prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Avlalel som ingicks med bilräde av en av slalen utseddsärskild utredare träffades under förutsättning av en slallig ersättning för endel av abonne-mangsraballen. Ett förslag med den innebörden lades fram av 1980års bokbranschulredning. Ulredaren föreslog ell slalligl stöd motsvarande 23procentenheter av förlagens abonnemangsrabatl för titlar som erhållit slalliglulgivningsstöd. Genom beslut (prop. 1980/81: 100 bil. 12, KrU 26,rskr 299) infördes fr. o. m. /82 etl dislribulionsstöd ienlighel med utredarens förslag. Slödel har funniis i drygl . Medelsförbrukningenundersteg kraftigt den i förväg beräknade anslagsnivånav 1,6 milj. kr. Föregående och innevarande budgetårs belaslning avanslaget pekar dock på atl stödet nu utnyttjas i en från början avsedd omfattning. bokuiredning har utvärderat hur stödel hittillshar fungerat. Den lidigare nämnda undersökningen som på uppdrag av ulredningenulfördes av SPK visar all andelen lilleralurslödda titlar i abonnemang lillsamtliga fackbokhandlar har ökal sedan del nya fackbokhandelsavtalei irädde ikrafl som abonnemangsandelen av samlliga nya titlar sjunkit /82 uppgick till eller ca 1500 titlar. Möjlighelen altminska abonnemangets omfallning i och med del nya avlalel har av förlagensåledes utnyttjats på så säll atl det i försia hand är den mer svårsåldakvalitetslitteraturen som skickas ul i abonnemang, medan man lycks förlita sigpå all den övriga utgivningen köps in även uianför abonnemanget. Utredningen drar av undersökningen slulsalsen alt det ären fördel med en inle alltför hög abonnemangsnivå som gör del möjligl för helafackbok- 1984/85:141 56 handelsgruppenalt ha samma villkor. Abonnemanget innehåller lill slor del smalarekvaliielslitteratur som det finns mesl skäl all främja med ell statligtdislribulionsstöd. Ulredningenpekar emellerlid också på förhållandet att många titlar relativt snabbi gär iretur. Detta gäller i högre grad i fackbokhandlar med låg omsättning och isärskilt hög grad abonnemangstillar. Utifråndessa iakttagelser förordar utredningen en förslärkning av fackbokhandelsavtaleimed avseende på lagerhållningsliden för abonnemangsexemplaren ifackbokhandeln. Enligt ulredningen skulle del vara önskvärt att böckerna lågkvar i bokhandeln minst etl år. Delta skulle emellertid medföra en ytterligaresänkt lageromsältningshastighet och därmed minskad lönsamhet för bokhandeln.Utredningen finner det därför motiverat med en högre föriagsrabatl samtidigtsom staten föreslås även i fortsättningen stå för en rabatlandel på titlar medulgivningsstöd. Skälenför mitt förslag: Genom det nuvarande fackbokhandelsavialels abonnemangssystemhar bokförlagen och fackbokhandeln åtagit sig en kulturpolitiskt betydelsefulluppgift. Även om abonnemanget som sådani bygger pä en affärsmässig bedömning avfackbokhandelns sortiments-bredd som vikligasle konkurrensmedel gentemotbokklubbar och andra försäljningskanaler för böcker, har abonnemangelsnuvarande ulformning en kullurpolilisk profil som inle i sin helhet kanmotiveras på renl kommersiella grunder. Del är emellertid svårt atl dra någraentydiga gränser mellan vad som är kommersiellt intressant och vad som är"enbart" kulturpolitiskt motiverat. Kategorier avkvalitelslilleratur som har små utsikter all bli sålda under exponeringsliden ibutiken kan ändå ha bidragit till alt ge fackbokhandeln en profil avvälsorterad mötesplats med aktuell litteratur och därmed inbjuda tillytterligare kundbesök i jusl den bokhandeln. sätter en låglageromsältningshastighet och höga returer gränser för vad som är ekonomisklförsvarbart för det enskilda företagel. Delstatliga distributionsstödet kan sägas erkänna branschens kulturpolitiskaåtagande som det slimulerar branschen till all upprätthålla ett starktinslag av kvalitetslitteratur i abonnemangsutskicken. Stödets anknytning lilldet statliga ulgivningsstödel medför också att statens belydande insatser fören bred och kvalitativ utgivning av litteratur ges en uppföljning ochförstärkning i distributionsledet. Även om distributions-stödet av praktiskaskäl belalas till bokförlagen och förbilligar fackbokhandelns bokinköp, syfiarslödet i första hand lill alt allmänhelen skall ha tillgång lill ett bretturval av ny kvalitelslilleratur i samtliga fackbokhandlar i landel. Staten haretl naturligt intresse av atl de böcker som har getts ut med statligt stödockså når sina läsare i olika delar av landel. Bokulredningenhar pekat på vissa svagheter inom det nuvarande abonnemangssystemet, i försiahand att en förhållandevis hög andel böcker efter kort lid i bokhandeln går iretur till förlagen. En bok som sänds i retur Prop.1984/85:141 57 innebär all den har belastat verksamhelen med kostnaderför produktion, marknadsföring, distribution och hantering ulan att ha lettlill en försäljningsintäkt. 1 fortsättningen är boken endasl lillgänglig förbeslällningsköp bortsett frän etl eventuelll senare realisationstillfälle. Utredningensönskemål om elt ökal branschålagande för atl åstadkomma en längre lagerhållningstidför abonnemangsböcker har under remissbehandlingen fåll elt posilivtbemötande. Båda parter, SBF och Bopako, har markerat sin vilja att bidra tillatt de böcker som åtnjuter stöd från samhällets sida i ännu högre grad äntidigare får möjlighet alt hävda sig i bokhandeln. Båda organisationerna harockså meddelat all förhandlingar mellan parterna inletts i delta syfte. Utbildningsdepartementethar haft underhandskontakter med bådaparter för diskussioner om statliga ambitioner och stödmöjligheler. Förhandlingarna är nu avslutade. Parterna har den 21februari 1985 Iräffal överenskommelse rörande fackbokhandel i , ell nyttfack-bokhandelsavlal. Avtaletinnebär att abonnemangsrabatlen för de titlar som erhåller utgivningsstöd höjsfrån nuvarande till av förlagsnettopriset. Abonnemangsexemplar avdessa titlar får returneras lidigasl andra årel efler utgivningsårel. Enförulsättning för avtalels genomförande i denna del är emellertid att statenbidrar till den högre abonnemangsrabatlen genom ett förhöjt dislribulionsstöd.SBF och Bopako har därför i en gemensam skrivelse anhållit om en sådan höjning. I nämndakontakter med branschen har framkommit atl staten förutsätts bidra med enersättning motsvarande minsl 30 procentandelar av förlagens rabatt om avförlagsnelloprisel på de abonnemangsböcker som erhållit statligtutgivningsstöd. Detta kräver godkännande. Avtaletinnebär vidare att fackbokhandeln åtar sig att i abonnemangen från förlag somär anslutna lill avtalet ta emot alla titlar som klassificeras som svensk ellerutländsk skönlitteratur för barn eller vuxna. Härutöver skall fackbokhandeln laemol av resp. förtags övriga utgivning. För egendel finner jag det glädjande atl bokbranschens parter nu har kommil överens omen förslärkning av fackbokhandelsavtalei i enlighel med bokulredningensinlenlioner. Förbättringarna ligger i första hand på de titlar som berörs avdet slatliga ulgivningsstödel. I fortsältningen kommer samtliga dessa titlaralt ingå i abonnemangsutskicken och åtnjuta en föriängd lagerhållningstid.Abonnemangsexemplar av titlar vilka erhållil utgivningsstöd far ej avfackbokhandeln returneras förrän lidigasl efler del ordinarierelurtillfällel, vilkel normalt är närmast efler delall boken getts ul. Jämföri med nuläget ökar således denna litteraturs aktivaförsäljningstid i bokhandeln med ett är. Enligt avlalel motsvaras detta ökade åtagande frånbokhandelns sida av 1984/85:141 58 enkraftigl höjd föriagsrabatl på lilleralurslödda titlar. kan dock skeendasl under förutsättning atl slalen medverkar i finansieringen genom en ökadprocenluell ersättning av förlagsraballen för de titlar som erhållil statligtutgivningsstöd. Jaganser det i och för sig vara rimligl atl bokbranschen ålar sig ell ansvar förspridning av kvalitetslitteratur utöver vad som kan moliveras av striktkommersiella skäl. Etl sådani kulturpolitiskt krav kan ställas sommotprestation för de ekonomiska insatser staten redan gör framför allt för attslödja en bred bokutgivning. Medhänsyn till det angelägna syftet att öka bokhandelns lagerhållningstid för enslor del av kvaliletslitteralureri saml åtagandena i övrigt i branschens nyaöverenskommelse anser jag del befogal med en ökad statlig insats enligt vad jagnämnl i del föregående, nämligen alt staten ersätter 30 procentandelar avabonnemangsrabatlen på av förlagsnettopriset lill fackbokhandeln vad avsersådana titlar som erhållit statligt ulgivningsstöd. Delnya fackbokhandelsavtalets bestämmelse all samlliga titlar med statligtulgivningsstöd skall ingå i abonnemanget och bli berättigade lilldislribulionsstöd - om det utgivande förlaget är anslutet lill avlalel -medföratt fier titlar än kommer atl uppbära slatligl stöd. Jag ålerkommerlill konsekvenserna härav under avsnitt 6 Anslagsberäkningar för budgetåret1985/86. Branschensöverenskommelse innebär all det nya fackbokhandelsavtalei Iräder i krafl den 1juli 1985. Avtalet lillämpas då under förutsättning atl regering och riksdagbeslular om elt ökal slatligt dislribulionsstöd i enlighet med branschensförslag. Förhöjd rabatlersätining bör således enligt mitl förslag belalas ulför försia gången för titlar som kommer atl ha erhållit ulgivningsstöd underbudgetårel 1985/86. Mittförslag: Även bokhandlar utanför fackbokhandelsgruppen, i försia handservicebokhandlar, bör kunna få slatligt slöd för inköp av ett brett urval avakluell allmänlilteralur, ett s.k. sortimentsslöd. Slödel bör konstrueras somett graderat årligl schablonbidrag vid inköp av minst det nyhetssorlimenl varsomfallning bestäms utifrån värdel av resp. bokhandels årsinköp avallmänlilteralur. Slödet bör handhas av (). Bokutredningensförslag: Överensslämmer i huvudsak med mitl förslag. Ulredningens förslagskiljer sig från mitl i två avseenden. Ulredningen föreslår all slödet till denmindre bokhandeln ulgår selektivt, dvs. efter prövning genom BFI. lillförelrädesvis bokhandlar på mindre och medelstora orter och med hänsyn lagentill kundunderlag och konkurrensaspekter. Utredningen föreslår vidare all dellill slödet knyts en konsultinsats för 1984/85:141 59 denaktuella gruppen av mindre bokhandlar. Ulredningen räknar med all ca 80bokhandlar skall kunna omfatlas av slödordningen och erhålla en fasl rabatt påetl visst antal titlar . Remissinstanserna:Förslaget om ett särskilt stöd lill den mindre bokhandeln stöds av mångainstanser. Ulformningen som sortimentsstöd tillstyrks avbranschorganisationerna med undantag av somföredrar etl direkl driftsstöd. vill ställa slörre kvalitefskrav påi stödel ingående titlar. Ett par instanser avslyrker ett sortimentsstöd medhänvisning lill risken för oönskade effekter på exempelvis fackbokhandeln. Bakgrundtill mitl förslag: En analys av bokhandelsstrukluren visar alt fackbokhandelnär slarkl koncentrerad till slörre orter. Många orter saknar helt bokhandel ochav de ca 170 bokhandlarna uianför fackbokhandelsgruppen är många ensamma påsin ort. Denmindre bokhandeln har en ekonomiskt utsatt situation, främst på grund av förlåg omsättning och bristande kundunderlag. Enligt Bokhan-delsenkälen 1983 ärsmå bokhandlar i regel mindre lönsamma än stora. Lönsamhelen är särskilt svag iföretag med en bokomsällning under 1 milj.kr., i prakliken den övre gränsen förservicebokhandlars bokförsäljning. Endasl av dessa är företagsekonomisktbärkraftiga om de belastas med ett marknadsmässigl löneuttag för ägaren. och bokhandelns övriga branschorgan har vid etlflertal tillfällen anhållit om etl slatligl slöd lill servicebokhandlarliknande del som för fackbokhandeln utgörs av del statligadistri-bulionsslödel. Närmare bestäml har två stödformer angetts som lämpligaför den mindre bokhandeln. Ett löpande slöd skulle ulformas så atl bokhandelnfick etl för förelaget anpassat abonnemang utan kosinad eller med en betydanderabatt. Därigenom skulle bokhandelns fortlevnadschanser ökas ochabonnemangslitlarna få en bättre spridning. Den andra stödformen skulle varalemporär. En nedläggningshotad bokhandel skulle kunna få rådgivning och etlekonomiskl engångsstöd. Del befinlliga slatliga kredilstödel är nämligenendast tillgängligt för vissa angivna investeringsändamål. Bokutredningenhar i sill förslag lagit fasta på tanken om ell löpande behovsprövat driftsstödkopplat till etl enhetligt abonnemang för hela gruppen service- ochspecialbokhandlar. Ulredningen föreslår alt del slatliga stödet riktas tillflertalet servicebokhandlar och elt mindre antal specialbokhandlar och atlslödet belalas ut som en fast rabatt för abonnemangsböckerna. En behovsprövningskulle grundas på ortens storlek saml en bedömning av kundunderlag ochkonkurrensförhållanden. Skälenför mitt förslag: För allmänhetens lillgång lill akluell kvalitetslitteraturär förekomslen av en bokhandel på orten av slor betydelse. Prop.1984/85:141 60 handlar finns emellertid bara i drygl hälften av landetskommuner, företrädesvis i de större orterna. Även alternativaförsäljningskanaler såsom varuhus, bokklubbar och annan direktförsäljning frånförlagen har sina tyngdpunkter i tätortsområdena. I stora delar av landel ärsåledes den mindre bokhandeln del enda slället där bokköparen kan mölamarknadens utbud av kvalitetslitteratur i ett bredare urval. Även om bokhandelnulan-för fackbokhandelsgruppen endasl svarar för etl par procent av den toialabokförsäljningen är elt vittförgrenat bokhandelsnät av avgörande betydelse förlitteraturförsöijningen i olika delar av landel. Som framgår av bokulredningensanalys är den ekonomiska silualionen för många av de mindre bokhandlarnabekymmersam. Dén låga försäljningsvolymen på böcker medger inte en tillräckligtbred och prismässigt attraktiv marknadsföring av kvalitetslitteratur för attkunna möla konkurrensen från ofla väl spridda försäljningsställen förmassmarknadslitleralur. Konlinueriigt brislande lönsamhet vad gällerbokförsäljningen kan heller inte i längden bäras upp av andra varugrupper ochblir därmed ell hol mot förelagels exislens. Det är enligt min mening av slortkulturpolitiskt värde om även de mindre bokhandlarna kan erbjuda ettförhållandevis brett urval av god och aktuell litteratur. Därigenom blir dennalitteratur bällre spridd till eller Över huvud taget synlig för slora delar avbefolkningen. bredare bokutbud kan också bidra lill en ökadkonkurrenskraft för bokhandeln. Jag finner det därför motiverat med ettstatligt stöd särskilt riklat lill de bokhandlar som inte har rimligaförutsättningar all bilräda fackbokhandelsavtalet. I likhel med bokulredningenförordar jag en stödform som direkl anknyter lill sortimentsbredden ibokhandeln. Del bör med ell statligt stöd sålunda bli billigare att hålla etlvissl urval ur den akluella utgivningen. förslag innebär atl en statlig rabattskulle ges på inköpspriset av elt fast antal titlar, förslagsvis ca 800. Detkan enligt min mening vara svårt atl ange ett visst antal titlar som lämpligtför alla bokhandlar i fråga. Även inom gruppen servicebokhandlar finns förelagmed mycket olika förutsättningar vad gäller omsättning, kundunderiag,kostnadsbild och därmed lönsamhet. För en del av de minsla bokhandlarna skulleetl så slorl sortiment snarare leda till en ytterligare försämrad lönsamhettrots det statliga stödet. grundtanke med slödet är atttillförsäkra servicebokhandeln ett löpande driftsstöd för atl förbättralönsamhelen och därmed förutsättningen för en god sortimentsbredd. Jag finneretl slöd lill den sortimenlsbredd som är anpassad lill företagets möjlighel attsälja böckerna bäst ägnat att förverkliga utredningens målsättning. Som etl lämpligt mått på bokhandelns marknadsmässigastyrka bör inköpsvärdet av den allmänlitteratur som köptes året före stödåretkunna användas för en indelning i olika slorieksgrupper. De riktvärden somfastställs kan från lid lill annan behöva anpassas till prisutvecklingen. Prop.1984/85:141 61 räknar med atl sammanlagt ca 125 bokhandlar skall kunnaomfattas av stödet och fä bidrag för ett nyhetssorlimenl om 400-800 titlar. föreslår att urvalel av titlar tillstödsortiment överiåls ål branschen atl besluta om i anslutning lill delurvalsförfarande som redan nu tillämpas för servicebokhandelns abonnemang avden s. k. nyhelsservi-cen inom grossistföretaget dock atl det lill den beslutande gruppen av bokhandlare knyts enperson med särskild kunskap om den kvalificerade bokutgivningen och delslalliga litteraturstödet. Grundkravet vid urvalet av böcker bör enligtutredningen vara all lislan innehåller god och samiidigi efterfrågadlitteratur. anser all del bör ställas större kullurpoliiiskakrav på etl slalligl subventionerat sortiment till servicebokhandeln. Rådetföreslår, inom en jämfört med bokulredningens förslag väsentligt minskadmedelsram för stödet, en statlig rabatt lill högst 700 titlar, varav högst 200titlar efter frilt val och i övrigt titlar som erhållil slatliglulgivningsstöd. Därmed skulle stödel närma sig den kulturpolitiska profil somutmärker fackbokhandelns dislribulionsstöd där staten subventionerarförlagsrabatten enbari för litteratur-stödda titlar. I fråga om bokurvalet för sortimentsslödel ansluler jagmig i huvudsak lill bokulredningens förslag. Del bör sålunda vara en uppgiflför branschens organ att välja de titlar som skall ingå i servicebokhandelnsnyhets-abonnemang. Redan nu är abonnemanget uppbyggt av olika moduler medtitlar grupperade efter bedömd efterfrågan och med möjlighel för bokhandelnall välja olika alternativ vad gäller antalet exemplar per litel. Enligt vadjag har inhämlal föreligger inga hinder att yllerligare anpassa abonnemangssystemettill den av mig föreslagna stödformen med olika alternativ försortimenisbredden. Vad gäller innehållel i urvalel kan jag inte ansluta miglill kulturrådels förslag om en obligatorisk kvot med lilleralurslödda titlarför alt erhålla fulll sortimentsstöd. För del försia föreligger prakliskasvårigheter all vid lidpunkien för urvalel lill nyhetsservicen bedöma vilkatitlar som senare kan komma att erhålla ulgivningsstöd. För det andra skiljersig dislribu-tionsstödel i väsentliga avseenden från del nu föreslagna stödetlill servicebokhandeln. Distributionsstödet syftar till all främja spridningenav kvalitetslitteratur inom ramen för etl myckel bredare abonnemangsåiagandeinom fackbokhandeln. Med denna målsättning är det rimligt att slaten begränsarsin insats till en subventionering av den litteialurstödda utgivningen. Förservicebokhandeln är del primära behovel att hålla elt sortiment avtillräckligt efterfrågad kvalitetslitteratur för alt lönsamhet över huvud lagetskall kunna säkras. Eftersom ulgivningsstödel beviljas helt oberoende av entitels marknadsförutsättningar är det inte lämpligt alt erhållet ulgivningsstödutgör etl villkor för en litel alt ingå i sortimentsslödel. I prakliken kommerell stort antal titlar med utgivningsstöd all ingå i serviceabonnemangel ulanall särskijda föreskrifier utfärdas. 1984/85:141 62 senlliglalt staten får möjlighel all följa huruvida de kullurpoliiiska ambitionernamed stödet förverkligas. Jag ålerkommer i del följande till frågan om hurslödels ändamålsenlighet, bl.a. med avseende på kvalitetsaspekten, fortlöpandebör prövas. remissinstanser, bl. a. statens pris- och kariellnämnd och , är Iveksamma lill ett sortimentsslöd med hänsyn tillstödets effekter, nämligen bl.a. risken för atl mindre fackbok-handelsförelagkan finna stödformen mer attraktiv än ell abonnemang enligtfackbokhandelsavtalei. Jag finner denna invändning väl värd att beakla. Ensådan risk kan emellertid avsevärt minskas med den ulformning av stödet somjag i det föregående har förordal, nämligen all slalligl stöd ulgår enbari sådan sortimenlsbredd som är anpassad lill resp. förelags bärkraft. Antalettitlar som kan ingå i ett stödsortiment bör följaklligen i genomsnitt blilägre än vad bokulredningen har nämnl som exempel, nämligen 800 titlar. Enligtmin mening bör antalet titlar i slödsortimenlet bara för de störreservicebokhandlarna uppgå till en sådan storleksordning. Risken för enöverströmning från fackbokhandlar lorde också vara överdriven med tanke på deförhållandevis blygsamma stödbelopp som det är fråga om i sortimentsslödel. Jagålerkommer senare lill denna fråga. Samiidigibör påpekas atl del finns servicebokhandlar som redan nu har en omsättning ifråga om böcker som överstiger vad de svagaste fackbokhandlarna kan uppvisa.Del finns ett 90-tal fackbokhandlar som under /84 köpte böckerför mindre än 0,5 milj. kr. En överströmning ål det ena eller andra hållet kanmed en sådan överlappning inte hell uteslutas. En realistisk bedömning av enoch annan fackbokhandel kan mycket väl leda till slutsatsen alt en övergångtill servicebokhandel är den enda vägen till en långsiktig fortlevnad avföretaget. Del bör alltid vara en fråga för del enskilda företagel all väljasin profil uiifrån sina egna förutsättningar. Vadgäller konstruktionen av de statliga bidragen förordar jag schablonbidrag tillvarje bokhandel som omfatlas av slödet. Bidraget bör som jag i del föregåendeföreslagil graderas efler olika sorlimentsklasser. Av praktiska skäl börutbetalningen av statsbidraget kunna samordnas med debiteringsrutinerna förnyhetsabonnemangel hos Seelig & Co. Mitl förord för ett schabloniseratbidragssystem innebär atl jag inte ansluter mig lill bokutredningens tanke omen fasl rabatt på förlagsnettoprisel för den enskilda titeln i abonnemanget.Med den föreslagna stödformen med fasla sorti-mentsklasser är storieken påslödsortimenlet för den enskilda bokhandeln inför stödbeslulet given. Det finnssåledes i sortimentsslödel ingel behov av en särbehandling av den enskildaslödtiteln. Ellslöd med en fasl procenluell rabatt skulle dessulom kräva en anslagskonslruktionsom möjliggör en automatisk anpassning av anslagsbeloppel till förändringar idels slödels omfattning, dels förlagsnettopriserna. Jag är emellertid inteberedd atl tillstyrka en anslagsmodell med en sådan Prop.1984/85:141 63 Bidragsbeloppen bör beräknas så atl dei slort motsvarar abonnemangsrabatlen för fackbokhandeln. Som medelsram förstödel föreslår jag ell belopp av I milj, kr. Jag ålerkommer härtillunder avsnill 6 Anslagsberäkningar för /86. Jag ansluler mig till bokulredningens förslag altsortimentsslödel bör handläggas av BFI som har svarat föradministrationen av försöksverksamhelen med det slalliga kredilstödel lillbokhandeln. Den av mig föreslagna generella stödformen för sortimentsslödelmedför inle någon urvalsprocedur i fråga om vilka bokhandlar som skall ingå istödel. Företagets inköpssumma för den åriiga utgivningen av allmänlilteralurär del enda kriteriet för alt bli berättigad till stödel. Däremol bör enavvägning ske i fråga om såväl en lämplig indelning av servicebokhandlarna i olikainköpsklasser som vilken sortimenlsbredd som minsl skall krävas för varieinköpsklass och som skall bli vägledande för beräkning av bidragsbeloppen. Fördessa bedömningar krävs enligt min mening en ingående branschkännedom saml engod insyn i de förelagsekonomiska villkoren för de olika lyperna avservicebokhandel. Jag anser all BFI redan har goda förutsättningar för att görade slags bedömningar som här är fråga om. Med tanke på det förhållandevis sloraantal förelag som kommer atl omfattas av stödet finner jag det emellertidnödvändigt all BFI:s kansliresurser förstärks för denna uppgifl. Jagåterkommer i ett senare avsnitt lill frågan om BFI:s roll i det statligautvecklingsprogrammet för bokhandeln som helhet. Jag kommer i del sammanhangetatl behandla BFI: s myndighelsuppgifler, slaiens inflytande i bolagel samtvissa organisatoriska och praktiska frågor i samband med elt vidgatansvarsområde. Del bör ankomma på regeringen att utfärda de föreskrifieroch träffa det avtal med BFI som erfordras för det föreslagna stödet. 4.3.3 Kredilstöd till bokhandel Milt förslag: Försöksverksamheten med kredilstöd lillbokhandeln bör permanentas med i huvudsak oförändade villkor. Lånemöjlighetenbör dock uividgas lill all avse också övertagande av hyresrätt lill affärslokal.Slalliga kreditgarantier lill bokhandel bör kunna avvecklas som stödform. förslag: Överensslämmer med mitl förslagvad gäller såväl permanentning som utvidgning av låneverksamheten.