prop · G80387 · 1984-12-31 00:00:00 — Avgiftsunderlagets ökning har som framgår avtabell 8 varit betydligt mindre. Det faktiska avgiftsuttaget till ATP för perioden 19601981 redovisas i tabell 10. Som jämförelse anges i tabellen även avgiftsbehovetunder om ATP hade varit ett renodlat fördelningssystem. Enligt en prognos för är 1982 kommerpensionsutbetalningarna att vara 27 040 milj. kr. och avgiftsinkomsterna 26 600milj. 1982 blir sålunda då enbart avgifterna inte täckerutgående pensioner. Finansieringen av ATP sker, som redan nämnts, enligt ettmodifierat fördelningssystem med viss fondering (tabell 11 och 12, diagram 5och 6). Fondens storlek i förhållande till samma års utgift (fondstyrka)minskar . Den var 1970 31.0, 1975 17.3 och 1981 7.7. Som framgår av tabell 12 och diagram 6 där fondens realautveckling illustreras, har fonden nu minskat realt i förhållande till sinhögsta nivå (1979). Verkets senaste förslag till avgiftsuttag avsåg perioden1980 1984 och baserades på följande ekonomiska antaganden. Årlig ökning av konsumentprisindex real ökning av lönerna Innebörden av verkets antagande var att köpkraften i deyrkesverksammas löner (före skatt) skulle fördubblas eller 2012. Under förfiutna av har reallönerna istället sjunkit med sammanlagt . 1 ** 1984/85. 1984/85:87 16 Verkets/)Mvu(i/o>j/a för perioden våren årlig höjningav avgifterna . Avgifterna beräknades på det så kallade avgiftsun-deriagetenligt AFL. Siktpunkten angavs till och . (Räknatpå hela lönesumman blev motsvarande värden .) Vid tidigare behandling av avgiftsfrågan har ATP vidförslagets upprättande betraktats som ett renodlat fördelningssystem. Vid en årlig reallönetillväxt på beräknades att denprocentuella andelen försäkrade med inkomster över "taket" (7.5basbelopp) skulle utvecklas på följande sätt: Andel över taket (%) Innebörden av denna observation är, att ATP-systemet viden reallönetillväxt successivt övergår från en inkomstrelaterad till en avinkomsterna oberoende, fast pension. Detta berorpå, att ATP-systemet bara beaktar inkomster upp till en viss, i tiden oförändrad,real nivå nämligen 7.5 gånger basbeloppet. Om i stället grundidén med eninkomstberoende pension bibehålls, exempelvis genom att taket höjs i takt med realinkomsternaskulle siktpunkten ha behövt sättas högre. I verkets huvudalternativ beräknades fondenutveckla sig enligt följande vid en årlig avgiftshöjning på 0.25procentenheter. 1980 1984 1985 1990 1995 2000 Fond, miljarder kronor 169 262 291 474 769 1 260 9,4 7,7' 7,4 6,2 5,8 5,8 2 053 3 182 4 480 6 028 4,4 3,8 Detta innebar en förväntad real tillväxt av fonden understörre delen av . (Se diagram 3 och 6 i bilaga 1.) De senaste årens negativa ekonomiska utveckling har överspelatverkets beräkningar. I tabell 13 redovisas en jämförelse mellan faktiskutveckling av intjänade pensionspoäng, basbelopp och real nyplaceringsränta ochberäknat utfall enligt verkets huvudalternativ . Fondens reala storlek(i miljarder kronor) 1977,1980,1982 och 1984 enligt beräkning ochenligt nu aktuell beräkning ser ut som följer (priser): 1977 1980 1982 1984 1977 ärs beräkning 189,3 214,6 232,5 249,7 Aktuell beräkning 191,3 200,4 201,6 208,0' ' Enligt alt 2 (7,prisutveckling), sid. 17. 1984/85:87 17 På motsvarande sätt kan fondstyrkan illustreras. \911 1980 1982 1984 1977 ärs beräkning 12,0 9,4 8,5 7,7 Aktuell beräkning 11,9 8,6 7,4 6,3' Av dessa jämförelser framgår att man enligt nu aktuellaberäkningar dels får en långsammare utveckling av fonden mätt i reala termerdels får en allt snabbare minskning av fondstyrkan jämfört med beräkningar.. Av tabell 13 kan utläsas att också reallöneutvecklingen,med undantag för , varit negativ samt att prisutvecklingenmätt i basbelopp varit genomsnittligt . Den reala nyplaceringsrän-tanhar varit . Denna utveckling avseende reallöner,priser och räntor skall jämföras med de av verket är 1977 gjorda antagandena. Beräkningsförutsättningar för årets beräkningar har valt följande ekonomiskaantaganden för sin analys av avgiftsbehovet inom ATP-systemet. Årlig förändring i procent Parameter BNP Reallön Real nyplac. Period 1983-19891990-2030 1983-1989 1990-2030 1983-1989 1990-2030 -0,5 Verket har funnit det rimligt att anta attreallöneökningarna kommer att ligga lägre än ökningen av BNP. Orsakerna härtillär bl. a. att utrymme måste skapas för ökade avgifter (exempelvis ATP-avgifter).Vidare gäller, att den totala lönesummeutvecklingen i det korta och medellångaperspektivet övers;tiger ovan angivna reallöneökningstal (tabell 15 och 17),vilket bl. a. beror på ökad förvärvsfrekvens för kvinnor. Även andra faktorertalar i samma riktning. Val av ekonomiskt alternativ har stor betydelse förslutsatser om behovet av avgifter, även om variationen mellan alternativenminskar om hänsyn tas till följder av ett eventuellt önskemål om att ATP-systemetsreala innebörd skall hållas intakt. Vid val av alternativ har verket bland annat övervägtmaterial ingående långtidsutredning (LU 80) och uppföljningen av LU80 samt ' Enligt alt. 2 (7,prisutveckling), sid. 17. Prop.1984/85:87 18 regeringens bedömning av det samhällsekonomiska läget såsom den bland annat framgår av proposition 1982/83:50 om vissa ekonomiskaåtgärder m. m. För bedömningen av den långsiktiga utvecklingen har verketutgått från alternativ 2 som huvudalternativ. För den direkta avvägningen avavgiftsbehovet 89 har dock verket av skäl som senareredovisas, ej velat binda sig för ett alternativ. Det har t. ex. inte bedömtssom uteslutet att redan i det kortare perspektivet uppnå en genomsnittligtoförändrad reallön. Ett annat utfall än det som anges för 89 ialternativ 2 påverkar emellertid endast marginellt det långsiktiga resultatet idet alternativet. långtidsutredning (LU 80), som utarbetats inom ekonomidepartementet, redovisade (SOU 1980:52) fem alternativa utvecklingslinjer 19801985 varav två beskrevs som huvudalternativ (alt. 1 och 2). Försörjningsbalansens utveckling 19651980 samt enligtalt. 1 och 2 i LU 80 framgår av nedanstående tabell A. Tabell A Försörjningsbalansens utveckling 19651980 samt19801985 enligt alternativ 1 och 2 enligt LU 80. Årlig procentuell volymförändring(Källa: SOU 1980:52, tabell 4.5) -1985 Alt. 2 Privat konsumtion Offentlig konsumtion Total konsumtion -0,4 Huvudalternativ 1 som av utredningen betecknades medunderrubriken "en väg till balans" utgår från en strategi som innebäratt: Balans i bytesbalansen . Detta kräver enligt LU 80 stor återhållsamhet i privat ochoffentlig konsumtionsökning, vilket innebär ett klart brott med utvecklingenunder . Alternativ 1 präglas, enligt LU 80, i många avseenden avkravet på förbättring i vår externa balans. Genom att stärka denkonkurrensutsatta 1984/85:87 19 sektorn sägs det vara möjligt att åstadkomma dennaförbättring vid fullt kapacitetsutnyttjande och full sysselsättning. Utredningens huvudalternativ 2 ("en väg mot ökadobalans") utgår från antagandet att det endast i marginell utsträckninggår att ändra de ekonomiska utvecklingstendenserna som fanns under 1970-talet.Man räknar således i detta alternativ med att de centrala trögheterna påekonomins utbudssida (här märks särskilt trögheten på arbetsmarknaden,företagens svaga soliditet samt brister i skogsindustrins råvaruförsörjning)kvarstår och att den inhemska konsumtionen fortsätter att expandera enligtsamma mönster som förut. Ett avsnitt i LU 80 behandlar utvecklingen ,dock endast i alternativ 1 då man inte ansett det meningsfullt med någonutvecklingsbild för alternativ 2. När det gäller den makroekonomiska utvecklingen menar LU80 att merparten av BNP-tillväxten måste gå till sparande ivid mening. Investeringarna måste öka något snabbare än BNP sombytesbalansen kontinuerligt måste förbättras. LU 80 pekar i detta avsnitt påatt sparkvoten i ekonomin (räknat i fasta priser) var , sett över . Den volymmässiga resurstillväxten och resursanvändningen1979 1990 enligt LU 80 kan sammanfattas i nedanstående tabell B. Tabell B Försörjningsbalans 19791990. Avstämning av LU80 (SOU 1982:14) I en rapport med titeln som även den utarbetats inom ekonomidepartementet har enavstämning gjorts av LU 80. 1 rapporten redovisas tre alternativautvecklingsvägar . Alternativ 1 i avstämningen uppges ange en väg till balansi den svenska ekonomin. Avstämningens alternativ I har 1981 som utgångsär menhar i övrigt byggts upp efter samma principer som motsvarande alternativ i LU80. Alternativ II harbyggts upp från två utgångspunkter. Dels har exporten antagits växa i takt medden internationella marknadstillväxten, dels har antagits att den stramapolitiken vad gäller inhemsk efterfrågan som gäller för alternativ I ocksåfullföljs i alternativ II. 1984/85:87 20 I alternativ III har politiken antagits bli inriktad påatt skapa full sysselsättning genom offentlig expansion och ökatbostadsbyggande. Enligt avstämningen kommer en utveckling enligt alternativIII att nå en punkt där bytesbalans- och budgetunderskottet inte längre blirhanterliga. Försörjningsbalansens utveckling 1985 enligt de trealternativen kan sammanfattas i nedanstående tabell C. Årlig procentuell Alt. 1 Alt. II Privat konsumtion Offentlig konsumti Total konsumtion Bytesbalans 1985 i av BNP -2,0 -3,6 -5,4 Budgetsaldo 1985 i av BNP -9,3 -13,3 Källa: SOU 1982:14 tabell 3.8; 3.9 och 3.10 (Del I) tabell 1.3 och 6.3 (Del II) I alternativ I utgår man från att den genomsnittligainhemska infiations-takten för åren 19831, o. m. 1985 inte skall överstiga . Avstämningens antaganden om pris- och löneutvecklingen förhela perioden 1985 enligt alt. I och III finns sammanfattade i nedanståendetabell D. Tabell D Pris- och löneutvecklingen 1985 enligt avstämningenav LU80. Årlig procentuell förändring. Källa: SOU 1982:14 tabell 4.3 Konsumentprisökning Löneökning exkl. kollektiva avgifter Reallöneökningföre skatt Regeringens proposition 1982/83:50 om vissa ekonomiskaåtgärder, m. m. Verket noterar att i rubricerade proposition redovisarregeringen utgångspunkter för den ekonomiska politiken. Som utgångspunkteranges att den ekonomiska politiken bör inriktas på följande mål: att mobilisera hela nationen och alla våra resurser ikampen mot arbetslösheten. Av särskild vikt är att begränsa den höga ungdomsarbetslösheten. 1984/85:87 21 att skapabalans i vår ekonomi och minska behovet av att låna i utlandet. Ett centraltled i detta arbete är att stärka och utveckla den industriella basen för vårekonomi. att låta debördor som blir nödvändiga för att trygga sysselsättningen och vårt ekonomiskaoberoende få bäras av alla grupper i samhället och fördelas efter bärkraft. att bekämpa infiationen:de övriga målen för den ekonomiska politiken kan inte uppnås om viinte kan hejda pris- och kostnadsökningarna. Verket noterar också att i propositionen redovisas blandannat de ekonomisk-politiska alternativen och strategin . Utvecklingen av vissa ekonomiskaparametrar Nedan lämnas en sammanfattning av de procentuellaförändringarna över pris-, löne- och ränteutvecklingen . Tabell E Genomsnittlig procentuell förändring avlönekostnadsutveckling' , basbeloppsutveckling, utveckling avkonsumentprisindex (kpi) samt nyplaceringsränta för AP-fonden ' Lönekostnadsutveckling enligt . Häravses timlöneökning, exkl. sociala avgifter, baserade på lönesummeutvecklingensedan lönebelopp hänförts till period varunder de inarbetats (periodicering).Källa: Konjunkturläge jan. Följande beräkning kan göras över genomsnittligreallöneökning och realränta. Beräkningarna är baserade på materialet i tabell Eovan. Tabell F Genomsnittlig årlig reallöneökning ochgenomsnittlig realränta för A P-fondens nyplaceringar År Reallöneökning (%) Realränta (%) för - 0,1 + 1.5 Motiv för val av beräkningsförutsättningar och för valdautgångspunkter i övrigt för verkets förslag Olika meningar kommer till uttryck beträffande den mestlämpliga 1984/85:87 22 strategin för att uppnå balans i landets ekonomi. Vissadrag i analysen av vilka de grundläggande obalanserna är samt vad som ärnödvändigt att nu inrikta politiken på synes det emellertid råda enighet om.Bland dessa faktorer märks: D Budgetunderskottet måste minskas kraftigt D Infiationenmåste begränsas För att nå de angivna målen måste: nNäringslivets internationella konkurrenskraft öka Konsumtionen hållas tillbaka och deyrkesverksammas löneutveckling vara mycket återhållsam. Reallönesänkningar måste inledningsvis ac cepteras. På lång sikt torde gälla att en tillväxt av den storleksom uppnåddes inte är möjlig. Under denna punkt finnsanledning att notera, att en viss storlek på den procentuella tillväxten iabsoluta tal motsvarar en allt större produktionstillväxt. Som ett exempel kannämnas att en tillväxt i BNP på 2012ger lika stor total produktionsökning mätt i volym som under den . Verket vill inte med det anförda binda sig för någraprognoser över den ekonomiska utvecklingen på lång sikt utan det anförda är istället bakgrund för verkets uppfattning att en långsiktig beredskap måste finnasför att möta gällande pensionsförpliktelser även vid låg eller ingenproduktionstillväxt. Avredovisat bakgrundsmaterial har verket vidare dragit den slutsatsen, attkonsumtionsökningar tillföljd avpensionsutbetalningar från tilläggspensioneringen måste få en omedelbarfinansiering med hjälp av avgifter dvs att en finansiering av pensionsförpliktelsernamed hjälp av AP-fonden inte bör ske. Vidare synes det som om en eventuell kommande höjning avreallönerna senare hälft inte säkert kommer att kunna uppvägaden sänkning som närmast måste komma. Den beräknade framtida utvecklingen av pensionskostnaderoch avgiftsunderlag, under olika antaganden om den ekonomiska utvecklingen,redovisas i tabellerna 14 17.1 alla alternativen ökar pensionskostnaderna meni avtagande grad. Avgiftsunderlaget ökar i mindre omfattning än kostnadernautom i de ur tillväxtsynpunkt extremt positiva alternativen 1984/85:87 23 1 b och 3. Dessa alternativ innebär emellertid att pä sikten mycket stor andel aktiva kommer att ha inkomster över 7.5 basbelopp och attallt fier pensionärer når taket i ATP-systemet (bilaga 2 tabellerna 6, 7). (Iett realt oförändrat pensionssystem fordras även i dessa alternativ kraftigaavgiftshöjningar.) Förväntadeuttagsprocenter i ett renodlat fördelningssystem redovisas i tabell 18 samt itabell 1 i bilaga 2 där avgiftsunderlag och pensionskostnader redovisas.Avgiftsuttaget beräknas fr. o. m. på hela lönesumman. För jämförelsensskull redovisas i tabell 19 det faktiska avgiftsbehovet 1960 1982 och detredovisade uttagsbehovet i 1977 ärs skrivelse (dess huvudalternativ) omräknatpå hela lönesumman. Skillnadeni avgiftsbehov i det långa perspektivet mellan de olika alternativen berortill en del på att allt fiera, i de ur tillväxtsynpunkt mer positivaalternativen, får inkomster överstigande ATP-taket. Ändrar man taket successivtför att vidmakthålla ATP-systemets pensionsskydd genom att låta taket realtförändras i takt med lönerna leder detta i alternativen 1 a, 1 b och 3 till ettavgiftsbehov som överslagsvis lågt räknat ligger i intervallet 17 25%i stället för 12 som avgiftsbehovet blir om taket inte justeras.Skillnaden mot de som alternativ 2 innebär minskar alltså. Avgiftsbehov och genomsnittlig höjning i de olikaalternativen med och utan justering av taket ser ut som följer. la Ib 2 3 Avgiftsbehov 2030, % 23,3 11,7 32,1 16,0 Genomsnittlig höj ning 1985-2030 0,28 0,03 0,46 0,12 Avgiftsbehov 2030 om taketjusteras, % 25 17 32 20 D:o genomsnittlig höjning 0,32 0,14 0,46 0,21 I bilaga 1, diagram 3 och 6, redovisas AP-fondensförväntade utveckling under olika ekonomiska antaganden. Beräkningarna utgårfrån alternativen oförändrat avgiftsuttag respektive en höjning avavgiftsuttaget till . Det senastealternativet svarar mot den angivna siktpunkten i verkets förslag 1977. Ibilaga 2, tabellerna 8.1, 8.2, 9.1 och 9.2 anges "kritiska" tidpunkterför fonden och fondstyrka framräknade under samma förutsättningar. Av beräkningarna framgår, att fonden är mycket känslig föruttag som är lägre än vad som fordras för att täcka löpandepensionsutbetalningar. Sålunda kan konstateras att i alternativ 1 a är detgenomsnittliga behovet av årlig höjning av uttagsprocenten 0.28 procentenheter.Om avgiften i stället höjes /år tömmes fonden underperioden. Det sker redan är 2008. I alternativ 3 är det genomsnittliga . Hålles i stället avgiftsuttaget oför- 1984/85:87 24 ändrat töms fonden . Om i stället i dettaalternativ uttaget höjs /år erhålles en kraftig realökning av fonden. Fonden kan alltså inte användas för att man i någon nämnvärd grad skall kunria avvika från den ökningstakt avavgiftsuttaget som erfordras i ett rent fördelningssystem. Att fondens styrka som buffert också är begränsad kommeratt framgå av det följande. Verkets ekonomiska beräkningsalternativ innebär ensnabbare real ökning av bruttonationalprodukten (BNP) än av lönerna.Pensionssystemet är ett trögrörligt system på utgiftssidan medan förändringarnai avgiftsunderlaget (lönesumman) får ett direkt genomslag på inkomstsidan. Iföregående avsnitt har redovisats erforderliga uttagsprocenter i ett fördelningssystem.I tabell 20 redovisas som ett alternativt mått på ATP-systemets kostnader pensionernasom andel av BNP. Som framgår av tabellen kommer utom i det mest positivaekonomiska alternativet (1 b) ATP-systemet att utgöra en ständigt växandeandel av BNP under en mycket lång framtida period. (Hänsyn har ej tagits tillbortfall av kostnader för kommunalt bostadstillägg och pensionstillskott.) Följande kan redovisas i sammandrag: A TP-pensioner i procent av BNP År Alt. 1 a 1982 4,5 2030 6,5 Även vid denna jämförelse måste beaktas, att den realainnebörden av pensionssystemet i tillväxtalternativen successivt urholkas. Omden del av realinkomsterna som täcks av ATP-systemet tillåts växa i takt med eneventuell tillväxt i lönerna blir andelarna av BNP större än andelarna ovan.Detta gäller samtliga alternativ utom alternativ 2. I det följande redovisas avgiftsbehovet grundat på verketsberäkningsalternativ 2 i jämförelse med alternativ I a. behöver avgiftsuttaget till denallmänna tilläggspensioneringen i alternativ 2 höjas från 9.8 till 14.4 procentom pensionskostnaderna skall täckas enbart med avgiftsinkomster. Motsvarandeblir i alternativ 1 a en höjning till . Utgångspunkten förberäkningarna är som tidigare redovisats en antagen ärlig förändring avreallönerna med i alternativ 2 i genomsnitt och medO procent i alternativ I a. Frågan är nu om en anpassning av avgiftsuttaget skall skehelt inom perioden eller om anpassningen bör ske över . I verkets långsiktiga huvudalternativ med en genomsnittligi stort sett 1984/85:87 25 oförändrad reallön blir siktpunkten för avgiftsuttagetår . I tabellerna 2122 redovisas AP-fondens utvecklingi detta alternativ vid en höjning av avgiftsuttaget med 0,5 procentenhetervarje t. o. m. avgiftsuttaget blir . Verket vill understryka att vid beräkningsalternativ somslutar på sådana nivåer är den utveckling av analysmodellen som inledningsvisnämnts av stor betydelse. Skattebelastningen på ATP-pensionerna, fondens samhällsekonomiskabetydelse m. fi. faktorer bör beaktas i ett sådant sammanhang. Först med ensådan bredare bakgrund kan mer definitiva slutsatser dras om betydelsen av angivnaavgiftsbehov. Som framgår av tabell 22 skulle fonden vid en sådanlångvarig anpassning av avgiftsuttaget minska hastigt i reala termer ochfondstyrkan blir mycket låg. Orsaken är att systemet inte förmår "taigen" den nedgång som det utsätts för och attavgiftsnivån är "för låg" jämfört medpensionsutbetalningarna. Detta skulle fä till följd att ATP-systemet pä siktblir mycket sårbart för svackor i samhällsekonomin. Verket vill därför ej förordaen anpassning av avgiftsnivån enligt denna modell. I samma riktning som det just anförda verkar de krav påsamhällsekonomin som önskemålet om en återställd balans reser. De medför blandannat önskemål om ökade investeringar och ökad produktion för export för attkomma till rätta med nuvarande balansbrister. Detta talar som angetts i detföregående för att de löpande pensionsutbetalningarna, som till större delengår till konsumtion, bör finansieras med avgifter helt inom den aktuellaavgiftsperioden. Verket erinrar slutligen om att i det ur tillväxtsynpunktmycket positiva alternativet 3 med I % reallöneökning och real nyplaceringsräntafordras en höjning av avgiften 1985 1989. Någonmöjlighet att med oförändrade regler för pensionernas nivå kraftigt minskabehovet av avgiftshöjningar finns alltså inte. Vid en höjning av avgiftsuttaget för perioden 19851989med i alternativ 2 och i alternativ 1 abibehålls i stort sett fondens reala värde (se tabellerna 24resp. Som illustration återges hur fondstyrkan då utvecklas ialternativ 2. Under antagande om en fortsatt höjning av avgiftsuttagetmed i genomsnitt 2030 blirfondstyrkan resp. uttagsprocenten i alternativ 2 enligt följande (årlig ökningav kpi , real nyplaceringsränta ): Prop.1984/85:87 26 1990 2000 2010 2020 2030 4,6 4,1 3,8 3,0 3,1 15,25 19,75 24,25 28,75 33,25 I det föregående har verket utgått frän en strikt knytningav basbeloppet till kpi. Med ledning av proposition 1982/83:55 om upphävande avbeslut om karensdagar, m. m. kan slutligen övervägande redovisas angåendejustering av avgiftsbehovet på grund av aviserade åtgärder med ledning av devalveringen. Devalveringens effekter på basbeloppet kan vidoförändrade regler uppskattas till . Om pensionerna inte skallkompenseras för den prishöjning som devalveringen orsakar bör alltsåbasbeloppet reduceras med denna procentsats. Under antagande att reduceringenej återställs kommer basbeloppet 1989 attfortsätta att vara lägre än vid en strikt anknytning tillkonsumentprisindex. Med antagande om att reallöneförsämringen under åren 1983och 1984 blir följer av huvudantagandet för alternativ 2att reallönerna därefter förblir oförändrade under resten av perioden 1989. Då erhålles följande resultat. ger den kraftiga reallöneförsämringen (och därmedsammanhängande urholkningen av avgiftsunderlaget) tillsammans med det i proposition1982/83:55 föreslagna tilläggsbeloppet pä . ett ökat avgiftsbehov pä jämfört med utfallet i beräkningarna av alternativ 2 i detföregående. har denna förhöjande effekt avklingat så att deterforderliga avgiftsbehovet kan sättas 0.5 lägre än vadsom i det föregående angivits för alternativ 2 beroende på den lägreutvecklingen av basbeloppet på förmånssidan. Den årliga justeringen avavgiftsbehovet för perioden 19851989 skulle således i och för sig minska medca . Dock innebär det då att det särskildahöjningsbehovet i perioden inte beaktats. Motsvarande beräkning kan göras i alternativ 1 a. Medsamma antagande om reallöneförsämringar 1983 och 1984 fås en reallöneökning om1.4% 19851989 för att ge den i alternativ 1 a för hela perioden antagnaoförändrade reallönen. Det visar sig, att den möjliga minskningen av avgiftsjusteringsbehovetför perioden 1989 också i detta alternativ blir med sammareservation som i föregående stycke angående det särskilda höjningsbehovet deförsta åren i perioden. Det föreligger stora svårigheter att bedöma den ekonomiskautvecklingen. vill därför ej i sitt slutliga förslagutgå från ett givet alternativ. 1984/85:87 27 Verket föreslår att avgiftsuttaget höjs med mellan 1989. I handläggningen av detta ärende har, förutom undertecknadScher-man, deltagit överdirektören samt ledamöterna . Därjämtehar närvarit styrelsesuppleanterna , och Ringa-by,personalföreträdarna , avdelningscheferna , tf. avdelningschefen , byråcheferna samt socialförsäkringsombuden och . Vid ärendets handläggning avgav ledamoten följandeskiljaktiga mening: "Särskilt yttrande av ledamoten Utgångspunkten för mitt ställningstagande i styrelsen ärföljande. Den uppgift som åligger är att läggafram förslag till finansiering av den allmänna tilläggspensioneringen (ATP).