prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — För att undvikauppkomsten av dylika kollisioner bör nämnden kunna återkalla tillståndet förstsedan lagakraft-vunnen dom, varigenom brottslig gärning ansetts styrkt,föreligger." Prop.1984/85:199 212 Den nu berörda konsekvensen av kommitléns förslagkritiseras också av , och . kritiserar förslagets innebörd allkabelnämnden som ställföreträdare för allmän domstol skall sidoprövabrottsbalkens definition av hets mot folkgrupp (jfr. "Det står klart att Mmk:s avsikt varit möjliggörasnara ingripanden mot kabelsändningar med här aktuellt innehåll, dvs.kabelnämnden skulle inte behöva avvakta lagakraftägande domar efter Iryckfrihetsrättsligaprocesser. vill dock för detta ändamål förorda en annan lösning,nämligen att / lagen om kabetsändning införs en motsvarighet liU den s.k.demokratibestämmelsen 16 § radiolagen, andra stycket (...) Av Mmk:s betänkande framgår att man övervägt införande aven motsvarighet till radiolagens demokratibeslämmelse bland programreglernaför lokala egensändningar. Mmk drar slutsatsen all detta vore "mindrevälbetänkt", men ger enligt nämndens mening inga egentliga argument fördenna slutsats (jfr. s. 310). Nämnden vill i stället starkt förorda all ensådan bestämmelse införs, vilket skulle ge kabelnämnden möjligheter att självständigtbedöma inte bara inslag som innebär hets mot folkgrupp, utan också inslag som iandra avseenden är rasisliska eller på andra sätt innebär allvarligarekränkningar av människovärdet." 7.3.7 Förbud mot program innehåUande våldsskUdringar ellerpornografi Kommitténs förslag Tillstånd skall kunna återkallas om del har sänts ellprogram som har innehållit antingen sådana våldsinslag som avses i 1 8 videovåldslageneller sådana våldsinslag som för en biograffilm vid tillämpning avbiografförordningen skulle ha medfört att filmen inte godkänts för visning vidbiografföreslällning (s. 311). Tillståndet skall också kunna återkallas om det har säntsett program som har innehållit sådana pornografiska inslag som för enbiograffilm vid tillämpning av biografförordningen skulle ha medfört all filmeninte godkänts för visning vid biografföreslällning för barn som är (s. 311). Förslagen tillstyrks eller lämnas ulan erinran av statensbiografbyrå, kommunstyrelserna i och kommuner, , , , , Sverigesfrikyrkoråd/De fria kristna samfundens råd och . JK är däremot kritisk. Indragning av lillstånd bör enliglhonom föregås av en domstolsprövning. JK yttrar vidare: "En sådan kan ske i en yttrandefrihetsprocess underförutsättning att de aktuella förfarandena las in i brottskatalogen, vilket jaganser vara all föredra. Förhållandena är här inte sådana att jag anser del varagodtagbart Prop.1984/85:199 213 all kabelnämnden kan återkalla ett sändningstillstånd utanföregående domstolsprövning." JK tar också upp de kabelsändningar som enligt kommitténsförslag inte skall vara tillståndsplikliga. Han yttrar i det sammanhanget: "Beträffande därefter de fall där tillstånd försändning inte krävs - dvs. där kabelsändningar inte kan las emot i mer än 50bosläder - kan sanktionen med tillslåndsindragning inte tillgripas. För dessafall blir ell av domstol utmätt straff den enda tänkbara sanktionen utövereventuellt förverkande. Om man vill skapa ett skydd mol våldsskildringar idessa fall synes en justering av tillämpningsområdet för lagen (1981:485) omförbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslag blirerforderlig." 7.3.8 Förbud mol program innehållande kommersiell reklamoch mol sponsrade program Komitténs förslag Det skall inte vara tillåtet med kommersiell reklam ilokala sändningar. Inte heller skall det vara tillätet alt sända sponsradeprogram, dvs. program eller programinslag som har bekostats med pengar ellerannan egendom som har ställts till det sändande rättssubjektets förfogande påvillkor alt programmet eller inslaget sänds (s. 312). Om någon av dessa regler överträds skall ett meddelattillstånd kunna återkallas (s. 312 f). Mot förslaget har ledamöterna reserveratsig. Förslagen tillstyrks eller lämnas ulan erinran avmarknadsdomstolen, presstödsnämnden, kommunstyrelsen i kommun(majoriteten), kommunstyrelsen i (majoriteten),kommunstyrelsen i , kommunstyrelsen i kommun(majoriteten), kommunstyrelsen i (majoriteten). (majoriteten). (majoriteten), KLYS, Föreningen och frikyrkoråd/De friakristna samfundens råd. Vissa instanser diskuterar konsekvenserna för tidningarnasekonomi av reklam i kabel-TV. Enligl kommunstyrelsen i kommun (majoriteten)skulle tillåtandet av reklam medföra risker för den lokala dagspressen genomminskade annonsintäkter. Om reklamfinansiering skulle bli aktuell måste enligl pressiödsnämndeneffekterna på dagspressens finansiering och struktur ytleriigare belysas så attinte en via reklamfmansieringen skapad struktur inom dagspressen flyttas in iett nytt medium och inom detla behöver balanseras genom statligt slöd på sammasätt som inom dagspressen. () avböjer att taställning till förslaget om reklamförbud. Prop.1984/85:199 214 "Det pågår en offentlig debatt i frågan hur pressensvillkor skulle påverkas av reklam i eter- och irädsändningar. Även inom TU:smedlemskrets förs en sådan diskussion och ansträngningar görs att tillföra denytterligare sakunderlag. har inte haft i uppdrag att belysafrågan. FörTU:s del saknas mot denna bakgrund anledning alt nu redovisa eninställning i frågan." Föreningen finner kommitléns motiv för alt säganej till reklam - omsorgen om dagspressen - vara torftigt. Föreningen är motståndaretill reklam därför att den skulle innebära en kommersialisering av hela mediesystemelmed allt vad del innebär. Kommunstyrelsen i kommun (majoriteten) villkomplettera motiven för reklamförbud med ett kulturpolitiskl argument. 1 deutländska kanaler där reklam förekommer påverkas enligt kommunstyrelsen oftahela utbudet av reklamköparnas intresse av att få en stor publik. Det påverkarprogrammens karaktär så att ofta det ytliga och glättade, ofta med inslag avunderhållningsvåld, gynnas på bekostnad av kultur och samhällsprogram eller seriösafilmer och teater. anser all frågorna om reklamoch sponsring bör besvaras med hänsyn till utvecklingen på medieområdet.Förbundet anför: "När det gäller frågan om reklam eller sponsringtorde vi däremot få göra klart för oss att ett förbud mot detta i en framtidganska snart kommer alt upplevas som otidsenligt. Utvecklingen inommassmediaområdet kommer antagligen inom en myckel snar framlid altrevolutionera synsätt och länkande. Även om förbundet skulle kunna stödjaolika argument som lalar mol reklam och sponsring, kan vi inte bortse från fierafaktorer som lalar för en sådan utveckling. Vi ser realistiskt på dennautveckling och vill från vår sida föreslå aU man inriktar sig på all redan nudiskutera formerna för hur man skall tackla dessa frågor när de kräverbehandling och beslut." Följande remissinstanser avstyrker kommitténs förslag,nämligen JK, NO, institutionsstyrelsen för vid Stockholmsuniversitet, statens industriverk, kommunstyrelsen i (majoriteten),sex ledamöter i kommunstyrelsen i kommun, fem ledamöter ikommunstyrelsen i (m och fp), sju ledamöter i kommunstyrelseni kommun (m, fp och c), tre ledamöter i kommunstyrelsen i Västeråskommun (m, fp och c), sex ledamöter i Svenska kommunförbundets styrelse (m),fem ledamöter i (m och fp), SAF, , , Radio- & Hemelektronikleveranlörer(SRL), (), TelefonakliebolagetL M , (), Före/ungen IFPI-VIDEO, ,, Filadelfiaförsamlingen i ,och . Prop.1984/85:199 215 Ett par remissinstanser kritiserar förslagen frånyttrandefrihetsrättslig synpunkt. JKförklarar alt han när det gäller frågor om etableringsfrihet och reklam harsamma uppfattning som han gett uttryck för i sitt remissyttrande över yttrandefrihetsulredningensbelänkande (SOU 1983:70) yttrandefriheten. I detta yttrande, som JKbifogat, intar han ståndpunkten att den yllrandefrihelsrättsliga lagstiftningenpä radio- och TV-omrädet bör utformas med utgångspunkt i en principiell etableringsfrihet.Härav följer enligt honom all något allmänt reklamförbud inte kan komma ifråga. SAF anseralt kommitténs förslag strider mol artikel 10 i konvention angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Delsynes vidare föreningen inte helt utreu om förslagen har stöd i värt landsgrundlagar. Ganskamånga remissinstanser ifrågasätter att reklam i kabel-TV skulle få allvarligareföljder för dagspressens ekonomi. Dessa instanser är kommunstyrelsen iKungsbacka kommun (majoriteten), SAF, , , ,, , , FUadelfiaförsamllngen iStockholm och . Enligt visar vetenskapligaundersökningar som ställts till regeringens disposition att befarade risker medreklam för bl. a. pressens ekonomi sannolikt är kraftigt överskattade. SRL, CANToch uttalar att erfarenheter från andra länder visar att lokal TV-reklamsamspelar väl med annonsering i den lokala dagspressen och snararekompletterar än konkurterar med dagspressannonseringen. Däremot får man räknamed all direktreklamen lill hushållen minskar. "Kommittén upprepar departementschefens motiv motreklam i TV, nämligen alt TV-reklam kan skada dagspressens ekonomi genom altsuga upp en stor del av reklaminvesteringar som tillgodogörs tidningarna.Denna förmodan är inte invändningsfri. För detförsta kan del inte förutsättas alt det dominerande reklambärande medietdagstidningar lappar en väsentlig del av sin marknad när ytterligare ettmedium tillkommer. Flera prognoser lyder pä alt direktreklamen är betydligt merkänsling för konkurtens med TV-reklam. För del andra torde de totala reklaminvesteringarna ökanär ett nytt, effektivt reklammedium tillkommer med resultatet au handeln blirallmänt effektivare utan att dagstidningarna frånhänds intäkter i avgörande utsträckning. För dettredje är dagspressen ingen krisbransch som överlever pä marginalen avannonsintäkterna. Krisen i branschen begränsas till Ivålidnings-orier där andratidningarnaexisterar endast med hjälp av statligt produklionsslöd. TV-reklam är intehotet mot andratidningarna; hotet är att intäkterna från TV-reklam får sammaskeva fördelning mellan konkurtc-rande tidningar som nuvarandeannonsintäkter." uppehåller sig också utförligt vidfrågan. Prop.1984/85:199 216 "Av vad som framkommit motiveras ettframtida reklamförbud av omsorgen om pressen. Ytterst lite av den forskning somfinns på fältet antyder att pressen som helhet skulle komma att drabbassärskilt hårt. Ett maximalt annonsbortfall på mellan ligger inom denuppskattade ramen för landsortspressen och då har man utgått från att pressenskall vara helt passiv. Så blir självklart inte fallet. Pressen liksom andrakommer självklart all salsa sin kompelens pä att få del av de pengar somtillförs det nya mediet. En slutsals måste vara att omsorgen om pressen ireklamfrågan bäst löses av pressens egna organisationer. Vårtor förmynda överdessa om just omsorgen om dem är hindret för ett vidare reklamintroducerande? ST är mol bakgrund av det sagda klart besviken överbetänkandets verklighetsavgränsning i reklamfrågan som ST anser altreklam i IV måste tillålas på alla nivåer. Skullenågon pressgrupp, l.ex. a-pressen, drabbas särskilt hårt av TV-reklamensintroduktion är det en fråga som måste lösas inom ramen för den statligapresstödspolitiken. Att som hindra en mediautveckling, som har sittnaturliga förlopp i hela den västliga världen, med hänvisning lill hotet molden fria pressen, är i sig en absurditet. Människors positiva attitydergentemot ell reglerat reklamutbud får inte stoppas av snäva partsintressen.Skyddet av pressen måste få sådana lösningar som inte hindrar andra befogademedborgar- och samhällsintressen." och föreslårall tanken på reklamförbud i lokala sändningar överges och att koncession för reklamfinansieradesändningar ges till tidningsföretag i samverkan inom sina primäraspridningsområden. Därigenom skulle man enligl organisationerna uppnå all denlokala programverksamheten fick en finansiell bas. skulle ettreklammedium som förmenas hota dagspressens ekonomi bli ett stöd förtidningsverksamheten och den lokala handeln få ylteriigare en kanal lillkonsumenterna. De argument som i övrigt förs fram av de kritiskainsatserna har avseende på de svenska företagens konkurtenssilualion, dekonsumentpolitiska skäl som har åberopats för ett reklamförbud och deelektroniska reklammedier som existerar vid sidan av kabel-TV. De svenskaförelagens konkurtenssilualion las upp av NO, som yttrar (jfr avsniu 7.2.6): "Det förefaller endast finnas två handlingsvägar sompä lång sikt garanterar svenska företag internationell konkurrensneutralitet ireklamhänseende nämligen antingen ell totalt förbud att mottaga satellitsända TV-programi eller möjlighet för svenska förelag att möta den multinationellareklamen med reklam på riksnivå riktad lill svenska TV-liltare. Eftersom denförsta handlingsvägen med hänsyn lill informationsfriheten knappast torde varaöppen är det svårt att se hur den andra handlingsvägen skall kunna undvikas omvi vill bibehålla de svenska förelagens konkurrensmöjligheter i dettaavseende." framför liknande synpunkter. De konsumenlpoliliskaskälen för ett reklamförbud bemöts av SAF med hänvisning lill alt de svenska TV-tittarnavill ha reklam i TV. 1984/85:199 217 menar att följden av ettreklamförbud i kabel-TV skulle bli att den elektroniska reklamen sökte sigandra vägar, t. ex. till videokassetter och datadisketter för enbartannonsering. En sådan situation skulle enligt förbundet vara ohållbar. Kommitténs förslag i fråga om sponsring berörsuttryckligen endast av en insats, Filadelfiaförsamlingen i , som anserdet vara viktigt att företag ges möjlighet alt sponsra program från olikaföreningar utan att därför påverka programinnehållet. Kommiltén lägger inte fram några förslag om hurprogramverksamheten skall finansieras. Kommiltén utgår från att det övervägandeantalet utländska salellilkanaler kommer alt erbjudas mot avgift och attavgifter också torde bli aktuella för lokala kanaler. Den särskilda lokalakanalen som det lokala operatörsföretaget skall svara för kommer dock enligt kommitlénsbedömning i många fall att erbjudas ulan särskilda avgifter. Någraregler för taxesättningen föreslås inte varken när det gäller avgifter föranläggning och drift av kabelnät eller för programmen. föreslåsemellertid få möjlighet att begära in uppgifter om vilka avgifter som tillämpasi nät där tillstånd givits till sändningsverksamhet. Den verksamhet med slöd lill medieverkstäder som bedrivsunder ledning av visningsnämnden vid bör utvidgas lillall avse även försök som syftar lill att kombinera möjligheterna alt kombineraverksamhet i medieverkstäder och sändningar i lokala kabel-TV-nät. Flera remissinstanser beklagar alt kommiltén inte har gåttin närmare på förutsättningarna alt finansiera utbyggnad och drift av kabelnätoch särskilt inte möjligheterna all finansiera den lokala programverksamheten.Sådana synpunkter uttrycker , , , och Örebrokommuner samt och kulturdelegalionen inom förbundetslänsavdelning i . betraktar avsaknadenav en säker ekonomisk grund för kabel-TV-verksamhelen som en väsentligekonomisk restriktion som blir avgörande för den takt i vilken verksamheten kanutvecklas. Också , Hallpressen och harliknande uppfattning. KLYS, SJF och anser att finansieringsfrågornabör utredas ylteriigare. understryker vikten av altfinansieringsfrågan beaktas i den fortsatta beredningen i syfte att finnalösningar som kan möjliggöra kvalitativa sändningar i samverkan medkullurlivet. Prop.1984/85:199 218 beklagar att inte kostnadernaför konsumenterna har kunnat belysas bättre än som skett. Landslingsfinbundet anser alt tillämpade laxeprinciper ochförändringar i laxenivåer bör följas noga. Föreningen varnar för attnätägaren kan utnyttja sin ensamställning och genom oskäligt differentieradetaxor underlätta eller försvåra olika intressenters användning av nätet. Konstaterandet all programverksamheten får bekostas medabonnent-avgifter tillstyrks eller lämnas ulan erinran av SR, LRAB,, , , ochSydsvenska . konstaterar alt merparten avkostnaderna måste finansieras med avgifter även om kommuner och landstingskulle stödja lokal programverksamhet. har en liknandeuppfattning. anser att det inte räcker medabonnentavgifter utan att även andra finansieringsformer måste lill. SJF anseratt en allmän moitagaravgift kan vara en väg att avsätta medel lillprogramförelag som producerar program på journalistiska grunder. stort antal remissinstanser anser alt den lokalaprogramverksamheten bör kunna finansieras genom en avgift som las ul för allaeller vissa tjänster i kabelnätet, eller att en sådan ordning bör utredas.Dessa är , , , , , och kommuner,. och samtnärradiokommiltén, SIF-SR och Svenska Tealerförbundel. Inom vissa av dessaorgan förekommer borgerliga reservationer mot en sådan ordning. TU förordar att nedlagningen av salellitprogram sker påsådant sätl alt intäkter kan komma lokal och regional programverksamhet lilldel. beklagar all kommittén inte arbetat mer med denlösning som Sundsvalls-försöket bygger på, genom all intäkter för de attraktivasatellitprogrammen tillfaller operatören och till stor del kan användas förlokal programproduktion. FUmcentrum anser all samhällsmedel bör ställas lillförfogande för de lokala operalörsföretagen, finansierat genom en femprocenligbeskattning av nätägarens bruttointäkter. KLYS anser att en ordning med avgiftsbeläggning av vissatjänster i kabelnäten lill förmån för lokal programproduklion kan ifrågasättas. Några remissinstanser diskuterar olika former av statligtoch kommunalt slöd. och Skola ochSFR/SAMRÅD ullalar sig allmänt för någon form av sådant slöd. kommunanser alt det finns behov av statligt stöd för metodutveckling för bl. a. lokalprogramproduktion. Här bör kunna bidra med kunskaper ocherfarenheter. Statskontoret konstaterar att möjligheten till kommunalabidrag inte sällan blir en förutsättning för den lokala programproduktionen.Kommu- 1984/85:199 219 nerna bör därför överväga de långsikliga ekonomiskakonsekvenserna av eventuella kabel-TV-engagemang. samlkultur-delegationen inom förbundels länsavdelning i betonar attmöjligheterna till kommunall slöd är små. De båda sistnämnda instansernaförordar statsbidrag till kommunerna. Ett antal remissinstanser ullalar sig lill förmån förreklamfinansiering av den lokala programverksamheten. Dessa är SAF, ,Föreningen , , Filadelfiaförsamlingen i ,och SVIP. Svenska FUminstilutel anser att lokala sändningar,finansierade med avgifter och utan kommunala bidrag och reklamintäkter är enbräcklig konstruktion som kan leda lill alt de lokala sändningarna inte kommertill stånd. anser att framställningen av attraktiva programskulle underlättas om reklam accepterades. Kommitténs förslag om slöd lill försök med medieverkstädertillstyrks eller lämnas utan erinran av , , , kommun, HSB, och Närradioförbund.Gävle kommun ställer sig positiv men vill framhålla behovet av ytterligare försöksverksamhet. KLYS anser all del föreslagna stödet från visningsnämndenknappast kommer all räcka lill. kommun anser att medlen inte bör las frånde knappa resurserna lill filmen. Däremot kan finansieringen ske genom enavgift från nätägaren. Föreningen föreslår stadsdelsvideo-graferoch medieverksläder i varje kommun. Svenska FUminstilutel anser alt kommitléns förslag innebären risk för all man av medieverksläderna skapar en hybrid som varken klarar avproduktion eller utbildning. 9 organisation, uppgifter och Tmansiering En särskild myndighet, kabelnämnden, bör inrättas meduppgift alt besluta om tillstånd att bedriva rundradioverksamhet i kabelnät.Nämnden bör vara icke-politiskl sammansatt och bestå av personer med juridiskkompelens och personer med särskilda kunskaper inom området i fråga.Kabelnämndens verksamhet bör finansieras med avgifter från lillståndsha-vama.Det bör få ankomma på nämnden att besluta om avgifternas slorlek. En särskildorganisationskommitté bör tillkallas för alt lägga fram förslag om hur den nyamyndigheten bör organiseras. Förslaget alt kabelnämnden skall ha en icke-politisksammansättning tillstyrks eller lämnas utan erinran av länslandsting, juridiska Prop.1984/85:199 220 fakultetsnämnden vid ochSFR/SAMRÅD. JK, kammarrätlen i och juridiska fakullelsstyrelsens forsknings-nätnndvid betonar att nämndens ordförande bör vara domarkompelenl.Statskontoret anser att det inte finns några särskilda skäl som talar för altnämnden skall ha parlamentarisk sammansättning. Ett antal remissinstanser ger uttryck för andra åsikter änkommitténs rörande nämndens sammansättning. anser allde kommunala intressena bör vara representerade. En minoritet i förbundetreserverade sig till förmån för kommitléns förslag. kommun anser attkommunala och centrala kultur- och mediepoliliska intressen bör varaföreträdda. anser att kulturpolitisk kompetens och erfarenhtbör tillföras nämnden. och kommuner samt ABF uttalar sig lillförmån för all politiska partier och folkrörelser skall finnas med i nämnden. Ivissa av dessa organ finns borgerliga minori-letsreservationer lill förmån förkommitténs förslag. och samhällsvetenskapliga fakulieisnämndenvid anser att nämnden bör kompletteras med forskare inom massmedie-och masskommunikationsområdel. uttalar sig till förmån förnågon form av lekmannainflytande i nämnden. I fråga om den föreslagna benämningen anser JK att kabelsändningsnämndenvore mer adekvat än kabelnämnden. Några remissinstanser diskuterar möjligheten lillsamordning med andra organ. Kammarrätten i , statskontoret ochSveriges anser all frågan om samordning med närradionämndenbör övervägas närmare. talar för en viss samordning mellan kabelnämnden,närradionämnden och radionämnden. har liknande synpunkter. Enligl ALBfinns det också skäl att överväga vissa samarbelsfor-mer mellan ,kabelnämnden och närtadionämnden. Statskontoret anser att formerna för organisation ochadministration av koncessionsverksamheten bör utvärderas och omprövas efterviss lid. En lösning vore all låta en särskild delegation med tidsbegränsatmandat ha hand om administrationen under ell uppbyggnadsskede. Vissa remissinstanser anser att kabelnämnden bör kunnafullgöra också andra uppgifter än dem som kommitlén föreslår. vid menar all nämndenbör kunna behandla tvister mellan konsumenter och nälägare eller operalörsföretag.Seth's anser all nämnden bör la fram normalavlal för förhållandelmellan olika parter i kabel-TV-verksamhelen. Närradiokommiltén betonarnämndens informalionsuppgift. SIF-SR anser all nämnden måste kunna la ansvarför de olika överenskommelser som erfordras. Den bör dessutom följa deninternationella utvecklingen och dra slutsatser av den saml initiera forskningoch utbildning. anser att det bör åvila kabelnämnden allfölja den tekniska och organisatoriska utveckling- Prop.1984/85:199 221 Konsekvenserna för kulturiivet och för publiken,däribland barn och ungdom, bör däremot kuliurtådet svara för. 1 fråga om finansieringen av kabelnämndens verksamhetförutsätter att sändande föreningar inte belastas utanalt staten svarar för kostnaderna. 10 Bevarande och dokumentation Massmediekommiltén föreslår alt regler om ensamansvarinförs för framställning i dalabaser som är tillgängliga för allmänheten menbara om den som bedriver verksamheten frivilligt utsett en särskild person altvara utgivare. Kommiltén förordar även att man inför en bevarandeplikt för allinformation i dessa dalabaser. Statskontoret anser att ett sådant bevarande i och för sigär tekniskt och ekonomiskt möjligt alt åstadkomma. Statskontoret påpekar dockall det är tveksamt om man genom alt bevara ADB-upptagningar kan säkerställaden direkta och lätt tillgängliga bevisning som är en förutsättning för all enordning med ensamansvar skall vara meningsfull. DFI avstyrker en omedelbar lagstiftning om ansvar förframställning i dalabaser. Enligl DFI innehåller frågan många problem somkräver en djupare analys bl. a. påpekar DFI att en bevarandeskyldighet i linjemed massmediekommitténs förslag kan utgöra en belastning för svenska dalabaseri deras konkurrensförhållande med motsvarande utländska baser. avstyrker särskild lagstiftning ifrågan.