prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Folkkampanjen mot kärnkraft finner att den högre gränsen iintervalld inte kan förenas med ett program för alt rädda skogar undanförödelse, ens om katalytisk avgasrening skulle införas snabbt. Bostäder och service, m. m. EK 81 har angivil del troliga inlervallet förenergianvändning inom sektorn lill . Därav ulgör 50-80 TWhelanvändning. Enligt Statens energiverks prognos minskarenergianvändningen inom sektorn från till år 1995.Elanvändningen beräknas öka från 52 till . Verket finner de av EK 81angivna undre gränserna svårförenliga med verkels bedömningar för ochdärmed som olämpliga som underiag för statsmakternas planering . För att elanvändningen skall kunna begränsas lill 50TWh eller strax däröver, krävs enligt verkels mening att betydande delar avden nuvarande direktverkande eluppvärmningen försvinner ur systemet. finner det sannolikt attanvändningen av energi för uppvärmning kommer att minska kraftigt genom enalllmer effekiiv energianvändning. Däremol förulser verket en ökning avelanvändningen och beräknar alt ca en tredjedel av en elproduktion på 130 TWhkan avsällas på värmemarknaden omkring . kommenterar den förväntade användningenav driftel respektive elvärme och konstaterar alt i det högre alternativetförväntas i stort sett en fördubbling av driftelen medan elvärmen bedömts varanära . Enligt byggnadsslyrelsen vore en ökning av driftelen i propor- 1984/85:120 28 tiontill ökningen av volymtillväxten rimlig vilkel är långt mindre än enfördubbling. Statensråd för byggnadsforskning anför att energihushållningsåtgärder samt införandetav ny teknik kan halvera energibehovet i bebyggelsen. Byggnadsstyrelsenkonstaterar atl EK 81 visserligen betonar vikten av energisparande men menaratt de förslag som redovisas innebär att energisparandel nedtonas till förmånför konvertering och ombyggnader i pro-duktionsystemel. Byggnadsslyrelsen anseriställel atl det omvända förhållandel borde gälla eftersom en fortsatt aktivenergihushållning är den enda säkra vägen mot minskat beroende av olikaenergikällor. , anser atl lillgänglig teknik för energihushållningmöjliggör väsentliga minskningar i energianvändningen utan attsamhällstillväxten i övrigt behöver begränsas. Elanvändningen skulle kunnaminskas så långt att kärnkraften kan avvecklas utan annat än marginellatillskott från andra produktionsanläggningar vilket vore till fördel ur bådeluft- och vattenvårdsynpunkt. framhåller att målet för denstatliga energipolitiken borde kunna motsvara den av kommittén angivna undre gränseni bedömningen om framtida energianvändning. menar också att det måste vara en riktig strategi att med ettkraftigt sparande och utnyttjandet av bästa kända teknik reducera del toialaenergianvändningen. Genom samhällelig styrning bör en jämn prisutveckling påde olika energiformerna lillskapas. Tidig information om ungefärliga priser ochtänkt prisutveckling skulle enligt förbundet möjliggöra rationella beslut förbåde samhälle, näringsliv och enskilda. Förbundet anser att delta sannoliktskulle innebära atl eleflerfrågan dämpas. Riksrevisionsverketmenar också att EK 81 inte till fullo tagit fasta pä den besparingspotentialsom fortfarande finns, och som framhålls bl.a. i EK 81 ;s egetunderlagsmaterial. Verket ifrågasätter utredningens ställningstagande, attinrikta planeringen mot att ersätta kärnkraft med annan kraftprodukUon, hellreän mot effekUvisering och hushållning med el, och anser att detta strider bådemot utredningens direkUv och andra energipolitiska mål som beslutatom. Verketanser vidare att utredningen haft en alltför defaitistisk inställning lill altvia olika samhälleliga styrmedel påverka framtida elkonsumtion och ställer sigskeptiskt till möjligheterna att uppnå väsenUiga och samhällsekonomiskt välavvägda styreffekter enbart på grund av "spontana" elprishöjningarunder avvecklingsperioden. Prop.1984/85:120 29 () anser atlsatsning på energihushållning och effeklivisering både inom induslrin och sektornbostäder service redan nu borde intensifieras och hushållning premieras. Ensådan satsning under borde leda lill säkrare bedömning avslorleken på de invesleringar som måsle göras i nya produkiionsanläggningaromkring . finner del förvånande att statsmakterna aviserat enminskning av anslag för utbildning och informalion för energihushållningssidanom ca 50 milj och anser att detta minskar trovärdigheten för viljan attavskaffa kärnkraften lill . jämför nedskärningen med den kostnad på28 miljarder som erfordras för atl bygga ut vattenkraften med . Föreningen Energirådgivare räknar upp ett antalåtgärder som bör vidtas för alt klara energiförsörjningen i samband medavvecklingen av kärnkraften omkring : - Energihushållningsåtgärder,främst i samband med ombyggnad och modernisering, så att en energistatusmotsvarande nära nybyggnadskrav uppnås. Enligt föreningens erfarenheter kanförbmkningen vid ombyggnad minskas till 100-120 kWh/m" eller lägre. - ökad användningav värmepumpar, solfångare och sådan ny teknik som är under utveckhng. - ökad användningav inhemska fasta bränslen. Enligt föreningen är den konvertering till el som idagsker inte någol problem så länge de vattenburna distributionssystemen finnskvar. Bostadsstyrelsenkonstaterar att del i EK 81 :s lägre alternativ 2010inte erfordras någon kondenskraft för att ersätta kärnkraften och anser attdet är en brist alt kommittén inte diskuterat möjligheterna atl ytterligareminska behovel av ersättning genom sparande. Bosladsstyrelsen anser att en nyenergisparplan omfattande både industrin och bebyggelsen bör utarbetas ochkopplas till avvecklingen av kärnkraften. Den av kommittén föreslagnautredningen om effektivare elanvändning samt den föreslagna övervakningen avelmarknaden bör kopplas till en sådan energisparplan liksom energiprisfrågan.Bostadsstyrelsen hänvisar vidare till en rapport från byggnadsforskningsrådetsom anger atl inom byggnadssektorn bör en halvering av 1978 årsenergiförbmkning vara möjlig. anser det önskvärt med enbegränsning av den direktverkande elvärmen och alt i slället fortsattasatsningar görs på både små och stora värmepumpar. Styrelsen påpekar också attindustrins elanvändning endast ökat och all väsentligasparmöjligheler fortfarande finns genom t.ex. ökad värmepumpsanvändning,varv-lalsreglering av pumpar, fläktar m.m., ulnytUande av värmeåtervinning frånkompressorer m. m. för byggnadsforskning refererar till sinrapport där man föreslagil genomförandet av en kraftfullenergihushållningsplan som även innefattar en plan för införandet aveffektivare ny energiteknik Prop.1984/85:120 30 och som är samordnad med programmet för renovering,ombyggnad och tillbyggnad (). Fömtsättningarna för en omfattandeenergibesparing och elbesparing i bebyggelsen är enligt rådet goda ochenergibehovet kan Halveras. ifrågasätter att villaägarnahar ekonomiska möjligheter atl inveslera i ytterligare energibesparandeåtgärder när alla stimulerande bidrag nu tagits bort. Förbundel hemslällerdärför alt nya slödålgärder införs, saml att även småhusägarna inbegripes iROT-programmel. understryker vikten av hushållning ocheffektiv användning av energi. Detta har stor betydelse för avvecklingen avkärnkraften, dels direkt genom att byggandet av anläggningar för energiproduktionkan minimeras, dels indirekl genom att det blir lättare att skapa förståelsehos allmänheten för behoven alt bygga nya kraftverk när del kan påvisas altenergin används effektivt. Kommunen påpekar också att ytterligare en viktigutgångspunkt för hushållningen måste vara atl tillgången på elenergi alllidmåste vara tillräcklig för näringsliv och samhälle och att kostnaderna förenergin inte får leda till att begränsningar uppstår i produktionen. anser dock alt målsättningenalt energiförsörjningen skall ske till så låga samhällskostnader som möjigtmed beaktade av god miljö redovisats alltför vagt. Fältet lämnas därmed öppelför vissa merkostnader för energisparande, som enligt akademins uppskattninginte är nödvändiga för alt säkerställa en god miljö. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar anser att statensinsatser ska syfta till att balansera hushållnings- och tillförselintressernaoch möjliggöra att andra faktorer än de ekonomiska beaktas. Överstyrelsenpåpekar alt koslnaden för många hushållningsåtgärder är av samma storlek somkostnaderna för flera tillförselalternativ. Totalkurvan för landetsenergiförsäljning är alltså flack inom ett stort område och statens åtgärderfår då stor inverkan på den totala konsumtionen av energi. och Svenska Cellulosa- och Pappersbruksföreningenunderstryker vikten av att energiförsörjningen på såväl lång som kort sikt skerUll så låga samhällsekonomiska kostnader som möjligt. Att hushålla med energifår aldrig bli ett självändamål. God tillgång på energi till internationelltsett låga priser har legat till grund för den svenska industristrukturen ochvarit en förutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling. Dennakonkurrensfördel - en av våra få kvarvarande - får inte försvinna till följd avolämpligt fattade politiska beslut. betonar att ersättning avkärnkraften i första hand bör ske genom sparande och förnyelsebaraenergikällor. Enligt i Norrbollens län är det vidfastställandet av den långsiktiga energipolitiken av största vikl att eneffektiv energianvändning stimuleras. Prop.1984/85:120 31 Lanlbruksstyrelsen anser att energihushållningsålgärderoch användningen av inhemska bränslen bör prioriteras för att begränsakolanvändningen i energisystemet. Styrelsen för teknisk ulveckling framhåller atl slatliglstöd till energief-fektiviserande FoU i industrin är mycket viktigt. Det ärstyrelsens erfarenhet att en stor del av denna FoU annars inte kommer lillstånd därför atl energieffekliviseringen har svårt att hävda sig i konkurrensmed andra FoU-projekt. EK 81 har bl.a. haft som uppgifl alt behandlamöjlighelerna lill elt fortsatt minskat oljeberoende. Kommittén konstaterar altoljeavvecklingen fortskrider snabbare än förutsatt och att ytterligareåtgärder inte är aktuella. konstaterar atl efterfrågan pä oljaminskat drastiskt även på den internationella oljemarknaden. Antaletoljeproducerande länder har ökat och oljehandeln börjar bli mer lik andraråvarumarknader. Det är föga sannolikt att någon eller några staterskulle lyckas utnyttja oljemarknaden som politiskt påtryckningsmedel.Oljepriserna kommer enligt verket troligen atl på kort sikt sjunka någol medansituationen fram mot är mer osäker. påpekar atl oljeförbmkningenredan sjunkit till den nivå som planerats för . Anledningama till attett minskal oljeberoende ansågs önskvärt var enligt institutet dels att minskaberoendet av import från Mellersta , dels förväntade höjda reala priserpå olja. Då de löpande oljepriserna sjunkit väsentligt och endast en liten delolja (försia halvåret av ) importeras från att de väsenlliga skälen att fortsätta oljeersättningsprogrammet ejlängre föreligger. och kommunkonstaterar också att några speciella åtgärder för oljeersättning inte längreerfordras. Även anser att stödet tilloljeersättande åtgärder bör avvecklas inom alla områden. menar dock att fortsattoljereduktion är nödvändig och att oljan, som är en ändlig resurs, i framtidenfrämsl ska reserveras för samfärdsel och kemisk industri. Folkkampanjen mol kärnkraft delar kommitléns uppfattningatt oljeavvecklingen går väl av egen kraft inom industrin och byggnadssektornmen anser att trafikens oljeanvändning inte kan lämnas orörd. Folkkampanjenkonstaterar, att många åtgärder för att minska miljöförslörningen erfordrarinternationellt samarbete men atl den mest omfattande uppgiften, att förändrahela trafikstmkturen mot ökad kollektivtrafik, sänkta hastigheter m.m. kandrivas av oberoende av framgångarna för det alleuro-3 1984185. 1984/85:120 32 Dessutom varnar Folkkampanjen för atl ensidigt binder sig vidoljeleveranlörer inom lEA-gemenskapen och anser att långsikfiga kontrakt börslutas även med ett flertal OPEC-länder. Ek81 har i tilläggsdirektiv erhållil i uppdrag alt redovisa vad altemativ därvattenkraftutbyggnader ingår utöver vad som förutsätts enligt 1977 årsriktlinjer i den fysiska riksplaneringen (ulbyggnad till lolall ) skulleinnebära. Kommitténpekar därvid på att med hänsyn till enbari ekonomiska krilerier skulleytterligare vallenkraft kunna byggas ut. Avvägningarna mellan olikakrafislag i utbyggnadsplaneringen bör emellertid slor del baseras påallmänna bedömningar där olika ekonomiska och miljömässiga egenskaper vägs molvarandra. I betänkandet ges exempel på en utbyggnad av vattenkraft. uppmärksammar att de skador som åsladkommes på miljön i sambandmed utbyggnaderna inte givits något värde i de ekonomiska kalkylerna ochkonstaterar att det saknas en ekonomisk teori för att värdera den typenav naturresurser med tanke på framtida generationers värderingar. skall en utbyggnad ske med mycket högt ställda ambitioner påvarsamhet men naturvärdsverkets åsikt är att någon skonsam form för utbyggnadinte finns. Verkel anför att etl utbyggt vattendrag under alla förhållandenblir från ekologisk synpunkt totalt förändrat och mer eller mindre utarmat.Sammanfattningsvis anser verkel att en utbyggnad till högst kan tillåtasoch att de nu undantagna älvarna och älvsträckorna bör få ett bestående skyddgenom den kommande naturresurslagen. Vetenskapsakademinkonstaterar också att till kapilalkostnaderna för en vattenkraftsutbyggnadmåste läggas svårbestämda "miljökostnader" vilket gör attnettovärdet av vattenkraftutbyggnaden blir mycket osäkert. Detta bör enligtakademin innebära att irreversibla förändringar bör skjutas upp för att därmedgarantera handlingsfrihet för nästa generation. Akademin poängterar att enutbyggnad av ytterligare vattenkraft innebär att tre av de fyraåterstående älvarna i Nortland byggs ut vilket skulle betyda att de sistanågorlunda orörda sinsemellan olikartade älveko-sysiemen i vårt land gårförlorade. Akademin anför vidare att älvarnas vetenskapliga värde därmed gårförlorat och att deras rekreationsvärde minskar kraftigt. Genmaterialet hosvandringsfisk går förioral och skadeeffekterna på strandzoner i fjällområdenoch älvdalar är allvarliga. S.k. miljövänlig vattenkraftutbyggnad finns inte isinnevärden, avslutar . Prop.1984/85:120 33 Älvräddarnas samorganisation anser också atl en skonsamutbyggnad av vallenkraften är omöjlig och anser det vara en brisl att ingensakkunnig på vattenkraftens miljöskador deltagit i utredningen. Organisationenframför alt om man delar upp en älvsträcka på flera kraftverk, innebär detlaingen miljöförbättring utan Ivärtom ännu slörre skador. Organisationen påpekarockså att de älvsträckor som återstår ofta är svårutbyggda genom en långslutiandeprofil som gör all långa sträckor måste torrläggas eller överdämmas för attenergi ska kunna utvinnas vilkel ocksä är anledningen till alt de inle hittillsutnyttjats. Älvräddarna anför att kosmetiska ålgärder i samband med enutbyggnad, såsom anordnande av spegeldammar i torrlagda älvfåror ochomfördelning av schaktmassor i terrängen, inle kan återskapa förutsättningarnaför den biologiska produkfionen i sjöar eller älvar. Organisaiionen anser attden rimliga vatienkraflproduktionen uppgår lill och atl de kvarvarandeälvarna bör ges ett definitivt skydd som är oberoende av den snabbtföränderliga energisilualionen. Enligt är dock vattenkraftenekonomiskt och miljömässigt överlägsen andra alternativ för ny elproduktion.Vattenfall gör bedömningen att en ulbyggnad av vattenkraften utöver den avriksdagen beslutade nivån i första hand bör komma ifråga vid ersättningav kärnkraften varvid behovet av kolbaserad elproduktion kan minskas. Kraftsam och anser atl del ärhell klart atl både vattenkraft och kondenskraft måsle användas för alt ersättakärnkraften, varvid del praktiskt möjliga vatienkraftstillskottet begränsastill . Organisalionerna, som anser all nuvarande tillåtlighetsregler gersom resultat att tillskottet stannar vid 10 ä , poängterar att dennagräns borde förändras och besked om nya riktlinjer lämnas möjligleftersom vattenkraft dels är bästa produktionsalternativ, dels önskvärd jämnsysselsättning kräver lång utbyggnadstid. i påvisar faran av atl del vidnuvarande utbyggnadstakt av vattenkraften finns stor risk alt nödvändigkompetens inte kan bibehållas på tillräckligt hög nivå. kommun som anser det klokt att hålla möjligheternatill en fortsatt vattenkraftutbyggnad öppna anser all kraftföretagen börstimuleras lill alt förbereda sådana lösningar som tar hänsyn till olikaformer av motstående intressen för att därmed skapa en bättrehandlingsberedskap. Enligt hydrologiska insutul() saknas i vattenkraftsberedningens redovisning projekt i flera vattendragdär det finns hydrologiska fömtsättningar för vattenkraftulbyggnad. En fömtsättningslösinventering bör därför göras av potentiella vattenkrafttillgångar. Därvid börspeciellt utredas hur stort krafttillskott som kan erhållas från mindrekraftverk. Institutet anser också atl effektiviseringsålgärder i befintligaanläggningar kan öka elproduktionen liksom samordning av drift-planeringen inomoch mellan älvar och regioner. förordar en kraftig satsning påminikraftverk 1984/85:120 34 samlpoängterar all möjlighelerna till modernisering och effeklivisering avbefintlig vattenkraft måste tas tillvara. Härjedalenskommun erinrar om att kommunfullmäktige beslutat att inte medge ytterligareutbyggnad av vattenkraft inom kommunen. Kommunen svarar för 2,avlandets lotala vattenkraflsprodukUon. , som gjort en ulredning om kraftvärme, anser attproduktionskapaciteten i kraftvärmeverken kommer alt vara fram lill år1995 (ca ). Förutsättningarna för en utbyggnad därefter är osäkra bl.a.beroende på att utbyggnaden av fjärrvärme enligt verkets uppskattning iroligenavstannar vid under . Den snabba utbyggnaden av stora värmepumpar ifjärrvärmesystem innebär också en försämring av förutsättningarna för kraftvärmeutbyggnaden. Ytterligare en faklor gäller enligt verket utvecklingen avkostnaderna för kraflvärmeverk i olika storleksklasser. Om den nuvarandelönsamhetsgränsen vid effektstorleken 50 MW kunde sänkas skullekraftvärmepotentialen öka något. Med hänsyn tagen till ovanstående faktoreranser att kraft-värmekapaciteten kan komma att byggas ut tillmaximalt . Slutligen påpekar verket att den största delen avvattenkraftspotentialen på drygt är billigare att bygga ut änkraftvärme. och påtalar attsmåskalig kraftvärme kan vara ett intressant utvecklingsområde.Värmeverksföreningen framhåller att minskad sårbarhet erhålles med mångautspridda produktionsenheter vilket kan vara av stort värde vid omfattandeelavbrott. studerar tillsammans med övrig kraftindustri ochVärmeverksföreningen utbyggnadsmöjligheterna för kraftvärmeverk. Vattenfallsverkelpåpekar dock att den pågående utbyggnaden av värmepumpssystem ochfastbränsleeldade hetvattencentraler saml energihushållning minskar fömtsättningamaför en utbyggnad och anser det inte sannolikt att elenergi från kraftvärmeverkkan komma att ge några tillskott av betydelse för att ersätta kärnkraften. OcksåKraflsam anser det osannolikt att en utbyggnad av kraftvärmen skulle kunna ge12-14 TWh och anger som orsaker - att värmepumpsinstallationtorde komma att konkurrera med kraftvär-meulbyggnadema om det tillgängligavärmeunderlaget, - att spillvärmeutnyttjandereducerar värmeunderlaget - att kraftvärmeverk av mindrestorlek i den mån de kan konkurrera ekonomiskt med slora kolkondenskraftverk- kan få svårt att hävda sig med hänsyn till miljökraven, - att tillkommande kraftvärmeverkkalkylmässigt i många fall ej kan tillgodoräkna sig värdet av den s. k.effektkrediteringen. 1984/85:120 35 Ävenstatens råd för byggnadsforskning och anser attutbyggnaden av fjärrvärme kommer att avstanna tidigare än vad som antagitsvilket rycker undan förulsällningarna för en omfattande ulbyggnad avkraftvärmeproduktionen. SvenskaKommunförbundel påpekar att kommunerna inle själva kan bedöma om del ärekonomiskt inlressani all inveslera i kraflvärme förrän del av statenklarlagts, dels i vilken omfattning vattenkraften får byggas ul, dels hurrenings kraven vid förbränning kommer alt utformas. Förbundet anser vidare atldet på gmnd av den osäkerhet som råder är svårt alt välja mellan olikainvesleringsalternativ i de kommuner som har förutsällningar att producera el ikraftvärmeanläggningar. Atl slalen efterlyser beslutsunderlag från kommunernaoch ivärtom är därför enligt förbundel inte någon bra utväg för alt lösa deltaproblem - iställel bör parterna gemensamt arbeta fram beslutsunderlaget. bedömer atl produklion av elkraft i kraftvärmeverk ochmottrycksanläggningar kan ske i tätorter utan att luftkvaliteten behöverförsämras i förhållande till del fall där endasl värme produceras i värmeverk.Verket, som anser att del är kraflvärme som i första hand bör byggas ut för attkomplettera vattenkraften, pekar på den omställning som sker ifiärrvärmenäten och som innebär att värmeproduktionen i ökad omfattning sker ihdvallencentraler utan möjlighel till elproduktion. Då det inte för en långtid framöver är lönsamt att bygga fastbränsleeldade kraftvärmeverk ansernaturvårdsverket att staten måste stimulera en övergång till kraftvärme i detätorter där de ekonomiska och tekniska fömtsättningarna finns. förordar en kraftfull satsning på både störte och mindre kraftvärmeverk eldade med flis och lorv. Förbundet påminner också om att kraftvärmenhar den fördelen att mest el produceras under höglasttid när värmebehovet ärhögt vilket ger bällre driftfömtsättningar för vattenkraften. anser atl kommittén sätter alltför stortilltro lill utnytUandet av mottryckskraft i samband med kärnkraftensavveckling. Mottryckskraften, som produceras så gott som uteslutande inommassa- och pappersindustrin, förväntas kunna generera . Föreningen påpekaratt många turbiner avställts, dels p.g.a. ur producentsynpunkloförmånliga elpriser, dels p.g.a. minskal värmebehov och värmepumpsteknik.Endast ell fåtal anläggningar som utnyttjar kol torde kunna producera el lönsamtunder . Dessutom påvisar föreningen att möjligheterna att genereramottryckskraft från skogsbränsle är begränsade, dels på gmnd av bränslets lågavärmevärde , dels på gmnd av lagringssvårigheter . Prop.1984/85:120 36 Ytterligare en begränsning anförs, nämligen altproduktionen av högtrycksånga minskar lill följd av fortsattenergieffektivisering och ökad produktion av termomekanisk massa. bedömningar all branschens mottryckspotential intekommer att överstiga . som utrett potentialen för industrielltmottryck finner det inte troligt att produktionskapaciteten kommer att byggasut och räknar med att produktionen kan komma att uppgå till ca . Enligt Kraftsams och Svenska Kraflverksföreningens meningmåste bortfallande kärnkraft väsentligen ersättas med el från kolkondenskraftverkvarvid kolkondens kommer att behövas. Enligt bör uppförandet avkolkondensanläggningar ske ytterst restriktivt då energiutbytet är synnerligenlågt med en produktion av el per tillförda kol. anser det orimhgt att förslsträva att ersätta importbränslet olja för att i ett senare skede ersättadetta med så mycket av importbränslet kol, via elgenerering ikondensanläggningar. i anser att kommitténytterligare borde belyst frågan om kondenskraftverkens låga verkningsgrad ochde omfallande iransportförluster som uppkommer i ledningsnäten från stora centralaanläggningar för el- och värmeproduktion. Behovel av merförbrän-ning medtillhörande miljöstörande utsläpp borde enligt beaktas vid valav ersättning för kärnkraften. för byggnadsforskning som delar kommitténsuppfattning att om en slor del av kärnkraften behöver ersättas måstekolkraftverk byggas, pekar på att stora utvecklingsmöjligheter finns för dennateknik både avseende ökad verkningsgrad och minskade miljöfariiga utsläpp. anser att vindkraften bör kunna geett icke oväsentligt bidrag till elförsörjning när kärnkraften skaavvecklas. Vindkraftverken kommer visserligen att dominera landskapsbilden därde placeras. Ytorna som erfordras för anläggningar bestående av 10-tals enhetersamt erforderliga ställverk, kraftledningar etc är avsevärda. Även vissabullerstörningar uppstår.