prop · G803207 · 1984-12-31 00:00:00 — Syftet med bestämmelsen är att garantera alt arbetslagarna fårinflytande på utformningen av arbetslokaler. Denna möjlighet tillmedbestämmande anser jag vara myckel viktig. Regeln i 55§ 4 mom.byggnadsstadgan togs därför i sak oförändrad in i del lill lagrådet remitteradePBL-förslaget. Jag är inte beredd alt tillstyrka en ändring av regeln utan ettmer ingående samråd med alla berörda parter än vad som låter sig göra i dettasammanhang. Det förefaller dock som om en rationellare hantering av dessaärenden är möjlig att åstadkomma utan någon lagändring. börfå i uppdrag all i samråd med försökskommunerna se över även hithörandefrågor. Ett par kommuner vill ha möjlighet för altlill tjänstemän delegera beslutanderätten i dispensfrågor. Gällande bestämmelser hindrar inte all , omdet är lämpligt och kommunfullmäklige medger det, delegerar beslutanderätt tilltjänstemän när det gäller de dispensbefogenheter som direkt tillkommerbyggnadsnämnden (3§ byggnadsstadgan, 3 kap. 12 och 13 §§ kommunallagen). I det följande kommer jag att föreslå en befogenhet förbyggnadsnämnderna alt bevilja tidsbegränsade byggnadslov i vissa fall därdispens nu behövs. Jag kommer också all föreslå vissa smärte lättnader i del s.k. 1984/85: 207 13 tätbebyggelseförbudet, vilket minskar behovet av dispenserfrän detla förbud. Jag är inte beredd att ta något ytterligare initiativ pådetta område. Min principiella uppfattning - som kommer till ullryck i det tilllagrådet remitterade PBL-förslaget - är att möjligheten att dispensera frånframför allt stads- och byggnadsplaner bör begränsas. Demokratin och de möjlighelertill medbestämmande över markanvändningen som planinstitulen ger, bör nämligenstärkas. I förslagen tar några kommuner också upp vissa frågor omsamordningen mellan byggnadslovsgivningen och annan tillståndsgivning. Jag finner del angeläget med en samordning av byggnadslovsgivningenoch annan lillFtåndsgivning, men det är i hög grad en fråga om praktiskthandlag hos de berörda myndigheterna. Vid några byggnadsnämnder har man redannu prövat rutiner som lett lill väsentliga samordningsförbättringar. Frågan omsamordning berör också annan lagstiftning än byggnadslagstiftningen. Jag ärdärför inte beredd att nu föreslå några författningsändringar i delta syfte,men statens planverk bör få i uppdrag alt i samråd med försökskommunerna ochberörda myndigheter se över också dessa frågor. En kommun vill att kvalitetskravet på nyhyggnadskariorskall kunna nyanseras i förhållande till byggnadsprojektets karaktär. Delföreligger vidare önskemål om en ökad möjlighet att bevilja tidsbegränsade byggnadslov. Jag lämnar i det följande (avsnitt 2.3.2) förslag som ihuvudsak tillgodoser dessa önskemål. Flera av de framförda förslagen innehåller önskemål om allbättre möjligheter skall finnas till avvikelser från egenskapskraven påbyggnader, bl. a. kravel på tillgänglighet. De flesta förslagen är mycketallmänt hållna medan ett av dem innehåller detaljerade förslag lillbestämmelser i frågor som behandlas i de föreskrifter och allmänna rådsom utfärdas av statens planverk i Svensk byggnorm. Egenskapskraven pä byggnader anges i 15 paragrafer (38-49 §§)i 5 kap. byggnadsstadgan. Jag vill till en början erinra om att byggnadsnämndenbeträffande flertalet av dessa bestämmelser har mer eller mindre vittgåendeuttryckliga dispensbefogenheter. I övriga fall uppställs krav som är såutformade att deras tillämpning i hög grad är beroende av byggnadsnämndensskälighets- eller lämplighetsbedömning i del enskilda fallet. I anslutning tillbyggnadsstadgans egenskapskrav finns föreskrifter som utfärdats i Svenskbyggnorm. Dessa är utformade i överensstämmelse med stadgans möjligheter attnyansera kraven. Vidare har en generellt utformad dispensbefogenhelenligt 67 § byggnadsstadgan. Denna befogenhet har länsstyrelserna i allmänhetdelegerat till byggnadsnämnderna i enlighet med statens planverks rekommendationer.Slutligen kan Prop.1984/85:207 14 regeringen enligt 67 a § byggnadsstadgan ge enbyggnadsnämnd tillstånd att för ett visst byggnadsprojekt medge avvikelser frånegenskapskraven i experimentsyfie. Enligt min mening är normerna för byggandetalltså inte alls så låsta som det ofta görs gällande. Däremot synes inte alllidflexibiliteten i nuvarande system utnyttjas i byggnadsnämndernas verksamhet. Hithörande frågor har noga övervägts i PBL-arbetet. Imånga fall kommer PBL alt medföra en störte flexibilitet när det gälleregenskapskraven, men i andra fall, l.ex. då det gäller frågan omtillgänglighet, kommer kraven all skärpas. De framförda önskemålen kan vidare ivissa fall komma i konflikt med den i prop. 1983/84:152 (s. 8) uttaladeprincipen att försöksverksamheten inte får omfatta sådan reglering som utgörett skydd för medborgarnas liv och hälsa eller för särskilt utsatta eller svagagrupper. Jag är mot den angivna bakgrunden inte beredd att medverka till någraförsök på delta område. Däremot bör det tidigare aviserade uppdraget åt statensplanverk omfatta rådgivning till försökskommunema när det gäller derasmöjligheter att utnyttja de dispensmöjligheter, som enligt vad jag harsagt, redan finns. Ett av förslagen går ut på att länsstyrelsemashandläggningstid i överklagade plan- och byggnadsärenden skall begränsas och att kammarrätterna skall avskaffas som besvärsinstanser ibyggnadsärenden. Dessa frågor, som berör enskildas rättssäkerhet och ärtekniskt och principiellt komplicerade, är inte lämpade för enförsöksverksamhet av nu ifrågavarande slag. Jag är därför inte beredd attansluta mig till förslaget. Del föreligger en rad förslag när det gäller utsättningoch besiktning av byggnader. Jag återkommer i det följande (avsnitt 2.3.2) till dessafrågor. Några kommuner har förslag när del gäller ingripandenenligt påföljdslagen vid olovligt byggande. 14 § påföljdslagen föreskrivs att en byggnadsavgift skalltas ut när någon vidtar en byggnadslovspliklig åtgärd utan sådant lov.Byggnadsavgiften skall bestämmas till ett belopp som motsvarar fyra gångerbyggnadslovsavgiften, dock minst till . Byggnadsavgiflen får emellertidinte nedsättas eller efterges av . En sådan befogenhettillkommer bara efter överklagande av nämndens beslut.Länsstyrelsen får nedsätta eller efterge avgiften, om det föreligger särskildaskäl (11 §). PBL-förslaget innehåller den förändringen härvidlag altbyggnadsnämnden får bestämma byggnadsavgiften till ett lägre belopp eller heltefterge den, om överträdelsen är ringa. 1984/85:207 15 Några kommuner har uttryckt önskemål om all en reglering ienlighet med PBL-förslaget skall få tillämpas under försöksverksamheten. Genom ett beslut (BoU 1983/84:14, rskr170) gav regeringen lill känna att påföljdslagen bör ändras så attbyggnadsnämnden möjligt får befogenhet att nedsätta eller efterge byggnadsavgiflenpå samma sätl som enligl del till lagrådet remitterade PBL-förslaget. Enligtriksdagens beslut skulle dock regeringens överväganden i frågan avvakta alllagrådets granskning avslutats. Som jag tidigare nämnde har lagrådets granskning av PBL-förslagetnumera avslutats. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringenmed förslag lill de av aktualiserade ändringarna i påföljdslagen.Mot den nu angivna bakgrunden och då ändringarna torde kunna genomförastämligen snart, saknas det enligl min mening skäl att nu föreslå någon särtegleringi delta avseende för försökskommunernas del. 2.3.2 Mina förslag med anledning av de kommunalaönskemålen Jag övergår nu ull alt behandla de förslag som fordrarförfattningsändringar för att kunna tillgodoses och som jag anser börgenomföras med anledning av framställningarna från kommunerna. Samtliga dessaförfattningsändringar kräver lagform och måste alltså beslutas av riksdagen.Jag vill tillägga att jag har samrått med de berörda kommunerna om förslagensinnehåll och under hand mottagit synpunkter från bostadsslyrelsen, statensplanverk, statens lantmäteriverk och . Förslagen överensstämmer, med vissa smärre justeringar, isak med PBL-förslaget som har granskats av lagrådet. Med hänsyn härtill anserjag att lagrådels hörande i delta ärende skulle sakna betydelse. Lagrådet har i de nu aktuella delarna i huvudsak godtagit PBL-förslaget.Lagrådet har emellertid framfört erinringar när det gäller plansystemetsförenlighet med regeringsformen. Eftersom dessa erinringar får betydelse ävenför mina nu aktuella förslag, lar jag upp lagrådets synpunkter efter det alljag redovisat innehållet i mina förslag. Minskat krav på byggnadslov inom stads- och byggnadsplan Mitt förslag: Stadsplaner och byggnadsplaner får innehållabestämmelser om all enklare fritidshus och liknande byggnader får uppföras ochändras ulan byggnadslov. Sådana bestämmelser får avse även schaktning,fyllning och liknande åtgärder. Skälen för mitt förslag: Enligt PBL-förslaget kan kommuneni detaljplan bestämma all enklare fritidshus, kolonistugor och liknandebyggnader får uppföras, byggas till eller ändras ulan bygglov, underförutsättning alt 1984/85:207 16 åtgärdernavidtas i enlighet med planens bestämmelser om bebyggelsen i området. Också schaktning,fyllning och liknande åtgärder skall kunna omfattas av en sådan lovbefrielse.Av de skäl som jag tidigare anfört anser jag del lämpligt alt de kommuner somså önskar får pröva dessa förenklingar inom ramen för dagens stadsplaner ochbyggnadsplaner. a. att dagens krav på faslställelse av bebyggelseplaner slopas.Som jag har framhållit är del inte möjligt alt inom försöksverksamhetensram avskaffa länsstyrelsernas faslslällelsepröv-ning. Enligt min mening kan manemellertid utgå från att länsstyrelserna endast i undanlagsfall torde fåanledning att ifrågasätta lämpligheten av att införa bestämmelser ombyggnadslovsbefrielse i ett område. Länsstyrelserna bör dock kunna bidra medvärdefulla råd när det gäller detaljutformningen av sådana nya, hittillsoprövade planbeslämmelser. Jag vill erinra om alt länsstyrelserna enligl 54 § 3mom. byggnadsstadgan har alt, t. ex. på förslag av kommunen, prövafrågan om begränsning av bygg-nadslovskravel inom vissa industriområden. Minskatkrav på byggnadslov utom stads- och byggnadsplan Mittförslag: För begränsade områden utan stads- eller byggnadsplan får beslutas attbyggnadslov inte krävs för uppförande av komplement-byggnader, mindre lill- ochpåbyggnader, vissa yttre och invändiga ändringar av byggnader, uppförande ochändringar av murar, plank och vindkraftverk, inrättande av upplag och vissacisterner samt för schaktning och fyllning. För sådana beslut skall tillämpasett förfarande som liknar del som gäller för faslställelse av generalplan. Skälenför mitt förslag: Enligt PBL-förslaget kan kommunen för områden ulandetaljplan besluta om befrielse från kravel på bygglov när del gäller en radåtgärder, under förutsättning att del kan ske utan olägenhet för grannar Dessa åtgärder som inte får avse arbetslokaler ellerpersonalrum - är bl. Ouppförande av komplementbyggnader, Omindre till- och påbyggnader av alla slags byggnader, Oändringar av en planlösning, konstruktion, eldsläder, rök- ellerventilationskanaler, vatten- och avloppsanordningar, O uppförande och ändringav murar, plank o. d., O uppförande och ändring av vindkraftverk, O schaktningoch fyllning, O inrättande av cisterner m. m., O anordnande av upplag. Denmöjlighet som, enligl vad jag nämnde, har att under vissaförutsättningar befria från skyldigheten alt söka byggnadslov Prop.1984/85:207 17 inom vissa industriområden, gäller även utanför områdensom omfattas av detaljplan. Beslut om sådan befrielse torde regelmässigtförutsätta en begäran av kommunen. Möjligheterna alt inom försökskommunerna medgebefrielse från kravet på byggnadslov bör nu vidgas till att omfatta även denyss nämnda åtgärdstyperna. Enligt PBL-förslaget skall kommunens beslut om befrielsefrån lov meddelas i form av områdesbestämmelser efter i stort sett sammaförfarande som vid beslut alt anta en detaljplan. Eftersom institutetområdesbestämmelser inte finns i nuvarande rätt, bör besluten inomförsöksverksamheten fattas enligl det snarlika förfarande som gäller vid faslställelseav generalplan. De därvid gällande kraven på underrättelser till myndigheteroch markägare bör dock kunna förenklas något med PBL-förslaget som förebild. Ienlighet med vad jag har anfört bör det krävas alt besluten skallfastställas av för att bli giltiga. Anknytningen till generalplaneinslitutet innebär också altbeslut av detta slag kan omfatta endast begränsade områden och inte helakommunen eller stora delar av den. Givetvis innebär frihet från kravet på byggnadslov intebefrielse från de krav pä lillstånd som kan gälla enligt annan lagstiftning, t.ex. naturvårdslagen, miljöskyddslagen, hälsoskyddslagen ellercivilförsvarslagen. Mitt förslag: Byggnadsnämnderna ges rätt alt beviljatillfälliga byggnadslov för högst i de fall då en byggnadsåtgärdstrider mot en stadsplan eller byggnadsplan. I sådant lov får medges att enbyggnad uppförs, byggs om eller i övrigt ändras och alt en ellerbyggnadsdels användning ändras. Skälen för mitt förslag: är de byggnadslovskrävandeåtgärderna uppdelade i sådana som hänförs till nybyggnad och i övriga åtgärder. Den förstnämnda gruppen av åtgärder får inte vidtas istrid mot bl. a. en stadsplan eller byggnadsplan. kan dock gedispens från planenlighetskravet, om del finns särskilda skäl. En sådan dispenskan tidsbegränsas. Dispensbefogenheten är i allmänhet delegerad från länsstyrelsentill . I vissa fall kan meddela elltidsbegränsat byggnadslov utan föregående dispens. Del gäller för uppförandeoch bibehållande under högst av en tillfällig byggnad som inte väsentligtmotverkar planens syfte. Ett sådant lov kan förlängas med i sänder. Beträffande övriga åtgärder gäller att kange lov eller vägra lov beroende på om åtgärden strider mol planen eller ej.Någon formell möjlighet till dispens eller lidsbegränsning av loven torde intefinnas. 2 1984/85. Prop.1984/85:207 18 Det finns ett behov av tidsbegränsade tillstånd även iandra fall än då dispens eller tidsbegränsat byggnadslov kan lämnas. Det gällerfrämst temporär användning av byggnader för ett annat ändamål än del som påsikt avses i planen, i. ex. då ell förelag under en expansions- eller omstruktureringsperiodbehöver tillfälliga lokaler eller då samhällsinstitutioner tillfälligt behöverlokaler för övergående behov. Det kan l.ex. vara fråga om lokaler förbarntillsyn i ett område med pågående förändringar avbefolkningssammansättningen. PBL kommer att öppna möjlighet lill lov för sådanatillfälliga ändamål. Det ligger enligt min mening helt i linje medförsöksverksamheten att denna möjlighet införs i försökskommunerna.Byggnadsnämnderna i dessa kommuner bör i huvudsaklig överensstämmelse med PBL-förslagetfå rätt att bevilja byggnadslov för tillfälliga åtgärder som strider mot enstadsplan eller byggnadsplan. Dessa åtgärder kan vara uppförande, ombyggnad ochandra ändringar av en byggnad och ändrad användning av en byggnad eller en delav en byggnad. Ett sådant lov får lämnas för högst . Därigenom överförsen väsentlig befogenhet till byggnadsnämnderna. Rätt till kompletteringsåtgärder på småhustomter Mitt förslag: Sådana uthus, murar, plank och skärmtak, somulan byggnadslov får uppföras i anslutning till en- och t v åbo stadshus, fårplaceras närmare tomtgränsen än 4,5 m, om grannen godkänner det. Uthusen måstedock föriäggas på del avstånd från gränsen som kan vara bestämt i en plan elleri utomplansbestämmelser. Den nu gällande begränsningen att uthusen inte fårvara avsedda som bostad tas bort. Skälen för mitt förslag: F.n. krävs inte byggnadslov förbl.a. anordnande av en skyddad uleplats med hjälp av en mur eller ett plank ianslutning till ett småhus eller fritidshus, för anordnande av ett skärmtak påhögst 12 m' över en altan, balkong, entré eller uteplats i anslutning lill ettsådant hus samt för uppförande av högst två uthus eller liknande byggnader, sominte är avsedda för bostadsändamål, på sammanlagt högst 10 m' i närheten av ettsmåhus eller fritidshus. Ett krav är dock att anordningarna inte läggs närmaretomtgränsen än 4,5 m. Beträffande uthusen gäller vidare all de inte fär varaavsedda som bostad och inte ligga närmare gränsen än det avstånd som kan ha bestämlsi fastställd generalplan, stads- eller byggnadsplan eller i utomplansbestämmelser(54 § 2 mom. byggnadsstadgan). Motivet för bestämmelsen om 4,5 m är främst hänsynen lillgrannarnas intressen. Om den berörda grannen godkänner att byggnaden elleranordningen läggs närmare gränsen, gäller enligl PBL-förslaget inte något kravpå lov för de nu avsedda åtgärderna. Denna förenkling är lämplig att redan nugenomföra i försökskommunerna. Jag föreslår vidare i fråga om uthus Prop.1984/85:207 19 och liknande byggnader att kravet att dessa inte får varaavsedda som bostad tas bort. Den begränsning som kravet utgör är i denpraktiska tillämpningen närmast skenbar. Alt den las bort leder till en ökadklarhet i regelsystemet, som nackdelarna från allmän synpunkt ärmycket små. Det är ju bara fråga om komplementbyggnader lill redan befintligabostadshus. Nyanserade krav på nybyggnadskaria, utsättning ochbesiktningar Mitt förslag: Byggnadsnämnderna får störte frihet attbestämma när l.ex. nybyggnadskarta skall krävas för byggnadslov och i vilken omfattningutsättning och besiktning av byggnader skall göras av nämnden. Slutbesiktningskall dock alllid göras om del begärs. Skälen för mitt förslag: Enligl byggnadsstadgan skall dettill en ansökan om byggnadslov för uppförande av en ny byggnad eller förtillbyggnad av en befintlig byggnad alltid fogas en situationsplan, som inom sladsplaneområ-denoch vissa andra områden skall vara grundad på en nybyggnadskarta. Beträffandenybyggnadskartor gäller speciella kvalitetskrav (55 § byggnadsstadgan). Enligtstadgan gäller vidare att skall staka ul läget och sätta uthöjden för nya byggnader och tillbyggnader inom stadsplan. Utanför stadsplanskall nämnden verkställa utstakning i den mån det är påkallat och lämpligt (63§ byggnadsstadgan). skall utöva tillsynöver byggnadsarbetena. När nya byggnader uppförs inom stadsplan skall nämnden- om inte särskilda skäl föranleder annat - utföra grundbollenbesiklning, lägesbesiklning,stombesiktning och slutbesiktning. Slutbesiktning skall alltid ske om detbegärs (64 § byggnadsstadgan). Motsvarandebestämmelser i har en mer generell utformning. Kravet päbygglovshandlingar innebär l.ex. att själv får bestämma när bl.a. nybyggnadskarta behövs. I frågaom utstak-ningar sägs att byggnadsnämndenskall verkställa utstakning, om del är påkallat med hänsyn lill förhållandenapä platsen och omständigheterna i övrigt. Besiktningar skall ske i denutsträckning som erfordras, men slutbesiktning skall alllid ske om det begärs. Deförenklingar i regleringen, som PBL-förslaget innehåller, bör kunna prövas inomförsökskommunerna. Det ökar byggnadsnämndernas frihet att själva organisera sinverksamhet pä bästa sätt. Det markerar också angelägenheten av attbyggnadsnämnderna inte lägger ned mer arbete pä byggnadslovsärenden än vad somverkligen behövs och alt nämnderna på allt sätt försöker begränsabyggnadslovskostnaderna för den enskilde. Särskilt finns det enligt min meninganledning alt vara vaksam på att nybyggnadskarta inte begärs i onödan. Prop.1984/85:207 20 För tydlighels skull vill jag slutligen påpeka att mittförslag inte är avsett all leda till minskal ansvar för , närdet gäller sådana fel och brister som byggnadslovsprövningen och besiktningarnasyftar till alt förebygga. Byggnadsnämnderna i försökskommunerna mäste alltsåalltjämt hålla samma standard pä sin gransknings- och besiktningsverksamhet.Mitt förslag är enbart avsett att ge nämnderna störte frihet beträffandeformerna för verksamheten. Jag återkommer med förslag att regeringen skall gestatens planverk i uppdrag alt meddela byggnadsnämnderna råd om hur byggherrensoch nämndens kontroll kan samordnas. Övergångsfrågor i anslutning lill mina förslag Försöksverksamheten skall upphöra vid utgången av år 1988.Av hänsyn till de berörda markägarna är det dock inte lämpligt alt deplanbestämmelser och beslut om lättnader i kravel på byggnadslov, som enligtmilt förslag skall kunna meddelas i försökskommunerna, också upphör alt gälladen . Detta skulle nämligen bl. a. kunna leda till komplikationerbeträffande byggnadsarbeten som planeras eller påbörjas . Planbesiämmelsernaoch besluten bör därför gälla lill dess att de upphävs genom särskilda beslut. När del gäller tidsbegränsade byggnadslov, kan delifrågasättas om inte sådana lov bör få lämnas bara för den lid somförsöksverksamheten omfattar. Den enskilde, som skall fatta beslut ominvestering i en tillfällig byggnadsåtgärd, måste emellertid kunna förlita sigpå att investeringen får utnyttjas , oavsett vad enreglering enligt PBL kan komma att innehålla i detta avseende. Sådanatillfälliga lov bör därför få lämnas för , dock längst för tioär från den dag då de meddelades. Lättnaderna i kravet på byggnadslov för mindrekompletteringsåtgärder till en- eller tvåbostadshus kan givetvis bara gällaåtgärder som vidtas . Det ligger i sakens natur all lättnaderna i kravet pånybyggnadskartor, utsättningar och besiktningar kan gälla bara underförsöksperioden. Vad beträffar kravet på nybyggnadskarta blir del alltsåavgörande om meddelar beslut om byggnadslov före den 1 januari1989 och - i de andra fallen - om tidpunkten för uisällningen resp.besiktningen inträffar före delta datum eller inte. Detta kan föranleda en delosäkerhet beträffande byggnadsarbeten som pågår över , men problemenbör kunna lösas praktiskt. a. har ju byggnadsnämnderna själva möjlighetatt anpassa kraven pä besiktningar m. m. med hänsyn till när byggnadsarbetenaskall ulföras. Om meddelar ett beslut ombesiktningar eller utsättning i ett enskilt byggnadsärende, gäller givetvisdelta beslut även för liden efter utgången av . Prop.1984/85:207 21 2.3.3 Mina förslag i relation till lagrådets yttrande överPBL Jag har i del föregående föreslagit dels att stads- ochbyggnadsplaner i försökskommunerna skall få innehålla beslämmelser om en iförhållande till gällande ordning minskad byggnadslovsplikl, dels all beslut omminskad byggnadslovsplikt utanför stads- och byggnadsplaner skall kunna meddelas. Enligt PBL-förslaget kan beslämmelser om minskning avlovplikten meddelas i detaljplaner - vilka motsvarar nuvarande stads- ochbyggnadsplaner - eller i form av områdesbestämmelser. Både detaljplaner ochområdesbestämmelser blir gällande i och med kommunens anlagandebe-slut. Någotkrav pä faslställelse av skall således inte gälla. I enlighet med vad jag tidigare anmälde vill jag nu la uppvissa av de synpunkter som lagrådet har framfört i sitt yttrande över PBL-förslaget. Inledningsvis vill jag framhålla att lagrådet har en i sakpositiv inställning till PBL-förslaget. a. anser lagrådet att reglerna ombygglovsprövning är klarare och bättre utformade i PBL-förslaget än f. n. Efteratt ha beskrivit denna och vissa andra fördelar med PBL-förslaget, anförlagrådet att del får ses som en all en ny plan- och bygglag ihuvudsaklig överensstämmelse med det framlagda förslaget föreläggs riksdagen.Det förhållandet alt lagrådet framför erinringar och anmärkningar både i vissaövergripande frågor och beträffande enskildheter får inte skymma bilden avlagrådels i grunden positiva inställning till förslaget i sak, sägs del vidarei yttrandet. Efter sina inledande kommentarer övergår lagrådet lill attavhandla frågan hur PBL:s reglering av kommunernas planläggning förhäller sigtill bestämmelserna om normgivning i regeringsformen (RF). Enligt 8 kap. 3§ första stycket RF skall föreskrifter omförhållandel mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden förenskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden, meddelas genom lag, dvs. i föreskrifter beslutade av riksdagen.Frågor om användningen av mark- och vattenområden och om bebyggelse hör tilldel lagstiftningsområde som avses i nämnda lagrum.