prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare anserJUSEK atl LSM bör fä maskinell ålkomst till och uppdatering av uppgifler i delcenirala fastighetsregister som är under uppbyggnad. I sammanghangei bör ocksäframhållas all lerminalålkomsl av faslighelstaxeringsuppgifter är eti längenärt önskeiniil frän skattemyndiglieterna. exempelvis för arbete med den årligalaxeringen, serviceverksamhet och utskrifter av laxeringsbevis. Kommillén harberäknat lerminalbehovet lill ca 150, vilkel innebär att de flesla LSM endaslskulle få en terminal för arbelel med rullande faslighelsiaxering. Många LSMhar besvärande brisl pä lerminaler och vill understrykaviklen av at! LSM tilldelas tillräckligt anlal terminaler sä atl brislandeterminalålkomsl inle blir en "flaskhals" i arbelet. Kommittén tar i della sammanhang också upp vissa frågorrörande fastighelslaxeringsregislrel och ADB-utmstning för delsamma. Bland annalföreslås att registret skall bli åtkomligt med dataterminaler. För attlantbruksnämnderna skall kunna fullgöra bland annat den föreslagna rapporteringenvid omtaxering och uppgiftslämnandet för prisslalisliken på etl ralionellt sällär del nödvändigl att de också kan ta ul uppgifler från registret viadalaterminal, Slyrelsen förulsäller alt detia beaklas vid ulformningen avADB-rulinerna, Utredningens förslag fömtsätter attfastighetstaxeringsregislrel uppdateras oftare och med fler uppgifter än inuvarande system, Ulifrån denna fömlsätlning instämmer vi i all ettlerminalorienlerai syslem för uppdateringen bör övervägas. Utredningen harföreslagit en leknisk lösning som innebär att lerminalåtkomst ges lilllänsdalorerna. Utredningen har (sid 160 och sid 211) med bl, a, referens annan utredning gjord av RSV beräknai följande kosinader för etlterminalorienleral syslem (milj kr): Terminaler, skrivare 5,7 ej uppgift Enligt slatskonlorels mening har ulredningen underskattatkosinaderna. a) Det finns en initialkostnad för att medge lerminalålkomsl lilllänsdatorerna som ej är medräknad. Länsdatorerna måste förses med nätverks- Prop, 1984/85:222 166 datorei, specrell programvara och i vissa fali med meriniernminne för an kunna haniern:-.' cU större lerminidsiysiem.Ii';iualkoslnaden kan antas övcisiiga K*milj kr (äi'!ig! "håll c;i Imilj kr) och dessa kosinader måsle belasta kalkylen. Fä gmiid av begi'iiiiadåtersiående livslängd bor avskri\'-ningsiiden sältas iill hiVgs! b) Uiredningen harangell lerminaibeliovei lili 150 bildskännar rned skrivai'e.Invesleringskoslnaderna har angetls iil! och nägon lopiindc ärligkosin;-id har ej beräknais. beräknar terminal-kostnaden ti! ; 7,5miij kr och ärliga kosinader for tekniskt undeiiiäll till 0,75 miij kr, c) Oiii sysiemelskal! vara tillgängligt (7 - 17) kan ett ökal behov avdrifipersonal på dataeniielerna aklualiseras, Kalky 1-miissigi bör ! - 2 miljkr/år belasta en totalkalkyl, di Nuvarande servicekonlrakt är inle anpassal förlerminalbearbeining. För förhöjd servicekostnad får beräknas 2 milj/är. e) Kommunikationskostnader i datanätet iir ej angiven,Överslagsmässigi kan kosinaderna uppskallas till i investering och0,i äitig avgifi lill leleverkei. (Kostnadsuppskattningen grundar sigpå vissa anlaganden om hur kommunikalionsutbyggnaden sker i övriga delar av.AFB-syslemel), Ensammanslällning gör följande tabell (milj kr) 1,0-2,0 5,6-6,6 Om fler lerminaltillämpningar läggs på länsdatorerna kanvissa kostnader fördelas på dessa tillämpningsområden. Frän statskontoretssida har vi enbart gjort grova kostnadsuppskattningar. Vi vill inte avvisa förslagel lill ADB-stöd förfasiighelssyslemet. Innan slutlig ställning tas lil! hur ADB-stödei skallulformas bör man dock avvakta nu pågående försök med lerminalålkomsl lilllänsdaiorn i . Vissa tekniska problem återstår vidare all lösa vadgäller lerminalålkomsl till länsdatorerna. Även om vi räknar med atl dessa kanlösas kan tidsfaktorn påverka etl eventuellt beslul. Inför ett sluthgt ställningstagande bör överiåtas på RSVall la fram ett beslulsunderiag i frågan. Om alternativet länsdatorn inle visarsig lämpligast kan andra tekniska alternativ övervägas. 10.2 Gemensamt utnyttjande av fastighetstaxeringsregistretm. Kommittén konstaterar att från skattemyndighetemas sidaframhållits att det uppkommit avsevärda problem vid administrationen av dengemensamma uppgiftsinsamlingen 1981 i fråga om den allmänna fastighetstaxeringen,folk och bostadsräkningen och den kommunala energiplaneringen. Kommittén harinte gått närmare in på frågan om gemensam uppgiftsin- Prop.1984/85:222 167 s-dirding eller eu utveckling av en informalionssamoniniugiTieri FTR som daiabas. Emellenid bör enligt kommillén en iTirbiinrinf iauminislralivi och malerielll hänseende bl.a. genom en biiUi'e ajoiiri-Ort FTRkunna upnäs vid en rullande laxering. av de hiuilisvaraude ruiin.mässigasviiriglieierna vid en gemensam uppgiflsinsamling och gemensam legisler-föriu.2b-iir också kunna minska om de lekniska hjälpmedlen fö.-biiUras, t.ex. genomlerminaiiilkomsi iili FTR. Crnlrabiämnden för fasti-ghelsdaui anför; CFD delar de uppfattningar som redovisas i avsniu 9.6.4och som kommit lill uttryck bl, a, i den diir citerade skrivelsen frånindustriverket, pianveriiet, bosladssiyrelsen och SCB attfasiigheislaxeringsregister förutom att uigöra underiag för laxering även haren myckel belydeiseftill roll soni datakälla för samhällsplaneringen.Därftirärdel angelägel alt innehållet i registret inle begränsas enbart lillvad som behövs för åstadkommande av en rättvis och riktig laxering. Hänsynmåsle ocksä las lill den nylla som and.-a samhällsintressen kan erhålla medrelativt sett begränsade insalser, della sammanhang har presenlation av regislerinnehålleloch formerna för lillhandahållande av informationen stor belydelse. Som redannämnls lillhandahäller faslighelsdalasyslemel ell urval avlaxeringsinformaiion. Delta urval är för många tillämpningar olillräckligt.Frän flera olika intressenter har CDF underhand fåll önskemål om attredovisningen av laxe-ringsuppgifler i fastighelsdatasyslemel bör ulvidgas lillall omfatta all den information som lämnas i fastighétslängden. Från skattemyndigheterna lillhandahålls uppgifter i formav skrivna uidrag eller som magnelband. Direklåtkomsl lill regisiren vialerminal flnns inle, Ulredningen föreslår nu all lerminalåtkomst skapas direktmol fastighelslaxeringsregislrel. Tekniken ska i försia hand göras lillgängligför LSM som elt led i ralionaliseringen av registervården och i laxeringsarbelel.Uppenbarligen måsle en sådan utveckling medföra betydande fördelar för deberörda organen, Fastighelsdaiasystemet är etl basregister somlillhandahåller grundläggande informaflon om fasligheler. Taxeringsdala ingårsom en naturiig del i della basregister, CDF menar atl lillhandahållande avlaxeringsdata lill en vidare användarkrets ska ske genom förmedling avfaslighelsdalasyslemel. För atl faslighelsdalasyslemel ska kunna fylla sinuppgift måsle man även i fortsättningen räkna med atl etl urval avfastighelslängdens uppgifler rulinmässigl ska föras över lill fastighelsdatasyslemel. Om del visar sig att urvalet av taxeringsuppgifter som förnärvarande presenleras i fastighelsdaiasystemet inle svarar mol avnämnarnasbehov, kommer CDF all la inilialiv till en utökning av regislerinnehållel. Uppbyggnadav grundläggande register med likartat informationsinnehåll som del som flnns ifastighelsdatasyslemel vid andra myndigheter är inte ralionellt, CDF vill peka pä den skillnad som flnns mellanfaslighelsiaxeringsregi-strel och faslighetsdatasysiemtet i fråga om gmnden förredovisningen, Fastighelslaxeringsregislrel redovisar taxeringsenheter somofta, men längl ifrån alltid, överensstämmer med faslighetsbegreppei.Taxeringsenhet kan bestå av såväl flera fastigheter som del av fastigheterelter av lös egendom, dvs hus på ofri gmnd. Vid samiaxering sker redovisningenav data med någon av de berörda faslighetsbeteckningarna som sökbegrepp. Pröp.1984/85:222 168 Pä öv.riga fasligheler hänvisas enbart till denvärdebärande enheien. bclydei au under en lastighetsbeieckning kan redovisasförhäliandeu. uppgifler om byggnader, som avser en heii annan fastigriet.Fasiig-hetsdaiasystemet har tästighetsiridelningen som grund, itsgisirei är uppbygg!m.ed Uommuneu som största enhel varemot ! 'asiig!ieisi?.xeriiig:regi-sirerredovisas med församiitigen som grund. Dessa skilluader uödviiudig- gör allfastigh--:Ls!.3ngdens innehiill redigeras inna;) del presenleras ifasiig-iieisdaiasysiemel. Slidan redigering av dala som hiimias fräu iinuiiiregister är svåradministrerad och riskabel ur säkerhetssynpunkt av ovan redovisadeskäl. Iviot balgruiid av ati uppgifler urfaslighetsdalasysteinci ulgör grunden för folkbokiliring och faslighelsiaxeringsamiidigi som fasiigiisisdaiasysie-mei utnyttjar vissa uppgifier urfastighelslaxeringsregislrel bi. a. för beräkning av stämpelskatt, anser CDFall del är synnerligen angeläget att dala i de båda syslemen ordnas så atlinformalionsuibytel dem. emellan kan ske sä enkel! och säkert som möjligl. CDF har lidigare i sitl remissvar över beiänkandeiFastighelstaxering 81 (Budgeidepartemeniel dnr 2408/79) lämnal synpunkier päanpassningen mellan faslighelsiaxering och fasligheisregislrering. Nämndenanförde dä att del kan ifrågasättas om del inte vore dags all ta bonmöjligheten till samtaxering och föreslog som ell sleg på viigen all uppgifl ifastighétslängden alllid ska redovisas pä den faslighel elier fastighetsdel därden hör hemma. CFD vidhåller att i vart fall lokaliserade upgifter. som t. ex.dala om byggnader, bör presenteras på den faslighel som uppgifterna hänför sigtill. De uppgifter om byggnader som finns ifastighetstaxeringsregislrel har i avsaknad av bättre underlag kommit att spelaen väsentlig roll som underlag för l.ex. Etl slort arbele ligger bakom insamlandet och redovisningenav alla dessa data. Regislret är bilvis ofullständigt och möjligen någotdeformerat av det faklum att uppgiftslämnaren varil medvelen om att uppgifternaska användas i försia hand för beskaltningsändamäl. CDF menar all del dessulomär en väsenllig brist atl de upplysningar som lämnas inte är knulna tillbyggnader utan til! taxeringsenheter vars avgränsning kan variera från lid tillannan och inom vilka det kan förekomma flera byggnader ulan annan särskiljandeidenlilel än dett godtyckligt valt löpnummer. CFD har under lång lid behandiai frågor om hur etlbyggnadsregister bör utformas. I etl senl skede avfastighetstaxeringskommitténs arbete fick CDF möjlighet alt presenlera denförsöksverksamhel med ett byggnadsregister som nämnden dri.vii i drygl etl år. Byggnadsregislret inom fastighelsdatasyslemel är ettbasregister som innehåller byggnadsidentiiet och vissa grundläggande uppgifter.Titt dessa hör byggnadens geografiska läge i form av koordinater, dess adressoch uppgift om vem som är ägare. Redan dessa uppgifter gör det möjligl attväsentligt förbättra fastighelsdatasyslemets redovisning av bebyggelsen påvarje fastighet. Uppgifter om del enskilda husets konstruktion, användningssättoch standard redovisas i från faslighelsdalasystemets fristående register.Dessa fömtsätts ftnnas upplagda eller kommer alt läggas upp för en mängd olikatillämpningar eller beredskapsplanering. Genom förmedling avfastighelsdaiasystemet och med hjälp av den unika identitet som ibyggnadsregislret ges till varje hus blir det möjligt att vid behov användainformation som redan finns insamlad för nya tillämpningar. Prop.1984/85:222 169 B\T.gniidsregistrei ska \'idarc underiättainformalionsuibyiei mellan sia! Uppgiflerna som kommunerna lämnartili imuerlag för fasiigheisiaxeringen iir hiir del bäsla exemplet. .Avsikteniir atl skapa elt system diir kommunens byggnadsiiåmnd i dircki anslulning tillhandliigg-ningen av etl byggnadslovsärendc registrerar bäde de basuppgillei'som ska redovisas i byggnadsregisirei oeh de lippgifier som skiividarebefordras lill laxcringsregisii'ei och aiidia iniressenler. ges objekiel en idenlilel oeh de uppgifier so.m skavidarebefordras öveiförs pä . '\DB-mcdium lill läsngliclslaxeriiigsregisii'. CFD avser all under vären 1985 redovisa eiiärenheiernafrän byggnads-registerförsökei. Erfarenheterna iiiilills har bekräftat att detär fulll möjligl atl uiitVän byggnadsredovisningen i koordinairegistrel ochläsligheislaxe-ringsregislrei skapa ell basregisler avseende byggnader.Försökel har ocksä bekräftat atl del finns en mindre mängd byggnader därsambandet mellan del enskilda huset och laxeringsdata är svämtreti. Därtörmenar all den modell för kompleUering av registerdata och för kommunikationmed faslighelsägarna som kommillén för fram förulsäller en entydigideniiflering av varje enskild byggnad. Denna idenlilel som enligt CFDsuppfattnig ska ges av ell i faslighelsdalasyslemel ingående byggnadsregister,måsle införas i faslighelslaxeringsregislret och bör användas vid allkommunikation med exierna intressenter. för fastighetsdata (CFDs)fastighelsregisler och inskrivningsregister innehåller många förfastighetstaxeringen värdefulla uppgifter såsom storlek, läge, rättigheter,planer och bestämmelser som berör fastigheten, gemensamhelsanläggningar,lagfartsuppgifter etc. finner del angeläget atl registrensuppgifler på nägol sätl görs tillgängliga för skattemyndigheten vidfaslighelstaxeringen, I den tidigare nämnda skrivelsen till regeringen beskrivsbl, a, de erfarenheler som gjordes av samordningen rnellan allmännafastighetstaxering, FoB 80 och uppgiftsinsamlingen för den kommunala energiplaneringen.Svårigheterna som uppstod med denna samordning fördröjde bl. a. bearbetningenav FoB 80 samiidigi som kvalilen försämrades i jämförelse med tidigare folk-och bostadsräkningar. Kommittén refererar i detla sammanhang lill RSVsprojektgrupp för ulvärdering av AFT och till LSM, som delaruppfaltningen att denna samordning var bäde ineffektiv och olämplig. Kommittén framhåller emellertid det behov som, trotsnämnda svårigheter, föreligger av en samordnad informationsbas församhällsplanering och faslighelsvärdering. Hur en sådan samordning i framtidenbör organiseras anser kommittén behöva utredas. Mot bakgmnd av SCBssamordningsansvar anser SCB det som en självklarhet att verkel dellager i ensådan utredning. /?5 V anför; Vid allmänna fastighetstaxering inhämtades frånfastighetsägama förutom uppgifler för taxeringen även uppgifter för folk- ochbo- 1984/85:222 17(1 siadsi-iikningen och den kommunala energiplaneringen.Erfarenheterna vi-s;ir all en saniofdnad uppgiflsinsamling är svär allgenomibni med goll resultat. För skallefiirvaltningens persona! är denna senareuppgift ett irami'nunue inslag, rvian saknar kunskaper ior vidaie bedömning avuppgifterna. RS\'' anser diirför all den framlida uppgifisinsamlingen förannat iiudamå! än faslighelsiaxering bör ordnas på anna! Centralnäm.ndeii för fastighetsdata håller för närvarandepä med alt bygga upp ell .DB-baserat faslighels- och inskrivningsregister ilandel. Avsiklen är al! faslighelsbildningsmyndigheler, banker och andra som isitt arbete har behov att uppgifter frän registren kan få direkl lillgång lilldessa uppgifier l.ex. genom atl ansluta egen terminal ellerkonlorsdalor-uimsining. Regisiren innehåller uppgifter som de lokalaskattemyndigheterna ofta liar behov av i sill dagliga arbele. kan gällauiredningar om arealer, hur fastigheter bildats, ägandeförhållanden m m. Delskulle innebära stora raiionaliseringsvinsier om myndigheterna kunde fädirekläi-komst till dessa regisler och inle behöva ringa eller skriva i varjeenskill fall, Eflersom frågan inle berörls av kommittén bör den eniiglföreningens uppfallning las under övervägande. Planverkei konslalerar all kommiitén inle närmare gäll inpä möjligheter all i samband med fasiighetsiaxeringen samla in dala om uppvärmningssätt,energikonsumtion och andra energivariabler, tillgänglighet för handikappadem,fl, dala av inlresse i samhällsplaneringen eniigl del förslag som angavs iskrivelse från planverkei, bosladssiyrelsen, industriverketoch SCB, Kommittén hänvisar i stället lill alt överväganden härom bör ske inågon framlida ulredning. beklagar detla och vidhåller atl det bl,a, av kostnadsskäl är angelägel att man vid den redovisning av uppgifler somvart 8;e år skall ske för varje faslighel ocksä begär in vissa församhällsplaneringen angelägna dala. Vid den löpande omtaxeringen däremellan börman då kunna nöja sig med uppgifler för i försia hand rena laxeringssyften,Sysiemel bör dä ocksä utformas sä enkell som. möjligl för att kunna tjäna justdetta syfle. 1 skrivelse lill regeringen har bl. a.bostadsstyrdsen hemställt all regeringen vidtar erforderiiga åtgärder för allerhålla underiag för energiplaneringen och övrig samhällsplanering. Skrivelsenhar behandlats av fastighetstaxeringskommittén som anför att formerna för engemensam datainsamling för flera användare synes böra utredas, förslagsvisav CFD, Förstaget att CFD skail utreda en framtida datainsamlingkan styrelsen instämma i. En sådan utrednng bör genomföras i nära samarbete medandra intressenter och vara slutförd före den försia elappen i detnya systemel. Avslutningsvis vill styrelsen framhålla att omfastighetstaxeringsuppgifter skall bli aktuella som undertag förfolk- och bosladsräkning (FOB) sä medför det speciella krav på innehåltet ifastighetstaxerings- 1984/85:222 17! Vidare bör eifareuheierna från FO.B !985 fäpåverka variabeh'al m.m. i taxeringsrcgisirei. Uppgifterna frän FOB 1985 bordeockså kunna användas för alt jusiera laxenrigsregislrei sä alt bäitre"bas\iirden" ini"ör eu övei-gäne iill eti rullande syslemerhålls. ll.l IJesvärsrättens materiella iunchåll Kommillén föreslår att varje års laxering skali kunnaprövas och besviir anföras ulan all några nya omsiändigheler har inträflät. Manskall för varje aktuellt taxeringsår - men inle relroaklivi - kunna yrkaändring av en i-eliaxering, i, ex, pä gi'und av eii felaktig bedömning av envärdefakior som legat till gmnd för laxeringen. 1 fräga om värderingen är delendast basvärdet och de däri ingående delväidena som går att överklaga. Få remissinslanser har beröri frågan om besvärsrällensmaleriella innehåll. En insians lillslyrker kommitténs förslag och en förordarall den enskilde bör kunna få alla laxeringsbeslui av lokal skallemyndigheleller faslighelsiaxeringsnämnd prövad av länsrätt. Länsrätten i anför; Länsrätten delar kommitténs inställning i dengrundläggande friigan om besvärsrättens maleriella innehåll. Besvärsräiien börsåledes omfalta alla ändringsyrkanden som avser själva beslulel, dvs sådanafaktorer som päverkar taxeringsvärdet, men däremot bör besluisskäl som regelinle få överklagas särskilt. Eftersom del är angeläget atl FTR innehållerkorrekta uppgifler bör, som kommittén föreslagit, ändrade faktorer kunna omprövasav lokala skattemyndigheten. Med hänsyn till del sätl systemet byggis upp anserlänsrätten lika med kommittén alt varje års laxering skall kunna prövas.Länsrätten anser också atl del endasl är basvärdena och de däri ingåendedelvärdena som skall kunna överklagas medan däremoi indextalen inle bör gå allöverklaga. Om det mol förmodan skulle uppkomma fel vid den maskinella uppräkningenmed de talen bör felen kunna rättas i annan ordning. Länsrätten i anför: Den rullande fastighetstaxeringen innbär all ärlikvärdigt med avseende på möjlighelen alt generellt ändra fastighetenstaxeringsvärde p.g.a, omständigheter i fastighetens beskaffenhet m, m.Kommitténs förslag att varje års taxering skall kunna överprövas utanspärregler, liknande de fn, gällande, är därför konsekvent. På samma sätl bördet vara naturligt alt klagomål om felaktigheter i laxeringen beaktas endastmed verkan från det för klagotidpunklen aktuella taxeringsåret. Attbesvärsrättens spärrregler och omtaxeringens preciserade förutsättningaravvecklas kunde tänkas innebära en ökning av arbetet med fastighetsfrågor iolika instanser, I prakliken torde det förhålla sig så atl de nuvarandereglernas utformning -även i de fall de föranlett att prövning/nytaxering ejbort ske - ändock inneburil en analys av laxeringen som i arbelshänseende ärjämförbar med Prop.1984/85:222 172 Den enskilde faslighelsägai'ensiniressen av be-svär/nyiaxeiing lär inle i oeh för sig påverkas avprövnings:"ä!icns ui! "orm-niiig Administrativ! sen bör förslaget idenna de! alllsä ej innebäi'a negaliva konsekvenser, Kaniniarräticn i Göleborg anför: Eniigl kamman-ätiens uppfattning bbr den enskilde kunna fäalla lax-eiingsbeslu! av lokal skaiiemyndigiiel eller faslighelsiaxeringsnämndprövade av läusriiU, Om sä biir fallet, finns det inle längre behov a\' densväibegripliga bestämmelsen i 19kap 14 S andra siyckei och lilläggel i 24 kap5§ andra stycket om rätt lill anslutningsbesvär när laxeringsiniendeni ellerkommun klagat i länsräli, 1 dessa friigor vill kammarrätten vidare framföraföljande. Enligi de regler som gäller nu görs indelning ivärdeområden genom en föreskrift som skall tillämpas vid taxeringen pä sammabindande sätt som andra föreskrifter. Kammarrätten har i ell mäl funnil alldomslol inle kan bilda nya värdeområden, även om detta vore etl säll all flnnaen bäitre laxeringsvärdenivå. I ett annal fall överväger kam.marrälten allbesluta på ett sätt som har samma verksam som en nyindelning men som formelltinte innebär någon ändring av indelningen. Inom etl större landsbygdsområde harlänsstyrelsen lagt in ett mindre värdeområde med högre riktvärde för marken. Enstatistisk bearbetning av köpeskillingarna inom detta mindre område har visatatt de anvisade riktvärdena är för höga. Om riktvärdet för mark bestäms på sammasätt Som för omkringliggande landsbygd, kommer taxeringsvärdenivån att igenomsnitt ligga mycket av del marknadsvärde somprisstatistiken antyder. Kammarrälten lär inle vara förhindrad alt ändrariktvärdet för mark även om detla skulle innebära samma riktvärde för mark ochbyggnad inom del mmindre omrädet som den omgivande landsbygden, dvs att dellilla rikivärdeområdel försvinner. Kommittén föreslår en ändrad lydelse av 7 kap 7§, Dennaändring kan tolkas så alt indelningen i riklvärdeområden inle längre skallanses som en föreskrifl ulan som en anvisning, öm denna lolkning är riktig,hälsas, såsom framgått inledningsvis, ändringen med tillfredsställelse.Indelningen kommer likväl att ha sådan gmnd att det endast undantagsvis finnsmöjlighet att få den ändrad i besvärsprocessen. Öm del är så att enområdesgräns av misstag fallit bort vid en sista justering avindelningsbeslulet, skulle detta kunna rätias till i besvärsprocessen. Atlbesvär inte får föras över själva indelningsbeslulet borde enligt kammarrättensuppfattning inle få medföra all beslutets materiella innehåll inte kan prövas imål om taxering av fastighet inom värdeområdet. Det kan inte finnas något hinder mol en besvärsregel somleder till att beslut om index inte kan överklagas. Det kan emellertid tänkasfall att lokala skattemyndigheten tillämpar indexbestämmelserna på ettfelaktigt sätt, t. ex. använder index för ett enfamiljshus för att bestämmavärdet på ett tvåfamiljshus. Byggnadens klafssificering kan alltså vara tvistig.En sädan fråga bör kunna komma under domstols prövning. Visseriigen öppnas i19 kap 9 § sista stycket en möjlighet att pröva, om uppgiflen i registret ärriktig i den mån den påverkar indéxomräkningen, men det vore naturiigare attlåta domstol pröva indexomräkningen som sädan. De skattskyldiga torde ha svårtatt förstå den föreslagna inskränkningen i prövningsrätten. Prop.1984/85:222 173 Kommittén föreslåi' all regler ini"örs om rätt förvarje delägare i samägd iiisiighci au föra lalan vid fasiigheisiaxeringen. luiien av de rem.issinslansci som liar ytirai sig häröverh:ir nägol att invända rnot kommitténs förslag. Kanimarräiieii I anför: Kommillén föreslär en uttrycklig beslämmelse au varjedelägare i en samfäiU ägd faslighel skall ha besvärsräll. Friigan är nu ibremålför regeringsrättens prövning, men kammarrätten flnner all en uttryckligbeslämmelse därom bör flyta in i faslighelstaxeringslagen. I detla sammanhang berör kominillén frågan om besvärsrällför delägare som inte fört talan.