prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Även om mediepolitiken böranknyta till värderingar som ligger till grund för kulturpolitiken, måste klaraskiljelinjer upprätthållas. Svenska filminsiiiulel efterlyser en analys avvarför gränserna mellan kultur- och mediepolitik suddats ut. uppfattning ligger orsaken i att radio och TV gradvis fält alltstörre uppgifter och befogenheter inom kulturlivet, bl. a. i fråga om visningav långfilm i TV. Några remissinstanser anser att kommittén i alltför höggrad utgått från ett accepterande av den medietekniska utvecklingen. En sådansynpunkt framförs bl. a. av TCO som menar att förslaget till reglering avkabel-TV-Ulbyggnad bygger på ett accepterande av tekniken och inte pä dekultur-och mediepolitiska målen. kommun anser alt slutsatser om användningoch utformning av ny leknik och nya medier skall utgå från principen alttekniken skall tjäna sociala och kulturella mål, såsom samhällsdebatt ochlokall kulturliv. Enligt kommunens uppfattning har kommittén inte tillämpat ettsådant synsätt. anser att statens kulturpolitik inteutgör någon effektiv molkrafl mot, utan snarare är en yttring av utvecklingeninom medieområdet. SIF-SR pekar på faran med att anpassa viktiga delar avmedie- och kulturpolitiken till den tekniska utvecklingen och tillindustripolitiska intressen. Klubben betonar alt tekniken måste anpassas tillsamhällets kulturpolitiska mål. Filmcentrum framför likartade synpunkter ochbetonar att mediapolitik i första hand måste vara kulturpolitik och inteindustri- och sysselsättningspolitik. HSB anser att en måttlig höjning av nuvarande avgifter förTV i syfte att uppnå utökade sändningstider och bättre programkvalité, vore attföredra framför investeringar i kabel-TV. Enligt förbundets mening är utbudetav 1984/85:199 127 TV-program i redan nu tillräckligt stort för atttillgodose flertalets anspråk. Några remissinstanser, däribland KUR, KLYS, och Skola framhåller alt utvecklingen inom medieområdet börunderkastas styrning från samhällets sida. KLYS delar inte kommitténsuppfattning alt de kullurpolitiska målen inte kan tas som rättesnöre för attavgöra om ny kommunikationsteknik skall fä etablera sig i samhället eller ej.KLYS förordar alt samhället avstår frän att salsa pengar i verksamheten, mensamtidigt ser till att den utvecklas inom av samhället fastställda regler.Enligl SIF-SR lämnar kommittén alldeles för fritt spelrum för utländska ochenskilda intressen att operera inom medieseklorn. För att uppnå de mål somsamhället ställt upp för SR:s verksamhet krävs, enligt , ett välutbyggt regelverk, som gör det möjligt för public service- verksamheten i radiooch TV att behälla sin funktion. Riksförbun-dei Hem och Skola delar inteutredningens uppfattning att de riktlinjer som formulerats för den nationellaradio- och TV-verksamheten inte kan läggas till grund för ett förhållningssätttill utländska sändningar. Förbundet förordar all regler för samtidigvidarespridning utarbetas med bredast möjliga förankring. Förbundet görbedömningen att del finns möjligheter för att komma fram till vis.sagemensamma regler tillsammans med de länder som svarar för satellitsändningar. Flertalet av de remissinstanser som behandlar frågan omkonsekvenserna av de nya medierna framhåller behovet av motåtgärder mot detökade TV-ulbudets negativa konsekvenser. KUR betonar alt medieutvecklingen börledas in i kulturpolitiskl acceptabla banor genom en stimulans och styrning avmedieutvecklingen parallellt med en fortsatt satsning pä det levandekulturlivet. KUR pekar särskilt på risken för att balansen mellan mediebaseradoch levande kultur rubbas om samhällsstödet till den levande kulturen minskar,varvid nya medier kommer att fylla tomrummet efter ett tynande, levandekulturliv. anser alt en avvägning mellan yilrandefrihelsaspekteroch hänsyn till mediernas effekter på barn och ungdomar är befogad. Västeråskommun framhåller alt samhället bör ta ställning lill hur utvecklingen inommedieområdet skall kunna styras så att eventuella skadeverkningar kanelimineras. Kommunen påpekar att frågan om TV-tittandeis inverkan på barn ochungdomar har hög prioritet för kommunen. KLYS utgår frän att medieutvecklingenkommer alt kräva kraftfulla kullurpolitiska insatser och framhåller att delkommersiellt präglade utbudet aktualiserar del kulturpolitiska delmålet altmotverka kommersialismens negativa verkningar. Remissinstanserna delar genomgående kommitténs uppfattningatt den nationella radio- och TV-verksamheten även forlsättningsvis mäste kunnatillhandahålla ett brett programutbud som gör att företagen kan fylla funktionenav att vara en radio och TV i allmänhetens tjänst. KLYS, SFF. SIF-SR och Rik.sförhimdct Hem Prop.1984/85:199 128 och Skola framhåller dessutom att SVT:s programutbud måstespela en avgörande roll som motvikt lill det kommersiellt prägladeinternationella utbudet. KUR betonar att SR måste få en effektiv och rationellorganisation, en mer klart preciserad roll och tillräckliga ekonomiska resurserför att kunna möta konkurrensen från den internationella marknaden. Liknandesynpunkter framförs av TCO. KLYS och SFF. KLYS tillägger att det ökadeinternationella utbudet via satellit borde kunna frigöra resurser för en ökadnationell egenproduktion, genom att behovet av inköp av utländska programminskar. pekar på behovet av en utökad nationell programproduktion föratt möta en utveckling där arbetstillfällen för kulturarbetare minskar i taktmed att nyttjandet av repriser och utländskt massproducerat programmalerialökar. KUR poängterar särskilt alt barns behov av egna programmåste tillgodoses bättre än vad som sker i dagens utbud. KUR förordar altdetta skrivs in i det nya avtalet med staten. Även SIF-SR och Stockholmsuniversitet framhåller behovet av program som tillgodoser barns och ungdomarsintressen. SÖ föreslår alt ett ökat tittande på internationellaprogram skall motverkas genom ytterligare satsning på informationsprogram isvensk TV. SÖ delar utredningens uppfattning att TV-program har positivaeffekter i fräga om språkinlärning och allmän orientering och påpekar att TVockså har en viktig kulturförmedlande uppgift. SÖ betonar att satsningar inomdessa områden för alt skapa motvikt lill ett utökat utbud av underhållningsprogrammåste göras på ett målinriktat sätt i samråd mellan SR och SÖ. SÖ förordar allSVT:s utbud liksom tidigare bör präglas av en inriktning på information ochbildning och all såväl det svenska som det utländska utbudet skall varatillgängligt som läromedel i skolan ulan upphovsrättsliga hinder. RiksförbundetHem och Skola har liknande synpunkter. Förbundet föreslår att SVT ges i uppdragatt belysa möjligheter och risker med den nya medieuivecklingen. Den inhemskatelevisionen bör i sill eget programutbud prioritera alternativa och kvalitativtgoda program som bidrar lill all stärka barns och ungdomars egna förenings- ochkulturaktiviteter. SVT bör dessutom genom sina program informera om hur barnoch ungdomar påverkas av TV-fittande och om riskerna med au tillbringa mycketUd framför TV:n. KUR framhåller all verksamhet ävenfortsättningsvis måste behandlas som en del av det kullurpolitiska området ochalt de kullurpolitiska målen såsom i nuvarande avtal skall prägla rikflinjernaför verksamheten. En sådan roll förutsätter att SR utnyttjar de konstnäriigaresurser som kulturinstitutioner och oberoende kullurulövare representerar ochatt SR ökar siu samarbete med teatrar och musikinstitulioner för att behålla enkulturell egenart i landet. SIF-SR understryker kraftigt vikten av all värna omen framlida radio 1984/85:199 129 och TV i allmänhetens tjänst, som kan svara för en oräddoch seriös samhällsbevakning. Klubben betonar viklen av att salsapå en programverksamhet som sätter begriplighet och demokrati högt. lill skillnadfrän inriktning pä enstaka dagshändelser i nyhetsbevakningen. uppfattning kommer en allt mindre del av utbudet i radio och TVatt vara producerat utifrån public serviceprinciperna. Riksidroltsförbundel påpekar alt det utökadeinternationella utbudet av sport, underhållning och film talar för ett utökatsvenskt utbud där nya programidéer kan prövas. Förbundet menar att idrottenspelar en viktig roll i den nya mediesituationen och att svensk idrott måsteses som en intressant programvara, som skulje kunna konkurrera med detinternationella utbudet. Kommitténsresonemang om lokal TV-verksamhet delas av bl. KUR, närradiokommiltén,, Riksjörbundet och Skola och läns tandstingsförvaliningsuiskott. KUR delar kommitténs uppfattning att kabelnäten kanerbjuda nya möjligheter för det lokala kulturlivet. Rådet anser all radio ochTV i framliden skulle kunna göras lill värdefulla instrument för kulturellutveckling bäde på ett nationellt och ett lokalt eller regionalt plan. Om delokala näten i tillräcklig omfattning förses med nationellt producerat materialav god kvalitet kan de utgöra en motvikt till internationellasatellitsändningar. Närradiokommiltén anser all del bör vara en centralmålsättning att skapa förutsättningar i kabelnäten för lokal programproduktion,som kan utgöra en motvikt lill passivt tillande. Kommitlén konstaterar altlokal produktion av radio och TV stimulerar kreativitet och tittande ochlyssnande som har egen aktivitet som förutsättning. anser attkabel-TV och en lokal kanal skulle kunna bidraga till all öka intresset för denlokala kulturverksamheten, HSB anser att det enda positiva med kabel-TV är attden möjliggör vissa lokala sändningar. Förbundet konstaterar allutländska erfarenheter visar att lokala TV-sändningar inte lockar särskiltmånga tittare, all programmen inte är särskilt nydanande och att det finnssvårigheter att driva lokal-TV inom rimliga ekonomiska ramar. uppskattar möjligheten att med hjälp av kabel-TV sprida informationom den lokala TV-verksamheten och förmedla samhällsinformation. Förbundethyser dock farhågor beträffande organisationernas förutsättningar alt användasig av tekniken. Riksidroltsförbundel räknar med alt en utökad, friareetablering av sändningstillstånd kan utnyttjas i folkbildningssyfte och alt ettökat svenskt utbud, med idrottsrörelsen som intressent, kommer att stimuleratill ökade aktiviteter och till tillströmning till idrottens föreningar.Svenska teateiförbundet saknar kvalitativa aspekter och en bedömning avproduktionsmöjligheterna för den lokala kabel-TV-produk-tionen. Fitmcentrumframhåller att lill kabel-TV-nätet anslutna stadsdels-videografer för kollektivanvändning av medierna och inrättande av medieverkstäder i varje kommun skaparförutsättningar för en aktiv och skapande medieanvändning. 9 1984/85. Prop.1984/85:199 130 KUR finner del naturligt all kommunerna av kullurpolitiskaskäl satsar på det lokala kullurlivet och föreningslivet och alt insatser föratt främja egna aktiviteter på medieområdet blir angelägel i kommunerna.Sundsvalls kommun påpekar att kommunerna kan komma all behöva stödja både lokalTV-produktion och förbättra stödet till lokala förenings- och kulturaktiviteter,för all balansera ett ensidigt utbud. konstaterar attkommuner och landsting av ekonomiska skäl kommer alt ha små möjligheter attproducera egna TV-program. Deras viktigaste uppgifter torde bli alt medverkatill ökade kunskaper om TV-mediet och alt ge förutsättningar för ett livaktigtlokall och regionall kulluriiv. kommun framför en likartad synpunkt. Kommitténs uppfattning att vissa verksamheter i kabelnätbör kunna avgiftsbeläggas för alt främja lokal programproduktion delas av KUR,, och kommuner. KUR understryker vikten av att fråganomilnansiering av lokal programproduktion ytterligare beaktas i syfte alt finnalösningar som kan möjliggöra kvalitativa lokala egensändningar i samverkan medkulturlivet. anser alt det finns starka skäl för attfinansiera den lokala programprodukiionen med avgifter, som bör kunna baseraspä samma principer som gäller för intäkter till nätägaren. kommunbetonar alt frågan om lokal programproduklion är helt avhängig av hur den kanfinansieras. Kommunen ser inga kullurpolitiska skäl mot avgiftsuttag i någonform. , och kommuner anser attkommitlén bortsett från den statliga kulturpolitikens delmål alt främjadecentralisering av verksamhet och beslulsfunktioner inom kulluren, närkommunerna givils rollen som remissorgan till den föreslagna kabelnämnden ochde lokala operatörerna/nälägarna. och kommuner ger ullryckför en liknande uppfattning. förordar alt kommunernas rolldefinieras i ett mediepolitiskt handlingsprogram. Filmcentrum anser attkommunerna bör få ett mediepolitiskt ansvar och all kabelnämnden bör bli ettservice- och ulbildningsorgan för kommunerna som, enligl föreningens mening,bör svara för tillståndsgivningen. beklagar att kommittén intelämnat förslag till åtgärder för att förbättra kommunernas beredskap alt levaupp lill sitt kullurpolitiska ansvar. 4 Utbyggnad av kabelnät Följande 65 remissinstanser har yttrat sig om ellerkommenterat förslagen i kapitel 11 Utbyggnad av kabelnät. JK, postverket,, , (), , statensplanverk (planverket). DFR, statskontoret, RRV, närradiokomtnittén, Borlängekommun, kommun, , kommun, kommun, Malmökommun, , , Prop.1984/85:199 131 kommun, kommun, , kommun,. , , , , , , SFF,SJF, SIF-SR. RDF, , , . , ,, , Handikappinstiiuiei,SFR/SAMRAD, Seih's , , ,utbildnings- och kulturnämnden vid , , Värmlandsläns landstings förvaliningsuiskott och . 4.1 Förutsättningar och sammanfattande bedömningar Kommittén har valt att föreslå ett system, där en fortsattfri etableringsräll för näianläggning kombineras med att berörd kommun gesmöjlighet att yttra sig över näts utbredning, kapacitet m. m. i samband med altbeslut om tillstånd tas vid användning av nätet för vissa tjänster. Kultur-och mediepoliliska bedömningar är utgångspunkt för kommitténs överväganden omskäligheten i en utbyggnad av kabelnät efter av centrala eller lokala politiskaorgan fastlagda planer. Naturiigtviskan andra motiv än kullur- och mediepoliliska anföras för en utbyggnad, menkommittén har inte sett det som sin uppgift att närmare gä in på dessa. Om en utbyggnad av kabelnät skall ske som ett led i denallmänna telekommunikationsulvecklingen i landet eller av industri- ochsysselsäll-ningspoliliska skäl, kan en annan bedömning göras. i ett vidareperspektiv är anläggning av kabelnät för i första hand TV- överföring ettviktigt steg i etableringen av ett allmänt bredbandsnät i landet. Kommitténs bedömning är dock att det i dagens läge inte ärändamålsenligt att lägga fast planer som tar sikte på ett visst teknikvaleller vissa specifika systemlösningar. Även om inga bindande planer läggs fast för teknisktutförande av kabelnät, finns del emellertid ett betydande behov avstandardiseringsar-bele. En standardisering på frivillighetens grund har inlettsoch den har stora fördelar bl. a. med hänsyn lill möjligheten alt snabbtgenomföra och revidera standarden. Ett fåtal instanser ullalar sig explicit positivt om deförutsättningar som kommittén anger för och om de sammanfattande bedömningarsom den gör beträffande utbyggnaden av kabelnät. kommun, KLYS, ochIFPI-VIDEO gör sådana uttalanden. Prop.1984/85:199 132 kommuns inställning lill nya medier är, alt de skallvara ekonomiskt självbärande, dvs. inte skaltefinansierade, och alt plats skallfinnas för folkrörelser och andra ideellt verkande föreningar ochorganisationer alt ulan kostnad och styrning disponera visst utrymme itillkommande kanaler. kommun menar också, all den nya mediesituation intei sig får innebära att något ansvar läggs på kommunerna. Den lagstiftning sommassmediekommiltén föreslår synes lill alla delar kunna svara mol de ovanrelaterade synpunkterna på kabel TV problematiken, konkluderar kommun,och ansluter sig lill förslaget. KLYS finner del mot bakgrund av att direktivenangivit det som angeläget alt planmässighet, samordning och ekonomisk rättvisaskall prägla en eventuell kabel TV-utbyggnad förvånade all kommittén skjutitdessa frågor ifrån sig utan att ge några konkreta förslag om hur utvecklingen skallkunna bevakas av det allmänna. KLYS instämmer i all del inte nu är motiveratall lägga fast några riksomfattande planer för en kabel-TV-utbyggnad. SAMIdelar kommitténs uppfattning all del inte utifrån kultur- och mediepolitiskautgångspunkter finns några skäl all lägga fast nationella planer för utbyggnadav kabelnät i landet. Tillgång till utländska TV-program via sådana nätmotiverar inte att staten lägger fast ulbyggnadsprogram. instämmer ikommitténs slutsals alt "Etableringsfrihet under koncession bör råda"och att "verksamheten skall bedrivas ulan samhällsanslag, dvs. genomabonnemangsavgifter och utan reklaminläkler". Sammanfattningsvistillstyrker IFPI-VIDEO kommitténs förslag i stora delar och delar kommitténsinställning lill etableringsfrihet för kabelnät. IFPI-VIDEO anser att"principen om etableringsfrihet är vikiig" och att "det ocksåär av stor betydelse att del finns jämlikhet mellan olika media och all intevissa media ges grundlagsmässiga eller andra fördelar och all lagreglernasålunda är konkurrensneutrala". Ett antal instanser lämnar förutsättningarna för och desammanfallande bedömningarna om utbyggnaden av kabelnät ulan erinran ellerkommenterar dem ulan all ta ställning lill dem. Så gör NO, ,, närradiokommiltén, kommun, , , . LRAB, , , , , ,. , ,SFR/SAMRÅD, 's , och . Mänga instanser är kritiska mot kommitténs val avförutsättningar och mot dess sammanfallande bedömningar vad gäller utbyggnad avkabelnät. Till dessa hör JÅ, postverket, , , planverket,statskontoret, RRV, , kommun, kommun,, kommun, , kommun, Uppsalakommun, , kommun, LO, TCO, SFF, SJF, SIF-SR, Filmcentrum,utbildnings- och kutturnätnnden i , länslandstings förvaltningsutskott, , , , , ,Fastighetsägare- 1984/85:199 133 Flera av dessa instanserär positiva lill förslagen i sak. Kritiken innebär å ena sidan slåiidpunktstaganden för attinte bara utbyggnad (anläggning) utan även användning (sändnings- ochspridnings-verksamhet) av kabelnät skall vara fri från koncessionsplikt. Det ärdå ofta en principiell och total etableringsfrihet som förordas. Denna hållningintas av JK, , , , , , . Kritiken innebär å andra sidan ståndpunklslaganden för enmer planmässig utbyggnad av kabelnät som ett led i den allmänna telekommunikationsulvecklingeni landet. Del är då ofta en planmässig utbyggnad med sikte på ett visstteknikval eller vissa tekniska systemlösningar som förordas. Denna hållningintas av postverket, , planverket, statskontoret, RRV, , kommun. Luleåkommun, Sundsvalts kommun, kommun, kommun, , Örebrokommun, LO (), TCO, SJF, SIF-SR, Filmcenirum, ,utbildnings- och kulturnämnden i och länslandstings förvaltningsutskott. JK anser all "en svensk yttrandefrihetslagsliftninginte i längden kan bygga på den betydande olikhet mellan medier som frånvaronatt varje etableringsfrihet pä etermediernas område representerar. Denna frågabör i fortsättningen behandlas med utgångspunkt i en principiell etableringsfrihet". och TU anför liknande synpunkter.LKD beklagar att kommitténs uppdrag avgränsats lill att lägga fram förslagutifrån kultur- och massmediepoliliska utgångspunkter. LKD:s naturiiga utgångspunktär att telenätet är ett omfattande tekniskt system för överföring av all slagsinformation. skriver "betänkandet har fått en starkslagsida genom att man på nälägarsidan i sann liberal anda föreslåretableringsfrihet" medan del faktiskt redan föreligger ett televerkels monopol. "Denna fiktiva etableringsfrihet är en eftergift för frihetsambitioner sompå intet sätt hittar sin motsvarighet i verkligheten" fortsätter SundsvallsTidning och avslutar "att vidmakthålla monopolet, som redan är faktisktoch där alla konkurrensambiiioner framstår som fåfänga, kan knappast ses som eneftergift gentemot yttrandefriheten utan mer som ell uuryck förrealpoliuk". ser utbyggnaden av kabel TV-nät som ett förstaled i en telekommunikationsstrategi som på lång sikt syftar lill all åstadkommaett landstäckande bredbandsnät (SOU 1984:65 s. 233). Verket anser det strategisktriktigt att vid kabelnätsutbyggnaden redan från början bygga med inriktning motett framlida bredbandsnät med integrerad användning (SOU 1984:65 s. 233).Enligt verkets mening är del angeläget att statsmakterna beslutar omprinciper för utbyggnad och utnyttjande av ny leknik Prop.1984/85:199 134 Genom alt regering och riksdag färinsyn i rullande treärsplaner tillgodoses behovet vad gällerfastställande av planer för utbyggnad. Något behov av alt i annan ordningfastställa planer för kabelnätsutbyggnaden i landet anser verket inte föreligga(SOU 1984:65 s. 233). ansluter sig därför i stort till förslaget(remissyttrandet). förordar viss samordning vid uppbyggnad av nät.Samordning förefaller enklast alt ordna genom att lillstånd lill utbyggnadförknippas med tekniska minimivillkor. LO anser att kabel TV har kommit all dominera diskussionenpå ett sätt som inte är rimligt. KabelTV ulgör nämligen endast enbland många telekommunikationsmöjligheter, LO (SF) betraktar kommitléns förslagutifrån kommunikations-, industri- och sysselsätiningspolitiska aspekter ochinte som kommitlén utifrån kultur- och massmediepolitiska utgångspunkter. LO(SF) anser det vara klart olämpligt all låta kabel TV-verksamhet utgöra förstasteget mot friare former för telekommunikationsmöjligheter. LO (SF) förordaren nationell planerad satsning pä bredbandsnät som "hjärnvägar" in iinformationssamhället. Näten skall vara samhällsägda genom som skallha monopol. TCO anser mot bakgrund av alt kabel TV- nät är ett första steg i entelekommunikations-strategi att det av bl. a. regionalpolitiska skäl finnstunga argument för att bör fastställa en nationell plan för utbyggnadav kabel-nät i landet. SJF, SIF-SR och Filmcentrum anför liknande synpunkter. och ett tiotal kommuner förordaren mer planmässig utbyggnad av kabelnät och anser att kommunerna bör habetydande inflytande över nätanläggning. Kraven pä inflytande sträcker sig frånåsikten, att frågan om det kommunala inflytandet bör ytleriigare övervägas,över uppfattningen, att utbyggnaden av kabelnät skall klart relateras till denövriga kommunala och regionala planeringen, till meningen, att kommunerna börha ett så starkt inflytande över utbyggnad och användning av kabelnät altprövningen av ansökningar om sändningsrätt bör ligga på kommunerna i ställetför pä ett centralt organ. förmodar all blir sågott som ensam anläggare av kabelnät. kommer sannolikt attendast syssla med mindre nät såsom fastighetsnät och centralantennanläggningar.Förbundet påpekar att kommunens möjlighet att i detla läge påverka utformningenav näten är avhängigt tolkningen av den rätt som följer av avtal mellankommunen och angående anordnande av teleledningar i och överkommunens mark. hävdar alt den mellanteleverket och förbundet träffade överenskommelsen om ett normalavtal inteavser ledningar och kablar av nu aktuellt slag. Mot bakgrund av bl. a. altteleverket anser att den rätt som följer av detla Prop.1984/85:199 135 avtal även avser kabelnät och att kommittén har åsiktenalt frågan ytterst avgörs av de enskilda kommunerna anser Svenska kommunförbundetatt frågan om det kommunala inflytandet över nätanläggning ytleriigare börövervägas. kommun anser också alt beslutsordningen för etableringav nät bör övervägas ylteriigare mot bakgrund av all det kan sältas i fråga omkommunernas möjligheter att hävda sina intressen är tillräckligt stora enligtförslaget. anser att det är helt orimligt att med slödav överenskommelsen på ett så betydande sätl skulle ges rätlen attbestämma över mediautvecklingen. Kommunernas roll när det gäller nätensutbyggnad bör klart markeras. I samband med beslut om utbyggnad bör kommunernaockså kunna göra anspråk pä intäkter av utbyggnaden. kommun påpekar altkommunerna får en roll genom att de är ansvariga för planfrågor. kommunanser att analys och konkreta slutsatser om kommunernas roll saknas iförslaget, medan kommun har den uppfattningen, att den nya massmediesiluationeninte skall innebära ytterligare ansvar för kommunerna. anserau kommunernas inflytande över nätutbyggnaden behöver stärkas.