prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Även den alltjämt stigande utbildningsnivån i samhälletställer ökade krav på folkbiblioteket. Samiidigi pågår en omstrukturering iarbetslivet som ger människor mer tid alt förfoga över. Genomomfattande invandring har blivit etl mångkulturellt samhälle. En avden svenska invandrarpolitikens hörnpelare är stödel ål invandrarkulturen ochfolkbiblioteken är ett av de viktigare instrumenten för att underlätta förinvandrarna atl bevara del egna språkel och hålla kontakt med det ursprungligahemlandels kullur. Ulredningenmåste även konslalera alt den samhällsekonomiska silualionen väsentligt harförändrals sedan folkbibliotekens expansionsperiod ,Möjlighelerna all bygga ut den offenlliga sekiorn kommer att vara begränsadeunder lång lid framöver. kommer atl ställa ökade krav på folkbibliotekenatl omsorgsfullt pröva olika 1984/85:141 197 verksamheteroch väga krav på expansion inom olika områden mot den nuvaranderesursanvändningen. En fortlöpande diskussion om verksamhetens inriktning ärsärskilt angelägen med hänsyn till att andelen biblio-leksutnylijare alltjämtär liten för stora grupper. Fb80 finner atl folkbiblioteken i hög grad kan bidra lill atl förverkliga dekullurpoliiiska mål som antog . Från dessa utgångspunktervill ulredningen formulera målen för folkbiblioteken på följande sätt. Folkbiblioteketär vär viktigaste lokala kulturinstitution och det skall spela en akliv rollsom initiativtagare och samarbelspart i det lokala kullurlivet. Det skall ha ettallsidigt mediebestånd, slå öppel för alla och erbjuda sina tjänsler utankostnad för den enskilde. Folkbibliolekelskall slimulera människor atl söka kunskap och kultur-upplevelser och arbetamålmedvetet för all nå ul med verksamhelen till alll flera. Det skall uppmuntrakunskapssökandel och därmed bidra lill en ökad medvetenhet och till engagemangi den demokratiska processen. Folkbiblioteket skall visa respekt för denenskildes önskemål och behov men alllid främja god kvalilet vid val av medieroch aktiviteter. Meden sådan inrikining blir folkbibliotekets verksamhet en del avfolkbildningsarbetet i vårl samhälle, ell instrument för livslång utbildning.Folkbiblioteket har vuxil fram inom folkbildningen och delta har i höggrad präglat insalser och målsättningar. Folkbildningsambilioner bör varavägledande också för framliden. Målenmåste påverka prioriteringar, verksamhetsformer och arbetssätt. Utredningenanger några handlingslinjer som bidrar till alt uppfylla målen. - Folkbiblioteket skall föra enkamp för boken och läsandet. - Folkbibliolekel skall arbetaför en fri och jämlik lillgång till information. - Folkbibliolekel skall bygga ulden uppsökande verksamhelen och knyta till sig förmedlare. - Folkbiblioteket skall särskiltuppmärksamma barns behov av böcker och läsning. 2 Folkbibliotekets kultur- och informationsuppgifter Idiskussionen om hur folkbiblioteket kan arbela i enlighel med dessahandlingslinjer är del ändamålsenligt atl särskilja två olika funktioner ochtala om folkbibliotekets kulturuppgift resp. informaiionsuppgift. Med dessatvå funktioner gör folkbibliolekel insalser inom utbildningsväsendet, istudieförbundens verksamhet, i den sociala verksamheten, i arbelet medsamhällsinformation elc. Ikapilel 2 gör utredningen en närmare beslämning av de två uppgiflerna. Folkbiblioteketskultumppgifl innebär i första hand ell ansvar för del tryckta ordel och förläsning. Böcker skall inte sättas i motsatsförhållande lill andra medier ochkonsinäriiga uttrycksformer men Fb 80 anser atl 1984/85:141 198 folkbiblioteketbör prioritera boken. Folkbiblioteken är den enda samhällsinstitution, frilllillgänglig för alla, som har etl ansvar för atl tillhandahålla trycktmalerial. Läsning har slor betydelse för människors möjligheter alt vidga sinakunskaper, att möta nya tankar och upplevelser, andra miljöer och epoker,spänning och fantasi. Genom att ständigt söka vägar alt öka böckernastillgänglighet kan folkbiblioteket göra betydelsefulla insatser för alt främjaläsning bland breda befolkningsgmpper, inte minsl bland barn och ungdom. Folkbiblioteketsinformaiionsuppgift beskrives på följande sätl. Folkbibliotekethar till uppgift atl som neutral, samhällelig institution förmedla upplysningaroch tankar inom alla områden lill alla medborgare och att ge lillgång lill allatyper av informationskällor. Mediebeslåndet skall vara allsidigt. Ikontroversiella frågor skall del försöka spegla motstridande intressen ochåsikter, så alt individen får möjlighet all själv bilda sig en uppfallning. Folkbibliolekelskall underlätta för den enskilde all utnyttja den gmndlagsfästa informaiions-och yltrandefrihelen. Del innebär alt folkbiblioteket har elt ansvar dels föratt ge sakupplysningar och bibringa kunskap och bildning i vidare mening, delsför att främja opinionsbildning och låta olika åsikter och röster komma tilltals. Folkbibliotekensinformaiionsuppgift är atl ur olika källor, i första hand de egna samlingarna,för användares räkning hämla fakta och att informera om vilka källor som finnstillgängliga. Folkbibliotekelsinformationsfunktion bör präglas av en slrävan atl hjälpa deinformationssökande alt själv hitta i folkbibliotekets samlingar. Genomuppsökande arbete skall folkbiblioteket stimulera fler människor att utnyttjabibliotekets kunskapsresurser. Människor bör själva välja väg och innehåll isin bildningsslrävan och folkbiblioteket skall slå lill tjänst med hjälp ochvägledning. Idetta kapilel slår utredningen fasl att principen om all folkbiblioteketstjänsler skall vara avgiftsfria har varit allmänl vedertagen iSverige. Från demokratisk synpunkt har del varil viktigt all garanlera allutnyttjandet av folkbibliolekel inle görs beroende av den enskilde medborgarensekonomiska villkor. En avgiftsfri tillgång lill informalion har vara enförutsättning för öppen debatt och fri opinionsbildning. Delär angeläget alt även i framliden bibehålla gratisprincipen i folkbibliotekensverksamhel. avvisar generella låneavgifter eflersomde kan motverka folkbibliotekets strävanden all nå ut brett och lill nyagrupper som inte har etablerade biblioleksvanor. Generella avgifier kanbidra lill att förstärka den kulturella ojämlikheten och vara 1984/85:141 199 ett hinder för samhällels ansträngningar all frilttillhandahålla informalion. I elt samhälle som värnar om fri åsiktsbildning ochen demokratisk samhällsutveckling får tillpånpen till information genomfolkbiblioteken inte bli beroende av den enskilda medborgarens ekonomiskavillkor. Även informationsförmedling genom databaser bör varaavgiftsfri för den enskilde. I ell läge då väsenllig informalion endasl finnslillgänglig i elektronisk form kan kostnads- och avpiftsfrågorna bli ell störreproblem än vad det är . Då måste noga prövas hur samhällel ävenfortsättningsvis skall kunna garantera den enskilde avgiftsfri tillgånp tillinformation genom förmedling av folkbibliolekel. Fb 80 konstaterar att kommunernas medieanslag i realatermer har sjunkit . Personalanslagen har i större utsträckningklarat sig undan prutningar, vilkel dock har begränsat värde om medieanslagentillåts sjunka alltför myckel. Särskilt i del uppsökande arbelel krävs mycketböcker. Att stärka medieanslagen måsle därför ges höp prioritet enligtutredningen. Folkbibliotekels förhållninpssätt till olika medierdiskuieras och utredninpcn anser all folkbiblioteket måste ha en öppen attitydtill alla lyper av medier. Skilda medier kan på olika sätt spela enbetydelsefull roll i fullpö-randel av folkbibliotekets kultur- ochinformalionsupppifler. Boken har dock en särställning i folkbibliotekets arbete.Folkbiblioteken måste sättas in i etl vidare mönster av samhälleligt engagemangför litteratur. Staten ger stöd lill utgivning av böcker som aldrig skulle hakommil ul om den kommersiella marknadens villkor enbart skulle fä råda. Som eltled i värnet av åsikts- och yttrandefriheten har samhällel elt särskilt ansvarför all udda och kontroversiella böcker kan komma ul. Slalen ger därulöver stödlill den kommersiella bokdistributionen. Samhället engagerar sip även för altpenom slöd och stimulans främja människors läsning. Folkbiblioteket är en viktig del av delta mönsler genomall del köper kvalitetslitteratur och arbetar för atl denna skall upptäckas ochläsas. Fb 80 betonar vikten av att folkbiblioteket beaklar sambandel mellaninköp och arbetet med atl göra boken tillgänglig och använd av kommunensinvånare. Folkbibliotekets primära ansvar är all främja bredd och kvalilet idet lokala kulturlivet. Inköpspolitiken skall inle ensidigt bestämmas avallmänna lilteralurpolitiska hänsyn ulan måsle i första hand relateras lilllokalt uppställda kullurpoliiiska mål. Etl särskilt problem är atl bokens livslängd på denkommersiella marknaden har blivit alll kortare på grund av ökade koslnader förlagerhållning. Folkbiblioteket fyller därför en viktig upppifl genom all köpaoch tillhandahålla litteratur. Ulöver dessa allmänna konstateranden om bokensbelydel- Prop.1984/85:141 200 sei folkbibliotekets arbele förs i kapilel 4 diskussioner om skön-, fack- ochbarnlitteratur. Det gemensamma draget i inköpsmönstrel för olika lilteraturkalegorierär att folkbiblioteket värnar om kvalitet i sina inköp och inle i någon högregrad faller undan för trycket frän lånlagarna alt i större utsträckning köpaunderhällningslilteralur eller modebetonade enklare fackböcker. Detta kanutläsas från ell par akluella undersökningar som genomförts med utredningensmedverkan. Iandra medier i folkbiblioteksarbelet diskuieras tidningar och lidskrifter,fonogram och noter, mikrofilmat malerial för släkt- och amatörforskning,arlotek, videogram, medier för invandrare och språkliga minoriteter saml medierför läshandikappade. Diskussionen förs utifrån två huvudlinjer.Folkbiblioteket bör å ena sidan inla en öppen attityd till olika slag avmedier. Å andra sidan finns det skäl att noga pröva vilka av insaiserna förolika medier som är mesl meningsfulla. Det är naturligt atl sätta arbelet medläsning och del tryckta ordet i främsta mmmet. Mediekapilletinnehåller också en diskussion om hur folkbiblioteket på olika sätt ständigtbör arbeta med sitt mediebestånd för atl göra del inlressani och uinyttjat. Utredningentar upp vissa frågor kring urval och inköp av böcker, såsom urvalsprocesser,hjälpmedel och inköpskanaler. Bl.a. konstaterar 80 alt (Btj) sambindningsrulin för informalion om och beställning och leverans avmedier till bibliotek är etl oumbäriigt hjälpmedel för en ralionellmediehantering. Andraaspekler på mediehanteringen behandlas. Ulredningen trycker på behovel avöversyn och gallring av folkbibliotekens mediebestånd. Värdel av etlbokbestånd, sell ur låntagarens synvinkel, är inte endasl mängden av böcker,ulan i hög grad hur tillgängligt och intresseväckande böckerna presenteras.Folkbiblioteken bör öka sina ansträngningar alt se över och gallra sinabokbestånd samt systematiskt gå in för mer låntagarvänliga former förmedieuppslällningar. Mediekapitletavslutas med etl avsnill om fjärrlåneverksamheten. Etl ulbyle av medier mellanolika bibliotek och bibliotekssystem är själva ryggraden i del svenskabibliotekssamarbetet. Del är väsenlligt atl bibehålla och förstärkafjärrlånesamarbelel för att effektivare utnyttja de samlade medieresurserna ochför alt garanlera den enskilde var han än bor i landet möjlighelen atl la delav malerial från andra bibliotek. För alt kunna bibehålla dessa möjligheteranser utredningen atl del är angeläget alt fjärrlånereglerna kontinuerligt sesöver och atl del då och då genomförs undersökningar som visar hur reglernaföljs. En sådan studie har delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) med Fb 80:s medverkan lålil göra. 1984/85:141 201 5 Informationsteknologi i folkbibliotekens tjänst Deninformationsteknologiska utvecklingen går allt snabbare och fär alltmerallomfattande konsekvenser för den enskilde och för samhället. Med begreppetinformationsteknologi avses främst teknikområden såsom mikroelektronik,datateknik, informationsbehandling och lelekommunika-fion. För folkbibliotekensverksamhet kommer nya elektroniska medier i form av t.ex. dalabaser ochvideogram att få stor betydelse. Även nya kommunikationsformer för sökning ochförmedling av information kan bli vikliga hjälpmedel för folkbiblioteken. Hiträknas onlineteknik' och teledata saml telex, telefax, kabel- och eterburen TVetc. I kapitel 5 görs engenomgång av folkbibliotekens erfarenheler av online-sökning i dalabaser ochteledatabasers möjligheter diskuteras. Därefter slår utredningen fast attfolkbibliotek måste visa öppenhet för ny informationsteknologi ochsammanfattar motiven för detta i fyra punkter. - Tekniken är ett hjälpmedel förkatalogisering av och sökning i folkbibliotekens samlingar och kan äveneffektivisera informationsutbyte mellan olika bibliotek. - I takt med att elektroniskamedier ersätter irycki malerial är det nödvändigl all folkbibliotekenutnyttjar dessa i sill arbele. - Folkbiblioteken kan medverka isamhällels strävan att lära människor utnyttja datateknik och att ta slällninglill teknikens användning och effekter. - Folkbiblioteken kan genom sinaerfarenheter ge värdefulla bidrag när del gäller informationsteknologinsanvändaranpassning. Ulredningen föreslår att DFI lar sig an uppgiften alt görarecensioner av de dalabaser som är av merallmänl inlresse och som kan vara av värde för folkbiblioteken atl utnyttja.Beskrivningen bör även innehålla vägledande omdömen om databasens kvalitet. Vidareför utredningen fram förslagel alt ell slatligt initiativ tas för att inrättaell experimenlbibliotek för prövning av ny informafionsteknologis möjligheteroch begränsningar i folkbiblioiekssammanhang. Här bör olika slag avteknikförsök samlas så atl en allsidig kompelens byggs upp liil nytta för helafolkbiblioleksväsendet. Försöket bör ledas av DFI och med medverkanfrån data- och informationsdelegalionerna. Slulligenanser utredningen def synneriigen angeläget all ell statligt inilialiv las lillatl analysera konsekvenserna för den enskildes informationsfrihet av atlsamhällel lar den nya informationsteknologin i sin tjänst. Sådana bedömningarmåsle leda fram lill ålpärder som även garanlerar fri lillgång tillinformation. Utredningen känner oro för all dessa frågor inte itillräcklig grad bevakas av någon instans. Onlineteknik innebär att man söker direkt i databas medhjälp av telefon. 1984/85:141 202 Regeringenbör ge DFI och tillsammans med datadeiegalionen ochinformalionsdelegalionen i uppdrag atl göra vissa ulredningar och föreslåålgärder inom detta område. Arbetet bör leda fram lill förslag om vilkeninformation, lagrad i databaser, som bör vara tillgänglig fritt och utankostnad för den enskilde, och hur samhällsansvaret skall preciseras för allgaranlera detla. Förslag bör även ges till hur informationen i praktiken skallnå fram lill den enskilde. Informationsförmedlingens organisalion och kravenpå dalabasernas uppbyggnad, söksystem elc. Folkbibliotekensroll bör klargöras. Utredningarna bör innefatta beräkningar av kostnader ochförslag till hur dessa bör fördelas. 6 Folkbibliotek i samverkan Samverkanär en förulsättning för atl folkbibliolekel skall kunna bedriva en effekiivuppsökande verksamhet. I kapitel 6 diskulerar Fb 80 tre organisatoriska formerför samverkan. Sjukhusbibliolek är exempel på institutionell samverkansformsom innebär atl fullständig folkbiblioteksservice etableras i samverkan med annanpart. 1 den andra formen ingår folkbibliotekets böcker och ijänsler i andraförvaltningars och organisationers arbele. Folkbibliolekel är beroende avakliva förmedlare, l.ex. bokombud på arbetsplatser, förskolepersonal,föreningsledare. Den tredje formen avser endasl bokdistribution genomexempelvis postkontor och butiker i ples-bypd. Föratt samverkan skall vara framgångsrik krävs etl ömsesidigt engagemang.Förmedlare bör känna etl medansvar för alt främja läsning och för allfolkbibliotekels informationsresurser utnyttjas. För pod kvalilet ocheffektivitet i den uppsökande verksamheten krävs ell nära samspel mellanbibliotekarier och förmedlare där bådas kunskaper och erfarenheter las lillvara. 1kapilel 6 går ulredningen igenom några samverkansområden som dels jir akluellai samtliga kommuner, dels är särskilt anpeläpna i den fortsaita utvecklingen avdel uppsökande arbelet. mening släller målen för barnomsorgen tydliga krav pä att kulturenskall integreras i förskolans arbele. Socialtjänstlagen föreskriver all varjekommun i fullmäktige skall anla en plan för förskole- ochfrilidshemsverksamhelen. Fb 80 anser alt kulturinsatser och folkbiblioteketsroll i dessa skall preciseras i sådana planer. Folkbibliolekel kan samverka medskolan - genomall komplettera med fack- och skönlitteratur, - genomall hjälpa lärarna atl utbilda eleverna att använda . - genomatt medverka i del läsfrämjande arbelet och - ilärarnas fortbildning. Prop.1984/85:141 203 Enligt läroplanen för , Lgr 80, har biblioteketslor betydelse i skolans arbete, vilkel får konsekvenser för både skolbibliotekoch folkbibliotek. 1 del pedagogiska arbete som Lgr 80 lägper grunden förkrävs alt båda biblioteksformerna bibehålls och atl de arbetar i samverkan. Detbelyder exempelvis all medier kan lånas mellan bibliotekssystemen och atlbokurval sker efter gemensamt utarbetade principer. Ulredningen anser atl kullur i äldreomsorgen är av slorbetydelse för att uppfylla mål. Äldreomsorgen är, liksombarnomsorgen, prioriterad av samhället. Fb 80 anser därför all folkbibliotekenmåste vara beredda lill större satsningar på detta område. Bokenkommer-verksamhel bör byggas ut liksom folkbiblioteksverksamhel pådagcenlraler. Etl intensifierat samarbeie med pensionärsorganisationerna ärangeläget. Enligt Fb 80:s uppfallning är arbetsplatsbibliolek en brametod atl nå vuxna som inte redan har etablerade biblioleksvanor. De anställdasbehov och inlresse bör slyra verksamhelens uppbyggnad och inriktning.Arbels-platsbiblioteket skall ses som en biblioleksform med egen särart ochinle enbari som en melod alt locka besökare till de fasta biblioleksenhelerna. De fackliga organisalionerna, arbetsgivarna ochkommunbiblioteken har ett gemensamt ansvar för bibioteksverksamhelen påarbelsplalser. Initiativet till aU starta arbetsplatsbibliolek bör kommafrån de lokala facken. I deras ansvar ingår alt utse bokombud, sköta denlöpande uilåningsverksamheien och svara för transporter. Arbetsgivarens roll är att i förhandlingar med de fackligaorganisationerna fastställa de prakliska villkoren för verksamhelen.Arbetsgivaren kan även bidra ekonomiskl lill inredning och utrustning avarbelsplatsbibliote-ket. Folkbibliotekets uppgift bör vara att ställa resurser lillförfogande i form av medier och personal för hjälp med bokurval ochreferensljänsl samt, i samarbeie med sludieförbunden, ulbildning av bokombud. Utredningen anser att ulbyggnaden avarbetsplalsbiblioteken bör ske i lakl med de anställdas beredskap alt ta elldelansvar för verksamhelen. En cenlrall faslslälld utbyggnadsplan somförulsäller mekaniskt fördelade slalsbidrag kan inle leda lillarbetsplatsbibliolek av önskvärd kvalitet. 1 och med atl sludiecirkelbiblioleken kommunaliseradesminskade folkbibliotekets roll i del organiserade folkbildningsarbetet. Undersenare år har etl förnyat inlresse för samverkan kunnal märkas. Dennaförändring beror bl.a. på alt sludieförbunden strävar efter atl förändraarbetsformerna i studiecirkeln. Samiidigi har folkbiblioteken ökal siltuppsökande arbete för atl nå dem som inle använder biblioteket.Bildningsorganisalio-nerna med sina breda kontaktytor är värdefullasamverkansparter i detta arbete. Folkbiblioteket kan hjälpa sludieförbunden genom allställa mediebeständ och personalens bokkunskap till förfogande.Bibliotekslokalerna är också en resurs. Prop.1984/85:141 204 7 Organisation, struktur ocb planering Detta kapitel inleder utredningen med atl diskulerarollfördelningen politiker - tjänstemän i folkbiblioleksverksamhéten.Verksamhelens mål och långsikliga inriktning bör vara fastställda avkommunfullmäktipe. För den löpande verksamhelen bör kulturnämnden ellermolsvarande besluta om öppethållande, bemanninp, uppsökande verksamhet,medieinköpens inrikining etc. Arbetet med riktlinjer och verksamhetsplaner börbedrivas i samspel mellan förvaltning och förtroendevalda och resp.ansvarsområden bör preciseras. Ulredningen framhåller belydelsen av samverkan mellanolika personalkategorier inom biblioteksförvaltningen. Biblioteksarbetet bör istörre ut-slräckninp kunna organiseras efler arbetslagsmodeller för all päbästa sätt ta lill vara personalens kunnande, erfarenheter och inlressen. Ulredningen diskulerar sig fram till följande principiellaslutsatser belräffande folkbibliotekets struktur. - Kommunenindelas i försörjningsområden pä elt sådant säll att hela kommunen täcks. Någonav de fasla enheterna har del samlade ansvarel för bokförsötjningen inomområdet och för atl informationsbehov kan kanaliseras till huvudbiblioteket. - Huvudbibliotekethar huvudansvaret för kultumppgiften och den kvalificerade referensljänsten,Informalionsuppgiflen skall vara vägledande vid mediebeståndels uppbyggnad.Ansvarel innefattar också all bearbeta de informationsönskemäl som förmedlasfrån andra enheler i syslemet. I de minsta kommunerna förmedlas dekvalificerade informations-önskemålen och referensfrågorna lilllänsbiblioteket. - Filialernainriklas främst på litieralurförsörjning, läsvägledning, läsfrämjande insalseroch uppsökande arbele. Dessutom skall de svara för viss informationsförsörjningoch vara länk lill bibliotek med slörre informationsresurser. Vid uppbyggnadenav mediebeståndet satsas huvuddelen av resurserna på ell rikhaltigtutlåningsbeslånd; referensbeslåndet anpassas lill denna roll. - Bokbusskompletterar nätet av fasta filialer. - Utlåningsslällenbyggs upp i samverkan mellan filialerna och personalen vid olika instilulionerinom föreningslivet och på arbetsplatser. - Boken kommeroch annan liknande service erbjuds grupper med särskilda behov. En organisationsstmktur av detta slag släller krav påeffektiva kommunikationskanaler mellan biblioleksenhelerna. Den innebär ävenalt folkbibliotekets medier skall kunna flyttas på etl smidigt sätt. Sist i kapilel 7 lägger utredningen vissa synpunkter påmeloder för biblioleksplanering. Där betonas all planeringsinstrumentet är etlredskap för kommunpolitikerna att styra verksamhelen. Ulredningen framhållerviklen av alt folkbibliotekets planerinp blir problemorienlerad och grundas Prop.1984/85:141 205 påen polilisk priorilering av olika behov av biblioteksservice i kommunen. Somunderlag för en sådan prioritering behövs en omsorgsfull karlläggning av olikagruppers behov och biblioteksverksamhetens förutsättningar. För detta börbiblioleksförvallningen utnyttja statistik, prognoser och andra fakta som finnsinom övriga förvaltningar och i det lokala föreningslivet. Av stor betydelse äräven särskilda undersökningar av biblioteksenheternas utnyttjande. Enkombinaiion av statistiska hårddala och kvalitativa bedömningar bör kunna geetl allsidigl beslutsunderlag. Kommunernaansvarar för och beslutar om folkbiblioteksverksamhetens mål, inriktning ochomfattning. Detta är utgångspunkten för Fb 80:s diskussion om ansvarsfördelningmellan stal och kommun. Ulredningens direkliv ger entydiga besked på dennapunkl. Kommunernahar huvudansvaret men stat och landsting svarar ändå för viktiga funktioner sompåverkar förutsättningarna för och ulformningen av verksamheten. Stat ochlandsting finansierar gemensamt regionala kompletlerande och rådgivandeinsatser. Slalen finansierar lånecentraler samt centralarådgivning och konferensverksamhet. svarar för ulbildning.Därutöver ger slalen vissa punktbidrag till kommunernasfolkbiblioteksverksamhel. Slaten svarar för forskningsbibliotek som är enviktig länk i Qärrlånesamarbetet. Det finns med andra ord ett väl utvecklatsamspel mellan slal och kommun.