prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 4.3 Sysselsättningspolitiken .................................................................... ..... 29 4.4 Fördelningspolitiken .......................................................................... ...... 32 4.5 Skattepolitiken .................................................................................. ...... 34 5 Budgetpolitiken ........................................................................................ 37 5.1 Detaktuella budgetläget ..................................................................... 37 5.2 Budgetutvecklingen1982/83-1985/86 ............................................... ...... 38 5.3 Budgetförslaget ................................................................................. 39 5.4 Budgetpolitiken i eltnågol längre perspektiv .................................... 41 6 Denkommunala ekonomin ....................................................................... ...... 45 7 Avslutning ............................................................................................... ..... 49 1 Reklamskatt .............................................................................................. ...... 52 2 Statligakreditgarantier, m. m....................................................................... ...... 52 3 Försöksverksamhetenmed ränteincitament på myndigheternas utgifisanslag 56 4 Finansieringav vissa affärsverks verksamhet ........................................... 57 5 Vissasärskilda budgeteffekter samt valutaförluster ................................. ..... 60 5.1 Särskildabudgeteffekter ...................................................................... ..... 60 5.2 Valutaförluster ................................................................................... ...... 63 5.3 Underliggandebudgetsaido ................................................................ ..... 64 6 Bruttoredovisningav statsbudgetens inkomster ....................................... ..... 64 7 Statsbudgetenbudgetåren 1984/85 och 1985/86 ....................................... ..... 66 7.1 Beräkningsförutsättningar .................................................................. 66 7.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter avseende /85 ............................................................................ 66 7.3 Statsbudgetensinkomster och ulgifler avseende budgetårel 1985/86 ............................................................................. 68 7.4 Statsbudgetens saldoför budgetåren 1984/85 och 1985/86 ............................................................................................... 75 Diagramförteckning ...................................................................................... .... 79 Bilaga 1.3 Riksrevi.s/onsverketsberäkning av budgetutfallel för budget /85 Bilaga 1.4 Vissa tabeller rörande den statsfinansiella utvecklingenm. Bilaga 2 ti» budgetpropositionen 1985 Prop. Anmälantill statsbudgeten för /86, såvitt avser frågor som ärgemensamma för flera huvudtitlar 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m.m. Lönerna för det stora flertalet statstjänstemän och förvissa andra arbetstagare i offentlig verksamhet bestäms genom förhandlingarmellan statensarbetsgivarverk (SAV) och de statsanställdas huvudorganisationer. Den 21 maj 1984träffade SAV saml Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) avtalom löner 1984-85 för statstjänstemän m.fl. (1984-85). I 1984-85 ingårbl. a. allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST),allmänt tjänsteförteckningsavtal (ATF), tjänste-förteckningsavtal förundervisningsområdet (TFU), tjänsteförteckningsavtal för kyrkliga tjänster(TFK), avtal om system för lönesättning av chefstjänstemän (chefslöneavtalet) ochallmänt pensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (pensionsavtalet). F.n. gäller delönevillkor som framgår av AST . Enligt pensionsavtalet gäller statens allmännatjänstepensionsreglemente (1959:287, SPR) med anslutande föreskrifter iväsentliga delar som kollektivavtal i den omfattning de avser berörda tjänstemän. Enligt ett den 19juni 1984 träffat avtal gäller 1984-85 till viss del samt vissa av övriga iföregående stycke nämnda avtal som kollektivavtal även mellan SAV ochSveriges (). Pensionsförmånernaför de icke-statliga arbetstagare med statlig pensionsrätt somfaller utanför SAV:s förhandlingsområde regleras i SPR med anslutande föreskrifter. För vissa statligtanställda läkare har förmånerna bestämts genom avtal mellan SAV ochSveriges läkarförbund. F.n. gäller för denna personal de 1 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 2 lönevillkor som framgår av uvial den 5september 1984 om allmänna bestämmelser för vissa slatliga läkare m. (ABL). Samlliga nämnda avtal gäller för tiden denIjanuari 1984-den 31 december 1985. Till grund förberäkningen av anslagen lill avlöningar och pensioner under nästa budgelår harlagls de löne- och pensionsbelopp som gäller fr.o.m. den 1 maj 1984.Anslagsberäkningen innefattar ett lönekostnadspälägg . I förhållande till dellöneläge som låg till grund för beräkningen av lönekostnaderna ibudgetpropositionen 1984 har medräknats ändringar som skell fr.o.m. den 1januari 1984 dels till följd av uppgörelsen i fråga omförtjänsiutvecklingsgarantin enligt avtal om löner 1983 för statstjänstemänm.fl. (1983). dels lill följd av 1984-85. Förtjänsiutvecklingsgarantininnebar en höjning med 0,8Cr. 1984-85 innebar en höjning av lönerna för1984 i genomsnitt för statsförvaltningen med 4.47r. Avtalen har beaktats ilöneomräkningen, liksom de ramar, som myndigheterna disponerar under liden denIjuli 1984-den 30juni 1985 enligtavtal om lokala löneförhandlingar m.m. inom ATF-omrä-det(L-ATF) saml senare träffade ändringsavial. Genom SAV:s försorg harregeringskansliet i höstens budgetberedning haft tillgång till elt merdetaljerat underlag för beräkning av myndighelernas lönekostnader budgetåret1985/86. Med utgångspunkt i SAV:s uppgifter har i budgetförslagetkostnadseffekterna av 1984-85 på löne-planslönerna beräknats utifrån resp.myndighets faktiska löneprofil. Enligt 1984-85ersätts löneplanerna T och F av en ny löneplan N . Det är därförinte nu möjligt att ange vad som kommer atl gälla i fråga omanställningsvillkor för /86. Dessa frågor torde senare fåanmälas för regeringen. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänsterm.m. I allmänttjänsteförteckningsavtal (ATF) har () samt Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) fastställt lönegradsplaceringen för destatligt reglerade tjänsterna. Enligt avtal gäller ATF somkollektivavtal även mellan SAV och (). Sedanbudgetårel 1978/79 har parterna förfogat över ett årligt löneutrymme enligt bestämmelsernai avtalet om lokala löneförhandlingar m. m. inomATF-områdel (L-ATF) samt senare träffade ändringsavtal. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 3 Enligt ATF fårunder avtalsperioden ändring av anställningsvillkoren för en tjänst ske dels i den utsträckning ochpå del sätt som föreskrivs i L-ATF, dels vidslörre organisationsförändringar, dels vid andra tillfällen om arbetsgivaren finner särskilda skäl föreligga.När en ny myndighet inrättas eller omen organisationsförändring innebär att etl större antal nya Ijänster måsteinrättas skall arbetsgivaren lämna berörda huvudorganisationer tillfälle till förhandling omanställningsvillkoren för de nyinrättade tjänsterna. I andra fall prövas fråganom anställningsvillkoren för en nyinrättad tjänst av arbetsgivaren. Närarbetsgivaren beslutar om anställningsvillkorenför en ny tjänst, skall hänsyn tas tillvad som gäller för andra tjänsterinom det aktuella myndighetsområdet. Beslutet får meddelas först sedanberörda arbetstagarorganisationer underrättats. Den organisation som vill kan påkalla förhandling i dessa fall.Sådan förhandling förs under fredsplikt. för undervisningsområdet (TFU) ochtjänsteförteckningsavtalet för kyrkliga tjänster (TFK)gäller i huvudsak motsvarande regler när en ny tjänst inrättas inom dessa områden. för vissa statliga läkare m.fl, (TFL)kan part påkalla förhandling om anställningsvillkoren när en tjänstnyinrättas eller direkt berörs av en ändrad förvaltningsorganisation. Sådan förhandling förs underfredsplikt. Tjänstemän somomfattas av chefslöneavtalet uppbär i regel lön i form av baslön jämte etlantal tjänstelillägg och eventuellt etl personligt tillägg. Antalettjänstetillägg och storleken av det personliga tillägget bestäms av regeringeneller statens chefslönenämnd. Vissa tjänster är emellertid inom ramen för chefslöneavtalei placerade ilönegraderna F 30-F 35. Lönesättningen förde tjänster som regeringen i budgetpropositionen begär bemyndigande attinrätta sker enligt de regler som framgår av avtalen. Även när det gällertjänster, som kan inrättas utan medverkan men för vilka regeringen beräknar medelunder de olika huvudtitlarna, har anslagsberäkningen skett med utgångspunkt i lönesättning enligt gällande regler. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 3 Bemyndigande för regeringen att godkänna vissa löneavtal 1984/85:83om ändringar i regeringsformen m.m. föreslås bl.a, alt riksdagenslönedelegation avskaffas och att dess uppgifter förs över till finansutskottetfr.o.m, . Det gäller godkännande på vägnar av kollektivavtal pådet statligt reglerade området, Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 4 Förslagen ipropositionen grundas pä betänkandet (DsC 1983: 2) ochstatstjänstemannens anställningsvillkor, som har lagts fram av utredningen (Fi1972:06) om underslällning av avtal. Betänkandets sammanfattning och ensammanställning av remissyttrandena över betänkandet finns i propositionen. I propositionenaviserar jag atl jag skall iiierkomma med forslag om all inhämia riksdagensbemyndigande lill ökade befogenheter för regeringen attgodkänna kollektivavtal om anställningsvillkor för bl. a. arbetstagare vid myndigheterna under regeringen och för lärare.Jag tar nu upp denna fråga. Mitl förslag är altriksdagen i stor ulslräckning delegerar lill regeringen atl godkänna kollektivavtal pådel statligt reglerade området. Utredningens förslag överensstämmer med milt. Remissinstansernalämnar genomgående utredningsförslaget ulan erinran på denna punkl. Skälen för mitt förslag är följande. Riksdagenslönedelegation tillkom i samband med atl fattade beslut om denförhandlingsrättsreform för de offentligt anställda som innebar att dessa fick rätt att träffa kollektivavtal om sinaanställningsvillkor. Delegationensuppgift skulle vara atl överlägga i förhandlingsfrä-gor som skall gälla för statens arbetstagare ellersom i övrigt tillhör prövning. Med det senareuttrycket avsägs bl. a. lärare, präster och vissaandra arbetstagare med statligt reglerade ijänsler. Lönedelegaiionen fick rätt att på vägnar godkänna avtali sådana frågor eller, om frågan undantagits från avtal, förslag till reglering av den. har inemot1 000 avtal godkänts av delegationen. Av skäl som redovisatsav utredningen har delegationens roll som samrådsorgan inför förhandlingar ej blivit den tänkta.Godkännande av avtal har i storutsträckning skett rutinmässigt och utan någon mer ingående prövning.Även sådana omständigheter som arbelsräitsreform och ändringar av det avtalsbara området har haftviss betydelse för delegationens funktion. Som exempel härpåhar nämnts atl lönedelegaiionen numera - efler tillkomsten av det s, k.chefslöneavtalet - inle längre lar ställning till lönesättningen avbl. a. verkschefstjänster. Som en följd härav har lönedelegationen fört vissaresonemang om sin ställning. Vissa aktiveringssträvanden har gjorts men inte lett till någon nämnvärd förändring. Förslaget om enomfattande delegering till regeringen att godkänna avtal skall ses mot denna bakgrund. Det kan inte ansesfrämja nägra intressen att underställariksdagen avtal för godkännande, om detta endast är en ren formalitet. Med hänvisning till vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår attregeringen bemyndigas att utan alt höra lönedelega- Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 5 tion godkänna dels avtal om deanställningsvillkor som skall gälla för statens arbetstagare, dels de avtal iövrigt som tillhör riksdagensprövning, nllt under förutsättning att avtalen inte gäller generell regleringav ifrågavarande tjänstemäns anställningsvillkor i samband med de allmännaavtalsrörelserna eller annars är av mer avsevärd, självständig siatsfinansiellbetydelse. 4 Tjänstledighet för statsanställda"UD-makar" m. fl. En arbetstagare, varsmake är anställd inom utrikesförvaltningen och i den anställningen stationeradutomlands, bör i regel medges tjänstledighet under högsl för atl vistastillsammans med maken på stationeringsor-ten. Det har regeringen föreskrivit itjänstledighetsförordningen (1984: 111), som trädde i kraft den I april 1984och som är tillämplig på det statligt reglerade områdel. förstatsanställda och för lärare, försäkringskasseanställda m. fl. har förriksdagen anmälts atl tjänstledigheter av här angivet slag borde omfattasammanlagt högst (prop. 1975: I bil. 2 s. 8, InU 4, rskr 218). I fortsättningen börenligt min mening dessa frågor - som för övrigt alltsedan år 1979 kan bliföremål för kollektivavtal kunna avgöras genom föreskrifter av arbetsgivarenulan atl underrättas (jfr punkt 6 i övergångsbestämmelserna tilllagen 1976:600 om offentlig anställning, omtryckt 1982: 100. ändrad senast1983: 1074). Jag hemställer atlregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 5 Verksamheten i Offentliga sektorns särskildanämnd Offentliga sektornssärskilda nämnd inrättades genom det särskilda hu-vudavialel den 29 november1976 (SHA) - ett led arbetsrättsreform (prop. 1975/76: 105, InU 45,rskr 404). Nämnden består av sjuriksdagsledamöter och sex företrädare för avtalsparterna. Den är beslutförbara när den är fulltalig. Den kan enligt SHA kopplas in, när det gäller förhandlingarom kollektivavtal som rör anställningar hos staten, kommunerna, landstingen,försäkringskassorna eller . Om en förhandlingspart invänder attett begärt kollektivavtal i något visst ämne inte bör träffas, eftersom detskulle kränka den politiska demokratin, kan denna fråga hänskjutas till nämndenför etl utlåtande, som utgör en rekommendation till parterna. Av förarbetena tillarbetsrältsreformen framgår all frågor som gäller den offentliga verksamhetensmål. inriktning, omfattning eller kvalitet hör till Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 6 det politiska beslutsområdet (anf, prop, bil 2 s. 151),Avsikten har varit att det i första hand skall ankomma på parterna att inomförhandlingarnas ram lösa hithörande gränsdragningsproblem och atlhänskjulande till nämnden sålundaskall ske bara i undantagsfall (anf. 2 s. 155, anf, InU s, 58). Enligt beslut (prop. 1977/78:176, AU 37, rskr 336) skaM verksamheteni redovisas för . Jag får därför upplysa att det - fram till denna dag - inte harhänskjutits något enda ärende till nämnden. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Ordningen mednordisk utbytestjänstgöring är nu inne på sitt sjunde år. För svenska deltagareregleras den i förordningen (1980:848) om utbytestjänstgöring iandra nordiska länder (omtryckt 1984:32). a. för att sprida information om utbytestjänstgöringen tillmyndigheter, anställda och personalorganisationer. Intresset förutbytestjänstgöringen har ökat kraftigt såväl iSverige som i de andra länderna. Både anställda och myndigheter synesbli alltmer uppmärksamma pä de praktiska möjligheter till förnyelse ochbreddade erfarenheter som tjänstgöringen erbjuder. Regeringen har imars 1984 utsett ytterligare tre svenska deltagare till 1984års utbytestjänstgöring. De kommer från och har tjänstgjort i ett annat nordisktregeringskansli. har regeringen vidare utsett de 17svenska deltagare som under är 1985 skall tjänstgöra i , , Islandoch . I och med detta ärantalet svenska stipendiater uppe i 81. har ett antal tjänstemän frånde andra länderna tjänstgjort i . Jag vill i detlasammanhang ocksä nämna att har beslutat att fr.o.m. år1985 ställa medel till förfogande för utbytestjänstgöring för sädanpersonal utanför del statligt lönereglerade området som särskilt arbetar mednarkotikafrågor. Beslut om vem som skall delta från svensk sida i denutbytestjänstgöringen tas av Nordiska kontaktmannaor-ganet förnarkotikafrågor. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 7 En viktig del av deoffentliga myndigheternas service till medborgarna är den informationsverksamhetsom myndigheterna hedriver. Informationsdelegationen (B 1982:01) har i sittbetänkande (SOU 1984:68) Samordnad samhällsinformation lagl fram förslag om ensådan samordning av de befinlliga informationsresurserna att allmänhetenlättare kan få tillgäng till samhällets service och svar på sina frågor. Ibelänkandet behandlas bl. a. myndigheternas telefonservice och service genomlokala informationscentraler samt myndigheternas interna information.Betänkandet remissbehandlas f. n. demokraliberedning(C 1983: 03) skall undersöka vilka svårigheter och problem som finns förenskilda människor när del gäller all komma i kontakt med kommunala organ ellerserviceinrättningar. Den skall också kartlägga den utbildning kommunerna anställda i syfte all öka serviceinriktningen i den kommunalaverksamheten. Ansvaret för den kommunala informationen och för det kommunalaförenklingsarbelet vilar enligt 3 kap. I § kommunallagen (1977: 179. ändradsenasl 1984:507) på kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet. Beredningenskall studera vilken effekt detla har haft. Beredningen skall lämna sittslutbetänkande senast den . Jag hemställer altregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 8 Myndigheternas externa tidskrifter Informalionsdelegalionen(B 1982:01) har överiämnatsitt betänkande (SOU 1984:68) Samordnad samhällsinformation. Delegationen harenligt sina tilläggsdirektiv (Dir 1983:29) hafi att överväga vilken roll deexterna tidskrifterna i framliden skall spela för samhällsinformationen samtbelysa tidskrifternas möjligheter alt hell finansiera sina kostnader medprenumerations- och eventuellt annonsintäkter. Delegationen har vid sinanalys av tidskrifierna funnit alt de inte främst är avsedda för allmänhetenulan för handläggare i andra myndigheter, forskare och andra som yrkesmässigtbehöver information från myndigheterna. Tidskrifterna skall enligtdelegationen närmasl ses som bransch-tidskrifier med aktuella upplysningar omändrade regler, nya arbetsmetoder, aktuell faktainformation etc. Mot dennabakgrund anser delegationen att det inte är möjligt att sätta generellaekonomiska ramar för tidskrifterna som att t.ex. kräva att samtligatidskrifter skall vara självfinansierade. Tidskrifternasprenumerationspris bör enligt delegationens mening sättas med hänsyn tillmottagarnas förväntade villighet atl betala, inle efter Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 8 Delegationen har pekat på vissa problemmed annonsfinansieringav tidskrifter, bl. a. att myndigheternas ställning kan göra del olämpligtmed kommersiella annonser och atl Irycksaker som innehåller sådana annonser inte fårdistribueras som tjänstepost. Varje myndighet måste enligt delegationen själv ta ställning tilllämpligheten av att införa annonser. Delegationen anseratt många tidskrifter skulle kunna förbättra sin ekonomi genom t. ex.gemensam upphandling av vissa tjänster. Jag utgår från attde statliga myndigheterna fortsätter sin översyn av sina övergripande planer och kostnader för information och att de därvid noggrant analyserar sin produktion av tidskrifteroch annan tryckt information frånkostnads- och effektivitetssynpunkt. Dessa frågor bör också ägnas uppmärksamheti det normala budgetarbetet. Informationsdelegationens betänkande remissbehandlas f.n. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 9 Redovisning av statsförvaltningens ADB-användning m. m. 1978/79; 121om användningen av ADB i statsförvaltningen redogjordes för olika frågor omstatsförvaltningens användning av datorer för administrativa ändamål. a.påtalades svårigheterna att snabbt och enkelt skaffa en överblick över denstatliga databehandlingen. behov av information anfördes särskilt.Denna fråga berördes även under riksdagsbehandlingen (FiU 1978/79:34). fanndet därvid ändamålsenligt att en årlig redovisning över ADB i statsförvaltningenbifogades budgetpropositionen med hänsyn till de viktiga principfrågor och de betydande effekter förmedborgarna som införandet av ADB ofta medför. Regeringen har motdenna bakgrund uppdragit åt statskontoret att åriigen utarbeta en redovisning efter vissariktlinjer över användningen av ADB istatsförvaltningen. föreliggande redovisning, som bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2.1, byggersålunda på uppgifter som statskontoretställt samman. Redovisningen avser främst användning av ADB för administrativa ändamål. Den innehållerockså information om pågående ochunder budgetären 1983/84 och 1984/85 avslutat utredningsarbete pådataområdet. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle atlta del av redovisningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 9 I förra åretsbudgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 2 s. 10) redogjordes fördatadelegationens verksamhetsplan för budgetåren 1983/84 och 1984/85. Enligtdenna plan skall datadelegationen koncentrera sina insatser på vissa områden,nämligen användningsområdet för s. k. telematik (datateknik i kombination medtelekommunikation), användning av hemdatorer m. m., utveckling och användning avprogramvaror i den offentliga förvaltningen, i näringslivet och i hushållen,kartläggning av dataforskning vid högskolor och myndigheter, bred utbildning i datafrågorsamt datateknikens inverkanpå yrkesutbildningsplaneringen. Datadelegationenhar i enlighet med sin arbetsplan överlämnat rapporten (Ds C 1984: 10)Datoranvändning i hushållen. I bilaga 2.1, avsnitt 3.3, redovisas ytterligare rapporter och skrivelser från delegationen. Under våren 1985kommer en beredning och redovisning att ske av vissa datapolitiskafrågor. Det är naturligt att i detta sammanhang göra en utvärdering avdatadelegationens arbete och att la ställning till inriktningen av fortsatt verksamhet på området i enlighet medvad som sades vid riksdagsbehandlingen av budgetproposition (FiU1982/83: 33). Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 10 1 Denallmänna lönenivån för statsanställda m.m................................ ...... 1 2 Lönegradsplaceringenför vissa tjänster m.m.................................... ...... 2 3 Bemyndigandeför regeringen att godkänna vissa löneavtal ....... ...... 3 4 Tjänstledighet förstatsanställda "UD-makar" m.fi........................... ...... 5 5 Verksamheteni Offentliga sektorns särskilda nämnd ...................... ..... 5 6 Nordiskutbytestjänstgöring .............................................................. ..... 6 7 Samhällsinformation ............................................................................. 7 8 Myndigheternasexterna tidskrifter ................................................... ..... 7 9 Redovisningav statsförvaltningens ADB-användning m.m........... ..... 8 10 Datadelegationen ................................................................................... ..... 9 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 13 Användningen av ADB istatsförvaltningen 1 föreligganderedovisning, som utarbetats av statskontoret, presenteras översiktliginformation om användningen av ADB i statsförvaltningen. Redovisningen byggertill stor del på den särredovisning av ADB-verksam-heten som gjorts avmyndigheterna enligt särskilda anvisningar. Annan information som utnyttjats ärframför allt uppgifter tillgängliga hos statskontoret. Redovisningen behandlari huvudsak utnyttjandet av ADB för administrativa ändamål.