prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — I det sammanhanget bör också frågan om finansieringen tas upp.Styrelsen delar också räddningsljänstkommilléns uppfattning atl det nya verkelsaUmänna syn på samhällsutveckling och hotbilder får färga innehållel iforsknings- och utvecklingsprogrammet för räddningstjänsten. Räddningsverketbör få etl starkare inflytande när del gäUer all ulse slatens ledamöier iBrandforsk. Vidare bör del nya verkel representeras i de arbetsgrupper somlöpande följer upp de olika forskningsprojekten. Styrelsen anser att för attverket skall kunna fylla sin samordningsroll och sin rådgivande och inriktandefunktion krävs en stark forsknings- och utvecklingsfunktion. Sludier, forskningoch utveckling bedrivs dels för att få underlag för att inrikta verksamhetenoch dess funktioner på lång och kort sikt (program), dels för all ulforma iverksamheten ingående komponenter (produktion). behandlarfrämsl forsknings- och ulvecklingsfunktionen kopplat till programfunklionen.Civilförsvarsstyrelsen delar i del sammanhanget framförda synpunkier. För attverkel skall kunna fylla sin rådgivande funkiion krävs även resurser förulvecklingsfunktionen inom olika produktionsområden. Försvaretsforskningsanstalt konstaterar med tUlfredsstäUelse all kommittén betonarbehovet av en stark funktion för forskning och utveckling. Det är vidareliilfredsslällande att kommittén pekar på behovet av personal med erfarenhet avforskning. Del nya verkel bör även genom sin integrering av freds- ochkrigsräddningstjänst ge bälire möjligheter än vad som varil faUet allinitiera forskning för del släckande brandförsvaret. Forskningsanstallenbilräder kommitténs förslag att Brandforsk även i fortsättningen skaU ha ensjälvsländig ställning och ansvar för i försia hand brandforskning inomfredsräddningsområdet. Det samarbete som kunnat utvecklas inom Brandforsk meUanföreträdare för slal, kommuner och näringsliv ser forskningsanstalten som någotmyckel värdefullt. Det bör prövas om elt organ med likartad uppbyggnad somBrandforsk kan ansvara för forskning beiräffande andra fredsolyckor än brand,t. Del är angeläget atl hålla sambandet mellan freds-och krigsin-riklad forsknings/studieverksamhet. Forskningsanstalten föreslårdärför atl ges uppgiften atl långsiktigt inrikta forskning ochstudier för all räddningstjänst eventuellt med undantag för kärnkraftsolyckorenligt nedan. 1984/85:161 104 Ävenom forskningsanstalten anser att det kan vara rimligt att begränsa arbetet medperspeklivplaner i förhållande till tidigare insatser,så behövs en perspektivplanering för att väma om långsikiighel i verksamhelenoch som elt säll atl hålla kontakt med övriga delar av totalförsvaret.Forskningsanstallen bedömer del därför inle som rimligl all några slörrepersonalresurser frigörs genom en ominriktad perspektivplanering. I ställetbehöver de ytlerst knappa resurser som f. n. finns inom de berördaorganisationerna och organisalionsdelarna för forsknings-, utvecklings- ochstudiefrågor förslärkas för atl ge innehåll ål kommtfléns markering av en slarkforsknings- och utvecklingsfunklion. Bland annal behöver kapaciteten förövergripande analyser av brandförsvarsslalistik utvecklas. En sådan markeringav den långsikliga verksamhelen vore också tUl fördel för forskningsanstalten.Den skulle innebära alt dialogen med forskningsanstalten då kunde föras påsystemnivå och inte så mycket som hamna på komponenlnivå.Försvarsforskningens och forskningsanstaltens relationer till räddningsverketdiskuteras inte närmare i betänkandet. har forskning förcivitförsvarsstyrelsens räkning i aUt väsentligl bedriviis inom ramen förförsvarsforskningsanslagel (Fö/F5). Eftersom FoU-områdel behåller sinuppdelning i en freds- och en krigssida, där primärt ansvarar förkrigssidan, så utgår forskningsanstallen från alt denna ordning gäUer ävenfortsättningsvis. Del alternativet markerar också räddningsverkels roll som endel av totalförsvaret. Som ett led i samarbetet mellan ochforskningsanstallen förefaller del vidare naturligt atl det nya verkel - liksomför närvarande - har en kommenderad tjänsteman, som delav sin tid tjänstgör vid forskningsanstallen. Det lorde också vara lämpligt alldenna tjänsteman organisatoriskt knyts lill forsknings-,utvecklings- och studiefunklion. Forskningsanstaltens s. k. OA-grupp vidcivilförsvarsslyrelsen fömtsätts av CESAM föras över lill det nya verket vilketockså är forskningsanstaltens strävan. Styrelsenför teknisk utveckling lillslyrker kommitténs förslag lill ökad samordning avsåväl leknisk forskning och utveckling som nyanskafining och standardisering avmateriel. Det är dock viktigt, vUkel även påpekas i betänkandet, all nuvarandefunklioner, resurser och samarbelsformer inom forskning och utveckUng tastUlvara också vilket även bör gälla den ekonomiska styrningen avFoU-medel. Inom de områden styrelsen ingår som finansiär deltar styrelsen ilika hög grad exempelvis med slöd i styrning av tekniska forskningsprojekt,juridisk rådgivning och utnyttjande av forskningsresultaten ileknikupphandlingsprojekl, som även dessa delfinansieras av styrelsen. Detlaslöd från slyrelsen lill den tekniska forskningen inom Brandforsk skulle intekunna genomföras om FoU-med-len, som redan budgeterats t.o. m. , förstill det nya . Det är dessutom väsentligl att styrelsen, försitt övergripande ansvar inom teknisk forskning och utveckling, även har ansvarför FoU-medel tUl 1984/85:161 105 olikadelområden där kvalificerat tekniskt FoU-arbete bedrivs. Detta möjliggör enlidig förmedling av forskningsresultat mellan olika inslanser och förebyggerkosinadskrävande dubbelarbete. Länsstyrelseni anser alt man bör skärpa samordningen inom forskning somberör "risk och skador samt meloder och ålgärder" för alt förebyggaoch avhjälpa skador inom ansvarsområde. Man bör enligtlänsstyrelsen överväga atl lill verkels ledning knyta etl råd för forskningeller alt uppdra t.ex. åt försvarels forskningsanstalt atl samordna de vidbl.a. arbelarskyddsstyrelsen, i , universiteten,industrin och transportväsendet aktuella programmen inom"riskforskning". Mol förslagel finns enligt intetatt erinra. Kommunen finner det angeläget att understryka alt funktionen skallha som huvuduppgtft all samordna den forskningsverksamhet som bedrivsavseende räddningstjänst. Tillskapande av yllerligare ell forskningsorganskulle enligt kommunens mening sannolikl få lill resultat alt de redan i dagbegränsade resurserna ej kan utnyttjas oplimall. anser atträddningsverkets uppgift att leda och samordna forsknings- ochutvecklingsarbetet är av slörsia belydelse i den förebyggande ochskadeavhjälpande räddningsverksamhelen. Viss tveksamhet kan enligt anföras mol de reella möjligheterna för det nyaräddningsverket att samordna andra centrala myndigheters anslag inomräddningstjänstområdet. Föreningen delar dock bedömning avräddningstjänstverkels roll i förhållande till nuvarande organisation förBrandforsk. Även delar kommitténs bedömningar avseendebehovel av ett aklivi forsknings- och utvecklingsarbete. Del arbele sombedrivs av styrelsen för svensk brandforskning är enligt kommunförbundet idetta sammanhang av stor belydelse. Kommitténföreslår atl skall ha ett övergripande samordningsansvar förinformationen lill allmänheten om olycksrisker, hur man förebygger dessa ochhur man handlar när en olycka har inträffat. Verkel bör enligt förslaget iinformationsarbetet nära samverka med andra organisationer och organ sombedriver sådanl arbele. Remissinstansernahar inte någon erinran i denna del. Några remissinstanser pekar på denbelydelse som informationsfrågorna kan väntas få i det nya verkel. Del ansesfrån någol håll alt frågorna fått en något undanskymd plats i betänkandet.Endasl en remissinstans tar upp frågan om en informalionsbank förräddningsljänslen. Försvaretsforskningsanstalt framhåller att i organisalionsförslaget för räddningsverkethar verksamhelen som syflar lill alt allmänheten skall få konlakl med och kunnadelta i civilförsvarsverksamhel kommU någol i 1984/85:161 106 skymundan.Förslagsvis kunde sakområdet "utbildning m. kallas "utbildningoch kontakt med allmänheten". Alternativt kunde "konlakl medallmänheten" bli ell egel sakområde. anser all, omräddningsljänslen skall få den genomslagskrafl som erfordras i det framlidasamhällel, bör informationen till allmänheten utvecklas yllerligare. Denutomordentiiga resurs, som den enskilda människan ulgör på olycksplatsen, kanenligt brandnämndens mening endast tillvaratas om räddningsverkels uppdragbeträffande information ytterligare understryks. viU understrykavikten av att verket ges tillräckliga resurser i form av personal och medel föratt föra ut sina budskap, gärna med hjälp av räddningstjänslorganen, fackligaoch frivilliga organ, massmedia o. dyl. Enligt är informations-och rådgivningsverksamheten av största belydelse för räddningstjänsten och börtillföras erforderliga resurser. anser atl detär av slor vikl alt del skapas lydliga ansvarsförhåUanden för de olikainformationsområdena. Ansvarei för den förebyggande informationen lillallmänhel och skolor bör därvid läggas på föreningen. Frågan om en centralinformalionsbank hänvisar till en närmare prövning viaslatskonlorel som får i uppdrag alt uireda frågan även med hänsyn lillekonomiska konsekvenser. Föreningen delar uppfaltningen att frågan ärkomplicerad och sannolikl dyrbar. Eflersom flera av uppgtftema är av sådankaraktär att de ligger nära föreningens område är föreningen villig attundersöka möjligheterna att integrera en sådan informationsbank i befintligasystem som föreningen ändå kommer att datorisera. har ejnågol att erinra mol förslaget men undersiryker alt man även fortsätiningsvisbör utnyttja Svenska brandförsvarsföreningens resurser och erfarenheler. Förall kunna minska samhällets lolala kostnader för bränder och räddningsljänsluppdragmåste enligt kommun ökade resurser satsas på information och utbildning.Dessa informationsresurser bör enligt kommunen lillskapas både på cenlral ochregional nivå för att nå ända ul lill skolor, industrier, förelag m. m. Umeåkommun anser del vikligl att informationsmedia som TV och radio används föratt få en god genomslagskraft. Även vad avser informationsuppgtfter för verkelkan Svenska kornmunjörbundet i del stora hela tiUstyrka kommitténs förslag.Räddningstjänstkommillén föreslår emellertid i sitt slutbetänkande att bl.a. skall få ställning som samhälleligtinformations- och uibildningsorgan inom räddningstjänsten i fråga ombrandskyddsåtgärder som riktas mol allmänheten och skolorna. Kommunförbundeiansluter sig hell till della förslag och framhåUer vikten av atl räddningsverketvid uppbyggnaden av sin informationsfunktion beaklar detla förhåUande. Sverigesradio framhåller atl de väsenlliga frägor som berör räddningsansvarigamyndigheters informalion liU allmänheten och som räddningstjänstkommillénägnat slor uppmärksamhet knappast omnämns i ulredningen. På räddningsverketkommer enligt radio alt ställas slora Prop.1984/85:161 107 krav,när det gäller atl ge råd och föreskrtfter beträffande informationsverksamheteni samband med nödsituationer. Information till allmänheten, när det gällercivitförsvarsverksamhet, är enligt radios uppfattning en av radionsoch TV:s stora uppgifter i krig. Radio och TV kan lösa uppgifterna på i principtre olika säll, nämligen genom myndighelsmedde-landen, genom nyhelsverksamhelenoch genom särskilda informationsprogram. Myndigheismeddelanden sänds medutgångspunkt från programföretagens skyldighel atl lämna allmänheteninformalion av vikt. Meddelanden kan sändas på olika nivåer. De formuleras avmyndigheterna. De kan vara av mera långsiktig karaktär och innehållaföreskrifter och räd. De kan också vara av operativ art och innehålla direkta,brådskande order till allmänheten om skyddsålgärder, exempelvis vidradiakbeläggning eller anfall med C-slridsmedel. För all möjliggöra snabbaoperativa meddelanden samgmpperas enheter ur radio i krig medcivilförsvarsmyndigheter på samtliga nivåer. I nyhelsverksamhelen, som i krigbedrivs så långt det är möjligt efter fredstida principer, lämnas uppgifter omvad som hänt och görs bedömningar beträffande den kommande ulvecklingen. SärskUdainformationsprogram år dels avsedda för allmänheten, dels för civilförsvarspersonal.Centralt finns i radios krigsorganisalion en radio- och TV-enhet, varshuvuduppgift är atl i samarbete med centrala lotalförsvarsmyndigheler kunnaproducera särskilda informationsprogram. radio anser, atträddningsverket kommer att få slora uppgifter, när det gäller planläggningenför information i krig. De uppgifter som innebär samverkan med radioär enligt radios mening mer omfallande än vad som framgår avkommitténs redovisning. Fredsplaneringen bör inte i första hand inriktas på attfärdigställa TV-program, som kommittén anger, utan att skapa praktiska fömlsätlningarför medverkan på sätt som skisserats ovan. Detta innebär b), a. att personalskall ulses och ulbUdas och övas, när det gäller medverkan i informationsverksamheten.Det bör också ske en sådan planläggning all del finns underlag för produktionav informationsprogram vid beredskap och krig. I avsnittet om kommitténsöverväganden och förslag omnämns massmediernas krav på informalion från verkeloch att del är viktigt atl verkel kan tillgodose denna efterfrågan (s. 249).Sveriges radio delar kommitténs uppfattning härvidlag men vill också betona,att det är viktigt att verkel har kapacitet atl i enlighet med vad som ovanföreslagits själv ta initiativ, när det gäller planering avinformationsverksamheten. Kommitténföreslår att verksamheten resursmässigt delas in i två program, nämligenräddningstjänst och förebyggande skydd. Programindelningen syftar enligtkommittén främst lill att underiätta för statsmakterna 1984/85:161 108 attta ställning lill målen för verksamhelerna. Fem sakområden anges för verkel,nämligen planläggning, organisalion och beredskap, maleriel, utbildning m.m.,stadsplanering och byggande m.m. samt administration. sekreiarial förproduklionssamordning, forskning och utveckling, inlernalionella konlaklersaml information och massmediakonlakler bör enligt förslaget bildas direklunderställt verkets ledning. Vidare föreslås etl särskilt sekreiarial ål rådelför räddningstjänst. Organisatoriska åtgärder bör också enligt förslagel vidlasså att räddningstjänstens krigsduglighet bevakas särskilt. Förkontakten med andra myndigheter och organ föreslår kommittén att fem rådbildas, nämligen för samordning av räddningstjänst m.m., för samordning avförebyggande ålgärder, för utbildning, för beredskap mot kärnkraftsolyckor ochför samordning av kommunala beredskapsfrågor. bör verket ha en lekmannastyrelse med sju eller åtta särskilt utseddaledamöier. I slyrelsen skall enligt förslagel ingå representanter förkommunerna och landsiingskommunerna. Kommiiténföreslår att försvarets planerings- och ekonomisystem (FPE-systemet) skalltillämpas med de modifieringar som behövs för all det skaU passa del nyaverkel. Remissinstansernaär i huvudsak posiliva lill kommitténs förslag i denna del. Synpunkter framförsemellertid från olika håll om främsl rådens sammansättning. CivUförsvarsstyrelsendelar i huvudsak kommitténs uppfattningar vad gäller indelning ihuvudfunktioner och uppgiflsområden. Slyrelsen har emellertid vissa synpunkteroch frågeslällningar då det gäller de olika områdenas utformning och innehåll.AUmänt kan sägas atl de klart höjda ambitionsnivåer som anges på många områdenär angelägna. Men all genomföra dessa tillsammans med de långt gåenderationaliseringskraven och sett till de idéer som i betänkandet presenteras idimensioneringsfrågan - kan enligt slyrelsen inle ske utan påfrestningar iorganisalionen. Möjligheten alt mildra dessa genom sänkta ambitioner på andraområden synes inte stora och torde inte påverka lolalen nämnvärt. Styrelsenutgår ifrån att organisationskommittén kommer att eftersträva balans mellanuppgifter och resurser. Civilförsvarsslyrelsenkan i huvudsak bilräda kommilléns principiella syn på den grundmodell eflervilken del nya verket bör organiseras. Med hänsyn till alt den slulligadetaljutformningen av organisalionen och dimensioneringen av denna avsesulredas i en särskild organisationskommitté avstår styrelsen ifrån atl nunärmare beröra verkets iniema organisation. Det bör dock framhållas atlprogramfunktionen (-ansvaret), som är en av de bärande idéerna i försvaretsplanerings- och ekonomisystem (FPE-systemet), måste få en tiltfredsstäUandeorganisatorisk lösning. På denna punkt synes ulredningens förslag oklart,Erfarenheler från styrelsens nuvarande organisation och hur man där löstprogram- resp. produktions- 1984/85:161 109 funktionbör vara ell viktigt underlag för arbelel med all ulforma del nya verkelsorganisation. Civilförsvarsstyrelsenanser alt ett särskilt råd för materietförsörjningen i fred och krig börinrättas. I della råd bör ingå representanter för inblandade parterförslagsvis , kommunförbundet, landstingsförbundet,länsstyrelserna, m. fl. CESAM föreslåratt del nyaverkels planering ansluts lill FPE-systemet. Slyrelsen vill understryka dennauppfallning. Enligt styrelsens mening måsle en översyn av FPE-systemelstillämpning i det nya verket påbörjas. I det sammanhanget bör ävenindelningen i program- och sakområden närmare penetreras. Ett möjligtallernaliv är, enligt styrelsens mening, alt låta organisationskommittén ävenutveckla vissa principiella delar i etl nyll planeringssystem. Med hänsyn lillde tidsförhållanden som gäller för planeringen bör åtminslone en skiss liUnylt planeringssystem föreligga som grund för berördamyndighelers arbele med anslagsframstäUning och programplan. ansluter sig till utredningsförslaget beträffandeorganisalionsuppbyggnaden men vill undersiryka viklen av all organisalionenmed lanke på fredsräddningsljänsten är fullt utbyggd redan den dag dåverksamhelen överias från bl.a. brandnämnden. Del är dessutom viktigt allorganisationsutformning och kompetens är sådan atl verkel från försia börjankan lillgodose avnämarnas dagliga krav på råd, informalion, konsultation avandra slag osv. Med den vida mbricering som de fem sakområdena fåll iCESAM-kommitténs förslag bör fredsräddningsljänstens behov kunna läckas även iden ulformning räddningstjänstkommillén föreslagit. Ur tydlighetssynpunkt börenligt brandnämndens mening dock begreppet förebyggande återfinnas undersakområdesmbrikerna. Rikspolisstyrelsenhar ingel att erinra mol de föreslagna rådsfunktionerna. Polisen har enligtpolislagen bl.a. till uppgift att verka hjälpande och förebyggande vilket ärelt siarkt argument för all bör vara represenierad i rådelför samordning av förebyggande åtgärder. Med hänsyn till att polisen även iframtiden föresläs svara för fjällräddnings-tjänslen och därmed också förulbildnings- och övningsverksamheten inom fjäUräddningen lorde del varanalurligl att rikspolisslyrelsen blir representerad även i ulbildningsrädel.Bland de olika råd som föreslås för verket torde del vara lämpligl omöverbefälhavaren är representerad i råden för samordning av räddningstjänst m.m. och för samordning av kommunala beredskapsfrågor. Om skulleåläggas samordningsansvar för den kommunala beredskapsplanläggningen uppgå i bör överstyrelsenför ekonomiskl försvar vara representerad såväl i det nya verkets styrelse somi rådet för samordning av kommunala beredskapsfrågor. I övrigt bör överstyrelseni enlighel med kommitténs förslag också vara representerad i rådel församordning av förebyggande ålgärder. 1984/85:161 110 attdel nya centrala verkels roll i väsentliga delar bör vara rådgivande ochstödjande och atl dess arbetsuppgtfler utvecklas i takt medsamhäUsul-vecklingen. Den organisaloriska ulformningen av börenligt kommilléns förslag bygga på principen om en långl gående integration avfreds- och krigsräddningsljänsten och ordnas så atl samordningsvins-tema avdetla även i prakliken kan realiseras. Socialslyrelsen har även här densynpunkten atl sjukvårdskraven behöver få en kontinuerlig belysning inom debåda programmen räddningstjänst och förebyggande skydd. I både freds- ochkrigsräddningsljänsten är del enligt socialslyrelsen nödvändigl att samordnade medicinska insatserna, inle minsl för atl skapa förtroende försjukvårdsinsatsema. har ingen anledning att gå in i detaljernai organisalionen. Styrelsen viU dock betona behovel av alt personal medkompetens inom hälso- och sjukvård saml socialtjänst knyts till del nya verket.Sjöfartsverkei tUlstyrker förslaget lUl sammansättning av rådet för samordningav räddningstjänst. När det gäller frågor om transport av farligl gods hänvisarsjöfartsverkei återigen tUl vad som sagts därom i verkets yltrande överräddningsljänstkommilléns belänkande. För ordningens skull vill verket påpekaatt rådet för samordning av förebyggande åtgärder föreslås ha ensammansällning som utesluter dellagande av företrädare för sjöfartsverket.Della bygger sannolikl på den i räddningstjänslkommitténs betänkandegmndläggande missuppfallningen om sambandet mellan transporter av farligt godsoch sjösäkerhet. bilräder förslagel om ellsamordningssekretarial och uppgtftema för detla samt förslaget om ell råd medförelrädare för berörda myndigheler. Enligt Svenska kommunförbundetsuppfattning är kommitténs förslag om del nya verkets gmndläggande uppbyggnadväl genomtänkt. Organisationen måste, som kommtftén också framhåller, bygga påprincipen om en långl gående integration av tillstyrker således i princip kommitténs förslag vad avser denrent organisatoriska uppbyggnaden av . Försvaretsforskningsanstalt pekar på atl det fordras, för att det nya verkels myckelväsentiiga lotalförsvarsuppgifler skaU kunna lösas på elt tiltfredsstäUandesäll, atl den nuvarande samhörigheten med övriga lotalförsvarsmyndighelerbibehålls. 1 realiteten kommer det Iroligen i framliden att krävas etl ännu merintimt samarbete mellan de olika försvarsfunktionerna än vad som hittiUskunnat åstadkommas. Det finns alhså enligt forskningsanstaltens mening skäl atlvid bildandel av del nya verket observera delta och skapa fömtsättningar förden erforderliga intima samverkan. Denna fråga finns inte särskUt behandlad ibeiänkandei och det finns heller ingenting i uppgtfls- eUerorganisationsbeskrivningar som speciellt poängierar viklen och behovet av allförstärka lotatförsvarssamverkans-funklioner. Kommilléns förslag innehållerenligt forskningsanstalten tvärtom elemenl som kan verka i riktning mot enförsämring. Även den föreslagna utformningen av verksstyrelse/rådsfunktionerkan enligt forsknings- 1984/85:161 .. 111 anstaltenge nackdelar från lotalförsvarsynpunkt, Kommillén har slannal för en styrelsebestående av parlamentariskt utsedda ledamöter varav ell par bör representeraprimärkommunerna och landstingen. Ett alternativ som bättre hade tillgodosettbehovel av samverkan inom totalförsvaret, och skapal ell fomm församverkansbeslul, hade enligt forskningsanstaltens mening varit en styrelsebestående av represenlanler för de viktigaste samarbelsmyndighelerna. För attmed den föreslagna styrelseformen ändå säkra erforderlig samverkan föreslårkommiitén bildandet av ell antal icke beslutande rådsfunktioner. I ensammanställning över myndigheler och organ som i första hand blir berörda vadgäller samverkan finns endast en militär myndighel nämnd och då endast i elt avde fem föreslagna råden. Detta bedömer forskningsanstallen vara hellotillräckligt. välkomnarsamarbete meUan miljöskyddsorgan och räddningstjänsten, men vill mol bakgmnd avbl. a. verkels egna erfarenheter av råd framföra viss skepsis mot denna arbetsform.Arbetsmarknadsstyrelsen hör knappasl tUl de myndigheler som behöver ta plats idel nya verkets styrelse. Däremot bör representant för styrelsen ingå i det rådunder vilket principfrågor rörande civilförsvarets personal kan komma allsortera. Vidare bör slyrelsen vara representerad i rådel för samordning avkommunala beredskapsfrågor. Statskontoret delar kommilléns uppfattning om allvissa rådgivande organ bör finnas knulna till . CESAM-kommitténhar föreslagit fem olika råd: ell för samordning av beredskap molalomkraflolyckor och ell för samordning av beredskap.