prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — Vissadministrativ service skall som hiuills tillhandahållas i huvudsak avlantbruksnämnden. Utredningensförslag överensstämmer med milt. Remissinstanserna:De flesta som har yttrai sig i frågan har i huvudsak uppehållit sig vid fråganom hur stor personal som bör finnas vid varje nämnd. Skälenför mitt förslag: För information vill jag försl ta upp frågan omfiskenämndernas sammansättning. Del finns en fiskenämnd i varje län ochdessulom tre s. k. sjönämnder för resp. , och Mälaren-Hjälmaren.Fiskenämnderna utses av länsstyrelserna och består 1984/85:143 47 avfem ledamöter med suppleanter. Sjönämnderna är sammansatta av tvåfiskenämndsledamöler från vardera berört län. Utredningen har inte särskilttagit upp frågan om nämnderna och deras sammansättning ulan hänvisat tillverksledningskommitténs arbete. 1 betänkandet (Ds Jo 1983:4) Den lokalafiskeadministrationen har föreslagits alt nämnderna skall utvidgas till sexledamöter och att regeringen och skall utse hälften vardera. I fleraskrivelser till regeringen har föreslagits atl bestämmelser utfärdas så atlnämnderna får en bättre intresserepresentalion än hillills och atl de ulökas såall föreirädare för fiskodlingen skall kunna beredas plals i nämnderna. Föregen del anserjag att väsentliga förändringar av formerna för nämndernasUlseende inte bör aktualiseras nu i avvaktan på verksledningskommitténsförslag . Det är enligt min mening viktigt all både fiskenämnd i länoch sjönämnd får en sammansättning som bättre än hillills speglar fiskets ochfiskodlingens omfattning och inriktning inom resp. ansvarsområde. En sädanordning kan åstadkommas ulan ändring av nuvarande beslämmelser. Antalethandläggande tjänstemän hos fiskenämnderna uppgår f n. till drygt 40. För den administralivaservicen åt nämnderna svarar lantbruksnämnden. Det är sålunda en mycket litenorganisalion. Delta inverkar givelvis pä möjligheterna atl åta sig uppgiftersom inte direkt har anknylning lill fiskenäringen. En personalsnålorganisation begränsar även möjlighelerna all delegera uppgifier frånfiskeristyrelsen till fiskenämnden. Delstatsfinansiella lägel medger i huvudsak inle atl ytterligare personalresurserkan tillföras nämnderna. De samlade resurser som f. n. finns inomorganisationen får i stället fördelas på det sätt som är mesl ändamålsenliglmed hänsyn till behovel sett i elt landsövergripande perspektiv. Det ankommerpå atl göra delta. Vad jag har förordal om ulnylljandel avpersonalresurserna inom den nuvarande intendeniorganisationen bör underlättadenna fördelning. Jag vill erinra om atl denna personal enligt mitl förslag ärorganisatoriskt knulen lill . Genom användning av ADB och genomsuccessiv samlokalisering av fiske-nämndskansli och den regionalt placeradepersonalen i den nuvarande intendentorganisationen bör rationaliseringsvinsterkunna göras som kan utnyttjas för all siärka organisationen. Mindre än enfiskerikonsulent för varje fiskenämnd i län bör inte förekomma. för sjönämnderna behövs inle. Liksom bör kanslifunktionenfullgöras av fiskenämndskansliet i ett av de län som är representerat isjönämnden. Viss administrativ service bör som tillhandahällas avlantbruksnämnden. Denav mig föreslagna omorganisationen bör genomföras fr. o. m. den . Deövergängsproblem som kan komma atl uppstå fär lösas efter hand. Prop.1984/85:143 48 Mot bakgrund av vad jag nu har anfört har inomjordbruksdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi lagen (1950:596) om räll lill fiske, 2. lag om ändringi vattenlagen (1983:291). Förslaget under 2 har upprällats i samråd med chefen förjustitiedepartementet. Med hänsyn till alt lagförslagen är okomplicerade är delenligt min mening inle moliveral all inhämia lagrådets yllrande över dem. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatl regeringen föreslår dels atl antaga förslagen till 1. lag om ändringi lagen (1950:596) om räll lill fiske, 2. lag om ändringi vattenlagen (1983: 291), dels att 3. godkänna vadjag har förordat om grunderna för det statliga ekonomiska stödel till fiskei(avsnitt 2.4.4), 4. godkänna vadjag har förordat om en samordning av distribution och marknadsföring av fisksom förulsättning för utbetalning av prisstöd på fisk (avsnill 2.4.6), 5. godkänna vadjag har förordat om regleringen av laxfiskel (avsnitt 2.5.1), 6. medge atlförtiden den I juli 1985-den 30juni 1986 regleringen av priserna på fisk m. m.jämte vad därmed hänger samman samt användningen av medel får ske enligt degrunder som jag har förordat (avsnill 2.5.4), 7. godkänna derikllinjer för fiskerislyrelsens och fiskenämndernas arbetsuppgifter ochorganisation som jag har förordat (avsnitt 2.6), 8. bemyndigaregeringen alt vidlaga de övergängsätgärder och åtgärder i övrigl som behövsför att omorganisationen skall kunna genomföras. Vidare hemställer jag atl regeringen bereder riksdagentillfälle alt ta del av vad jag i övrigt har anförl om fiskepolitiken,administrativ reglering av fisket, licenser för yrkesfisket, prisregleringen avfisk allmänt, regleringen av laxfisket, konsumtionsodlingen av fisk ochskaldjur, forskning och utvecklingsverksamhet pä fiskets område och om denstatliga administrationen pä fiskets område. 1984/85:143 49 5 Anslagsfrågor för /86 1984/85:100 (bil. 11 s. 54 och 59) har regeringen föreslagit riksdagenatt, i avvaktan på särskild proposilion i ämnet, för budgetårel 1985/86 underangivna anslagsmbriker beräkna följande belopp. Statens lokala fiskeadministration . Främjande av fiskerinäringen . Prisreglerande åtgärder på fiskets område . Ell.Bidrag fill fiskevård m. m. Jaganhåller att nu fä ta upp dessa frågor. 1984/85:100 (bil. 8 s. 143) har föreslagits aU . anvisas underdenna anslagsrubrik, Med hänsyn till vad jag i det föregående har förordat omöverföringen av den hydrografiska verksamheten från ytterligare . Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . Jag hemställer att regeringenföreslår atttill Bidrag till meteorologiska och hydrologiska inslitul /86 utöver i prop. 1984/85:100 bil. 8 föreslagetreservationsanslag anvisa ytterligare . 1983/84Ulgift '25 577 594 1984/85Anslag 26346000 1985/86Förslag 34634000 'Anslagen och Kursverksamhet på fiskets område. Beräknad ändring I98.S/86 -(-7 -1-2 666 000 (durav lönekostnader) (-f 778000) (-t- 2411000) -*- 438000 -*- .S 36 000 -H 3 866000 -t- 4I630(K) vatlenmål m. m. -H 3 743 000 Huvudförslagel innebär att personalen måste minskas i viss utsträckning(-. För arbete med föreskrifter om fiskets vård och bedrivande saml förhandläggning av ärenden angående konsumtionsodling av fisk behövs en nyhandläggartjänst (. För byte av telefonväxel behövs . Ytterligare medel behövs för yrkesutbildning av fiskare och för forlbildningav tjänstemän (-(-. ADB-produktion medför ökade kostnader för avgifteroch tekniskt underhåll (. Förtryckning av månadsloggbok och loggboksanvisningar behövs lOOOOOkr. Prop.1984/85:143 51 Jag har i det föregående redogjort för mina förslag tillorganisalion och uppgifter för . Det innebär bl. a. attfiskeriinlendentorganisalionen avvecklas och att den resurs den represenlerarkommer alt inordnas i samt alt den hydrografiska verksamhetenöverförs till . Jag har vid min beräkning av detta anslag tagit hänsynhärtill och till all behöver medel för att täcka de direklakostnaderna för de hydrografiska uppgifter som beställs från . Jag harockså beräknat medel för ny telefonväxel och för nytryckning av loggboksblanketter(4 och 7). För personalutbildning har jag beräknat ytteriigare . (5).Genom omorganisationen bör resurser kunna frigöras för handläggning av ärendenangående konsumtionsodling av fisk och skaldjur m.m. (3). I övrigl bör medelför verksamhet beräknas med utgångspunkt i etl ettårigthuvudförslag. Med hänvisning till sammanslällningen hemställer jag attregeringen föreslår atl till för budgetårel 1985/86 anvisaell förslagsanslag av . 1983/84 Ulgift '16362337 1984/85 Anslag "15722000 1985/86 Förslag 8110000 ' Anslagen Statens lokala fiskeriadminislration ochKostnader för fiskeutredningar i vattenmål m. m. " Anslaget Statens lokala fiskeriadminislration. Vissa utgifter för fiskenämnderna redovisas under anslagelLantbruksnämnderna. ring I98.S/86 11 04.-; 000 - 2 93.M)00 (därav lönekoslnader) (-(-1913000) (- 2 231000) 361 (HX) (därav lönekoslnader) (2984 000) (- 2984 000) Vissa fiske- och arrende- Pris- och löneomräkning . Huvudförslaget innebär en minskning av resurserna med . För arbele med frågor om det svenska laxfisket behövs medel för ensärskild biologtjänst och för en fiskerikonsulent. Ersättningarna för undersökningar i vatlenmål beräknas minska med500000 kr. som kostnaderna som ingår i huvudförslaget beräknas ökamed . föregående har jag redovisat mina förslag till organisation och uppgifterför fiskenämnderna. Mot bakgrund av att endast fiskenämndernas verksamhetkommer att finansieras över detta anslag i fortsättningen bör benämningenändras till Fiskenämnderna. Med hänsyn lill verksamhetens karaktär är det intelämpligt att tillämpa huvudförslaget på fiskenämnderna för nästa budgetår. Medhänvisning till sammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atttill Fiskenämnderna för /86 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1984/85:143 53 1983/84 Utgift '2370101 Reservation '16.30708 1984/85 Anslag 2 172000 1985/86 Förslag 2194000 ' Anslagen Främjande av fiskerinäringen och Bidrag tillfiskare med anledning av avlysning av fiskevallen. Anslaget används för bidrag till främjande avfiskerinäringen och för atl bestrida kostnader för ulvecklingsarbete ochförsöksverksamhel på fiskets område. Anslaget bör ökas med . bör disponeras för organisationsbidrag, . för bidrag lilllokala ålgärder och fiskelillsyn och 1 000 kr.för bidrag till fiskare medanledning av avlysning av fiskevatten. För utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet bör en uppräkning ske med . för praktiskt ulvecklingsarbeteinom fiskodlingsteknik och fiskberedning. Vidare behövs medel för skärptbevakning av laxfiske med . och för metodutveckling vid utsättning avlaxungar med . Med hänsyn till behovel av ökade insalser för fisketillsyni anslutning till ålgärderna för att rädda den naturreproducerande laxen börmedel härför omfördelas inom ramen för anslagel. Jag ålerkommer härtill i annatsammanhang till regeringen. I övrigt bör bidraget till fiskarorganisationerräknas upp med . Jag hemsläller all regeringen föreslår all lill Främjande av fiskerinäringen för budgetåret1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 1 det föregående har jag redovisat mina ställningstagandentill prisregleringen på fisk under /86. Dessa innebär attregleringen i sin helhet bör kunna finansieras med medel urprisregleringskassan för fisk och ur Svensk fisks konjunkturutjämningsfond.Anslaget bör föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Prisreglerande åtgärder på fiskets område /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:143 54 Elt.Bidrag till fiskevård m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Frånanslaget lämnas bidrag till fiskevård och lill koslnader för bildande avfiskevårdsområden. Beslämmelser härom finns i förordningen (1981:537) omstatligt stöd lill fritidsfisket (ändrad senasl 1983:214). Anslagelbör till följd av penningvärdets försämring räknas upp med . Förförbättring av laxbestånden bör . anvisas för att iordningställalekområden och sälta ul laxungar, . för att inlensifiera bildandel avfiskevärdsområden och . för forsknings- och undersökningsverksamhet. Ianslutning till regeringens förslag om fritt handredskapsfiske bl a. på södraostkusten (prop. 1984/85: 107) förordades alt finansieringen av koslnadernahärför skall ske bl.a. genom en avräkning med 2,5 milj. kr. från detta anslag.Det innebär att del lills vidare inte kommer att finnas utrymme för bidragfrån detta anslag till serviceanläggningar för fritidsfiskets behov inomområden av riksintresse. Den bidragsformen bör alltså upphöra. Möjlighetentill fiskevårdsbidrag begränsas ocksä. 1 fortsättningen bör sålunda särskiltprioriteras bildandet av fiskevårdsområden och andra ålgärder för bevarande avnaturreproducerande lax. Jag föreslår alt anslaget förs upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag lill fiskevård m. m. för budgetårel 1985/86 anvisa ett reservationsanslagav . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som han har hemställt om. 1984/85:143 " Betänkandet (Ds Jo 1984:6) Bättre yrkesfiske Tillgången på fiskevatten är relativt god i . Landethar såväl havsområden som en läng kuststräclca samt ett stort antal Insjöar och vattendrag. Utformningen av1950 års fiskerättsliga regler ger var och en rätt att fiska inom stora områden. Förutsättningarna för det svenska fisket har förändrats mycket . Redskapenhar t.ex. blivit betydligt lättare att sköta ioch med övergången till syntetmaterial.Samtidigt har såväl fritiden som allmänhetens båtinnehav ökat. Detta har gjort det möjligt för många medborgare vid sidan avyrkesfiskare att ägna sig åt fiske. har också förutsättningarna för det svenska fisket till havs förändrats mycket. Genom utvidgning avolika länders fiskezoner finns - medundantag av den s.k. vita zonen utanför -inte längre något fritt internationelltfiskevatten inom områden,där svenska yrkesfiskare av traditionbedrivit sitt fiske. Svenska yrkesfiskare är därigenomi huvudsak hänvisade till att fiska på svenskt vatten och inom densvenska fiskezonen. Pör attfiske skall få bedrivas inom annat landsterritorialvatten eller fiskezon krävs att avtal däromträffats mellan och ifrågavarande land. Oet svenska fisket är därjämte i stor utsträckning kvo-terat. Kvoteringen hartillkommit i syfte att förhindraöverf iskning. För attfiske skall kunna bedrivas kontinuerligt, måste fisket anpassas till debiologiska förutsättningar som råder. Endast därigenom kommer fiskbestånden att kunna bevaras och även fortsättningsvis utgöra en förnyelsebar resurs. Detta faktum är av grundläggande betydelse för det framtida svenska fisket. Tillgång och efterfrågan pä fisk såväl inom som i andra länder är av avgörande betydelse för det svenska yrkesfiskets möjligheter att bestå och utvecklas. 1984/85:143 56 strömmingoch torsk är de viktigaste arterna för svenskt fiske. Beståndenav sill/strömming runt de svenska kusterna är f.n. goda. Marknadssituationen såvitt gäller avsättning för konsumtion är emellertid bekymmersam. I fråga omtorsk är beståndssituationen i f.n. god. För torsk är ocksä marknadssituationen relativt ljus.Detta förhällande kan antas bestå . Den viktigaste uppgiften för de svenska sill/strömmingsfiskarna bör, anser vi, vara att skapa en ökad efterfrågan pä svenska sillprodukter inom ochutom landet. Någraformella hinder finns inte för den som vill börjayrkesfiska i vårt land. Innehav avyrkesfiskelicens är alltså inte något formellt krav. Licensinnehav är dock en nödvändig förutsättning för att yrkesfiskare skall kunna få del av det statliga ekonomiska stödet i form av framför allt prisstöd och rationaliseringsstöd. Nägonform av statligt stöd till yrkesfisket kommer enligt vär uppfattning att behöva utgå även fortsättningsvis. Den grupp fiskare, somsamhället är berett att stödja, bör därför även kunna särskiljas från andra fiskande. En möjlighet härtill erbjuder nu gällande licenssystem. Detta systemfungerar numera relativt väl och det bör därför behållas i sina huvuddrag. Licenssystemet föresläs dock förenklat på så sätt att endast enskilda licenseroch licenser för fiske med skepp skall finnas. Deenskilda licenserna skall gälla för fiske med fartyg, som är mindre än skepp, oberoende av hur mänga personer som finns ombord ochsom deltar i fisket. Härigenomförenklas förhållandena för de fiskare, som ibland fiskarensamma och ibland tväeller flera tillsammans i lag under förutsättning att fisket bedrivs medmindre fartyg än skepp. Det bör, anser vi, vara en uppgift för den inom verksamma planeringskommittén att lämna förslag till ramar för licensgivningen. Meddelandet av licenser skall enligt förslaget även fortsättningsvis handhas avfiskeristyrelsen och fiskenämnderna. Rent formellt bör dock licensgivningen ligga hos fis- 1984/85:143 57 keristyrelsen med rätt förstyrelsen att till fiskenämnddelegera handläggningen av ärende om enskild licens. Uppnåddpensionsålder bör enligt förslaget utgöra grund för äterkallelse av licens. Skälet härtill är att statligt ekonomiskt stöd inte anses böra kunna utgå till den, som uppbär ålderspension. Det bör dock uppmärksammas att äterkallelse av licens inteautomatiskt innebär att en pensionär inte skall anses somyrkesfiskare. Regionalpolitiska hänsyn skall tas vid licensgivningen. Detta bör gälla oberoende av om ansökan avser licens för fiske med skepp eller enskildlicens. En viss obalans råder mellan å ena sidan fiskeflottans fångstinriktning och å andra sidan avsättningsmöjligheterna beträffande den fångade fisken. Om det i en licens vore möjligt att ange begränsningar exempelvis i fråga om fiskeinriktning - s.k.riktade licenser - skulle sannolikt ett antal nya licenser kunna beviljas dem,som var intresserade av att fiska efter arter, där förutsättningar för ett ökat fiske ansågs föreligga. Mot bakgrund av de negativa effekter som riktade licenserskulle kunna ge upphov till föreslår vi emellertid att en sådan ordning inte införs. En eftersträvad inriktning av fisket bör i stället kunna nås med ett mer aktivt utnyttjandeav prisregleringssystemet. Koimnittén föreslår att en del avprisregleringsmedlen i fortsättningen skall kunna användas till särskildainsatser genom pristillägg för att stimulera en ökning av ett visst fiske. Genom atttillämpa bestämmelserna om det statliga ekonomiskastödet till fisket mer flexibelt ochstödet till förädlingsindustrin mermarknadsanpassat kan utvecklingen främjas ytterligare. Fördelningav fisket mellan olika kategorier fiskande Enligt vår uppfattning börfisket även så långt det är möjligt vara fritt för var och en. I vissakonkurrenssituationer böremellertid visst företräde kunna ges yrkesfisket. Konkurrensförhällandena mellan olika kategorierfiskande är inte likartade inom allt fiske. 1984/85:143 58 i havet och i insjövatten och de varierar dessutom mellan olika kuststräckor. Viss konkurrens kan förekomma också mellan olika yrkesfiskare. Denna fräga regleras i regel internt inomyrkesfisket pä sä sätt att fiskets organisationer utfärdar bestämmelser om t.ex. högsta tillåtna kvoter per fartyg ochtidsenhet. Innehav av licens för yrkesfiske har inte någon betydelse för rätten att använda olika redskap. Det ärenligt vär uppfattning rimligt att detfiske, gom samhället förklarat sig berett att stödja, ges bättre förutsättningar att kunna bedrivas. Dettakan ske endast om det är möjligt att kontrollera hur många som utnyttjar resursen. Ett sätt att åstadkomma detta vore att förbehålla licensierade yrkesfiskare rätten att använda alla de mängdfångande redskap, som används vid havsfiske. Deticke-licen-sierade yrkesfisket till havs är dock f.n. inte särskilt omfattande. En reglering av nyssnämnt slag skulle därför enligt vår uppfattning vara onödigt omfattande. Vi har i stället valt att föreslå att endast trål skall vara yrkesfiskeredskap. Trålredskap är fångstintensiva och tar i anspråk stora utrymmen på fiskeplatserna. Den som innehar yrkesfiskelicens skall - utom såvitt gäller vattnen utanför och - rent generellt ha rätt att fiska med trål, där sådant fiske får bedrivas. Rätten att bedriva fiske med trål bör dock enligt vår uppfattning inte begränsas till endast licensieradeyrkesfiskare. Sädan rätt bör tillkomma den som är yrkesfiskare, oavsett om han harlicens eller ej. Det utanför och i bedrivna trälfisket bör enligt vär uppfattning föras in under de allmänna regler som gäller för trålfiske. Detta innebär att trälfiskeomräden bör läggas ut på allmänt vatten inom dessa områden. Inom trälfiskeomräden skall, enligt värt förslag, fiske med trål fä bedrivas endast av den som hartillstånd att bedriva sådant fiske. Yrkesfiskelicens föresläs gälla som sådant tillstånd. Utanför läns kust och i är resursen emellertid begränsad. Rätten att bedriva trålfiske inom ifrågavarande områden bör därför fordra särskilt tillstånd av . 1984/85:143 59 Genom värt förslag försvinner möjligheten för andra än yrkesfiskare att fiska med trål. Med yrkesfiskare avser vi den, för vars försörjning fisket är av väsentlig betydelse. Den som harfiske som enda yrke eller huvudyrke är självklart att anse som yrkesfiskare.A andra sidan kan den, som är heltidsanställd iannan verksamhet eller i övrigt på heltid ägnar sig åt annat yrke inte anses somyrkesfiskare. För att någon skall anses som yrkesfiskare bör enligt vår uppfattning vederbörande därjämte vara registrerad för mervärdeskatt för fiske. För detta krävs f.n. en årlig omsättning i fisket på . Begränsningarav allmänhetens rätt att fiska bör enligt vår uppfattning endast införas i de fall, då ett fritt fiske av resurs- ellerutrymmesmässiga skäl inte längre bedöms kunna få fortsätta. Begränsningen bör dock inte vara sä omfattande att allt fiske hindraseller att ett berättigat husbehovsfiske omintetgörs. Exempel på en situation, då allmänhetens fiske bör kunna begränsas, är dä yrkesfiskarna inte får tillräckligt utrymme för sina redskap och därför i betydande mån hindras i sitt fiske. Om fiskresursen inom visst område är hotad, torde syftet med bestämmelser som begränsar fisket uppnås bäst om allt fiske inom området förbjuds. Inom ett sådant område bör därför inte något som helst fiske tillåtas fredningen gäller. Det kan finnas områden som omfattas av fiskevårdande föreskrifter där fiske kan tillåtas med mindre fångstintensiva redskap. Sädant fiske bör dä vara generellt tillåtet inom sistnämnda område. Om resursen där också skulle tåla visst fiske med andra redskap, bör tillstånd, (dispens) att bedriva sädant fiske inom området kunna meddelas. Företrädesrätt bör därvid, enligt vär uppfattning, ges yrkesfiskare. Denna företrädesrätt till fiske kan dock, om ersättningskrav frän de enskilda fiskerättsägarna skall undvikas, inte avseannat än fiske pä allmänt vatten. Enligt vår uppfattning bör även i en konkurrenssituationavseende utrymmet pä fiskeplatserna företräde kunna ges yrkesfiskare. 1984/85:143 60 Begränsningarskall kunna förekomma endast inom de vattenområden, där konkurrensen är avsevärd och yrkesfisket hindras ibetydande män. Detta torde regelmässigt innebära att endast mindre områden blir aktuella för begränsningar . Avgörandeför hur omfattande begränsningen skall göras bör som sagts vara behovetav begränsningar i det enskilda fallet.Avsikten med vårt förslag är att skapa förutsättningar för ett kustnära yrkesfiske att bestå som näring. Enligt vår uppfattning bör våra förslag vara generella och kunnaanpassas till varierande förhållanden. Vi har därför valt att föreslå ett allmänt bemyndigande för att besluta om begränsningar beträffande fiske med alla rörliga redskap på allmänt vatten vid landets hela kuststräcka. En förutsättning för att skall få besluta om begränsningar är dock att konkurrensen medyrkesfisket om utrymmet äravsevärd. Inom område där fisket begränsats får fiske, som omfattas av begränsningen, bedrivas endast av densom har tillstånd därtill. Sädant tillstånd får endast meddelas yrkesfiskare.Yrkesfiskelicens skall enligt vår uppfattning automatiskt gälla som sådant tillstånd. För yrkesfiskare, som inte inneharlicens för yrkesfiske, meddelas tillstånd av . I fråga omenskilt vatten föresläs begränsningar av allmänhetens fiske kunna komma i fråga endast vad gäller fisket med ryssjor på . Ocksä på allmänt vatten i de bör enligt vär uppfattning allmänhetens fiske kunna begränsas till förmän för yrkesfisket, när betydande konkurrens föreligger om utrymmet.