prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen har därför föreslagit ökningar avulbildningsvolymen för innevarande budgelår med 134 nybörjarplatser och förnästa budgetår med 25. Av vad jag nu har sagt framgår atl stora satsningar päinformalionsleknologiområdet har gjorts . Det pågår ocksä ettarbete med att lösa olika problem som är förknippade med en fortsatt ulbyggnadav utbildningen inom dataområdet. Syftet är att i ökad utsträckning kunnalillgodose arbelsmarknadens behov av kompetent personal. Fler nybörjarplatseri bl. a. civilingenjörsutbildningen, ökad genomströmning i befintligautbildningar och nya typer av utbildningar är här olika vägar. Jag avser atlåierkomma lill dessa frågor års budgetproposition. Prop.1984/85:220 77 Min anrnäliin av detta avsnitt sker efter saniråd medstatsrädel 1. En uppbyggnad av foiskning inom dei daiaiekniska omritdetpägår sedan ett anud år i . Denna uppbyggnad är ell resultat dels avgrundforsk-nina inom ett anlal elablerade ämnen vid våra universilei ochhögskolor, dels av en målmedveten salsning på ny omiåden beslulad av regeringoch riksdag. Huvuddelen av ulvecklingen inom del datatekniska, ellerinformationsteknologiska, områdel sker dock för niiivarande i de slorainduslriländerna. För del är det därför väsenlligl all göra delmöjligi för våra forskare all lillgodogöra sig den inlernalionella forskningensresultat, men även att skapa en djupare kunskapsbas inom. områden som ärspecielll viktiga för del svenska samhällel och näringslivel. En rad arbelsgrupper och utredningar har under senare ärlagt fram förslag syftande till atl bygga upp kompelens vid landels universitetoch högskolor inom del datatekniska områdel. Förslagen avser uppbyggnad inomsåväl de maiemaflsk-naturvelenskapliga och de lekniska områdena somsamhällsvetenskap och humaniora. En slor del av dessa förslag har inarbetats ide senaste årens anslagsframslällningar från enskilda högskolor liksom frånunversilels- och högskoleämbetet (UHÄ) och har behandlals ibudgetpropositioner liksom i propositionen om forskning (prop. 1983/84: 107). Som framgär av den redogörelse för gmndforskning inominformationsteknologiområdel, som lämnas i regerigens skrivelse om vissaplanerings-åtgärder för att effeklivisera slatens insalser inominformalionsleknologiområdet (skr 1984/85:218), har en kraftig satsning gjortspå forskning inom området, som en följd av regeringens överväganden ochriksdagens beslut på gmndval av nämnda utredningsförslag. a. har medelställts till föifogande till ell antal högskoleenheter för kunskapsuppbyggandeforskning inom data-och elektronikområdena (prop. 1981/82: 100 bil. Vidare har etl tiotal professurer inrättats vid de matematisk-naturvetenskapligafakultetema (datalogi), de lekniska fakulteterna (t.ex. datorsyslemteknik,ekonomiska informationssystem, industriell elektronik, dalalogi, miljö- ochnalurtesursinformation, verkstadsteknik), de humanistiska fakulteterna och desamhällsvetenskapliga fakulteterna (professurer i ad-ministraflv databehandlingsaml l.ex. Teknik och social förändring vid i ) /81 (prop. 1980/81: 100 bil. 12 s. 517, prop. 1981/82: 100 bil.12 s. 479, 492, 498, prop. 1982/83: 100 bil. 10 s. 475, 501, prop. 1983/84: 107bil. 5 s. 78, 85, 103, 110, 116, prop, 1984/85: 100 bil. 10 s. 368). Ett antal professurer inom här akluella ämnesområden harockså tillkommit genom omvandling inom ramen för de omprövningar som görs närbefintliga professurer blir vakanta. a. kan nämnas en professur i nume- Prop.19S4./85:22fl risk analys vid universiieiei i , professur i delfasla iilisiändeis elektionik vid lekniska högskola sami enpioi-essiir i adminislraiiv databehandling vid universiteiei i . I-luvudpai"ten av den salsning som gjoiis undersenare är inom de iimnes-områden som här är aktuella har dock gjons via mede!som anslagits lill forsknin,gS! 'ädcn inom ulbildningsdepanemeniels omräde ochtill sektors-organen, fi'f>mst styrelsen för teknisk utveckling, STU, Inom ramen föl' del av besluiade nationellamikroeiekironik-progi'ammei, delprogram 2, (prop, 1983/84: 8, NU I i, rskr i30)har hillills anvisals 21 nälj,kr. forskargmpper vid landels högskolor,Syflel med programmei är att stärka förmåga alt konstruera ochlillverka elekiionikkomponenier. Detla innebär forskning om halvledarmalerialoch utveckling av komponenter, inom elektrooptik samt utveckling av datorstöddkonstruktion av iniegrerade kretsar. Underiag för regeringens beslul om fördelning av medlenför delprogram 2. Grundforskning i det nationella mikroelektronikprogrammetutgjorde ett förslag som utarbetats av del naturvetenskapliga forskningsrådel(NFR: Uppmslning av svensk halvledarforskning. Rapport från arbetsgruppen förnationell halvledarforskning ) i sainräd med STU och UH.Ä. Huvuddelen av medlen /84 (5 milj. och 1984/85(16 milj. har anslagits för inköp av dyrbar velenskaplig utmslning lillforskare vid universiteten i och samt vid . Enligt den föreslagna planen skall även huvuddelen av medlen för1985/86 (12 milj. och 1986/87 (7 milj. användas för inköp av dyrbarutmstning för dessa forskargrupper. är en för svenska förhållanden slorsatsning. I årels budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 10 s.367) har jag föreslagit all ytteriigare 3,45 milj. kr. anslås till forskninginom informalionsleknologiområdet. Jag kommer i annat sammanhang atl föreslåregeringen atl dessa medel skall fördelas av naturvetenskapliga forskningsrådel. Underlag för de satsningar som görs är de utrednings-och programförslag vilka jag redovisar i den nämnda skrivelsen . De syftar dels lill utveckling av själva lekniken,dels lill en kunskap om teknikens lillämpning och konsekvenser. Vissa långsiktiga forskningsfrågor har tidigare behandlalsi tre proposi-floner om forskning (prop. 1978/79: 119, prop. 1981/82: 106,prop. 1983/84: 107). 1 proposition angavs vissa prioriterade områden.Dessa priorileringar skall, vilket framhölls i 1984 ärs proposition, fortfarandegälla. Forskning som är en fömtsättning för och en konsekvens av den slarkanaiionella satsningen pä teknisk utveckling är ell av de i delta sammanhanghögst prioriterade områdena. Inom ramen för detta omräde har forskning inom deämnesområden, som är grunden för informationsteknologi en stark ställning. Prop.1984/85:220 79 Dei uppdrag om cn strategi för den adminisualivautvecklingen inom högskolan, vilkel jag iidiga;e redogjort för berör ävenfrågor om dalainfra-slrukiur och datorsiralegi ior forskningen vid landetsliögskoior. Regeringen fär anledning all åierkomma lill ell siällningslagandetil! en daiorstraiegi för ibrskniiig när UHÄ redovisat siu förslag. Nästa forskningsproposition avses liiggas fram vären 1987.I-orskning inom. det datatekniska områdel blir givelvis en viklig fräga aiibehandla i del sanvmanhangel. 4 Vuxenutbildning ra. Som Jag nämnde inledningsvis går utvecklingen inomdaiaområdei i samhället som helhet myckel snabbi. medför att omfattandeutbildningsinsatser för yrkesverksamma och för medborgare i allmänhel behövs. Den kommunala vuxenutbildningen spelar häi' en vikligroll. Innehållet i korovux-kursema vanerar från mer gmndläggande ADB-utbildning till mer specialiserad utbildning, t.ex. i olika programmeringsspråk.Som exempel på ulbildningens omfattning vill jag nämna att under en mätveckaunder gavs 35 olika kurser med sammanlagt 20000 deltagare och meden genomsnittlig längd av . De statsunderstödda bildningsförbunden bedriver ocksåutbildning inom dataområdet. Under budgetårel 1983/84 gavs ca 245000 timmarundervisning i cirklar av bred och allmän karaktär för ca 93000 deltagare ochca i cirklar av teknisk karaklär för ca 40000 deltagare. Betydelsen av att ny teknik införs i arbetslivet harstrukits under i flera olika sammanhang. Inriktningen pä åtgärder som syftarlill all slimulera fömyelse och utveckling av industrin är också ettgenomgående drag i regeringens politik. I samband därmed har också behovel avsärskilda utbildningsinsatser för kortutbildade uppmärksammats. I propositionen (1983/84: 150) angående slutlig regleringav slalsbudgeten för /84 anförde sålunda statsrådet den nu pågående utvecklingen kommer att leda lill slora omställningar päarbetsmarknaden som blir särskiU kännbara för de kortutbildade. Fömiom desysselsällningsmässiga konsekvenserna riskerar de kortutbildade atl särskiltdrabbas av de i fräga om datateknik växande kunskapsklyftorna mellangenerationer och mellan yrkeskategorier. Mot den bakgrunden är del nödvändigtatt överväga en särskild utbildningsinsats i dalateknik för kortutbildade. Ensådan salsning skulle även ha lill syfte atl ge deltagarna fömtsättningar föroch stimulans ull atl själva lämna förslag lill leknikför-nyelse inomarbetslivet. Frågorna om former för och finansiering av en bredareuibildningsinsats av detta slag bereds f. n. I den nämnda proposilionen föreslogs alt medel skulleulgå under Prop.1984,/85: 220 80 arbeismarknadsdepartemenlels huvudlilel til! cnd;iiaulbildning för kon-ulbildade. som påbörjades ochIbiisäuer , beräknas lotali bei'öi'a niisian SOOÖ personer.Den skiill enligi i'ikiiiiijei"na ske i två sieg Den föi-sia om iiögsi 160limmar skall omfaua grundläggande dalalära och den nya teknikens konsekvenserför individ, arbetsmarknad och sanihiille. 1 eli andra steg skiiii eu mindreanta! av dem soirs genoiTigäu sieg ell fä en mer yrkesinriktad forlbildningOivi 10-12 veckoi'. Av en ulvärdering, som gjorts av den pågåendesieg-cliulbiidningen, framgår ali näslan hälfien av deltagarna har högslgmndskola eller folkskola som siudiebakgrund. Två iredjedelar av deltagarna årkvinnor. Kursle-dama visar sig vara av avgörande betydelse för kursernasinnehåll och för resultaten av studiema. Deras kompetens och bakgrund ärväxlande och dei råder brisl på kunniga kursledare. Arbelsmarknadens parterförvänlas enligt direktiven engagera sig i genomförandel av kursema. harägl rum bara i begränsad utsträckning. Etl huvudproblem är enligt utvärderingsrapporten frågan omulbildningen skall vara knuten till den enskilda individen eller tillarbetsplatsen. är det arbetsgivaren som har lagil iniliafiv till attutnyttja de nya ulbildningsresurserna. I många fall skulle kanske företagen hagivit sina anställda utbildning även utan statligt stöd, men dä skullerekryteringen och innehållet inte ha fåll samma bredd. Företagen skulle dåsannolikt ha utbildat endast dem som arbelar med datorer och inte dem somriskerar alt bli utslagna av den nya lekniken. Datadelegalionen har i uppdrag atl undersöka dendalautbildning som anordnas för en bred allmänhel och alt pä gmndval av sinaiakttagelser ge förslag till utbildningsinsatser och åtgärder för atl vid behovförbättra utbildningens kvalitet. Delegafionen har valt all undersökadatautbildningen i tre kommuner i landet. Undersökningen omfattar skola,arbetsliv, fritid och familj. Syftet är framför alll att belysa en radkvalilativa förhållanden såsom utbildningsmål, kunskapsperspekliv,ulbildningens organisering och genomförande, saml läramas och cirkelledarnasroll och sätt att fungera. Delegationen har enligt vad Jag har erfarit under arbetetsgäng konstaterat bl. a. att det brister i medvetenhet och kompetens hosbeslutsfattare, utbildningsansvariga och uibildningsanordnare när det gällerfrågor om ulbildningsbehov, utbildningsmål och datapedagogik. Jag räknar för min del med att det bl. a. på grundval avden nu pågående försöksverksamheten och datadelegationens undersökningar ochförslag skall bli möjligt att åstadkomma väsentligainsalser i fråga om utbildning i ny teknik för kortutbildade. Min förhoppningär också all arbelsmarknadens parter kommer att använda medel urförnyelsefondema (prop. 1984/85:86, Fi U 9, rskr 108) för att tillgodosebehov av daiautbildning för kortutbildade i de företag som har lillgång lillsådana medel. 1 övrigi får inbildningens innehall oc! ; organisation liksom deekonomiska niöjligheierna prövas niirmare när eribrderiigt underiag föreligger. 5 Lärarrekryieringsfrågyr n:. Trolsde myckel belydande utbiidiiingsinsalser som skell inom dala- ochelektronikområdena har den snabba ulvecklingen lell till att del finnsetl underskott pä utbildad personal inom dessa områden. Delta leder lill hårdkonkunens om de specialister av olika slag som finns. Siluationen är svår vadgäller lärarrekrytering inom flera tekniska områden där löneulvecklingen påden privala sidan varil betydligt gynnsammare än på den offentiiga. Enligt minbedömning är denna konkurrenssilualion sä besvärande att särskilda åtgärder ärpåkallade och jag vill därför aktualisera några sädana. Bädeutbildning, forskning och näringsliv har behov av kvalificerad personal. Jaganser all det är av strategisk betydelse att ulbildningen och forskningen fårlillgång till kvalificerade lärare och forskare som behövs för att den avregeringen och beslutade utbildningen och forskningen skall kunnabedrivas med avsedd kvalilet och omfallning. I annal fall kommer vårt landsmöjligheter alt följa med i kompetensutvecklingen på sikl alt undergrävas.Näringslivel blir då hårt drabbat. Jaganser för min del alt det är nödvändigl att utbildning och forskningen inomdala- och elektronikområdet ges lillräckliga möjligheter alt konkurrera om denkvaliflcerade arbelskrafl som finns. Jag är medvelen om att detta i densituation som råder i hög grad är en iönefråga. Del ankommer på arbelsmarknadensparter all ta ställning till olika länkbara lösningar. Marknadsanpassning avlärarlöner har dock redan blivit elt allt mer accepterat inslag ilönnepolitiken. I den nya lärartjänstorganisalion för högskolan som Iräder ikrafl ges vissa gmndläggande möjligheter lill differenliering.Däruiöver finns möljighelen all ge marknadslönetillägg varvidhögskoleenhelernas problem måste uppmärksammas. Man kan också användakontraklsanslällning och vid behov utnyttja de avtalsmässiga möjligheter som iövrigl finns alt i särskild ordning pröva konkurrenshotade tjänstemäns lön.Sammanlaget stär således flera möjligheter till buds även om man får varamedveten om att siaten aldrig hell kan konkurrera med den privata seklorn vadgäller själva lönebeloppen. Gapet far dock inle bli alltför stort. Därutövermåste arbelsförhållandena inom högskola och gymnasieskola utformas på sådanlsätt atl verksamhelen där blir altrakliv på så all säga innehållsliga grunder. 1den siluaiion som råder är det vikligl all den kvaliflcerade personal 6 1984/85. Prop.1984/85:220 82 som finns ulnylljas pä eli effekiivt siiii, så långlmöjligi uian hinder av organisaloriska gi-änser, olikheter i fräga omhuvudmiin, arbeigivarc eic. Därvid är dci vikligl all i ulbildningens ochforskningens inlresse kunn'a Iitnytlja även persona! sam hai" sinhuvudsakliga sysselsällning inom niiringslivet. Uppdragsutbildning i deioffenlliga uibildningsväsendeis regi ger vissa ulgångspunkler för en samverkanmellan niiringsliv och uibildningsanordnare i fråga om personaluinyltjande.Denna fråga harjag även berört i den fram.lagda pi'opositionen(1984/85: 195) om uppdragsui-bildning (s. 12). Del är också väsentligt allöverviiga om del behövs siirskilda älgärder i fräga omiärailjäuslekonstrukiioner uiöver den beflnlliga möjligheten ali inrättatjiinst som adjungerad professor - för att möjliggöra ett utnyttjande avpersonel! Jag anser att man mäslc räkna med all frågor av dessa slagblir mycket väsenlliga för utbildningens och forskningens del under dekommande åren och har därför tagil initiativ lill ell särskilt beredningsarbeteinom regeringskansliel med syftning bl.a. på datorområdet. Som etl led i dellaarbele harjag tillkallal en särskild arbetsgrupp i vilken ingärförelrädare för de lekniska högskolorna. UKÄ saml berörda departement. Gmppenförvänlas presenlera förslag til! 6 Nordiskt samarbete inom utbildnings- ochforskningsområdet (kultur- och utbildningsministrarna)har en gmpp sakkunniga arbelal med frågor som datateknologi ochundervisning. Som ett resultat av ministerrådels beslut har enkartläggning av aktuella och planerade utbildningar och utbildningssystem ochulbildningsprogram på dataleknologiområdet i de nordiska ländema genomförts.Kartläggningen omfallar såväl ungdomsskolan som yrkesutbildningen och den högreulbildningen. Karlläggningen visar bl. a. all det i samtliga nordiska länder,generelll selt, flnns etl stort behov av grund- och vidareulbildning av lärarepå alla nivåer i skolan och att en successiv utbyggnad av den mycket viktigahögre utbildningen för forskare m, fl, diskuteras och genomförs i alla nordiskaländerna. Inom ramen för ministerrådets arbele med vuxenulbildninghar tillsatts en utvärderingsgmpp som har berett ett treårigt handlingsprogramför . Gmppen har bl. a. diskuterat datateknologins roll inomvuxenutbildningen. har gett stöd till en nordiskkonferens om data-teknologi och undervisning på gymnasienivå. På forskningsområdet har del nordiska forskningspolitiskarådet (FPR) särskilt behandlat de dataieknologiska frågoma.FPR har framhållit att tyngdpunkten i forskningssamarbetet generellt sett börläggas 1984'85:220 8? Den oiTentliga seklorn bö' priorilerasystemanaiyiisk ib;'skn!ng och uiveckling av progiamvara inom vilka oinrädeiidet torde föicligga uppenbiira möjligheier til! Enligi FPRbör övervägas ali arrangera nordiska forskarworkshops inom a\gi'ånsade omiådeni syfte ai! främja eifarcnhetsulbie och ali underliitla planering ochsamoidning av kom.mande forskningsinsatser. .Arabeismannakoniinilién diskuterade ijuni 19S3 vilkauibildningsfrågor som borde las upp i en handlingsplan i dataleknoiogiområdei..Ämbelsmannakommilléns slulsalser gmndar sig på atl del pägårarbete inom utbildningso.mrädel i de nordiska länderna. Dä verksamheten är tillslor del på försöks- och utvecklingsstadiet bör del flnnas reella möjligheterför samarbele. De handlingsvägar som ämbeismannakommitlén pekar pä syftar iil!att ge .--elevanta organ möjlighel lill diskussioner så tidigt attproblemsUillningarna kan övervägas på nordiskt plan innan slulliga ståndpunkterlas nationellt, del gäller t. ex. den grundläggande frågan om datakunskap idel allmänna uibildningssysiemel för barn och ungdom, dess målsättning,placering och innehåll. (kultur- ochutbildningsministrarna) har tillsatt en arbetsgrupp för dalafrågor (DAKU).Gruppen lillsaiies av minislerrådel som styrgmpp för dendel av nordiska handlingsplanen pä dataleknologiområdet som omfattarkulturområdet (undervisning, forskning och allmän kultur). DAKU driver förnärvarande sju projekt varav en del bygger pä konsultation och samarbete medstyrgmppen för skolsamarbele!. Dataieknologi isamhällsämnen för 16-19-åringar. Bmket avdatamaskiner i undervisning i främmande språk. Användning avADB-tekniska hjälpmedel för styrning av verktygsmaskiner. Projekten kommer till stor del all pågå även . Gmppenhar också planer lill nya projekl. En del av projekten genomförs i form avkonferenser. Uiöver denna gmpp har ministerrådet tillsatt en särskildarbelsgrupp för samarbete rörande programvara på skolans område. Gmppen har vall all inrikla sill arbele påbl.a.följande arbelsuppgifler: - nationellutredning avseende nulägel på programvaruområdet, - inventering avbehov beträffande programvaror och - katalog överprogramvaruprodukter. Man diskuterar också bl. a. dislribulion av programvara. 1984/85:22(5 Jaghemsläller au regeringei'i bereder lillfälle av vad jag har anförl om dalapoliiiska frägor inom utbildning ochforskning (1-6). r-rop.1984./8S:220 85 .i-?iiagD, 4 Föredragafsdc: statsrädel såvitt avser puni'J.ern;i1-3 och 6-7; .statsrådet såvitt avser punkterna 4-5 .Anmälan UH propositio» on: öalapoiitik 1 Teknik och sysselsättning Under de senasle decenniema har de industrialiseradeländema genomgått stora omvälvningar såväl ekonomiskl som pä arbeismarknaden.Utvecklingen i exempelvis har inneburil omfattandeslruklurföränd-ringar. Förändringen av sysselsättningen fördelad pånäringsgrenar talar sitl tydliga språk. (procentuell fördelning) 19-SO 1960 1970 1984 Jord- och skogsbruk industri, gruvor byggnadsverksamhei samfiirdsel och handeloffenlliga och privata tjänsler Bakom de procentuella förändringarna döljer siglOOOOO-ials människor som fått söka sig arbete inom nya områden. harantalet årsarbeten inom jord- och skogsbmk minskat med 400000. harantalet årsarbeten inom industrin gåll ned med 200000. Under de senasle sjuåren har den privata tjänstesektorn ökal med över lOOOOO årsarbelen och denoffenlliga sektorn med drygl 200000. Som en följd av de tekniska framstegen ochproduktivitetsliltväxlen lenderar den ekonomiska tillväxten all ge mindresysselsättningseffekt, dvs. för atl uppnå en viss beslämdsysselsältningsulveckling krävs en slörre lillväxl . harmöjligheterna för många länder atl bedriva en expansiv tillväxtpolitik underdet senaste årtiondet varil begränsade till följd av ekonomiska balansproblem.Under de senaste årtion- Prop.1984/85:220 86 dena liar den offcnilig;) verksamhelen varil enbciydeiseful! Detla giiller för mäiiga liinder även omlendenscn varil siirskill uipriiglad i , Under reslen av !5S0-laleivänlas emeilcrlid svärighelcr uppstå all bibehälla e.spansionslakten i denoiTentliga sekiorn. kom.mer aU invesle:iugsakUviteien inom industrinha: varii läg under en följd av år, med undantag a\' del senaste. I ett kge medsvag rnarknadsuiveckline och Slark kostnadskon! :urrens lenderar dessuioniinvesleringama all gå till koslnadsbesparande rationaliseringar snarai-c änlill ulbyggnad av produktionskapaciteten. De kraftiga slruklurella föiändnngarna lii! irols har vi iSverige lyckais mycket väl atl klara omsiällningsprocessen och den loialasysselsättningen har successivi kunnat växa. Utrikeshandelsbcroendel medför stora krav på omställningarinom industrin. Det kommer atl krävas en successiv anpassning iill ändradeproduk-tionsbelingelser och en överföring av resurser till nya högförädlandeindustrier, Fömisältningar måsle således skapas för en expansion av denkunskapsinlensiva produklionen. Möjligheterna lill en Iryggad induslrisysselsällningblir beroende av i vilken takt vi kan förbättra vår iradilionella industriskonkurrenskraft genom omdaning och fömyelse parallellt med en ökad satsning påkunskapsinlensiva industrigrenar där vi kan nå komparativa fördelar. Den ekonomiska och tekniska utvecklingen ställer krav päökad omslällning på arbetsmarknaden som förändringar iarbelsmarknadens funkfionssätt och människors värderingar har lett flll en ökadtröghet i anpassningsmekanismema pä arbeismarknaden. Del centrala arbetsmarknadspolitiskaproblemet blir därför hur riskema för ett växande gap mellan omställningskravenå ena sidan och anpassningsförmågan å andra sidan skall kunna överbryggas. Dearbelsmarknadspolitiska ålgärdema mäste utformas med hänsyn till säväl dentekniska och ekonomiska utvecklingens krav som de ökade trygghelskrav sommänniskoma ställer. Självfallet kommer dataleknikens utveckling alt betydaförändringar på arbeismarknaden. Frågan är emellertid om inle dataleknikensinförande snarare skall betraktas som ett anpassningsproblem bland andra anpassningsproblempå arbetsmarknaden än som någol unikl och enastående. Med eller utandatateknikens hjälp är kraftiga stmkturella förändringar att vänla också underresten av 1980-lalet. Det kan leda till s. k. strukturell arbetslöshet somställer krav pä såväl yrkesmässig som geografisk röriighet. Det måsleemellertid skiljas på sysselsättningseffekter på företags-och branschnivå ocharbeismarknaden som helhel. Att icke konkurrenskraftiga företag läggs ned kaninte undvikas i en öppen ekonomi. Det behöver dock inte leda till omfattandearbetslöshet så länge det råder en sådan dynamik i ekonomin all arbetskraftenefterfrågas av andra branscher eller sektorer. En stor arbelsmarknadspolitiskberedskap behövs emellerfld för att den utvecklingspotential som datateknikenger skall kunna tas Prop.1984/85:220 87 liiivr.ra, samiidigi soin den är en fcirulsäiining för allde nöd\ ändiga förändringama skali kunna genomföras i sociali itccepiablafoi"mer. blir avgörande föi sysselsäUiiingsutvecklingenunder åte! 'sio-den av !980-ia!ei kommer inle ali vara frågan om hu!' mångaarbelsuppgifler som försvinner eller tillkommer i oc.h med daiaieknikensfortsatta utveckling uian den ekonomiska utvecklingen i sin helhei.