prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — I del andra altemafi-vet redovisasen utveckling med betydligt högre pris- och lönestegring. I detta alternativantas den allmänna ekonomiska utvecklingen komma att bli betydligt sämre än i alternativetmed låga pris- och löneökningar. Antagandena utgår från treårskalkylernasalternafiva utvecklingsbilder. efler 1988 har antagandena gjorts påmer schablonmässiga grunder. Ilångtidsbudgetens lågalternativ förutsätts atl löneökningarna blir underperioden. Konsumentprisema stegring har antagits bli årligen.BNP-tillväxten antas bli åriigen. Vidare antas en successivi sjunkandenominell räntenivå så alt realräntan under uppgår till ca 4%.Detta alternativ ansluter nära till treårskalkylernas balansalternaliv. Ilångtidsbudgetens högalternativ förutsätts atl de årliga prisstegringarnauppgår fill . Lönerna förutsätts öka med närmare 8%under hela perioden. För perioden fömtsätts ingen tillväxt av BNP. Realräntanfömtsätts bli högre än i lågalternativet, . 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 12 /86 har en enda beräkning gjorts. Den presenteras mer utförligti den reviderade finansplanen och baseras på den reviderade nationalbudgelensbild av saml långtidsbudgetens lågalternativ för . Beräkningarnaav den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppen för budgetåret1985/86 enligt reviderade budgetförslag och beräknas i samma pris- ochlönenivå som budgetproposition. Beräkningarna utgår i enlighet medlångtidsbudgettekniken från urgiftsvo-lymen i fasta priser. Utgiftsutvecklingeni löpande priser beräknas med Utgångspunkt i utvecklingen i fasta priser. Följandeprinciper har tillämpats vid bedömningen av hur utgifterna enligt fattadebeslut kommer att ulvecklas. - Förett stort antal anslag, t.ex. de s.k. förvaltningsanslagen har, om inte statsmakterna angett något annal, antagits en oförändrad anslagsnivå i fasta priser. Förmånga, ofta beloppsmässigl stora anslag styrs utgifterna av faktorer som på kort sikt är svåra att påverka. Detta gäller slora transfereringar som t.ex. folkpensioner, men också utgifter för skolväsende m.m. Anslagsutvecklingen för sådana anslag har beräknats med hänsyn tagen till prognosticerade förändringar av utgiftsstyrande faktorer. En central faktor som beaktats vid beräkningen är förändring ar i befolkningens storlek och sammansättning, vilket påverkar volym antagandena. - Vissaanslag styrs av att statsmaktema lagt fast långsiktiga ramar för verksamheten. Som exempel kan nämnas anslagsramarna för militärt försvar resp. civilförsvaret. För vissa anslag styrs volymutvecklingen av olika typer av avtal. Styrande för anslagsberäkningen under långtids budgetperioden är bl.a. avtalsperiodens längd och de faktorer som reg lerar volymen av den verksamhet som avtalet gäller. Om klara uttalan den om tidsbegränsningar av ramar, program, avtal m.m. föreligger har i långlidsbudgetberäkningarna antagits att utgiftema bortfaller när pro grammet etc. upphör. I övriga fall har i regel schablonmässigt antagits att utgiftema för de olika ändamålen kvarstår på oförändrad årlig nivå under hela långtidsbudgetperioden. del av anslagen styrs av bidragsregler som medför en mer eller mindre automatisk utgiftsutveckling. Bidragen kan utgå i form av ett vissl belopp per bidragsberättigad individ, som en andel av kostnaden för en viss tjänst eller kan i vissa fall utgå i förhållande till bidragsmotta garens inkomst. 1 långtidsbudgetens beräkningar ingår effektema av dessa automatiskt verkande regler. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 13 -Beräkningen av utgifterna för arbetsmarknads- och näringspolitik i fasta priserhar gjorts med utgångspunkt från att inga störte nya utgiftsålaganden görsunder långtidsbudgetperioden. faller medel för tillfälliga insatserbort . Kostnadema för arbetsmarknadspolitiken i fasta priser harberäknats med utgångspunkt i den nivå som föreslogs för dearbetsmarknadspolitiska åtgärdema budgetproposition. Vidomräkningen till löpande priser har beaktats alt de olika antagandebildemamedför olika stora behov av arbetsmarknadspolitiska och industripolifiskainsatser. Utgiftsutvecklingeni löpande priser görs i enlighet med de antaganden om den framtida utvecklingenav priser, löner m.m. som redovisas i avsnitt 3.1. 1regeringens direktiv för myndighelernas anslagsframställningar för budgelåret1986/87 sägs alt myndighetema för förvaltningsanslag (myndighetsanslag ochmolsvarande) skall redovisa verksamheten vid en real anslagsminskning om 5 %för treårsperioden /87-1988/89, dvs. del s.k. huvudförslaget. Krav på attmyndigheternas skall redovisa reala anslagsminskningar har gällt under en radår. Då statsmakterna fastställt anslagen har i vissa fall gjorts undantag, helteller delvis, från sålunda redovisade anslagsnivåer. I beräkningarna avförvaltningsanslagen i löpande priser har schablonmässigt antagits atthuvudförslaget genomförs. Ikapitlel om statsutgifterna redovisas den hisloriska utgiftsutvecklingen1979/80-1983/84 i fasta priser. Omräkningen till fasta priser har skett medindividuella index för de skilda utgiftsslagen. Beräkningarnaav inkomsterna i långtidsbudgeten gmndar sig på antaganden om bl.a.lönesummans och prisemas utveckling. Inkomstskatter, socialavgifter ochmervärdeskall styrs bl.a. av utvecklingen av dessa variabler. Vidare harbeslulade och föreslagna förändringar av skatteregler beaktats. Vad gällerpunktskatter innebär långfidsbudgetmetoden att skattesatserna antas ligga kvari nominella termer, dvs. någon justering av skattesatserna med hänsyn tillprisutvecklingen har inte lagts in. Statsinkomsternasulveckling påverkas i hög grad av den ekonomiska tillväxten.Sysselsältningsnivån och löneutvecklingen påverkar främst inkomslerna fråninkomstskatt och lagsladgade socialavgifter, medan en ökad konsumtion främstpåverkar inkomstema av mervärdeskatt och punktskatter. UtveckUngen under1970-talel och under 1980-lalet visar på dessa samband. Under1970-talets första hälft ökade statsinkomsterna i fasta priser med perår till följd av dels höjda skattesatser, dels den ekonomiska tillväxten. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 14 inkomsternarealt sett att stagnera, eftersom den då avtagande ekonomiska tillväxteninnebar att statsinkomstema realt sett inte nämnvärt kunde öka vid oförändratskattetryck. Från början av 1980-lalet har statsinkomsterna återigen ökat ochhar fram t.o.m. budgetårel 1983/84 stigit med knappi i fasta priser. Framställningeni detla avsnitt följer i huvudsak statsbudgetens uppställning avstatsinkomstema. De inkomstslag som belyses särskilt är: inkomstskatt förfysiska personer, inkomstskatt för juridiska personer, lagstadgadesocialavgifter samt skalt på varor och tjänsler. Dessa inkomstslag svarar förca av de totala statsinkomsterna. 4.2Inkomstskatt för fysiska personer Inkomstskallenför fysiska personer svarar för av de totala inkomsterna. Avgörande förinkomstskattens ulveckling är de antaganden som görs rörande skattesatser,avdragsmöjligheter och skatteunderlag. Skatteunderlagets storlek bestäms somfidigare nämnts huvudsakligen av löne- och sysselsättningsutvecklingen. Deninkomstskattereform, som beslutades av är av betydelse förberäkningarna av inkomstskatt över långtidsbudgelperioden. Reformen, som hargenomförts , innebär en sänkning av marginalskatterna ochen begränsning av underskottsavdragens skatiemässiga värde. Fr.o.m. år 1985maximeras värdet av dessa avdrag lill . Denstatliga inkomstskatten består för fysiska personer av elt grundbelopp och etltilläggsbelopp. Skatteskalan för gmndbeloppet är inkomståret 1985 4%i lägsta skiktet och i högsta skiktet. Tilläggsbelopp las enbart ut på inkomster över 16 basenheter och utgår efter en progressiv skala som varierar från i första skiktet (.) fill i högsla skiktet (). Begränsningen av underskotlsavdragens värde åstadkoms genom att filläggsbeloppel tas ut på inkomsten före underskottsavdrag. Basenhetenhar av faslställts till . är basenheten oförändrat . Åren därefier har ilångtidsbudgeten beräkningslekniskl anlagils att basenheten justeras med hänsyntill konsumentprisernas ulveckling. Iregeringens förslag till förenklad självdeklaration fr.o.m. inkomståret att schablonavdraget för löntagarna på . vilket då skall omfatta även avdrag för kostnader för resor till och från arbelet. Avdragsbegränsningen för de försia I för rese kostnader avskaffas således. Alla som har störte reseavdrag än . får göra avdrag fulll ul ulan några begränsningar. Vidare föreslås atl sparavdraget under inkomst av kapital, som är . för ensamstående och sammanlagt . för sambeskattade, individualiseras och höjs lill . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 15 Regeringenhar i proposition om särskild skattereduktion (prop. 1984/85:162)föreslagit att flertalel löntagare skall få en skattereduktion för är 1986.Skattereduktionen medges vid taxering men skall beaktas redan år 1985genom att preliminärskatten för juni månad sätts ned. Skattereduktionen för enheltidsarbelande med normal inkomst föreslås bli ca . statlig fastighetsskatt införs . I samband därmedupphör hyreshusavgiften. Fastighetsskatten omfattar hyreshus, kontorshus,småhus inkl. bostadsbyggnader på lanlbruk. Underiagel för skatten är för småhusen tredjedel av taxeringsvärdet och för övriga fastigheter helataxeringsvärdet. Skattesatsen för småhus skall successivt höjas under tre åroch kommer fr.o.m. del tredje året alt uppgå lill 1,för schablonbeskattadesmåhus och för övriga småhus. För schablonbeskattade hyreshus ärskattesatsen 1,och för övriga hyreshus . Fr.o.m.år 1985 inbetalas innehållen preliminär A-skatl . Förändringengenomförs som uppbörden av den preliminära A-skatten samordnas meduppbörden av lagstadgade socialavgifter. 4.3Inkomstskatt för juridiska personer Juridiskapersoners inkomstskatt utgör av slatsinkomsterna. Påförelagsbeskattningens område har en rad förändringar genomförts.Dessa förändringar medför att osäkerheten vid beräkningar av statens inkomsterfrån dessa inkomstslag har ökat. Osäkerheten består bl.a. i atlregeländringarna verkar i olika riktningar, vilket innebär svårigheter attbedöma storleken på nettoeffekten av gjorda regeländringar. Den faktor som harstörst betydelse för statsinkomsternas ulveckling på längre sikl är emellertidutvecklingen av företagens lönsamhei som i sin tur i hög grad påverkas av denekonomiska utvecklingen i stort. Deförändringar inom skattelagstiftningen som framför allt påverkarstatsinkomsterna från juridiska personer är främst följande: - Möjligheternaatl göra lagernedskrivningar har begränsats som den statliga bolagsskatten har sänkts från . Föratt stimulera forskning och ulbildning införs s.k. förnyelsefonder. Företag vars årsvinst uppgår lill minst 0,5 milj. kr. skall betala in del av vinsten lill elt särskilt konto i . Inbetalningen är avdragsgill om företaget gör en lika stor avsättning till en förnyelsefond. - Denkommunala taxeringen av juridiska personer upphör (). Skattesatsen för den slatliga bolagsskatten höjs i motsvarande mån. Enstatlig fastighetsskatt införs , Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 16 - Inbetalningskvoten till investeringsfonderna höjsfrån års taxering. Vinsldeiningsskatten blir avdragsgill vilket minskar skalteunderiaget i molsvarande mån. De socialavgifter som redovisas på statsbudgeten svararför drygl en femtedel av de beräknade totala inkomsterna på budgeten. Vid givnaavgiftssatser följer inkomsterna från socialavgifterna i huvudsak lönesummanstillväxt. Genom all uppbörden numera sker samordnat med uppbördenav inkomstskatt och på i stort samma underlag som käll-skatteinbelalningarnaföljer avgiftsinkomsterna löneutbetalningarna bättre . Totalt beräknas ca betalas in i socialavgifterunder /86. På statsbudgeten redovisas emellertid endasl ca 55miljarder kronor, dvs. av de sammanlagda avgiftsinkomsterna. Vissainkomster förs helt eller delvis fill fonder utanför statsbudgeten. I labell 3 redovisas dels vilka principer som gäller förredovisningen av socialavgifter på statsbudgeten, dels de i beräkningarnaantagna avgiftsuttagen . Avgifier vars inkomster heh redovisas 9,45 9,50 2,20 0,25 2,00 9,45 9,50 2,20 0,25 2,00 9,45 9,30 2,20 0,25 2,00 Avgift vars inkomster delvis redovisas Arbetsmarknadsavgift' 1,30 1,60 1,60 Avgifier vars inkomsler inle redovisas på statsbudgeten Socialförsäkringsavgift till ATP 10,00 10,00 10,00 Delpensionsavgift 0,50 0,50 0,50 Arbetsskadeavgift 0,60 0,60 0,60 Lönegarantiavgift 0,20 0,20 0,20 Arbetarskyddsavgift 0,155 0,155 0,35 Avgift till sjöfolkspensionering (0,80) (0,80) (0,80) Summa 36,155 36,455 36,450 ' /84 görs inte några avsättningartill sjukförsäkringsfonden. ' Så länge arbetsmarknadsfonden uppvisar ettackumulerat underskott tillförs/belastar nettot av löpande inkomster ochutgifter statsbudgeten. Inkl. 0,lill löntagarfonderna. 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 17 Vidingången av /86 finns på arbetsmarknadsfonden en skuld lillstatsverket på gmnd av att inkomsterna från arbetsmarknadsavgiften inle räckttill för att täcka de utgifter som belastar fonden. I ett läge då fonden visarunderskott kommer såväl inkomsler som utgifter att redovisas överstatsbudgetens inkomstsida, trots all fonden formellt sett ligger utanförstatsbudgeten. Av statsutgiftema för kontant arbetsmarknadsstöd, bidrag tillarbetslöshetskassorna m.m. skall avgiftsmedel svara för (resterande delfinansieras över anslag på budgetens utgiftssida). Arbetsmarknadsavgiftenhöjdes från 1,till 1,. Genom denna avgiftshöjning ochmed de antaganden om arbetslösheten som gjorts för långtidsbudgelperiodenkommer avgiftsinkomsterna alt överstiga utgifterna, varför fondens skuld tillstatsverket kommer all minska. 1 lågalternativet visar fonden överskottfr.o.m. budgetårel 1986/87. därefier ökar överskollel. Detta påverkar dockinte statsinkomsternas och budgetunderskottets sloriek. I högalternalivetberäknas fonden fortfarande uppvisa en skuld vid uigången av budgetåret1989/90, varför såväl inkomster som ulgifler på fonden överlångtidsbudgelperioden i detta alternativ kommer atl redovisas överinkomstslaget socialavgifter. Delpensionsfondenhar under eu antal år hafl elt ackumulerat underskott. Detta har vänts i etlöverskott . Med oförändrade regler beräknas fondens behållning ökaunder perioden. Riksdagenhar beslulal om rikllinjer för företagshälsovårdens framtida ulbyggnadoch finansiering samt för anpassnings- och rehabiliteringsverksamheten.Statsbidraget till företagshälsovården skall finansieras överarbetarskyddsavgiften. Denna avgifl höjs medan sjukförsäkringsavgiften sänks imolsvarande mån. Förändringarna gäller från . 4.5Skatt på varor och tjänster Skatlpå varor och tjänsler svarar för av statsbudgetens inkomster. Denårliga ökningstakten mellan budgetåren 1979/80 och 1983/84 uppgår till 12,,vilket innebär att dessa inkomster ökade i det närmaste dubbelt så snabbi sominkomstema av inkomstskatt under samma fidsperi-od. Mervärdeskattenär statsbudgetens största enskilda inkomstslag. Skattesatsen är av varanspris inkl. skatl. Den motsvarar etl påslag med 23,på priset före skatt. Förvissa varor och tjänsler utgår ingen eller reducerad mervärdeskatt. Bestämmandeför mervärdeskallens utveckling vid en given skattesats är bl.a. konsumtionenav mervärdeskallebelagda varor och ijänsler inom den privata och offentligasektorn. Den privata konsumtionen beror till slor del på hushållens disponiblainkomster. En ökning av den privata konsumtionen med en procentenhet i löpandepriser ökar - allt annal 2 1984/85. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 18 oförändrat inkomstema av mervärdeskatten med ca . Under de senasteåren har en ökande andel av hushållens konsumtion fallit på områden därmervärdeskatt inte ulgår. Boende är ett exempel på ett sådant område. Exportenoch importen är också av betydelse för den framtida utvecklingen avinkomsterna från mervärdeskatten. Om ell ökat resursutrymme .avsätts för exportkommer inkomstema av mervärdeskatt kortsiktigt alt bli mindre än om sammaresurser används för konsumlion. Detta beror på att importen är belagd medmervärdeskall, medan mervärdeskatten inle belastar exporten. Ienlighet med långtidsbudgetens beräkningsmetod har endast beslulade ellerföreslagna förändringar av punktskallesatserna lagls in i beräkningarna. Dettainnebär att de under /85 beslutade höjningarna av bensin-,energi-, tobaks-, och vin- och spritskatterna lagls in i beräkningarna.Däremot har skattesatserna inle justerats medhänsyn till den stigande prisnivån, dvs. skattens andel av försäljningsprisetsjunker . Om skatterna skulle höjas i lakt med inflationen skulleinkomslerna /90 bli ca högre ilågalternafivel och ca högre i högalternalivet. 4.6Resultat av beräkningarna över statsbudgetens inkomster Denberäknade utvecklingen av statsinkomsterna medtidigare angivna fömtsättningar framgår av tabellema 4 och 5. Ilågalternativet ökar inkomstskatten med i genomsnitt och ihögaltemativel med 11,. Skillnaden iökningstakt kan i alll väsentligt förklaras av den snabbare lönesummetillväxteni högaltemativel och av all ökningen slår igenom på kommu-nalskatteutbetalningamaförst med en viss eftersläpning. Inkomsterna från juridiska personer beräknas idetta alternativ bli ungefär lika stora i nominella termer som ilågalternativet på gmnd av den svaga ekonomiska aktiviteten i högalternativet.Inkomstskatten exkl. utgifter ökar i slort sett i samma takt som lönesumman ide bägge alternativen. Inkomsternafrån de lagstadgade socialavgifterna, netto beräknas i löpande priser öka medca 5,i lågallernativel och 8,i högalternafivet. Denna utveckling stämmerrelativt väl överens med lönesummans ulveckling. Mervärdeskattensårliga ökningstakt beräknas i löpande priser komma att uppgå till i genomsnittca 4,i lågalternalivet och 8,i högalternativet. Inkomsternautvecklas därmed i stort sell i takt med den privata konsumtionens förändring ilöpande priser. Övrigaindirekta skatter förutses öka med i genomsnitt endast såväl ilågalternalivet som i högalternativet, eflersom långtidsbudgetkal- Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget kylenbaseras på oförändrade nominella skattesatser. Ökningen beror främst påanlaganden om volymökning avseende exempelvis energianvändning. Ränteinkomsteroch återbetalning av lån beräknas i löpande priser att minska per åri lågalternativet och i högalternafivet. De värdemässigt meslbetydelsefulla inkomsterna utgörs av räntor och amorteringar på bostadslån ochenergisparlån. Inkomsterna från de förstnämnda sjunker successivt underperioden till följd av att nya lån fr.o.m. budgetårel 1985/86 bokförs utanförstatsbudgeten. Skillnaden i utvecklingstakt mellan de båda alternativenförklaras främst av att räntorna antas sjunka successivi ilågalternativet medan de ligger kvar på en oförändrad nivå i högalternalivet. Totala statsinkomster enligt lågalternativet Miljarderkronor, löpande priser + 7,7' - 0,' Andel av BNP, % Exkl.effekten av den särskilda skattereduktionen för löntagare 1985. Inometl flertal inkomstslag redovisas både inkomster och utgifter på budgetensinkomstsida. På dessa inkomsttitlar sker således en nettoredovisning. Dettaförhållande försvårar en analys av olika antagandens effekl påstatsinkomsternas ulveckling. Ett genomgående drag är nämligen att inkomsteroch utgifter under inkomsttitlarna inte utvecklar sig parallelll. Detta blirsärskilt accentuerat i en shuation, då antagandena om lönesumma ochkonsumentpris varierar mellan åren. 1 tabellerna 6 och 7 redovisas därför förvissa viktigare inkomstslag statsbudgetens nettoinkomster uppdelade påinkomster resp. utgifter. Det är framför allt för inkomstskatt, lagstadgadesocialavgifter och mervärdeskatt som de nettoredovisade beloppen påstatsbudgeten skiljer sig från bruttobeloppen. För övriga inkomstslag harnågon bmttoredovisning inle tagils fram. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget Totala statsinkomster enligt högalternativet Miljarder kronor, löpande priser Genom- In- Förändring till--------------- Procenluell Genom snittlig komst-------------------------------- förändring snittlig procentuell titel /87 1987/88 1988/89 1989/90 1985/86- procentuell förändring 1985/86 1986/87 förändring 1979/80- 1985/86- 1983/84 1989/90 + 13,' + 11,' Andel av BNP, % ' Exkl. effekten av den särskilda skattereduktionen förlöntagare 1985. Den slörsla differensen mellan bmtto- ochnettoredovisningen föreligger inom inkomstskattens område. Bmltoinkomsternautvecklar sig över en längre tidsperiod i stort efter lönesummans utveckling.Utgifterna består till största delen av kommunalskalteulbelalningar ochöverskjutande skatt. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsidabudgetåren 1985/86-1989/90 enligt lågalternativet Miljarder kronor, löpande priser Inkomstskatt inkomster utgifter netto Socialavgifter (exkl. ATP) inkomster utgifter netto Mervärdeskatt inkomster utgifter netto Övriga inkomster (nello) +7,9 +4,3 +4,7 +3,3 +4,5 +4,0 +4,9 +4,5 +5,7 +3,4 1984/85:150 Bilaga 1.3 Långtidsbudget 21 Utbetalningarna av kommunalskaltemedel till kommunernasker och avser dels förskott baserat på senasl kända taxering ochmed hänsyn till aktuell utdebitering, dels slutavräkning för senast kända taxeringsresultat.Detta betyder att kraftiga förändringar av lönesummans tillväxt slår igenom påkommunalskattebetalningarna först med en viss eftersläpning. Bruttoredovisning av statsbudgetens inkomstsidabudgetåren 1985/86 1989/90 enUgt högalternativet Miljarder kronor, löpande priser 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 inkomster 206,0 232,9 252.9 272,6 294,0 utgifter 150,9 167,5 180,5 191,0 205,9 netto 55,1 65,4 72,4 81.6 88,1 Socialavgifter (exkl. ATP) inkomster 99,5 109,5 117,7 126,4 135,7 utgifter 44,8 49,4 52,8 56,6 60,3 netto 54,7 60,1 64,8 69,9 75,3 inkomster 109,8 120,3 129,5 139,6 150,3 utgifter 51,5 56,3 60,7 65,6 70,8 netto 58,3 64,0 68,8 74,0 79,5 Övrigainkomster (netto) 92,7 97,0 95,7 96,2 96,8 Totalastatsinkomster 260,8 286,5 301,7 321,7 339,7 inkomster +10,2 +6,4 +6,5 +6,6 utgifter +10,5 +7,6 +6,5 +7,6 netto + 9,8 +5,3 +6,6 +5,6 Utgifterna på statsbudgeten ökade kraftigt under 1970- ochböijan av . Uttryckt i fasta priser ökade slalsulgifterna inkl.statsskuldräntor budgetåren 1970/71-1982/83 med i genomsnill 5,per år.Under samma period ökade bmtlonationalprodukten i volym endast med i genomsnill1,. Denna utveckling, som var särskilt påtaglig under senare delen av1970-talet medförde att slatsutgiflernas andel av brulionafionalproduklenökade från /71 till budgetårel 1982/83. Budgetårel 1983/84 bröts denna trend. De toiala ulgiflernaminskade i reala lermer med , vilket medförde alt utgifternas andel avbruttonationalprodukten sjönk till . För utgifterna exkl. statsskuldränlorär trendbrottet ännu tydligare. Mellan budgelåren 1982/83 och 1983/84 minskadesåledes utgifterna exkl. statsskuldränlor med drygl i fasla priser. 1984/85:150 Bilaga1.3 Långtidsbudget 22 Denkraftiga minskningen av utgifterna exkl. statsskuldränlor mellan budgetåren1982/83 och 1983/84 förklaras bl.a. av minskade industripolitiska insatser.Utgiftema exkl. statsskuldräntor minskar även /85 och beräknasfortsätta minska under /86. Tillväxteni statsutgiftema under senare delen av 1970-lalel och kantill stor del förklaras av automatiskt verkande regler som till följd av höginflation och räntenivå - har drivit upp takten i utgiftsökningarna. Vidarehar olika reformbeslut påverkal utgiftsutvecklingen liksom de ökade medel somavsatts fill arbetsmarknads- och induslripolitiska åtgärder. Densnabbast växande utgiftsposten har varit räntor påstatsskulden. Till en del kan ökningen förklaras av den stigande ränienivånunder senare delen av och 1980-talels första år, men framför alltförklaras utgiftsutvecklingen av den mycket snabbt växande statsskulden somuppkommit till följd av de ackumulerade budgetunderskotten. Den sista juni 1974uppgick statsskulden till . hade skuldenökat till för alt i slulet av /84 uppgålill . (Räknal i aktuella valulakurser uppgick statsskuldenvid denna lidpunkt lill .) Av det sistnämnda beloppet varnärmare (resp. ) placerade som lånutom landet.