prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Upprättandet av en korridor skullehöja kärnvapentröskeln och allmänl utgöra en förtroendeskapande åtgärd. står värd för ochdeltar aktivt i om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder och nedrustning i . Tillsammans med andra neutrala ochalliansfria stater har i konferensen lagt fram ett omfattande förslag.Det genombrott som gjorts vad gäller konferensens arbetsordning skaparförutsättningar för sakförhandlingar om väsentliga politiska och militärafrågor. traditionellaengagemang i freds-och nedrustningsfrågor åtnjuter ett starkt folkligt stöd ivån land. Det understöds av aktiva fredsorganisationer, kyrkor, fackliga,politiska och andra organisationer. Det är för avavgörande betydelse att folkrättens principer för del internationella umgängetstrikt iakttas. Av grundläggande karaktär är här staternas förpliktelser enligtFN:s stadga. Stadgan ålägger stater att lösa internationella tvister med fredligamedel och att avstå frän hot eller användning av våld riktat mot en annan statsterritoriella integritet eller politiska oberoende. För förblir vårtmedlemsskap i FN, och de förpliktelser detta medför, en hörnsten i vårutrikespolitik. deltar aktivt ; diskussionen om hur FN skall stärkas.Vi anser det vara väsentligt atl FN:s universella karaktär upprätthålls.Sverige fäster stor vikt vid att FN ges bättre möjligheter all fullgöra sinhuvuduppgift atl upprätthålla internationell fred och säkerhet. Vår medverkan iett flertal av FN:s fredsbevarande operationer i internationellakonfliktsituationer är ett konkret uttryck för vårt engagemang på detla område. Internationellakonflikter, även utanför , kan få säkerhetspolitiska konsekvenser ävenför . Särskilt vad gäller konfiikthärdarna Prop.1984/85:100 Bilaga 5 9 kring finns en tydlig risk för attsupermakterna kan komma i direkl konfrontation med varandra. Det är avgrundläggande betydelse för regionen att den palestinska frågan ges en rättvisoch hållbar lösning och att de inblandade staternas säkerhet respekteras. Iområdet förekommer också en rad andra religiöst, etniskt och politisktbetingade motsättningar, som utlöst, eller kan komma att utlösa, konflikter medlångtgående återverkningar. Tydligaste exemplen på della är /lrak-krigeloch situationen i . söker i dessa ochandra fall ge sitt stöd till andra folks rätl att själva forma sin framlid. Närmöjlighet ges, söker vi bidra till atl finna fredliga lösningar på konfiikter.Därigenom försvarar vi principer som måste upprätthållas också för alt tryggaSveriges säkerhet. har t.ex. fördömtden militära interventionen i . stöder den s. k.Conladoragruppens fredsslrävanden i och har tagit avstånd frånfolkrättsslridiga aktioner som motverkar delta arbete och ökar spänningen iregionen. kräver att säkerhetsrådet fattar beslut omomfattande och bindande sanktioner mot apartheidpolitikens Sydafrika.Sydafrikas olagliga ockupation av måste bringas att upphöra. Ett annat centralt inslagi den svenska utrikespolitiken är arbetet för mänskliga rättigheter. Staternaär, gentemot sina medborgare och gentemot varandra, skyldiga atl efterieva deinternationella åtaganden de ingått på detla område bl.a. inom ramen för FN,den europeiska säkerhetskonferensen (ESK) och . sökerförstärka det internationella skyddet för mänskliga rättigheter och arbetarbl.a. för avskaffandet av dödsstraffet. På svenskt initiativ antoggeneralförsamlingen en konvention mot tortyr. Ofrihet och orättvisorföder också konflikter som kan få återverkningar långt utanför det enskildalandels gränser. Brott mot de mänskliga rättigheterna måste påtalas var de änäger rum. Enligt trovärdiga källor fängslas människor för sina politiskaåsikter i en majoritet av väridens stater. Mot denna bakgrund är demokratinsframsteg, inte minst i vissa latinamerikanska länder, särskilt glädjande. Kapprustningen ochsupermakternas tävlan om infiytande och makt har såväl ekonomiska somsäkerhetspolitiska konsekvenser för u-låndema. Dessa har ett stort behov av etteffektivt internationellt samarbete för att lösa ekonomiska och sociala problemoch för att åtgärder vidtas mot t.ex. del långsiktiga hot mot människanslevnadsbetingelser som miljöförändringar, såsom ökenutbredning, utgör. Jagkommer att under avsnitt C. Internationellt utvecklingssamarbete behandla dessaproblem och betydelsen av en generös svensk biståndspolitik som en del iSveriges arbete för fred och ulveckling. 1984/85:100 Bilaga 5 10 1983/84 Utgift 807478639 1984/85 Anslag 837860000 1985/86 Förslag 924495000 samt ackredileringar för de stock-holmsbaseradeambassadörerna redovisas i förteckning som fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 5.2 Beräknad ändring 1985/86 Handläggande personal Övrig personal 701' 592' (därav lönekostnader) Utlandstillägg m. m. Lokalkostnader Engångsanvisning (297 605000) +48 558000'' ( + 29171000) + 11760000 + 27017000 - 700000 ' Inkluderar följandeijänster som ej upptagits i budgetpropositionen 1984: - 2 handläggare vid handelsavdelningen - I biträde vid handelsavdelningen - I handläggare vid rällsavdelningen för samordning avinvandrar- och flyktingfrågor - I handläggare vid ambassaden i för bevakning av kai.astrof- ochflyktingbistånd - I handläggare vid ambassaden i (Afrikanskautvecklingsfonden) Siffran inkluderar intebefallningar för lokalanställd personal vid utkindsmyndig-hetema (819 personer). ' Ökningen avser: - 5 tjänster (4 handläggare och 1 biträde) för vilka medelöverförs från exportfräm-jandeanslaget(E 2.) - 4tjänster vid kansliet för stockholmsbaserade ambassadörer - 1 tjänst för verksamhetsplaneringen - 2 tjänster (1 handläggare och 1 biträde) vid denplanerade beskickningen i i Samtliga ijänster besättsav personer i den nuvarande organisationen. " Inkluderar 3 140000kr. som överförts från anslaget A 4. Inventarier för beskickningar, delegationer ochkonsulat. Den internationellautvecklingen har understmkil ges beroende av omvärlden. Den fortsatta spänningen mellan stormak terna ställer stora krav på vår säkerhetspolitik och på vår förmåga att följa utvecklingen i närområdet. måste vi intensifiera våra traditionel la strävanden alt verka för internationellt förtroende och rustningsbegrän- sande åtgärder. ' 1984/85:100 Bilaga 5 11 På det utrikesekonomiskaoch handelspolitiska området möter nya utmaningar. Genom enkraftig satsning på exportfrämjande och etl aktivt deltagande i internationellaekonomiska förhandlingar måste vi understödja näringslivets ansträngningar attöka exporten. 1 detta läge ställs alltslörre krav på vår utrikesförvaltning. Ambassadernas rapportering ochkontaktskapande verksamhet måste vara av hög klass. Utrikesförvaltningenspersonal på alla nivåer möter nya uppgifier. innebär detstatsfinansiella lägel att ytterligare resurser inle kan påräknas. Alll detta betyder att enhärd prioritering och ständig omprövning av verksamhelen blir nödvändig. Ibudgetpropositionen 1984 underströks betydelsen av det arbete som pågår föralt öka förvaltningens effektivitet. En serie reformer har genomförts under desenaste åren. Dessa syftar till att möta de krav som riksdag och regeringställer pä förvaltningen som ett instrument för den svenska utrikespolitiken. Detla arbete måstefortsätta med oförminskad krafl . Inom ramen för detbesparingsarbete som fullföljs enligt en 5-årsplan för perioden /83-1986/87har ett antal åtgärder vidtagits. Arbetet fortskrider planenligt, varförsparmålet för om 50milj.kr. i fast penningvärde (1981/82 årsprisläge) kommer att uppnås. Med oförändrade realaresurser blir det i fortsättningen än mer angeläget atl bedriva ett aktivtförändrings-och förnyelsearbete inom utrikesförvaltningen. Den administrativautvecklingen i vid bemärkelse inkl. införandet av ADB är i detta sammanhang avstörsta betydelse. En kontinuerlig omfördelriing av resurser måste inbegripa enförstärkning av den operativa verksamheten. Genom omdisponeringar av tjänstermellan i första hand utlandsmyndigheterna räknar jag med att tillgodosesärskilt de exportfrämjande behoven. Besparingssträvandena får ävenpersonalpolitiska konsekvenser Och det är angeläget att ökade ansträngningargörs för atl utnyttja alll det kunnande som finns inom förvaltningen. Utrikesförvaltningensverksamhet måste i alla avseenden vara grundad i den svenska verkligheten.Samtidigt är det uppenbart att arbetet sker i en internationell miljö, somställer stora krav på förmågan att möta förändringar i omvärlden. Budgeten1985/86 är utformad med sikte på att göra det möjligt för utrikesförvaltningenatt på ett effektivt sått lösa sina mångskiftande uppgifter. Genom verksamhetenskaraktär och utbredning är utrikesförvaltningen extra känsligt för förändringari valutakurserna. Merparten av kostnader bestäms direkleller indirekt i utländsk valuta och påverkar därigenom anslagsbelastningen.Detta gäller givetvis för sådana kostnadsslag som lokalhyror ochlokalanställdas löner utomlands m. m. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 12 men också en rad andra poster som rör exempelvistjänstemännens utlandslöner, sjukvård, rese-och flyttkostnader. Därutöver fårvalutakursförändringarna fullt genomslag vad beträffar bidragen tillinternationella organisationer och påverkar även elt antal andrautlandsberoende anslag under tredje huvudtiteln. Utvecklingen avvalutakurserna devalvering har inneburit påfrestningar påanslagen under tredje huvudtiteln. Detta gäller i synnerhet den amerikanska dollarnsom är en i sammanhanget mycket tung valuta. Den förstärkning av dehandelspolitiska insatserna och den effeklivisering av de exportfrämjandeåtgärderna som departementsreformen markerade, har följts uppgenom en utökning av antalet enheter inom handelsavdelningen från fem till sex.Därigenom uppnås i första hand en bättre styrning och bevakning av debilaterala handelsförbindelserna samt en rationellare arbetsfördelning mellanenheterna. Vidare kan konstateras att den i budgetpropositionen 1984 aviseradeförsöksvericsamheten för att samordna mer långsiktiga ansträngningar för attfrämja handelsutbytet med vissa har påbörjats. Fyra s. k,koordinaiörer kommer att ingå i den fullt utbyggda försöksverksamhet som skallpågå och därefter utvärderas. Fortsatta övervägandenblir aktuella beträffande kontakterna medforskarvärlden och behovet av specialistkompetens vid departementet. På dettaområde bör flexibla arrangemang eftersträvas för att möjliggöra en växelverkanmellan å ena sidan UD-tjänste-män som under vissa perioder tjänstgör vidakademiska institutioner eller liknande (t.ex. utrikespolitiska institutet) ochforskare/experter (säkerhetspolitik m.m.), å den andra, som under kortareeller knyts till . Konferensen omförtroende-och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i () medför betydande påfrestningar påutrikesdepartementets organisation och personalplanering. Ett antal tjänstemänfrigörs ur den ordinarie organisationen och ingår i detsärskilda konferenssekrelariatet eller i den permanenta svenska delegation somkommer att finnas så länge konferensen pågår. Det instabila läget iLibanon och omsorgen om personalens säkerhet har medfört att inga utsändatjänstemän varit placerade vid ambassaden i under periodenfebruari-september 1984. Frän är beskickningschefen stationerad iAmman med sidoackreditering i , där beskickningen förestås av en t.f.chargéd'affaires. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 13 Upprättandet av nyakonsulat har skett planenligt i samt i Jeddah den Idecember 1984 i anslutning till ambassadens överflyttning till 1985. Exekutivdirektörskontoretför de nordiska länderna och vid den Afrikanska iAbidjan har, säsom förulskickades i budgetpropositionen 1984, förstärkts från hösten1984 för en 2-3 årsperiod med en svensk utsänd tjänsteman på posten sombiträdande exekutivdirek-lör. Under /86kommer en beskickning atl upprättas i i . Ambassadkansliet skallföreslås av en t.f. chargé d'affaires underställd ambassadören i Gaborone.Kostnaderna för myndigheten kommer att avräknas mol ramen för detinternationella utvecklingssamarbetet. Syftet är att understödja del starktökande svenska utvecklingssamarbetet med , att kunna lämnaexportfrämjande, konsulär och annan service till det stigande antalet svenskarverksamma i landel saml att vidga bevakningen av den politiska utvecklingen isödra . Vidare planeras enåtergång av konsulatet i till olönad myndighet under budgetåret1985/86. Åtgärden motiveras av att de små avstånden i medger enkraftsamling av de konsulära resurserna till . Därigenom möjliggörsuppbyggandet av en mer slagkraftig konsulär organisation för Nederländerna.Nedläggningen kommer alt medföra en viss netlobesparing även efteromdisponering av tjänster vid berörda myndigheter. Resurser för invandrar-och flyktingärenden Jag vill åter riktauppmärksamheten på den ytterligare arbetsbelastning som de nya reglerna förhandläggning av utlänningsärenden medför. Vid flera utlandsmyndigheter hardenna ärendegrupp fäll stor omfattning. I huvudsak har arbetsuppgifternaklarats utan någon personalförstårkning, vilket i sig innebär en betydandeproduktivitetsvinst. I budgetpropositionen1983 underströks utlandsmyndigheternas betydelse för det nya systemetseffektivitet och det överenskoms i samförstånd med berörda myndigheter attutrikesdepartementet skulle tilldelas vissa extra resurser, 1,5 milj.kr., föratt säkerställa en effektiv handläggning vid utlandsmyndigheterna. Detta tillskott har visatsig vara av slor betydelse men är i nuvarande situation otillräckligt.Bakgrunden till detta är bl. a. allunder senare år har elt ovanligt stort antal asylsökande - företrädesvis frånMellanöstern, men också från andra delar av väriden - sökt sig lill ihopp om alt få en här. Den instabila situationen i många länder lyderpå att vi har atl räkna med en bestående, och sannolikl ökande, tillströmning. Delta förhållande medförbehov av extra utredningsinsatser vid berörda utlandsmyndigheter. Under är 1984har myndigheterna i och i varit speciellt utsatta. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 14 För att klara dessaarbetsuppgifter finner jag det motiverat att ytterligare 1 milj. kr. avsättsför förstärkningar vid särskild hårt belastade myndigheter. Erfarenheten visar alt sävältillfälliga som mer långsiktiga förstärkningarbidrar till en effektivarehandläggning av invandrar-och flykting-ärenden. Villkoren förutrikesförvaltningens verksamhet är under snabb förändring. År 1982framlades därför ett reformprogram, i huvudsak baserat på förslag frånutredningen om utrikesrepresenlationen (UD 1978:02), vilken lade fram fyradelbetänkanden. Detta program har i stor utsträckning genomförts men en delutredningar återstår . Inom ramen för föränd-ringsarbetel har också en del nyafrågor tagits upp till granskning. Några områden förtjänar attomnämnas. Ett enkelt ochflexibelt syslem för verksamhetsplanering (VP) vid utlandsmyndigheterna infördes hösten 1982.Erfarenheterna är goda. Styrning avverksamhetens inriktning samt en bedömning av resursbehovet underlättas. Försök medplaneringssamtal omfattande hela utrikesförvaltningen avslutades under år1983. Då erfarenheterna varit goda kommer planeringssamtal att införas på permanent basisunder innevarande budgetår. Förändrade ochökande krav på utrikesförvaltningen nödvändiggör stora insatser påutbildningssidan. a. är en närmare samordning av långsiktigpersonalplanering och utbildningsinsatser önskvärd. En särskild utredningsman har under är 1984 sett överhela utbildningsverksamheten inkl. desärskilda behov som uppkommer genom satsningen på ny teknik ochADB-verksamheten i stort. Utredningens förslag kommer att behandlasunder . En försöksverksamhetmed stockholmsbaserade ambassadörer inleddes . Verksamheten har efterhandutvidgats och omfattar fem ambassadörersom tillsammans täcker 28 stater. En fast organisation och ett eget kansli (KSA) har byggts upp.Tillräckliga erfarenheter och underlagfinns därmed för en utvärdering. Denna syftar till att lämna underlag för beslut om den fortsatta utformningen av systemet.En utredningsman skall avge sin rapport . Vidare avserjagägna särskild uppmärksamhet åt vissa bemanningsfrågor somhänger samman med förvaltningens långsiktiga personalbehov och nuvarande personalstruktur. Dessa frågorskall behandlas utifrån kravet på flexibilitetvad gäller bemanning och organisation samtmol bakgrunden av det nära sambandet mellan besparingar och personalpolitik.I detta perspektiv förutses endast en begränsad rekrytering av handläggare förinnevarande och nästa budgetår. Slutligen kan nämnasatt förhandlingar pågår om ett nytt utlandslönesystem. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 15 Teknisk utveckling och rationalisering I utrikesförvaltningenutgör hanteringen av information ett mycket viktigt inslag. Detta ställerstora krav på säkra och snabba kommunikationer. Det år därför angeläget atldepartementet nära följer och tillgodogör sig den tekniska utvecklingen päsåväl kommunikations-och ADB-som kon-lorsautomatikens områden. bedrivsetl antal tekniska utvecklingsprojekt inom departementet. Påkommunikationssidan har datorer för kryplo-och telexlra-fik installerats liksommoderna lelexapparater med bildskärm. Utbyggnaden av utrikesförvaltningenseget radionät fortsätter och leder till både minskade kostnader och höjdberedskap i krislägen. Erfarenheterna från försöksverksamheten med telefax ärgoda och en utbyggnad av telefaxnätet pågår. Datoriseringen avarkivfunktionerna fortskrider planenligt. Ord-och textbehandlingstekniken fåren allt större användning. Erfarenheterna är goda både inomdepartementet och vid de utlandsmyndigheter, bl.a. i och , somfått tillgång till detta hjälpmedel. Under är 1984 harstatskontoret biträtt med utarbetandet av en långsiktigADB-strategi. Detta har inneburit ett omfattande arbete som engagerat helaUD-organisationen. Utredningen och dess handlingsplan har framlagts ochkommer att bearbetas och omsättas i ett program föradministrativ ulveckling. Dess genomförande leder tillrationaliseringar men kan under en övergångstid komma att kräva ökade insatser.För att möjliggöra etl snabbt genomförande av vissa prioriterade åtgärder har0,8 milj. kr. reserverats /86. Rationaliseringar och produktivitetsvinsteråstadkoms dock inte enbart genom ny teknik utan också genom förenklingar ochkostnadsbesparande åtgärder i de dagliga rutinerna. Med hänvisning till vadjag i del föregående anfört, hemställer jag att regeringen föreslår att tillUtrikesförvaltningen för /86 anvisa ett förslagsanslag av924495000 kr. 1984/85:100 Bilaga 5 16 1983/84 Utgift 10509877 Reservation 895070 1984/85 Anslag 12630000 1985/86 Förslag 13 880000 Från anslaget bestridskoslnaderna för den kontaktskapande verksamhet, som bedrivs av utomlandsstationerade tjänstemän i utrikesförvaltningen och av tjänstemän iutrikesdepartementet som, utan atl omstalione-ras, tas i anspråk förtjänstgöring utomlands. Ersättningsbeloppen fastställs av departementschefen. Anslaget bör med hänsyntill stigande kostnader och valulakursföränd-ringar räknas upp med . Jag hemställer all regeringen föreslår att till Ullandsljänslemännens representaiion för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Inköp, uppförande och iståndsättande avfastigheter för utrikesrepresenlationen 1983/84 Utgift 47505496 Reservation 4971317 1984/85 Anslag 74000000' 1985/86 Förslag 42000000 ' Varav 16 milj. kr. anvisats på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /85och yllerligare 16 milj.kr. föreslagils på tilläggsbudget II. Från anslaget bestridskoslnader för kanslilokaler för beskickningar, delegationer och konsulat samlför bosläder ål tjänstemän inom utrikesrepresenlationen i enlighel medriktlinjerna i prop. 1952: 152. Större delen av föreslagna medel avses tas ianspråk för att bygga nya kanslilokaler och bostäder saml för vissa om- ochtillbyggnader. Härutöver beräknas medel för köp av fastigheter och vissauppruslningsarbeten samt för oförutsedda behov och projekteringsarbeten. Det av regeringenbeslutade uppförandel av en ambassadanläggning samt fyra personalbostäder iRiyadh påbörjades . Arbetet följer tidplanen och inflyttningberäknas kunna ske . Regeringen uppdrog åtbyggnadsstyrelsen att genomföra ombyggnad avambassadfastigheten i . Ombyggnaden påböljades i september 1983.Inflyttning sker till . 1984/85:100 Bilaga 5 17 erhöllden regeringens uppdrag all genomföra ombyggnad och upprustningav fasiighetskomplexel vid i . beräknadei alt kostnaderna för ombyggnaden skulle kunna begränsas lill 28milj.kr. Den fortsatta projekteringen visar trotsomsorgsfull planering och besparingar att koslnaderna i prisläge ochkursen /USD blir ca 38 milj.kr. Byggnadssarbelet har påbörjats iaugusti 1984. För att möjliggöra tidigare inflyttning har byggnadstiden sänktsfrån 18 . Med hänsyn till kortare byggtid och ökade kostnaderför projektet uppkommer ett ökat medelsbehov /85 om 13 milj.kr. Regeringen uppdrog åtbyggnadsstyrelsen att uppföra nytl ambassadkansli i Luanda.Byggnadsarbetet har påbörjats och inflyttning beräknas ske . Med slöd av lyftningsplan från entreprenör beräknas eltökat medelsbehov /85 om 3 milj.kr. Nuvarande ambassadkanslii är t. o. m. inrymt i temporärt förhyrd villafastighet. Medhänsyn lill rådande brist på förhyrningsobjekt i föresläs uppförande avkansli och bostäder på den statsägda tomt där nuvarande chefsbostad är belägen.Regeringen har uppdragit ät att utföraprojektering av ny ambassadanläggning i . före hyrestidensutgång för de temporära kanslilokalerna bör inflyttning ske i denya lokalerna. Byggnadsarbetet måste därför påbörjas senast . För Diverse /86 föreslås en oförändrad kostnadsram om 5 milj.kr.Kostnadsramen avser köp av bosläder samt genomförande av mindreuppruslningsarbeten. Under rubrikenTillkommande projekt, nya myndigheler m.m. föresläs en kostnadsram om 9milj.kr. atl ställas lill regeringens förfogande, varav 5 milj.kr. avser köp avlägenheter och fastigheter för utrikesrepresenta-tionen och 4 milj.kr. förbiständsförvaltningen, innebärande en ökning med av sistnämnda belopp.Byggnadsstyrelsen framhåller alt kontors- och bostadsfrågan för biständskontoren ulgör ett allt större problem. Medlen under rubrikenDiverse objekt samt Tillkommande projekt, nya myndigheter m. m. disponeras avregeringen. får dock utan regeringens bemyndigande disponeramedel ur kostnadsramarna dels för arbeten av upprustnings- ochiståndsätlningskaraktär, dels - efler samråd med - för köpav fastigheter för vilka kostnaderna i varje enskilt fall inte överstiger Imilj.kr. framhåller att en höjning av beloppsgränserna ärnödvändig för atl tillräckligt snabbi kunna verkställa förmånligafastighetsköp. föreslår all bemyndigandegränsen, i likhet medvad som gäller för inrikes verksamhet, höjs till 2 milj.kr. för köp ochbyggnadsåtgärder i utrikesverk-samhet men i övrigt med oförändrade villkor omsamråd m.m. 2 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 18 För ombyggnad ochupprustning av fasiighetskomplexel i har påtilläggsbudget I till statsbudgeten 1984/85 godkänt en ökad medelsförbrukningför /85 om 13 milj.kr. Kostnadsramen har höjts frän 28 till 38 milj.kr. iprisläge och kursen /USD.Med en beräknad dollarkurs på . föreslår jag en ytterligarehöjning av kostnadsramen till 43 milj.kr. Uppförande avambassadanläggningen i har påbörjats. har påtilläggsbudget I til! statsbudgeten 1984/85 godkänt en ökad medelsförbrukningför 1984/85 om 3 milj.kr. Den preliminära kostnadsramen har höjts från 10 till 13 milj.kr. Inombyggnadsstyrelsen pågår projektering av ny ambassadanläggning iAlger. Det är viktigt att byggnadsarbetet kommer igång så att inflyttning kanske före hyrestidens utgång för nuvarande, temporära lokaler. Jag beräknar en preliminärkostnadsram om 18 milj.kr. Under rubrikenDiverse objekt 1985/86 har medel beräknats för bl. a. mindreupprustningsarbeten samt förvärv av bostäder för utsänd personal. Jag föreslår attför dessa ändamål anvisas ett oförändrat belopp, 5 milj.kr., för /86. Den under rubrikenTillkommande projekt, nya myndigheter m.m. föreslagna köpramen år avsedd att pä siktminska utrikes- och biståndsförvaltningarnas lokalkostnader.