prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Förbundet anser atlutredningen borde ha föreslagit en plan för hur hela bokulgivninpen på siklskall bli lillgänglig för synskadade. Synskadades lillgång lill litteratur kanaldrig ställas i relalion till efterfrågan på det sätt som utredningen gör,påpekar SRF, som vänder sig mol särkullu-rella ålgärder för handikappade. En rad remissinslanser, däribland KUR, ,, och kommuner, /SR, SAB, Samrådsgruppen förregionala biblioleksfrågor i län, kommuns biblio-teksslyrelseoch kommuns kulturnämnd anser all videogram för döva bör jämställas medandra anpassade medier för läshandikappade, SDR framhåller alt leckenspråk ärde barndomsdövas försia språk och all del endast kan dokumenteras med rörligbild. Förbundel anser alt del ligger i linje med folkbibliotekens fostrandeuppgift att kvalitetsutbudet av videogram skall finnas lill utlåning påbiblioteken. Länsbiblioteken bör dessutom utrustas med videobandspelare sä atlprogrammen kan visas på biblioteken. SDR föreslår en bibliotekskonsulent förden teckenspråkiga litteraturen, i analogi med utredningens förslag om ensamisk bibliotekskonsulent. Mänga remissinstanser uttrycker oro för medieanslagen ochskillnaderna i biblioteksstandard mellan olika kommuner. Flera kommuner, bl.a. , och Umeä liksom även läns landslingskommunefterlyser en beräkningsnorm förde basresurser elt kommunall bibliotekbehöver. SAB anser att en samlad redovisning av folkbibliotekens standard överlandet hade behövts som underlag för utredningens ställninpslapande. EnligtMalmöhus läns landstingskommun borde utredningen ha visal hur slor denkommunala ojämlikheten på biblioteksområdet faktiskt är. Annars är del svårlall avgöra hur avlägsna de uppställda målen är. BiS menar att del nu är viktiptatt slå fast atl den minskninp av bokanslagen som pågår i många kommuner intefår fortsätta. Även TCO anser alt utredningens arbete måsle resultera i någonform av manifestation för att öka medieanslagen. Prop.1984/85:141 236 Få remissinslanser uppmärksammar utredningens beskrivning.Eskilstuna, , och kommuner. SAB, SFF och /SRifrågasätter beskrivningen. SFF menar alt de mesta hör hemma i en handbok förbiblioteken och inte i en statlig utredning. De flesta synpunklerna gäller ulredninpenssyn på fjärrlånen. Enligt är fjärriån anpeläpna men formernaför samarbeie de kommunala biblioteken emellan bör ulvecklas ulan vare sigdirekt eller indirekt statlig styrning. och kommuner, SAB samlLuleå kommuns kulturnämnd anser atl ulredningen har för dålig gmnd för sinaslutsatser om fjärriån. Delsamma anser Samrådsgruppen för regionalabiblioteksfrågor i län, kulturnämnden i ochUppsala kommuns biblioieksstyrelse som dock delar ulredninpens tveksamhet införhelt fria fjärrlån. Enligt bordet stå folkbiblioteken frilt allorganisera silt fjärrlånesamarbele efter egna regionala planer. anser atl ulredninpens farhågor inför fjärrlån saknar slöd iverkligheten. kommun, Btj och BiS kan inle acceplera ulredningensslutsatser om fjärrlån av invandrarlilleratur. Statskontoret, som erinrar omall invandrarlilleratur endasl ulgör av fjärrlånen, ifrågasätter delarbete som läggs ner på utförlig katalogisering av invandrarlilleratur. Dessafrågor behöver klarläggas före beslut om statlipt stöd till Btj. Btj framhålleratl en lägre beskrivningsnivå för katalogisering av invandrarlilleratur inleger någon större tidsmässig vinsl. och Bopako anser all ulredninpenunderskattar bokhandelns möjlipheier all ge service lill biblioteken. En sammanfallande och principiell invändning mol helaavsnillet om medier görs av landslingskommun som anser att detknappast går all försvara all samhällel pratis skall tillhandahålla böcker ochtidsskrifter men egentligen bara svara för konsumenlupplysninp när del gällerskivor, ljudkassetter och videopram. Om inte biblioteken tar ansvar för fonogramoch videopram. vem gör del då? Enligt ger ulredningen ingettillfredsställande svar pä dessa fråpor. 5 Informationsteknologin i folkbibliotekens tjänst Förslaget alt inrätta experimenlbibliotek för olika slagsteknikförsök tillstyrks av nästan alla instanser som yttrat sig i denna fråga. bl.a.UHÄ, högskolan i , KUR, EskUstuna, , , ,, , , , , , , ochÖrebro kommuner, och läns, Prop.1984/85:141 237 och läns landstingskommuner, SAB, SFF,, , , Btj, HCK, BiS samt , ,, , och kommuners kulturnämnder, . Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län, . läns landstingskommunskulturnämnd och SRF. Kommitténs åsikt alt experimentverksamheten bör förläggastill ett länsbibhotek delas av , och kommuner, Landsiingsförbundeioch BiS. Statskontoret anser i likhet med kommillén allfolkbiblioteken bör följa den informalionsteknologiska utvecklingen men ställersig tveksamt till alt ett av de större folkbiblioteken ulses lill experimenlbibliotek.Förhållandena vid ett sådant bibliotek kommer snabbi atl skilja sig frånfolkbiblioteken i allmänhel. Erfarenheler från ett sådant experimentbibliotekblir då svåra all översätta lill "vanliga" förhållanden. DFI och datadelegationen påpekar att teknikutveckling förbiblioteksändamål bedrivs med slöd av bl. a. DFI vid elt flertalforsknings- och folkbibliotek. Enligt DFI:s mening bör utvecklingsprojekt i kompetenshöjandesyfte spridas till olika bibliotek och inle kanaliseras till ett enda. Liknandeuppfattning har bl.a. UHÄ. , och kommuner, Btj,kommuns biblioieksstyrelse och . KUR anser atl flera bibliotek av olika storlek bör ingå iexperimentet, en uppfattning som delas av , SAB, SFF,, . och kommuners kulturnämnderoch Samrådsgruppen för regionala biblioleksfrågor i län. Desulombör ell vetenskapligt bibliotek delta i försöket menar förregionala biblioleksfrågor i län. Med tanke pä att viss teknologi förutsätter kommunikationmellan olika bibliotek anser kommun all det vore intressant omexperimentet omfattade bibliotekssystemet i ell helt län. Samma uppfattninghar kommun. kommun och kommuns kulturnämndanser alt flera bibliotek samt en lånecentral bör inpå i experimentet. Dessulom,menar kommun och kommuns kulturnämnd, bör experimentetomfatta orter såsom , där lokal kompetens finns. Även Linköpingskommuns kulturnämnds biblioteksdelegation framhåller atl har förutsätiningför alt knyta försöksverksamheten lill sig. Temaforskningen i Linköpingerbjuder myckel goda möjligheter alt studera datoriseringen ochinformationsteknologins följder. kommun finner det lämpligt att experimenlverksamhetenförläggs lill under förutsättning att full slatlig koslnadsläckninggaranleras. Kommunen anser även atl del möjligen vore lämplipt Prop.1984/85:141 238 att verksamheten bedrivs vid två olika försöksbibliolekför att möjliggöra kommunikalion mellan bibliotek. kommun anser all de tre lånecentralerna bör fungerasom experimenlbibliotek. läns landstingskommun delar dennauppfattning. Enligt högskolan I skulle del vara värdefulll för bibliotekarieulbildningenmed en nära konlakl med elt försöksbibliotek. Högskolan föreslår därför atl experimenlverksamhetenförläggs till Boråsregionen. UHÄ, kommuns kulturnämnd och läns landsiingskommunskulturnämnd ansluter sig lill denna uppfallninp. Elt fåtal remissinstanser har yttrai sig om förslaget altge DFI i uppgift all recensera sökbara databaser för atl folkbibliotek ochandra användare skall kunna ta slällning till om och hur dessa skall utnyttjas.DFI, KUR, Göieborgs, , , , , ,och kommuner, Göieborgs och läns landslingskommun, TCO, BiSoch kommuns kulturnämnd bifaller kommitléns förslag. DFI är i mån av tillgång på medel beredd atl på lämpligambitionsnivå åta sig den föreslagna uppgiflen. kommuns biblioieksstyrelse finner alt förslagelbör övervägas men all del också är länkbart alt uppgiften kan fullgöras av detsamrådsorgan för folkbibliotekens ADB-frågor, som föreslagits av en arbetsgmppinom SAB. Elt sådani organ skulle beslå av KUR, DFI, och . 7CO anser all ansvaret för information om databaser börläggas på såväl KUR som DFI. Denna uppfattning delas av . framhåller vikten av att ADB-baseradeutlåningssystem, vid sidan av BUMS-systemet, ges en utformning som lar hänsyntill fondens behov alt inhämta information om utlånade böcker. Författarfondenförordar att regeringen uppmanar dem som är engagerade i detla Ulvecklingsarbelealt samråda med fonden. Uppdrag till DFI, KUR, data- ochinformationsdelegationerna Det uppdrag som kommittén föreslår gäller att undersökaoch ge förslag till vilken information, lagrad i databaser, som bör vara lillgängligfritt och utan kostnad för den enskilde. Förslaget bifalles av flertalet av deca 25 inslanser som yttrat sig i denna fråga, däribland KUR, RRV, datadeiegalionen,, , , , , , , Vallentunaoch kommuner, och samt länslandstingskommuner, SAB, , 1984/85:141 239 TCO, /SR, BiSsaml , och kommuners kulturnämnder och m. fl. TCO anser alt huvudansvaret för den föreslagna utredningenbör läggas på endast KUR och DFI. DFI ärskeptisk till förslaget och menar att vaije kommun till slut bör la slällning lillfrågan om dalorbaserad informalion skall vara gratis. Den kan knappast lösasgenom ytterligare utredande i statlig regi. Vidare framhåller DFI, atl del inomDFI f. n, bedrivs långsikliga projekl som gäller rättsliga frågor av relevansför informationsförsötjningen, bl.a. copyrightfrågor. Den av kommittén angivnauppgiften kan delvis komma att belysas i deUa arbele. Enligt Btj bör regeringen tillsätta en särskild ulredningsom skall klargöra folkbibliotekens roll när det gällerinformationsförmedling, precisera kraven på databasernas uppbyggnad etc. Ensådan utredning bör arbela parallelll med den av kommittén föreslagnaövergripande utredningen. 6 Folkbibliotek i samverkan Principiella synpunkter Ulredningen får stöd i många remissyttranden, däribland deflesta kommuner och landstingskommuner. och Väslerbotlens länsbildningsjörbiind instämmer också. Enligt ABF, som uppskattar att utredningenså noga analyserat samverkan, är detta dock elt tecken på atl samverkan inleanses som en självklarhel i biblioteksväriden. Biblioteken kan inte avvara nägonsamarbelspart. kommun framhåller att samverkan är nödvändig för enändamålsenlig verksamhet. Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län och kommuns kulturnämnd påpekar alt samverkan redan ären väletablerad och naturiig del i biblioteksarbetet. välkomnarutredningens synpunkler och förslag och framhåller alt samverkan innebär attbibliotekels karaktär av folkbibliotek förslärks. Svenska bokförläggarejöreningenframhåller att samverkan med bl.a. förskolan och skolan kan belyda mycket föratt biblioteken inte skall uppfattas som ett kullurens finrum där bara eltfåtal känner sip välkomna. För att inte enbart välutbildade skall använda folkbiblioteketsresurser måste enligt kommun alla lära sig hur man använder etlbibliotek. Det måsle börja med eleverna på mellanstadiet. Ulredningen menar alt det finns en inbyggd konflikt mellanden fasta och uppsökande verksamheten. Detta bemöts av flera remissinstanser, bl.a.Malmö och kommuner, SAB, BiS och Sainrådsgriippen jör regionala biblioteksjrågori län, som alla anser all det i slället är fråga om att uppnå ettbalansförhållande. En väl fungerande basverksamhet är en förutsättning för denuppsökande Prop.1984/85:141 240 Däremot kan del finnas ekonomiska problem.Malmö kommun anser all utredningen förenklar problemen. Samverkan är ingel metodproblemulan etl resursproblem som borde ha analyserats mera ingående. påpekar all uppsökande verksamhel medför nytänkande som utvecklarden fasta verksamhelen. anser, som redan nämnts, atl den faslaverksamhelen bör prioriteras. Re sursfrågorna oroar även andra remissinslanser. Ei\l\gt Degerforskommun måsle biblioteken få egna medel för samverkan. Ale, ochKöpings kommuner menar att samverkan kräver ökade resurser både för personaloch för medier. och kommuner delar inte ulredningens uppfallningatl kommunerna skall svara för huvuddelen av koslnaderna förbiblioteksverksamhet inom landslingens öppenvård och för samverkan medorganisationer, bl.a. studieförbunden. Många remissinslanser uttalar sig om ulredningens förslagi fråga om förmedlare. kommun förkastar inte idén men hävdar allsamarbetet mellan bibliotekarier och förmedlare inle är så enkell somutredningen beskriver det och framför alll mer resurskrävande. Göieborgs ochSödertälje kommuner och BIS framhåller också alt arbetet med förmedlareställer stora krav på bibliotekens personal och personalresurser. /SRpåpekar alt förmedlarna inte får betraktas som en tillkommande personalresurs.Enligt kommun får verksamhelen inte bli beroende av förmedlare. Samrädsgruppenjör regionala biblioleksfrågor i län framför likartadeinvändningar. kommun anser del väl optimistiskt atl överföra delarav arbelel med atl nå nya, läsovana grupper lill förmedlare som fått enbegränsad ulbildning. KUR, TCO och har en speciell invändning motutredningens förslag i fråga om förmedlare som gäller människor som inle självakan söka sig lill , dvs. människor på sjukhus, i hemsjukvård, påinstitution inom äldrevården. Här får förmedlarna en annan och svårare roll.Med hänsyn till den personliga integriteten bör alllid lånlagarna i dessa fallfå hjälp direkt av bibliotekspersonal. TCO och anser atl ocksåbiträdespersonal vid biblioteken bör anlilas som förmedlare. SoS anser alt bibliotekens uppsökande verksamhel blandäldre och handikappade måsle öka och att folkbiblioteken har stora uppgifierall fylla inom omsorgen och vården. Framför alll är del angeläget alt bibliotekenutvidgar sin samverkan med handikappomsorgen och de handikappades egnaorganisationer. Enligt utredningen är b a r n h ä 1 s o v å r d etl av deområden för samverkan som alla folkbibliotek bör utveckla. De remissinstansersom uttalat sig i frågan delar ulredningens uppfattning. 1984/85:141 241 somvisar alt bibliotekens service lill barnavårdscentralerna ökat kraftigt undersenare år. Skriftliga avtal behövs som reglerar samarbetet. Deremissinstanser som yttrat sig i fråga om bibliotekens samverkan medbarnomsorgen slöder ulredningens förslag. Även SoS instämmer men påminner ocksåom all långt ifrån alla barn finns inom den kommunala barnomsorgen. De måslenås på andra vägar. Delta borde utredningen ha utvecklat bättre. Samverkanmed s k o I a n är elt område som behandlas utförligt i remissyttrandena. Ale,, och kommuner, Väslerbotlens läns bUdningsförbundoch FB V delar ulredningens synpunkter och förslag. kommun konstaterar atlfrågan om samverkan mellan skola och folkbibliotek varit kontroversiell länge.Nu behandlas den av ulredningen på elt säll som kan läggas fill grundför en positiv vidareutveckling. Etl skäl till detla är atl ulredningenavstått från att la upp frågan om huruvida lärare eller yrkesutbildadebibliotekarier skall ha hand om verksamheten i bibliotek. ,och kommuner stöder också en ökad samverkan mellan skolaoch folkbibliotek. saknar i betänkandet konkrela förslag omhur samverkan skall förverkligas. kommun framhåller all samverkan inlefår innebära atl skolan undandrar sig sitt ansvar. EnligtTCO finns det många faklorer, bl.a. ökad decentralisering, nyainformations- och kommunikationsmedier och tekniker, som på sikl kan leda lilländrade förulsällningar för skolbiblioteken. De förväntade konsekvenserna av detlaför folkbibliotekens och skolbibliotekens samverkan bör studeras. Studierna böravse även ansvars- och huvudmannaskapsfrågor. Fleraremissinstanser släller krav på bällre riktlinjer och regler för den ökadesamverkan mellan skol- och folkbibliotek. KUR hämtar en del uppgifier från denrapport om barnlitteratur som överlämnas tillsammans med remissyttrandet. Avrapporten framgår all många skolbibliotek inte har förutsättningar att fungerasom sådana därför alt bokbeståndet är olillräckligt och därför alt man inte hartillräcklig och kunnig personal. Bokanslagel per elev har halverats i fast penningvärdesedan år 1974. Belastningen på folkbiblioteken blir i många fall alltför stor iförhållande lill bibliotekens bok- och personalresurser. Samiidigi ökar skolansansvar. Svenskämnet skall förstärkas och därmed också litteraturstudierna.Därför anser KUR att det är nödvändigl med en plan för samverkan mellan skol-ochfolkbiblioteket som för båda typerna av bibliotek anger lokalbehov,bokbeståndets omfattning och inriktning, personalresurser, samverkansområdenoch riktlinjer för bokurvalei. Mot bakgrund av skolans ökade ansvar är delenligt KUR olyckligl atl SÖ saknar en tjänsl som biblioteks-konsulent. 16 1984/85. 1984/85:141 242 SÖ bör fä i uppdrag att utarbeta klara riktlinjer lörskolbiblioteken, riktlinjer som sedan kan inarbetas i skolförordningen. Dettaanser SFF som också föreslår att staten skall ersätta kommunerna för koslnadernalör elt visst antal skolbibliotekarier. Vissa bestämda villkor i fräga om lilteraturinköp,läsfrämjande arbete etc. skall gälla lör att en kommun skall fä slöd ur det av ulredningenföreslagna engängsanslaget. kommun ägnar en stor del av sitt remissyttrande ätskolbiblioteksverksamheten och drar upp riktlinjer för ett konkret programbaserade på erfarenheler både i och i andra kommuner. Samarbetet mellanfolk- och skolbibliotek mäste formaliseras bäde lokalt i varje rektorsområdeoch centralt i kommunen. och kommuner anser att utredningenborde ha tagit initiativ till all skolbiblioteksverksamhelen blev regleradgenom normer och rekommendationer. SAB menar all SÖ borde ha ålagls atl följaoch stödja skolbiblioteksverksamhelen. Samrådsgruppen Jör regionala biblioleksfrågori län framför liknande synpunkter. Enligt är detviktigt med gemensamma riktlinjer för bokurvalet. Samverkan med skolan kommer i många kommuner att försvärasav att skolbibliotekens resurser är alldeles för smä och ännu ojämnarefördelade än folkbibliotekens. Detla menar bl.a. , ,, och kommuner, /SR och BiS. Skolor i medelklassområdenoch leoreliska utbildningslinjer har enligt BiS oftast bättre biblioteksserviceän skolor i arbelarklassområden och praktiskt inriktade linjer. Folkbibliotekenbör ha intresse av alt motverka orättvisorna. Vill man ändra på läsvanor och nånya grupper är det viktigt all börja i skolan. Stora insalser behöver göras föralt förbättra litteratur- och biblioteksservicen i skolor där denna är somsämst. SÖ, som i allt väsenlligt ansluter sig till utredningensförslag bäde i fiåga om och gymnasieskolans bibliotek ochbiblioteksverksamheten inom vuxenundervisningen, framhåller särskilt allansvaret för biblioteksverksamheten liksom vilar på skolstyrelsen.Formerna för samarbete med folkbiblioteket måste utformas lokalt och börplaneras noggranl. SÖ bekräftar atl det på gymnasieskolan finns storaskillnader i biblioteksstandard mellan olika skoliyper. Även om eleverna päyrkesinriktade linjer inle är missgynnade i den ulslräckning utredningen anlarfinns det särskild anledning atl ägna uppmärksamhet ål litleraturbehovel viddessa linjer. SÖ lar också upp biblioiekssiluationen inom arbetsmarknadsutbildningenoch lägger vikl vid utredningens förslag lill samverkan med folkbiblioteken närdel gäller annan litteratur än kurslitteratur. Inom arbetsmarknadsutbildningenfinns en stor andel invandrare och personer med korl grundutbildning som det ärangelägel att nå. Utredningens synpunkter på samverkan med äldreomsorgen fårslöd av KUR. ell antal kommuner, däribland Ale, , , , och , samt . Prop.1984/85:141 243 Några kommuner, bl.a. och , framhålleralt samverkan släller slora krav på personalinsatser från bibliotekens sida.Enligt Boriänge och kommuner är satsningen på olika grenar av biblioteksverksamhetenen politisk priorileringsfråga. Atl använda anställda inom andra kommunalaförvaltningar som förmedlare är möjligt först efter förhandlingar medpersonalorganisationerna. kommun menar atl det framgår särskilt lydligt idenna del av förslagel atl ulredningen övervärderar förmedlarrollen. Förslagetatt biblioteksverksamhet vid institutioner inom äldreomsorgen också skall ståtill förfogande för övrig befolkning i elt bostadsområde är enligt kommunenorimligt. SAB framhåller att man i sådana fall har inrättal en filial. Remissinstansema lägger i allmänhel myckel slor vikl vidutredningens förslag om samverkan med arbelsplalser. I många yttranden krävs atldenna del av bibliotekens uppsökande verksamhet skall prioriteras och altförutsättningarna för all bygga ul arbetsplalsbiblioteken på olika sätt förbättras.Remissinstansernas synpunkter på behovel av statligt stöd redovisas i delföljande i avsnitt 11. KUR hänvisar, som redan framgått, till sillhandlingsprogram om kulturverksamhet på arbetsplatserna. Liksom KUR anser Karlskronaoch kommuner samt SAB och SFF att förtroendemannalagen bör ändras så attbokombudens arbele jämställs med annan facklig verksamhel. BiS kräver atl slaloch kommun tar silt fulla ekonomiska ansvar för verksamheten vid arbetsplatsbibliotek.Resurser bör i första hand satsas på arbetsplatser med LO-anslutna. vändersig mol att verksamheten kommil att inriktas på arbetsplatser inom tungindustri, vilket medför alt arbetsplatser med främst kvinnlig personal aldrigkommer i kontakt med arbetsplatsbibliolek LO avvisar förslagel atl inilialiv till arbetsplatsbibliolekskall komma enbari från facket. ABF framhåller all förslagel begränsarbibliotekspersonalens roll som folkbildare. SFF och bland kommunerna A/e,, , , och anser all förslagel är orealistisktoch kan leda till atl verksamheten försvagas. Bibliotek, kommun, myndigheteroch förelag bör också kunna vara initiativtagare. Samrädsgruppen för regionalabiblioleksfrågor i län delar denna uppfattning och påpekardessutom att initiativ till arbetsplatsbibliolek alllid kommit frånfolkbiblioteken men att de sällan besvarats eller stötts på . SKTFframhåller atl folkbiblioteken måsle kunna ta initiativet och alt de i vissasituationer måste vara den drivande kraften i fråga om arbetsplatsbibliolek.Örebro läns landstingskommun betonar viklen av atl biblioteken samarbetar medde fackliga organisationerna på distriktsnivå. Arbetsplatsbiblioteken kräver slora insalser av biblioteksutbildadpersonal. Flera kommuner, bl.a. , och TreUeborg, SAB och /SRanser alt bokombuden behöver täta besök av bibliotekspersonal och allbibliotekariernas roll således innebär mer än att bara utbilda och Prop.1984/85:141 244 slödja, Sanirådsgnii>peii jör regioniila hibliolek.sjrägori Kristiiiiisuids Itin betonar atl omöjligt kan vara etl passivt distributionsoiganutan måste bedriva en intensiv marknadsföring i planmässigt samarbete medstudieförbunden och facket, SKS och TBV stöder utredningens förslag. SV anser attsyftet, alt nä de läsovana eller minst flitiga bokläsarna, kan uppnås även i enaktiv uppsökande verksamhet i boendemiljö. Detta är lika självklara folkbiblioleksinsatsersom arbetsplalsutlåning. När det gäller samverkan med studieförbund konstaterar SÖatt samverkan minskat under de senasle åren. Enligt SÖ är anledningen till detlaalt såväl studieförbunden som folkbiblioteken har genomgått stora förändringarbeträffande verksamhelen och penom utbypgnad och expansion. SÖ anser attsärskilt samarbetet mellan biblioteken och den verksamhel som bedrivs istudiecirklar och på folkhögskolekurser behöver utökas och vidareutvecklas. Denya bidragsreglerna för studiecirkelverksamheten som gäller från budgetåret1981/82 har skapat ökade möjligheter till samverkan på studiemalerialområdet. SV finner för sin del all den diskussion, som ulredningenför, är otillräcklig. Del finns vattentäta skott mellan folkbibliotekens ochstudieförbundens verksamhel. Enligt SV:s lolkning är inställningen blandfolkbiblioteken att det är bra atl man frigjort sig frånbildningsorganisationerna. Yttrandet innehåller flera förslap till ålgärder föratt aktivera samarbetet med studieförbunden. Det är kulturnämnden i varjekommun som mäste ta ansvaret för detta och avdela personal för all stärkakontakterna. KUR anser atl de lokala folkbiblioteken behöver stöd iarbetet med dessa frågor från länsbiblioteken. Därför bör frågor som rörsamverkan med folkbildningen ingå i länsbibliotekens konsulent verksamhet.Falköpings kommun är av samma mening medan flera andra kommuner, bl.a. Ale ochBorlänge, framför allt är oroliga över alt samverkan blir resurskrävande.