prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — Resonemanget utgår från att denproportionella valmeioden ger etl förhållandevis rättvist resultat närgrupperingar med olika kandidainamn finns och del inte i förväg mellanelektorerna har iräffals överenskommelse om fördelningen av platserna. I de fall det inte finns förutsättningar för en grupperingav väljare att begära proporuonelll val enligi den i 16 § första styckelangivna kvoldelen torde inte heller ulsikler finnas för en sådan gruppering alterhålla mandat enligt förfarandel med majorileisval. Del kan därför ställasfrågan om förfarandel med majorileisval fyller någon funktion, I stället kandet proportionella valsättet med fördel lillämpas ulan någon begränsning till atldetta valsätt måste begäras av ett visst antal väljare. Såsom i berört (s. 29) synes del vidproportionellt val vara tillräckligt att röstavlämning och avprickning iröstlängd (varmed förslås förteckning över de lill valet anmälda elektorernaoch deras ersättare) sker . Någol särskilt upprop och fastställande avsärskild röstlängd över närvarande väljare behöver då inte ske. I de fall då överenskommelse i förväg har träffals mellanelektorerna om en enda lista kan, såsom anförts i promemorian, ell förenklatvalförfarande tillämpas som etl alternativ lill proportionellt val. Ett kravför atl val enligt den föreslagna lislan kan ske bör då vara alt samtliganärvarande eleklorer Prop.1984/85:169 108 med acklamation stöder valförrätlarens förslag till val avledamöter och ersättare enligt samlingslistan. RSV vill framhålla atl en mera enhetlig och förenkladvalmetodik väsentligt skulle underlälta del föreslagna arbelet med atl uiarbetaproto-kollsblanketler, hjälpblankeller för sammanräkningen sami anvisningar i vilkelarbete RSV förulsalls komma all medverka. Riksskalieverkei har i bilaga till sitt remissyttrandelämnat följande förslag till lydelse av beslämmelsen i 16 § lagen omkyrkomötet: Om del för val av ledamöter och ersättare framläggs enenda lista, som upptar förslag på så många ledamöler och ersättare som valelavser, kan valet förrättas med acklamalion om della bilräds av samtliganärvarande elektorer. Vid sådani val skall även vara besläml den ordning ivilken ersäilarna skall inkallas lill ijänslgöring. Om val inle kan ske enligt första slycket, skall del varaproportionellt. Därvid tillämpas beslämmelserna i lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Den föreslagna lydelsen av 16 § medför följdändringari 15 och 17§§. Arbelsgruppen anger att valproceduren är sådan atl del ärrisk alt den blir omständlig och tidsödande. delar uppfattningenatt möjligheten till val genom acklamation och lill val av både ledamöter ochersättare i samma omgång innebär en förenkling. anser vidare attäven andra åtgärder av praktiskt slag än de som nämns- framtagning avblanketter - bör kunna ha en positiv effekl. En sådan åigärd kan vara atl elektorsrösternalämnas vid flera stationer i stället för vid bara en. vill ocksåframhålla vikten av att valförrättarna får adekvat utbildning. För elektorsvalet föreslår arbetsgruppen, att både denproportionella valmeioden och majoritetsvalsyslemel bör finnas kvar. Inom delsistnämnda, föreslår arbetsgruppen vidare, bör finnas en möjlighet att i vissasituationer använda förfarandet med acklamation, nämligen om en enda lista framläggesupptagande så många namn som valet avser. finner förslaget ägnatatt i förekommande fall avsevärt förenkla valproceduren. Arbetsgruppen harkompletterat förslaget med en regel om alt en mindre grupp eleklorer kan närlista framlägges kräva val med slutna sedlar. Regeln synes böra jämkas. Denförsvarar i sin nuvarande ulformning sin plals endast för del fall all det endaaltemalivel till val på gemensam lista är proportionellt val (jfr. 16 § tredjeoch fjärde styckena, som - med olika terminologier - Prop.1984/85:169 109 identiskt bestämmer minimistorleken av den grupp som kankräva val med slutna sedlar resp. val med tillämpning av den proportionella valmeioden).Då även majoritetsval är etl allernäliv lill acklamalionsförfarandei, synesregeln i tredje styckel böra jämkas så att sluten (majorileisval-) omröstningkan krävas av redan en elektor. anser i likhel med arbelsgruppen bakompromemorian, alt det är en fördel om valet till kyrkomötesledamöier ochersättare för dessa kan förenklas inom nuvarande ordning genom au - exempelvisnär majoritetsval användes - göra del möjligt för valförrätlaren all lillålaval genom acklamation och val av ersättare och ledamöler i samma valomgång. har inget atl invända mot atl acklamalionsförfarandeinförs. Frågan har behandlats av kyrkoråd i dess yttrande ochrådet har tillstyrkt metoden om elektorerna är överens om en Usla. Domkapillelfinner, att acklamationsförfarande kommunalrällsligl, där institutet har sinhemort, inte över huvud kan tillämpas, om någon i valförsamlingen begär omröstning.Det förfarandet tillämpades till kyrkomötesledamotsval enligt närmast tidigaregällande lagstiftning. Det kan naturligtvis vara känsligt all kanske ensambegära omröstning men del är ju ell hävdvunnet förfaringssätt, begäran måstetillmötesgås och behöver inte motiveras, varför man utan diskussion kan övergåtill sluten omröstning. I och för sig torde i realiteten vid kandidatdiskussioninför ersätlarvalei, exempelvis under ajournering, möjligheterna för gemensamlista bli noggrant penetrerad, så all omrösiningsbe-gäran inte behöver kommaopåräknat för övriga vid förrättningen. Det acklamationsförfarande som arbelsgruppen föreslår är emellerliden mellanform, som för är en okänd rättslig figur. Det uttalas åena sidan att det förekommil alt "elekiorerna på en del håll kunde enas omen gemensam lista", varvid komplett valomgång tedde sig onödig. Därför ärdet enligt kommittén skäl atl införa en kompletterande beslämmelse. Men denföreslagna beslämmelsen innebär, all enighel inte längre fordras för atlomröstningsförfarande skall undvikas. Det räcker enligt förslagel inte att enbegär omröstning (= sluten omröstning) för all acklamationsförfarande inteskall kunna lillämpas ulan här föreslås, alt omröstning med slulna sedlar skallske, sedan det begärts av ell visst till totalantalet röstberättigade elekloreroch antalet ledamöter att välja relaleral antal elektorer, anser dellatangerar öppet val och ifrågasätter starkt lämpligheten härav, förulom attdenna från proportionalitetsvalsbegäran avvikande minimianlalsberäk-ningkomplicerar ytteriigare. tillstyrker atl sedvanligt acklamationsförfarandeålerinförs Prop.1984/85:169 110 och avslyrker den nya mellanformen. När domkapillel ifrågasaiie om inle vid proporlionell valmelodledamols-och ersätlarval kunde ske samiidigi för atl undvika ivåvalförrättningar och undvika tidspress vid sammanräkningen var domkapillel hellmedveiel om atl della inte är i enlighel rned lagen om proporlioneUl valsäll. Ellförfaringssätt som vid de allmänna valen lill riksdag och kommunfullmäktigeföresvävade kapitlel, Algutslorps pastoral, som förutsäller all proporlionellaval kommer all bli den vanligaste formen i framliden, finner del knappast varaen nackdel, all ledamöler och ersällare väljs i en omgång, så au elektorernakan avvika sedan de lämnai sin sedel. Därefter skulle räkning m. m. kunna ske offenlliglutlyst vid senare tillfälle. Om della är omöjligl anser pastoralskyrkorådet detbättre att avskaffa ersätlarvalei och vid vakans räkna om. Trollhättanskyrkoråd har motsatt sig förfarandet. har i och för sig principielll ingel alterinra mol atl vid kyrkomöiesvalen vid majoritelsvalsmetoden möjlighelen attgenomföra omröstningen i en och samma omgång införs, om detta över huvud är leknisklmöjligt. Det undandrar sig hell bedömning, hur della med nuvarandespeciella majoriletsvalsmelod, som iroligen inte sällan får ske i fleraomgångar, skall kunna göras renl faktiskt. Det fordrar en noggrann presentationav hur genomförandel är länkt, särskilt vid ledamolsval i omgångar. Detla förutsällerbl, a. anvisningar om hur valsedel i sådant fall skall utformas. har med tacksamhet noterat, all riksskatteverketär bereil att bistå med prolokollsblankelter, hjälpblanketier m.m., vilkel domkapillelefteriyst i sin nämnda skrivelse. Dess bistånd torde då också utsträckas tillhur lämpligen en valsedel enligt föregående slycket utformas. Vad arbetsgruppen anförl till stöd för atl också i fortsäuningenmedge olika valmeloder är inle hell överiygande enligi domkapillels mening.Domkapitlet vill därför betona, alt ell proportionellt valsäll äratt föredra, i synnerhet som detta är till skydd för minoriteter. Genom eUproportionellt valsält nås lällare den represenlaliviiel, som var ell av syflenamed det nya kyrkomölel. Vad beiräffar förslagel all val skall kunna ske genomacklamation torde en sådan beslämmelse enligi domkapillels mening inle ha någonstörre praktisk betydelse, men del är givelvis värdefullt alt möjlighelenfinnes. I 16 § andra och iredje slyckena lagen om kyrkomölelregleras förulsällningarna för val med slulna sedlar, i stället för med acklamalion,resp, för Prop.1984/85:169 111 I st 2 lalas om "samlliga röslberälligadeeleklorer", i st 3 om "samtliga väljande". är inlenödvändigtvis detsamma; ett antal röstberättigade kan ha uteblivit och antaletväljande är då lägre. Om avsikten faktiskt är, alt förutsättningarna skall varaolika, bör det lill en förklaring om varför. Skall de inle vara del, bör sammaordalydelse användas i båda slyckena, för alt undvika osäkerhel vid den fakiiskatillämpningen. Domkapillel i Göleborg: Valen av ombud till kyrkomötet har sedan läng lid iGöteborgs stifl skell med lillämpning av lagen om proporlioneUl valsäll.Tidigare valdes sju ombud jämle lika många suppleanler för dessa. Enligi de nyabestämmelserna väljes 32 ombud och 64 suppleanler, Valel 1983 enligi nya ordningen gick snabbi undan såvillgällde röslavläm-ningen och fördelningen av de 32 mandalen mellan de olika parlierna.Fördelningen av mandaten inom de olika partierna blev emellertid tidsödande.Delta var till stort förfång för de nära 600 eleklorer som ivrigl vänlade påall få rösla i den andra omgången avseende val av 64 suppleanler. För att arbelsgruppen- vars arbete redovisas i den tillhandahållna promemorian -själv skall beredasmöjlighet förvissa sig om vilken lidsåtgång det gäller översändes samtidigthärmed i separat försändelse samtliga de röstsedlar som avgavs i ordinarie valel,tillhopa 567 slycken. Av sisla sidan i bilagda kopia av protokoll framgår denomständliga uträkningen av fördelningen av mandaten inom partiet "Kyrkansframtid". Enda möjligheten alt på ett tillfredsställande säll kunnagenomföra en valprocedur av denna omfallning med lillämpning av lagen om proporlioneUlvalsäll synes vara, all sammanräkning av röslerna och fördelning av mandalensker efier försia omgången men au fördelningen inom parlierna -dvs, uträkningav vilka personer som valts-får anstå lill efter suppleanlvalel. Dellaförfarande lorde därvid förulsälla, att även suppleanlvalel sker efler samma valmelod. Så goll som samlliga remissinslanser ansluler sig lill arbeisgruppensöverväganden dvs. atl del efler en sammanvägning av för- och nackdelar inlefinns skäl all företa någon ändring i den nuvarande ordningen. saknar erfarenhel av all inkalla ersättare.Före kallelse av elekiorerna lill ledamotsvalel har alliså inle någol förfall anmälislill domkapillel. Vid därefier inlräffai förfall för eleklor har ersällare infunniisig lill förrällningen utan kallelse från domkapillel och della har fungerat 1984/85:169 112 I proiokollei över senasle kyrkomölesledamolsvalhar ordningen för ersättares inträdande beslämls på säll framgår av bilagaenligt förslag vid förrällningen. Valförrällaren var i och för sig inställd påen mer utförlig inkallelseordning efter modell från kommunall majoritetsval. Hillillshar ingen olägenhet med den nu gällande ersättarordningen försports i den månersättare blivit inkallade. Domkapillel lillslyrker därför all nuvarandeordning får beslå. I 11 § lagen om kyrkomölel sladgas visserligen alt vid valelav eleklorer och ersättare skall besiämmas den ordning i vilken ersällare skallinkallas till tjänsigöring. Som domkapillel lidigare framhällil i sill svar på arbeisgruppensförfrågan angående erfarenhelerna från senasle valel till kyrkomölel böroklarheter i förevarande hänseende undanröjas på så säll all det uttryckligen ilagen anges i vilken ordning ersällare skall kallas, för det fall atlprotokollet från valförrättningen inle lämnar klart besked om turordningen, Etlförtydligande av det svar på arbetsgruppens förfrågan, vilkel domkapiilet lämnali , innebär således all del inle varit domkapillels mening attföreskriva en viss ordning- det bör stå valdistrikten fritt atl välja elektoreroch ersättare församlingsvis, efter parti- eller blocklilihörighet osv. - dockbör man för undvikande av tveksamhet, då protokollen från valförrättningarna ärså oklara, all tjänslgöringsordningen för ersäilarna inle kan bestämmas, ullryckligeni lagen föreskriva vilken ordning, som skall gälla. - För undvikande av yllerligaremissförslånd får domkapillel påpeka att tjänslgöringsordningen för ledamöternasersällare ej varit föremål för diskussion; se promemorian s. 28 sista slyckel. Ändrade rutiner för utfärdande av bevis Remissinstanserna tillstyrker förslaget atl uidrag av prolokollöver valförrättningen kan gälla som bevis för ledamöter och ersältare. Del föreslagna lilläggel lill 20 § kyrkomöleslagen synes onödigi,då med den lydelse paragrafen nu har lorde vara oförhindrat atl ulfärdabevis om uigången av valet i form av proiokollsuidrag från valförrätlningen. RSV vill i detla sammanhang redovisa del förfarande som ipraktiken används vid uifärdande av bevis för den som blivit utsedd lill ledamoiav Prop.1984/85:169 113 eller lill ersättare för denne. Bevis utfärdaspå särskild blankett i Ivå originalexemplar varav den valde får elt och valprövningsnämndendel andra. lalman får i slället för bevis ett uidrag ur protokolletinnehållande bl. a. särskilda förteckningar över de valda. Detta förfarande harbestämts efter samråd med valprövningsnämnden och talman. fann för sin del inle utfärdandel av bevis förde valda ledamöterna och deras ersättare alltför belungande men anser ändå, föreslagna ordningen med uidrag av prolokoll över valförrättningen sombevis ulgör en förenkling i synnerhet om cenlrall uiarbelade prolokollsblankelterkunde användas. Flertalet remissinstanser lämnar förslaget om vissa justeringari bestämmelsen om valsedels ogiltighel ulan erinran. ifrågasätter om det verkligen är heltmeningslöst atl ha kvar ogillighetsgrunden atl, om en eleklor lämnal mer än envalsedel, valsedlarna skall vara ogiltiga. Som regel torde visserligen valförrätlarenuppmärksamma, alt mer än en valsedel lämnas. Del torde dock kunna förekommaall del i hastigheten ej blir observerat men däremot vid uppvecklandet slår fulllklart alt två eller flera sedlar blivit slutna tillsammans, Remissinstanserna ansluter sig till arbetsgruppens uppfatlningall del inle bör införas någon bestämmelse i lagen om en fast valdag utan all domkapillensjälva får bestämma när valel skall äga rum inom resp. valkreis. i ifrågasäller om inte valet av ledamöteroch ersällare lill kyrkomölel bör ske på i de valkrelsar, som liggerinom samma stift. Arbetsgruppen har övervägt att i en beslämmelse i lagen omkyrkomölel efter mönsler av 8 kap. 11 § iredje stycket vallagen (1972:620) bl.a. 8 1984/85. Prop.1984/85:169 114 föreskriva att tal inte får hållas i röslningslokal elleri anslulande utrymme. Gruppen har emellerlid stannat för att inle i lagen ta inen sådan regel. Av tradition har vid de allmänna valen gälll förbud molagitation i omedelbar anslutning lill valprocedurens genomförande. Det kan, somarbetsgruppen anmärkt, finnas ett vissl behov av möjlighet till presentation avde olika kandidaterna inför omröstningen. Sådan presentation bör dock ske vid etlsärskilt möte före själva förrällningen. Under förrällningen främjar, enligtkammarrättens mening, en sådan ordningsregel som den i vallagen ordning,snabbhet och effektivitet vid valförfarandel. Kammarrällen förordar därförinförandel av en sådan regel i lagen om kyrkomötet. i tillämpar vid de val kapitlet har atl förrälladen ordningen all presentation av kandidaterna tilläts men inte vad som kanrubriceras som plädering. Genom atl regelmässigt ajournering för valdella-garnasnärmare kandidatdiskussioner, om dessa inle skelt före förrättningen, beslutas,finns ingen anledning alt tillåta valkampanjliknande inslag under självaförrättningen. Av utredningen såsom tillåtna angivna anföranden bör därförnäppeligen ha pläderingskaraklär. Såsom uttalats bör alltfort valförrättaren ytterslavgöra. Detla gäller också ajourneringslidens längd. Det i övrigt omständligavalförfarandet medger endasl begränsad tidsutdräkl för dylika avbrott. Det ärangeläget alt klockslaget för valel sättes på sådant sätl, att elektorernabereds tillfälle till överläggningar före valförrättningen. konstaterar att arbetsgruppen inte funnit skälatt i enlighet med förslag föreslå en regel i lagen om kyrkomötetsom förhindrar att tal och anföranden hålls i vallokalen. vidhålleratt en sådan regel kan ha en funktion att fylla och kan inte finna atlarbetsgruppen anfört övertygande skäl däremot. Kostnader i samband med valet Bestämmelsen i lagen om kyrkomölel om rält för elektorernatill traktamente och kostnadsersättning för resa som påkallas av deras uppdraglär ha tolkats så att den endasl avser valförrättningslillfället. Länsstyrelsenutgår från atl elektorerna kan behöva iräffas även lidigare för atl förberedavalet. Traktamente och ersättning bör utgå även då. 1984/85:169 115 inte ändras ulan del räcker med etl auklorilalivtuttalande om innebörden av den. föreslår, atl det direkl i lagen införs en beslämmelseom, all de koslnader för valens genomförande, som belastar domkapillen, skall belalasur kyrkofonden på framslällning från resp, kapilel. En schablontilldelning är olämplig, eflersom förhållandenakan variera mycket mellan domkapillen, bl. a. beroende på lillgång lill gratisvallokal och till personer, som kan fungera som valförrättare resp. valnolariei tjänsien elc. En uppskattning av kostnaderna i pelilan blir också osäker. Förkyrkofonden måsle del röra sig om små belopp medan del för domkapillen, med derassnäva ekonomiska ramar, blir mer belungande. En bestämmelse med föreslagetinnehåll vore därför mest tillfredsställande. I promemorian sägs på s. 89 att arbetsgruppen vid sinakontakter med RSV har försäkrat sig om all verket är berett all inför näslkommandekyrkomötesval medverka vid ularbelande av prolokollsblankelter som kan utgöra ellbra slöd vid valförrättningen. Vidare anges att RSV kommer atl siälla sinsakkunskap lill förfogande vid framtagande av sådana särskilda hjälpblankellerför röslsammanräkningen, som i möjligasie mån anpassas efler de för kyrkomöiesvalenspecifika förhållandena. Enligt RSV:s bedömning kan del även vid val till kyrkomötevara lämpligt atl ulnyttja den allmänna erfarenhel och kunskap i valadminislrativaoch blankellekniska frågor som ftnns inom verkel på det säll som redovisas ipromemorian. lill kyrkomöte avviker dock på väsenlliga punkter, såväl iformella som administrativa hänseenden, från de allmänna val som RSV är cenlralförvaliningsmyndighei för. Vid framlagning av prolokollsblankelter ochsärskilda hjälpblankeller är kunskap och kännedom om den miljö där blankettenskall användas en viktig förutsättning. Som även framgår av promemorian är RSV:sroll i detla sammanhang begränsad till all medverka och ställa sin sakkunskaptill förfogande. Härvid begränsas dock RSV:s sakkunskap lill blanketteknisktkunnande och erfarenheler från de allmänna val RSV adminislrerar. RSV saknar ipromemorian förslag över vem som cenlralt skall svara för del sakliga innehålleli blankellerna och den erforderliga "miljökunskapen". Likaså saknasförslag om vem som formelli skall faslslälla blankellerna, svara för dislribuiionm.m, RSV:s erfarenheler från de allmänna valen visar allregionala och lokala organ har behov av någon cenlral inslåns dil de kan vändasig med 1984/85:169 116 förfrågningar av olika slag. Inför och i samband medgenomförandet av 1982/val lill kyrkomölel fick RSV etl stort antaltelefonförfrågningar från de valadministrerande myndighelerna. En oflaåterkommande kommentar var atl man inte visste vart man skulle vända sig förall få slöd. RSV:s möjligheter atl kunna besvara frågorna eller ge annal slödvar därvid begränsade med hänsyn till all erforderliga kunskaper och erfarenhelerinom detla speciella område saknades. Enligt RSV:s bedömning kommer behov avallmänt stöd från någon central instans all finnas även vid kommande val ävenom valförfarandel förenklas och erforderliga blanketter tas fram. Med anledning av det anförda föreslår RSV atl någon cenlralkyrklig instans får som uppgift att utarbeta och faslslälla erforderliga blankellersamt i övrigt biträda de valadministrerande myndigheterna med allmänna råd. Omså blir fallel är RSV givetvis berett atl ställa sin sakkunskap lill förfogandepå det sätl som redovisas i promemorian. Arbetet med allmänna val kräver emellertidomfattande resursinsatser från RSV:s sida. Medverkan i förberedelserna införvalen till kyrkomötet kommer till stor del all tidsmässigt sammanfalla meddetta arbete. Det är därför väsenlligt all RSV tidigt ges möjlighet all delta iplaneringen av förberedelserna inför valen lill kyrkomölel. Enligi verketsbedömning är det önskvärl all arbetet med dessa förberedelser påbörjas undervåren 1985. vill - i likhet med vad arbelsgruppen anförl- understryka vikten av att centrala anvisningar för valförfarandel utarbetas.Av vikt får också anses vara att prolokollsblankelter och särskilda hjälpblankellerför röstsammanräkningen utarbetas. I internremiss har från dataenheten pekats på möjligheten atli sammanräkningsförfarandet utnyttja bordsdator. Samiidigi framhålls dock atlen avvägning måste göras om valproceduren är av den omfallningen atl lekniskahjälpmedel är alt föredra. I avsnitt 2.2 (s. 32 ff) redovisar arbetsgruppen enundersökning inom den statsvetenskapliga institutionen vid universitetmed en analys av del senaste kyrkomötesvalet. I uppsatsen behandlas valresultalelsrepreseniali-vitet. Den övergripande slutsatsen av undersökningen är, atl destörre församlingarna blir kraftigl underrepresenterade med nuvarande ordning. Vad som inte framgår vid presenlalionen av undersökningenär, all begreppet representativitet här används på elt något annat sätl än iförarbetena till kyrkomötesreformen, och detla blir av ganska avgörandebetydelse. Undersökningen definierar representativitet som andelen kyrko- 1984/85:169 117 medlemmar i valdistrikt och församlingar, i förhållandetill del lolala anlalet kyrkomedlemmar/röstberättigade kyrkomedlemmar. Manjämför denna anden med andelen eleklorer, resp. delegerade, i valdislriklen ochförsamlingarna, i förhållande till det totala anlalel eleklorer, Dellaförhållande anges som en proporlionskvol (se ex. lab. 1 och 2 på s. 74). Dellaär del grundläggande måliet för undersökningen av representativiteten, ochdetta mått blir sedan avgörande för gränsdragningen mellan underrepresentationresp. Proporlionalitelen beräknas således på etl riksgenomsnitt.I detta statistiska länkande kommer församlingarna bon. Begreppel represenlaliviiel i förarbetena tillkyrkomötesreformen har etl något annorlunda innehåll. Där tillmätsförsamlingarna en grundläggande betydelse. Kyrkomötesreformen gav nämligenuttryck för principen inle bara all kyrkomedlemmarna är grunden för denkyrkliga demokralin - delta drag har undersökningen lagil hänsyn lill - ulanäven atl kyrkomedlemmarna fullgör sina funktioner i denna kyrkliga demokratigenom sina församlingar. Relalionen kyrkomedlem - församling - rikskyrka ärnödvändig för en indirekt valordning och delta präglar det nuvarandevalsystemet.