prop · G803129 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:129 Regeringens proposition beslutadden 21 febmari 1985. Regeringen föreslår att anta de förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen anslås 15 milj. kr. till allmäntsparfrämjande åtgärder för /86. Avsikten är att delegationen för allemanssparandetskall ersättas av en ny delegation. Den nya spardelegationens huvuduppgift bliratt planera och utforma informationen om allmänt sparfrämjande åtgärder ochallemanssparandet. Vidare föreslås att kapitalsparfonderna fr. o. m.1986 års taxering frikallas från skattskyldighet för all annan inkomst äninkomst av fastighet eller rörelse. Prop.1984/85:129 2 Lagom ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs all 7 § 6 och 12 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha nedan angivna lydelse. 7 § Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kyrkor, sjukvårdsin- 6/nt;/?i.Kyrkor, sjukvårdsinräll- rättningar vilkas verksamhet inte ningar vilkas verksamhet inte be bedrivs i vinstsyfte, barmhärtig- drivs i vinstsyfte, barmhärlighels- hetsinrättningar, stiftelser som har inrättrfmgar, kapitalsparfonder som till huvudsakligt ändamål att under avses i lagen (1983:890) om alle samverkan med militär eller annan manssparande, stiftelser som har myndighet stärka rikets försvar el- till huvudsakligt ändamål att under ler att, utan begränsning lill viss fa- samverkan med militär eller annan milj, vissa familjer eller bestämda myndighet stärka rikets försvar el- personer, främja vård och uppfosl- ler alt, utan begränsning till viss fa ran av barn eller lämna understöd milj, vissa familjer eller bestämda för beredande av undervisning eller personer, främja vård och uppfost- utbildning eller utöva hjälpverk- . ran av barn eller lämna understöd samhet bland behövande eller fram- för beredande av undervisning eller ja vetenskaplig forskning samt hus- utbildning eller utöva hjälpverk- hållningssällskap med stadgar som samhet bland behövande eller fram bar fastställts av regeringen eller ja vetenskaplig forskning saml hus myndighet som regeringen bestäm- hållningssällskap med stadgar som mer har fastställts av regeringen eller frikallas från skattskyldighet för all annaninkomst än inkomst av fastighet eller rörelse. Med kyrka avses en till hörandelokalkyrka, domkyrka e.d. i dess egenskap av ägare lill viss för verksamhet avsedd egendom. Frågan om skattskyldigheten för stiftelse skallbedömas med hänsyn lill det ändamål som tillgodoses i den bedrivnaverksamheten. Stiftelse som i sin verksamhet främjar fleraändamål anses hänförhg under detta moment, om verksamheten huvudsakligen avseratt tillgodose ändamål av sådan beskaffenhet som sägs i första stycket. Dettaanses vara fallet, om i verksamheten endast i ringa omfattning främjas ändamålav annan art. inte bedrivit ellerinte kan väntas komma att bedriva verksamhet i en omfattning som skäligensvarar mol avkastningen på stiftelsens tillgångar, är stiftelsen oavsett dessändamål skatt-skyldig för all inkomst. Vad som sägs i 5 mom. nionde stycket harmotsvarande tillämpning i fråga om stiftelse. 'Senastelydelse 1984:1061. 12 mom. Svensk aktiefond frikallas frånskattskyldighet för inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet på grund avavyttring av egendom som avses i 35 § 3 mom. kom-munalskaUelagen (1928:370),om den avyttrade egendomen innehafts . 12 mom. Svensk aktiefond frikallas frånskattskyldighet för inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet på grund avavyttring av egendom som avses i 35 § 3 mom. kommunalskal-telagen (1928:370),om den avyttrade egendomen innehafts . För kapitalsparfondsom avses i lagen (1983:890) om alle. manssparande gäller vidare särskildabestämmelser i 6 mom. Denna lag träder i kraft den ochtillämpas första gången vid taxering. -Sena.ste lydelse 1984: 1061. Lagom ändring i lagen (1983:891) om skattelättnader för allemans-sparande Härigenomföreskrivs all lagen (1983:891) om skaltdältnader för alle-manssparande skallha nedan angivna lydelse. Skattelättnader enligt denna lag (1983:890) omallemanssparande. Räntan på sparmedlen samt bo-nusränlan enligt 5 §lagen om allemanssparande utgör inte skattepliktig inkomst vid taxeringenligt kom-munalskaltelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.Ränta och utdelning som tillfaller en kapitalsparfond utgör inte hellerskattepliktig inkomst. Föreslagen lydelse medgesför sparande enligt lagen Räntan på sparmedlen saml bo-nusränlan enligt 5 §lagen om allemanssparande utgör inte skattepliktig inkomst vid taxeringenligt kom-munalskatldagen (1928: 370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Realisationsvinst på andel i kapitalsparfond utgörinte skattepliktig inkomst. Avdrag får ej göras för realisationsföriust påsådan andel. Denna lag iräder i kraft den ochfillämpas första gången vid taxering. 1984/85:129 5 Närvarande:I. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , R. Carisson, ,, infördes allemanssparandet.Sparformen ersatte del tidigare skattesparandet. Allemanssparandet innebär atthushållen kan erhålla antingen skattefri ränla på sitt sparande pårikssparkonto i bank eller skattefri värdetillväxt på sill sparande ikapitalsparfond. höjdes den högsta tillåtnamånadsinsättningen i allemanssparandet från . Tillallemanssparandet knöls vidare en möjlighel lill bospariån för ungdomar. I samband med regeringens proposition om bosparandeför ungdomar och om andra sparfrågor aviserade regeringen atl den avsåg attåterkomma till med förslag om allmänt sparfrämjande ålgärder öch omatt helt befria kapitalsparfonderna från skattskyldighet för realisationsvinster. Det förstnämnda förslaget hänger samman med behovetav att öka hushållssparandet samt de goda erfarenheterna frånallemanssparandets introduktion. Det siistnämnda förslagel innebär att de tvåsparformerna i allemanssparandet, allemansspar och allemansfond, gesenlikvärdig skat-lemässig behandling. 2 Sparfrämjande åtgärder 2.1 Bakgrund Hushållens netlosparande består av två komponenter,realt och finansiellt sparande. Del reala sparandel består av hushållensinvesteringar, huvudsakligen i små- och fritidshus, reducerat med de realatillgångarnas kapitalförslitning. Det finansiella sparandel består avhushållens bankinlåning, placeringar i värdepapper och privat pensionssparandem. Prop.1984/85:129 6 cerat med hushållens ökade skuldsättning. Hushållenssparkvot anger nellosparandet i förhållande till den disponibla inkomsten. sjönk sparkvotenkonlinueriigt för att under 1970-lalet stabiliseras i intervallet (diagram1). sjönk sparkvoten lill och har legat på denna låganivå. Sparkvotens utveckling 19631984. Hushållensreala och finansiella sparande (Procent av disponibel inkomst) Minskningen av hushållssparandelunder förklaras sannolikt av socialförsäkringssystemets ulbyggnad.Genom tillkomsten av den allmänna tjänslepensioneringen, ATP, minskade behovetav privat pensionssparande. Visserligen skedde en kraftigsparandeökning inom ramen för ATP-syslemet, men efiersom det sparandet intedefinieras som hushållssparande utan som offentligt sparande minskadehushållssparandet. upphörde densuccessiva nedgången av sparkvoten. Sparkvoten upprätthölls av det realasparandet. Den reala sparkvoten låg i stort sett i intervallet , medan denfinansiella sparkvoten mestadels var negativ. Den negativa finansiellasparkvoten förklaras framför allt av hushållens skuldsättning i samband.medsmåhusförvärv, vilka var skalte-mässigt gynnsamma . Sparkvotenskortsiktiga variationer hade sina motsvarigheter i den finansiella sparkvotensutveckling. Prop,1984/85:129 7 Som jag nämnde sjönk sparkvoten drastiskt år1982. Den reala sparkvoten hade börjat minska och 1981,men upprätthölls den totala sparkvoten av ett osedvanligthögt finansiellt sparande. minskade även det finansiella sparandet. Den främsta förklaringen till sparkvotens nedgångoch stagnation är antagligen den 6-procenliga minskning avhushållens disponibla realinkomster som.skedde mellan åren 1981 och 1983.Vidare har den reala avkastningen på småhusinvesteringar minskat beroende påhögre realräntor och lägre värdestegring på småhus. Detla förklarar delvisnedgången i den reala sparkvoten. Vid en jämförelse mellan hushållssparandetsomfallning i och i omväriden måste man beakta de skilda förutsättningarsom föreligger genom att till skillnad från många andra länder har ettväl utbyggt offentligt pensionssystem. Även om man tar hänsyn till detla kanman konstatera,atl hushållssparandel i f.n. ligger på en inlernaliondllsett mycket låg nivå. Fömlsällningarna för etl ökat hushållssparande böremellertid nu vara relativt goda. Marginalskatterna har sänkts kraftigt underåren 1983-1985 och av inkomstlagarna har en marginalskatt påhögst . Realräntan ligger på en hög nivå. Reallöneminskningenhar upphört och förutsättningar bör nu finnas för sligande reallöner. beslutade omallemanssparandet (prop. 1983/84:30, FiU 13, rskr 32). Beslutet innebar attallemansparandet ersatte skattesparandel fr.o.m. . I enlighet med vad som angavs i propositioneninrättades en delegation (Fi 1983:08) med huvuduppgift att svara förplanläggningen och utformningen av behövliga informations- ochutbildningsinsatser i fråga om allemanssparandet. Delegationen benämnsdelegationen för allemanssparandet. svarar föradministrationen och del praktiska genomförandet av beslutademarknadsföringsåtgärder. Delegationen är sammansatt av representanter förstaten, bankerna, löntagarna, induslrin, kooperationen och aktiespararna. beslutade om bosparandeför ungdomar och om andra sparfrågor (prop. 1984/85:51, FiU 7, rskr 59). Därigenomförbättrades allemanssparandets villkor. Till allemanssparandet knöls enmöjlighet till lån för ungdomar i åldrarna . Det högsta tillåtnasparbelop-pel höjdes från . fr.o.m. den 1 januari1985. Regeringen aviserade vidare att den avsåg att återkomma till riksdagenmed förslag om allmänt sparfrämjande åtgärder och om skattebefrielse förkapitalsparfonderna avseende realisationsvinster på aktier som innehafts i Dessutom aviserades befrielse från skattskyldighet förrealisationsvinster vid obligafionsavyttring. I enlighet med de allmänna riktiinjer fördelegationens arbete som redovisats ovan har informationsinsatser genomförts ipress och andra media. Delegationen har också tagit initiafivet till ochgenomfört konferenser om statsskuldspolitiken och sparandets roll isamhällsekonomin, marknadsundersökningar avseende sparattityder m.m.Delegationen har bearbetat och stött organisationer utanför bankkretsen vidbildandet av kapital-sparfonder. Allemanssparandet har fått en mycket bra start. Ipropositionen om allemanssparandet antogs att det åriiga sparandet skulle uppgåtill ca , dvs. den nivå som skattesparandet uppnådde de sistaåren. När nu facit för allemanssparandets utveckling föreligger,kan det konstateras att den nya sparformen vida har överträffat förväntningarna.Det totala sparandet har mer än dubblerats jämfört med skattesparandet. Underår 1984 genererade allemanssparandet nära , vilket motsvararnära 900 milj. kr. eller en åriig sparvolym på . Vad gäller allemanssparande i bank jämfört medskattesparande i bank har det skett en mycket kraftig ökning. Sparvölymen har idet närmaste fyrdubblats. Vad gäller sparande i allemansfond jämfört medskattefond kan konstateras att insättningarna i allemansfond redan från startenligger på samma nivå som skattefondsparandet gjorde i slutfasen. Allemanssparandetsutveckling sedan starten framgår av tabell 1. ning' Milj. kr. ning' Milj. kr. ning' Milj. kr. ' exkl. ränta resp. värdeförändring. 1984/85:129 9 månads siffror för tyder på atl demånafliga sparvoly-merna i allemanssparandet kan komma att öka underinnevarande år. Del medför alt allemanssparandet kan komma attgenerera . Med nuvarande fördelning mellanallemansspar och allemansfond innebär det att allemansspar kommer atttäcka av det beräknade budgetunderskottet. Behovetav ökat hushållssparande och sparfrämjande åtgärder har det skett en kraftigförbättring av det totala sparandet i ekonomin. Investeringarna här åter börjatöka som bytesbalansen har förbättrats kraftigt. Bytesbalansen utgör definitionsmässigt summan avden offentliga och den privata sektorns finansiella sparande. Det finansiellasparandet definieras som skillnaden mellan bmttosparande och investeringar irealkapital. Bruttosparandet utgör skillnaden mellan nettoinkomster ochkonsumtion. Förbättringen av bytesbalansen motsvaras av enförbättring av såväl den privata som den offentiiga sektorns finansiellasparande. När det gäller den privata sektorns sparande är det företagensfinansiella sparande som svarar för ökningen, medan hushållssparandet, sorntidigare nämnts, har utvecklats svagt. Denekonomisk-politiska strategin syftar till en fortsatt förbättring av såvälbytesbalansen,som det reala sparandet i form av främst ökade industriinvesteringar.I takt med att det allmänna ekonomiska läget förbättras bör också reallönernaoch hushållens disponibla inkomster kunna öka. Viden fortsatt investeringsexpansion kommer företagens finansiella sparandesannolikt åter att försvagas. Om hushållens stigande disponibla inkomstersamtidigt i allt för hög utsträckning används till privat konsumtion iställetför till sparande kan en kraftig försämring av bytesbalansen uppkomma. En sådanutveckling kan visserligen motverkas genom en stram budgetpolitik, som ökarsparandet i den offentliga sektorn. Om inte budgetåtstramningen skall blialltför kraftig och riskera att leda till en påtaglig uppgång i skattetrycket,är det emellertid angeläget att hushållen medverkar till den nödvändigasparandeökningen i ekonomin. Sparkvoten behöver således stiga från nuvarandelåga nivå. Ettökat hushållssparande förbättrar också möjligheterna att finansierabudgetunderskottet. Om hushållen kan svara för en störte andel av budgetunderskottetsfinansiering behöver inte statens upplåningsanspråk i företagssektorn bli likaomfattande. Därigenom minskar risken för ulträngning av företagensinvesteringar. Starka samhällsekonomiska skäl talar alltså för atthushållssparandet bör öka från nuvarande mycket låga nivå. Etl ökat sparandeinnebär emellertid fördelar inte bara för samhället ulan också för den enskildespararen. 1984/85:129 10 Genom ett ökat sparande kan hushållen öka sinekonomiska handlingsfrihet. Deras möjligheter att uppnå angelägnakonsumtionsmäl som god bostad, innehållsrik fritid etc. förbättras samtidigtsom de slår bättre rustade inför oväntade påfrestningar på hushållsbudgeten.Ett regelbundet sparande får också positiva följdverkningar genom att hushållendå ofta börjar planera sin totala hushållsbudget och därmed får bättrekunskaper om sin ekonomiska siluation. De senasle årens låga sparande har medfört attmånga hushålls likvidi-lelsreserver har urholkats i reala termer. Närhushållens reala disponibla inkomster åter börjar växa är det därför angelägetatt en del av inkomstförbättringen sätts av till sparande. Särskilt ängelägetär det att få till stånd ett ökat sparande bland ungdomar. Det gäller bl.a. attverka för att ungdomar tidigt lär sig förstå värdet av ett regelbundetsparande. har det skett kraftiga förändringari de sparformer som hushållen har att välja mellan. Vinstsparandet har förts över i bankernas regi och olika förändringarhar genomförts i syfte atl göra denna sparform mera attraktiv.Obligationsfonder har startats och dragit till sig betydande belopp. Intressetför privata kapital-och pensionsförsäkringar har ökat. Aktieplaceringar hargivit ökad avkastning. Bankernas inlåningsräkningar har förändrats m.m. De snabba förändringarna av hushållens sparformerhar skapat informations- och utbildningsbehov om vilka villkor som ärförknippade med de olika sparformerna och vad som passar hushåll i olikaekonomiska situationer bäst. Det finns också ett ökat informations- ochutbildningsbehov när del gäller sparandets roll i hushållsbudgeten, förbosättningen etc. har i en skrivelse lill regeringenden understrukit behovet av sparfrämjande ålgärder. Föreningen harockså i skrivelsen förklarat sig villig att bidra till finansieringen av sådanaåtgärder. Mittförslag: För /86 anslås ett reservationsanslag av 15 milj. kr.för allmänt sparfrämjande åtgärder inklusive allemanssparandet. Skälför mitt förslag: Mot bakgmnd av vad jag har anfört i det föregående anser jagdet angeläget atl få till stånd brett inriktade informations- och utbildningsinsatseri syfte att långsiktigt öka hushållssparandet i olika former. Insatserna börutformas så atl de ger bestående effekler i form av posiliva sparattityder samtökade kunskaper om sparandets funktion för den enskildes och samhällets ekonomi.Ökade kunskaper om olika sparformer bör också eftersträvas. Vidare bör iinformationen betonas nödvändigheten av ett visst sparande 1984/85:129 11 ochden trygghet och handlingsfrihet som detta skapar för individen. När det gällerfrågan om hur dessa allmänt sparfrämjande informationsinsatser bör organiserasvill jag erinra om att den nuvarande delegationen främst har till uppgift attfrämja allemanssparandet. Delegationens sammansättning och uppläggningen avarbetet med administration och genomförande i regi haranpassats till detta. Erfarenheterna av delegationens insatser avseendeallemanssparandets introduktion är mycket goda. Det förefaller som om man medrelativt små ekonomiska insatser har fått en stor anslutning till sparformenoch därigenom ökat hushållens sparande. Den förändring av verksamheten i riktning mot merallmänt sparfrämjande ålgärder som bör komma till stånd gör det motiveratatl ersätta den nuvarande delegationen med en ny delegation, benämndSparddega-tionen, knuten till och med en sammansättning somavspeglar arbetets nya inriktning. Jag föreslår därför att det under sjundehuvudtiteln upptagna anslaget F 7 Information om allemanssparandet ersätts medett nytt anslag som omfattar allmänt sparfrämjande åtgärder inkl.allemanssparandet. Jag föreslår vidare att eventuell /85 från anslaget F 7 Information om allemanssparandet överförstill det nya anslaget. Spardelegationens huvuduppgift bör vara att tainitiativ till och svara för informations- och utbildningsinsatser i syfte attlångsiktigt främja hushållssparandet och för nödvändiga förvaltningsuppgifteri anslutning lill defta. Dessutom skall delegationen ha det övergripandeansvaret för informationsinsatserna avseende allemanssparandet. När det gällerdenna senare del av spardelegationens uppgifter är det naturligt atl fortsättadet samarbete som förekommit mellan den nuvarande delegationen ochriksgälds-kontoret. I övrigl bör delegationen fritt kunna organisera sittarbete och välja de samarbetspartners som bäst lämpar sig för respektiveprojekt. Somexempel på allmänna sparfrämjande insalser kan nämnas: - Fungera som samordningsorganför olika sparfrämjande aktiviteter som pågår hos olika intressenter. - I samarbete med olikaintressenter utarbeta och därefter löpande följa upp och reviderautbildningsmaterial om sparfrågor för grund- och gymnasieskolan samtvuxenutbildningen. - Allmänt stärka informationsinsatsernamot de målgmpper som uppvisar ett lågl sparande, dvs. Delegationen bör därvidlag pröva och utnyttja nya,okonventionella kanaler och samarbeta med exempelvis studieförbunden, defackliga organisalionerna och andra folkrörelser. - Stödja allmänt sparfrämjandeålgärder som initieras av olika intressenter om dessa projekt kan anses ha ensådan allmänt sparfrämjande karaklär att de bidrar till att höja den allmännasparbenägenheten. Däremol bör stöd inte utgå till företags- ellerproduklspecifika marknadsföringsåtgärder. 1984/85:129 12 I årets budgetproposition har föreslagits att tillinformation om allemanssparandet för /86 anvisas ettreservationsanslag av 7 milj. kr. 1984/85:100 bil. 9 s. 99). För atlmöjliggöra de allmänt sparfrämjande åtgärder som bör komma till stånd krävsatt ytteriigare medel anslås för dessa ändamål. Jag anser det rimligt att delför allmänt sparfrämjande åtgärder inkl. allemanssparandet under budgetåret1985/86 anvisas ett reservationsanslag av 15 milj. kr. En resursförstärkningmed 8 milj. kr. utöver vad som i prop. 1984/85:100 bil. 9 föreslagits förinformation om allemanssparandet möjliggör en bred satsning för aU åstadkommaeft ökat hushållssparande. Chefen för avser att senareåterkomma till regeringen med förslag till direktiv för den nyaspardelegationen. I propositionen om bosparande för ungdomar och omandra sparfrågor aviserades ett förslag om ändringar i beskattningen avkapitalsparfonderna, dvs. de aktiefonder som ingår i allemanssparandet (prop.1984/85:51 s. 52 ff). Det angavs att kapitalsparfonderna borde helt befriasfrån skattskyldighet för vinster på aktier och obligationer. Med hänsyn tillden omfattande författningstekniska reform som var undergenomförande som en följd av avskaffandet äv den kommunala beskattningen avjuridiska personer avstod regeringen då från alt lägga fram förslag om deförfattningsändringar som erfordras för att befria kapi-talsparfondema frånskattskyldighet för realisationsvinster. Lagstiftningsarbetet när det gälleravskaffandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer är numeraslutfört. Frågan om förslag till regeländringar beträffande kapitalsparfondernabör därför nu tas upp; När det gäller motiven för åtgärden hänvisar jag tillvad som anfördes i den delen i prop. 1984/85:51. Kapitalsparfonderna är liksom aktiefonder i övrigtbefriade från skattskyldighet för realisationsvinst på aktier som innehafts iminst (7 § 12 mom. lagen (1947:576) om statiig inkomstskatt, SIL).Däremot är kapitalsparfonderna som vanliga aktiefonder skattskyldiga förrealisationsvinster på aktier som innehafts i mindre än samt förrealisationsvinster på obligationer. Enligt lagen (1983:891) om skallelättnader förallemanssparande är ränta och utdelning som tillfaller en kapitalsparfond inteskattepliktig inkomst. Prop.1984/85:129 13 Mittförslag: Kapitalsparfonderna befrias från skattskyldighet för all annan inkomstän inkomst av fastighet eller rörelse. Skälenför mitt förslag: Syftet med förslaget är att helt befria kapitalsparfondernafrån realisationsvinstbeskattning. Fonderna är redan fria från skatt på sinautdelnings- och ränteinkomster. En lämplig författningsmäs-sig lösning ärdärför att fonderna tas in bland de skattesubjekt i 7 § 6 mom. SIL som ärskattskyldiga enbart för inkomster av fastighet och rörelse. För tydlighets skull bör också ett tillägg göras iparagrafens tolfte moment som avser aktiefonder i allmänhet, så att det avmomentet framgår atl särskilda bestämmelser finns för kapilalsparfonder. Reglerna om den begränsade skattskyldigheten börlillämpas första gången vid taxering. En följd av att kapitalsparfonderna ifortsältningen föreslås vara skattskyldiga endast för inkomst av faslighet ochrörelse är att specialregleringen i lagen (1983:891) om skattelättnader förallemanssparande av beskattningen av ränta och utdelning som tillfaller fondenblir onödig. Den bestämmelsen bör därför utgå. I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande. Deföreslagna lagändringarna är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörandeskulle sakna betydelse. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag aU regeringen föreslårriksdagen dels att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen(1947:576) om statiig inkomstskatt, 2. lag om ändring i lagen(1983:891) om skattelättnader för allemanssparande 1984/85:129 14 3. hemställan i prop. 1984/85:100bil. 9 om anslag under huvudtiteln, F 7 Information om allemanssparandet, återkallas, 4. till Sparfrämjande åtgärderunder sjunde huvudtiteln för /86 anvisa ett reservationsanslagav 15 milj. kr. Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredraganden har lagt fram.