prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — En del avsystemet utgörs av en katalogdalabas () som f. n. omfattar drygl 870000titlar avseende böcker, periodiska lidskrifter, AV-medier etc. Den årligatillväxten är omkring 70000 titlar som beslår dels av förvärv tillfolkbiblioteken av svenska och utländska titlar, dels retroaktiv uppdatering avtitlar från bibliotek som efter hand ansluter sig lill systemel. Innehållet iBURK är sökbart dels on line, dels genom mikrofiche. Btjhar i skrivelse lill regeringen begärt ell särskilt slatligt bidrag för delbibliografiska arbete av nationell betydelse som förelaget anser sig utföra.Därvid åsyftas i huvudsak katalogisering av invandrarlilleratur saml indexeringav svenska tidnings- och tidskriftsartiklar. Folkbiblioteksutredningenhade i uppdrag att belysa Blj:s roll för folkbiblioteken och företagetsansvarsförhållanden i relalion lill andra kommunala och statliga organ.Ulredningen har avlämnat ett tämligen omfattande malerial om Blj:s roll ochverksamhet. Utredningenhar även diskuterat etl ökat ansvarslagande från statens sida. Delta harulredningen funnii moliveral med hänvisning till alt del finns etl visslallmänintresse för katalogisering av invandrariitleratur. Vidare konstaterarutredningen att indexeringen av svenska tidnings- och tidskriftsartiklar är avnationell betydelse. Utredningenföreslår därför att staten pålar sig elt visst ekonomiskl medansvar för Btj:skatalogiseringsarbete. Detta skulle kunna ske, enligt utredningen, genom attkungl. (KB) övertar huvudmannaskapet för BURK efter förhandlingmellan parterna. Därigenom skulle förutsättningarna öka för en bättresamordning mellan BURK och LIBRIS, som är det slatliga biblioteksväsendetsbibliografiska databas, samiidigi som slaten övertar ansvaret för denalionalbibliografiska elementen i Btj:s verksamhet. En sådan förändringförknippar utredningen med en förändring av Btj:s ägareförhållanden och förfram tanken på att lar etl större ägaransvar. Detla skulleleda en klarare ansvarsfördel- 6 1984/85. Prop.1984/85:141 82 ning mellan slaten, kommunerna och SAB somförutsättningarna atl siärka Btj:s finansiella bas skulle öka. har genomfört en siudie avBUMS-sysiemel, redovisad i rapporten , Nuläge och utvecklingslinjer.I denna utvärdering konslateras bl.a. atl elt fritt informationsutbyte böråstadkommas mellan BUMS och LIBRIS. , SAB och Btj anser i sinaremissyttranden över folkbiblioteksutredningen atl man bör avvakta resultatenav den utredning om SAB:s framtida organisation och om Btj:s eventuella behovav kapilaltillskotl som en arbeisgrupp inom föreningen kommer allpresentera. Eventuella förslag kommer atl behandlas på senareunder våren. Därmed har något ställningstagande lill de förslagfolkbiblioteksulredningen för fram inle kunnat göras av företagets ägare. Jag konstaterar därför att förutsällningar saknas för ellstatligt initiativ till en evenluell förhandling om en förändring avhuvudmannaskapet för BURK. I detla sammanhang vill jag dock någol beröra frågan omgemensam katalogisering inom det svenska biblioteksväsendet.Folkbiblioteksutredningens och ulvärdering av BUMS jämteflerlalel av remissinstanserna framhåller alla vikten av all ytterligareansträngningar görs för alt öka det bibliografiska samarbetet mellan i försiahand BUMS och LIBRIS. Efler vad jag har inhämtat har KB och Btj gjort engemensam förstudie av vilka insatser som kan göras för ell närmare samarbeie.Av denna framgår atl en mer genomgripande integration av systemen inle ärmöjlig beroende på alt de är utvecklade i olika datormiljöer. Inom ramen förgällande begränsningar har man dock funnit alt vissa rationaliseringseffekterkan uppnås genom i försia hand ulbyle av bibliografiska posler och vissagemensamma regler för exempelvis aukloritelskontroll och ämnessökning. Även inom den kommersiella handeln med böcker saml i not-och fonogrambranscherna förekommer omfatlande regisirering och behov avbibliografisk informalion. Statskontoret förordar i sitt remissyttrande alt enförutsättningslös studie görs av möjligheterna alt samordna och organiseraresurser för registrering och katalogisering av litteratur och andra medier såall dubbelarbete kan undvikas. Statskontoret framhåller alt bibliografisklarbele av nationellt intresse utförs på en mängd andra håll vid sidan av KBoch Btj såsom vid talboks- och punktskriflsbiblioteket, ,statens psykologisk-pedagogiska bibliotek, arkivet för ljud och bild,läromedelsförlagen m.fl. En gemensam basregislrering efter bl.a. engelska ochamerikanska förebilder och erfarenheter skulle kunna medföra bällre samordningoch slörre snabbhet. Intressenterna skulle sedan var för sig kunna kompletterabaskatalogiseringen med informalion efler egna behov. Den föreslagna översynenbör innefatta en genomlysning av möjligheterna atl 1984/85:141 83 utnyttjadatortekniken för biblioteksbruk i ett 1990-lalsperspektiv och med hänsyn tagenlill ekonomiska förutsättningar för verksamhelen. Föregen del anser jag atl mycket lalar för en ökad samordning av registrerings-och kalalogiseringsarbelet för alla typer av medier med hänsyn till altbibliografiskl arbete kan bedömas bli mycket kostnadskrävande . Jagavser därför att senare föreslå regeringen att uppdra åt statskontoret attkomplettera sill förslag för atl del skall kunna ligga till grund förregeringens slällningslagande till lämpliga utredningsuppgifter. Jaghar i denna fråga samrått med cheferna för utbildnings- och förcivildepartementen. 4.4.5Mikrofilmat malerial för släkt- och hembygdsforskning Företl par decennier sedan böljade folkbiblioteken rikta sig till en ny ochväxande skara av släkt- och hembygdsforskare. För att underlätta derasverksamhet köpte folkbiblioteken kopior av mikrofilm av kyrkobokföringsmaterialsamt läsapparater och ställde detta till allmänhetens förfogande. Möjlighelenatt släkt- och hembygdsforska med hjälp av mikro. 'lm på bibliotek blev särskiltvärdefull för dem som var bosatta på långt avstånd från de landsarkiv, däroriginalmaterialet för äldre tid förvaras. Denna typ av forskning underlättadesockså för den enskilde genom möjligheten atl låna in filmrullar från andrabibliotek. Sedanfolkbiblioteken började med denna verksamhet har intresset för släkt- ochhembygdsforskning vuxit myckel snabbi. Som en följd därav har anspråken päbibliotekens tjänster, bl.a. med fjärrlån av film, tilltagit i oanad grad. Dethar lett till köbildning, höga portokostnader och stora personalinsatser. Sedannågra år överförs den ursprungliga mikrofilmen till mikrofiche. Detta har skettunder ledning av en arbetsgrupp under och i den lakl som särskildastatliga anslag har medgett. har Svensk arkivinformation i (SVAR) skött registrering, kopiering och distribution av mikrofiche. Dennaverksamhel sker från och med den under riksarkivels huvudmannaskap. Folkbiblioteksutredningenbedömer alt SVAR kan erbjuda släkt- och hembygdsforskare enbetydligt bättre service genom alt tillhandahålla mikrofichekopior samtkataloger och register av god kvalitet. Utredningen ser även en möjlighet atlavlasta biblioteken, framför alll länsbiblioteken, den personalkrävandehanieringen av mikrofilmer. Enligt utredningen bör folkbibliotekentillhandahålla mikrofiche för den egna kommunen, register och läsapparatersamt ge släkt- och hembygdsforskare vägledning. Forskaren skall enligtförslaget själv bekosta de mikrofiche som innehåller arkivmaterial utanförkommungränsen. Deremissinslanser som tagit upp frågan instämmer i utredningens bedömning avvärdet av att SVAR ges möjlighet att utveckla en mikrofiche-service till släkt-och hembygdsforskare. Däremol ser man förslaget all Prop.1984/85:141 84 forskaren skall betala sina egna fichekopior som en formav avgiftsbeläggning av biblioteksverksamhet och har därtör svart uttacceptera förslaget i denna del. anser att det finns en risk attutredningens förslag leder till ett alltför stort tryck pä landsarkiven vilketbl, a. kan leda till stor förslitning av originalhandlingar. För egen del vill jag instämma ifolkbiblioteksutredningens och remissinstansernas bedömning av väldet avbibliotekens service till släkt- och övrig amatörtorskning. Verksamheten är eltglädjande exempel pä folkbibliotekens möjligheter att ge alla människor ilandet en kvalificerad hjälp all fä lillgång lill faktamaterial. Den visarocksä hur på ett effektivt sätt kan samarbeta med föreningar,studieorganisationer och institutioner utanför kommungränserna. I likhel med ulredningen anserjag också alt del ärangeläget att vidta ålgärder som dels tar till vara de positiva effekterna avverksamheten vid SVAR, dels minskar belastningen på i första handlänsbibliotekens ijärr-lånetjänster. Det vore dock olyckligt om ett genomförandeav utredningens förslag skulle leda till att enskilda släkt- ochhembygdsforskare ivingas belala avsevärda belopp för all kunna bedriva sinforskning. Vissa beräkningar av som jag har lagit delav tyder på det. Några av remissinstanserna, bl.a. ,har antytt ett alternativ som innebär att lånecentralerna i , Malmöoch skulle kunna svara för fjärrullåning av mikrofilmat material. Etlannat alternativ är att SVAR ges till uppgift alt försörja alla landets folkbibliotekmed Ijärrlån av delta slag. Efter vad jag har inhämtat har SVAR gjort vissaöverväganden beträffande della alternativ. En sådan modell finner jag i principtilltalande eftersom den dels avlastar länsbiblioteken m. fl. etl omfattandefjärrlånearbete, dels ger forskarna en bällie service med ett bättre malerialoch förmodligen kortare väntetider. Med hänvisning till vad jag nu har anfört avserjag senareåterkomma till regeringen för atl föreslå lämpliga utredningsätgärder när detgäller frågan om folkbibliotekens service till släkt- och hembygdsforskare. 4.5 Det statliga stödet till folkbiblioteksverksamhet 4.5.1 Stödets inrikining i stort Nuvarande skatleuljämningssyslem mellan kommunernainnebäratl slalen garanterar kommunerna en viss skallekraft. Kommuner som haretl svagt inkomstunderlag och höga kostnader beroende på ogynnsamma förulsättningarges därigenom möjlighet all fullgöra sina uppgifier på etl jämfört med andrakommuner likvärdigt säll. Även på folkbiblioleksområdet fyllerskalieuljämningsbidraget en väsentlig funktion för att öka förutsättningarnaför slandardutjämning. Det har dock funnits skäl atl genom specialdestineradebidrag kompleltera Prop.1984/85:141 85 skatteutjämningsbidraget och ytterligare stimulera biblioteksiitvecklingeni vissa avseenden. F. n. är det statliga stödet nära 30 milj. kr. med ungefärlika fördelning av bidrag lill lokal och regional verksamhet,Folkhiblioteksstödet syftar till - att bidra lill alt utjämna standardskillnadernakommunerna emellan genom all främja utvecklingen i kommuner med låg biblioteksstandard, - alt bidra tillatt tillgodose särskilda gruppers behov av folkbiblioteksservice samt - att stimuleraexperiment och utveckling av nya former av biblioteksverksamhet. Enligt min mening finns del starka skäl som talar för altbibehålla ett statligt slöd med detta syfte. Stödet bör dock få en ändradutformning. redovisning och analys visaralt det fortfarande finns elt trettiotal kommuner vars folkbiblioteksserviceväsentligt understiger den genomsnittliga standarden i landet. En statligekonomisk stimulans är här behövlig. Självklart kan aldrig alla kommuner erbjuda samma standardi det lokala bibliotekssystemet. Samarbetet mellan biblioteken skapar däremolförutsättningar för en jämlik service. Del är därför angelägel att statenmedverkar lill att siärka möjligheterna för alla kommuner atl få tillgång lillde samlade medie- och kunskapsresurserna. Jag anseratt etl slatligt slöd lill de regionala biblioteksfunktionerna är ett effektivtmedel all tillgodose de syften jag finner angelägna. Mina förslag lilländringar av nu gällande stödordning har därför en inriktning mot atl siärkalänsbiblioteken i deras olika funktioner för att stimulera och komplettera biblioteksverksamheteni svaga kommuner. De förstärkningar jag föreslår avser atl öka länsbibliotekensoch lånecentralernas roll i förhållande lill kommunerna vad gällerkompletterande medie- och informationsförsörjning samt rådgivning, ulvecklingoch fortbildning. Jag anser även atl folkbiblioleksstödet bör ges en sådaninriktning att del ytterligare stimulerar ell målmedvetet arbele vad gällerutveckling av bibliotekens verksamhetsformer och arbetsmetoder. Jag förordar atl en omfördelning från kommunala punktbidragtill ökade bidrag lill länsbiblioteken successivt sker . När det gäller arbetsplatsbibliolek finner jag delsärskilt angelägel atl staten ökar sitt ekonomiska stöd. Med etl särskiltbidrag om 3 milj. kr. avsett för att stimulera kommuner, fackligaorganisationer och förelag att starta arbetsplatsbibliolek finns godaförutsättningar för atl siärka denna form av biblioteksverksamhet. Jag övergår nu lill att precisera och närmare moliveramina förslag. Prop.1984/85:141 86 4.5.2 Stöd lill regional biblioteksverksamhet Miu förslag: Jag förordar att länsbiblioteken gesmöjligheter atl ta ett slörre ansvar för sina huvuduppgifter, nämligen att förkommunernas räkning tillhandahålla - kompletterande medieförsörjning, - rådgivning, informalion och fortbildning saml För all möjliggöra en ulökad regional biblioteksverksamhetbör bidragel till länsbiblioteken fr. o. m. näsla budgelår ulökas med 35 grundbelopp. förslag: Överensstämmer medmitl förslag. Remissinstanserna: Remissinsiansernas åsikter om en ulökadregional biblioteksverksamhet går i olika riktningar. Många kommuner, statenskulturråd, allmänna biblioteksförening, och ett antal studieförbund ger utredningsförslagel sittfulla stöd. Andra kommuner saml t.ex. LO och ABF är avvisande. Svenskakommunförbundel är tveksamt lill förslagel och ser en risk i atl lokalaprioriteringar fär stå tillbaka för atl regionala mål skall uppnås. Förbundelanser all nuvarande fördelning av bidragel på det hela laget är väl avstämd. Bakgrund till mitt förslag: Länsbiblioteken har avpraktiska skäl inordnats under värdkommunens huvudmannaskap. Vatjelänsbibliotek får mellan fem och sju grundbelopp. Ulöver de slatligagrundbeloppen finansieras verksamheten av landstingskommunerna som igenomsnitt svarar för av länsbibliotekens medelsbehov. Som allmänna villkor för statsbidrag gäller i fråga omlänsbibliotek atl del tillhandahåller bibliotek och enskilda litteratur ochjämföriigl material som inte finns hos folkbibliotek inom länet och som inte ärav den art att det bör inköpas av sådant bibliotek, medverkar iboklåneverksamhet även utom länet och i åtgärder för invandrarnas och despråkliga minoriteternas litteraturförsörjning samt på begäran bilräder andrafolkbibliotek och skolbibliotek med råd i fråga om biblioteksverksamheten. Grundfunktionen för länsbiblioteket är att som första länki Qärrlåneked-jan bistå kommunerna med medier och information som kommunensjälv inle har tillgång till. Många länsbibliotek ger även på andra sätl slöd idel dagliga biblioteksarbetet genom att ge ul litteraturlistor och annaninformation saml genom alt ordna kurser, konferenser och studiedagar. Påsenare tid har länsbiblioteken även utökat sin service genom alt i storutsträckning Prop.1984/85:141 87 tillhandahålla möjligheter att söka i databaser. har konsulenter anställts för del regionalaarbetet för att i första hand bistå mindre kommuner. I samtliga län finnskonsulenter för barnverksamhel. Dessutom förekommer konsulenter för socialverksamhet. Länsbiblioteken håller även lokalsamlingar som innehållermaterial som rör länels historia, natur och kultur. Skälen för mitt förslag: Folkbiblioleksutredningenkonstaterar alt länsbiblioteken på etl effektivt sätt kompletterar den lokalaverksamheten och alt de har haft stor betydelse för den snabba utvecklingen avdel svenska folkbiblioteksväsendet . En majoritet avremissinstanserna delar denna uppfatlning. Detsamma gäller länsbibliotekensbetydelse för de små och svaga biblioteken. I syfte att förbättra länsbibliotekens möjligheter all ålasig ökade uppgifter gentemot de lokala biblioteken förordar jag etl ökatstatligt slöd. Därmed bör det vara möjligt alt bygga ul de regionala insaisernaenligt följande huvudlinjer. sättatt minska standardskillnaderna mellan bibliotek i olika kommuner är allsiärka länsbibliotekets möjligheter all ge kvalificerad hjälp lill kommunernanär det gäller information och referenstjänst. För atl dennakvalitetsförbättring skall komma kommunerna lill del är det nödvändigt altsamtidigt se lill att löpande kommunikalion mellan länsbiblioteket ochkommunbiblioteken fungerar smidigi och tillförlitligt. Länsbiblioteken börkunna höja sin kompetens så att de kan tillhandahålla service i form avsökningar i dalabaser. släller databassökning slora krav påkunskaper och erfarenheter varför del finns anledning alttro atl sådana möjligheter inle kan erbjudas av alla lokala bibliotek. Länsbiblioteken har också en viklig uppgift alt fylla dådet gäller informalion och vidareförmedling av erfarenheler frånbiblioteksverksamhetens olika områden. De senare årens kurs- ochkonferensverksamhet i länsbibliotekens regi har varit framgångsrik.Länsbiblioteken bör kunna få ökade möjligheter all sprida informalion ochbedriva forlbildning genom konferenser och kurser. En belydande del av länsbibliotekens framgångar under desenaste åren kan hänföras till den rådgivning och stimulans de har kunnat ge.Främsl har della gällt barnbiblioteksverksamheten. Länsbiblioteken bör kunna fåbättre möjligheter atl utöka sin rådgivningsverksamhet lill fler områden ochdärigenom lill större del avlasta sådana uppgifier. Folkbiblioteksutredningensanalyser visar all della närmasl skulle kunna gälla områden som rör samarbeiemellan skola och folkbibliotek, samverkan mellan folkbibliotek ochsludieförbund saml övrig folkbildningsverksamhet och lokall arbetandeopinionsgrupper. Vidare bör länsbiblioteken få Prop.1984/85:141 88 möjligheter atl bistå kommunerna när det gäller att skapaformer för biblioteksservice till äldre och handikappade. Denna service ärtämligen outvecklad i många kommuner. genomgår äldreomsorg och vårdoch omvårdnad av sjuka och handikappade f. n. genomgripande förändringar.Dessa släller nya krav på folkbiblioteken som de ger ytteriigaremöjligheter till samverkan mellan folkbiblioteket och vård- ochomvårdnadsansvariga organ. Enligt min mening är det angelägel atl särskiltuppmärksamma de möjligheter lill samverkan som finns på regional nivå mellanlänsbibliotek, länsskolnämnd, länsbildningsförbund. Kommunförbundetslänsavdelning saml studieförbundens regionala organ. En slor del av framgångenhos avslutade s.k. Dalaprojekt kan enligt slutrapportenfrån rådel hänföras till en sådan samverkan. Jag anser atl del är angeläget allta till vara dessa positiva erfarenheler. Enligt min mening behöver mänga av de ibiblioiekshänseende sämst ställda kommunerna en grundlig genomgång av hurbehovel av biblioteksservice tillgodoses samt en långsiktig plan förverksamhelen. Del kan vara svårt för flera av dessa kommuner att ulan biståndfå ulrymme för della slag av planeringsinsalser. Jag anser alt länsbiblioteketspersonal härvidlag kan ge väsenllig hjälp utan all för den skull påtvingakommunen åtaganden för framliden. Länsbibliotekets insals blir av konsultkaraktär,vilket möjliggör etl effekiivare utnyttjande av statsbidraget till lokalbiblioteksutveckling. får länsbiblioteket en kunskap ombiblioteksförsörjningen i hela länet och kan på ell effektivt sätt planera förbästa användning av de regionala, kompletterande insatserna. Jag övergår nu till att något beröra frågan omkontorspersonalens utbildning. F.n. finns ingen grundutbildning för folkbibliotekenskontorspersonal. På flera håll i landet har länsbibliotek och Kommunförbundelslänsavdelning anordnat viss forlbildning. Försöksverksamhet med komvux-kurserpågår på ett par orter. Möjligheterna att anordna utbildning vidgas ytterligaregenom beslut all uppdragsutbildning får bedrivas inom komvux (prop.1984/85: 37, UbU 8, rskr 97). För egen del finner jag del inle ändamålsenligl att skapaen riksrekrylerande utbildning för folkbibliotekens kontorspersonal, eftersomen slor del av målgruppen saknar möjlighel atl bo på annan ort underutbildningstiden. Däremol bör del finnas förulsättningar alt komvux ochlänsbiblioteken i samverkan ordnar ulbildning på olika plalser i landet. Dennauppfallning delas av berörda remissinslanser. Med beaktande av bl.a. dessasynpunkler avser jag föreslå regeringen atl ge SÖ i uppdrag att föreslåformer och innehåll för en sådan ulbildning. För att möjliggöra de ökade insalser från länsbiblioteketssida som jag finner angelägna föreslår jag att länsbibliotekets resurserförslärks genom all slalen successivt ökar sill anslag under en Ireårsperiod.Detla kan ske Prop.1984/85:141 89 inom ramen för det toiala bidraget till folkbibliotekengenom att nuvarande punktbidrag till lokal biblioteksverksamhet efter handavvecklas i lakt med att perioderna för redan beslutade bidrag löper ut. /86 föreslår jag att 35 nya grundbelopp fördelas tilllänsbiblioteken. Det bör även i fortsättningen ankomma på attfördela grundbeloppen lill länsbiblioteken. Det kan vara rimligl atl allalänsbibliotek redan första årel kan påräkna viss förslärkning samiidigi somulrymme bör beredas för ylleriigare bidragsförstärkning i några fall. Nuvarandemaximigräns för antalet grundbelopp per län bör därför inle längre tillämpas.För kommande år kan det däremot finnas skäl atl överväga en mer differentieradfördelning som tar hänsyn till de skilda behov som kan finnas i olika län.Exempel på bibliotek med särskilda behov är länsbiblioteket i , som är ibehov av medfinansiering av en bibliotekskonsulent för del samiskaspråkområdet, samt länsbiblioteket i Slockholm, som är i behov avmedfinansiering av den rådgivningsfunktion beträffande litteratur förinvandrare och språkliga minoritetsgrupper som jag kommer atl föreslå i delföljande (avsnitt 4.5.6). 4.5.3 Lånecentraler och depåbibliotek Min bedömning; Formerna för lånecentrals- ochdepåbiblioleksverk-samheten saml övriga villkor för verksamhelen bör efterförhandling regleras mellan staten och de tre kommuner som är huvudmän förverksamheten. bör beredas tillfälle all ta del av min uppfallning idenna fråga. förslag: Eftersom slatenfinansierar lånecentralerna och depåbiblioteken är det rimligt att staten gerrikllinjer för hur dessa resurser bör utnyttjas. Remissinstanserna: De flesta ansluter sig tillutredningens förslag. Några, däribland och kommuner, anser allvärdkommunernas åiaganden för lånecentrals- och depäverksamheten bör regleras iavtal för atl garanlera kostnadstäckande slalsbidrag. Flera instanser förordaren registrering av depåbibliotekens mediebestånd i Bibliotekstjänst AB:s databas,vilkel även föreslår. Bakgrund till min bedömning: Huvudmän för verksamhelen vidlånecentralerna och depåbiblioteken är , och kommuner.Värdkommunerna håller lokaler och personal för verksamhelen samt släller helasill mediebestånd lill förfogande för fjärriän lill andra folkbibliotek ilandet. Staten ersätter kommunerna med ett i förväg fastställt statsbidrag förde kostnader verksamhelen medför. 1 viss utsträckning har de slatliga medlenockså använts för kompletterande medieinköp. prop.1984/85:141 90 i regel referensverk och sådan litteratur som inle finnspå länsbiblioteken och som dessa inte själva har behov av alt köpa in. Förinköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk fär lånecentralernastatliga bidrag i särskild ordning. Statsbidrag riktade till lånecentralerna i ,och kommuner infördes under 1960-lalet med till en böijanförhållandevis blygsamma belopp. /75-1979/80 höjdesbidragel kraftigl från 0,5 milj. kr. till 2 milj. kr. eller i genomsnill över30% i löpande priser. I samband med regeringens och riksdagensbehandling (prop. 1978/79:100 bil. 12, KrU 24, rskr 234) av kulturrådetsöversyn (Kulturrådels rapport 1978:1) Regionala biblioleksuppgiflerfastställdes närmare lånecentralernas uppgifter. /81-1984/85 ökade statsbidraget lilllånecentralsverksamhelen med i löpande priser.