prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — av de svenskaköpen av natururan sker inom ramen för långtidskontrakt mellankärnkraftsföretagen och producenter i leverantörsländerna. () har i detta sammanhang uppgiften att verka somslöd vid kraftföretagens bränsleanskaffning samt verka för samordning avuraninköpen. Prop.1984/85:120 197 Leveranlörsländeroch importkvantileler kan variera någol lill år. För tioårsperioden1983-1992 fördelar sig de svenska kraftföretagens levererade och konlrakteradeköp av naturligt uran enligt följande: (urspmngsländer och ) 950 lon Huvudpartenav leveranserna kommer som framgår av sammanställningen frånickekärnvapenstater med långtgående åiaganden vad gäller icke-spridning. Deturan som levereras från härrör från den endast gamla gmvan KeyLake, som också är världens största urangruva. Dess produktionskapacitet är4600 ton uran . Köp av uran från förekommer inte. Tillgångenpå uran på väridsmarknaden är f. n. god och prisema vid såväl långtids- som s.k. spotkontrakt är gynnsamma. Någonbrytning av uranmalm är inte aktuell i . Brytning för export får enligtmin mening inte förekomma och med nuvarande låga världsmarknadspriser är svenskbrytning för vårt svenska behov inte intressant. Deländer som svarar för merparten av leveranserna av uran lill tillämparsamma gmndläggande strålskyddsfilosofi som . Genom det bredainternationella samarbete som finns inom strålskyddsområdet finns goda möjligheterför svenska myndigheler att följa miljö- och säkerhetsförhållanden i aktuellagmvor. Efterbrytning omvandlas uranet till urankoncenlral genom en läknings-process vidgmvoma. Koncentratet förpackas i tunnor och transporteras till konverteringsanläggningardär det omvandlas försl till urantetrafluorid (pulverform) och sedan tilluranhexafluorid. Detta ämne är paraffinlik-nande vid rumstemperatur mengasformigt vid måttlig uppvärmning. Konverteringsanläggningar som utnyttjasför uran som skall användas i finns i bl. a. , ochStorbritannien. Hallenklyvbart material i form av uran-235 är i natururan ca 0,. För att natumrandskall kunna användas som bränsle i svenska lättvattenreaktorer krävs anrikningtill vilket görs i särskilda anrikningsanläggningar. Transporten avuranhexafluoriden till anrikningsanläggningarna sker per lastbil, tåg ellerbåt. Uranhexafluoriden är därvid placerad i stora stålcylindrar. Vikten avsjälva uranhexafluoriden rör sig för som helhet om drygt /är. Detsvenska uranet anrikas i ett flertal länder. De svenska kärnkrafts-företagenhar i regel längtidskontrakt om anriktning. Kontrakten är i regel kopplade tillresp. Kontraklslägd är f. n. följande: 1984/85:120 198 Eurodif,t. o. m. 1990: därefier , OskarshamnI Vissa kvantiteter från . I , t. o. m. 1985, därefter Eurodif, ,t. o. m. 1985, därefter Eurodif, ,t. o. m. 1986; därefier Eurodif ,t. o. m. 1986; därefier Eurodif Forsmark I ,t. o. m. ,t. o. m. ,t. o. m. (belyder , administrerar 'sanrikningsverksamhet. har en anläggning i , ägs av ställiga ochhalvstatliga företag i , , , och Iran.Techsnabexport exporterar anrikningstjänster. , har anläggningari och Nederiändema samt en anläggning under byggnad iVästtyskland, ägs av förelag i , och .) Del svenska årsbehovet av anrikad uranhexafluorid uppgårtill ca /år. Den anrikade uranhexafluoriden transporteras i mindrestålcylindrar per lastbil, tåg eller båt till fabrikerna förbränsleelementtillverkning. Bränsleelement lill svenska reaktorer tillverkas f.n. i och i Hanau i . De färdiga bränsleelementen transporteras slutligen perlastbil från bränsletillverkningen till kärnkraftverken. Länkarna i den här beskrivna transportkedjan är föremålför internationella transportsäkerhetsrekommendationer. Jag avser att ikorthet beröra säkerhetsfrågorna vid transporter senare, i kap. 11Kärnsäkerhet. I en proposition om beredskapslagring av olja och kol m.m.(prop. 1984/85:53) föreslog jag att nuvarande riktlinjer för beredskapslagringav kärnbränsle - innebärande kärnbränsle i lager för en produktion om -skall bibehållas oförändrade. Tillsammans med det arbetande bränsle som finnsi reaktorernas härdar, det kärnbränsle som befinner sig itillverkningsprocessen samt kommersiella lager av kämbränsle blir den totaltmöjliga produktionen i landets tolv kärnkraftblock efter en totalavspärtning av kärnbränsleUllförseln. Lagsladgad lag-ringsskyldighd saknas i frågaom kärnbränsle. Kärnkraftföretagen har emellertid genom sitt gemensamma bolagSKB i ett avtal med staten åtagit sig att svara för det aktuellaberedskapslagret. Sammanfattningsvis bedömer jag försörjningen avkärnbränsle för reaktordriften vara lillfredsställande ordnad. Jag går över till att redovisa förutsättningarna förinhemska bränslen på kort och på lång sikt. Jag börjar med att särredovisatorv, trädbränslen och avfall. Jag tar därefter upp gemensamma frågor ochförutsättningar för inhemska bränslen. 1984/85:120 199 är en organisk jordart som bildas av döda växtdelar ifuktig och syrefalUg miljö. Förvandlingen från växtdelar till torv är enhumifierings-process som orsakas av bakterier, svampar m. m.Humifieringsgraden, dvs. graden av nedbrytning, är ett väsentligt mått påtorvens kvalilet. Torvens torrsubstans, som innehåller 50 å kol, brukarbetraktas som etl förstadium till bmnkol. I motsats till de flödande energikällorna är torven enändlig resurs som inom rimliga tidsperspektiv inle kan ses som förnybar.Torvtillväxten uppskattas till ca I mm . Mängden torv i gör oss väridens femtetorvtätaste land med av jordens tillgångar. Den helt dominerandemängden torv återfinns i () följt av (), () och (). av yta är myrmark med torvmäktighet över 30cm, molsvarande 5,4 miljoner ha, varav ligger i norra och15% i mellersta och . Landets äldsta torvmarker finns i . I dessaområden har torven vuxit sig mäktig men är ofta täckt av låghumifieradetorvslag. Längs finns mindre goda energitorvmarker då derelativt sent kommil att torrläggas och alltså är grunda. Torvtillgångarna kan alltså bedömas vara stora och spriddaöver i slort sett hela landet. Omfattningen av de exploaterbara tillgångarna ärdock oklar, då torvinventeringarna är bristfälliga, särskilt i Norrland.Bl.a. saknas ofta uppgifter om torvens kvalitet i olika avseenden samt myrarnasdränerbarhet och djup. Hur slor andel av torvmarkerna som är värda att bryta ärdärför svårt att bedöma. HeU avgörande för torvens bränsleanvändning är möjlighetenatt torka torven. Råtorven innehåller vatten vilket genom dränering kanminskas till . Lufttorkning på myren, som är den förhärskande meloden,leder vanligtvis till en fukthalt på . Mängden torv i , uttryckt i 50 procentig fukthalt,uppskattas till , motsvarande olja i värmevärde. Detta skulle kunna ersätta hela den nuvarande oljeförbrukningen iSverige . I verkligheten kan av tekniska, ekonomiska,miljömässiga, skydds- och naturvårdsskäl endast begränsade delar avtorvförekomsterna utnyttjas. geologiska undersökning (SGU) genomförde åren1979-1982 en översiktlig lorvmarksinventering. Inventeringen gav som resultatatt drygt 9000 enheter med en yta slörre än 50 ha avgränsades lill en samman- 1984/85:120 200 lagdareal av ca 1,7 miljoner ha, dvs. av totala arealen myrmark i landet. Omman lar bort myrar som är skyddade enligt naturvårdslagen, myrar som i fysiskariksplaneringen (FRP) har redovisals som riksinlressanla och myrmarker sominle är lönsamma all bearbeta med beprövade metoder samt även sådana myrmarkersom ligger otillgängligt, är gmnda eller är av dålig kvalitet m. m. återstår ca350000 ha produktiv torvmark. Detta motsvarar av landets totala myrareal.Varje förbättring av metoder för konstgjord avvattning, förädling ochförbränningsteknik samt kombination av dessa ökar de praktiskt tillgängligatorvresurserna avsevärt. Inventeringav torvtillgångar har vidare genomförts av flera länsstyrelser för att erhållaetl bättre beslutsunderiag vid beslut om koncessioner och täkttillstånd. har regeringens uppdrag att frånnaturvårdssynpunkt inventera landets våtmarker. Syftet med projektet är atl utvecklaen metod för våtmarksinventering som dels ger etl enhetligt underlag förvärdering och naturvårdsplanering, dels ger ett beslutsunderlag vidhandläggning av ärenden som t. ex. prövning av täktUllstånd. Trotsde insatser som görs har endast en mindre del av våtmarkerhunnit inventeras, framför allt i sydvästra . Resultatet av den förstaetappen redovisas i SNV PM 1681, 1682 och 1683. Genom de Sludier och deninvenleringsverksamhel som bedrivs bör successivi ett bättre underlag förbedömningar av olika våtmarkers skyddsvärde kunna las fram. Som jag lidigarehar berört finns del också stora brister i våra kunskaper om vilka torvmarkersom är bäst lämpade för energiproduktion med avseende på torvens kvalitet samtmyrarnas dränerbarhet och djup. Det är enligt min mening angeläget altinventeringsarbetet fortsätter och intensifieras. Etl bättre kunskapsunderlagän vad som finns f.n. är nödvändigl för att en lämplig bedömning och avvägningmellan exploaterings-och bevarandeintressen skall kunna göras. bör därför få i uppdrag att i samarbete med ,geologiska undersökning och lantbruksstyrelsen vad avser frågor somrör rennäringens intresse genomföra en lorvmarksinventering i syfte att ökavåra kunskaper i fråga om såväl torvmarkernas förutsättningar för energiproduktionsom deras skyddsvärde från nalurvårdssynpunki. Dedominerande metoderna för att ulvinna bränntorv är ytbearbetnings-metodernafrästorv och stycketorv (maskintorv). Utveckling av nya torv-utvinningsmetoderpågår. En del utvecklingsprojekt syftar till en effektivare utvinning med dekonventionella metoderna för stycketorvsbrytning och fräslorvsbrytning. 1 andrafall försöker man åstadkomma produktionssystem med ny teknik. Flertalet systemmed annan upptagningsteknik än styckdorvs- och fräslorvsbrytning syftar attlösa problemet med sol- Prop.1984/85:120 201 torkning och därav föranledd korl produktionssäsong ochslorl väderberoende. Jag vill här erinra om atl i sitt beslut omfortsall energiforskningsprogram (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU 45.rskr 407) avsatte betydande belopp för forskning och utveckling inom delprogrammelTorvbränslen. område omfaltar bl. a. områdena lorvinvenlering, olikalorvutvinningsmetoder för åretruntbruk saml avvallningsieknik för lorv. Jagframhöll då att teknik för utvinning av torvbränsle är särskilt angelägen medtanke på bl. a. det stora behovet av all få fram maskiner och utmstning som t.ex. möjliggör årdruntbrylning. För atl ulvinna lorv med ell energiinnehåll molsvarande 1TWh behövs en areal om ca 2000 ha. bedrevs produktion på drygt 1 100 hapå 30 myrar. Den totala brylvärda arealen på dessa är ca 3000 ha. SGU har bedömlatt ca 30000 ha myrmark måsle tas i anspråk för att producera torvenergimolsvarande /år. Utvecklingen på torvområdei har gått snabbt framåi desenaste åren. Detta beror till stor del på stödel i 1983 årsinvesteringsprogram till investeringar i eldningsanläggningar avseddahuvudsakligen för lorv. Slödel har gett goda resultat. utvidgadesstödet till alt omfatta stöd även till pannor som eldas med andra inhemskabränslen. beslöt (prop. 1984/85:25, NU 12, rskr 87)om en föriängning av slödet t.o.m. . fanns totaltsex torveldade anläggningar i landet. har närmare 60 nyaanläggningar beviljats stöd och är f. n. under uppförande. Det innebär attantalet torveldade anläggningar kommer att ha tiodubblats . har låtit göra en utvärdering av 1983års investeringsprogram. Utvärderingen visar bl. a. atl panneffekten förtorveldade anläggningar kommer alt stiga från ca 100 MW till närmare 1000 MW vid utgången av . Om full drift förutsätts i samtligabidragsprojekt motsvarar delta en total oljeersättning om 335000 tonoljeekvivalenter. beslutade och idrifttagna anläggningar kommer altproducera mellan 2 och värme på basis av torvbränsle under andra hälftenav 1980-lalet. Vidare visar utredningen att torvanvändningen leder tillökad sysselsättning, framför alll i skogslänen. För att drivatorvförbränningsanläggning-arna beräknas att personalbehovet behöver öka med200 manår under anläggningamas bmksiid, exkl. samordningsvinster i befinlligapanncentraler. Tillverkningen av de beställda fastbränsleanläggningarna kräveren arbetsinsats i anläggningsleverantörsledet motsvarande 1500-2000 manår.Torvleverantörema beräknar att investera drygt 400 milj. kr. för de planeradetorvleveranserna och personalbehovet uppskattas till motsvarande 600-700helårsanställda för torvproduktionen. 1 sitt remissvar på EK 81 framhåller statens energiverkatt det finns skäl att anta att ca energitorv kommer att produceras motslutet av . Prop.1984/85:120 202 För egen del kan jag konstatera alt stora framsteg hargjorts på när del gäller användningen av torv som bränsle. Desenasle åren har antalet anläggningar nära nog tiodubblats. En viktigförulsällning för denna expansion har utan Ivekan varit det generösa stöd somhar lämnals . Fr. o. m. nästa eldningssäsong kommer ett60-tal pannor att tas i drift. Mol bakgrund av anlalel beslulade pannor finnsskäl att anta att energitorv motsvarande ca kommer alt användas motslutet av 1980-talel. Tack vare den snabba ökningen av torvanvändningen harmånga värdefulla tekniska erfarenheter vunnits. Våra ert'arenheter och ddkunnande vi har förvärvat gör atl vi nu i mindre omfattning behöver lämnastatliga bidrag till energiområdet. Dd är sannolikt att vi nu går in i ettskede där tillväxten på torvmarknaden dämpas någol och där torvbränslets konkurrenskraftfrämst gör sig gällande på vissa regionala och lokala marknader med lågatransportkostnader. På något , när det nu gynnsamma läget påvärmemarknaden med god tillgång på bl. a. billig el har förändrats, finns återförutsättningar för en snabbt ökande torvanvändning. För att energitorven skallfä definitivt fotfäste pä den svenska energimarknaden bedömer jag atl ettfortsatt investeringsstöd till förbränningsanläggningar övergångsvis bör kunnautgå. Jag återkommer strax till detta (avsnitt 8.6.4). Jag går över atl redogöra för vissa förändringaroch förenklingar av tillståndsprövningarna för att undersöka eller bearbetatorv för utvinning av energi. Lag om vissa torvfyndigheter m. m. är bearbetning av lorv för att utvinnaenergi särskilt reglerad i lag. Bestämmelserna finns i lagen (1974:890) omvissa mineralfyndigheter. Regleringen i minerallagen innebär att del fordrassärskilt tillstånd (koncession) för att undersöka eller bearbeta torv för altutvinna energi. Utvinning av torv prövas också enligt naturvårdslagen(1964; 822). Även annan lagstiftning kan aktualiseras i samband medtorvutvinning, bl.a. vattenlagen (1983:291). Prövningen enligt naturvårdslagen (18 §) gäller allatakter av torv utom läkt för markägarens husbehov. Även beträffandetäkttillstånd är prövningsmyndighet i första instans. tillkallades en kommitté,, med uppdrag att göra en översyn av nuvarandeminerallagstiftning och utarbeta förslag till ny lagstiftning. I fråga omutvinning av torv har kommittén haft uppgiften att lämna förslag särskildreglering med hänsyn till att torv i flera avsseenden skiljer sig från övrigaämnen som omfaUas av minerallagen. Kommittén avlämnade betänkandet(Ds 1 1984:14) Lag- Prop.1984/85:120 203 sUftning om torv för energianvändning. På grundval avkommitténs förslag har inom industridepartementet utarbetats förslag lill lagom vissa lorvfyn-dighder m.m. Förslagel innebär atl de nuvarande bestämmelsernaom torv i minerallagen bryts ul och las in i en särskild lag, lagen om vissatorvfyndigheter. Den nuvarande koncessionsprövningen behålls men vissaändringar görs i förhållande till minerallagen. Prövningen av ersättningsfrågornaläggs i försia instans på fastighelsdomslolen i slället för som hosbergmäslaren. Markägarens rätl att ulan koncession bryla lorv för energiändamålupphävs. Vissa förenklingar görs därutöver i prövningsför-farandd. Vidaresamordnas koncessionsprövningen med prövningen enligi nalurvårdslagen. Enligtförslagel sker även viss samordning mellan koncessionsprövningen och prövningenenligt vattenlagen. föreslås koncessionsprövningen ochnalurvårdsprövningen föras samman till etl förfarande. Förslaget som har granskals av lagrådel finns som tidigarenämnts i bilaga I. Lagrådet, vars yttrande finns i bilaga 2, har pä vissapunkter förordat förändringar och kompletteringar av främst lagteknisk ochredaktionell art. Dämtöver har lagrådet lämnat vissa kommentarer till nägra avde föreslagna bestämmelserna. För egen dei tillstyrker jag lagrådets förslagoch inslämmer i de lämnade kommentarerna. Därutöver förordar jag en del andra språkliga ochredaktionella ändringar i förslagen. Jag förordar i enlighet med det anförda atl regeringenföreslår att antaga de av lagrådet granskade förslagen till 1. lag om vissatorvfyndigheter, 2. lag om ändringi lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, 3. lag om ändringi gruvlagen (1974: 342), 4. lag om ändringi naturvårdslagen (1964:822), 5. lag om ändringi vattenlagen (1983:291). 8.6.2 Trädbränslen, m.m. Trädbränsle är ett samlingsbegrepp för bränslen som fåsfrån träråvara, i obearbetad form t.ex. som skogsbränsle, som biprodukt frånindustrin i form av bark och spån eller i förädlad form, som pelletter, briketteroch pulver. Den på bränslemarknaden totalt lillgängliga energimängdenfrån träd-bränsle, inkl. industribiprodukter och rivningsvirke men exkl. barkoch lutar inom industrin, uppskattas av lill ca /år. Enenergimängd som motsvarar ca /år kan enligt verket vara tillgänglig sombränsle genom direkt uttag frän skogen om man räknar bort de tekniska,ekonomiska och ekologiska begränsningarna. Den totala trädbränsleanvändningen inkl.industriernas användning av lutar och bark, uppgick enligt slatens energiverktill ca . 1984/85:120 204 dessauigjorde bark och lutar ca , industrins övriga irädbränsleför-bmkning ca12 TWh saml skogsbränsle för värmeproduktion i fjärrvärmeverk ca 2 TWh.Trädbränslebaserad fjärrvärme producerades i etl drygt 60-tal störreanläggningar, varav 15 utnyttjade förädlat skogsbränsle i någon form. Småhusensvedförbrukning uppskattas till ca . Dessulom utnyttjasskogsbränsle i viss begränsad utsträckning i etl antal gruppcentraler utanförinduslri och fjärrvärme verk. Sedanår 1979 har förbrukningen av trädbränsle ökal med ca . 1 de kommunalapannor som är beslutade eller planeras lillkomma kommerytterligare ca I TWh trädbränsle atl förbrukas. Avden lolala tillgången av halm, ca , bedömer verket att en mängdmotsvarande ca kan tas till vara som bränsle för förbränning.Potentialen av naturligt växande vass som kan las vara för energiändamålhar uppskattals lill ca I TWh. Möjligheternaatl inom utnyttja energiskog och energigrödor somenergiråvara är oklara. Belydande forsknings- och utvecklingsinsatser inomområdel görs dock i flera länder, däribland . Sannolikt kan energiodlingfå en relativt slor betydelse i det svenska energisystemet på någol längresikt. har gjort en utvärdering avenergiskogsanvändning i . Verket bedömer härvid att ett fortsattutvecklingsprogram bör bedrivas. Detta bör inriktas på en vidareutveckling avenergiskogsodling på framför alll jord-bmksmark där det kan få ett kommersielltgenombrott . Odling på torvmark bedöms ulgöra en framlida reserv.Den möjliga bränsle-produktionen från odling på jordbruksmark bedömer verket ärca . Närdet gäller skogsbränsle har en livlig diskussion tidigare förekommit i Sverigeom konkurrensen mellan framför allt massa- och skivindusirins behov avträfiberrävara och användningen av ved som bränsle. Regeringens inställningtill denna fråga har länge varit klar, nämligen att skogsindustrins behov avråvara skall tryggas i första hand. Den skogsråvara som används förenergiändamål skall vara sådan som skogsindustrin inte behöver. gemensam utredning av statens industriverk och (SIND PM1983:9 Ökad eldning med skogsråvara) framhålls att en ökad eldning med ved äretl medel för skogspolitiken när det gäller att öka tillgången av barrvirke påbåde kort och lång sikt. Hel- och träddelsme-toder innebär att man kan ökamängden industrivirke och få bättre ekonomi i tidiga gallringar.Därtill har man kalkylerat med eu särskilt löv vedsöverskott. Förbmkningav träfibertåvara prövas f.n. enligt 136 a § byggnadslagen (BL). Förslag tillny lag om hushållning med naturresurser (NRL) och ny plan- och bygglag (PBL)granskas f. n. av lagrådet. De nya lagarna som avses träda i krafl den Ijanuari 1986 kommer att ersätta den nuvarande byggnadslagen. 1984/85:120 205 1NRL föreslås ingå ett kapitel om tillållighdsprövning av industrianläggningarm.m. vilket bl.a. ersätter 136 a § BL. Prövningen av hushållning medträfiberråvara har dock inle lagits med i NRL- eller PBL-försla-gen. Eninlerdepartemental arbetsgmpp med representanter för jordbmks-, bostads- ochindustridepartementen överväger f. n. om och i så fall hur prövningen avhushållning med träfibertåvara bör regleras och praktiskt genomföras fr. o. m.den . Föregen del vill jag anföra följande I1981 års energipolitiska beslut beräknades trädbränslen vara det störstainhemska bränslet . Men introduktionen gick länge trögt, bl.a. beroendepå konkurrens om skogsråvaran. Jaghar bl.a av detta skäl tillsammans med chefen för industridepartementet desenasle åren genomfört en rad överläggningar med berörda fackligaorganisationer liksom med berörda förelag och branschorganisationer omanvändningen av skogsråvara för industri- resp. energiändamål. Mycket lyder påalt del genom samarbete mellan berörda parter går att lösa evenluella problemoch konflikter. Jag har därför för avsikt att återigen inbjudaberörda parter för att bl.a. diskutera hur en riktig användning avträfiberråvara bäst gagnas. Sedan regeringen vidlagil en radåtgärder för att lösa dessa problem har vi nu också fått fart på användningenav skogsbränslen. Utvecklingeninom trädbränslehanteringen har varit snabb under 1980-lalets första år. Somjag tidigare nämnt så uppgick den totala förbrukningen till ca 50 TWh.Det särskilda investeringsstödet till fastbränslepannor och terminaleravsedda för inhemska bränslen kommer att bidra till att öka efterfrågan påträdbränslen. Jag återkommer senare med förslag till visst fortsalt slöd(avsnitt 8.6.4). Avstatens energiverks ulredning (1984: 5) Fasla bränslen framgår atl det i ett betydande överskott på bränsleflis. Jag har dock kunnat konstateraalt tillgången är något ojämnt fördelad över landet. Mängden inkommandeansökningar enligt 136 a § BL angående hushållning med träfiberråvara tyderbl.a. på att man även i fortsättningen kan räkna med god lillgång påträdbränslen. Jag bedömer i likhel med att marknaden förträdbränslen inte kommer atl växa lika mycket , beroende bl.a.på effektivare energianvändning, krympande värmemarknad och konkurrensen frånel. På bedömer jag emellertid alt irädbränslenas konkurrenskraftökar i styrka. Dentotala mängden hushållsavfall i landet uppgår till ca ochförväntas ligga kvar på denna nivå . F.n. bränns ca 40%av detta avfall. Genom pågående utbyggnader kommer eldningen att öka UU ca 50%år 1985. Delfinns f. n. ett tjugotal anläggningar för avfallsförbränning i . 1984/85:120 206 Underår 1983 brändes i dessa avfall, varav ca ianläggningar med energiproduktion. Därvid producerades ca energi. Underår 1983 svarade avfallet för av totalt levererad tjärn-värme. Tilldetla skall läggas den energi som kan utvinnas ur industriavfall. Mängdenindustriavfall i form av allmänl industriavfall, byggnadsavfall ochrivningsavfall som kan ulnyttjas vid förbränning uppskattas grovt av till ca /år. Möjligheterna attåtervinna detta avfall beror bl.a. på tillgänglig teknik,avsättningsmöjligheter och transportavstånd. Enligt Svenska Renhållningsverksföreningenborde det vara möjligt atl öka användningen av industriavfall för energiändamåltill ca 1,5 miljoner lon/år under 1990-lalet, motsvarande ca . F. n. ärmängden sådant avfall förbränningsanläggningar mycket liten, knappt 0,2miljoner ton/år. Enförutsättning för atl ulnytUa energin i avfallet är att etl fjärrvärmenät finnstillgängligt. En viktig fömtsättning för elt effektivt utnyttjande avavfallsvärmen är alt det finns ett utrymme inom den s. k. baslasten, dvs.