prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — förmedlat den mark på vilken byggnadsföretagetskall genomföras. Bosladslån får dock lämnas även i annal fall. om kommunenlillslyrker del. Från huvudregeln hargjorls etl anial undanlag, bl.a. i fråga om mark i saneringsomräden somlänesökanden har innehaft sedan den 8 febmari 1983. Detta undanlag, som gjordesår 1983 i samband med all markvillkorel återinfördes i fråga om mark isaneringsområden (prop. 1982/83: 118, CU 25, rskr 275), har till syfte att gefastighetsägarna för alt kunna anpassa sig till den nyaläneförulsätlningen. Undantaget är därför begränsat på så sätt all del baragäller om ansökan om lån ges in före den . Bosladsstyrelsen harföreslagil atl nämnda undanlag förlängs med . Enligt styrelsen kan entillämpning av markvillkorets huvudregel i saneringsområden försvåraombyggnadsverksamhelen, eflersom byggnadsfas-ligheierna i myckel ringaulslräckning har förvärvals genom kommunen. I praktiken kommer flertaletlåneärenden alt behöva föregås av en dispensprövning, vilkel kankomma att försvåra strävandena att öka ombyggnadsverksamhelen under de närmasteåren enligt intentionerna i bostadsförbällringsprogrammel. Jag delar inlebosladsslyrelsens uppfallning i denna fråga. För egen del anser jag det varatill fördel för bostadsförbättringsprogrammel att kommunerna nu ges ökademöjligheter atl slyra ombyggnadsverksamheten. De eventuella nackdelar som denkommunala dispensprövningen medför bör behandlas i samband med den utvärderingav förbällringsprogrammet som skall göras . Jag är således inle bereddall bilräda förslag. Finansieringsförutsättningar vid förvärv aväldre småhus Bostadslån ochräntebidrag lämnas bara för ny- eller ombyggnad av småhus. Förvärv aväldre småhus måste finansieras med lån från den oprioriterade delen avkredilmarknaden. Sädana lån betingar regelmässigt högre ränta och är inteförenade med direkta räntesubventioner. Bosladsstyrelsenframhåller atl det, trots alt det finns ett stort utbud av småhus lill salu,planeras och byggs nya småhus till koslnader som är betydligt högre än prisetför att förvärva likvärdiga äldre hus. Detta beror enligt styrelsen vanligen päatl ett nytt hus får en gynnsammare finansiering med lägre kapitalkostnaderoch lägre egen insats än det äldre huset. Framför alll i kommuner medstagnerande hushållstillväxt kan detta leda lill betydande tröghet på marknadensom innebär att allt fler hushåll "byggs fast" i sina bostäder. Etlsätt att öka rörligheten på bostadsmarknaden vore, anser styrelsen, attförbättra finansieringsfömtsällningarna vid förvärv av småhus. har fleragånger och senast i samband med budgetpropositionen för budgetårel 1984/85(BoU 1983/84: 23, rskr 264) behandlat förslag om ställiga lån vid köp av äldresmåhus och därvid avvisat förslagen med Prop.1984/85:100 Bilaga 13 40 hänvisning till möjlighelerna alt på kreditmarknaden fålångfristiga lån för della ändamål. Även chefen förbosladsdeparlemenlel har i olika sammanhang avvisat tanken på att öppnamöjligheter lill bostadslån och räntebidrag för förvärv av äldresmåhus, främsl med hänsyn till den inverkan detla skulle kunna få på marknadspriserna för äldre småhus. Jag kan inlefinna alt vad bosladsstyrelsen nuhar anfört visar att det finns behov att ompröva tidigare gjordaställningstaganden. De problem som styrelsen pekar pä måste i första hand lösasgenom en anpassning av prissättningen på äldre småhus. Jag är således inte beredd att biträda styrelsensförslag om atl utreda behovet av åtgärder för att främja förvärv aväldre småhus. Stödettill konstnärlig utsmyckning i bostadsområden Beträffandekonslnärlig utsmyckning och gestaltning i bostadsområden har uttalatatt en översyn bör göras av gällande finansieringsbestämmelser (BoU1983/84: 23 rskr 264) och att regeringen bör för redovisa sin syn på hur fråganbör lösas. Stöd tillkonstnärlig utsmyckning och gestaltning i bostadsområden lämnas vid ny- ochombyggnad genom alt kostnaderna för sådana åtgärder får ingå i låneunderlaget för bostadslån. Detinnebär att också räniebidrag lämnas försådana åtgärder. I det schablonmässigt beräknade låneunderlaget får tillägggöras med högst /m lägenhetsyta. Möjligheterna attmed nuvarande lånestöd tillföra bostadsområden en konstnärligutsmyckning utnyttjas mycket litet. redovisar atl styrelsenvid flera tillfällen har undersökt omfattningen av verksamheten. Den senasteundersökningen, som gjordes , visar entydigt att stödet fortfarande utnyttjas i liten omfattning, högst . Den visar också att intresset för att utnyttjamöjligheterna till slöd är ojämnt fördelat. Mot den bakgrundenoch med anledning av uttalande har styrelsen i samarbete med undersökt skälenfill varför stödel inte utnyttjas i störreomfattning. Styrelsen påpekar atl de skäl som framförs för detta är flera och beroende av vilken part som tillfrågas. Mot bakgrund av bl.a. att stödet inte utnyttjas mer har bosladsstyrelsen föreslagit enhöjning av det maximala beloppet för lånetillägg till /m* primär bruksarea såsom en förstaangelägen stimulansåtgärd. Med hänsyn lill vadbostadsstyrelsen har anfört gör jag för egen del den bedömningen att detstatliga stödets storiek inte är den enda, eller kanske inle ens denfrämsta, förklaringen till att stödet utnyttjas dåligt. Det bör för övrigt isammanhanget påpekas att möjligheterna alt fä s.k. produktions-kostnadsanpassadbelåning gör att lånetillägget för konstnärlig utsmyckning inte utgörtaket för vad som kan finansieras med statligt bostadslån. Mot denna bakgrundoch med hänsyn till det statsfinansiella lägel kan jag inte förorda att del statliga stödet tillkonstnärlig utsmyckning ökas. 1984/85:100 Bilaga 13 41 Jag anseremellertid den konsinäriiga utsmyckningen i våra bostadsområden angelägen. Detär därför viktigt att fortsätter med information omstatens stöd till denna verksamhel och ger exempel på hur lånestödel kan användas för atl öka bostadsområdenastrivsel och kvalitet. Tillägg lill produktionskostnaden för tillskott tillStiftelsen StiftelsenBosladskooperationens garantifond, som ägs av : s riksförbund och Svenskariksbyggen, har till uppgift att uppta statliga lån för hyresföriuster ochatt bidra med medel för att täcka kostnader för hyres-bortfall ibostadsrättsföreningar anknutna till dessa organisationer. Fonden erhåller medel försin verksamhet genom att ett belopp motsvarande av produktionskostnaden tas ut av varjenybyggnadsprojekt som lånsökandeföreningar anslutna till HSB ochRiksbyggen genomför. Genom beslut den29 medgav regeringen att vid kostnadsprövning och kostnadsjämförelse i ärenden om bostadslän försmåhus som skall bebos av låntagarenskall bortses från nyssnämnda belopp under fömtsättning all beloppet är avsett att tillföras StiftelsenBostadskooperationens garanti-fond.Mot bakgmnd av att den statliga hyresförlustlångivningen avslutades i och med anser det varaangeläget att frågan om ytteriigaretillskott till fonden las upp till övervägande. I första hand bör övervägas alt slopa godtaget tillägg vad gällersmåhus som föreningarna bygger för försäljning. Garantifonden fyllerenligt min mening en viktig funktion ocksä i framliden. Den gerframför allt nybildade bostadsrättsföreningar möjlighet att fungera utan attmedlemmarna tvingas ta ett långtgående ekonomiskt ansvar för de andelar i föreningen someventuellt ännu inte har kunnal placeras. Medel i fonden kanha betydelse också när det gäller att vidta aktiva åtgärder för att reduceraförvaltningsförluster till följd av att andelar inte kan placeras.Jag återkommer till denna fråga när jag behandlar anslaget B5. Bl.a.mol denna bakgmnd är det av betydelse atl avsättningar till fonden görsocksä i fortsättningen. Vad gäller denavsättning till fonden som sker genom avgiftsuttag av dem som köper ettnybyggt småhus av HSB eller delar jag uppfattning att detkan finnas skäl för att slopa det i bostadslånesammanhang godtagna tillägget. Enligt vad jaghar erfarit vid kontakter med HSB och kommer föreningar tillhörigadessa organisationerinte i fortsättningen att ta ut någon avgift för avsättningen till fondenför sådana småhus som dessa organisationer bygger för försäljning. Dennaändring kan genomföras utan att avsättningarna till fonden minskari nämnvärd omfallning. Någon åtgärd från statsmakternas sida är med hänsyn till vad jag här har redovisat inteerforderlig. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 42 Åtgärder för att underlätta försäljning avslatsbelänade hus när låntagaren är på obestånd Av bosladsslyrelsensanslagsframställning framgår bl. a. atl anlalel exekutiva auktioner i fråga omslatsbelänade bostadshus, främsl småhus, har ökat kraftigt under senare år.Under /84 utlystes exekutiva auktioner. Bosladsstyrelsen togredan i föregående års anslagsframslällning upp frågan om ell alternativtförfarande för atl underlätta försäljning av slals-belånade bostadshus närägarna har kommil på obestånd. Styrelsen anförde därvid bl.a. följande.Exekutiva auktioner innebär dels ell omfattande arbete för berördamyndigheler, dvs. i första hand länsbostadsnämnderna och kronofogdemyndigheterna,dels en personlig tragedi för enskilda husägare. Förfarandet har pä senare tid också blivit myckel uidragel på grund avden ökade ärendetillslrömningen lill förfång för både fordringsägare ochhusägare. De ökade handläggningsfiderna har medföri ökade förluster för statenoch andra kreditgivare med sämre liggande inteckningar. Även för husägaren harförluster uppställ i de fall ell övervärde "ätits upp" av de räniorsom har uppkommit under förfarandel. Ofta lämnas del över huvud taget inga budvid den exekutiva auktionen eller så låga att de inte kan godtas. Det exekutivaförfarandel medför också ofta etl sämre resultat än en frivillig försäljning bl.a. pä grund av att köparkretsen ipraktiken är betydligt mer begränsad vid en exekutiv försäljning än vid ennormal överlåtelse. Mot denna bakgrundföreslog bosladsstyrelsen all länsbosladsnämnderna skulle ges möjligheier attmedverka till atl underhandsförsäljningar av pantsatt egendom kunde komma lill stånd även om försäljningen skeddetill ell pris som inle täcker statens fordran i fasligheten. Enligt styrelsenborde nämnderna för delta ändamål på lämpligl sätt bemyndigas att eftergestatens fordran till den del den inle täcks av den överenskomna köpeskillingen. Ett motsvarande förslaghar framlagts gemensaml av , , , Post- ochKreditbanken, Siadshypotekskassa, och . Antalet exekutivaauktioner av slatsbelänade bosladshus fortsäller att öka. har ocksåföriusterna i samband med sådana auktioner ökat kraftigt. Enligtbosladsstyrelsen uppgick stålens förluster i samband med exekutivaförsäljningar till 17,8 milj.kr. under /84. Därtill kommerförluster för kommuner på grund av ingångna ansvarsålaganden saml för övrigakreditgivare och fastighetsägarna. Som har framgått av del föregående kan detinte uteslutas att en del av dessa föriuster beror på del förfarande som numåsle lillämpas vid försäljning av fast egendom när ägaren är på obestånd. Detfinns därför skäl alt överväga ålgärder för atl underlätta försäljning av faslegendom i andra former i sådana fall. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 43 Frågan bereds f.n.inom . Chefen för avser attåterkomma i frågan sä snart beredningen är avslutad. Förtida inlösen av mindre lån haranmodat regeringen att redovisa sin syn på frågan om en eventuell förtidainlösen av mindre statliga lån som administreras av bosladsverkel (CU1982/83:22, rskr 233). Regeringen har med anledning av detta gett i uppdrag attmot bakgrund av vad som har anförts av civilutskottet i frågan kartlägga dedelar av bostadsverkets länestock medavseende på länevillkor m.m. som kan komma i fråga för eventuell förtida inlösen. I uppdraget har ingåttatl föreslå villkor för en sädaninlösen och att belysa de administrativa konsekvenserna. Bostadsstyrelsenredovisade uppdraget , och redovisningen remissbehandlas f. n. Chefen förbostadsdepartementet avser att återkomma i frågan så snartremissbehandlingen är avslutad. Statlig finansiering av vissa gatukostnader Inom bostadsdepartementethar, som jag berörde inledningsvis, utarbetats en promemoria med förslag tilländringar av gatukoslnadsbestämmel-serna i förslaget till ny plan- och bygglag m. m. Promemorian harremitterats till vissa myndigheter och intresseorganisationer. Denremitterade promemorian innehållerbl.a. ett förslag till statlig finansiering av vissa gatukostnader. Förslagel innebär i huvudsakföljande. Län skall lämnasför småhusfastigheter som bebos permanent av ägaren till beloppsom normalt motsvarar av den avgifl som kommunen lar ut för gatukostnader under fömtsättning att avgiftenöverstiger . Den maximalaamorteringstiden för länen, som skall amorteras enligt annuitetsprincipen, skall vara . Som säkerhet förlånen skall ställas proprieborgen. Lånet fär inte övertas om fastigheten byter ägare. Räntesubvention börlämnas för lånen enligt de regler som gäller för lån lill ombyggnadav småhus som skall bebos av låntagaren. Detla innebär bl.a. atl staten, förden del av läneunderlaget som överstiger , garanterar låntagaren en räntekostnad om 5,5 %under det första året av länels löptid. Beslämmelserna omlån för gatukostnader föreslås träda i kraft den och gällagatukostnader som kommunen debiterar fr.o.m. della datum. Den redovisadeordningen medför avsevärt förbättrade villkor för fastighetsägarna. Förell län på . och med amortering blir årskostnaden (ränta-(-amortering) del första året ca . (efter gäld-ränteavdrag 2 650kr.) att jämföra med ca . (efter gäldränteavdrag .) vid entioårig avbetalningskredil från kommunen. Det remitterade förslaget har kritiserats på bl.a.följande punkter. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 44 revisionsverket (RRV) framhåller all förslagelkommer all innebära all koslnader för byggande och förbäliringsåtgärder, somtidigare har belaslal den kommunala budgeten, indirekt kommer atl belastaslalsbudgelen. Enligi RRV:s mening borde därför den föreslagna formen för lånefinansieringha föranlett en principiell diskussion om atl på della sätt utöka de slalligasubventionerna lill den kommunala sekiorn. Frånvaron av en sådan diskussion görall RRV inte kan förorda en lösning inom ramen för det statligabostadsfinansieringssyslemel. Ett antal remissinslanseranser att lånemöjligheterna även bör avse hyres- och bostadsrältsfastigheteroch att län bör kunna lämnas vid lägre kostnader än . samt atlräntebidrag bör ges även vid lägre kostnader än . Vidare framhålls atlamorteringstiden bör uppgå till maximall och atl vanliga regler bör gällanär fastigheten byler ägare. Kommunförbundetifrågasätter i sitt yttrande bl.a. om pro-pieborgen skall vara enfömtsättning för län. Kostnader för de åtgärdersom här benämns gatukostnader beaklas redan inom ramen för del slalligabostadsfinansieringssyslemel i samband med nybyggnad av bostäder. Jag delardärför inle RRV:s uppfallning all det krävs en principiell diskussion för altutöka omfattningen av den statliga långivningen så alt den orrifallargatukostnader även i andra fall än vid nybyggnad. Enligt min meningmotiveras dock statligt stöd till av gatukostnader i andra sammanhang än vidnybyggnad främst av att fastighetsägaren, när dessa kostnader debiteras, slällsinför utgifter som han har hafl små möjligheter att påverka eller förutse. Närgatukostnaderna uppgår lill slörre belopp kan det därför vara motiverat med ettstatligt slöd till finansieringen. Statens möjligheter att finansieragalukostnader måste dock bedömas med hänsyn till det ekonomiska utrymme somdenna reform kan få la i anspråk jämfört med det utrymme som andra vikligareformer kräver. Kravet på kommunalproprieborgen syftar till all även ge egnahemsägare med fastigheter som ärhögl belånade möjlighel alt utnyttja lånemöjligheten. Etl sådant kravförenklar också del administrativa arbetet hos lånemyndigheterna. Det kan ocksåenligi min mening vara rimligt au kräva ett slörre engagemang från kommunernassida vid denna typ av långivning än vid övrig långivning. Jag anser således all dei promemorian redovisade reglerna för statlig finansiering av gatukostnader ärväl avvägda mol bakgrund av långivningens syfte och förordar attlånemöjligheter skapas för detta ändamål enligt de rikllinjer som harföreslagits i den föml nämnda promemorian. De särskilda lokallånenenligt förordningen (1982: 1272) om slalligl lånestöd m.m. till särskildaåtgärder i bostadsområden med oulhyrda lägenheler infördes som en åtgärd föratl lösa problemen med oulhyrda lägen- 1984/85:100 Bilaga 13 45 heler i vissa områden. Lånen lämnas för ombyggnad avbosiadslägenheter lill andra lokaler än boendeservicelokaler.Långivningen är inle förenad med några räntesubventioner. Långivningen är f.n.rambegränsad. Ramen är på 60 milj. kr. och gäller för perioden1983-1985 fram lill utgången av juni sistnämnda år (prop. 1984/85:25bil. 7, BoU 7, rskr 83). De problem som denna långivning är avsedd allmedverka lill att lösa kan, som jag återkommer till under anslagel B 5, beräknas kvarstå även efterperiodens utgång. Vad bostads-styrelsenhar föreslagil i denna fråga innebär atl långivningen bör fortsätta efler utgången av . Jag delar slyrelsensbedömning. Långivningen bör även i fortsättningen vara rambegränsad.Eflersom den nuvarande ramen gäller lill uigången av föreslår jag en ny ramavseende hela /86 på60 milj.kr. Som jag strax återkommer till bör medel för utbetalning av sådana lån från den I juli 1985tillhandahållas av det nya kredilaktiebolagsom har bemyndigat regeringen all bilda. För innevarandebudgelår har på statsbudgeten under anslaget B 3. Lån till bostadsbyggandeanvisais medel för utbetalningar av bostadslån, räntebärande förbäiiringslån, reparalionslån, lån förförvärv av vissa bosladsfastigheler,hyresförlusigaranlilån och särskilda lokallån. Ulbelalningar av bosladslån för energibesparande ålgärder enligtlidigare gällande beslämmelser görsmed medel anvisade under anslagel B 17. Bidrag lill energibesparande ålgärder inombosladsbeslåndel m. m. Som jag har berört idel föregående har bemyndigat regeringen all bilda en avslaten helägl krediiakliebolag. Detla bolag skall från den medhjälp av bosladsverkel svara för större delen av den långivning lillbostadsbyggandet som slalen över slalsbudgelen hillills har svarat för. Bolagets befallning med långivningen skall vara begränsad lill alt ställa de medel som behövs för utbetalningar till lånemyndighelernas förfogande. Själva uilåningsverksamheien samt förvaltningen avuteslående lån kommer även ifortsättningen atl handhas av bosladsstyrelsen och länsbosladsnämnderna.Utlåningen skall ske enligi de grunder och riktlinjer som sialsmaklernabeslämmer. Övergängen tilldet nya syslemel skall lillgå sä atl bolaget från och med den skall tillhandahålla de medel sombehövs för utbetalningar som sker fr.o.m. detta datum. Delta gäller även i fräga om lån som har beviljats före nämnda lidpunkl men som då ännuinle är utbetalade. Av syftet medbolagels verksamhel följer all bolaget skall fillhandahålla medel för i förslåhand län till ny- eller ombyggnad av hus som innehåller bostadslägenheter och sådana lokaler för boendeservicesom betjänar ell bostadsområde saml till förvärv av sådana hus i vissa fall. Av syftet medbolaget följer också att någonsärskild subvenfionering inte skall ske genom bolagels försorg.Regeringens förslag om ändrade former för finan- Prop,1984/85:100 Bilaga 13 46 siering av bosladslån m. m. 1983/84:90 s. 9)innebär alt speciella lån, såsom förbältringslån för äldre och handikappade ochränte- och amorteringsfria tilläggslån för ombyggnad av bosladshus, inle skall omfattasav bolagets verksamhel. Bosladsstyrelsenhar vid sin beräkning av anslagsbehovet för /86 antagit attbolagets verksamhel inle skall omfatta ränlelån, räntebärande förbättringslånoch hyresförluslgarantilån. Enligt min mening bör bolagets verksamhetinte heller omfatta sådana bostadslån för förvärv som villkorsmässigt ärkopplade till sädana bosladslån för ny- eller ombyggnad som har betalats ut före den . Inleheller bör bolagets verksamhet omfalla sådana bostadslån för vilka vissränte- och amorleringsfrihel medges enligtbestämmelser som gällde före , dvs. bosladslån för åtgärdermol radon och bosladslån för nya och förnybara lokala energikällor. Vad jag nu haranfört innebär sammanfattningsvis att bolaget bör tillhandahålla medel för låntill ny- eller ombyggnad av hus som innehåller bostadsutrymmen eller boendeservicelokaler, län till förvärvav sådana hus, med undantag av lån somvillkorsmässigt är kopplade tillbosladslån som har betalals ut före , reparationslån samt s.k. särskilda lokallån, dvs. lån för atl bygga om bostäder till andra lokaler än boendeservicelokaler i bostadsområden med stor andeloulhyrda lägenheter. Övriga i delföregående nämnda låneformer - räntelån, räntebärande förbättringslån,hyresförluslgarantilån samt de nyssnämnda förvärvslånen och lånen för radonålgärder och nya energikällor - bör äveni fortsältningen finansieras med medel från statsbudgeten. Dessutom börbolaget, som jag återkommer till i det följande under anslaget B 17. Bidrag till energibesparande ålgärder inombostadsbeståndet m.m., tillhandahålla medel för kvarstående utbetalningar av bostadslån enligt äldre bestämmelser för andraenergisparålgärder än anordnande av nya energikällor. De avvikelser frånbosladsslyrelsens antaganden som mitt förslag innebär, kommer, såvittavser förevarande anslag, enligt min bedömning inte att ge störreutgiftseffekl under /86 än att del ryms inom det av styrelsenföreslagna beloppet. Jag beräknar således anslagsbehovet för näsla budgelår till 110 milj.kr. Beloppetbör anvisas förslagsvis. Med hänsyn till de ändrade anslagsändamål som jag har redogjortför, bör benämningen på anslaget ändras. Jag föreslår alt anslagelfr.o.m. nästa budgelår benämns Vissa lån till bostadsbyggande. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge attstatligt stöd lämnas för finansiering av gatukostnader i enlighel med vad jag har förordal. 1984/85:100 Bilaga 13 47 2. medgeatl beslui om lån för ombyggnad av bostadslägenheter i områden med slor andeloulhyrda lägenheler lill lokaler får meddelas intill ett belopp av 60 000 000kr. under budgetårel 1985/86, 3. lill Vissa lån tillbostadsbyggande för budgetårel 1985/86 anvisa ell förslagsanslag av I lOOOOOOOkr. Räntebidrag m. m. 1983/84 Ulgift 98.58171000 1984/85 Anslag 9000000000 1985/86Förslag 10400000000 Från anslagel belalasräniebidrag enligi bosladsfinansieringsförordning-en (1974:946. omtryckl1980:329, ändrad ), bosladslånekungörelsen(1967:552, omtryckl 1973:534, ändrad senasl 1982:640). förordningen (1977:332)om slatligl slöd lill energibesparande ålgärder i bosladshus m.m. (upphävd1980:334), förordningen (1983:40) om räntebidrag för underhållslån i vissafall, eftergift av räntelån m.m. enligt räntelånekungörelsen (1967:553,omirycki 1976:790, ändrad senasl 1982:431) saml räniebidrag enligi 4§förordningen om län för byggnadstekniska åtgärder i bosladshus (1982:644,ändrad senasl 1983:1022). Från anslagel betalas även ersättning lill kommunernaenligi 33 § bosladslånekungörelsen (1962:537, upphävd 1967:552) ochräniebidrag för vissa lån som har beviljats för all anordna studentbostäderenligt bestämmelser meddelade . Vidare bekoslas från anslagelulgifler för slalsbidrag fill hyresrabaiier i bosladshus (1982:1285, ändrad senasl 1983: 1023) ochslalligl ränleslöd vid förbäliring av bosladshus (1983: 974). Medel från anslagelanvänds också för uibetalning av sådana bidrag lill ålgärder i bostadsområdenmed slor andel outhyrda lägenheler, som regeringen har beviljat underförulsällning alt kommunen avslår från sin rätt lill ersättning enligi 33 § bosladslånekungörelsen. Räniebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen lämnas med belopp som motsvarar skillnadenmellan den verkliga ränlekosinaden för bollenlån och bostadslån inomlåneunderlaget för bosläder och en garanlerad ränla för del ursprungligabeloppet av dessa lån. För vissa lånlagarkategorier lämnas räntebidragdessulom för en beräknad ärlig räntekoslnad med ell belopp som moisvarar avlåneunderlagel för bosläder.