prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Liksom för innevarande budgetår bör bidrag tillhandikappanpassning av allmänna samlingslokaler få medges utan rambegränsning. Vidare förordar jag attramen för beslut om energisparbidrag för vissa lokaler m. m. under budgetåret1985/86 fastställs till oförändrat 4,2 milj. kr. Anslagsbehovet för nästabudgelår beräknar jag fill 85 milj. kr. Hänsyn har då lagits till de vidgningarav ramen som har gjorts av sysselsältningsskäl. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge att beslut omuppmstningsbidrag m. m. lill allmänna sam lingslokaler meddelas inom en ram av . under bud /86, 2. medge att den under 1.angivna ramen överskrids om del behövs av sysselsättningsskäl. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 81 3. medgeaft beslut om energisparbidrag för vissa lokaler m.m. meddelas inom en ramav . under budgetårel 1985/86, 4. tiliUpprustningsbidrag m. m. till allmänna samlingslokaler m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . Låntill förvärv av bostadsrätt 1983/84 Utgift 21000 Reservation 24979000 1984/85 Anslag 1000 Bestämmelser om låntill insats vid förvärv av bostadsrätt finns i förordningen (1982: 541)om län till grundavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. De lämnas med ett belopp som motsvarar avgrundavgiften. Lånet får dock inte överstiga av lägenhetens andel avanskaffningskostnaden för fastigheten eller tomträtten. Lånebeloppet måste ocksä uppgå till minst5000 kr. För insatslän skall betalas räntaefter en räntesats som fastställs av regeringen för elt kalenderår i sänder. Amortering betalas enligt devillkor som gäller för annui-tetslånmed ränta. Eftergift av hela eller en del av lånet kan medges om del finns synnerliga skäl med hänsyn till låntagarens inkomst- och förmögenhetsförhållandenpå . Under /83 beviljades ingalän och under /84 beviljadestvä län till ett sammanlagt belopp av . Bostadsstyrelsenanser att reglema om behovsprövning bör anpassas till den inkomst- ochförmögenhelsutveckling som har ägt mm efler införandet den IjuU 1982. Med hänsyn tillreservationen pä anslaget behöver några medel inte anvisas för /86. hardet funnits möjligheter att fä statliga behovsprövade lån fill att betalagmndavgiften vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Låneformen infördesför alt vissa hushållskategorier inte av ekonomiska skäl skulle behövaavstå från att delta vid ombildningen. Långivningen tar således sikte påhushåll med låga inkomster i förhållande till försörjningsbördan. 6 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 82 Efterfrågan på lån fördella ändamål har hillills varil myckel lilen. Under de Ivå första budgetårenbeviljades endast två län. Bosiadsslyrelsen anser all en förklaring lill denringa eftertVägan kan vara all banker och kredilinstilut i alll slörreulslräckning medverkar vid finansiering av bosladsrälls-förvärv. En annanförklaring kan enligi siyrelsen vara all de hushållskale-gorier som avses medlångivningen inle i någon större ulslräckning deltar i ombildningar. En iredjeförklaring menar siyrelsen kan vara all gränserna för behovsprövningen harvaril för snävl satla. Styrelsen föreslår atl yllerligare erfarenheter avlångivningen avvaktas. För egen del anser jagall den låga efterfrågan på län visar alt långivningen inte fyller någonstörre praktisk funktion. Jag vill erinra om all långivningen inie är förenadmed några direkta subventioner. Jag föreslär därior att läneformen avvecklas. 1ärenden i vilka ansökan har kommil in lill förmedlingsorganel före den I juli1985 bör dock lån kunna beviljas även efter detta datum. Behållningen påanslagel vid uigången av innevarande budgetår räcker för de utbetalningar somkan komma i fråga under /86. Någol anslag för nu ifrågavarandeändamål behöver därför inte tas upp på slalsbudgelen för /86. Jag hemsläller all regeringen föreslär alt godkänna vad jag harförordal i fräga om Lån till förvärv av bostadsrätt. Byggnadsforskning,energihushållning m. m. Byggnormer Den nya plan- ochbygglagen, som avses träda i kraft den , kommer bl. a. atlersätta byggnadsstadgan (BS). Föreskrifter och allmänna råd till bestämmelsernai byggnadsstadgan finns i Svensk byggnorm (SBN). Dessa regler måste ses överoch anpassas till den nya lagsliftningen. Regeringen har därför i november1984 uppdragit åt statens planverk -som har att utöva den allmänna uppsiktenöver byggnadsväsendei - all utarbeta förslag till de författningar som kanbehövas lill . I uppdraget ingår som ett grundläggande målatt kostnaderna i byggandet skall kunna sänkas utan några avgörande föriusteri välfärd, hälsa och säkerhet för dem som använder byggnaderna. Förutom reglerför hur nya byggnader och anläggningar skall vara beskaffade, skall ibyggnormen ges de föreskrifter som skall gälla vid ombyggnad. Inom ramen fördenna översyn kommer också att tas fram förslag till de ändrade bestämmelser omtakskyddsanordningar, som har begärt (CU 1978/ 79:30, rskr307). 1984/85:100 Bilaga 13 83 Inombostadsdepartemenlels ansvarsområde bedrivs forskning och utvecklingsarbete(FoU-arbete) som omfattar stora delar av samhällsbyggandet. Arbetet har sintyngdpunkt i frågor om markanvändning och byggande. Forskningen är till sin karakiär sektorsövergripande och finns företräddinom fiera vetenskapliga discipliner. Forskningsorganisationenomfattar etl finansierande organ - statens råd för byggnadsforskning (BFR) - och etl forskningsutförandeorgan - sla-ten.s (). Långsiktig kunskapsuppbyggnad och forskningssamverkanmed intressenterna BFR har enligtriksdagsbeslut (prop. 1982/83:151, CU 30, rskr 351) ansvaretför den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektorns behov. I detlainnefattas också gmndforskningens utveckling och resursförsörjning. Rådel bedömer altf. n. av forskningsmedlen går lill långsiktig kunskapsuppbyggnad.Under innevarande verksamhetsperiod avser rådet att öka denna volym till . Rådetredovisar i sin anslagsframslällning alt ingåendediskussioner har förts med de lekniska högskolorna och med vissa institutioner vid universiteten i syfte attteckna långsiktiga ramavtal i enlighel med statsmakternas intentioner. Jag vill strykaunder vikten av att den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden i störstamöjliga utsträckning sker i forskarmiljöer med kontinuerlig verksamhet. ärenligt min mening en förulsättning för att denna kunskapsuppbyggnad även irealiteten skall bli långsiktig och byggas upp på ett från metodsynpunkt rikligt sättoch med hög vetenskaplig kvalitet. Riksdagsbeslutet innebar ocksåatt rådel ålades atl bl.a. genom samverkanmed byggsektorns intressenter öka deras engagemang i FoU-verksamheten. Rådet uppger attunder innevarande verksamhetsperiod uppskattningsvis 200-250 milj. kr. kommer att tillförassektorsforskningen i form av medel frånolika intressenter. Den övervägande delen utgörs av samfinansieradeprojekt där intressenterna bidrar med minst halva kostnaden. Rådet redovisarsina hittillsvarande erfarenheter av arbetet med att tillsammans medolika intressenter upprätta mer långsiktiga avtal om forskningssamarbeteinom definierade områden. Sädana samarbetsavtal avseende såväl programinriktning somsamfinansieringsprinciper har slu-Uts med några intressenter. Diskussioner pågår ominrikining och omfattning av ytterligare ett antal långsiktigasamarbetsavtal. Jag noterar medtillfredsställelse att rådets verksamhet pä detta område bidrar väsentlig ökning av FoU-volymen inom sektorn. För en mer långsiktigbedömning av olika intressenters insatser är det emellertid ange- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 84 lägelalt de samfinansierade projeklen i större ulslräckning övergår i eller ersättsav långsiktiga samarbetsavial mellan rådet och olika avtalsparter. Jag ser innevarandeverksamhetsperiod som en försökstid, under vilken erfarenheter skallvinnas från samverkan med byggsektorns olika intressenter. Jag villstryka under att del givelvis är angelägel all inlressenlerna i ökandeutsträckning tar ansvar även för den långsikliga kunskapsuppbyggnaden. Inför beslut ominriktningen av byggnadsforskningen för nästföljande treårsperiod(1987/88-89/90) krävs bl. a. en realistisk uppskattning av den totalabyggforskningsvolymen och kunskap om inom vilka områden som branschen är bereddall ta ökad del av ansvaret för kunskapsuppbyggnaden. Det är nu förtidigt alt göra en mera långsiktig avvägning mellan den statligt och den av andra parterfinansierade FoU-verksamheten. Den ökadeinriktningen på forskningssamverkan med intressenterna får emellertid inteleda till en tyngdpunktsförskjuining mot den alliför markerat tekniskt inriktade forskningen. Det ärangeläget att man även framöver slår vakt om den humanistiskt ochsamhällsvetenskapligt inriktade FoU-verksamheten på området. Många frågor inombyggforskningens område kan inle belysas utan forskningsinsatser inomsamhällsvetenskap och humaniora. Humanisiisk--samhällsvetenskapligaforskningsrådet, , har ett särskilt ansvar för grundforskning inomhumaniora och samhällsvetenskap. Enligt min mening bör ta ett störreansvar för den långsikliga kunskapsuppbyggnaden inom de områden som har relevansför byggforskningen. Det gäller forskning inom mänga discipliner vilken bl.a.kan belysa sambandet mellanförändringar i den byggda miljön och människors välfärd i stort, byggsektornsroll för samhällsekonomin, m. m. Ett störreansvarstagande från : s sida kan emellertid inte åstadkommas utan attsärskilda resurser ställs till : s förfogande. 1 samråd med statsrådet förordarjag således att under återstoden av planeringsperioden sammanlagt 5 milj. kr.per år av de medel som anvisas tillbyggnadsforskning skall disponeras av . Jag återkommer till detta under anslagen B 13. Byggnadsforskningoch B 14. Lån till experimentbyggande. Myndigheterna under bostadsdepartementet- , statens planverk, statens lantmäteriverk -bedriver praktiskt inriktat utvecklings- och utredningsarbete i anslutning till sin verksamhet. bedriver dessutom viss forskning, främst inom programmetLandskapsinformation. Myndigheterna har f.n. inte medel för att inämnvärd utsträckning stödja sådant forsknings- och ulveckhngsarbete sombedrivs utanför myndigheterna. I proposifion 1982/83:151 förordade chefen förbostadsdepartementet att 1984/85:100 Bilaga 13 85 lanlmäleriverkel ochplanverkel skulle ges samma slällning som andra forskningsbeställare och ävenfå möjlighet att samfinansiera projekt med BFR. Detla skulle ses som ett led isträvandena att bredda relevansprövningen av angelägna forskningsbehov.Myndigheterna skulle få särskilda FoU-medel för denna verksamhel. Medlen fördelta skulle avdelas av de totalt tillgängliga byggforskningsmedlen. Då myndighelernainle på den korta lid som slod tillbuds hade kunnal överblicka sina FoU-behov angavs i 1984 ärsforskningspolitiska proposition (prop. 1983/84: 107 bil. BoU 391. rskr 409)att övervägandena i frågan fick anstå till budgetarbetet . Rådet, lantmäteriverketoch planverket anger atl del är för tidigt att ha en uppfatlning omhur verkens framtida FoU-behov skall tillgodoses. Man redovisar att ellsamrådsarbete har påbörjats i syfte att ge såväl BFR som verken möjlighet attse över de egna FoU-behoven och att initiera sådant arbete. Dessa myndigheteranser vidare att delta samrådsarbete bör fortsätta och ulvecklas samtutvärderas efter treårsperiodens slut. Bosladsstyrelsen har i sinanslagsframställning begärt egna medel för att kunna tillgodose sina FoU-behov. Även om det fortfarandemåste anses betydelsefullt att myndigheterna mol bakgrund av sina erfarenheterkan uppträda som fullvärdiga forskningsbeställare ser jag ingen anledning attnu fatta beslut som går emot myndigheternas önskan. Rådet, lantmäteriverket ochplanverket bör därför få fortsätta sitt samarbete på det sätt som de harplanerat. Jag anser att även bör beredasmöjlighet att delta i detta samarbete. Av samma skäl bör fåmöjlighet att i enlighet med intentionerna i proposition 1982/83: 151 disponeramedel för alt själv beslälla forskning. Jag återkommer lill detta underanslaget B 13. Del är enligi min meningväsenlligt att den av myndigheterna finansierade forskningen uppvisar sammavetenskapliga kvalitet som byggforskningen i övrigt. Detla garanteras vanligenbäst genom att FoU-arbetet utförs vid forskningsinstitut eller viduniverstitets- och högskoleinstitutionerna. Den ulvärdering avsamrådsarbetet som rådet, lantmäteriverket och planverket föreslår bör enligtmin mening även inkludera de erfarenheter som kan vinnas från bosladsslyrelsensverksamhet som FoU-beställare. Chefen för kommer i annatsammanhang att ange att denna ulvärdering bör ligga så i tiden, atl den kanligga till gmnd för ställningstagande i nästa treårsplan. Byggnadsforskningens inriktning och resursbehov I 1984 årsforskningspolitiska proposition angav chefen för treutvecklingstendenser som bör bilda utgångspunkten för seklorsforskningen inomsamhällsplaneringens område. Han pekade på att byggsektorn är en bransch iförändring, att bostadspolitiken alltmer för- Prop,1984/85:100 Bilaga 13 86 skjuls från ny- till ombyggnadsverksamhei samtall en markant decentralisering av beslutsfattandet sker inom helasamhällsbyggnadsprocessen. Denna beskrivning exemplifierades därefier genom allnägra FoU-områ-den angavs. I propositionenredovisades även en sammanfattning av den verksamhetsplan för perioden1984/85-1986/87 som rådel lämnade i anslutning lill sin anslagsframslällningför budgetårel 1984/85. I del sammanhangetframhölls vidare atl och regeringen bör begränsa sig lill all ange deövergripande priorileringarna i fråga om forskningens inrikining. Inom dennapolitiskl definierade ram bör forskar-väriden ha slor frihei alt välja bådevilka problemområden som skall prioriteras och självfallet de metoder med vilkaproblemen skall angripas. Rådet anger i sinanslagsframställning för /86 alt verksamheten i allt väsenlligtsvarar mot de utgångspunkter för byggnadsforskningen som angavs i denforskningspolitiska propositionen. På nägra punkter har rådet dock redovisatrevideringar i verksamhetsplanen i syfte alt bällre svara mot statsmakternasforskningspolitiska intentioner. Jag finner inte behov avatl mer i detalj kommentera rådets verksamhels-plan. Den inrikining av rådetsverksamhel som kommer lill uttryck i verksamhetsplanen, med de korrigeringarsom rådet har gjort i årets anslagsframställning, ligger väl i linje medintentionerna i den forskningspolitiska propositionen. Rådet redovisar i sinanslagsframställning säväl ett huvudalternativ som ett ökningsallernativ. Ökningsallernativet försfram mol bakgrund av bostadsförbällringsprogrammel och resultaten av arbetetmed att ta fram underlagsmaterial inför omprövningen av gällande riktlinjer förenergisparverksamhelen (ENER-Gl-85). Det utgår därvid från att ett fortsatt ochfördjupat experimentbyggande inom vissa områden är angeläget. Jag Utgår i del följande från rådetshuvudalternativ. De tioårigabostadsförbättringsprogram som har beslutat om syftar bl.a. till attåstadkomma en nödvändig förbättring och ett ökat underhåll av vårtbostadsbestånd. Bland målen för programmet ingår att förbättraenergihushållningen i bostadsbeståndet. Som ett generellt villkor för statligtstöd till åtgärderna gäller ocksä atl underhålls- och förbättringsarbetenaskall kombineras med de energisparålgärder som skäligen kan krävas. De gällande riktlinjernaför energihushållning i befintlig bebyggelse lades fast av statsmakterna våren1981 (prop. 1980/81: 133, CU 37, rskr 384). Riktlinjema innebär bl.a. attverksamheten riktas in på all minska den Prop.1984/85:100 Bilaga 13 87 årliga energianviindningen i 1978 årsbyggnadsbestånd med ca brultoi huvudsak under liden fram I.o.m. år 1988.Energihushållningspro-grammel skall omprövas av sialsmaklerna . Som jag lidigare harnämnl svarar bostadssektorn för av den lolala byggproduklionen.Mer än hälften av denna andel är ombyggnadsinvesleringar ochunderhällsarbeten, s.k. ROT-arbelen. Del innebär all en fjärdedel av den lolalabyggproduklionen består av ROT-arbelen inom bostadssektorn. ROT-sektornsexpansion har bidragit lill all den lolala byggproduklionen har kunnal hållaspå en realt oförändrad nivä, irols an nybyggnadsinvesleringarna har minskal.Insatserna i fråga om underhåll och förbättring av byggnadsbeståndet haremellertid trols detta under lång lid varit otillräckliga. Betydande insatserbehövs också i forlsäUningen på energisparområdel. Jag räknar med atl deålgärder som har vidlagits inom ramen för bosladsförbältringsprogrammel skallleda lill alt såväl underhållet som energisparandet kan öka. Under senare är harkonstalerals brisler i bebyggelsens tekniska egenskaper, t.ex. fuktskador igrunder, brisler i infästningen av balkonger, förekomst av mögel och radon samlhälsorisker av skilda slag. hör även brisler i fråga om bebyggelsemiljönslillgänglighei och problem med sop-hanleringen. Del är en viklig uppgifl säväl för forskningen somför planverket m. fi. myndigheler atl fortlöpande söka bedöma omfallningen avolika brisler i den befinlliga bebyggelsen och all ge förslag till hur dessakan undanröjas och förebyggas. En betydande eftersläpningnär del gäller underhålls- och förbättrings-verksamhet kan också konslalerasbeträffande kommunernas och lands-lingskommunernas byggnader och anläggningar.Jag ser del som väsenlligt all kommunernas insalser på della område kan öka.Kommunernas möjligheier all planera och genomföra en ulökad ROT-verksamhel kandärför behöva ses över. Information och utbildning m. m. Informations- ochutbildningsinsatserna inom ansvarsområde har tidigarevarit inriktade enbart på energisparande i byggnader.Bostadsförbättringsprogrammel innebär emellertid alt insatserna nu också måsteriktas in mol all allmänt förbättra boendemiljön. En stadsförnyelse som skallmöla framlidens behov kräver samlade grepp inte bara i de enskilda byggnadernaulan ocksä över bostadsområdena som helhel. Jag nämnde allreinvesleringarna i underhåll och förbättring av byggnadsbeståndet under långlid har varil otillräckliga. Det är en viktig utgångspunkt för den fortsattainformations- och utbildningsverksamheten. Verksamheten, som har fåll dennabredare inrikining, har därmed blivitell insirumenl inte bara för all nå målen i energisparprogrammet utan också förall öka investeringarna inom ROT-områdel. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 88 En annan vikliguppgift för informations- och utbildningsverksamheten är alt snabbt föraul de reformer som beslutas om planering och byggande. Förslag om en nyplan- och bygglag, en lag om hushållning med naturresurser och en lagom exploateringssamverkan avses komma att redovisas för under detta riksmöte.Reformerna inom dessa områden ställer kravpå stora utbildningsinsatser, som måste anpassas efter skilda målgruppers behov av kunskaper i de aktuellafrågorna. Utbildningen, som förberedsav planverket i samråd med , ochlantmäteriverket, bör enligt planverket i huvudsak ha följandeinriktning. Allmänheten, intresseorganisationer m.fl.bör få en allmän orientering om såväl deövergripande målen för som de instmment som avsesatt användas för att nå dessa. En basutbildning planeras för förtroendevalda och tjänstemän i kommunernaoch för anställda vid länsstyrelserna och hos statliga myndigheter m.fl.Ulbildningen i denna del avses omfatta delsplanläggning och plangenomförande, dels byggandet och planverkets tillämpningsföreskrifter (SBN).Basutbildningen kan behöva kompletteras med en specialutbildning för denhandläggande personalen i kommunerna och den statliga förvaltningen. Jag kan i alltväsentligt ställa mig bakom en utbildning med den inriktning som planverkethar redovisat. Utbildningen bör i huvudsak genomföras inom ramen för de resurser sommyndigheterna redan förfogar över. Jagbedömer det dock som ofrånkomligt att vissa särskilda medel ställs till förfogande för verksamheten. Till den fråganåterkommer jag under anslaget B 18. Information och utbildning m. m. Kommunerna har försin besiktnings- och rådgivningsverksamhet inom energiområdet enligt beslut av garanterats ettstatligt bidrag t.o.m. /86.Chefen för har tidigare gett en särskildarbetsgrupp i uppdrag att komma med förslag om den framtida inriktningen av besiktnings- och rådgivningsverksamheten. I sinrapport (Ds Bo 1984:11, Vidgad rådgivning för energihushållning och bostadsförbättring - förslag fill inriktning)understryker gmppen den kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamhetensbetydelse för genomförandet av energihushållningsprogrammet och annan bostadsförbättring.Man förordar fortsalt slatligt stöd till en utvidgad besiktning och rådgivning även efter . Bidraget förbesiktning kan enligt arbetsgruppen successivt trappas ned och vara avvecklatår 1990. Bidraget för allmänrådgivning bör däremot lämnas under hela den tid bostadsförbättringsprogrammet genomförs. Jag ansluter miglill arbetsgruppens bedömning av behovet av besiktning och rådgivning. Denstatligt stödda besiktning och rådgivning, som kommunerna har svarat för exempelvis inomenergiområdet, har verksamt bidragit tillatt energisparandet har kunnat hållas uppe på en högre nivå än somannars skulle ha varil fallet. Jag vill dock erinra om att det statliga Prop.1984/85:100 Bilaga 13 89 bidraget till kommunerna främst har tillkommit för attstimulera uppbyggnaden av en långsiktig verksamhet av tillräcklig omfattning under kommunalt ansvar. Detstatliga stödet har utgått med totalt ca 800 milj.kr.Statsmaktemas beslut innebär att kommunernas rådgivning och övriga service inom energiområdetfömtsälts svara mot de behov som finnslokalt ute i kommunerna även efter den Ijuli 1986. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1983/84:40 bil. 9, BoU 11, rskr 63) har verksamheten vidgatsfill att också omfatta insatser för annan bostadsförbättring änenergisparåtgärder. Bostadsförbättringsprogrammet är fortfarande i ettuppbyggnadsskede. Kommunerna måste ha ett huvudansvar för att planera,förbereda och inifiera genomförandet av programmet. För att de nödvändigareinvesleringarna inom bostadssektom skall komma till stånd, är det enligtmin mening av stor betydelse att det finns en besiktnings- och rådgivningsverksamhet som har enmed hänsyn till de lokala behovenlämplig nivå. Det ankommer pä kommunerna att bedöma vilken omfattning ochinriktning pä verksamheten som är mest ändamålsenlig. När det gällerstatens bidrag till kommunema m. fl. anser jag att de i hög grad måste bliberoende av de tillgängliga resurserna. Frågan om statligt stöd skall lämnastill en fortsatt besiktnings- och rådgivningsverksamhet måste därför prövas iett samlat samhällsekonomiskt och statsfinansielll perspektiv. I fråga om statens bidragfinns det skäl - bl. a. mot bakgmnd av detstatsfinansiella läget - att redan nu minska stödets omfattning. Som jag återkommer till i det följande bör bl. a.andra former för finansiering än statliga bidrag övervägas. Den besiktning somkommunerna m.fi. tillhandahäller är en naturlig del av ett underhålls-eller ombyggnadsprojekt. Kostnaderna för besiktning räknas därför in iunderlaget för räntestöd och i läneunderlaget för bostadslån. Jag bedömer bl.a. av det skälet att ytterligare stafiigt stöd till besiktning inte ärmotiverat. Kommunerna bör kunna överväga en avgiftsfinansiering avbesiktningar som utförs i regi. Det statliga stödet till den kommunalabesiktningsverksamheten bör därför upphöra redan vid utgången av . Med rådgivningenförhåller det sig delvis annorlunda. Jag är medveten om att det kan varaförenat med vissa svårigheter att finna ett lämpligt avgiftssystem som täckersamtliga kostnader för en allmän rådgivning. För egen del finner jag att övervägandeskäl ändå talar emot ett fortsatt statligt stöd till kommunernas rådgivning.Jag vill erinra om att det i bostadsförsörjningslagen (1947:523, ändrad senast 1984:35) numeratydligare än tidigareframgår att kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen inte bara innefattar bostadsbyggandet utan ävenutvecklingen av den befintliga bebyggelsen.Ocksä det kommunala ansvaret för energiplaneringen är reglerat i lag. beslut (BoU 1984/85:6,rskr 82) med anledning av förslageni proposition 1984/85:5 om utvecklad energiplane- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 90