prop · G803121 · 1984-12-31 00:00:00 — hälsaoch vårt välbefinnande, (är det) oförsvarligt att nuvarande forsk ningsinsatser på näringsområdel är så små. det finns behov av en bättrestatistik om kost, kostvanor och förändringar i dessa. 3.7------------------------- (): utrustningsinduslrin för livsmedels sektorn är en mycket heterogen industri vars omfattning och betydelse inte Prop.1984/85:121 21 Enligt utredningens och SINDs uppfattning finns här elt stort behovav närmare analys av det ömsesidiga beroendet mellan utrusl- ningsindustrinoch de olika livsmedelssektorerna. denojämna fördelningen av forskningsmedel och det klargjorda behovel av forskning i leden efter råvaruproduktionen finner SIND det angeläget med förstärkta forskningsinsatser i dessa led och stöder därmed ulredning ens förslag lill åtgärder.- Tillsammans med föreslagna åtgärder för samordningbör förslagen innebära etl effektivare resursutnylQande. 3.8 (): Tonvikteni FRNs forskningsprogram ligger på konsumentperspektivet och nämnden anser atlden förstärkning av livsmedelsforskning som föreslås i utredningen i förstahand skall tillföras forskning med en sådan inriktning. Det är enligt våruppfattning alltså inte den produklivitetsinriktade forskningen som i förstahand behöver förstärkning. 3.9 lantbruksuniversitet:Utredningen är starkt centrerad till livsmedelsindustrins och"process"-industrins frågeställningar. Man skulle kunna önska en merulföriig diskussion om industrialiseringen av livsmedelshanteringen enbart ärav godo. Tankarna kring en mer decentraliserad livsmedelshantering ochkonsekvenserna härav för forskningens inriktningär inte berörda. Ulredningen har inte tagit upp och belyst möjligheternatill etl ökat nordiskt samarbete inom livsmedelsforskningen. --- Långsiktigkunskapsuppbyggnad inom livsmedelsforskningen är väl lämpadför ett nordiskt samarbele. detnordiska samarbetet inom livsmedelsområdel så angeläget att man bör finna lämpliga samverkansformer inom området. Nä ringsforskningen har- delvis hamnal mellan de anslagsgivande orga nen så att inget organ känt del fulla finansiella ansvaret för denna. bruksuniversitetet tillstyrker en föreslagen upprustning inom området. 3.10 Skogs-och jordbrukets forskningsråd (): anser atl det borde ha varil av värde om ulredningen närmare belyst möjligheterna lill Ulredningen borde också ulförii- gare ha behandlat endecentraliserad livsmedelshantering med en ökad' konsumtion av färsk föda. Nubetonas alltför mycket livsmedelsindustriris och processindustrins rolli livsmedelshanteringen. inteberört den omfattande forskning rörande sambanden kost och hälsa som traditionellt bedrives med stöd av bl a medicinska forskningsrådet (MFR)---- 3.11 : Utvecklingen inom livsmedelssektorn kan inte ses isolerat från andra näringsgrenar. Utvecklingen i andra länder måsle också beaktas trots det gränsskydd vi har på många livsmedelspro- 1984/85:121 22 dukter.Detta ställer krav på en fortsalt teknisk och ekonomisk utveckling inom berördabranscher. Den ökade medvetenheten hos konsumenterna för kvalitet i vidbemärkelse, såväl näringsmässig som gastronomisk, måste också fångas upp. Alltdetta ställer krav på forskning och utveckling. --- statensinsatser för forskning för de tre senare leden i livsmedelsked jan (är) underdimensionerade. Utredningens förslag till en samordning och en förstärkning av dessa insatser hälsas därför med tillfredsställelse. Delhade varit en fördel, om utredningen närmare hade diskuterat målen för livsmedelsforskningen i relation till de mål som satts upp för jordbruks- och livsmedelspolitiken.- 3.12------------------------- (): KF förordar en belydande ökning avFoU-insalserna både inom livsmedelsindustrin och distributionen och vad gällertillagningen såväl i storkök som i hemmen, där den dominerande arbetsinsatsenför livsmedlens slutliga färdigställande sker. 3.13 : Isammanhanget vill vi framhålla den utveckling och forskning som handelnbedriver inom logistikområdel. har denna forskning gett lillresultat avsevärda förbättringar vad avser bl. a. förpackningsutveckling,fysisk varuhantering och distributionsteknik. 3.14 Trädgårdsnäringens Riksförbund:Den satsning som SLU gjorl på posl-harveslforskning borde ytterligare breddasför att också omfatta de produkter som kan vara eller bli aktuella för export. Förädlingsindustrininom trädgårdsområdet har ofta haft belydande problem.------ Förall förädlingsindustrin skall få bättre möjligheter behövs förut sällningarna förbättras bl a genom utökad forskning.- För all utveck la såväl primärproduktionen som de efterföljande leden, är del viktigt atl det finns en teknisk forsknings- och försöksverksamhet som täcker träd- gårdsproduklernas hantering, alltifrån produktion lill konsumlion. 3.15 : Forskningen inom livsme delsområdel är i princip hell koncentrerad till råvaror och produktion. Aktiviteterna efter produktionen, dvs förpackningar, lager, hantering och transporter, är enbart föremål för mindre, isolerade forskningsinsatser. -- Delär livsmedelsindustrin och förpackningsindustrin tillsammans somger livsmedlen den hållbarhet och iransporterbarhet som är nödvändig för enregelbunden försörjning. Sådanl samarbete är också en förutsättning förframgångsrika exportsatsningar. 3.16-------------------------------- (): SFR ser med stor förvåningalt ulredningen hänvisar fiskerinäringens FoU behov till en närstående sektorsspeciella förutsättningar och då med tanke på all fiskodlingen har enproduklionsvolym som understiger av yrkesfiskets. 1984/85:121 23 3.17------------------------ (): TCO anser alt det är av största vikt att satsningar görs på de speciella områden som man i utred ningen lar upp som eftersatta. Speciellt vill TCO framhålla den storabristen på relevanta undersökningar av den faktiska konsumtionen av livsmedel.-- TCO anser alt den faktiska konsumtionen bör bestäm ma huvudinriktningen av en seriös konsumenlinriktad livsmedelsforsk ning, --- 3.18---------------------------- : En viss överföring av medel frånforskning som berör primärproduktion till kunskapsuppbyggnad till stöd för utveckling av varor för export borde vara möjlig. 3.19 Institutetför internationell ekonomi: Om man har folkhushållets intres se för ögonen måste ökad forskning syftande lill alt möjliggöra en export strategi för svenska livsmedel alltså starkt avrådas ifrån. 4 Resursbehov inom olika ämnesområden 4.1--------------------- Försvaretsforskningsanstalt (FOA): FOA delar tankarna om forskning ens koncentrering till olika centra i samt att en ökad samordning bör eftersträvas. Specialiseringen bör dock ej drivas för långt utan hänsyn bör även tas lill andra etablerade institutioner (motsv) där livsmedelsan- knuten forskning bedrivs. FOA anser även att den ökade satsningen pånäringsforskningen är väl motiverad och att den även har betydelse ur försvars- och beredskapsskäl. Därvid bör sambanden mellan kost/sjukdo mar, kost/fysik och mental prestation beaktas. tänkandelssyn på bioteknikens betydelse för livsmedelsforskningen och att de områden inombiotekniken är viktiga som UHÄ och andra utredningar har framhållit. 4.2 Socialstyrelsen:I fråga om forskningsinstitutionernas profilering och specialisering vill ansluta sig till del särskilda yttrandet av expertenHallström.-- Beträffande ansvaret för kost-, närings- och livsmedelsforskningenanser att koslen som hälsofaktor och kosthållets socialabetydelse framstår som etl allt angelägnare kunskaps- och problemområde somdärtill uppvisar en mycket stor komplexitet. Dessa aspekter har haftmyckel svårt atl hävda sig gentemot t ex teknologiska, jordbruksekonomiska m flaspekter. 4.3------------------------ (): Angående forskningens profile ring och specialisering ansluter sig SPK till vad som sägs i experten särskilda yttrande. Prop.1984/85:121 24 4.4------------------------- : Områdensom bör prioriteras är enligt verketsmening forskning rörande sambandet mellan hälsa å ena sidan och kost, mat-och levnadsvanor samt hushållens ekonomi å andra sidan. - Ulredningen anser--- atl forskning kring livsmedlenstillredning och hanteringi övrigt intensifieras. delar denna åsikt. Verket anser alt BEHT:s möjligheter lill brukarinriktadforskning på nämnda områden (konsumentleknisk och hushållsekonomisk) bör förbätt ras. ----- ifrågasätter förslagel all de olika forskande enheterna på livsmedelsområdet skall profileras anseratt samhäl lets medel bör satsas på forskning och kompetensuppbyggnad på mera allmännaområden--- medan produktspecifik forskning bör bekostas 4.5------------------------------------------ Universitets-och högskoleämbetet: tveksamt till förslaget att de olika forskande enheterna på livsmedelsområdel profilerasmed huvudan svar för olika produkter.-- 4.5.1----------------------------------------------------------------------- , :-------------------------------------------------------------- det kan hell allmänt konstaleras att genomförandel av deföreslagna förstärkningarna skulle innebära en kraftfull stimulans åt svenskmedicinsk näringsforskning. 4.5.2 , rektorsämbetet: Denna (näringslära) forskning bör förstärkas, men samlidigl måste äventillämpad forskning stödjas. Den bör i första hand inriktas mol frågor kringhanteringen av livsmedel i storhushåll och i enskilda hushåll. bör nämnas alt har en undemtnyUjadforskningspolential vid .---- instämmer iförslagel att ell nära och fördjupat samarbete mellan Uppsalauniversitet och borde komma lill stånd. 4.5.3----------------------------------------------------------- Uppsalauniversitet, medicinska fakultetsnämnden: resurserna till den humana näringsforskningen bör kraftigt ökas; denprofile ring som under den relativt korta lid institutionerna för näringslära fåll verka varit av godo; - 4.5.4 , barnavårdslärare, ekonomiföreståndare, hushålls-och textillärare: '- vill framhålla bety delsen av alt slörre forsknings- och utvecklingsresurser även satsas på studier av malhantering och mallagningsmeloder i enskildahushåll. ser del som angelägel att sådan forskning ser del somangelägel att sådan forskning kommer tillstånd såsomtvärvetenskapliga projekt där förutom näringsfrågor även frågor om ekonomi,pedagogik och marknadsföring studeras. Prop.1984/85:121 25 4.5.5------------------------------------------ Lundsuniversitet, medicinska fakultetsnämnden: fakultels nämnden (anser) inte alt närings- och livsmedelsforskningen skall profile ras mot olika livsmedelsgruppér vid de olika universiteten, En profileringmot olika livsmedelsgrupper, som ulredningen föreslår, skulle omvandla dessainstitutioner till branschinstitut av alltför begränsad karaktär. 4.5.6---------------------------- Lundsuniversitet, Kemicentrum: ansluter sig hell lill de synpunktersom framförts av experten i dennes särskilda yttrande.-- viställer oss tveksamma lill förslagel atl förstärka delivsmedelstekniska avdelningarna vid lanlbmksuniversitelel. 4.5.7 : Områden somsärskill bör prioriteras är FoU inom förädlingsledet, t ex process- ochproduktutveckling------- näringsforskningen i vid mening, 4.5.8 ,fakultetsnämnden vid matematisk-naturveten-skapliga fakulteten:Fakultetsnämnden stöder professor reser-vaUon. God forskning skallges möjlighet att utvecklas oberoende av universitetsort.-- Utredningenkonstaterar all den livsmedelsbiologiska och livsmedelstekniska forskningen ärkoncentrerad till i stort sell tre orter,-- fakultelsnämnden förordar allockså i fortsättningen utvecklingen bör koncentreras till de------------ orterna.---------- Delär fakultetsnämndensbestämda uppfattning alt bör få en fastare anknyt ning lill universitet/högskola, lex i form av en instilutionsbildning vid CTH/GU, så aU den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden främjas.. 4.5.9------- Göteborgsuniversitet, i kost och närings ekonomi: -- bristerna är särskill stora vad gäller sambandet mellan kostoch hälsa samt förädling i enskilda och storhushåll när det gäller forskningens nuvarande inriktning. Utbyggnaden av forskningen bör emel lertid inte ske enbart lill nu existerande discipliner.------- ell ämnesområ de "kostvetenskap" av mer tvärvetenskaplig karaktär (bör) byggas upp och förläggas till de institutioner för huslig utbildning som finns vid tre av landels universitet.- i stort sett samtliga enheter (seminarier, social högskolor, journalisthögskolor m fl) som införlivades med högskoleorgani sationen 1977- saknade fasta forskningsresurser. hindraremellertid all de utgör bas för forskning i den nya högskolan. -finns redan en avsevärd kompelens rörande kostupplysning, koslkun- skap, produktionskunskap, livsmedelsförädling mm vid dessa institutio ner. --- kostvetenskap som ämne (behöver inte) sakna egentligt hem vist som ulredningen påslår.-------------- "kostvetenskap" (bör)kunna ulveck las, och förläggas till ovan nämnda institutioner. 1984/85:121 26 4.5.10-------------------------- Chalmerstekniska högskola: ansluter helt till del särskildayttrande som har avgett. näringsforsk ning, --- har fåll en omotiverat stark framtoning och en alltför detalje rad beskrivning. 4.5.11---------------- Umeåuniversitet: väsentligt atl de grundläggande delarna av livsmedelsforskningen ihuvudsak handhas av staten----- .Vi anser -att näringsforskningen i första hand bör vara knuten till medicinsk fakultet.--- Näringsforskningeni bör inriktas mot kost och hälsa Insitulionen bör även ha en inrikt ning mot det regionala näringslivet i Nortland. instämmer också i de synpunkter som avgetts avBengt i ett särskilt yttrande. 4.6 Lantbruksstyrelsen: - - - Enutbyggnad av forskningen i livsmedelskedjans senare del får inte leda lill attangelägen forskning på primärproduktionens område vid Sverigeslantbruksuniversitet eftersäUs. 4.7 Statens livsmedelsverk:Utredningen föreslår en ökning av resurserna för näringsforskning.Livsmedelsverket tillstyrker detta och vill i detla sammanhang betona vikten avalt resurserna används för att la fram etl bättre underiag för rekommendationertill allmänheten i frågor rörande kostoch hälsa.- Del är en stor brist att i föreliggande belänkande ett såviktigt forskningsområde som livsmedelsloxikologi knappt har nämnts och attinget förslag lämnals till hur den nuvarande brislen på resurser inomdetta område skall avhjälpas. ochriskvärdering i övrigl är av slor konsumenlpolitisk betydelse och att del inom området behövs en reell resursförstärkning. Livsmedels verket vill dock instämma i utredningens förslag om alt ramprogram bör utarbetasför olika produkter, . Huruvida endast en institution skall geshuvudansvar för etl område eller om ramprogrammen skall styras på annat sätt bör ytteriigare utredas. Två nackdelar med del av utred ningen föreslagna systemet bör omnämnas. Del kan vara mycket svårt för utomstående forskare all.få del av en i praktiken redan fördelad resurs. -- Sannoliktföreligger också ovilja från andra medelsbeviljande organ altfinansiera forskning inom ramprogrammets område. Som allmän regel bör naturiigtvis gälla aU forskning föriäggs dit där den bästa kompetensen finns.--- hälsar-- med tillfredsställelse alt ut redningen föreslår en utökning av den livsmedelsmikrobiologiska forsk ningen, - . Verket anser emellertid alt livsmedelsmikrobiologi är så viktigalt ytterligare förstärkning behöver göras. 4.8-------------------- : de.föreslagna åtgärderna innebär en speci alisering av den tillämpade livsmedelsforskningen vid våra universitet och högskolor men att tyngdpunkten kommer atl ligga på lantbruksuniversile- Prop.1984/85:121 27 tet--- Detlainnebär en möjlighet för primärproduktionsforskningen att fåen bättre kontakt med de krav som ställs från livsmedelskedjans senare led ochfrån forskningen i dessa led. 4.9------- Styrelsenför teknisk utveckling (STU): STU anser det viktigt atl perso nella och ekonomiska resurser utnylQas effektivt. Profilering mellan insti tutioner anser STU nödvändig och ligger hell i linje med vad som sker vid utbyggnad av ny forskning, lex inom data-, elektronik- och bioleknikom- rådena.--- STU anser--- alt profilering bör ske utifrån vetenskap liga discipliner som lex livsmedelskemi, -teknologi, -teknik etc. 4.10-------- Statskontoret:Med ledning av de presenterade materialet är del inte möjligt all avgöra om omprioriteringar som utredningen föreslår är de som är möjliga.--- en mera genomgripande utvärdering av pågående jord bruksforskning (borde) gjorts en ökad satsning (måsle) ske inom disciplinersom bioteknik, genteknik samt gmndläggande fysikalisk-ke-misk forskning. 4.11-------------------------------------- (): Vad gäller området bioteknik vill FRN, som tagit initiativ till en pågående utredning rörande bioteknisk forskning, starkt instämma i betänkandets analys. forskningsområ den som konsumentbeteende, distributionssystem och organisations former inom livsmedelssystemet, styrmedel och konkurrensförhållanden inom detta system är viktiga problemområden i FRNs forskningsprogram inom livsmedelsområdel.-- nämnden (är) tveksam till den branschvisafragmenteringen av forskningen som föreslås. Vi instämmer i experten särskilda yttrande. 4.12 (): MFR vill understryka utredningens påpekande alt näringsforskning i dagi förfogar över små personella såväl som materiella resurser 4.13 lantbruksuniversitet:Lantbruksuniversitetet ser med slor tillfredsslällelse all utredningen föreslåren förstärkning av den livsmedelsmikrobiologiska forskningen. till behovet atl nuförslärka livsmedelsforskningen att den efter (prof ) Claessonledigblivna Qänslen inriktas mot mjölkproduktområdel. Ulredningen lar uppytleriigare ett antal förslag lill omdisponeringar av främsl mellanQänsler. Lantbruksuniversilelel är inte nu berett atl ta ställ ning lill dessa förslag ulan avser alt successivt pröva behoven när ulred ningens förslag genomförs. (ställer sig) bak- , om utredningens förslag omprofilering och huvudansvar. attlägga huvudansvaret för cerealieforskningen till är --- tveksamt efiersom det i ulredningen sägs om verksamheten vid 1984/85:121 28 LundsUniversitet atl samarbetet med forskningen inom primärproduktionen har litenomfattning och att den egna biologiska kompetensen är begränsad.-- Lantbruksuniversitetetanser all man bör kunna övervägaett delat ansvar mellan och Ulluna. Molsvarande diskus sion kan föras om oljeväxlerna. atlden forskning (vid i ) som sker med medel från forskningsrådet bedrivs på samma villkor vad beträffar publice ring etc som annan rådsfinansierad forskning. Trindsäd (ärter, bönormm) nämns inte i ulredningen. harkompetens inom forskning som berör dessa växter. hosråvaror och livsmedelsprodukter från sk alternativa odlingsformer organisk-biologiskodling) behandlas inte av utredningen. inlresse alt få även dennasektor behandlad. 4.14-- Skogs-och jordbrukets forskningsråd (): Vad beträffar ulredning ens förslag lill näringsforskning stödjer den föreslagna upprustning en. --- lillslyrker---- , atl vissa inslilulioner får ell hvudansvar förspeciella områden.- Livsmedelsforskningen-- måste inrik tas mol en långsiktig grundläggande kunskapsuppbyggnad inom de existe rande disciplinerna genetik, mikrobiologi, biokemi och fysiologi. Livsme delsforskningen liksom näringsforskningen bör i sina tillämpade delar in riktas mot programområden. Väsentligt ökade forskningsinsatser är nöd vändiga på områdena kost, hälsa och sjukdom. 4.15------------------------------------------- 1983års livsmedelskommitté: Kommittén konstaterar atl ökaderesurser lill viss del kommer att tas från dem som f n används för forskning rörande jordbruket. En omfördelning av forskningsre surser är--- enligt kommitténs mening angelägen. 4.16------------------------------ (): Förbundet tillstyrker deämnesvisa prioriteringar som utredningen gjorl. Ur LRFs synvinkel är därvidkompetensuppbyggnad för en kvalilelsbevarande hantering av råvarorna,näringsforskningen saml ekonomisk och social forskning kring livsmedelskedjanav slörsl inlresse. nyaresurser utnylQas för att i första hand förslärka befintliga enheter. -Beträffande den. oro som framkommer i det särskilda yttrandet från experten bör denna kunna mötas genom alt hvuddelen av del statliga engagemanget läggs på . 4.17-------------------------- (): Från folkhälsosynpunkl är del enligiKF:s uppfattning mycket viktigt alt näringsläran får en betydligl meracentral plats vid särskill läkamndervisningen än f n När det gällerulredningens förslag lill ämnesvisa prioriteringar genom ätt de olikaforskningsinstitutionerna specialiserar sig på resp. råvamgrupper är KF Prop.1984/85:121 29 KF föreslår att staten bygger upp en statistik övervad olika befolkningsgrupper verkligen äter på ell bättre säll än dehittillsvarande hushållsbudgelundersökningarna har gjort. 4.18----------------------- : Vi vill peka på några forskningsom råden som vi anser särskilt angelägna.------- Livsmedelsteknik och livs medelsteknologi behöver väsentligt störte insatser. ---- denkulinariska och näringsmässiga kvaliteten som erbjuds är inte alltid tillfredsställande.- Forskningoch teknisk utveckling kring dessa hanteringsfrågor ärdärför mycket väsentlig. hushållen.--- forskningenkring--- såväl----- apparatur som tillagningsförfarande, ärytterst begränsad.-------------- Näringsforskning. - Enligt vår mening finnsskäl som motiverar en viss ökning av resurserna Ökade insatser är också angelägna inom denna sektor, inte minstvad gäller förpackningar och distribution. Enligtvår mening måste del anses myckel tveksamt atl specialisera de forskande institutionerna lill vissa råvarugmpper som ulredningen före slår. 4.19-------------------------------------- (): SLIM anser att ansträngningarbör göras för atl omfördela resurserna till efterföljande led ilivsmedelskedjan som de totala forskningsinsatserna ökas. 4.20---------------------------------- (): En ökad forskningsin sats på de efterföljande leden får inte innebära att de statliga forskningsin satserna för den primära trädgårdsprodukiionen minskar. samhällesom präglas av utveckling av nya produkter, bör livsmedelsområdet också kunnaha en inriktning mot gastronomisk kvalitet och inte enbart tillden samhällsvetenskapliga forskningen, borde del också vara angeläget atl studera samhällsstrukturens förändringar och dess påverkan på kon- sumtionsmönslrel.-- TRF finner kraven på alt den humana närings- läran finns representerad vid de medicinska fakulteterna välgrundad. - TRFanser all profilering och specialisering på vissa orler kan vara riklig. 4.21------------------------------------------------ Institutetför Storhushållens Rationalisering: Storhushållen--------------------------------------- har lillrelativt varit föremål för ringa inlresse från forskare och forsk ningsinstitutioner. - ell starkt önskemål att FoU-verksamhet med inriktningmol ekonomi, metoder och utrustning i storhushållen förs vidare. 4.22 : Såväl den tillämpade forsk ningen som utvecklingsarbetet är starkt beroende av ökande baskunskaper Prop.1984/85:121 30 om förpackningsmaterial, grundläggande mekanismer vidmekanisk inpackning, ergonomiska förhållanden vid inpackning,mekaniska och klimatologiska påkänningar vid transport. Särskilt viktigt ärgenomarbetade ekonomiska modeller för beräkning av de totala kostnaderna för förpackningoch distribution.- Det finns ett stort behov av forskning omförpackningarnas viktigaste funktioner - godsskydd och distribu tion/hantering. --- Del behövs en integrerad forskning - som täcker över de olika leden i framställningskedjan - tillverkning- inpackning, materialhantering och användning, som tar hänsyn lill såvältekniska som ekonomiska faktorer - och som beaktar olika användargruppers behov.----- Förpackningsforskningen bör ges en mera direktanknytning tilluniversitet och högskolor och förslärkas genom inrättandet av en eller fleraprofessurer vid KTH i med inriktning på livsmedelsförpackningar ochlivsmedelsdistribulion. 4.23------------------------------------------------ (): SFR vill här nämna atl forskningsresultat har visat alt fisk är enmyckel hälsovänlig föda.----- För att stödja utvecklingen mol elt störtefiskätande krävs Då ulredningen ej närmare behandlatbehoven önskar vi precisera några av de forskningsområden SFR anser varaviktiga -