prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag förpersonalutveckling (SIPU) är central servicemyndighet för personalutvecklinginom statsverksamheten. Institutet får inom sitt verksamhetsområde biträdaandra offentliga eller privata organ. SIPU leds av en styrelse. Chef för SIPU är en generaldirektör. Stålens instilut för personalutveckling Pris-och löneomräkning m.m. . SIPU redovisar eltettårigt huvudförslag med en reduktion om (. SIPU redovisarlokalbesparingar som beräknas uppgå lill 250000kr. SIPU hemställer att beloppeti sin helhet tillförs SIPU:s verksamhet som rationaliseringsvinst. 1984/85:100 Bilaga 15 76 SIPU har i olikasammanhang framhållit de administraliva ölägenheter som är förknippade mednuvarande anslagskonstruktion. Verksamhelen finansieras delvis genom etttraditionellt myndighelsanslag med sedvanlig uppdelning i kostnadsposter,delvis genom elt s. k. I 000-kronorsanslag, som regleras genom en annan typ avvillkor i regleringsbrevet. Detta medför bl.a. planeringsmässiga ochekonomiadministrativa gränsdragningsproblem och oklarheter om den för helaverksamheten gemensamma administrationen, fördelningen av lokalkostnader m. m. En annan allvarligolägenhet är atl anslagskonstruktionen motverkar den organisatoriska smidighetsom måste eftersträvas för en myndighel som SIPU, vars verksamhet till stor delfinansieras med avgifier och bedrivs i konkurrens med bl. a. andraulbildningsanordnare. Jag vill i sammanhanget erinra om att jag i föregåendeårs budgetproposition (prop. 1983/84:100, bil. 15 s. 136) redovisade minuppfattning att SIPU med hänsyn lill bl.a. konkurrensförhållandena borde gesstor frihet att självt ulforma sin organisation. Mot denna bakgrund börenligt min mening förevarande anslag ändras fill ett obetecknat bidragsanslag.Medel under anslaget bör även i fortsättningen anvisas endast förmyndighetsuppgifter och därmed sammanhängande koslnader. Jag har för budgetåret1985/86 beräknat anslaget med utgångspunkt i etl ettårigt huvudalternativ meden reduktion om till . Jag har därvid även beräknat enbesparing om . till följd av rationaliseringar. Enligt min mening finnsytterligare möjligheter till rationaliseringar under förulsättning att SIPUfår tillräcklig tid att genomföra dessa. Jag räknar sålunda med att SIPU ävenför budgetåren 1986/87 och 1987/88 skall kunna genomföra besparingarmotsvarande . För budgetåren därefter bör enligt minuppfatlning anslaget beräknas endast enligt sedvanliga grunder förbidragsanslag. Institutets namn hargenom regeringsbeslut ändrats till statens institut förpersonalutveckling. Anslaget Personaladministration och personalutbildning:Förvaltningskostnader bör som en konsekvens härav och av den förändring avanslagsbeteckningen som jag förordade fr. o. m. nästa budgetår benämnasStatens institut for personalutveckling: Bidrag till myndighetsuppgifter. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att till Statens institutför personalutveckling: Bidrag till myndighetsuppgifter för /86anvisa ett anslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 15 77 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 Under anslagetredovisas inkomster och utgifter för produktion och distribution m.m. avgenerell statlig personalutbildning, personaladministrativ konsultation,utvecklingsarbete som bedrivs på uppdrag av annan myndighel, bokningsserviceoch bistånd till myndigheterna vid planering och utformning av deraspersonalutbildning samt drifien av statens kursgård Sjudarhöjden. Omslutningenberäknas komma att uppgå till . under budgetårel 1984/85 och 40200000kr. I bokslutet /84 redovisar SIPU ett underskott med 388643kr. Enligt SIPU:s bedömning kommerde närmaste årens resultat atl variera mellan mindre underskott och mindreöverskott. Som en följd av attSIPU:s namn genom regeringsbeslut har ändrats till statens institutför personalutveckling bör anslaget Personaladministrationoch personalutbildning: Uppdragsverksamhet fr.o. m. nästa budgetår benämnas för personalutveckling: Uppdragsverksamhet. Jag hemställer att regeringen föreslår atl tillStatens : Uppdragsverksamhet för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till särskilda personalutbildningsåtgärderm.m. 1984/85 Anslag 12 200000 1985/86 Förslag 13000000 Från anslagetbelalas utgifter för särskilda personalulbildningsåtgärder som genomförs av bl.a.statens (). Åtgärderna omfattar bl. a.uppdrag från regeringen inom personalutbildningsområdet, utvecklingsarbete i form av t.ex. förstudier som inte är ett direkt led i SIPU:s avgiftsfinansierade verksamhetoch genomförande av centralutbildnings- och konferensverksamhet för verkschefer samt centrala insatser i samband med myndighetsinternutbildning av i första hand chefer på byråchefsnivå och högre. Jag anser detangeläget att SIPU även i fortsättningen skall kunna ligga långt framme när det gäller utveckling avnya meloder, tekniker och områden ipersonalutvecklingsverksamheten. Jag har därför vid min beräkning av anslaget räknat med att medel behöveravsätlas för sådant utvecklingsarbete som inle är ett direkt led i denavgiftsfinansierade verksamheten. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 78 Regeringen eftersträvargenom den nya strukturen för medelslilldelning för central personalulbildningm. m. som redovisades budgelproposilion en bättre överensstämmelsemellan myndigheternas behov och den faktiskt genomförda centralapersonalutbildningen. Reformen eliminerar emellertid inte helt de negativaverkningar som tillämpningen av avgiftssystemet innebär för rersurssvaga,företrädesvis små myndigheter. Regeringen har därför gett statskontoret iuppdrag bl.a. atl utvärdera hittillsvarande erfarenheter avavgiftsfinansieringen vid de små myndigheterna. Jag har vid min beräkning avanslaget räknat med alt medel skall kunna avsättas för särskilt angelägnakonsultations- och utbildningsinsatser vid vissa små myndigheter. Jag har även räknat medelför resterande delar av den utbildning för högre chefer som pågår. Jag har beräknatmedelsbehovet på anslaget till 13 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag lillsärskilda personalutbildningsåtgärder m.m. för /86 anvisa ettförslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag () skall, i den mån det inte ankommer på någon annan myndighet inomstatsförvaltningen, bl. a. främja utvecklingen av arbetsmiljöverksamhet, ge utinformation samt meddela föreskrifter och råd som rör arbetsmiljöverksamheten.Nämnden skall vidare vara fackan-svarigi organ för innehållet i denpartsgemensamma utbildningen inom arbetsmiljöområdet och på begäran avarbetarskyddsfonden yttra sig över myndigheternas ocharbetstagarorganisationernas ansökningar till fonden om medel förarbetsmiljöutbildning och arbetsmiljöforskning. Nämnden består av sexledamöter. De förordnas av regeringen, tre av dem efter förslag av destatsanställdas huvudorganisationer. För beslut hos nämnden krävs att samtligaledamöter är ense. finns ett kansli. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostn.) beräknar anslagsbehovet /86 till I . Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetårmed utgångspunkt i etl ettårigt huvudförslag med en reduktion om två procent.Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /86 anvisa etl förslagsanslag av 1033000kr. Kostnader för vissa nämnder m. m. 1983/84 Utgift 1984/54 Anslag 1985/65 Förslag Från anslaget betalaskostnader - i regel arvoden till ledamöter och ersättare m. m. - förstatstjänstenämnden (såvitt avser statsverkets andel), kontraktsdelegationen,statens tjänstebostadsnämnd. Offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvillavser statsverkels andel), statens grupplivnämnd, irygghetsnämnden,skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor, ,omplaceringsfrågor, statens tjänstepensionsnämnd, statensansvarsnämnd. Offentliga sektorns särskilda nämnd, statens utlandslönenämnd,, statens chefslönenämnd, statsförvaltningenscentrala förslagsnämnd samt den särskilda . Regeringen har tidigareföreslagit att en särskild statsrådslöne-nämnd inrättas (prop.1984/85:17, KU 12, rskr 40). Prop.1984/85:100 Bilaga 15 80 bör bestridasfrån detta anslag. Jagförordar att anslaget förs upp med oförändrat belopp till näsla budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader för vissa nämnder m.m.för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 185426200 1984/85 Anslag 225000000 1985/86 Förslag 254000000 Från anslagetbetalas bidrag till stiftelsen i enlighet med kollektivavtal mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationerom statlig förelagshälsovård m.m. För /86 skall enligt avtalet betalas 144000000kr. Beloppet skall isamband med utbetalningen räknas om med förändringar i konsumentprisindex . Jag har för innevarande budgetårberäknat förändringen i konsumentprisindex till . I regeringensproposition (1984/85:89) om företagshälsovård och arbetsanpassning föreslås bl.a. elt nyttersättningssystem för företagshälsovården.Detta är inte avsett atl påverka samhällels sammanlagda ersättning till Statshälsan.Jag förutsätter att parterna kommer att vidta anpassningar i det avtal som gäller, med verkan fr.o.m. det attreformen har trätt i krafl. I avvaktan på parternas överläggningar har jagberäknat anslaget enligt nu gällande avtal. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslagetbetalas utgifter för ersättning och belöning i förslagsverksamheten i denutsträckning beslut härom meddelas av statsförvaltningens centrala förslagsnämnd. Prop.1984/85:100 BUaga 15 81 Statens arbetsgivarverksamt /SR, SF och TCO-S har slutit avtal omförslagsverksamhet hos statliga myndigheter. Nämnden beräknaranslagsbehovet för /86 till . Nämnden begär härutöversärskilda medel (.) för en förslagspristävling. Föredragandensöverväganden Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissförslagsverksamhet m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av150000 kr. Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. 1983/84 Utgift 338748495 1984/85 Anslag 2000000000 1985/86Förslag 2000000000 Till grund förberäkningen av anslagsmedlen lill avlöningar och pensioner under nästabudgetår har, som jag tidigare denna dag har redovisat vid min anmälan av punkt1 i Gemensamma frågor (bil. 2 till budgetpropositionen), lagts de lönebeloppsom enligt gällande avtal tillämpas fr.o.m. den 1 maj 1984.Lönekostnadspålägget har beräknats av lönebeloppen. I beräkningen avanslagsmedlen har hänsyn tagits även till de ekonomiska ramar för lokalalöneförhandlingar som myndigheterna har disponerat. De löneavtal som f.n.tillämpas upphör att gälla . Det är inte möjligl att nuberäkna vilket medelsbehov för näsla budgelår som kan uppkomma på grund av nyaavtal mellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Förevarande anslag bördärför liksom tidigare föras upp med ett rent schablonmässigt beräknat belopp.Jag förordar att anslaget tas upp med . Jag vill dock understrykaatt detta inte innebär någon prognos över utfallet av de kommandelöneförhandlingarna. Regeringen bör ihuvudsaklig överenstämmelse med vad som har gälll beträffande tidigare anvisadetäckningsanslag - efter prövning i varje särskilt fall kunna från anslagelanvisa de medel som behövs utöver reservationsanslag och obetecknade anslag pågrund av lönehöjningar m.m. som föranleds av avtal som har godkänts avriksdagens lönedelegation eller regeringen. På motsvarande sätt bör medelkunna anvisas, när merbelastning inte bör ske av förslagsanslag och förslagsvisbetecknade anslagsposter som har maximerats av regeringen. Merkostnaderna förde 6 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 82 affärsdrivande verken bör dock betalas på sammasätt som verkens övriga utgifter. Merkostnader för löner som faller på anslaginom utgiftsramarna för del militära försvaret och civilförsvaret bör täckas avfjärde huvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Regeringen bör vidare ilikhet med vad som gäller för innevarande budgelår ha möjlighet att - efterprövning i varje särskilt fall - från anslagel kunna anvisa de medel sombehövs, när reservationsanslag, obetecknade anslag eller affärsverk belastasmed större utgifter än som har beräknats i budgetproposition eller särskildanslagsproposition på grund av alt personliga tjänster har inrättats förtjänstemän som enligt beslut av omplaceringsfrågor börundantas från flyttning från i samband med myndighetsomlokalisering (tjänstemän med s.k. NOM-garanti). Regeringen bör slutligeni enlighet med beslut (prop. 1983/84:42, AU 10, rskr 103) - efterprövning i varje särskilt fall - från anslaget kunna anvisa de medel som behövsnär reservationsanslag eller obetecknade anslag belastas med större utgifter änsom har beräknats i budgetproposition eller annan anslagsproposition föråtgärder inom ramen för trygghetsavtalet (TrA). Eventuella merkostnader tillföljd av TrA för affärsdrivande verk eller myndigheter med uppdragsverksamhetbör dock betalas på samma sätt som verkens övriga utgifter. Motsvarandekostnader som faller inom utgiftsramen för det militära försvaret eller civilförsvaretbör täckas av Qärde huvudtitelns anslag för reglering av prisstegringar. Under hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår att till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m.m.för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Vissa skadeersättningar m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från anslaget betalas bl.a. ersättningar somstaten skall betala på grund av skadeståndsskyldighet och som avser fall därförmånstagaren inte har eller har haft stafiigt reglerad anställning. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Vissaskadeersättningar m.m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av100000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 83 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 Enligt förordningen(1973:499) om bostadsanskaffningslån med statlig garanti lill statstjänstemänm.fi. kan under vissa förutsättningar lån med statlig garanti medges förförvärv av bostadsrätt eller för kontantinsats vid villaköp. Lån får beviljasmed högst det belopp som svarar mot den kontantinsats som behövs för förvärv avbostaden. Högsta länebelopp är . och längsta amorteringstid . Lånbeviljas av efter tillstyrkan från anställningsmyndigheten. Lån kanmedges den som i samband med ändring av tjänstgöringsort har fått eller kunnatfå anstånd med omstationering. Syftet med kungörelsen ärtvåfaldigt. En anställd som omplaceras kan med hjälp av lånet lättare lösabosladsfrågan på den nya orten. Härigenom minskar kostnaderna för traktamenteni samband med omplaceringen. Från anslaget betalas dekostnader som kan uppkomma till följd av att den statliga garantin behöver tasi anspråk. Anslagel disponeras av kammarkollegiet. Jag förordar att anslagetäven för /86 förs upp endast med ett formellt belopp om 1 000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statligkreditgaranti för bostadsanskaffningslån för /86anvisaettförslagsanslag av 1000kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 84 Länsstyrelserna m. m. 1983/84 Ulgift 1846108959 1984/85 Anslag 1865037000 1985/86Förslag 1985 527000 Länssiyrelsen svarar förden statliga förvaltningen i länet i den mån den inte ankommer på annanmyndighet. skall främja länets ulveckling och befolkningens bästasaml verka för alt statlig, och landstingskommunal verksamhelsamordnas och anpassas lill de regionalpoliliska målen och de rikllinjer förhushållning med mark och som har ställts upp för länet. Länsstyrelsensverksamhet är mångskiftande. Arbetsuppgifterna berör bl.a. samhällsutbyggnadeni vid mening, beskattningsväsendet,totalförsvaret, den sociala omvårdnaden ochräddningstjänsten. är länetshögsta polisorgan saml huvudman för priskon-torsverksamheten. är i sinverksamhet direkt underställd regeringen. fungerar den i en delfrågor som regionall organ åt vissa cenirala ämbetsverk. leds av enslyrelse. Landshövdingen är slyrelsens ordförande. slyrelsebestår, förutom av landshövdingen, av 14 ledamöter. Dessa utses genom val som iprincip förrättas av . är, medundanlag för , organiserad i två avdelningar -planeringsavdelningen och skatteavdelningen - samt en allmän och enadministrativ enhet. i är indelad i fyraavdelningar, nämligen planeringsavdelningen, förvaltningsavdelningen,taxeringsavdelningen och administraliva avdelningen. Landshövdingen är chef förlänsstyrelsen. Avdelningschef är ell länsråd. Ställföreträdare förlandshövdingen är, med undantag av , ett av länsråden. IStockholms län är länsöverdirektören landshövdingens ställföreträdare. I Slockholms, Göteborgsoch samt finns en länspolismästare som utöver sin funktionsom polischef vid en polismyndighet är ansvarig för polisfrågor inomlänsstyrelsen. I övriga län utom i finns enlänspolischefsexpedition. I fullgörlänsstyrelsen de uppgifier som ankommer på länsbostadsnämnd. 1984/85:100 Bilaga 15 Under länsstyrelsenlyder i olika avseenden den lokala skattemyndigheten,kronofogdemyndigheten, polisväsendet och civilförsvaret. Antalet tjänster vid länsstyrelserna uppgår lillca 9500. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår till ca 1 883 milj. kr. ärell gemensaml rationaliserings-,samordnings- och utbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelserna i frågor som rör personal-och ekonomiadministration,rationalisering och administrativ ulveckling. Nämnden fastställer formulär tillvissa blanketter för länsstyrelserna. I samråd med länsstyrelserna planläggeroch anordnar nämnden utbildning och konferenser för läns-slyrelsepersonal. Enredovisningscentral för länsstyrelserna är knuten till nämnden. leds av en styrelse som består av ordförande, vice ordförande och sex andraledamöter. Nämndens chef ingår i styrelsen.Antalet anställda hos nämnden är ca 25. Nämnden disponerar för innevarande budgetår ca 9,7milj. kr.för sin verksamhel. Länsstyrelserna hari flertalet fall i sina anslagsframställningar för /86utgått från ell huvudförslag som innebär en anslagsnivå som utgör pris- ochlöneomräknat anslag för /85 minskat . Medelsbehovetenligt detta alternativ ökar med 74219000kr. Flertaletlänsstyrelser anser emellertid allmänt alt en fortsatt minskning av resurserna, enligt huvudförslaget, kankomma att medföra atl service ochrättssäkerhet allvarligt eftersatts. Generella anslagsminskningar anses inte möjliga att genomföra om entillfredsställande verksamhet skall kunna bedrivas och om lagstiftningen är oförändrad. Länsstyrelsernasverksamhet styrs i hög grad av krav och efterfrågan från allmänheten, kommuner och statliga myndigheter. Verksamhetenutgörs i huvudsak av uppgifier somlänsstyrelsen har ålagts i lag eller annan författning. För att klara ytterligare besparingar är länsstyrelsernadärför beroende av författningsändringar och andra förenklingar. Länsstyrelsernafinner det ytterst angeläget att sådana författningsändringar initieras ochunderstryker starkt vikten av att statsmakterna, genom dessa ändringar, skaparutrymme för en mer övergripande rationalisering av verksamheten. Några länsstyrelser för inte fram yrkanden om nyatjänster, men redovi- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 sar behovel av sådana som anses föreligga.Länsstyrelsernas yrkanden och önskemålen om personalökningar m.m. innebär altmedelsbehovet ökar med 73 143 000kr. Pris- ochlöneomräkningen har beräknats lill . De begärdapersonalökningarna hos länsstyrelserna omfaltar 72 ijänsler varav drygt 40avser tjänster till laxeringsavdelningen vid i . Anslagsframställningenför /86 bygger på ett ellårigl huvudförslag, dvs pris- ochlöneomräknat anslag för /85 minskat . Medelsbehovet enligtdetta förslag ökar med . Remissyttranden överlänsstyrelsernas anslagsframställningar har avgetls av - civilförsvarsstyrelsenoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar - riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer - statens pris- och kartell nämnd Prop.1984/85:100 Bilaga 15 - riksskalte- beträffandelaxeringsavdelningen, verkel administraliva avdelningens uppbörds-enhet och dataenhet, skalleavdelningarna,vägtrafikskattekontrollen hoslänsstyrelserna - rikspolis- belräffandelänspolischefsstyrelsen expeditionerna - social- belräffande länsstyrelsernas styrelsen uppgifter enligt lagen (1977:293) om handel med drycker och enligt socialtjänst-lagstiftningen samtinomhälsoskyddet - trafiksäker- belräffande bil-och körkorts-hetsverket registren - länsstyrel- beträffandeADB-invesleringar sernasorgani- Slatens industriverkframhåller att riksdag och regering har tilldelat länsstyrelserna ennyckelroll i det regionalpolitiska utvecklingsarbetet. Anslagsmässigt harde medel som tilldelats länsstyrelserna för detta arbete ökat kraftigt . Verkel anser alt dessa kraftigtökade resurser för utvecklingsarbetet måste ses som en klar prioritering avverksamheten från sida. Del är enligt verket väsentligt att det finns en viss minimivolym påpersonalstyrkan hos respektive länsstyrelseför att det regionalpolitiska utvecklingsarbetet skall kunna bedrivaspå etl meningsfullt sätt. Vidare är det nödvändigt att de län som tilldelas de största regionalpolitiska resursernafillåts arbeta med åtminstone oförändrad personal under de kommandeåren. Resurstilldelningen både inom länenoch mellan länsstyrelserna bör därför enligt verket anpassas härtill. avvisar liksom föregående år bestämt den generellaivåprocenliga nedskärningen som sparmetod på länsstyrelserna. Denna leder, ifrånvaro av riktlinjer från statsmakterna rörande verksamheten i stort, tillkortsiktiga prioriteringar på länsstyrelserna där såväl naturvårds-sommiljöskyddsfrågorna uppenbart blir lidande. Verket anför att länsstyrelserna kommer att tillföras ytterligareuppgifter såsom fillsynsansvaret förvattenbyggnadsföretag, uppgifter pga ädellövskogslagen m m. Det är avutomordentlig vikt att de medelsförstärkningar som har tillkommit genom avgiftsfinansiering på prövning och tillsynenligt miljöskyddslagen och på grusläkter kommer miljövården tillgodo.Behovet av personaiför- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 88 stärkningarför handläggning av frågor om läkt och grushushållning är mycket starkt och kaninle tillgodoses genom omprioritering inom den redan nedskurna allmänna naturvården. Verket vill även uppmärksamma att vården av naturreservatoch odlingslandskap är starki eftersatt. Verket har otillräckligt med egna ekonomiska resurser atl klara situationen. Avslutningsviskonstaterar verket att i rådande resurssituation tvingas länsstyrelsernaantingen alt behandla många ärenden mycket förenklat och vissa inte alls eller också att låtahandläggningen fördröjas. I den situationen kan inte medverkatill atl ytterligare uppgifier decentraliseras till länsstyrelserna. Statens planverkkonstaterar att regeringens budgetdirektiv gett till resultat attplanenheternas verksamhet generelll sett blir hårt ansträngd, i enskilda fall finnsdet anledning vara mycket oroad över arbetssituafionen. Besparingsprincipernavid uppkomna vakanser varierar mellan länsstyrelserna och kan medföra svåraomställningsproblem för de mindre länsstyrelserna som har begränsademöjligheter att omfördela arbetsuppgifterna mellan befintlig personal. Det finnsen strävan lill ändring av länsstyrelsernas myndighetsroll mot mer omfattande rådgivning ochsamordnande funktioner. 1 motiveringarna till förslagen till ny plan- och bygglagoch ny naturresurslagfastställs delta synsätt på länsstyrelserollen i fiera sammanhang som är av betydelse förlagreformernas genomförande. Introduktionenav den nya lagstiftningen kommer att kräva betydande arbetsinsatser av planenheterna. I många fall blir detnödvändigt för såväl enhetens chefsom personal i övrigt att avsätta tid för undervisning av personal i kommuner och regional statlig förvaltning.Introduktionsarbelet måste prioriteras i förhållande till ordinariearbetsuppgifter. Verket anser mot dennabakgrund att några nedskärningar av planenheternas resurser är möjliga under återstoden av 1980-talet.Verket framhåller vidare attplanenheternas strävanden efter rationaliseringsvinster genom införandeav ADB bör främjas.