prop · G803140 · 1984-12-31 00:00:00 — framtida tjänsteexportkommer att bestå av kombinationer av varor och tjänster (t ex robotar medavancerade styrsystem), tjänster baserade på anläggningskapital (t extillhandahållande av högt specialiserade, teknikutnyttjande fartyg), tjänsterbaserade på systemkunnande och logistik (t ex uppbyggnad av infrastruktur,fabriker, sjukhus, avancerade lokalvårdsystem) samt finansiella tjänster, dvskunnande kopplat till tillgång på finansiella resurser. Denna utveckling är enspegelbild av industrins framsteg, där produkterna numera beslår mer av kunnandeän av vara. Den utländska turismen - tjänsteexport med hemmaleverans -som har en stor betydelse för tjänsteintäkter är beroende av invesleringari anläggningstillgångar och infrastruktur. produktion av tjänster är till stor del underoffentligt inflytande, antingen genom att den helt sker inom stat, kommun ellerlandsting eller genom att den av olika skäl står under stark offentlig kontroll(t ex bank, försäkring, transporter). I förhållande till varaproduktionen ärtjänsteproduktion därigenom starkt reglerad. Näringslivets arbetsfömtsättningarär, som tidigare nämnts, i stort avpassade efter den vamproducerande industrinoch i många vikfiga sammanhang glöms tjänsteföretagen helt bort. Tjut menar atl del bästa sättel att främja svensktjänsteexport är att dels utveckla den svenska resursbasen, dels göra enkonsekvent genomgång av det regelsystem som styr svenskt näringsliv i Sverigeoch i utlandet. Det är nödvändigt att häri bygga in hänsyn till de företag varsslutprodukter är att 1984/85:140 43 betrakta som Ijänster. Därtill bör i högre grad ett kommersielllkunnande tillåtas prägla den tjänsteproduktion som sker i offentlig regi. Det måste således skapas ett klimat som stimulerar deenskilda företagen till export och reglerna måste inriktas på att göra det lättför företagen att arbeta. Denna princip måste även gälla det organ som staten ochnäringslivet inrättat för att hjälpa företagen att marknadsföra sig i utlandet,nämligen exportråd (SE). SE bör inte detaljstyras av staten, utanexportrådets ambition måste vara atl framstå som elt professionelltkonsultföretag, vars ledning har frihet att utforma och prioritera olika typerav aktiviteter. Verksamheten skall styras av näringslivets efterfrågan påtjänster och vilja lill finansiering. Tjänsteexport har möjlighet att utvecklas från alla delarav näringslivet. Framgången avgörs av företagels tillgångar i form av ledning,organisation, personal, specifikt kunnande och finansiella resurser. Tjut anserdet därför felaktigt att utpeka någon bransch som har speciellt goda förulsättningaroch av det skälet särskilt bör stödjas. Den svenska tjänstesektorn en resurs för export Tjänsterna utgör, enligt den officiella statistiken, 62 procenlav BNP, varav inom de privata sektorn, samt avantalet sysselsatta, varav drygt hälften finns inom den privata sektorn.Produktivitetsutvecklingen inom den privata ijänstesektorn har sedan mitten av1970-talel varit genomsnittligt högre än inom industrin. Inom vissa tjänsle-branscher,t ex transportnäringarna, har det procentuella, genomsnittliga förädlingsvärdetunder ökat med mellan 15 och 20 procenl . , dvs i av snabbekonomisk tillväxt och goda exportinkomster, har byggt upp ett stortkunskapskapital som vi nu använder för att förbättra vår utrikeshandel.Medvetenhet om att det vi nu exporterar, även från industrin, är kunnandesnarare än varor måste börja prägla förvaltning och uppbyggnad av skatte- ochandra regelsyslem. Investeringar i kunnande är nödvändigt för attstimulera tjänstesektorn fill att utvecklas och bli inlernationelltkonkurrenskraftig. Det är därför att vi inte enbart betraktarinvesteringar i real- och anläggningskapital vid bedömningar av Sverigesmöjligheter till framtida ekonomisk tillväxt. Synen på tjänstesektorn som någonting helt separat frånindustrin anser Tjut vara vilseledande. Det finns dock skillnader mellanvaruproduktion och tjänsteproduktion i så motto atl resultatet avtjänsteproduktionen är någonfing icke gripbart, något immateriellt som i sinegentliga form inte kan Iransporteras, säljas vidare eller lagras. Dennaskillnad och de därav följande konsekvenserna finns det anledning att ta fastapå. Den svenska exporten av tjänster uppgick till 60miljarder kr och importen var under . Prop.1984/85:140 44 näringslivet för , medan ca 7 miljarder krutgjordes av resevaluta (dvs från hushållen). Näringslivets export bestod avfinansiella tjänster (framförallt ränteinkomster och försäkringar) till 40procent och reala tjänster (framförallt varutransporter och entreprenader) . publiceras inte löpande någon statistiköver totala tjänstehandel. Tjuts uppgifter är baserade på en specialbearbelningutförd av slalistiska centralbyrån. Enligt () i Londonuppgick världens försäljning av tjänster till närmare 600 miljarderUSD. COIE sammanställer världens tjänstehandel på basis av den valutastalistiksom de flesta länder rapporterar in till InternaUonella valutafonden.Tjänstehandeln skulle därmed utgöra ca 1/4 av världens totala handel. USAhärden största andelen av tjänstehandeln () följt av ,och . Enligt denna statistik har drygt enprocent av världshandeln. Tjänstehandeln har ökat med ochandelen av totalhandeln ökar långsamt. Tjänstehandeln registreras ivalutastatistiken i fyra underrubriker, transporter (), resevaluta(), avkastning på kapital () samt övriga tjänster (22procent). Avkastning på kapilal har ökat från till nu ca 38procent. I samband med en redogörelse för storleken av deninternationella tjänstehandeln måsle man ha i minnet att den internationellastatistiken är mycket bristfällig. Den statistik som används är till för allmäta flödet av valutor över gränserna, inte för att ge en riktig bild avhandeln med tjänsler. Hinder för handel med tjänster Varuhandeln har varit föremål förliberaliseringsförhandlingar inom . Här har storaframgångar nåtts och inom har frihandel i princip uppnåtts. haruppmärksamheten börjat att riktas mot tjänstehandeln. Inom , och i en rad andra multilaterala och nationella organ diskuteras f n hurtjänstehandeln skall kunna regleras och liberaliseras. Första steget i dettaarbete är att söka kartlägga de hinder som finns för handeln med tjänster.Hinder som identifierats är av olika slag, dels sådana som försvårar ellerförhindrar etablering i elt annat land, dels sådana som försvårar flödet övergränserna. Exempel på hinder är rena elableringsförbud, statliga monopol,immigrationsregler, olika skatteregler för inhemska och utländska företag,subventioner, administrativa regler och valularestriktioner. 1 utförs en stor del av tjänsteproduktionen i offenlligregi, vilket utestänger såväl svenska som utländska företag från den svenskamarknaden. Därtill har vi restriktiva regler för exempelvis svenska bankersverksamhet i utlandet och ännu så länge etl förbud mol utländska banker iSverige. Prop.1984/85:140 45 kapitel 6 görs en redovisning av de hinder som olikaförelag, branschorganisationer och myndigheter upplever dels för utländskverksamhet i samt import, dels för svensk verksamhel i utlandet samtexport. Generellt kan sägas alt tjänstehandeln är omgärdad av enrad slörre och mindre hinder. Det politiska intresset för tjänstesektornresulterar i regleringar och kontrollfunktioner som försvårar etl fritt flödeav tjänsler över gränserna. Kopplingen mellan politiska ambitioner och detoffentliga inflytandet över tjänsleseklorn kommer att göra det svårare atl liberaliseratjänstehandeln än vad det varit att liberalisera varuhandeln. Därtill kommer problemelalt skilja mellan varuhandel och tjänslehandel. Det internationella arbetet med ijänstehandeln försvårasockså av de olika intressen som och i-länder har i denna fråga. U-ländernaifrågasätter starkt det positiva för deras del av en liberalisering avtjänstehandeln. Den största insatsen för att öka tjänsteexportgörs naturligtvis av företagen själva. Den svenska staten påverkar dockexporten genom att ange villkoren för företagsamheten. Tjänstesektornsarbetsbetingelser styrs av en rad olika departement och myndigheter.Transporterna hanteras av , , luflfartsverkelosv. Bankernas verksamhet styrs av , ,bankinspektionen etc. Turismen handläggs av och Sverigesturistråd. Sjukvården styrs av , socialstyrelsen.Landstingsförbundet och landslingen. Uppräkningen kan göras lång och ingående.Syftet är att visa all det bästa sättet alt främja svensk tjänsteexport är allalla dessa instanser blir kunniga om tjänslehandelns villkor och medvetetsträvar efler att underlätta den. Därlill kan staten hjälpa företagen genom atl bidra medmarknadsföring, krediler och kreditgarantier, vilket i viss utsträckning görsgenom exportråd (SE), och ().Inom SE och EKN kan dock åtgärder vidias för atl yueriigare höja medvetenhetenom det svenska tjänsteutbudet. Tjut vill även framhålla etablerade kontaktnät som envärdefull resurs för tjänsteexporten, där ju förtroende och referenser ärsärskilt betydelsefullt. Kontaktnät finns på flera nivåer, politiska, fackliga,inom universitet och forskningsorgan, utrikesrepresenlationen, handelskontor,handelskamrar samt inom näringslivet. Det svenska samhället har en väl etableradorganisationsstruktur såväl inom de politiska och fackliga områdena somindustri och handel. Det kan dock konstateras att tjänsteföretagen ännu intehar någon stark organisalion som företräder deras intressen. Tjut anser detdärför angelägel att den privata ijänstenäringen bildar en grupp som drivertjänsteföretagens policyintressen och främjar en vidgad kunskap omtjänstehandelns villkor. Andra länder har inte hunnil så mycket längre än Sverigenär det gäller medvetenhet om tjänstesektorns betydelse. Längst har och Storbri- Prop.1984/85:140 46 tannien kommit, som tillsammans svarar för en tredjedel avvärldshandeln med tjänsler. Dessa länder har höjt tjänstesektorns status genomatt visa vilken betydelse den har för den nationella och den internationellaekonomin. I uppstår praktiskt laget alla nya arbetstillfällen inomtjänstesektorn och i räcker tjänsteinkomslerna från ullandettill att betala för halva deras toiala imporl. Branschöversikter och den framtida tjänsteexporten I betänkandet presenteras statistik över den svenskatjänstesektorn och dess utrikeshandel på det sätt den finns att tillgå.Uppdelningen i branscher är mycket traditionell och egentligen inte relevantför att beskriva tjänsternas förekomst och betydelse i det svenska samhället nuoch . Vidare görs en horisontell beskrivning av ijänstehandeln, däravsikten är att belysa det faktum att tjänster skär över alla branscher och atthela den svenska exporten egentligen består av kombinationer mellan varor ochtjänster, men där andelen tjänster kan variera från i princip O till 100procent. Ofla är det en strategifråga om man väljer att marknadsföra sinprodukt som en vara eller en tjänst, exempelvis om man säljer deborrplattformar man tillverkar eller hyr ut dem. Skillnaden mellan dentraditionella synen på tjänsteproduktion och varuproduktion och den Tjut villhålla fram belyses i kapitlen 12 och 13. I kapitel 12 görs analysen utifrån det traditionellabetraktelsesättet enligt svensk näringsgrensindelning. I kapitel 13 delas istället tjänstehandeln upp i ren tjänslehandel, dvs försäljning av enbari lidoch kunnande, tjänsler som komplement till varor, tjänster baserade påanläggningskapital, tjänster baserade på organisation och logislik,anläggningsexport samt finansiella tjänster, dvs tjänster kopplade filltillgång på finansiella resurser. Denna indelning är avsedd atl leda tankarnatill kreativa kombinalioner som skall kunna öka export av såväl varorsom tjänsler. De olika delarna illustreras med konkreta exempel på genomfördaaffärsidéer. Den vikt som Tjut lägger vid kunskapen om tjänstehandelnsvillkor löper som en röd tråd genom belänkandet. Beskrivningen av villkorenutgår från följande nyckelbegrepp: kunskap, tillgänglighet, uthållighet,betalningsförmåga, kultur- och språkgemenskap och utvecklingsnivå. Uppkomsten av tjänstehandel härrör ur vårl behov av attköpa och sälja kunskap pä olika områden. Med kunskap avses då den rentprofessionella kunskapen som förvärvats av individer och företag genom ulbildningoch erfarenhel. För alt handel ska uppstå krävs också en kommersiell kunskap omhur man prissätler, marknadsför och levererar en tjänst. Därlill underlättastjänstehandel av en allmän kunskap och medvetenhet hos statsmakterna, dvs hosdem som beslutar om lagar, exportfrämjande elc. För att handeln skall utvecklas måste utbudet görastillgängligt för marknaden, dvs utländska köpare måste få kännedom om vadSverige har att 1984/85:140 47 Genom alt tjänster i hög grad säljs genompersonliga konlakler och förtroendeskapande uppradande kan marknadsföringen underlättasgenom utnyttjande av olika nätverk, politiska, fackliga, vetenskapliga ochgivetvis näringsHvets egna. Det svenska tjänslekunnandel kan också föras utgenom massmedia och därmed bli en del av Sverigebilden i utlandet. Framgångsrik tjänsteexport skapas genom relationer som gerintäkter över en längre tidsperiod. Delta förutsätter en strategi som germöjlighet till uthålUghei i marknadsbearbelningen, vilket vanligtvis åstadkomsgenom etablering i ullandet i hel- eller delägda (joint-venture) dotterbolag.Detta är ett sätt atl göra den nödvändiga lokala anpassningen dels avprodukten, dels av det praktiska försäljningsarbetet. Utlandsinvesteringarkräver dock finansiella resurser, vilket gör atl tjänsteexport är en uppgiflför framgångsrika, vinstgivande företag. En förutsätining är alt företagen gesmöjlighet att använda sina i upparbetade vinstmedel förexportsatsningar. exportfrämjande bör sträva efter atl underlälta ensådan utveckling snarare än att ge finansiella bidrag till vissa typer avexportkostnader, för viss typ av exporl och lill vissa särskilda marknader.Detta är att detaljstyra förelagen, speciellt de mindre framgångsrika, somkanske överhuvudtaget inte skall ägna sig åt export. Sådana bidrag riskerar attpå lång sikt bli bortkastade pengar. Tjut menar också atl det är viktigt atl fastslå alt om delöverhuvudlaget skall vara någon mening med att överföra det svenska kunnandet lillutlandet så måsle köparen belala det pris som tjänsien är värd. Atl själv belalaför sin exporl är i längden ohållbart. Om tjänsteöverföringen blir ett biståndså bör den inrymmas under biståndspoliliska överväganden. Vid försäljning av tjänster bör också företagen övervägaom marknadens unrcklingsnivå överensstämmer med den produki man har att erbjudasamt sätta sig in i den språkliga och kulturella miljö i vilken ijänsten skallkomma till nytta. Det är dock värt alt framhålla alt handel i sig är etlfenomen som man förstår överallt och som har förutsättning alt utvecklarelationer mellan parter utan gemensamt språk och även i övrigl kulturelltåtskilda. Ovanstående resonemang och överväganden bör ingå i varjetjänsteföretags strategi för internationalisering och även utgöra grund vidutformningen av den statliga exportpoliliken. Tjut anser att exporlfrämjandet skall inrikla sig pågenerella slöd, i princip lillgängliga för alla företag på det sätt de finnerlämpligt. Vi ser inte tjänsteexporten som någon "bransch", utan somen integrerad del i den lolala exporten. har framhållits att förmågantill kombinationer mellan varor och tjänsler kan komma att bli Sverigeskonkurrensfördel . I det perspektivet ser Tjut det som olyckligl omSveriges närings- och handelspolitik utformas enbart med tanke på den varuproducerandeindustrin. Förslagen siktar därför till att jämställa tjänslehandelns statusoch villkor med varuhandelns. För atl åsladkomma detta krävs i inledningsskedeten uttalad, stark och målmedveten policy för att underlätta handel medtjänster. Tjut anser också atl det i exportfrämjandet 1984/85:140 48 måsle finnas ett visst mått av risktagande ochexperimentlusta. Det går inle att genom noggrann planering och förvaltning förulseom en viss åtgärd skall få avsedd effekl. 1 slället krävs innovation ochflexibilitet. Tjuts förslag innehåller därför olika former av försöksverksamhetför atl pröva och ulvärdera. har till uppgiftalt utforma export-främjandet och underlätta handel. Den svenskatjänstesektorns olika delar styrs emellertid av departement och myndighetervars primära uppgift inte är att underlätta möjligheterna till exportintäkter.De medel som f n står lill buds för handelsavdelningen för att utöva inflytandeöver tjänstehandel är begränsade. I syfte alt låta handelspolitiken istörre utsträckning bli en del av beslutsunderlaget när andra departementfastställer lagar och regler för olika delar av tjänstesektorn föreslår Tjutinrättande av en tjänstehandelsberedning. Beredningen bör vara direktunderställd departementsledningen på haadelsavdelningen. För att denna beredningskall kunna bli den aktiva instans som här eftersträvas bör en sakkunnigljänstinrättas för att rent praktiskt verkställa och driva frågorna. Därulöver bör dehandläggare på handelsavdelningen som är specialister på tjänstehandelsfrågorslå till förfogande som resurs till den sakkunnige. En viktig samtalspartnerför beredningen blir den grupp av privata tjänsteföretag som slufit sig sammanför att förelräda tjänslehandelns inlressen. Särskdd fond för avsättning av ijänster i utlandet Som lidigare har sagts bör företagen ges möjlighel alt iförsta hand använda sina vinstmedel för exportsatsningar. 1 reglerna förinvesteringsfonderna ges f n möjlighel till avsättning av vinstmedel (dvs skattekredil)för marknadsföringsåtgärder i samband med avsättning av varor i utlandet. Tjutmenar att samma stimulans även bör ges för avsättning av tjänster i utlandet. Istället för att göra ett tillägg till reglerna för investeringsfondensanvändning föreslår Tjut en avsättningsmöjlighet för marknadsföring av tjänsteri utlandet som ansluter lill reglerna för avsättning till resultatutjämningsfond. Ändring av "etiårsregelii" Försäljning av ijänster kräver ofta alt personalen i etlföretag måste lämna för en längre eller . Ofta understigerdock engagemanget utomlands , dvs den gräns som f n finns för attpersonalen skall befrias från skatt i . 1 syfte atl underlättaföretagens möjligheter alt skicka sin personal utomlands understödjer Tjut detförslag som utarbetats inom om atl sänka tidsgränsen förskattebefrielse . Ett vissl procentuellt avdrag bör kunna görasfrån den skatteplik- Prop.1984/85:140 49 tiga inkomsten redan efler , för att stegvisökas till 100 procenl . I anslutning till den föreslagna ändringen bör ävenreglerna om tillhörighet till svensk försäkringskassa och skyldighel att betalaarbetsgivaravgift ses över. Tjut föreslår fyra åtgärder för att föra det svenska ulbudeloch de ufiändska marknaderna närmare varandra. Tjut har i diskussioner med tjänslehandelsföretag funnitatt det finns intresse för en effektiv projektförmedling. har iflera år tillhandahållit en service som förmedlat uppslag lill näringslivetbaserad på information från i första hand , de regionalautvecklingsbankerna och övriga FN-organ. Tjut anser del angeläget att iprojektförmedlingen ta tillvara den resurs som den svenska ullandsstationeradeexportindustrin utgör. Informationen värderas därigenom av en person medkommersiell erfarenhet av såväl den lokala marknaden som av svenskaförhållanden. På uppdrag av Tjut har datakonsultföretaget gjort enförstudie om hur en projeklförmedling baserad på modern dala- ochinformationsteknik skulle kunna se ut. För att det föreslagna systemel skall kunnaintegreras med projektbevakning föreslår Tjut att exportrådetanvänder förstudie som underlag för specifikation och upphandling avtjänsten från privat entreprenör. Verksamhelen bör betraktas som en försöksverksamhetmed statsbidrag och utgå från en central förmedlingspunkt, förslagsvis ,där ett antal lämpliga intressenter finns etablerade. Tjut har initierat och deltagit i tjänstehandelsseminarierpå två marknader med helt olika förutsättningar, nämligen och SanFrancisco. Ytteriigare seminarier kommer att hållas under årel på andramarknader och med annan projektledning och finansiering. Principen förseminarierna bör vara alt utnyttja befinlliga kontaktnät för att åstadkommaintresse och tyngd samt att ge företagen möjligheter till "hembesök"hos potentiella kunder eller partners. Tjut föreslår all verksamheten eflerkontinuerlig utvärdering fortsätter. Tjut anser att det svenska tjänstekunnandet skallmarknadsföras i utlandet genom att låla det ingå som en del av den Sverigebildsom förs ut genom olika massmedia. , Utlandsprogrammet, finns enavdelning. , som producerar film för försäljning till4 Riksdagen1984/85. Prop.1984/85:140 50 utlandet.Radio har kontakt med radio- och TV-bolag över hela världen och utbyterregelmässigt informationsprogram. Inom ramen för detta internationella utbytehar man möjlighet atl producera och distribuera nyheter som, utan att varareklam, framhäver svensk kompetens på tjänsteområdet. Tjut föreslår atl Radio Swedenfår för att möjliggöra produktion och lansering av eltfemtontal 612 minuters avsnitt om svenskt tjänslekunnande alt placeiasexempelvis i tekniska magasinprogram i utländska TV-kanaler. Tjutföreslår också atl exportråd gör en specialstudie av några utvaldanyhetsbyråer och deras distributionskanaler i syfte att utforma ett program förhur de bättre skall kunna förmedla kunskap till andra länder om det svenskatjänsteutbudet. är en statlig stiftelse med bred informations- och kontaktskapandeverksamhet. Institutet har även erfarenhet av att fördela stipendier framförallttill forskare och studenter. Tjut föreslår atl sfipendier i fortsättningen ävenskall kunna användas för att främja näringslivets kontakter med utlandet. Fördenna verksamhet föreslår Tjut , i första hand under enperiod . 4 Statistik Årlig statistik Tjutföreslår atl (), genom att utnyttja tillgängligtmaterial från SCB och riksbank, sammanställer och ger ut en tjänstehandelspublikationmed statistik över totala tjänstehandel. För detta ändamål beräknarTjut . Utöverden årliga statistiken anser Tjut att på uppdrag av ohka intressenter särskildastudier skall kunna göras för att belysa speciella aspekter av tjänstehandeln.Tjut föreslår atl den första blir en specialstudie av tjänsteandelen i"den varuproducerande industrins" produktion och handel. 5 Medelför främjande av export av tjänster Anbudskostnadsstödtill konsulter genom Svensk projektexport Tjutföreslår att det särskilda konsultstödet avskaffas och att konsulterna i ställetfår möjlighet fill finansiell hjälp via Svensk projeklexport (SPE). Att ha ettsärskilt stöd inriktat på konsultexport till är enhgt Tjut inte mofiverat.Genom SPE ges stimulans fill samverkan och export till betalningsstarkamarknader. 1984/85:140 51 Decentraliserad marknadsvärdering inom Svenskprojektexport För att undersöka om SPE delvis skulle kunna utnyttjas påannat sätt än vad som sker föreslår Tjut att besluten över användningen aven liten del av SPE-medlen, förslagsvis , på försökdecentraliseras direkt till en marknad, förslagsvis . Regeringen böruppdra ål atl utforma ett konkret förslag till försöksverksamhel. Utvärdering av statlig tjänsteexport Då nägon samlad utvärdering av resultatet av denexportverksamhet som bedrivs inom ett antal statliga verk och myndigheterännu ej gjorts föreslår Tjut alt akluella myndigheter och verk i samband meddet årliga inlämnandet av anslagsframställningen redovisar intäkter ochkostnader av verksamheten .Denna information bör sedan bilda underlag för detfortsatta främjandet av den slalliga tjänsteexporten. Då den förordning som styr ()verksamhet anger alt garantier kan ulgå lill all varuexport, men endast fillvissa, specifikl angivna, delar av tjänsteexporten föreslår Tjut atl EKNsförordning ses över så att garantigivningen täcker all form av export. Det kan också finnas skäl att ändra utformningen av investeringsgaran-liernaså att reglerna inte är fullt så restriktiva. Medel till regeringens disposition Tjut ställer sig iveksam lill specialdestinerade,finansiella branschslöd.