prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitl.Enligt kommittén skall meddelandet dock alllid utfärdas före utgången av juniunder taxeringsåret. 1984/85:180 108 Remissinstanserna: Förslaget godtas i alll väsentligt. Skälen för mitt förslag: Genom alt taxeringsbeslut skallfå meddelas med ledning av kontrolluppgifter som inte redovisas i denförenklade självdeklarationen och denna inte heller i fråga om vissa avdraginnehåller en fullsländig redovisning kan den skattskyldige inle med säkerhelveta vad som legal till grund för beslutet om hans taxering. Självfallet måsteinformation ges sä att den skatlskyldige kan bedöma rikligheten av taxeringenoch i förekommande fall påtala felaktigheter. Informationsbehovet börlillgodoses genom all den skallskyldige så snarl som möjligl efler nämndensbeslut upplyses om de faktorer som varit avgörande för taxeringen. Upplysningarna bör ges i elt särskilt informationsblad.Enligt min mening bör detta benämnas laxeringsmeddelande. Den benämningentorde inle lika läll som kommitténs förslagna term taxeringsbesked ledatankarna till att det skulle vara fråga om ett slutgiltigt avgörande avtaxeringen. Denna kan ju - vilket den skattskyldige också bör upplysas om -omprövas under hela taxeringsperioden. Taxeringsmeddelandet bör försl och främsl innehållauppgifter som har inhämtats från tredje man genom kontrolluppgifter. Vidare böri det anges medgivna avdrag, framför allt avdrag som har medgetts utan yrkandedärom. Av stor vikt är ocksä att meddelandet innehåller en sammanställning avlaxeringarna. Enligt min mening bör det i flertalet fall även innehålla vissapreliminära uppgifter om skatledebiteringen eftersom sådana i allmänhet finnslillgängliga i ADB-systemet redan i samband med att det blir aktuellt atlutfärda det särskilda taxeringsmeddelandet. Många remissinstanser, bl.a. RSV,har f.ö. uttryckt önskemål om detla. bör alltså i regelinnehålla vissa uppgifter om skattens storlek trols att det i samband med dessutfärdande inte är definitivt klart vad den slutliga skatten kommer attfastställas till. I en del fall bör emellertid sådana uppgifter utelämnas.Skatteuppgifler bör sålunda inte lämnas om den skattskyldige beskattas som giftoch den andra makens laxering ännu inle är beslutad, t. ex. därför att hanlämnat en fullständig självdeklaration. Det är nämligen då ovisst huruvidaskatten skall beräknas med tillämpning av någon av de särskilda reglerna omäkta makars beskatlning. Kommittén har som ett skäl mot den här angivna ordningenåberopat att de skattskyldiga torde fä svårt alt inse varför en uträknad skattinte skulle kunna regleras omgående. Det finns också risk att uppgiflerna i detsärskilda meddelandet leder till att många skattskyldiga som enligtmeddelandet kommer att bli berättigade till återbetalning av överskjutandeskatt ansöker om återbetalning långt innan slutskatlsedeln sänds ut. Detta kanemellertid som RSV påpekar till stor del undvikas genom att del i taxeringsmeddelandetanges att uppgifterna är preliminära och att överskjutande skatt återbetalas försti samband med utsändandet av slutskattsedeln. Prop.1984/85:180 109 Vid ulformningen av informationsbladet bör man som antyttsta fasta pä den möjlighet till fyllig information som ges. Bladet bör därförinnehålla en närmast fullständig bild av den skattskyldigesbeskattningssitualion och alltså också ge vissa upplysningar som framgår redanav den förenklade självdeklarationen. Följande uppgifter bör ingå. Den skatiskyldiges namn, adress, personnummer ochmantalsskriv-ningsförhällanden, civilstånd, hemmavarande barn och, om samtaxering sker medannan person, personnummer för denne, en specifikation av intäkter av tjänsl enligtkontrolluppgifter, där det för varje ulbetalare anges namn, utbetall beloppsamt belopp för preliminär skau, inkomst alternalivi underskott i fråga om varjeinkomstslag, en sammanslällning av taxeringarna samt eriagd preliminär skatt, beräknad slullig skalt ochberäknad överskjutande eller kvarstående skall. I laxeringsmeddelandel bör ocksä anges om avvikelse skettfrän uppgifterna i självdeklaraiionen. Detta bör gälla också fall av avvikelsesom har letl lill lägre taxering och grundats pä sädan uppenbar felräkningeller felaktighet som enligt 69 § 1 mom. andra styckel TL befriar skattemyndighetenfrån den annars gällande skyldigheten att särskilt underrätta om att avvikelsehar sketl. Det särskilda meddelandet bör vidare ge information om vadden skattskyldige bör göra om del innehåller någon felakughei, nämligenkontakla den lokala skattemyndigheten som är den instans som har lillgång lillmaterialet rörande den skattskyldige. Dä det i första hand är lokala skattemyndighetensom bör ha hand om kontakterna med de skattskyldiga bör den även formelltutfärda informationsbladet. Taxeringsmeddelandenabör om möjligl distribueras sä atl alla berörda skattskyldiga tillställs demvid ungefärligen samma tidpunkl. Denna bör bestämmas så att det blir god tidför både deklaranten och skattemyndigheten atl åtgärdafel som uppmärksammas genom det särskilda meddelandet. Kommittén har räknat medatl samtliga förenklade deklarationer är färdigbehandlade taxeringsåretoch atl del också är möjligl att dislribuera laxeringsmeddelandel före uigångenav juni. Detta har inte föranlett någon erinran vid remissbehandlingen. Jag delar uppfattningen alt laxeringsmeddelandena börulfärdas . För att delta skall bli möjligt i fråga om praktiskt tagelalla förenklade deklarationer torde vissa uppgifter om taxeringen, nämligen omavdrag för nedsatt skalleförmåga, behöva ulelämnas i en del fall.Taxeringsmeddelandet bör därför i dessa fall ange endast den skattskyldigestaxerade inkomst och de faktorer som påverkat denna. Enligt min mening medföremellertid inte ens en sädan begränsning att man kan ulgå från all samtligadeklaraiio- Prop.1984/85:180 110 ner genomgått erforderlig behandling inom den tid som slärlill buds för atl informationen skall kunna lämnas ut före juni månads utgång.Det kan nämligen uppkomma fall där deklarationen föranleder skriftväxling somdrar ut pä tiden. Vidare är att märka all jag till skillnad mol kommitténförordar atl den förenklade deklarationen skall fä användas även i det fall atlden skaltskyldige deklarerar sent . Bestämmelserna om del särskilda meddelandet bör därförmedge alt detta får utfärdas efter juni månads utgång, om del är påkallat avsärskilda skäl. Del huvudsakliga syftet med laxeringsmeddelandel - atttidigt underrätta den skattskyldige om vilka uppgifter som förutom dem isjälvdeklarationen har legal eller kommer atl ligga lill grund för laxeringen -bör komma till uttryck i beslämmelser som ges lagform. Sädana bestämmelser kanförslagsvis tas in i en ny 70 § i TL. Jag anser däremot det lämpligare atl iföreskrifter av lägre valör reglera vad jag därulöver har förordat i fråga ominformationsbladets innehåll. Mitl förslag till lydelse av den nya 70 § harutformats i enlighet med detta. Det bör ankomma på RSV alt fastställa lämpligt formulärtill taxeringsmeddelande. vill jag med anledning av kommitténs uttalandeom taxeringsmeddelandet frän sekretessynpunkt anföra följande. Uppgifterna imeddelandet torde vara sekreiesskyddade enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen(1980: 100) till den del de inte är att hänföra lill taxeringsnämndens beslutom taxering. Till ett sädant beslut hör enligt min uppfattning vad som enligt68 § TL skall antecknas i skattelängden, vilket bl. a. innebär att en uppgiflom den framräknade inkomsten av en viss förvärvskälla är offentlig men att enuppgifl om intäkterna eller avdragen i förvärvskällan är sekretessbelagd.Innehållet i kontrolluppgifterna är av samma skäl också sekretes-skyddal. 4.4 Rättelse av felaktiga taxeringsbeslut Mitt förslag: Besvär i särskild ordning skall få anförasav både den skatlskyldige och av det allmänna om taxeringen blivit oriktig pägrund av att en obligalorisk kontrolluppgift , som avser inkomst av tjänsteller kapilal, varit felaktig eller inte avlämnals. För det allmännas besvärsrätttill den skattskyldiges nackdel krävs att den undandragna skallen inte ärringa. Kommitténs förslag: Samma som milt förslag bortsett frånalt besvärsrät-len skall omfatta alla fall dä obligatorisk kontrolluppgiftskall lämnas. Remissinstanserna: Förslaget lämnas utan erinran avremissinstanserna. Prop.1984/85:180 111 Skälen för mitt förslag: I normalfallet kommer taxeringenatl besiämmas med ledning av konlrolluppgifter från arbetsgivare,kredilinstitut m. fl. Det kommer alltså inte atl ske någon avstämning mellankontrolluppgifter och deklarerade uppgifter som vid den fullsländigadeklarationen. Slörre delen av uppkomna felaktigheter torde kunna åtgärdasgenom omprövning av taxeringsnämnden inom taxeringsperioden eller genom atllaxeringsinlendenlen (TI) och den skallskyldige anför ordinarie besvär ilänsrätten. kandet dock uppkomma behov av alt rätta till elt felaktigt taxeringsbeslut efterden ordinarie besvärstidens utgång. Enligt gällande rält kan den skatlskyldigei vissa fall få anföra besvär i särskild ordning, s.k. extraordinära besvär,efter taxeringsåret. En övertaxering på grund av etl uppenbartförbiseende och vissa andra misstag av skallemyndighelen medför alltid en sådanextraordinär besvärsrätl. Har den skatlskyldige övertaxerais på grund av allför hög inkomst angelts i konirolluppgiften kan extraordinär besvärsrätt enligtnuvarande regler föreligga endast under vissa förulsättningar. Det krävs atlden skattskyldige kan åberopa material som är nytt för skaltemyndigheten, atttaxeringen pä grund av alt della material saknats blivit väsentligt för högsamt att det är ursäktligt atl materialet inte lagts fram tidigare. Denskatiskyldiges möjlighel atl, efter den ordinarie besvärstidens ulgång, fånedsällning av taxeringarna i kontrolluppgiflsfallen är mer begränsad än detallmännas möjlighet att höja genom eftertaxering. Jag finner dettaotillfredsställande, speciellt i de fall den felaktiga taxeringen orsakats avannan än den skaltskyldige, t.ex. av en arbelsgivare som inte pä etltillfredsställande säll fullgjort sin uppgiftsskyldighel. Enligt min mening bördärför den skatlskyldige ges en utökad rätl atl få sin taxering rättad om denblivit oriktig på grund av att kontrolluppgifter enligt 37 § TL, som avserinkomsl av Ijänsl eller kapilal, saknats eller varil felaktiga. Denextraordinära besvärsrälten bör i nämnda fall inte som f. n. vara beroende avatt de angivna speciella fömlsältningarna är uppfyllda. Någon anledningalt låla besvärsrälten även omfatta de fall då kontrolluppgiften avser inkomstav rörelse, jordbruksfastighet eller annan faslighet finner jag inte föreligga,eflersom uppgiflen i dessa fall inte direkl läggs till grund för taxering och iregel inte heller kan stämmas av mot deklarationen. Enligt nuvarande ordning kan TI anföra extraordinärabesvär om den skallskyldige pä grund av ett uppenbart förbiseende avskattemyndigheten taxerats för lågt. För att i andra fall fä till ståndlaxeringshöjningar i efterhand är TI hänvisad till eftertaxeringsinstitulet.Som förutsättning för eftertaxering gäller att skalt skall ha påförts med förlågt belopp pä grund av att den skaltskyldige har lämnat ett oriktigtmeddelande till ledning för taxeringen. 1 del nya systemet med förenklad självdeklaration kommeremellertid frågan om vad som är oriklig uppgift, och därmed möjlighelen alleflertax- Prop.1984/85:180 112 era, i ett annat läge. Om den som är uppgiftsskyldigenligt 37 § TL skickar en riktig kontrolluppgift till den skaltskyldige, meningen kontrolluppgift alls eller en uppgifl på för lågt belopp lillskattemyndigheten, har den skaltskyldige inle lämnat nägon oriklig uppgift omhan försäkrar alt hans inkomsler överensslämmer med de kontrolluppgifter hanfått. Eftertaxering kan således inte ske. Med den förenkladesjälvdeklarationen finns det därför en risk för atl en arbetsgivare och enarbelstagare kommer överens om att gå till väga pä angivet sätt för attarbetslagaren inte skall kunna eftertaxeras. Även om det inte finns nägon sådanöverenskommelse kommer det ibland atl vara svårt all i efterhand klarläggavilket innehåll den skatiskyldiges kontrolluppgifter har haft viddeklarationslillfället. Möjlighelen att rätta en undertaxering efter denordinarie besvärstidens utgång är således mindre i det förenkladedeklarationssystemet än när fullsländig deklaration används, omskattemyndigheten och den skaltskyldige inte har fått samma information frånden uppgiftsskyldige. För alt bl.a. förhindra att arbetsgivare och arbetstagareingär sådana överenskommelser som jag här beskrivil bör TI ges möjlighel atlanföra besvär i särskild ordning till den skattskyldiges nackdel omobligatorisk kontrolluppgift saknats eller varil felaktig. Sådan rättelse avundertaxering bör alltså kunna ske ulan något krav på atl den skattskyldigeskall ha lämnat en oriklig uppgift. I likhel med vad jag har föreslagitbeträffande den skattskyldiges rätt att anföra besvär i särskild ordning börTI: s utökade besvärsrätt endast gälla sädan obligalorisk kontrolluppgift somavser inkomst av tjänst eller kapital. Som jag tidigare nämnl kan TI enligt nuvarande ordninganföra besvär i särskild ordning endast om taxeringen blivit oriklig på grundav uppenbart förbiseende och då oavsett belopp. Mitt förslag att TI skall fåanföra extraordinära besvär till den skatiskyldiges nackdel om en obligaloriskkontrolluppgift inte lämnats eller varit felaktig ersätter eftertaxeringsinstituleti vissa fall. Enligt min mening bör det därför vara etl villkor för TI: s rätlatt anföra besvär i särskild ordning i dessa fall all den skatt somundandragits inte är ringa. Motsvarande krav gäller nämligen för TI vid ansökanom eftertaxering. Av bl.a, processekonomiska skäl anserjag atl beloppsgränsenför TI: s rätt atl anföra besvär i särskild ordning till den skattskyldigesnackdel ocksä bör gälla när talan grundas pä etl uppenbarl förbiseende avskattemyndigheten. Även rättssäkerhetsskäl talar för atl lagakraftvunnataxeringar inte skall kunna rivas upp för att fä obetydliga höjningar tillstånd. Den föreslagna regeln om TI:s exlraordinära besvärsrättbör i princip alltid lillämpas när en felaklig eller saknad kontrolluppgiftorsakat under-taxering även om förutsättningar i och för sig föreligger föreftertaxering, I vissa fall kan det dock vara mest ändamålsenligt alteftertaxera. Så kan t, ex, vara fallel om undertaxeringen föranlelts avorikliga uppgifter av den skattskyldige i fräga om säväl inkomster därskyldighel alt ulfärda obliga- Prop.1984/85:180 113 lorisk konlrolluppgift förelegal som t.ex. ettavdragsyrkande, och laxeringen för det beskattningsår det gäller tidigareprövals av länsrätten. Om möjigheten inte fanns att eftertaxera i detta fallskulle konsekvensen bli att lalan måsle föras i två instanser. De extraordinärabesvären skall behandlas av kammarrätten, medan ansökan om eftertaxering skalltas upp av länsrätten. Mot bakgrund härav anser jag all det inte bör införasnågon bestämmelse som utesluter möjligheten lill eftertaxering sä snart extraordinärbesvärsrätl lill den skattskyldiges nackdel föreligger. De ändringar som jag har föreslagit i delta avsnitt skalltillämpas oavsett om allmän eller förenklad deklaration används av denskattskyldige. Jag vill också slulligen betona alt mina förslag endasl ärtillfälliga lösningar fram till dess atl en mer genomgripande reform avtaxeringsförfarandei kan ske på grundval av skalteförenklingskommilténskommande förslag. förslag föranleder ändring i 100 § och 101 § 1 mom.TL. Mitt förslag: Den skallskyldige skall kunna dömas förskattebedrägeri om han och den som är skyldig att lämna en obligaloriskkontrolluppgift (arbelsgivare m.fl.) kommer överens om atl kontrolluppgiftskall lämnas endast till den skattskyldige och inte lill skattemyndigheteneller alt uppgift skall lämnas dil men innehålla ett för lågt belopp. Slraffskalan i 120 § laxeringslagen för den somuppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätter uppgiftsskyldigheten utvidgastill atl omfatta utöver böter även fängelse . Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitl. Remissinstanserna: Förslaget godtas i huvudsak avremissinslanserna. Nägra remissinstanser är dock negativa lill förslaget ochpekar bl.a. på svårighelen all styrka alt en överenskommelse föreligger. Skälen för mitt förslag: De nuvarande straffräusligabestämmelserna är i stort selt lillräckliga även i fråga om den förenkladedeklarationen. 1 del förenklade deklarationssystemet lämnar den skaltskyldigevisserligen inte nägra uppgifter om inkomster för vilka obligatoriskakontrolluppgifter skall lämnas. Men intygar den skaltskyldige atlgrunduppgifterna är riktiga fastän han är meaveten om atl deua inteöverensslämmer med de fakiiska förhållandena har han lämnat en oriklig uppgiftoch ansvar för aktivt skattebedrägeri kan komma i fråga. En underiåtenhel altlämna deklaralion - allmän eller förenklad - kan medföra ansvar för passivtskattebedrägeri. Om den skauskyldige varit grovi oaktsam kan han dömas tillansvar för vårdslös skatteuppgift. 8 1984/85. Prop.1984/85:180 114 Det finns emellertid en situation som inte täcks på elttillfredsställande sätt av de nuvarande straffsanktionerna. Om denskattskyldige och den uppgifisskyldige träffar en sådan överenskommelse som jagredogjori för i föregående avsnill kan den skallskyldige inte dömas förskattebedrägeri, eftersom hans inkomster överensslämmer med dekontrolluppgifter han faktiskt fått. Jag förutsäller dä all försäkran pä denförenklade deklarationsblanketten bara innebär att man försäkrar attinkomsterna överensstämmer med kontrolluppgifterna. En möjlighel all förhindranämnda illojala förfarande skulle möjligen kunna vara atl lydelsen i denförsäkran som den skattskyldige har att avge på deklarationsblanketten utformasså att denna slraffrättsligt omfattar även en sådan situation altöverenskommelse skelt om att undandra skatt. Jag har emellertid funnii atl denbästa lösningen är att i stället införa en uttrycklig bestämmelse omstraffpåföljd i skattebrottslagen, där man jämställer förfarandet medskattebedrägeri. Jag är medveten om alt del kan bli besvärligt allslyrka överenskommelsen mellan den skattskyldige och den uppgifisskyldige. Jagkan emellertid inte dela de farhågor några remissinslanser har atl beslämmelsenpä gmnd av bevissvårigheter i praktiken kommer atl bli verkningslös. Derasförslag om alt den skattskyldige skall bifoga kopia på kontrolluppgifter lillden förenklade deklarationen kan jag inte heller biträda. Behandlingen avdessa kontrolluppgifter skulle bli mycket resurskrävande förskaltemyndighelerna. All på delta sätt öka registrerings- ochavstämnings-rutinerna slrider mot den strävan som finns alt försöka frigöraresurser för att kunna inrikta sig pä en fördjupad granskning av desvårkontrollerade deklarationerna. När det sedan gäller den uppgiflsskyldiges åsidosättandeav konlrollupp-giftsplikten kan förfarandel enligt gällande ordning bedömasenligt flera regler i skatlebrotlslagen ellerenligt 120§ TL. I sistnämndaparagraf stadgas böter för den som uppsålligen eller av grov oaktsamhetunderlåter atl fullgöra kontrolluppgiftsskyldigheten enligt 37 § TL. Ansvarinträder oavsett om något brottsresultal inlräder i del enskilda fallet. Ringafall medför inte ansvar. Ansvar inträder inle heller om gärningen är belagd medstraff i skattebroltslagen. Åsidosättande av konlrolluppgiflsskyldighelen kanvidare enligt reglerna i skattebrottslagen bedömas som aktivt skattebedrägeri,vårdslös skatteuppgift eller som oredlig resp. värdslös uppbördsredovisning. Med del högre krav pä tillföriilliga kontrolluppgifter sommåste gälla i ett system med förenklad deklaration anser jag altstraffsanktionerna bör skärpas något för arbelsgivare, eller annanuppgiftsskyldig, som åsidosätter sin konlrolluppgiftsskyldighel. Kommittén harföreslagit att man genomför den av brottsförebyggande rädet (BRÅ) i PM 1983:6föreslagna beslämmelsen i 8§ skattebroltslagen, att den som åsidosätterskyldighet att avlämna riktig kontrolluppgift dömes till böler eller fängelse ihögst . Jag är emellertid inte beredd atl , innan BRÅ; spromemoria är 1984/85:180 115 färdigberedd, införa en straffbestämmelse iskatlebrotlslagen som direkt reglerar straffansvar för åsidosättande avuppgiftsplikten. I stället föreslär jag all den slraffbeslämmelse beträffandekonlrolluppgiftsskyldighel som redan finns i 120 S taxeringslagen skärps så altstraffskalan utvidgas lill att omfatta böter och fängelse i högst sex mänader istället för endast böler. Genom straffskärpningen understryks viklen av allkorrekta kontrolluppgifter lämnas. Även om del i och för sig endasl ärkontrolluppgiftsskyldig-heten enligt 37 § TL som motiverar dennastraffskärpning finner jag ingen anledning alt undantakonlrolluppgiflsskyldighelen enligt 38 § TL, som ocksä regleras i straffbestämmelsen,frän en utvidgning av straffskalan. Latituden anser jag vara tillräcklig försåväl uppsåtliga som grovi oaktsamma gärningar. Sätts gränsen vid fängelse sexmånader vinns också den processekonomiska fördelen all åklagaren har möjlighetalt ulfärda strafföreläggande. Enligt min mening är det väsentligt atl denuppgifipliklige avhälls från alt åsidosätta sin skyldighel och den föreslagnaslraffsanktio-neringen kan här vänlas fylla en preventiv funktion, Mitt förslag: Skattetillägg skall inte utgå vid rättelseav oriklig uppgift i fråga om inkomsl av tjänsl eller kapital om rättelsen hargjorts eller hade kunnat göras med ledning av kontrolluppgift enligt 37 §laxeringslagen som varit tillgänglig för taxeringsnämnden före laxeringsperiodensutgång. Kommitténs förslag: Skattetillägg skall inte utgå omrättelse sker av uppgift som omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt 37 § TL, Remissinstanserna: Förslagel tillstyrks i allmänhet avremissinstanserna. Nägra remissinslanser anser dock att förslaget bör övervägasytteriigare. En remissinstans ifrågasätter om befrielsen frän skattetillägg börgälla i fråga om samlliga inkomstslag. Flera remissinslanser betonar vikten avatt det införs regler om avgiftssanktioner för försumliga arbetsgivare. Skälen för mitt förslag: Som villkor för alt skattetilläggskall påföras gäller atl den skattskyldige i ett skriftligt meddelande,avlämnat till ledning för sin taxering, har lämnat uppgifl som befinnes varaoriklig. Enligt nuvarande regler skall skattetillägg beräknas efter , islället för som i normalfallet , då den oriktiga uppgiften har rätlatseller kunnat rättas med ledning av kontrollmaterial, som normall ärtillgängligt vid taxeringen. När det är fråga om bl, a, kontrolluppgifterenligt 37 § fömtsätts dock att dessa varit tillgängliga för taxeringsnämndenföre utgången av taxeringsperioden, har i eltbetänkande (SOU 1982; 54), som är under beredning i ,föreslagit att skattetillägget skall Prop.1984/85:180 116 vara i de fall den skattskyldige har angetlutbetalarens namn och den oriktiga uppgiften rättats med ledning avobligatorisk konlrolluppgift. Det finns som jag påpekal vissa felrisker i delförenklade deklarationssyslemet. En taxering kan bli felaktig utan atl varesig den skattskyldige eller den som lämnat kontrolluppgift försummat sig, nya systemet kan den silualionen uppkomma att den skatlskyldige fåll enkorrekt konlrolluppgift och intygat att den är rätl, men av nägon anledning haruppgiften kommit pä avvägar till eller hos skaltemyndigheten, som alllsä blivitutan kontrolluppgift. Taxeringen kommer då alt bli för låg. Detta kommer attframgå av laxeringsmeddelandel och skattsedeln. Om felel upptäcks beror på denskatiskyldiges noggrannhet när han granskar detta malerial. Den skatlskyldigehar i detta fall inte slarvat vid deklarationslillfället utan hansunderiåtenhel hänför sig lill laxeringsmeddelandel, om han inte meddelarskattemyndigheten alt han blivit för lågt taxerad. Enligt min mening bör sådanafelaktigheter inte omfallas av en formell underrättelseplikt för denskattskyldige, eftersom det medför komplikationer bl, a, i form av krav pädelgivning.