prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Den av regeringennyligen tillsatta parlamentariskt sammansatta kommittén har i övrigt att göraen översyn av del allmänna pensionssystemet i fråga om bl.a. reglernaför intjänande av ATP, möjligheterna lill rörlig pensionsålder saml utformningen avefterlevandepensioneringen. Närmare 2 miljoner personer har i dagfolkpension, varav drygt 1,4 miljoner harålderspension och ca 325 000 har förtidspension. Av ålders- och förtidspensionärer har 1,2 miljoner även ATP.Ökningen av antalet ATP-pensionärer fortsätter. De folkpensionärer som saknarATP eller har låg sådan får i ställetpensionstillskott. Vidare får 620 000 pensionärer också kommunaltbostadsfillägg (KBT). Pensionernas storlekunder framgår av följande sammanställning. I den framgår också höjningen av pensionerna förår 1985. 1982 1983 1984 1985 Höjning låg eller ingen ATP 25 098 27 974 med låg eller ingen ATP43 966 49 053 Ogift förtidspensionär med låg eller ingen ATP 33 286 36 839 genomsnittlig ATP 38505 42 615 maximal ATP 86 330 95 545 Folkpensionernafinansieras dels genom en socialförsäkringsavgifl som betalas avarbetsgivare och egenföreiagare, dels genom skatter. Arbetsgivaravgiften utgör9,av löneunderlaget. Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas viddetta avgiftsuttag täcka av statens utgifter 1985. ATP finansieras hellgenom avgifter från arbetsgivare och arbetstagare. Avgiften för harfastställts till oförändrat av löneunderlaget. Den ekonomiskasituationen för kan förväntas uppvisa en för ATP-systemet mycketgynnsam bild med låg inflation, viss reallönetillväxl och hög realränta. Förvärvsarbetandesom är och som vill minska sin arbetstid kan fådelpension som då täcker av inkomstbortfallet. 1984/85:100 Bilaga 7 7 som beviljades delpension täcks av inkomstbortfallet. Delpensionens värde är knutet till basbeloppet. Antaletdelpensionärer var som störst 68 500 personer. beräknasantalet delpensionärer vara 48 000. Delpensionsförsäkringen finansieras genomen avgift från arbetsgivare och egenföreiagare. Sjukförsäkringen ger rättlill sjukpenning av arbetsinkomsten upp till 7,5 gånger basbeloppet(. Det genomsnittliga antalet sjukdagar har minskat underen lång följd av år per försäkrad . beräknasdock en ökning lill per försäkrad. De långa sjukfallen påsju dagar eller mera svarar för huvuddelen av sjukpenningkostnaderna. Långasjukskrivningsperioder medför ofta också stora negafiva konsekvenser för denenskilde. Det är därför angeläget från såväl den försäkrades synpunkt som frånallmän kostnadssynpunkt att åtgärder vidtas för att underlätta rehabiliteringenav dem som drabbas av sjukdom. Avsikten är därför atl tillsätta en utredningför att se över vissa grundläggande regler bl.a. inom sjukförsäkringen, som kanutgöra hinder i rehabiliteringsarbetet. Utredningen skall också se översjukförsäkringens ersättningsregler när det gäller åtgärder som syftar till attförebygga framtida nedsättning av arbetsförmågan. Ett syfte med utredningen äratl ge sjukförsäkringen en mera aktiv roll i rehabiliteringsarbetet och när detgäller sjukdomsförebyggande insatser. Sjukförsäkringen ersätteräven de kostnader för läkarvård, läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvård,sjukvårdsbehandling och sjukresor som överstiger de patientavgifter somfastställts. För de personer som behöver mycket sjukvård eller läkemedel finnsett högkostnadsskydd, som innebär befrielse från ytterligare kostnader efter 15läkarbesök eller läkemedelsinköp . och därutöver.Den som är får avgiftsfri tandvård hos landstingens folktandvård.Regeringens förslag fill ny tandvårdslag m.m. behandlas f.n. av . Enproposition om de framtida ersättningsformerna för tandvården planeras attläggas fram . Arbetsskadeförsäkringenomfattar alla arbetstagare, uppdragstagare och egenföreiagare. Den ger iprincip full ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skador isill arbete. Försäkringen finansieras helt genom avgifter från arbetsgivare ochegenföreiagare. Avgifterna förs till en särskild fond, arbetsskadefonden. En utredning pågår föratt se över vissa frågor inom arbetsskadeförsäkringen. Det gäller bl.a.möjligheterna till en förenklad administration och en ökad samordning med denallmänna försäkringen. Utredningen beräknas avge sitt förslag . Riksförsäkringsverketsvarar tillsammans med försäkringskassorna för väsentliga delar av administrationen och tillämpningen av det sociala 1984/85:100 Bilaga 7 8 Detta innebär förförsäkringskassorna omfattande kontakter med allmänheten, varvid stora kravställs på den service som ges. Som framhållits i prop. 1982/83:127 om vissaadministrativa frågor inom den allmänna försäkringen m.m. bör allaansträngningar tas tillvara för att ytterligare utveckla kontakten mellanallmänheten och socialförsäkringsadministrationen. Avsikten är att geriksförsäkringsverket i uppdrag att lämna en samlad redovisning av de åtgärdersom verkel vidtagit eller-planerar att vidta för atl göra det möjligt alt -utan att äventyra kravet på en enhetlig och rättvis lagtillämpning över helalandet mönstra ul otidsenliga eller på annal sätt onödiga regler. I enlighel med riksdagensbeslut med anledning av nämnda proposition pågår ett arbete med att föra överarbetsuppgifter från till försäkringskassorna. Samtidigtprövas möjligheterna alt decentralisera arbetsuppgifter frånförsäkringskassornas centralkontor till lokalkontoren i avsikt att förbättraservicen till de försäkrade. Ökade insatser inomförsäkringskassorna görs genom att medel som frigörs genom rafionaliseringarutnyttjas för effektiviseringar inom försäkrings- och bidragsområdet. Dessainsatser kan möjliggöra samhällsekonomiska besparingar. Exempel påområden där ökade insatser sker är sjukfalls- och rehabiliteringsverksamhetenoch arbetsskadeförsäkringen. Förstärkta insatser inom dessa områden är också avstort värde för de försäkrade. Särskilda projektmedel avsätts också för atl geförsäkringskassorna möjlighet atl bedriva ell utvecklingsarbete som kan ledalill förbättrad adminislralion och enklare regler i försäkrings- ochbidragssystemen. En ulredning pågår föratt se över möjligheterna till ökad medverkan av förtroendevalda vid beslut iförsäkrings- och bidragsärenden hos försäkringskassorna. Omsorg om barn och ungdom Barnomsorgen intar encentral plats i samhällets service till barnfamiljerna. Barnomsorgen syftarfill att ge barnen omvårdnad och stimulans i sin utveckling. Den skall stödjaföräldrarna i föräldrarollen och förbereda barnen för ett vuxenliv i gemenskapoch solidaritet. Barnomsorgen gör det också möjligt för båda föräldrarna attförvärvsarbeta eller studera. Därigenom främjas jämställdheten mellan kvinnoroch män. Barnomsorg bedrivs iolika organisatoriska former. För förskolebarnen finns daghem, familjedaghem,dellidsgmpper och öppna förskolor och för skolbarnen finns fritidshem ochfamiljedaghem. Nya regler gäller fr.o.m.år 1984 för statsbidrag till barnomsorgen (prop. 1983/84:9, SoU 12. rskr 43).Syftet med de nya reglerna är alt möjliggöra etl bättre utnyttjande avlillgängliga resurser och att begränsa den automatiska ökningen avstatsbidragen utan att de pedagogiska och sociala målen åsidosätts. Genom detnya bidragssystemet markeras kommunernas frihei 1984/85:100 Bilaga 7 9 och ansvar när det gäller att ordna verksamhetenpå ett sätt som bäst svarar mot de lokala förutsättningarna. Statsbidrag ulgåräven till alternativa barnomsorgsformer under förutsättning att dessa finns upptagnai kommunens barnomsorgsplan och atl den som driver sådani daghem ellerfritidshem är en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret försina egna barn eller har anknytning ideell organisation. Statsbidrag lämnas inte till daghem och fritidshem somdrivs i uppenbart vinstsyfte. Beredning pågår om olikafrågor kring barnomsorgens utveckling. Avsikten är att en proposition i dessafrågor skall lämnas till . För utveckling ochförnyelse av barnomsorgen avsätts 30 milj. kr. Del slatliga stödet tillkommunernas barnomsorg beräknas för nästa budgelår till 7 430 milj. kr. vilketär en ökning med 915 milj. kr. i jämförelse med innevarande budgetår. Omsorg om äldre och handikappade Vid sidan av denekonomiska tryggheten är en bra bostad, god vård och socialtjänst grundläggandeförutsättningar för allas delaktighet i samhällsgemenskapen. Bland äldre människorfinns del många fler handikappade än bland yngre. Äldre behöver inteautomatiskt samhällets särskilda stöd för att leva och verka under tryggaförhållanden, utan därför alt deras funkfioner ofta sätts ner med stigandeålder. Den snabba ökningen avantalet personer i gruppen avlar. Den framlida utvecklingenbåde när det gäller de äldres andel i befolkningen och antalet äldre kommer atlvara mindre dramatisk än . Däremot förändrasäldregruppens sammansättning. Medan antalet personer i gruppen under 75 årminskar fram lill , kommer gruppen atl öka. 1 denparlamentariskt sammansatta äldreberedningen utarbetas f.n. ett program förden framtida äldreomsorgen. Äldreomsorgen inriktasalltmer på atl de äldre skall ha ett eget självständigt boende. Att bo kvar isin invanda miljö förstärker den enskildes integritet och underlättarintegrering i samhället. Detta förutsätter emellertid att bostäder ochnärmiljö anpassas till äldremänniskors behov och alt de erbjuds god omvårdnad, social omsorg och service. Social hemhjälp ochfärdtjänst är viktiga medel för att förverkliga de äldrepolitiska målen.Hemhjälpen har utvecklats till en mångskiftande, serviceinriktad socialtjänst.Exempel på denna utveckling är boendeservice, verksamhet vid dagcentraler ochledsagarhjälp. Statsbidraget till den kommunala har lagts om föratt främja eget boende och ge kommunerna bredare möjligheter att ordna omsorgenefter lokala och individuella förutsättningar. Inom hemhjälpen pågår etlomfattande och 1984/85:100 Bilaga 7 10 differentierat förnyelse- och förändringsarbetemed stöd av särskilda statliga medel som anvisats fr.o.m. . Åtgärderna förhandikappade har hög prioritet i regeringens politik. Målet inomhandikappområdet är att göra samhället tillgängligt för alla människor. Endastså kan samhället erbjuda en fullständig gemenskap, som kan utveckla ochförbättra villkoren för alla. Det system avhandikappåtgärder som vuxit fram sedan börj-n av har i grundenförändrat levnadsvillkoren för handikappade. En förändrad syn på handikapp harvarit en förutsättning för denna utveckling. Den förnyade synen innebär, atthandikappade är resurer i samhället på samma sätt som andra och med sammarättigheter och skyldigheter som de. Handikapp uppfattas alltmer som enotillräcklighet eller en bristande förulsällning i den verksamhel eller i denmiljö som uteslänger människor med funktionsnedsättningar. Genom omprioriteringarhar utrymme skapats för förhållandevis slora resursförstärkningar och reformerinom handikappområdet. Insatserna avser olika handikappgrupper och skiftandeändamål. De innebär även ett ökat stöd till handikapporganisationerna och fillhandikappforskning inom olika sektorer. Bilstödet till handikappade förstärks,handikappidrotten får ökade bidrag och kulturområdet tillförs nya resurser. Denämnda handikappåtgärderna under social-, utbildnings-, jordbruks- ocharbetsmarknadsdepartementen genomförs inom en ram av 75 milj. kr. ochfinansieras genom bl.a. omprioriteringar i pensions- och sjukförsäkringen. Landstingens omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda inriktas på ökad integration i skolan, i boendel ochpå arbetsmarknaden. En särskild arbetsgrupp har utarbetat förslag till en nyomsorgslag. En proposition med förslag till ny omsorgslag kommer att föreläggasriksdagen . Genom den statliga vårdartjänsten bedrivs en viktigverksamhel med kvalificerad boendeservice för svårt handikappade elever vidfolkhögskolor, universitet och högskolor. Den nya teletjänsten med förmedlingav samtal mellan texttelefoner för döva och vanliga telefoner utvecklas på etttillfredsställande sätt som en integrerad del av personligatjänster åt telefonabonnenterna. Stor betydelse för synskadade har de särskildainsatserna med ledarhundar, tidskrifter på ljudband och i punktskrift samtmottagarutrustningar för radiofidningar. Bidrag ges fill för förbundets viktiga arbete med att utveckla dövas teckenspråksamt fill hörselteknisk forskning. får ökat stöd förarbetet med att förbättra levnadsvillkoren för flerhandikappade och andra svårthandikappade. Bidraget till handikapprörelsens intressepolitiska verksamhetförstärks och kompletteras med stöd för utveckling av organisationernasindividinriktade verksamhet för handikappade. Till åtgärderna föromsorg om äldre och handikappade anslås 2 656 milj. kr., vilket innebär enökning med 95,3 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 7 11 En hälso- och sjukvård avhög kvalitet är av grundläggande betydelse för medborgarna. Det övergripandemålet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL)(1982:1080) en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen.Fortfarande finns regionala och sociala skillnader både vad gäller hälsa ochtillgång på hälso- och sjukvård. Det är därför viktigt att ägna särskilduppmärksamhet åt förebyggande insatser som kan öka möjligheterna för utsattagrupper att leva etl hälsosammare liv. Totalkostnaden församhällets hälso- och sjukvård är , vilkel motsvararca av BNP. De statliga bidragen och ersättningen från sjukförsäkringensvarar för närmare en fjärdedel av dessa kostnader. Huvuddelen finansieras avlandstingskommunala medel. expanderadehälso- och sjukvårdssektorn kraftigt. har däremot expansionenbegränsats väsentligt. För atl möjliggöra en fortsatt satsning på angelägnaområden ställs ökade krav på omfördelning av befintliga resurser. Elt viktigt led i regeringensarbete för att möjliggöra en hälso-och sjukvård på lika villkor för helabefolkningen är de förändrade regler för statliga bidrag och ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen för öppen vård som gäller . Ersättningenutgår fr.o.m. denna fidpunkt med utgångspunkt i ett enhetligt belopp perinvånare och innefattar ersättning för både offentlig och privat vård. Del nya systemet ökarlandstingens möjligheter att utifrån lokala behov fördela resurserna mellant.ex. förebyggande och vårdande insatser. Bidraget till förebyggande insatserhar fördubblats. Särskilda bidrag utgår för hemsjukvård och öppna vårdformerför människor med psykisk sjukdom eller störning. Antalet vårdplatser inomden slutna psykiatriska vården beräknas minska även . Minskningensker i en takt av ca 1 000 platser . Även innehållsmässigt är denpsykiatriska vården stadd i snabb utveckling. De äldre ochhandikappades behov har uppmärksammats i ett utredningsarbete som redovisatsunder i betänkandet (SOU 1984:78) Bo på egna villkor. Det harutarbetats i samverkan i första hand mellan ochsocialdepartementet. I betänkandet, som f.n. remissbehandlas, föreslås en radåtgärder som ska öka möjligheterna för äldre och handikappade att få t.ex. vårdi hemmet och en bättre service i sitt bostadsområde. De differentieradevårdavgifterna, som sjukvårdshuvudmännen gavs möjlighet aft tillämpa fr.o.m.den 1 januari 1982 efter en överenskommelse mellan landstingsförbundet och dendåvarande borgerliga regeringen, kommer att avskaffas. Ett nytt och enhetligtavgiftssystem utformas i kontakt med . Det bör utformas såatt det tar särskild hänsyn till 1984/85:100 Bilaga 7 12 utsatta grupper, t.ex. handikappade ochmänniskor med låg pension. För att kunna förbättrafolkhälsan krävs en större satsning på förebyggande insatser. Socialstyrelsenhar lagt fram en femårsplan för det förebyggande arbetet. föreslås enhöjning av anslaget till hälsoupplysning med ca 1 milj. kr. till ca 5,3 milj.kr. Preliminäraöverläggningar pågår mellan representanter för näringslivet och staten om attbilda en ideell förening med huvudsakligt syfte att stödja och initierakollektiv forskning rörande samband mellan kost och hälsa. Utredningen ochsjukvård inför 90-lalet (HS 90) har i huvudsak slutförts och huvudrapporten(SOU 1984:39) har remissbehandlats . Detla omfattandeutredningsarbete utgör underlag för ett nytt prinicipprogram för den framtida hälso-och sjukvården. Speciell uppmärksamhet ägnas det förebyggande arbetet t.ex.hur man genom en offensiv hälsopolitik kan reducera hjärt-kärlsjukdomar ochskador samt minska hälsorisker i boendemiljön och arbetslivet samt främja godakostvanor. HS 90-ulredningen belyservidare möjligheter att omstrukturera länssjukvården och säkerställa denplanerade utbyggnaden av primärvården. Även cancerkommitlén har under höstenöverlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1984:67). Kommittén belyser ingående bl.a.tobaksrökningens och kostvanornas betydelse för totalantalet cancerfallsamtidigt som den konstaterar atl ett framgångsrikt förebyggande arbete måsteutgå från ett övergripande hälsopolitiskt synsätt som samordnas av regeringen. kommerregeringen alt lägga fram en hälsopolitisk proposition grundad på bl.a. dessautredningar för att föreslå riktlinjer för utvecklingen av den framtida hälso-och sjukvården. Regeringen har i november1984 lämnal elt förslag lill ny tandvårdslag till . Även i den läggssärskild vikt vid förebyggande åtgärder. Landstingen föreslås få ett vidgatansvar för befolkningens tandhälsa. De ska enligt förslaget få ettplaneringsansvar för all tandvård inom landstingsområdet, både den egna och deprivata vårdgivarnas. I proposifionen anmäler regeringen också sin avsikt attutreda de framtida ersättningsformerna för tandvården. En proposition kommeratt läggas fram . Under vårriksdagen kommeräven propositioner att läggas om ett nytt avtal mellan ochstaten samt om den framtida organisationen av statens bakteriologiskalaboratorium (SBL). har densärskilda utredaren med uppdrag atl göra en översyn av vissa ansvarsfrågor inomhälso- och sjukvården överlämnat sitt betänkande (Ds S 1984:12) Vissaansvarsfrågor i hälso- och sjukvård. Vidare har journalutredningen avlämnatsitt huvudbetänkande (SOU 1984:73) med förslag till lag ompatientjournaler som avses gälla för all vård av patienter. En särskildarbetsgrupp inom har i rapporten (Ds S 1984:15)Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården redovisat en utvärdering avpågåpende försöksverksamhet med förtroende- 1984/85:100 Bilaga 7 13 nämnder inom hälso- och sjukvården samt avgeltförslag till framtida reglering av verksamhelen. Dessa betänkanden ochrapporten har remissbehandlats. Förslagen bereds f.n. inom . Socialberedningen haröverlämnat ett betänkande (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten.Betänkandet remissbehandlas f.n. En proposition beräknas kunna läggas framunder . Utredningen om dödsbegreppet har överlämnat sittbetänkande (SOU 1984:79) Dödsbegreppet. 1983 årsläkemedelsutredning har avlämnat betänkandet (SOU 1984:82)Apoteksbolaget mot . Utredningen fortsätter sitt arbete med en översynav bl.a. läkemedelslagstiftningen. Delta utredningsarbete skall vara slutförtföre utgång. haröverlämnat ett betänkande (SOU 1984:88) kallat Genetisk integritet. En ny utredning hartillkallats och skall se över den alternativa medicinens ställning. En särskild utredarekommer att tillkallas för alt göra en översyn av läkarnas vidareutbildning.Dessutom planeras - i enlighet med förslag i HS 90-ulredningen - en översyn avpersonalresursernas omfattning, fördelning och utnyttjande i den nyavårdstrukturen. Vårdutbildningarnas anpassning härtill behöver även analyseras. En särskild utredarekommer också att tillkallas för altöverväga frågor kring den medicin-tekniska säkerheten. Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik Socialtjänslreformenskapade nya förutsättningar för det sociala arbetet. För att reformens syfteskall förverkligas i praktiken, krävs en omfattande ulveckling av metoderna.Statens uppgift är bl.a. att stimulera sådan metodutveckling och ställa medel lill förfogande för utvecklingsinsatser ochförsöksverksamhet. Regeringen föreslår en ökning med 5 milj. kr. för insatserinom narkomanvården. Totalt beräknas 18 milj. kr. för utveckling av bådemissbrukarvården och annat socialt behandlingsarbete, t.ex. barnavårdsärendenoch stöd och hjälp åt misshandlade kvinnor. Därutöver föreslås en höjning avbidraget till alkoholpolikliniker och vårdcentraler med 7,6 milj. kr. Socialtjänstensinstitutioner kallas hem för vård eller boende. Till de f.d.ungdomsvårdsskolorna och de sociala vårdinstitutionerna inom missbrukarvårdenutgår särskilda statsbidrag. Statsbidragen för är 711 milj. kr.Överläggningar pågår f.n. om elt nytt statsbidragssystem, som skall ge kommuneroch landsting större möjligheter att utveckla och förändra vården. Regeringen har lidigare beslutat om att under entreårsperiod satsa 1984/85:100 Bilaga 7 14 90 milj. kr. ur allmänna arvsfonden på attförbättra barn och ungdomars fritidsverksamhet. Denna 90-miljonerssatsninggenomförs nu i form av tre projekt: - Utvecklingsarbetevid fritidsgårdar över hela landet. - Insatsermed anledning av FN:s världsungdomsår. - Utvecklingsprojektinom idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet Inom delegationen försocial forskning (DSF) - som även satsar på forskning om kvinnomisshandel ochprostitution - har tillsalts en initiativ-grupp för alt redovisa behoven avforskning om barns och ungdomars levnadsvillkor. Antaletivångsomhändertaganden av barn har minskat kraftigt sedan den nyasocialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)trädde i kraft . I jämförelse medflertalet industriländer är den svenska alkoholkonsumtionen låg.Alkoholförsäljningen har sjunkit kraftigt sedan mitten av 1970-talel. Den varår 1983 per invånare (omräknat i 100-procentig alkohol).Det är den lägsla siffran och innebär en minskning med . Hembränning m.m. beräknasha ökat, men inte i motsvarande grad. Den minskade totalkonsumiionen förefalleräven ha lett till en minskning av alkoholskadorna. Enligt 1977 årsalkoholpolitiska beslut skall priserna vara höga och följa den allmännaprisutvecklingen. En ny skattehöjning genomfördes . Prisernahöjdes , med undantag för lättvin som blev dyrare mot bakgrund avden kraftiga försäljningsökningen . Narkotikasituationen ivärlden har blivit allt allvarligare. Tillgången på illegal narkolikafortsätter all öka. Särskilt oroande är den kraftiga ökningen avkokainmissbruket i och . Även i ärnarkotikasiluationen allvarlig. Till skillnad från många andra länder finns detdock i tecken på en viss stabilisering. En proposition om ensamordnad och intensifierad narkotikapolitik som behandlat i december1984 redovisar ett 100-tal förslag som innebär en fortsatt förstärkning avinsatserna mot narkotikan. Regeringens politik är inriktad på dels att komma åtalla led i narkofikahanteringen - från produktion, införsel och spridning -dels att motverka själva missbruket genom förebyggande insatser, tidigaåtgärder vid upptäckt av missbruk, en aktiv uppsökande vård och en effektivrehabilitering. En proposition medförslag till vissa ändringar i bl.a. lagen om vård av unga (LVU) förbereds inomregeringskansliet. Det förebyggande arbetetär av central betydelse. Där kan folkrörelserna spela en avgörande roll, isamverkan med bl.a. skolan och . 1984/85:100 Bilaga 7 15 beslut med anledning avnarkolikapropositionen innebär vissa förändringar i organisationen av destatliga informationsinsatserna. skall ha det samladeansvaret. () fårrollen som förmedlare av basfakta. CAN har också fått uppgiften atl följa drogmissbruketsutveckling. Internationellt samarbetepå det social- och hälsovårdspolitiska området bedrivs inom etl flertal organ -t.ex. (), FN, , och . Som ett viktigt led iarbetet med att förverkliga WHO:s huvudmål Hälsa 2000 (HFA - 2 000)har en europeisk strategi antagits. Det svenska HS 90-arbetet anslutertill denna strategi. I liksom i världen i övrigt betonas primärvårdensutveckling och behovet av hälsofrämjande åtgärder i hela samhället bl.a. föratt nå slörre jämlikhet på hälsoomrädet. Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde för /86 iförhållande till statsbudgeten förbudgetårel 1984/85 framgår av följande sammanställning (milj.kr. Ekonomiskt stöd till barn- -H 1 606.0 Försäkring vid sjukdom, handi- -(- 20,2 F. Omsorg om barn och ungdom Omsorg om äldre och handi- -1- 6 187.0