prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 54 3 Främjande avfiskerinäringen,/-fifn'fl//()/!iuH.f/ög *2172 000 54 4 Bidrag till fiskehamnar m.m.,/(>rj/ag.v«Hi/(ig 4657000 56 5 Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen,/ör,v/ag.va«i(og 1000 56 6 Bidrag lill fisketsrationalisering m. m.,/cVi/ag.9un.s'/ag 9000000 57 7 Län tillfiskerinäringen, rMPn'fl//onjfl/7.v/«g 35000000 58 8 Täckande av förlustervid statlig kreditgaranti till fiske, 59 9 Ersättning lillslrandägare för mistad fiskerätt m. m., förslagsanslag *\ 000 59 10 Prisreglerande ålgärder på fisketsområde,/öri/ug.sofij/ag *I000 59 11 Bidrag till fiskevård m. m.,rpierra//t>njan5/ag *5170000 Slatens livsmedelsverk,/örs/flgioni/ag 57913000 Täckande av vissa kostnader för kötlbesiktningm. m., förslagsanslag 1000 : Uppdrags verksamhet,/öri/agia«i/ag 1000 Bidrag lill statensvelerinärmedicinska anstalt, Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m., förslagsanslag 5000000 Slatens ulsädeskonlroll: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens utsädeskontroll,reservaiionsanslag 2000000 Bekämpande av växtsjukdomar,/örj/ngians/og 250000 Slatens maskinprovningar: Uppdragsverksamhet, Bidrag till statens maskinprovningar,reservationsanslag 4995 000 ,/öri/flgian.s/flg 301000 Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet,/öri/flgia«i/ag *i000 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård,reservaiionsanslag *40470000 Bidrag lill avlägset boende djurägare för velerinärvård, förslagsanslag 1810000 Bidrag till djurskyddsfrämjande ålgärder, reservationsanslag 2418000 89 89 91 91 Lokalkostnader m. m. vid Sverigeslanlbruksuniversilel, Byggnadsarbelen vid Sverigeslanlbruksuniversitet m. m., Inredning och ulruslning av lokaler vid lanlbruksuniversilel m.m., reservationsanslag Skogs- och jordbrukets forskningsråd, reservaiionsanslag Slöd lill kollekliv forskning,reservationsanslag Bidrag till växtförädling, reservaiionsanslag 8 Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademien,/öri/ng.rarti/ag 29900000 58613000 20400000 26500000 602 000 Prop.1984/85:100 Bilagall 93 I ./öri/rtg.v««.v/flg *I00776000 93 ,/öri/agiu;i.v/«g 8638000 94 3Miljövårdsinformation, rfié'n'a//o/i.san. ?/c(g 3 500000 95 4Mark för nAlurvård, reservaiionsanslag 40000000 96 5 Vård av naturreservatm. m., ri'. ';fr\(iriofisaMs/ug 32200000 97 6Miljövårdsforskning, rf.vé'n'a?/o«ia/ii/rtg 63600000 100 7Undersökningar av hälso- och miljöfarliga varor. 100 8 Övervakning avmiljöförändringar, m. m., 101 9 Åtgärder motförsurningen, rfifnY7//t>/Mfln.s/flg *85000000 102 10 Bidrag till FörentaNationernas miljöfond,/ö/-5/ag.v«A;i/ag 16660000 102 II Restaureringav , r<'i«'n't///r«7.san,v/«g 4 500000 103 12Toxikologisk informationsservice, m. m., reservaiionsanslag *5650000 103 13Slaiens strålskyddsinslitut: Uppdragsverksamhel, 105 14 Bidrag till statens strålskyddsinslilul,/-csfrrfl/iönjaAii/wg 19986000 Idrott, rekreation och turism 106 I Stöd till idrotten,reservationsanslag 109 2 Slöd lill turism och rekreation, reservaiionsanslag 113 1 Bidrag lill vissainlernaiionella organisationer m. m.. 114 2Ersättningar för vissa besiktningar och syneförrättningar, förslagsanslag 114 3 Ersättning för vissaskador förorsakade av vill, m. m. förslagsanslag Underbilaga 11.1 Underbilaga 11.2 *Beräknal belopp. Bilaga 12 till budgetpropositionen 1985 Prop.1984/85:100 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frågor om arbetsmarknad, arbetsliv, invandringoch svenskt medborgarskap saml jämställdhet mellan kvinnor och män. Den ekonomiska politiken och sysselsättningen De senaste årensekonomiska politik har åstadkommit god tillväxt, stigandesysselsättning och förbättrat läge gentemot omväriden. Kapacitetsulnyttjandeti industrin ligger nu på samma loppnivå som . Även omtillväxten kommer att dämpas något under det närmaste året finns goda förutsättningarför en fortsatt positiv sysselsättningsutvecklingunder . Utvecklingen påarbetsmarknaden kräver en hög arbetsmarknadspolitisk beredskap för att arbetslöshetenskall kunna hållas på en låg nivå. Ambitionen på är att komma tillrätta med de obalanser som fortfarande präglar den svenska ekonomin och orsakararbetslöshet. Årets budgetförslaghar utarbetats med hänsyn till kravet på återhållsamhet med statens utgifter.Som huvudprincip har gällt alt nödvändiga utgiftsökningar för högprioriteradeändamål har tillgodosetts genom motsvarande besparingar inom andra områden.Myndighetsanslag och motsvarande anslag har i regel pris- och löneomräknatsoch därefter minskats enligt det s.k. huvudförslaget. I de fallundantag medgivits har detta finansierats genom neddragning på andra anslag avlikartad karaktär. För arbetsmarknadsverket föreslås en långsiktig plan föromprioriteringar ochbesparingar. Arbetslinjen iarbetsmarknadspolitiken och en fortsatt satsning på platsförmedlingen skallfrämja effektiviteten i verksamheten och minska behovet av merresurskrävande sysselsättningsskapande åtgärder och kontant stöd. De arbetslöshetsgrupper som behöversärskilda insatser är framför allt långtidsarbetslösa och ungdomar. Påarbetsmarknads- och arbetslivsområdena läggs organisatoriska och Prop.1984/85:100 Bilaga 12 2 anslagstekniska förslag fram för atl underlättaplanering och genomförande avverksamheterna. Utgiftema inomarbetsmarknadsdepartementets område beräknas under /86komma att minska med 525,3 milj. kr. Efterfrågan påarbetskraft har ökat betydligt jämfört med föregående år.Särskilt markant har ökningen varit inom industrin. Antalet lediganmäldaplatser fill arbetsförmedlingen är nu ungefär lika stort som under uppsvinget åren 1979-1980. 1 takt med denstigande efterfrågan på arbetskraft har sysselsättningen ökat särskilt under tredje kvartalet1984. Kvinnorna svarar för ca två tredjedelar av ökningen. De åtgärder somregeringen vidtog och dämpade ökningen avarbetslösheten och vände utvecklingen. De nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder som infördes ijanuari 1984 har ytterligare stärkt denna utveckling. Rekryteringsstödet förlångtidsarbetslösa och ungdomar samtungdomslagen har fått en betydande effekt och gjort det möjligt att begränsa beredskapsarbetenasomfattning. har arbetslösheten varil lägre än året före.Under det tredje kvartalet 1984 uppgickantalet arbetslösa till av arbetskraften, vilket innebär 23(KK) färrearbetslösa än . Under förutsättningatt inflationen kan begränsas så att bibehåller ettrelativt sett lägre kostnadsläge än omvärlden finns goda förutsättningarför en fortsatt positiv sysselsättningsutveckling . Fortsattaansträngningar måste göras för att utnyttja konjunkturläget till attytterligare minska arbetslösheten. På måste de strukturella obalanserna iekonomin rättas till för att det skall vara möjligt att begränsa de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Denplatsförmedlande verksamheten som är av grundläggande betydelse förarbetsmarknadspolitiken prioriteras. ADB-systemet inom platsförmedlingen föreslås bliutbyggt med 272 terminaler under /86. Medel till arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader föreslås genom omprioriteringar bli anvisade utöver dets.k. I stället för att det i fortsättningen ställs ettgenerellt rationaliseringskrav föreslås attarbetsmarknadsverket inkl. arbetsmarknadsinstituten ges möjlighet att hantera omprioriteringar och rationaliseringari ett längre tidsperspektiv, t.o.m. /90. Detta bör underlättaplaneringen av den framtida verksamheten. Åtgärder förlångtidsarbetslösa prioriteras. Därför bör medel anvisas till 4,5 milj.sysselsättningsdagar för rekryteringsstöd hos näringslivet och kommunerna. Denkommunala delen av stödet skall även fortsättningsvis endast avselångtidsarbetslösa. Även stödet till näringslivet skall i huvud- 1984/85:100 Bilaga 12 3 sak riktas till denna kategori arbetslösa. Volymenberedskapsarbeten beräknas till 4 milj. sysselsättningsdagar. En neddragningföreslås ske av slalsbidragsnivåerna vilket leder till en betydandeutgiftsminskning för staten. Ungdomslagen harvisat sig vara en både nödvändig och riktig åtgärd för att stärkaarbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Ett antal förändringar föreslås för attöka uislussningen ur ungdomslagen. Tiden i ungdomslag föriängs med igenomsnitt . Särskilda "jobbsökarklubbar" avses därvid inrättas medobligatoriskt deltagande. Även med enkraftfull satsning på arbetslinjen kommer utgifterna för kontantersättningvid arbetslöshet att bli omfattande. Pris- och löneutvecklingen motiveraralt ersättningsnivån inom arbetslöshetförsäkringen höjs. En höjningföreslås till . som högsta dagpenning i arbetslöshetsförsäkringen. Återhållsamhetenmed statens utgifter gör att de fastlagda utvecklingsmålen förarbetsmiljöarbetet måste uppnås genom effektivare och intensivare insatser inom ramen för redantilldelade ekonomiska resurser. Som ett ledi detta föreslås en sammanläggning av anslagen till med utgångspunkt i huvudförslaget. bör dock genom omprioriteringarfå medel återförda för atttillsynsverksamheten skall kunna fortgå i oförändrad omfattning. Vissmedelsförstärkning behöver ske till ADB- investeringar och vetenskaplig apparatur. Desysselsättningsskapande åtgärderna har särskilt stor betydelse för dehandikappades möjligheter att få arbete. bör ges möjlighet att isärskilda fall bevilja högre bidrag till arbetstekniska hjälpmedel och särskildaanordningar på arbetsplatsen. Statsbidraget för bidrag till motorfordon åthandikappade bör höjas liksom inkomstgränsen för bidraget. Mer än 60(K)0människor har förvärvsarbete inom elleranställningar med lönebidrag på den öppna arbetsmarknaden. Detstatsfinansiella läget gör det nödvändigt att ytterligare begränsa behovet avstatsbidrag till Samhällsförelag. För /86 föreslås därför ettdriftbidrag som motsvarar av lönesumman för de anvisade anställda. Antaletbidragsberättigade arbetstimmar föreslås bli oförändrat 30 milj. En ny form av skyddatarbete hos offenfiiga arbetsgivare inrättas för socialmedicinskt handikappade i enlighetmed beslut. Insatserna vidarbetsmarknadsinstituten har visat sig ge god effekt och leder i stor utsträckning till att desökande kan få arbete eller börja utbildningsom kan väntas leda till arbete. Mot den bakgrunden bör arbets- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 4 marknadsinstiiutengenom omprioriteringar undantas från tillämpningen av huvudförslaget. Deeffektivitetsvinster som uppnås i verksamhelen bör i stället komma de sökandetill godo. På delarbetsrättsliga området fortsätter genomgången av olika frågeställningar. Avsärskilt intresse är den rättsutveckling som sker genom kollektivavtalet. beslutadevåren att de grundläggande principerna för vår nuvarande invandrings- ochfiyktingpolilik skall ligga fast. Tyngdpunkten i flyktingpolitiken bör även framdelesligga på bidrag från det svenska biståndsanslaget till fattiga länder som harfått ta emot många fiyktingar. Regeringen avser atl föreläggariksdagen en skrivelse i vilken den samlade svenska flyktingpolitiken redovisas. Ett nytt system föralt ta emot asylsökande och flyktingar träder i kraft den . Detstatliga ansvaret för mottagande av flyktingar förs då över från lill statens invandrarverk. harantalet asylsökande ökal, vilket har ställt ökade krav på mottagnings- och utredningsresurser.Särskilda åtgärder har därför underinnevarande budgetår vidtagits för att förhindra en förlängning av handläggningstiderna i asylärenden. För budgetårel1985/86 föreslås att statensinvandrarverk beviljas undantag från huvudförslaget i fråga om resurser förhandläggning av tillståndsärenden. Vidare föreslås atl de särskilda lönemedelsom anvisats verket permanentas. Verket kommer därigenom atlförstärkas med ytterligare tre tjänster. Regeringen avser attunder förelägga en proposition om invandrarpolitiken. harnyligen fattat beslut med anledning av regeringens proposition om svenskundervisning för vuxnainvandrare. Ett nytt system med ett ökatstatligt och kommunalt ansvar för denna verksamhel träder i kraft den 1juli 1986. Jämställdhetmellan kvinnor och män Den svenskaarbetsmarknaden kännetecknas av att kvinnor och män är ojämnt fördelademellan yrken och näringsgrenar och att kvinnornas arbetstid är betydligtkortare än männens. För att stärka kvinnornas ställning behöver särskildaålgärder vidtas för att bl.a. bryta den könsuppdelade arbetsmarknadenoch motverka det könsbundna yrkesvalet. Under budgetåret1983/84 genomfördes en kampanj för atl främja rekryteringen av kvinnortill industrin. De hittillsvarande erfarenheterna från rekryterings- ochvidareutbildningsåtgärderna är överlag positiva och pro- Prop.1984/85:100 Bilaga 12 5 jekten har inneburit en förslärkning av det merlångsiktiga arbetet för jämställdhet på arbetsmarknaden. Under våren 1985kommer en proposition om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden atl föreläggasriksdagen. Den arbetsgrupp om mannens roll i jämställdhelsarbetet som tillsattes kommer attpresentera etl idéprogram med syfte attpåskynda en utveckling mol jämställda relationer mellan kvinnor och män. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande tillmotsvarande anslag på statsbudgeten för /85 framgår av följande sammanställning(milj. Arbetsmarknad m. m. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 6 statsrådet såvitt avser frågor rörandeArbetsmarknadsdepartementet m. m. (littera A, punkterna 15), Arbetsmarknad m. (littera B) och Arbetslivsfrågor(littera C); statsrådet såvitt avser frågorrörande m. (littera A, punkten 6), Jämställdhet mellan kvinnor och män samtInvandring m. m. (littera D). Anmälan till statsbudgeten för /86 såvittavser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde. Den ekonomiskapolifiken har givit gynnsamma resultat i en rad avseenden.Utvecklingen i har kännetecknats av god tillväxt, en förbättradbalans gentemot omvärlden och en successivtstigande sysselsättning. De främsta drivkrafterna bakom tillväxten har variten ökning av exporten och investeringsverksamheten i näringslivet. Ökningen av produktionsnivån har medfört ett högrekapacitetsutnyttjande inom industrin. Den andel av företagen som fullt utnyttjade produktions- ochanläggningskapaciteten uppgick . Detla är i nivå med denandel som noterades ijuni 1980. För verkstadsindustrins del var kapacitetsutnyttjandethögre än under den förra högkonjunkturen. 1984/85:100 Bilaga 12 FULLT KAPACITETSUTNYTTJANDE INDUSTRIOCH VERKSTADSINDUSTRI *............................ ' ' ' ...... I IND TOTALT Utsikterna för år 1985inom den industrialiserade världen tyder på en dämpad tillväxttakt jämfört medår 1984. Den inhemska efterfrågan kan dock väntas stiga något snabbare än underår 1984. Det är emellertid svårt att bedöma när kulmen i den nuvarandekonjunkturfasen nås, och när effekterna på arbetsmarknaden uppstår. Inriktningen av denekonomiska politiken ger emellertid förutsättningar för en fortsatt förbättringav arbetsmarknadsläget . Den bedömningen förutsätter emellertid isin tur att det inte sker några drastiska och oförutsedda förändringar i denintemationella ekonomiska utveckhngen och att pris- och kostnadsutvecklingen irelation till utlandet inte åter försämras. Arbetskraftsefterfrågan,uttryckt som antalet lediganmälda platser, har ökat betydligt jämfört medföregående år. Särskilt stor har ökningen varit inom industrin. Antaletsysselsatta, inkl. de personer som sysselsattes genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, ökade enligt arbetskraftsundersökningarna () 1984 med i genomsnitt drygt 30000 jämfört med åretföre'. 'Arbelskraftsundersökningen ijuni 1984 genomfördes än ijuni 1983.Detta medförde att skolloven inte hann börja i samma utsträckning som år 1983.Ar registrerades således färre feriearbetandeskolungdomar än är 1983. En mindre justering har därför gjorlsav AKU-siffroma för juni månad 1984, vilkel medför all de här redovisademedelvärdena avviker någol från de av statistiska cenlralbyrån publicerade uppgifterna. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 8 uppgick ökningen till ca 13000 personer. Under första och andra kvartalen uppgick skillnaden gentemot tillca 6000 resp. ca 12000 personer. har minskningen fortsatt ochantalet arbetslösa var ca 20000 färre än undermotsvarande period föregående år. Under de förstaelva månaderna anmäldes inte mindre än 590000 lediga platser tillarbetsförmedlingen. Det är en ökning med 120000 platser eller ca25% mer änmotsvarande period . Den ökade aktiviteten inom industrin,vilken jag har berört, återspeglas tydligt i platsstatistiken. Underperioden anmäldes ca 90000 industriplatser, vilket är fler än . nyanhXlda lediga platser inom tillverkningsarbete 78 79 80 81 82 kvartal: 1976:1-1984:3 kalla: AMS, sBsongrensat För en mycket stordel av de lediga platserna ställs krav på utbildning eller erfarenhet.Det gäller nu av platserna mot under uppgången åren 1979och 1980. De ökade kraven hänger sannolikt samman med den tekniskautvecklingen i allmänhet men också med att rekryteringsbehoven främstfinns hos de tekniskt avancerade företagen inom verkstadsindustrin. Trots den växande efterfrågan på personalhar inte vakanstiderna ökat nämnvärt, vilkethar varit fallet under tidigare konjunkturuppgångar. Vakanstiderna är f. ö. nu betydligt kortare än vidtidigare konjunkturuppgångar. Förde lediga platserna inom industrin ökade de t. ex. från fem fill åtta Prop.1984/85:100 Bilaga 12 9 veckor och från fyratill . Rekryteringen till industrin går således snabbare äntidigare. En bidragande orsak till detta är sannolikt de intensifieradeförmedlingsåtgärder som () har vidtagit. En annanorsak kan vara en förändrad inställning till industriarbete, vilket den s. k.industrikampanj som regeringen initierade ocksä syftade till.Flaskhalsutbildningen och den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ärockså viktiga bidrag till förbättringen av rekryteringssituationen.Rekryteringsstödet har dessutom medfört att många arbetsgivare jämkat kraven påerfarenhet. Anställning av mindre erfaren arbetskraft har därför underlättats. Utvecklingen inomindustrin är av central betydelse för saneringen av den svenska ekonomin. Detär därför av stor vikt atl industrin kan rekrytera personal till ledigaplatser utan alltför långa vakanstider. Brist på arbetskraft har enligtkonjunkturbarometem inte utgjort något större hinder för produktionsökningar.Bristen på arbetskraft är emellertid växande. Under tidigarekonjunkturuppgångar har bristen framför allt varit koncentrerad tillyrkesarbetare och i någon mån andra arbetare. En förskjutning har emellertidskett under den nuvarande konjunkturuppgången och bristen är mest påtaglig förtekniska tjänstemän. ANDELFÖRETAG SOM ANGER BRIST PA YRKESARBETARE OCH ANDRA ARBETARE 73 74 75 76 77 78 79 80 81 92 83 84 1984/85:100 Bilaga 12 10 ANDEL FÖRETAG SOM ANGER BRIST PÅ TEKNISKA TJÄNSTEMÄN OCH ANDRA TJM 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 kvartal. 1973:1-1984:3 kolla: Kl,konjunkturbaroniGtern Antalet sysselsattaminskade med ca 12000 personer. skedde en ökning med ca 5000 personer ochde sex första månaderna 1984 en ökningjämfört med med ca 10000 personer. skedde en snabb ökning av sysselsättningen och i genomsnittsysselsattes ca 57000 personer fler än 1983. Densysselsättningstillväxt som noterades och sammanhängde i storutsträckning med de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som regeringen initierade hösten1982. I takt med denstigande efterfrågan på arbetskraft har sysselsättningsökningen under år1984 i allt större utsträckning varit en följd av nyanställningarna inomnäringslivet. Sysselsättningsminskningen inom industrin upphörde enligt under andra halvåret1983. var sysselsättningsnivån i genomsnitt ca 7000personer högre än . juli - november 1984uppgick ökningen jämfört med året innan ullca 20000 personer. Även inom den privataoch den offenUiga tjänstesektorn har sysselsättningstillväxten underhösten 1984 varit starkare än under första hälften av året. Kvinnorna svarar förca två tredjedelar av sysselsättningsökningen. Den genomsnittliga arbetsfidenhar ökat något genom att andelen deltidsarbetande har sjunkit. 1984/85:100 Bilaga 12 11 Arbetslösheten och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna Regeringen haralltsedan den tillträdde ställt en minskning av arbetslösheten i fokus förden ekonomiska politiken. De djupgående balansproblem i den svenskaekonomin som uppstod under den senare hälften av 1970-ta-let och de förstaåren av har emellertid försvårat möjligheterna att med generellastabiliseringspolitiska medel öka sysselsättningen. För atl hejda densnabbt växande arbetslösheten vidtog regeringen därför enserie åtgärder. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, främstberedskapsarbeten, ökade redan under fjärde kvartalet1982. En ytteriigare expansion blev nödvändig på grund av en fortsatt dålig konjunktur. I medeltalsysselsattes ca 59000 personer permånad i beredskapsarbeten, vilket innebar en ökning med . Även arbetsmarknadsutbildningenökade i omfattning och mellan åren1982 och uppgick ökningen i medeltal till 3000 . Dearbetsmarknadspolitiska insatserna dämpade ökningen av arbetslösheten, och enminskning kunde noteras . Bortsett från enskilda månaderhar minskningen därefter fortsatt. De nya arbetsmarknadspolitiska medelsom infördes har bidragit till denna utveckling.Rekryteringsstödet för långtidsarbetslösa och ungdomar fick snabbt betydandeeffekt. Arbete i s.k. ungdomslag, som infördes som alternativ till passiversättning för 18- och 19-åringar, nådde tack vare kommunemas starkaengagemang en betydande volym efter . Beredskapsarbetena hartill följd av dessa nya åtgärder kunnat begränsas. Under de tre förstakvartalen har arbetslösheten varit lägre än . Skillnaden har också helatiden vuxit. Under tredje kvartalet 1984uppgick antalet arbetslösa till 147000, eller till 3,avarbetskraften, vilket var 23000 färre än . Därefter har arbetslösheten sjunkit ytterligare och inovember månad uppgick den till 125000 personer eller 2,, vilketvar den lägsta siffran för november månad . Arbetslöshetoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder Kvartalsvis I II III IV Arbetslöshet, 1 OOO-tal Beredskapsarbete, 1 OOO-tal Ungdomslag, 1 OOO-tal 1984/85:100 Bilaga 12 12 RELATIV ARBETSLÖSHET TOTALT OCH FÖR UNGDOMAR 16-24 ÅR ENL 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 kvartal: 1973:1-1984:3 kolla: AHS, sOEongrensat Arbetslösheten har således reducerats.Bland ungdomar liggerarbetslösheten i närheten av den nivå som rådde under den 1979 och 1980. Minskningen avarbetslösheten är koncentrerad till tonåringarna. Den nivå som uppmättes i november1984 3,- är den lägsta som harnoterats sedan månadsundersökningarna infördesår . Ca en tredjedel av de arbetslösa är nu mot närmarehälften . Arbetslösheten i åldrarna ligger emellertid kvar på en hög nivå. De äldresvarar nu för en femtedel av arbetslösheten mot ca en tiondel . Avsikten med arbetei ungdomslag är att skapa möjlighet för ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden ochatt ersätta passivt ekonomiskl stöd med arbete. Ungdomslagen har blivit enframgång i detta avseende. De utvärderingar av verksamheten som har gjorts och förvilka har redogjorts i särskild skrivelse till (1984/85:88) stöderockså detta. somungdomslagen infördes, introducerades det s. k. rekryteringsstödet iförsta hand för långtidsarbetslösa och ungdomar. Även om denna åtgärd har fåtten betydande omfattning är problemen för de långtidsarbetslösa inte lösta. Denminskning av arbetslösheten som skett jämfört med året innan harhuvudsakligen fallit på dem med kortare fid i arbetslöshet. I anledning av prop. 1984/85:45 omvissa ekonomiskpolitiska åtgärder, m. m. har därför beslutat attanvisa ytteriigare 1750milj. för sysselsättningsskapande åtgärder, som iförsta hand skall användas för de långtidsarbetslösa. Jag återkommer till såväl ungdomslagensom rekryteringsstödet när jag behandlar arbetsmarknadspolitiken för och de enskilda anslagen förnästa budgetår. 1984/85:100 Bilaga 12 13 Arbetsmarknadspolitiken /86 Av min tidigareredogörelse har framgått atl läget på arbetsmarknaden successivt harförbättrats . Näringslivets efterfrågan på arbetskraftväxer och arbetslösheten minskar. Utvecklingen har emellertid inte medgivit enbegränsning av volymen på de arbelsmarknadspoliliska åtgärderna. Fortsattaansträngningar måste göras för att utnyttja det rådande konjunkturläget tillatt ytterligare minska arbetslösheten.