prop · G803193 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett konvertibeltskuldebrev ger innehavaren rätt att på vissa villkor byta ul skuldebrevet moten aktie i bolaget. På ett vinstandelslän är räntan beroende av bolagels vinsteller utdelning till aktieägarna. En optionsrätt berättigar innehavaren att förett i förväg bestämt pris genom nyteckning förvärva en aktie i bolaget, I akliebolagsulredningens betänkande Förslag tillaktiebolagslag m.m. (SOU 1971:15) lämnades förslag lill civilrätlsliga reglerför konvertibla skuldebrev och vinstandelsbevis. Utredningen fann dock intetillräckliga skäl föreligga all föreslå särskilda bestämmelser om optionslän.Vid arbetet med akliebolagsulredningens förslag behandlades frågan om lagstiftningbeträffande de nya finansieringsformerna med förtur. Från näringslivets sidahade behovet av lagstiftning om opiionslån starkt framhållits, främst medhänsyn lill de möjligheter utländska företag hade att uppta sådana lån. Detframhölls som nödvändigt att svenska företag fick finansieringsmöjligheterlikartade de som utländska företag hade. Dessa synpunkter beaktades vid denlagstiftning som genomfördes om nya finansieringsformer för aktiebolaggenom att uttryckliga regler infördes för såväl konverteringslån somoptionslån. Bestämmelserna togs in i en särskild lag (1973: 302) omkonvertibla skuldebrev m.m. Dessa bestämmelser överfördes i sak oförändradetill aktiebolagslagen (1975: 1385). 1 denna lag infördes också regler omvinstandelslån. Konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätllill nyteckning behandlas i 5 kap. aktiebolagslagen. konvertibelt skuldebrev skall innehålla en utfästelsefrån bolaget om alt borgenären har rätt att helt eller delvis byta ut sinfordran enligt skuldebrevet mol en aktie i bolaget. , som skallvara löpande, kan ges ut mol betalning i pengar eller mot annat vederlag t.ex.aktier i annat bolag. Vederlaget för ett konvertibelt skuldebrev får inteunderstiga det nominella beloppet på den aktie som erhålls vid konverteringenom inte mellanskillnaden täcks genom kontant betalning vid utbytet (1 §).Denna regel Prop.1984/85:193 121 är en konsekvens av att ett aktiebolag i princip inte färemittera aktier lill underkurs. Vid nyemission i börsnoterade bolag medges dockemission till en kurs under pari under förutsättning alt skillnaden mellan vadsom skall betalas för de nya aktierna och deras sammanlagda nominella beloppskall tillföras aktiekapitalet genom överföring frän bolagets eget kapital iövrigt eller genom uppskrivning av anläggningstillgångar i bolaget (4 kap. 1 §). Bestämmelserna om skuldebrev utgivna i optionslän är i mångahänseenden desamma som gäller för konvertibla skuldebrev. skallvara löpande och kan ges ut mot betalning i pengar eller mot annat vedertag.Inget hindrar att skuldebrevet är konvertibelt eller alt det är ettvinstandelsbevis. Optionsrätten skall ge innehavaren rätt att teckna aktie ibolaget mot betalning i pengar. Vanligtvis är optionsrätten knuten lill en vidskuldebrevet fogad kupong, ett optionsbevis. Så är alltid fallet näroptionsrätten får skiljas från skuldebrevet av borgenären och>överlätassärskilt. Ett sådant opiionsbevis skall vara ett löpande skuldebrev och det kansåledes cirkulera självständigt. En optionsrätl som inte får avskiljas frånskuldebrevet kan frikopplas från detta endast vid nyteckning av aktie (l§). Vid kontantemission har aktieägarna företrädesrätt altteckna konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt såvidainte annat föreskrivs i emissionsbeslutel (2§, 4§). Bolagsstämman beslutar om emission av konverlerings- ochoptionslån. Styrelsen kan dock fatta beslut om en sådan emission om stämmansenare godkänner styrelsens beslut eller om styrelsen erhållit stämmans bemyndigandealt fatta ett emissionsbeslut (3 §, 8-9§§). Av emissionsbeslutelskall framgå bland annat emissionens belopp, vilka som har företrädesrätt attdelta i emissionen, skuldebrevens nominella belopp, emissionskurs och räntefotsaml tid och villkor för konvertering eller nyteckning. Beslutet skall ocksåange den rätt som tillkommer borgenär eller innehavare av opiionsbevis för denhändelse aktiekapitalet ökas eller nedsätts före konvertering eller nyteckningeller om bolaget före samma tidpunkt ger ut nya konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt eller om bolaget upplöses eller upphörgenom fusion (4§). Bland de viktigare frågor som skall regleras i emissionsbeslutelär de villkor som skall gälla vid konverteringen eller nyteckningen. Hit hörbeträffande konvertibla skuldebrev utbytesförhållandet, konverteringskursenoch den tid under vilken konvertering får ske (konverteringsliden). Motsvarandefrågor vid optionslån rör fastställandet av det antal aktier som opiionsräitsinnehavarenfår teckna, teckningskursen saml den lid under vilken teckningen får ske (opiionstiden). Utbytesförhållandet kan bestämmas så all skuldebrevetsnominella värde avräknas mot aktiens nominella belopp. På så sätt byts ettvisst antal skuldebrev ut mot ett visst antal aktier. Prop.1984/85:193 122 sen sätts till ett belopp högre än aktiens nominellavarde, som sedan räknas av mot del nominella värdet på skuldebrevet. I emissionsbeslutet för ett optionslån skall anges detantal aktier som en innehavare av ett opiionsbevis får teckna. Bolaget ar intebundet av några tvingande bestämmelser härom, I beslutet kan därför föreskrivasatt en optionsrätl skall ge rätt att teckna en eller flera aktier men också attflera optionsrätter skall krävas för att teckna en aktie. Teckningskursen får inte understiga aktiens nominellabelopp men väl dess marknadsvärde. En i princip motsvarande regel gäller förkonverteringskursen. Det är möjligt att bestämma en under hela konverterings-eller teckningstiden fast kurs, men inget hindrar bolaget att föreskrivavarierande belopp. Detla kan ske genom att priset för en aktie sätts högre jusenare konverteringen eller teckningen sker. Även om konverterings- eller leck-ningskursenär fast kan den komma att ändras som en följd av beslut om fondemission,nyemission, akliesammanläggning, aktieuppdelning eller genom ny emission av konverteringslåneller opiionslån under lånels löptid. Detsamma gäller vid nedsättning avaktiekapitalet. Det är vanligt alt leckningskursen sätts högre än aktiernas marknadsvärdevid emissionstillfället, varför ingen konvertering eller nyteckning skerinledningsvis. En vanlig ulforming av konverteringsliden är att varkenbolaget eller borgenären får vidta några åtgärder under lånets första lid.Därefter medges konvertering. Inte heller för opiionstiden gäller några tvingandebestämmelser. om optionsbeviset får avskiljas från skuldebrevet,sträcka sig längre än länets löptid. Ofta bestäms att nyteckning inte får ske förtänen gått efter emissionstillfället. Aktiebolagslagen saknar bestämmelser om hur teckningen avett konvertibelt skuldebrev eller ett skuldebrev med optionsrätt skall ske.Anledningen är att teckningen av skuldebrevet inte medför någon skyldighetutan endast en rätt att konvertera till eller nytecknaen aktie. Del har därför inte ansetts nödvändigt att införa motsvarandeformföreskrifter som gäller vid en nyemission, t.ex. att teckningen måste skepå en särskild teckningslisla där emissionsvillkoren anges. När teckningen av skuldebreven avslutats skallemissionsbeslutet registreras (7§). Vid utbyte av ett skuldebrev mol en aktie skallskuldebrevet förses med påskrift om utbytet (11 §). Nyteckning av aktie skall ske på teckningslisla sominnehåller emissionsbeslutet (12 §). Belalningav aktien skall ske i pengard §).Den genom konverlering eller nyteckning utfärdade akiien skall därefter ofördröjligenupptas i aktieboken (12§). Sedan detla skett kan rösträtt utövas för aktien. Senast efter det att tiden för konverteringeller teckning gått ut skall bolagets styrelse för registrering anmäla hurmånga aktier som ulgetts genom konvertering eller nytecknals och lill fullobetalats. 1984/85:193 123 konverlerings- eller teckningstiden är längre än ett årskall anmälan göras senast efter utgången av varje räkenskapsårunder vilket konvertering eller nyteckning har skett. Genom registreringen äraktiekapitalet ökat med sammanlagda nominella beloppet av de anmälda aktierna (14§). De nya aktierna berättigar lill utdelning enligt vad sombestämts i emissionsbeslutet. Rätten till utdelning får dock inte inträdasenare än för räkenskapsåret efter del under vilket aktierna skall ha lillfullo betalats (I5§). Aktiebolagslagen medger inte bolagen rätt att emitterafristående optionsbevis. Inte heller föreligger möjlighet att emittera aktier lillvilka knutits optionsbevis. Dessa måste vid emissionen vara knutna till skuldebrev.På marknaden förekommer erbjudanden om köp av units bestående av exempelvis enaktie i ett bolag jämte ett optionsbevis som gäller för teckning av nya aktieri bolaget. Sådana erbjudanden kan åstadkommas genom sammanförande av en störrepost aktier i bolaget med avskiljda optionsbevis från ett av bolaget utgivetvanligt optionslån. För sådana units gäller vanliga civilrätlsliga regler föröverlåtelse av värdepapper. Vinstandelslån behandlas i 7 kap. 2-3§§. Det är förbjudet att ge ut län på villkor all lånetskall betalas på annat sätt än mol ett nominellt penningbelopp eller med ettpenningbelopp som bestäms med hänsyn till förändringar i penningvärdet. Genomdenna bestämmelse har s.k. delägardebentures förbjudits (2§ första stycket). Däremot är det tillätet att uppta lån mol skuldebrev medrätt till ränta, vars storlek är helt eller delvis beroende av utdelningen tillaktieägare i bolaget eller bolagets vinst (länedebentures). Upplagande avsädana lån beslutas av bolagsstämman eller, efter dess bemyndigande, avstyrelsen (2 § andra stycket). Om vinstandelsbevisen skall kunna konverteras lill aktiereller om de utges i kombination med optionsrätter gäller de mera utföriigabestämmelserna i 5 kap. om emissionen. Kommunalskattelagen (1928:370), KL, innehöll ursprungligengemensamma regler för beskattning av realisationsvinst på alla slag avvärdepapper. Beskattningen avsåg alt träffa egendom som förvärvats ispekulationssyfte. För lös egendom ansågs ett sådant syfte föreligga näregendomen innehafts kortare lid än . Vidare betraktades inte egendom somerhållits genom gåva, arv, testamente och bodelning (benefikt fång) somförvärvad i spekulationssyfte. Realisationsvinstbeskattningen av aktier ochandra värdepapper begränsades därför till de fall där tillgängen förvärvatsgenom köp, byte eller liknande oneröst fång och vid avyttringstillfälletinnehafts under kortare lid än . Prop.1984/85:193 124 Är infördes en fallande skala för beräkning avskattepliktig vinst inom femårsperioden. Dessutom tillkom den s.k. skyldemansregeln,varigenom beskattning kom att ske även när egendomen förvärvats genom gåvafrån make eller skyldeman eller genom bodelning om överlåtaren förvärvategendomen genom ett oneröst fång inom femårsperioden. Evig realisationsvinstbeskattning för aktier samt andelari handelsbolag och ekonomiska föreningar infördes . För övrig lösegendom som obligationer, förlagsbevis och lösöre behölls tidigarebestämmelser. 1 fråga om värdepapper gjordes således åtskillnad mellan å enasidan andelsråtler och å andra sidan fordringsrätter. föreslog gemensamma realisationsvinslreglerför all lös egendom utom visst lösöre (SOU 1975:53). Enligl förslaget skullebeskattningen vid en försäljning av en optionsrätt ske på samma sätt som gälldeför en försåld teckningsrätt till aktie. I förslaget intogs också enspecialregel enligt vilken en aktie, som erhållits genom konvertering ellergenom utnyttjande av optionsrätt förenad med eller fogad vid ett skuldebrev,skulle anses anskaffad när skuldebrevet förvärvades. Kommittén föreslog vidareatt en konvertering inte skulle utlösa realisationsvinstbeskattning. Förslaget genomfördes emellertid inte. Vid den reform avrealisationsvinstbeskattningen, med del nämnda betänkandet som grund, sombeslutades då aklievinstbeskatlningen i huvudsak fick sin nuvarandeutformning, företogs överhuvudtaget inga lagstiftningsåtgärder beträffandekonvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt. Den endalagstiftningsåtgärd som rört beskattningen av de nya finansieringsformerna föraktiebolag vidiogs och gällde frågorna om bolagets rätt lill avdrag förden ränta som utbetalas pä vinstandelslån saml behandlingen av en aktieägaresföreträdesrätt att delta i ett sådant lån. Realisationsförlust beräknas i princip enligt sammagrunder som gäller för realisationsvinst. Endast verklig förlust äravdragsgill. Avdrag tilläts således inte om förlust uppkommer vid användning avolika schablonregler. Avdrag för realisationsförlust får vid taxeringen lillkommunal inkomstskatt göras från sådan realisationsvinst eller lotterivinslsom är hänförlig lill samma förvärvskälla som förlusten. Vid laxeringen tillstatlig inkomstskatt är däremot kvittning mellan underskott av tillfälligförvärvsverksamhet i en förvärvskälla och inkomst av sådan verksamhet i annanförvärvskälla tillåten. Vid båda taxeringarna gäller all underskott inte fåravräknas som allmänt avdrag från den skaitskyldiges inkomst från förvärvskällorinom andra inkomstslag. Avdrag medges dock för sådan förlust mot realisationsvinsteller lotterivinst under ett senare beskattningsår, dock senast sjättebeskattningsåret efter del lill vilket förlusten är hänförlig. KL saknar således särskilda realisationsvinstregler förkonvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt tillnyteckning. 1984/85:193 125 ningen måste därför grundas på en analog tillämpning avbestämmelserna i 35 § och 36§KL samt på praxis. Av regeringsrätten prövade fallinskränker sig dock fn. fill två, nämligen RÅ83 1:77 I och II. Dessa mål gällde beskattningen vidavyttring av dels ett konvertibelt skuldebrev förenat med en avskiljbaroptionsrätt lill nyteckning, dels en obligation förenad med samma rätt och avdelar av en sådan unit. Avgörandena innefattar många olika delfrågor. Härigenomhar på betydelsefulla punkter klargjorts vad som utgör gällande rätt påområdet. Allmänt kan om avgörandena sägas följande. En avyttring av ettavskiljt optionsbevis saml - givelvis -en genom konvertering eller option nyförvärvadaktie skall beskatias enligt aktievinstreglerna i 35 § 3 mom. KL. Vid avyttringav konvertibla skuldebrev sker beskattningen enligt 35 § 4 mom. KL. Ettskuldebrev utgivet i ett optionslån skall vid avyttring beskattas enligt 4 mom.samma paragraf och detta även i den situationen alt opiionsbeviset ej avskiljtsutan följer med vid överlåtelsen. Beskattningen vid avyttring av en optionsrätt kan såledeskomma att ske enligt olika regelsystem. Den avskilda optionsrätten beskattas enligl35 § 3mom. KL medan 4mom. samma paragraf tillämpas om optionsrätten överlätsgemensamt med skuldebrevet. En innehavare av en unit kan alltså själv väljavilken beskattningsregel som skall tillämpas vid avyttring genom att försälja optionsrätlenavskiljd från eller sammanhållen med skuldebrevet. Vid avyttring av ett konvertiblet skuldebrev eller avskuldebrevet eller av hela uniten i ett optionslån gäller sålunda attbeskattning sker enligt 35§4mom.KL. Detla innebär att den skattepliktigarealisationsvinsten reduceras ju längre lid som skuldebrevet innehafts. 4år " " " innehav är hela vinsten skattefri.Beskattning av vinst vid avyttring inom femårsperioden sker vidare endast omskuldebrevet anskaffats genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, 1 syfteatt förhindra missbruk har den s.k. skyldemansregeln införts. Den innebär attavyttring av egendom som förvärvals från en närstående genom benefikt fång ivissa fall föranleder realisationsvinstbeskattning. Värdestegring på skuldebrev anses således normalt utgörarealisationsvinst. I vissa fall har dock ändringar i kapitalvärdet påskuldebrev ansetts utgöra ränta. Sålunda har vinst vid inlösen elleröverlåtelse av s.k, finansväxlar beskattats som ränta (RÅ 1972 ref. 51). Enliknande bedömning gjordes avseende ett skuldebrev som skulle ges ut till enkurs som motsvarade av nominellt belopp. Vinsten vid inlösenbetraktades som Prop.1984/85:193 126 ränta (RA82 Aal52). Även inlösen av ett konvertibeltskuldebrev till överkurs har i praxis behandlats som ränta (RÅ 1969 Fi 1396),Har skuldebrev från begynnelsen emilterats till pari men kursen sedan sjunkitbehandlas däremot värdeförändringen på vanligt sätt enliglrealisationsvinst-reglerna. Av särskilda bestämmelser följer att vinster och förlusterpå bankcertifikat. statsskuldväxlar och skattkammarväxlar skall betraktas somränta (41e§KL). Som ovan nämnts beskattas avyttring av ett avskiljt opiionsbevisoch en aktie förvärvad med stöd av en optionsrätt enligt 35 §3 mom. KL. Dettainnebär att vinslen beskattas fullt ut om innehavstiden understiger tvä år ochatt av vinsten tas till beskattning om innehavsliden är längre. Någonytterligare inskränkning i beskattningen sker inte oavsett innehavstidenslängd. Om skuldebrev med optionsrätt emitteras till pari slås ide tidigare nämnda regeringsrättsavgörandena fast att hela emissionsbeloppetför uniten faller pä skuldebrevet. Optionsbeviset följer således med utannågon kostnad. Denna bedömning är en följd av regeringsrättens grundläggandesynsätt alt en aktieägare, som tecknar och betalar det nominella beloppet förett skuldebrev, härigenom lämnar bolaget ett lån på delta belopp. Bolagetsutfästelse av en optionsrätt innefattar ingen kostnad för bolaget ulanrepresenterar för detta en möjlighet att få ännu ett kapitaltillskott genom enökning av aktiekapitalet vid en efterföljande nyteckning. Det förhållandet attutfästelsen representerar ett värde för aktieägaren medför, enligtregeringsrätten, ej all denne skall anses ha lånat bolaget ett lägre belopp änvad skuldebrevet nominellt anger och han faktiskt betalat in till bolaget. Om skuldebrevet förvärvas på annat oneröst sätt än genomdeltagande i emissionen gäller att inköpspriset är anskaffningskostnad. vid förvärvet förenat med ett optionsbevis men har någon kurs ännuinte registrerats för detta anses inköpspriset i sin helhet falla påskuldebrevet. Om förvärvet skett efter den tidpunkt då optionsbeviset börjatnoteras som ett fristående värdepapper, skall sårskild anskaffningskostnadberäknas för skuldebrevet och för opiionsbeviset, varvid inköpspriset fördelaspå dessa värdepapper med ledning av kursrelationen dem emellan på förvärvsdagen. Tecknas ett skuldebrev med optionsrätt utan företrädesrättuppgår anskaffningskostnaden likaså till emissionsbeloppet. Harföreträdesrätten köpts blir anskaffningskostnaden dels vad som erlagis förföreträdesrätten dels emissionspriset. Anskaffningskostnaden för en inköptföreträdesrätt anses således till ingen del belöpa på optionsrätten. När ett skuldebrev anskaffas med stöd av en företrädesrättanses skuldebrevet förvärvat genom teckningen. Detsamma gäller omföreträdesrätten förvärvats genom köp. Vid ett köp av själva skuldebrevet utgörköpetillfället anskaffningstidpunkt. Prop.1984/85:193 127 Anskaffningskostnaden för en optionsrätt är . föraktieägaren enligt regeringsrättens ovan redovisade grundläggande synsätt. Fören inköpt sådan rätt ulgör köpeskillingen anskaffningskostnad. För en aktie somtecknas med stöd av en optionsrätt blir anskaffningskostnaden lika med detbelopp som betalas in lill bolaget vid teckningen jämte i förekommande fall vadsom betalats för optionsrätlen. En optionsrätl som förvärvas genom en företrädesrätt pågrund av ett aktieinnehav eller genom en förvärvad företrädesralt ansesanskaffad för deltagande i lånet. Har optionsrätten inköpts blirdagen för köpet anskaffningstidpunkt. Ett utbyte av ett konvertibelt skuldebrev mot en aktie likställsmed en avytlring av skuldebrevet och ett förvärv av aktien. ansesavyttrat till ett pris som motsvarar antalet aktier som erhållits för skuldebrevetmultiplicerat med aktiekursen. Anskaffningskostnaden för aktien torde motsvaraskuldebrevels marknadsvärde vid utbytet. En aktie som förvärvas genom utnyttjande av en optionsrättanses anskaffad för teckningen av akiien. Anskaffningsiiden fören sådan aktie får således inte härledas bakåt i tiden till tidpunkten förförvärvet av moderaktien om förvärvet av optionsrätten gjorts av en aktieägaremed företrädesrätt på grund av aktieinnehavet. Detta är en följd av attföreträdesrätten endast anses ha avseende på skuldebrevet och inte påoptionsbeviset. Optionsrätten anses alltså inte som ett direkt utflöde av detaktieinnehav som kvalificerar för deltagande i lånet. Genom att företrädesrättenendast avser rätt att teckna ett skuldebrev bryts sambandet med deunderliggande aktierna. Om en aktieägare inte vill delta i en emission som avserutgivande av konvertibla skuldebrev förenade med optionsrätt och därt'ör säljersin företrädesrätt skall beskattningen ske enligt reglerna 35 §3 mom. KL. Regeringsrättensmotivering till detta är att rätten såsom varande en rätt alt teckna ettskuldebrev som kan konverteras lill en aktie är jämförlig med en teckningsrälttill aktie. För inköpta företrädesrätter bestäms anskaffningstidpunktoch anskaffningskostnad genom köpeavtalet. Optionsrättenutslocknar när den utnyttjas. Detta medför att ett utnyttjande av enoptionsrätt inte innebär alt rätten anses avyttrad. Några beskatlningskonsekvenseruppkommer således inte vid utnyttjande av en optionsrätt för nyteckning. En annan typ av optionsrätter är de som ger innehavarenrätt att på vissa villkor köpa en redan existerande aktie. Även för dessaoptionsrätter bygger gällande rätt på praxis, främst regeringsrättensavgöranden i målen RÅ 80 Aal5l och RÅ 83 1:90. Av rättsfallen kan bland annatföljande slutsatser dras. Vederlaget vid upplåtelse av en sådan optionsrätlskall beskattas enligt bestämmelserna i 35 § I mom, KL. Om själva optionsrättenavyttras sker beskattningen enligl 4mom. 1984/85:193 128 innehavarenoptionsrätten för köp av aktie anses denna förvärvad vid köpetillfället.Anskaffningskostnaden för aktien blir köpeskillingen jämte vederlaget föroptionsrätten. Vid utnyttjandet av optionsrätlen utslocknar denna. Utnyttjandetföranleder alltså ingen beskattning. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskatlelagen(1928:370) dels att 35 §3 mom., 53 § 1 mom., punkterna 2b och 4 avanvisningarna lill 36 §samt punkterna 4 och 4 a av anvisningarna lill 41 § skall ha nedan angivna lydelse, dels all i anvisningarna till 35 § skallinföras en ny punkt, 9, av nedan 3 mom,' Realisationsvinst pä grund av avyttring av aktie, andel i aktiefond, delbevis eller teckningsrätt lill aktie eller andel i ekonomisk förening eller i handelsbolag eller annan rättighet som är jämförlig med här avsedd andelsrätt eller aktie är i sin helhet skattepliktig, om den skatiskyldige innehaft egendomen mindre än tvä år. För vissa aktier och andelar tillämpas bestämmelserna i 3 a mom. 3 mom. Realisationsvinst pä grund av avyttring av aktie,andel i aktiefond, delbevis eller teckningsrätt till aktie eller andeli ekonomisk förening eller i handelsbolag, konvertibelt skuldebrev, optionsbevis, före-trädesrätt lill teckning av konvertibelt skuldebrev eller s k u t d e br e v fö r e n a t med optionsrätt eller annan rättighet som är jämföriig medhär avsedd andelsräll eller aktie är i sin helhet skattepliktig, om den skatiskyldigeinnehaft egendomen mindre än tvä år. Med optionshcvis avses bevis omoptionsrätt till nyteckning eller köp av aktie utgivet i förening medskuldebrev. För vissa aktier och andelar tillämpas bestämmelserna i 3 amom. Avyttrar skattskyldig egendom som avses i detta moment och som denskattskyldige innehaft eller mera, är av vinsten skattepliktig.Från sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst enligl detlastycke under ett beskattningsår, minskat med avdragsgill del av förlust vid avytlringsamma år av egendom som avses i detta stycke, äger skattskyldig åtnjuta avdragmed . Har den skatiskyldige under beskattningsåret varit gift ochlevt tillsammans med sin make, får sådant avdrag åtnjutas för dem bådagemensamt med .