påböQades 1978. Därkrävs nämligen 80 poängs studier för grundskole-kompelens. Även menar atl 60 poäng imusik aldrig kan ge de kunskaper och de färdigheter som undervisningen pågmndskolans högstadium kräver. Planeringsberedningen för sektorn för utbildning förundervisningsyrken (UHÄ) finner teknikämnets ställning och inriktning medförabehov av utbildning av lärare i teknik. En sådan utbildning passar dock inte ini det mönster med lärarutbildning för gmndskolan som LUT 74 skisserat. Beredningenföreslår liksom TCO att UHÄ får i uppdrag alt i samråd med SÖ utarbeta förslagtill utbildning av lärare i teknik. för () anser alt en ämnesutbildning för lärare i teknikämnet snabbt börkomma till stånd. En sådan ämnesutbildning skulle med fördel kunna förläggastill , eftersom där finns dels landels enda slöjdlärarutbildning, delsett i övrigl brett utbud inom läramlbildningssektorn, dels en teknisk högskolamed möjlighet alt ge ämnesfördjupning och forskningsanknytning. SÖ påpekar att enligt beslut om nyläroplan för skall även ämnet teknik knytas fill NO-blocket. Häravföljer att den framtida utbildningen av NO-lärare också måste förbereda förtekniska inslag. Med tanke på alt teknikundervisningen skall varaexperimentellt och praktiskt inriktad måste NO-lärarna få både en vissteorefisk utbildning i teknik och en tillämpad praktisk utbildning. Införandetav ämnet teknik kommer därmed att ytterligare öka pressen på tidsramarna för NO-ulbildningen.Vidare framhåller SÖ att det är angelägel att även för gruppen trä- ochmelallslöjdlärare tillskapa en ulbildningsväg med sikte på undervisning iteknik. LR menar att tekniklärarutbildning bör inrymmasinom gmndskollärar-utbildningen samt kopplas de naturvetenskapliga ämnena.LR kan således inte tillstyrka den av LUT 74 föreslagna modellen atllärarutbildningen i teknik skall ligga inom industri- och hantverkslärarlinjensamt att lärare utbildade vid denna linje utöver sin Qänstgöring i gymnasieskolan 1984/85:122 62 skall Qänstgöra i teknik på gmndskolan. TCO och SFL anseratt LUT 74:s förslag är otillfredsställande. SAF menar att lärare i teknik börutbildas i ett specialiseringsalternativ inom"grundskolläramtbildningens" ram. anseratl det bör finnas en särskild utbildning av tekniklärare. 3.2.3 Praktisk-pedagogisk utbildning 3.2.3.1Varvningsfrågor De remissinstanser inomhögskoleområdet, som yttrat sig över den nära samordningen mellan ämnesstudier,pedagogik, metodik och praktik, som LUT 74 förordar, ifrågasätter den inte.Däremot ger de uttryck för oro för möjligheterna att genomföra värvningen påelt verkningsfullt sätt. Kritik av och synpunkter påenskildheter i utredningens samordningsförslag framförs av någraremissinstanser. Planeringsberedningen för sektorn för utbildning förundervisningsyrken (UHÄ) menar alt bas- och specialiseringsavsnitten är heltoch hållet beskrivna genom sina ämnesteoretiska innehåll. Depraktisk-pedagogiska-metodiska inslagen är knappasl berörda, inte heller gesnågon egentlig beskrivning av hur de vid ett genomförande av utredningensförslag skall kopplas samman med de ämnesleorefiska studierna. ochhemspråkslärarlinjerna () betonar vikten av atl såväl pedagogik sommetodik integreras med de ämnesleoretiskastudierna. De inslag av sådan art som föreslås får inte bli ett löst påhängutan ett medel att inrikta de ämnesteoretiska studierna på de uppgifter somväntar i det kommande lärararbetet. SÖ, länsskolnämnderna i ,och , , , , ,, , , och kommuner är klartpositiva till en samordning mellan lärarutbildningens teoretiska och prakfiskadelar. SÖ menar atl förslagen rörande utformningen av den praktisk-pedagogiskautbildningen och förslagen om dess samordning med i första hand ämnesutbildningenbör skapa underlag för en förbättrad grundutbildning. för lärare i modernaspråk hävdar atl grundutbildningens båda delar, den ämnesteoretiska och denpedagogisk-metodiska måsle ses som en enhet. LR tillstyrker LUT 74:s förslag menanser dock att det i den av UHÄ fastställda utbildningsplanen skall anges attvärvningen får uppgå till högst av utbildningstiden. TCO tillstyrker LUT 74:s förslagoch understryker dessutom atl den prakfisk-pedagogiska utbildningen inom denpraktisk-pedagogiska orienteringskursen (PPO),pedagogik-metodik-praktikinslagen (PMP) och den avslutande praktisk-pedagogiskautbildningen (APP) måsle samordnas så atl perioderna tillsammans bildar enhelhet. 1984/85:122 63 SFL delar inte utredningensuppfattning alt ämnesstudierna kan vara mer fristående från depraktisk-pedagogiska inslagen under specialiseringsblocket. SFL anser att detbör ske en konsekvent värvning även under specialiseringsstudiema. SL vill framhålla det nödvändiga iatt den ämnesteoretiska utbildningen blir klart yrkesinriktad och att depraktisk-pedagogiska frågeställningarna ständigt hålls levande vidämnesstudierna. Farhågor har framkommit att LUT 74:s förslag inte tilkäckligttillgodoser kravet på en målinriktad yrkesutbildning. 3.2.3.2 Prakfisk pedagogik och dess innehåll Flertalet remissinstansertillstyrker utredningens förslag att sammanföra pedagogik, metodik och praktiktill ämnet praktisk pedagogik. Planeringsberedningen för sektornför utbildning för undervisningsyrken (UHÄ) anser det vara viktigt altsfimulera fill ett ökat samarbete inom utbildningslinjerna för att sammangjutade olika komponenterna. Beredningen vill emellertid varna för att sambandetmellan del nya ämnet praktisk pedagogik och de ämnesteoretiska studierna blirsämre i den modell som LUT 74 föreslår. Risken finns atl sistnämnda studierinte får en god fältanknytning. Ett flertal remissinstanserdiskuterar innehållet i praktisk pedagogik. Sålunda framhåller l.ex. styrelsenför högskolan för lärarutbildning i (HLS) att ämnet pedagogik intefår mista sin struktur som etl teoretiskt ämne med bestämda kurser ochkunskapskrav. Viklen av att lärarkandidaten ges tillfälle att teoretisktbearbeta pedagogiska frågeställningar och problem som aktualiserats underutbildningen måsle starkt betonas. HLS)hävdar alt LUT 74:s förslag leder till att pedagogikstudierna urholkas. Tidkommer inte all ges för att hos den studerande utveckla en övergripandeteoretisk referensram, utifrån vilken han/hon kan analysera och förklara sinkommande arbetssituation.