prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 2. till Specialskolan m.m.: Utbildningskosinader för budgetårel 1985/86 anvisa elt förslagsanslag av . Specialskolan m. m.: Utrustning m. m. 1983/84 Utgift 3923257 Reservation 872 254' 1984/85 Anslag 4270000 1985/86 Förslag 4671000 ej fårdisponeras enligt regeringsbeslut . Från anslaget beslridsulgifler för läromedel, undervisnings- och arbels-material, inventarier m.m.,bibliotek samt hörsel- och lalteknisk utrustning. ()anslagsframställning för budgetårel 1985/86 innebär i huvudsak följande: Engångsanvisningar på 340000kr. Till följd av förslag ompersonalförslärkningar under anslaget B 14. Specialskolan m.m.:Utbildningskostnader beräknar SÖ en engångsanvisning för ulruslning(-(-70000kr.). Vidare beräknar SÖ en engångsanvisning för utrustning lill fyranya boendeenheter (-1- 360000kr. För upprustning avspecialskolans bibliotek beräknar SÖ 450000kr. För näsla budgetärberäknar jag engångsanvisningar för ulruslning fill följd av personalökningarmed . och för utmsining lill tre nya boendeenheter med 270000kr. (2). Jag förordar att . får utgå ärligenunder en Ireårsperiod för upprustning av specialskolans biblioiek (3). Jaghemställer atl regeringen föreslår atl till Specialskolanm.m. : Utrustning m. m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av4 . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 167 Kostnader för viss personal vid statligarealskolor 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 Med utgången av läsårel1972/73 var samlliga slalliga realskolor avvecklade. Vissa ordinarie ijänslerfördes dä pä övergängsslal. 1 den män innehavarna av tjänsterna inte harkunnat beredas tjänstgöring vid annan skolform fär medel för lönekostnader ochsjukvård för dem utgå ur della anslag. Anslaget bör tills vidare föras upp med oförändratbelopp. Jag hemsläller atl regeringen föreslår atl till Koslnader förviss personal vid statliga realskolor för /86 anvisa eltförslagsanslag av I . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 168 Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1983/84 Utgift 4031465659 1984/85 Anslag 3 804000000 1985/86Förslag 3 775685000 Ur anslaget utgårstatsbidrag fill driften av gymnasieskolor enligt bestämmelser i förordningen(1966:115) om statsbidrag till driftkostnader för viss utbildning(omtryckt 1977:490, ändrad senast 1984:627). Bidragen avser huvudsakligenkostnader för skolledare och lärare samt särskilda kostnader för inbyggd ulbildning. Ur anslaget bekostas ävenvissl bidrag enligt förordningen (1982:608) om statsbidrag till lokalskolutveckling m.m. (omirycki 1983:416, ändrad : 328) samtstatsbidrag till siudie- ochyrkesorientering i gymnasieskolan. Enligt förordningen (1981:449)om minskning av vissa statsbidrag till utbildning skall en del av denämnda statsbidragen minskas av del belopp som annars skulle ha utgetts.I fråga om landstingskommunal vårdutbildning görs en minskning . Till de ytterligarebidrag som utgår ur anslagel hör bl.a. statsbidrag enligt förordningen(1984:622) om gymnasial lärlingsutbildning saml bidrag till kostnader förkorrespondensundervisning pä gymnasial nivä. I gymnasieskolan finns ett stort antalstudievägar i form av 26 linjer och ca 550 specialkurser. Härtill kommergymnasial lärlingsutbildning. Linjerna och de gängse förkortningarna av dem ärföljande. Minsl treåriga linjer (teoretiska) Teknisk linje (fyraårig) T 1984/85:100 Bilaga 10 169 Bygg- ochanläggningsteknisk linje Ba Drift- ochunderhållsteknisk linje Du Enligt riksdagsbeslui(prop. 1980/81: 107, UbU 38, rskr395 saml prop. 1983/84: 116, UbU 19, rskr 321)lillämpas elt särskilt system för dimensioneringen av gymnasieskolan. Systemelär reglerat i förordningen (1984:618) om elevplatser i gymnasieskolan m.m. Delinnebär bl.a. att elevplaisramar i gymnasieskolan fastställs för tre budgetår isänder. För del Iredje hudgeiårel har ramarna karaktären av planeringsramar.Riksdagen har beslutat om ramar för innevarande budgetär och budgetåret1985/86 samt planeringsramar för /87. För hela riket fastställsen totalram. Den är uppdelad pä dels en ram för utbildningar vilka eleverna kanpåbörja direkl efter (direktramen), dels en ram för kurser förinvandramngdom och för utbildningar som kräver viss ålder, praktik ellerutbildning ulöver för lilllräde (lilla ramen). Direklramen är uppdeladpä sex sekiorsramar och en ram för ospecificerade platser. 1 seklorsramarnaingår utbildningar enligt följande. Sektor Utbildningar(till linjerna kommer närliggande specialkurser) HS- Humanistisk och H,S, So, Mu, Ep samhällsvetenskapligsektor VSK- Vård-, social- och Vd,Ss, Ko konsumtionssektor -Ekonomisk och merkan- E,Ek, Dk tilsektor TN - Teknisk och natur- N, T, Te, Du vetenskaplig sektor TI- Teknisk och industri- Ba, Be, Et, Fo, Li, Pr,Tr, Ve, ell sektor gymnasiallärlingsutbildning samt JST Jordbruks- och skogs- Jo,Sb, Td brukssektor Prop.1984/85:100 Bilaga 10 170 Lokalt arbetsmarknadsanknulnaspecialkurser som omfattar mindre än etl läsår och som inte kräver viss älder,praktik eller ulbildning ulöver för lilllräde (korta LA-kurser)ingår inle i seklorsramarna utan i ramen för ospecificerade platser. Riksramarna anges iärselevplalser. Delsamma gäller de länsramar på vilka riksramarna delas upp.Inom länsramarna beslämmer länsskolnämnderna hur många intagningsplatser somvarje kommun och landstingskommun i länel får inrätta för varje studieväg ochför gymnasial lärlingsutbildning. har päregeringens förslag (prop. 1983/84: 116, UbU 29, rskr 412) beslutat om ramarför gymnasieskolans dimensionering för budgetåren 1985/86 och 1986/87 - fördet senare årel i form av planeringsram. För budgetårel 1985/86 motsvarardimensioneringen av den grundskoleanknul-na s.k. direktramen 2,66ärselevplalser per 16-äring, eller 288090 plalser. ()föreslår ingen förändring av direktramen /86. /87 innebär denav beslulade planeringsramen att dimensioneringen minskar till 2,61ärselevplalser per 16-åring. SÖ föreslår att direklramen bibehålls pä 2,66ärselevplalser per 16-åring under budgetåren 1986/87-1989/90 (3).' Den ramen har avriksdagen beslutats omfatta 34 230 ärselevplalser /86, varavlägst 12 500 för högre specialkurser (påbyggnadsutbildningar). För budgetåret1986/87 har beslutat om en planeringsram på 33 230 ärselevplalser,varav 12530 för högre specialkurser. SÖ föreslår atl ramen förpåbyggnadsutbildningar ökas med 4000 /86 och med ytteriigare1000 budgetårel 1986/87. Den lilla ramen skulle därmed enligt SÖ:s förslagomfatta 38230 ärselevplalser /86 och 39230 /87(3). SÖ föreslär att SÖ fårbemyndigande atl även kommande budgetår göra omfördelningar av platser delsmellan sektorerna, dels mellan direktramen och lilla ramen. Vidare föreslår SÖatt regeringen inhämtar bemyndigande att, i den månarbetsmarknadsskäl sä påkallar, öka dimensioneringen utöver förslaget (3.1). Härutöver föreslår SÖ bl. - försöksverksamhetenmed estetisk-praktisk linje utökas med 150 intagningsplatser (3.1), - musiklinjenbyggs ut med ytterligare 60 inlagningsplalser (3.1), - ettnytt ämne, skapande svenska, införs pä försök som tillvalsämne pä social linje,i högsl fem skolenheter (13.5), Hänvisningen avser avsnitti föredragandetexten. 1984/85:100 Bilaga 10 171 - annalspråk än lyska eller franska får läsas som B-språk, t.ex. finska (6.1.1), - indelningeni allmän och särskild kurs i B-språk på tvååriga linjer avskaffas (6.1.2), - ävenandra språk än de som erbjuds bör kunna väljas som nybör-jarspräk(6.1.1), - försöksverksamhelmed nybörjarspråk med dubbelt limial får anordnas i fem kommuner (13.9), - medelsanvisningenför bidrag till skolor som har årskurs 4 av T- linjen för all organiserateknikservice ökas med 200000kr. (13.1), - försöksverksamhelmed sammanhållen årskurs 3 och ulvidgad årskurs 4 får anordnas pä leknisk linjei två län (6.2.5), - försöksverksamhetmed industriteknisk gren för verkstadsunderhåll på drift- och underhållsleknisklinje får anordnas pä två orler (6.2.2), - försöksverksamhetmed sammanslagning av grenar på processleknisk linje i årskurs 2 får anordnaspå fem orter (6.2.3). - försöksverksamhelfår anordnas med sammanslagning av varianler i årskurs 2 på livsmedelsteknisklinje, gren för storhushåll och restaurang (6.2.4), - nylimplan fastställs för vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård saml attverksamheten görs reguljär (6.1.5), - variantför barnsjukvärd inom vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård slopas(6.1.5), - möjlighetges att inrätta social servicelinje i halvklass, B- form, samt all möjlighetatt inrätta 16-klass på linjen avskaffas (13.7), - försöksverksamhetfär anordnas med tvåårig handels- och kontorslinje och atl den tvåårigaekonomiska linjen och distributions- och kontorslinjen avvecklas successivt.Den tvååriga handels- och kontorslinjen föreslås kunna bli inrättad även ihalvklass, B-form (6.2.1), - limplanejusteringargörs i normaltimplanen och den alternativa timplanen för E-linjen (6.1.4), - förordningenom resurstimmar i gymnasieskolan ändras så alt det klart framgår att detfrämsta målel med den friare resursanvändningen är all slödja de elever som harde största behoven av hjälp (5), - reglerintas i skolförordningen (1971:235) om atl varie gymnasieskola skall göra enplan för användningen av förslärkningsresursen (5), - eltpermanent syslem införs för omfördelning av resurser frän gymnasieskolanslilla ram lill vuxenutbildning och omvänt (2.2), - socialkunskapi årskurserna I och 2 samt estetisk specialisering i årskurserna 2 och 3 ivissa fall skall läsas i halvklass, B-form (13.7), - SÖerhåller bemyndigande att göra begränsningar i limvolymen förpäbyggnadsutbildningar (13.8), - SÖerhåller bemyndigande att beslula att fr. o. m. budgetårel 1986/87 Prop.1984/85:100 Bilaga 10 172 sådan utbildning som har karaktär av internpersonalulbildning eller uppdragsuibildning inle längre fär anordnas medslalsbidrag (13.10) saml alt - möjlighet allvälja elt nyll ämne, leckenspråk, införs för elever vid den gymnasiala ulbildningen för döva och gravthörselskadade i (7). SÖ hemställer att lillBidrag till driften av gymnasieskolor anvisas elt förslagsanslag av 4085057000kr. SÖ har i skrivelse framfört förslag om förändringar i nu gällande planeringssyslem förgymnasieskolan (3). Föredragandens överväganden 1 Disposition Jag kommer atl disponeramin föredragning av gymnasieskolanslagel på följande sätt. I avsnill 2 redovisar jagförslag till åtgärder för att bibehålla teoretisk utbildning i glesbygd ochförslag som syftar till etl maximall utnyttjande av utbildningsplatser föräldre sluderande i gymnasieskolan och i vuxenutbildning (komvux). Jaglämnar sedan mina förslag till dimensionering av gymnasieskolan budgelåren1985/86- 1987/88 (avsnitt 3). I avsnitt 4 redovisar jagmina förslag om resurser för skolledning i gymnasieskolan. Jag övergår sedan(avsnitt 5) till förslag rörande resurserna för undervisningen. De syftar lillatt gagna de elever som har störst behov av stöd i sitt skolarbete. Jag tar därockså upp frågan om självstudier. 1 avsnitt 6 lar jag uppolika läroplansfrågor. Jag föreslär försl förändringar beträffandespråkundervisningen på vissa linjer, miljöpraktiken på T-linjen samltimplanerna för E-linjen och för vårdlinjen. Därpå behandlar jag vissförsöksverksamhel. Jag föreslär bl.a.en ny försöksverksamhel med ivåårig handels- och konlorslinje. Jag framförocksä förslag om försök som rör förlängning av T-linjen och en vidareutvecklingav vissa yrkesinriktade linjer. 1 avsnitt 7 behandlar jagden gymnasiala utbildningen för döva och hörselskadade elever i ochföreslår en ny möjlighet till studier av leckenspråk. Frågor om resurser föråtgärder för invandrarelever tar jag upp i avsnitt 8. Därefter behandlar jaginbyggd ulbildning pä yrkesinriktade studievägar och gymnasial lärlingsutbildning(avsnitt 9 resp. 10). Jag fortsätter sedan mingenomgång av gymnasieskolanslagel med förslag om statsbidrag till siudie- ochyrkesorientering och till lokal skolutveckling (avsnitt 11 resp. 12). Därpå redovisar jag vissaövriga frågor [avsnitt 13). Föredragningen avslutas med anslagsberäkningar(avsnitt 14). 1984/85:100 Bilaga 10 173 2 Vissa tekniska och organisatoriskaförändringar Innan jag kommer in pädimensioneringsramarna för budgetåren 1985/86-1987/88 vill jag la upp vissalekniska och organisatoriska frägor. 2.1 Bibehållande avteoretisk utbildning i glesbygd För de sju minstakommuner som har medgivande alt anordna gymnasieskola med bäde teoretiska ochyrkesinriktade linjer finns s. k. samordnade limplaner (ST-planer) och eltsärskilt resurssystem. Timplanerna bygger pä samläsning mellan årskurser (s.k. B-form), och lärartimmar lilldelas ietl vissl förhållande lill antalet elever. ST-systemel blevreguljärt (prop. 1982/83: 100 bil. 10, UbU 21, rskr311 saml förordning SFS 1983:505). Därvid lades också in vissaspärrar mol alltför låga elevial. Det gällde atl undvika atl ST-systemel medminskande elevunderiag blev orimligt dyrt i förhällande lill vad slaten kansalsa pä utbildning för elever på andra orter. De spärrar som bestämdesavgjorde om årskurs 3 av E-, H-, N- och S-linjerna skulle få finnas. Med dessa spärrar varJokkmokk den ort som först skulle förlora sin årskurs 3 (fr.o.m. läsärei1986/87). Regeringen beslöt emellertid alt årskurs 3 skulle fåfinnas kvar i även läsårel 1986/87 men med en minskad garanteradlimresurs. Med utgångspunkt i dennalillfälliga lösning har en arbetsgrupp inom föreslagilall avtrappningen av timresurserna byggs ut till ett generellt system, som"tål" också fortsatta elevminskningar . Förslaget innebär ävenminskad slalsbidragstäckning, ungefär motsvarande vad en kommun skulle ha attbetala i interkommunal ersättning, om eleverna i stället ginge i årskurs 3 i enannan kommuns gymnasieskola. Jag föreslår atl ellsyslem enligi dessa principer införs fr. o. m. hudgeiårel 1985/86 förbibehållande av årskurs 3 i skolor med samordnade limplaner. 2.2 Omfördelning avresurser mellan gymnasieskola och komvux Med anledning av förslagi kompletteringsproposiiion beslöt all resurser i vissutsträckning skulle kunna föras över från gymnasieskolan lill komvux /84. Syftet var dä all ulnyttja medel som beräknats för elevplatseri gymnasieskolan, om dessa inte kunde inrällas där. Överskjulande resurserskulle i della läge kunna överföras till komvux, om kapacitet fanns att ta emolfler elever där. SÖ har begärlbemyndigande att omfördela överblivna platser mellan gymnasieskolans lilla ramoch komvux. Enligt förslagel skall resurser kunna omfördelas i båda riktningar. Förslaget ligger i linjemed regeringens ambition att öka möjlighelerna lill samverkan mellangymnasieskola och komvux. Jag förordar därför all Prop.1984/85:100 Bilaga 10 174 en möjlighet öppnas för regeringen eller den myndighelsom regeringen bestämmer alt göra vissa omfördelningar av överblivna resurserfrån gymnasieskolanslilla ram till komvux eller omvänt fr. o. m. /86. Det bör få ankommapå regeringen eller den myndighel som regeringen beslämmer att avgöra vilka närmareregler som skall gälla. 3 Dimensionering av gymnasieskolan Jag villerinra om vad jag anfört i inledningen om en utökning av gymnasieskolans intagningskapaciiet för attmöjliggöra för alla ungdomar som så önskar atl erhålla en utbildningefter . 1 det följande redovisar jag närmare deomständigheter pä vilka jag grundar minaöverväganden om gymnasieskolans dimensionering. Min utgångspunkt äratt i första hand alla utbildningssökande 16- och 17-åringar skall beredasplats i gymnasieskolan. Riksdagsbeslutet om prioritering av denna åldersgmppvid intagning till gymnasieskolan, som till-lämpas vid intagning /86, är del ena medlet föratt nå detta mål. Det andra är gymnasieskolans totala intagningskapaciiet. Dimensioneringen avgymnasieskolan har anknufils till de årliga variationerna i årskullen16-äringar, dvs. den åldersgrupp som normalt slutar . Valetav denna beräkningsgrund uttrycker gymnasieskolans inriktning motungdomarna. Inom dimensioneringsramen görs avvägningar mellanarbetsmarknadens krav, elevernas intressen och huvudmännens möjligheter atllokall anordna olika studievägar. Också de något äldre elevernas behov av utbildningsplatsermåste beaklas. Gymnasieskolansintagningskapaciiet på de gmndskoleanknutna studievägarna har utökats kraftigtunder en följd av år. Antalet sökande per inlagningsplalshar dock ökat än snabbare. Förklaringen härtill är att allt fler av dem som slutar gmndskolan söker direktvidare till gymnasieskolan -vid mitten av 1970-lalel var det , medan del 1984 var -samiidigi som ett alll större antal vuxna ocksä söker sig lill gymnasieutbildning. De senare söker framför alll lill gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar. Riksdagsbeslutetvåren (prop. 1983/84:116, UbU 29, rskr 412) innebar en kraftig ulökning avgymnasieskolans intagningskapaciiet. Utökningen innebar att antalet intagningsplatser pä degrundskoleanknutna studievägarna för innevarande budgetår moisvarar 111,8%av anlalel 16-åringar mot tidigare108,. Syftet var att bereda plats för fler 16- och 17-äringar. Riksdagsbeslutet omprioriteringen av 16- och 17-åringar kommer att lillämpas första gången vidintagningen till gymnasieskolan /86. Reglerna för denna prioritering kommer att geinlagningsnämnderna visst utrymme att ta hänsyn till individuella behov. 1984/85:100 Bilaga 10 175 Äldre sökande måste dockäven i viss ulslräckning kunna tas in på grundskoleanknutnastudievägai" i gymnasieskolan. Det gäller framför allt på vissayrkesinriktade utbildningar som av tradition har funnits i gymnasieskolan ochsom det av praktiska eller ekonomiska skäl är olämpligt alt dubblera i komvux. När jag mot dennabakgrund föreslår en dimensionering av gymnasieskolans direktram /86 som innebär 114,4 intagnings-platser för varje 100-tal16-åringar i rikel - vilkel är en högre frekvens än - lar jagockså hänsyn lill all anlalel 16-åringar lillfälligl sjunker och atlkommunernas skolplanering inle bör utsättas för alltför slora svängningar. Jagvill emellertid också understryka vikten av att den beslutade prioriteringen av16- och 17-åringar som böar gälla vid intagningen till nästa höstterminverkligen får genomslag. För budgelåren 1986/87och 1987/88 föreslår jag all direklramen får oförändrat antalinlagningsplalser, dvs. Mina förslag innebär allkommunerna får oförändrade förutsättningar för singymnasieplanering. Under dessa tre är ökar antalet 16-äringar från"bottennoleringen" 108250 läsårel 1985/86 och kulminerar läsårel1987/88. Därefier sjunker antalet 16-åringar, först långsamt för att sedan,efter 1991/92', sjunka under 100000, en nivå som kommer atl bibehållas underhela 1990-lalel enligt SCB:s prognoser. Den slatliga skoladministrationen ochde kommunala huvudmännen måsle, enligt min mening, anpassa sin planering efterdetta faktum, bl.a. när del gäller gymnasieskolans dimensionering och övrigskolplanering. Jag vill i della sammanhang erinra om all jag i inledningen harframhällil viklen av all klasser som inrällas verkligen blir fyllda. Jag har i inledningenockså framfört mina överväganden om elever som har särskilt behov av stöd igymnasieskolan. Jag finner det således myckel oroväckande att, säsom harframkommit i en rapport frän SÖ, flickor som kommit in på pojkdomineradeyrkesinriktade linjer i gymnasieskolan avbryter sina studier i slörreutsträckning än pojkarna pä dessa linjer. Genom stödinsatser av del slag somjag nämnl bör sådana studieavbrott kunna förebyggas. SÖ har inkommit med enandra delrapport som en redovisning av regeringens uppdrag atl utvärderagymnasieskolans nya planeringssystem. Rapporten och de förslag som där framförsbereds i . har våren 1984fallat beslut om direktramen och lilla ramen för budgetårel 1985/86 samlplaneringsramar /87 (prop. 1983/84: 116, UbU 29, rskr 412). Minaförslag i del följande gäller dels en ulökning av direktramen /86, delsvissa utbildningars dimensionering inom den. Vidare lägger jag fram förslag omslutliga ramar för /87 saml planeringsramar för budgetåret1987/88. 1984/85:100 Bilaga 10 3.1 Slutliga ramar för budgetårel 1985/86Direktramen Mot bakgrund av vad jagtidigare anfört bör direklramen tillföras ytterligare 2 330 inlagningsplalser,som bör fördelas pä HS-, VSK- och EM-sek-torerna. Försöksverksamhelen medestetisk-praktisk linje omfaliar 300 inlagningsplalser fr.o. m. läsåret1984/85. Vid utläggningen av platserna visade del sig all kommunerna var myckelangelägna om alt få erbjuda ungdomar med intresse och fallenhet för dessaområden en adekval ulbildning och atl genom estelisk-prakliska utbildningsvägaröka den kulturella medvetenheten över huvud laget i olika skolor. Medhänvisning lill detta och till del höga sökandetrycket föreslär jag attförsöksverksamheten utvidgas med ytterligare 150 inlagningsplalser (300ärselevplalser) för /86. SÖ har begärl en ulökningav musiklinjen med 60 inlagningsplalser. Enligt SÖ:s beräkningar medförulökningen en merkostnad om . 1985/86 jämföri med genomsnittskostnadenför linjer i gymnasieskolan. SÖ avser all senasl i samband medanslagsframslällningen för hudgeiårel 1986/87 lägga fram förslag om enreviderad limplan som innebär minskade kostnader. Försl när det förslagetföreligger, är jag beredd all pröva möjlighelerna till en utbyggnad avmusiklinjen. Platser för gymnasiallärlingsutbildning beräknas på Tl-seklorns ram. /86 beräknar jag ilikhet med innevarande budgetår 5 915 ärselevplalser. Nytt förslag till slutliga ramar för budgetåret1985/86 på grundskoleanknutna studievägar (direktramen) Beslut enl. prop. 1983/84: 1 16, 1983/84: 116 -(- 365 ' Nytt rambegrepp fr. o. m.1985/86; 4 400 ärselevplalser överflyttas frän lillaramen (icke grundskoleanknutna studievägar) till direktramen(grundskoleanknutna studievägar). Prop.1984/85:100 Bilaga 10 177 Den av riksdagenbeslulade omfattningen av lilla ramen /86 ulgör 34 230 ärselevplalser. Enligt beslutmed anledning av prop. 1983/84: 116 om gymnasieskola i ulveckling skallgymnasieskolan bli mera flexibel genom all nya lyper av påbyggnadsulbildningartas fram. För all ge utrymme för ell slörre kursulbud ulökades i delsammanhanget den lilla ramen och minimiramen förpäbyggnadsutbildningar med I 000 plalser jämföri med mitl förslag i 1984 årsbudgelproposilion. 1 gymnasieproposilionen anförde jag atl en fortsattförnyelse och vitalisering av kursulbudel också måsle innebära att nya kurserskall ersälla äldre. Mol denna bakgrund och med hänsyn lill delslalsfinansiella lägel är jag inle beredd all nu föreslå en ytteriigareutökning av lilla ramen. För särskilda kurser förinvandrarungdom beräknar jag, liksom tidigare, I 000 ärselevplalser. Möjlighel till avsteg från ramarna /86 har i sambandmed behandlingen av gymnasieproposilionen beslutat om möjligheter atl göraavsleg från ramarna i form av omfördelningar mellan dem. Vidare har riksdagenbemyndigat regeringen atl, liksom ,i den män arbetsmarknadsskäl påkallar en ulökning av totalramen, besluta omdet. Jag vill ocksä erinra om milt lidigare förslag avseende omfördelning avresurser mellan lilla ramen ochkomvux. 3.2 Slutliga ramar för /87 De lidigare besluladeplaneringsramarna för budgetårel 1986/87 bör -med de avvikelser som jagredovisar i del följande - faslslällas som slutliga ramar. Den tidigare såsomplaneringsram beslutade (prop. 1983/84:116, UbU 29, rskr 412) dimensioneringenav antalet ärselevplalser i relation lill antalet 16-äringar bör ses motbakgrund av den beslulade prioriteringen av 16- och 17-åringarna.Priorileringen är då inne pä del andra inlagnings-ärel, ochövergängssvårighelerna bör ha övervunnils. Dock vill jag mol bakgrund av vadjag har anfört och, i likhel med SÖ, för della budgetår föreslå enviss utökning av den beslutade direktramen. Jag finner det motiverat atlföreslå en ulökning med yllerligare 2 860 inlagningsplalser. moliv ärdels atl upprätthålla dimensioneringen av TN-, Tl-och JST-sektorerna, dels alttrygga filekornas utbildningsmöjligheter på framför allt VSK- ochEM-seklorerna. Hur ulökningen fördelas pä seklo-rerna redovisas i tabellform. 12 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 Förslag till slutliga ramar för budgetåret1986/87 på gmndskoleanknutna studievägar (direktramen) 1983/84: 116, SÖ:s förslag. 1983/84; 116 -(- 100