prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Kurserna kan läggas upp så atl de passaryrkesverksamma ingenjörer och tekniker. Olika studielakt, föriäggning tillkvällslid, och andra lider då det kan finnas lediga resurser samldistansstudier bör också eftersträvas. Degoda erfarenheter och traditioner som byggts upp inom ramen förarbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknadsutbildningen när del gäller åtgärderinriktade på yrken kommer väl lill pass. Omorganisationen avarbetsmarknadsutbildningen till en uppdragsorganisation, vilken Prop.1984/85:150 Bilaga 2 17 ytterstsyftar till att öka flexibiliteten och marknadsanpassningen av kursutbudet,torde också kunna öka möjligheterna alt häva obalanserna inom teknikerområdet.Jag går in pä vissa andra utbildningsfrågor. Enligtbestämmelserna för AMU i företag kan bidrag lämnas lill företag för utbildningvid risk för permillering eller uppsägning, för s. k. flaskhals-utbildning, vidutbildning till följd av strukturella förändringar som kan leda lill arbetrlöshelför den enskilde saml för utbildning av arbelslagare för alt medverka lill ökadjämställdhet. Bidrag ulgår för utbildningskostnader med . per limme underhögst 920 limmar. Om arbetsgivaren i samband med 'att förelag beviljas bidragför kurskostnader åtar sig alt anställa en vikarie, ta emol en praktikant ellerliknande som motprestation så utgår ytterligare högst . per limme tilllönekostnader för den som utbildas. Menhänsyn lill beslut om förnyelsefonder m. m. 1984/85:86, FiU:9, rskr 108) bör reglerna för AMU i företag ändras. Utgångspunkten bör härvid,enligt min mening, vara själva syflel med förnyelsefonderna, nämligen allulnyttja en del av företagens vinst till bl. a. ulbildning. Så länge företagethar disponibla medel på sitt förnyelsekonto bör således dessa i försia handutnyttjas. I del fall förelagets förnyelsekonto är tömt bör, enligt minmening, länsarbetsnämnden kunna bevilja bidrag för AMU i företag. jämställdhelsutbildning bör också kunna ulges oberoende av om ell förelaghar medel på förnyelsekonto eller inle. Jag vill dock erinra om vad chefen förfinansdepartementet framfört i prop. 1984/85: 86 om förnyelsefonder m. m.angående kvinnors behov av utbildning på arbetsplatsen. Likaså bör anslälldasom påbörjal den tidigare nämnda tekniska ulbildningen få fullfölja denoberoende av om företaget har sådant konlo eller ej. AMShar vidare i sin framställning föreslagil vissa regeländringar för atl utvidgamöjlighelen för kommuner och landsting alt få bidrag för utbildning avanslällda. 1dag gäller att kommuner och landsting kan få bidrag för ulbildning av anslälldadä ulbildningen är föranledd av strukturella förändringar till följd av nyleknik som utan ulbildning kan bedömas leda till arbetslöshet för den berördapersonalen. Jag avser all inleda diskussioner med parierna på den kommunalasidan kring utbildningsfrågor och är därför inte beredd all nu föreslå någraändringar i denna fråga. Inomramen för brislyrkesutbildningen bedrivs en särskild utbildning för anställdainom tekoindustrin. Vid denna utbildning utgår utbildningsbidrag lill elevernaoch förelagen betalar utfyllnad till full lön. Av administraliva skäl börbidragel i likhet med vad som gäller för AMU i företag kunna ulgå Prop.1984/85:150 Bilaga 2 18 Jag har för avsikt att senare föreslå regeringen denna förändring. Isyfte att vidga utbildningsmöjligheterna för arbelslösa har chefen förutbildningsdepartementet tidigare denna dag föreslagit att ytterligare 50 milj.kr. skall satsas på särskilt vuxenstudieslöd för arbetslösa (SVUXA).Vuxenutbildningsavgiften bör därför höjas från nuvarande 0,av den toialalönesumman till 0,. bör arbetsmarknadsavgiften sänkas imotsvarande grad, dvs. från 1,6 till 1,. Delta förslag kräver atl lagen(1981: 691) om socialavgifter ändras. I denna fråga har jag samrått med chefenför . Lagförslaget bör fogas till protokollet i dettaärendet som underbilaga 2.2.1. GenomSVUXA får arbetslösa personer, som inle kan få lämplig ulbildning genomarbetsmarknadsutbildning, möjlighel all komplettera sina skolkunskaper pågmndskole- eller gymnasienivå eller bygga på sin utbildning med yrkesinriktadekurser. Planeringsvolymen för arbelsmarknadsulbildning inom del reguljäraskolväsendet bör mot denna bakgrund ligga 2000 personer lägre än vad som angavsi budgetpropositionen. Detla påverkar dock inle medelsberäkningen underanslaget B 6. Arbelsmarknadsulbildning och B 8. Kostnader för ny organisationför den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen m.m. Chefenför kommer vidare senare att, med stöd av riksdagensbemyndigande, föreslå regeringen att dels öka antalet utbildningstimmar ikomvux, dels att medge () att besluta om bidrag för kurservid folkhögskola för arbetslös ungdom. Härigenom skapas platser för ca 17000deltagare, varav 2000 i folkhögskolor. Underinnevarande budgetår bedrivs enligt beslut (prop. 1983/84: 150, bil.12, AU 24, rskr385) ett särskilt projekl med utbildning inom dataområdet förkortutbildade. För budgetårel 1984/85 har 32 milj. kr. anvisats för projektet.Bidrag utges i princip enligt reglerna för AMU i företag. Inomregeringen har jag tillsammans med statsråden och Hjelm-Wallénsvarat för ledningen av projektet. I en inlerdepartemental arbetsgrupp medansvar för den mer praktiska styrningen av projektet har föreirädare för LO,TCO och SAF deltagit. Hälftenav de anvisade medlen har fördelats till länsarbetsnämnderna i Östergöfiands,, och . Den andra hälften fördelas efler beslutav regeringen. Enligtregeringens riktlinjer för projektet beräknades 5 000 personer - i ett förstasleg kunna erbjudas en gmndläggande inlroduklion i datalära om upp till 160limmar per person. Av dessa beräknades vidare ca 1000 personer kunna erbjudasen längre yrkesinriklad utbildning som förberedelse för nya eller ändradearbetsuppgifter. Enuppföljning som har gjorts och rapporterats till mig visar att den försia delenav projektet är genomförd på ett tillfredsställande sätl. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 19 förbunden,Komvux och arbetsmarknadsutbildningen har varit de vanligasleutbildningsanordnarna. De erfarenheler som har vunnits i projeklel bör bl.a.kunna las fill vara av företag som utnyttjar förnyelsefondsmedel förutbildning. Bidrag beräknas ha beviljats för utbildning av minsl 8000 personer.Den mer yrkesinriktade utbildningsdelen eller sleg två av projektet har lagitlängre tid alt förbereda än den kortare introduktionsutbildningen, men harpåbörjats eller är under förberedande i etl flertal företag. Jaganser det angeläget att kortutbildade även näsla budgetår ges en särskildmöjlighet till utbildning enligt projektets riktlinjer. Jag föreslår därförytteriigare medel - 16 milj. kr. - för detla projekl. Huvuddelen av medlen börtillföras AMS. Inom projektet har de centrala parternas medverkan visat sigvara av stort värde. Jag anser det därför väsenlligt att en referensgmpp kanknylas till AMS för dessa frågor. Del bör i fortsättningen ankomma på AMS allbeslula om bidrag. Det är också angelägel alt den fortsatta delen av projektetsom bl. a. avser den mer yrkesinriktade utbildningsdelen kan följas upp. Enmindre del av de beräknade medlen bör därför kunna användas för utvärdering.Jag återkommer strax till medelsberäkningen. Långtidsarbetslöshetenär, som jag ser det, ell av de allvarligaste problemen i den aktuellaarbetsmarknadssituationen. Att långtidsarbetslösheten i är ellbetydligt mindre problem än i omvärlden, och atl den de allra senasle månadernatenderat atl minska, får enligt min uppfattning inle las till intäkt förminskade ansträngningar. Långtidsarbetslöshetenär särskilt allvarlig i etl fördelningspolitiskt perspekliv. Det har visat sigall det även vid etl förbättrat arbetsmarknadsläge kvarstår många iarbetslöshet . Särskilt gäller delta grupper med svagutbildningsbakgrund, äldre, arbetshandikappade m. fl. AMSkonstaterar i skrivelsen all möjlighelerna all vändautvecklingen av långtidsarbetslösheten starkt hänger samman med den allmännaefterfrågan på arbetskraft. Del är enligt min uppfattning därför nödvändigl atlalla arbetsgivare, såväl privata som offenlliga, lar elt ansvar och breddar sinrekrytering. Enbart nyanmäldes mer än 70000 platserper månad i genomsnitt till förmedlingen. Inom ramen för dessa måste delfinnas många arbetstillfällen även för långtidsarbelslösa. Arbetsförmedlingensansträngningar alt placera de långtidsarbetslösa i arbete måsle mölas av envidsynt attityd till den tillgängliga arbetskraften från förelag ochmyndigheter. Begreppellångtidsarbelslösa läcker en mycket heterogen grupp av människor. Många av deäldre närmar sig den allmänna pensionsåldern och har sin försöijning genom enkombination av tjänstepension eller pensionslik-nande förmån från lidigarearbetsgivare och ersättning genom arbetslös- Prop.1984/85:150 Bilaga 2 20 hetsförsäkringeneller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Avstegen från turordningsreglerna ianställningsskyddslagen har ocksä lell lill en ökning av den regislreradelångtidsarbetslösheten genom de s. k. 58,3-årspensio-neringarna. Vidare finns delbland de långtidsarbetslösa tjänstepensionärer som genom att vara inskrivna vidarbetsförmedlingen har möjlighel alt påverka sin sjukpenning. Formellt skalldessa grupper i den mån de gör anspråk på konlanlstöd - stå lill förfogandeför arbele och vara beredda alt la erbjudet arbele. Enligt AMS är möjligheternaatt anvisa arbele emellertid oftast mycket små och i prakliken hararbetssökandet i flertalet fall endasl en formell karaktär. Enligten särskild redovisning som AMS har presenterat uppgick delångtidsarbelslösa till av samtliga arbetslösa. hade denna andelökal lill . uppgick antalet kvarståendearbetssökande som var långtidsarbelslösa lill 45 000, varav 25 000 var 55 åreller äldre. Ca 29000 var medlemmar i de erkända arbetslöshetskassorna.Uppskattningsvis 16000 - 20000 av de långtidsarbelslösa var endast "formellt"arbetssökande, dvs. de var anmälda som arbetssökande endast för alt kunnabehålla sin sjukpenning eller annan liknande förmån eller i avvaktan påpension. Var femle länglidsarbelslös sökte endasl deltidsarbete. Delångtidsarbetslösa var något överrepresenterade bland de lokall arbetssökande.Under år 1984 placerades ca 32000 långtidsarbetslösa i beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning eller ungdomslag, vilkel var av samtliga somplacerades i sådana ålgärder. Detkan ur flera synpunkler ifrågasättas om del är en lämplig ordning att rättenlill olika sociala förmåner eller möjlighelen atl försörja sig vid pensioneringskall vara förenad med ett krav på atl vara arbetssökande påarbetsförmedlingen. Personerna i fråga tvingas att uppträda somarbetssökande ulan alt vara del och arbetsförmedlingens resurser tas i anspråkför uppgifter som faller uianför verksamhelen. Dessa problem bör kunna lösas iannan ordning. En del av dessa frågor är redan nu eller kommer atl bli föremålför ulredning. Kommillén för översyn av vissa frågor inom den allmännapensioneringen (Dir. 1984: 42) har bl.a. fåll i uppdrag att mot bakgrund av 58,3-årspensioneringarnapröva frågan om frivilliga avgångar från arbetsmarknaden före den ordinariepensionsåldern. årels budgetproposition aviserade utredningen om vissa frågor rörandearbetslöshetsersättning kommer alt få i uppdrag all bl.a. se över rätlen lillarbetslöshetsersättning i samband med pension och möjligheten all i störteutsträckning placera dellidssökande i arbete som moisvarar deras arbetsutbud.Även om man inom ramen för dessa utredningsuppdrag kan lösa vissa av dessaproblem kvarslår andra, som bara kan lösas genom uppgörelser mellanarbetsmarknadens parter. Jag länker då på sädana frågor som åldersgränser ochersättningsnivåer i samband med tjänstepensioner. Jag vill här upplysa om på den kommunala sidan nu har 1984/85:150 Bilaga 2 21 träffat avtal som gör det möjligl för anställda atl slannakvar i ijänsl lill . gällde att vissa anställda skullelämna sina tjänsler . Många av dessa tidiga pensionärer harvaril hänvisade till att uppträda som arbetssökande för atl dryga ut sinpension med arbetslöshetsersälining. I avvaktan på förslag från de ulredningar som jag harnämnt kommer jag nu inte att föreslå några ändringar i de regler som gäller idessa avseenden. Jag har emellertid ändå funnii del angeläget att redovisa minuppfattning atl långtidsarbetslösheten måsle prioriteras i ell skede närefterfrågan på arbetskraft stiger snabbt. Delta bör ske bl.a. genom alt desysselsättningsskapande åtgärderna i större utsträckning ulnyttjas för delångtidsarbelslösa. Rekryteringsstöden skall i första hand användas förlångtidsarbelslösa. Under nästa budgetår bör detta gälla i större ulslräckningän hillills även i fråga om beredskapsarbeten. Målet bör vara att antaletlångtidsarbelslösa väsenlligt reduceras genom dessa stödformer. Jag vill här också erinra om all fr.o.m. den I oklober1983 gäller att utförsäkringshotade kassamedlemmar, dvs. långtidsarbetslösakassamedlemmar, har rätt atl på begäran bli anvisade etl beredskapsarbete.Från oktober 1983 placerades totalt ca 126000 personeri beredskapsarbete. Under samma lid utnyttjade uppskattningsvis knappi 4000utförsäkringshotade kassamedlemmar rällen alt begära beredskapsarbete. 1 della sammanhang vill jag också nämna alt AMS i december1984 beslöt all genomföra försök med förbättrat skydd mol ulförsäkring förarbetslösa kassamedlemmar i och . Försökens syfte är attfå lill stånd elt mer systematiskt och koncentrerat arbete för all brytaarbetslösheten i ett tidigare skede. Förmedlingens uppdrag är all före den 200:e ersättningsdagen för varje individ la fram en konkrel handlingsplan för delfortsatta arbetet med alt bryta arbetslösheten. Senast i anslutning lill den200: e ersätlningsdagen skall - om arbetsplacering inle är möjlig -förmedlingen ge ett erbjudande om lämplig placering i åtgärd i de fall sådanplacering är meningsfull. Försöksverksamheten kommer att utvärderas eftersommaren 1985. Ålgärderna inom hela del arbelsmarknadspoliliska fältetsyfiar till alt begränsa arbelslöshetstiden och förebygga framtidaarbelslöshetsrisker. Att bryla långvarig arbetslöshet är därför självfalletalllid en viklig uppgifl. I AMS rikllinjer för länsarbetsnämndernasverksamhetsplanering har därför insalser mol långtidsarbetslöshet ylleriigareskjulils i förgrunden. Delta kommer också all gälla för verksamhetsplaneringenunder kommande budgelår. Insatserna för all placera de långtidsarbelslösa påden öppna arbetsmarknaden måsle enligt min mening intensifieras. Prop.1984/85:150 Bilaga 2 22 Jaggav i årels budgelproposilion en utförlig redovisning avarbetsmark-nadsulvecklingen för ungdomarna och framför alh för 18- och19-åringarna sedan lagen om ungdomslag infördes . Riksdagenhar därefter (AU 1984/85: 11, rskr 188) fattat beslut om vissa ändringar ilagen bl.a. med syfte all öka uislussningen ur ungdomslagen. Jag har inte föravsikl atl återkomma till dessa frågor . Jagvill i slället la upp frågan om möjlighelen för ungdomar i ungdomslag atlplaceras i arbete med hjälp av rekryteringsstöd. AMS föreslår i sin skrivelseall anslaget för ungdomslag bör kunna las i anspråk för rekryteringsstöd förungdomar som har varit placerade i ungdomslag eller som enligthandledarens bedömning riskerar att kvarslå i ungdomslaget under lång lid. Fråganbehandlades delvis i budgetpropositionen. Del finns anledning atl behandla denutförligt . Detnormala för när ungdomar träder in på arbetsmarknaden måste även ifortsättningen vara all delta skall ske utan att arbetsgivaren subventionerasför anställningen. Om denna huvudprincip inle får råda kommer den ordinariearbetsmarknaden för ungdomar, som trots alll är ganska stor, snabbt attförsvinna. Däremot bör rekryteringsstöd kunna utnyttjas som etl individuelllmedel för att placera ungdomar i särskilda fall. Jag tänker på ungdomar som harvaril länge i ungdomslag, som närmar sig 20-årsål-dern och där det inte ärmöjligl att hitta etl arbete på den öppna arbetsmarknaden. Rekryteringsstödbör också kunna användas i samband med att individuella planer upprättas förungdomar som har varit i ungdomslag en längre lid och där arbetsförmedlingenklarl bedömer att andra alternativ är uteslutna. Jag vill slutligen återigenunderstryka att rekryteringsstöd måste användas som ett individuelllstöd i särskilda fall och aldrig få karaktär av en generell åtgärd förungdomar. När det gäller medelsfrågan har 1 058 milj. kr. avsatts förrekryteringsstöd för näsla budgetår. Dessa medel får också utnyttjas förungdomar i ungdomslag i de situationer jag nu har redovisat, och jag kan intefinna motiv för alt vidga denna ram genom atl rekryteringsstöd skulle kunnautbetalas från anslaget för ungdomslag. Frågan om yllerligare medel behövs förrekryteringsstöd får, som jag har anförl, bedömas när utvecklingen förhela budgetårel 1985/86 bällre kan överblickas. Utbildningsutskoltethar (UbU 1984/85: 18) uttalat alt vägledande för översynen av det nuvarandeplaneringssystemet för gymnasieskolan bör vara atl kunna erbjuda alla ungdomarunder en gymnasieplals. I detta sammanhang är frågan om samordning mellanålgärdssyslemen för 16-17-åringar å ena sidan och 18-19-åringar å andra sidan,en väsenfiig del. Mol denna bakgrund pågår inom regeringskansliel en översyn avde sam- Prop.1984/85:150 Bilaga 2 23 ladeinsaiserna för hela gruppen ungdomar i åldern . Arbelet bedrivs medsikte på all regeringens ställningstagande skall kunna presenteras i budgetpropositionenför /87. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. antagainom upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1981: 691) om socialavgifter, 2. godkännavad jag har förordat ifråga om månadsresor och start hjälp till byggnadsarbetare. Iårels budgetproposition (prop. 1984/85: 100, bil. 12, s.75) anmälde jag minavsikl atl återkomma med förslag i fråga om medel för fortsatt verksamhet medutbildning inom dataområdet för kortutbildade. Jag beräknar koslnaden för nästabudgelår till 16 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag har anförl i dennafråga saml i enlighet med anslagsberäkningen för näsla budgelår där AMS fårdisponera över elt lill hälften upptaget helårsanslag hemställer jag allregeringen föreslår alltill Arbetsmarknadsutbildning för budgetårel 1985/86 under tionde huvudlilelnulöver i prop. 1984/85: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ellreservationsanslag av . Kostnader för ny organisafion för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningenm. Medhänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atttill Koslnader för ny organisalion för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen m.m. för /86 under tionde huvudtitelnutöver i prop. 1984/85:100, bil. 12, upptagna medel anvisa ell förslagsanslagav . Prop.1984/85:150 Bilaga 2 24 Lag om ändring t lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs alt 2 kap. I § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. !§' En arbelsgivare skall på det avgiflsunderiagsom anges i 3-5 §§ belala 1. sjukförsäkringsavgift med 9,50 procenl, 2. folkpensionsavgifimed 9,45 procenl, 3. lilläggspensionsavgiftefler de procenlsats som anges i särskild lag, 4. delpensionsavgiftmed , 5. barnomsorgsavgiftmed , 6. arbetsskadeavgifl , T. arbetsmarknadsavgift med 7. arbetsmarknadsavgift med 8. arbelarskyddsavgifimed , 9. vuxenutbildningsavgift med 9. vuxenutbildningsavgift med0,samt 0,264 procenl saml 10. lönegarantiavgifl . Arbelsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra styckel skalldock betala endasl lilläggspensionsavgift. Slaten belalar inte arbetsskadeavgift. Denna lag träder i kraft den . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid föreikraftträdandet. Senaste lydelse 1984:1106. : Vissa ersättningar till kyrkofonden Anmälan till proposition om slutlig reglering avstatsbudgeten för /86, m. m. såvitt avser civildepartementetsverksamhetsområde. Vissa ersättningar till kyrkofonden (Nytl anslag som ersäller de lidigare anslagen Vissaersättningar til kyrkofonden och Bidrag till kyrkomötet.) 1983/84 Ulgift 5050737 1984/85 Anslag 47551000 1985/86 Förslag 85851000 1984/85: 100 (bil. 15 s. 137) har regeringenföreslagit att i avvaklan på särskild proposilion i ämnet lill Vissaersättningar till kyrkofonden för budgetårel 1985/86 beräkna ett anslag på49351000 kr. Jag anhåller nu alt få ta upp denna fråga. Ur anslagel utgår ersättning lill kyrkofonden med 5050737kr. för prästerskapets lill statsverket indragna tionde m. m. Ersättningenutgår enligt föreskrift i 5 § lagen (1970:940) om kyrkliga koslnader (omtryckt1982: 379, ändrad 1983:401 och 1984:509). Fr. o. m. utgår också ersättning till kyrkofondenför inkomstbortfall till följd av avskaffandet av den kommunala beskattningenav juridiska personer. Enligt förslag i prop. 1983/84: 133 (s. 34) skallkompensalion för delta inkomstbortfall ulgå med 85 milj. kr. Förförsta har anvisats hälften av detla belopp. Innevarande budgelår utgår bidrag lill kyrkofonden med I750000 kr. ur det under trettonde huvudtiteln uppförda anslaget C 12. Regeringen har i prop. 1981/82: 192 lagt fram förslag om ettreformerat kyrkomöte m.m. Förslagel har godkänts av kyrkomötet (I SäU 1982:1,kskr 28) och (KU 1982/83. rskr 2). Kostnaderna för kyrkomötet skallenligt beslut med anledning av nämnda propo-1 1984/85. Prop.1984/85:150 2 silion i princip betalas ur kyrkofonden. Statsbidrag haremellerlid ansetts böra utgå med belopp som motsvarar de koslnader för allmänlkyrkomöte som har belastat statsbudgeten. 1984/85: 100 (bil.15 s. 137) föreslås atl bidraget lill kyrkofonden för kostnader för kyrkomötetfr. o. m. nästa budgelår skall betalas från förevarande anslag. Den ersättning som ulgår lill kyrkofonden med anledning avförsamlingarnas inkomslbortfall lill följd av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen, bör behandlas pä samma sätl som molsvarande bidrag lillkommunerna. Chefen för har denna dag föreslagit attkompensationen reduceras med 250 milj. kr. 1 konsekvens härmed bör församlingarna få sin kompensationreducerad i molsvarande mån. Del innebär en minskning med 12 milj. kr.Kompensationen kommer därför atl uppgå till 73 milj. kr. Hälften avbeloppen för resp. kalenderår 1985 och 1986, 79 milj. kr. utbetalas /86. Kompensationen tillförs kyrkofonden ur vilken sedan kanutgå extra utjämningsbidrag till vissa kyrkliga kommuner. Vid beslut om sådanabidrag skall hänsyn främst tas till behovet av bidrag. Övergångsvis tas ocksåviss hänsyn till bortfallet av skatteinkomster från juridiska personer. Ur anslagel bör vidare i enlighet med vad jag förordat iprop. 1984/85: 100 (bil 15 s. 137) ulgå bidrag till kyrkofonden med 1 800000kr. för koslnader för kyrkomötet. Ersättning för prästerskapels till statsverket indragnationde m. m. har beräknats till ett oförändrat belopp om . Anslaget bör alltså för nästa budgelår föras upp med . Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt till Vissa ersällningar tdl kyrkofonden för budgetåret1985/86 under trettonde huvudtiteln anvisa elt anslag av . REVIDERAD NATIONALBUDGET FÖR 1985 Denreviderade nationalbudgelen som härmed läggs fram är utarbetad inomfinansdepartementet och . Nationalbudgelen bygger påmaterial från fackdepartement och olika verk och institutioner. Utredningsrådethar hörts men dess ledamöler bär inle något ansvar för de bedömningar som görsi nationalbudgelen. Finansdepartementetansvarar för de sammanfattande bedömningarna av ekonomi 1985 i kapitelI. Den ekonomiska utvecklingen inom olika områden behandlas mer i detalj ikapilel 2-10. Arbetsfördelning mellan ochkonjunkturinstitutet och skillnader i prognoser framgår av appendix tillkapitel 1. En analys av effekterna av ell fall i dollarkursen har utarbetats avfil. och redovisas i appendix lill kapilel 3. Arbelel med den revideradenationalbudgelen inom har letts av statssekreteraren och departementsrådet . Kalkylerna avslutades förfinansdepartementets del . 1984/85:150. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 Finansdepartemenlelansvarar för de sammanfattande bedömningarna i detta kapitel. Prognosskillnadermellan och framgår av appendix tillkapitel 1.