prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare kan sådani fiske regleras med stöd av naturvårdslagenifall reformen där skulle visa sig leda till ett alll för slort naturslilageeller ge upphov lill andra oacceptabla effekler på naturvärdena. Slutligen vill naturvärdsverket understryka det angelägnai att - oavsett hur den aktuella reformen genomförs och finansieras -allmänhetens möjligheter fritidsfiske även förbättras genom ökadeslalsbidrag lill fiskevårdsåtgärder, till utredningar för att inrättafiskevårdsornråden, etc. Skulle t. ex. den föreslagna fiskevårdsavgifteninföras bör de avgiftsmedel, som inte erfordras för att reglerainlrångsersäiiningar, gå oavkortat till sådana ålgärder. Prop.1984/85:107 73 1.9 : Om handredskapsfisket släpps fritt för allmänhetenrubbas förutsättningarna för existerande fiskevårdsområden. Denna fråga tordekräva viss belysning i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Ocksåförutsättningarna för bildande av nya fiskevårdsområden påverkas självfallet.I huvudsak torde den tilltänkta lagstiftningen innebära att allmänhetens fiskemed handredskap upphör att vara en fråga som fiskevårdsområdena kan påverka.Del är emellertid inte uteslutet att förhandenvaron av fiskevårdsområden ändåkan underlätta övervakningen av att fritidsfiskarna betalar sinafiskevårdsavgifter och kanaliseringen av statligt stöd till fiskevårdandeåtgärder. Oavsett hur det förhåller sig med delta utgår LMV från atl det -såsom bedömdes vid tillkomsten av den gällande lagen (1981:533) omfiskevårdsområden -är ett allmänt intresse att fiskevårdsområdenkommer till stånd i ökad omfattning. Ilagstiftningsärendet har väckts tanken på en alternativ lösning innebärandeatt fritidsfiskarnas intressen skulle tillgodoses genom att fiskevårdsområdenbildas med skyldighet all upplåta rätl lill handredskapsfiske. LMV:s bedömningär att en sådan lösning i praktiskt avseende är fulll tänkbar. Om enkoncentrerad satsning görs på bildande av fiskevårdsområden skulle en sådanlösning sannolikl kunna genomföras . Alternativet borde ha fördelarfrån fiskevårdssynpunkt eftersom det innebär att en bra organisation förfiskevården kommer till stånd. Den huvudsakliga olägenhet som är förbunden medalternativet synes vara den fördröjning som uppstår i fråga omfritidsfiskarnas åtkomst till handredskapsfisket. Det kan tilläggas atl ocksåen kombination av lösningarna med lagstiftning och fiskevårdsområden kan varamöjlig t. ex. så att en lösning genom bildande av fiskevårdsområden begränsaslill vissa av de akluella kust- och sjöomrädena eller så att en tidsgränsställs upp för tillämpningen av delta alternativ, öm alternativet med bildandeav fiskevårdsområden skulle komma under övervägande är LMV berett atl medverkamed underlag för den behövliga tid- och resursplaneringen. 1.10 är medvetet om att det inom nu akluella områden finns behov att pä skäliga villkor ställa ytteriigare fisketillfällen till allmänhetens förfogande. Verket delar dock inle uppfattningen alt allmänhetens behov tillgodoses bäst genom frisläppande av handredskaps fiskel på sätl som föreslås i promemorian. uppfatlning är bildande av fiskevårdsområden i enlighet med det förslagsom . LRF m.fl. lagt fram. etl bättretillvägagångssätt för att främja fritidsfisket med handredskap. Förulomutökade möjligheter lill fiskeulövning ger det utrymme och motivation förerforderiig service kring fiskei - dvs. tillgång till rastplatser, vägar,bryggor odyl. Det kommer dessutom att finnas någon som känner ansvar för vårdenoch tillsynen av fiskevaltnen. Prop.1984/85:107 74 1.14Svea hovrätt; Som huvudprincip gäller av ålder atl rätten till fiske i vatien,som enligt fastighetsindelningen ingår i viss fastighet eller är samfällt förflera fastigheter, tillkommer ägaren eller ägarna av vattenområdet, under detatt fisket i allmänt vatten är fritt för envar. - Genom lagen om gräns motallmänt vattenområde ändrades gränserna mellan enskilt och allmänt vatten. 1den samUdigt tillkomna lagen om rätt till fiske utvidgades rätten till s. k.frifiske i enskilt vatien utefter havskusterna och i de slörre insjöarna,framför allt för att tillgodose yrkesfiskets intressen. Fisket i enskilt vatteninom angivna områden är därefter i inte ringa utsträckning fritt förallmänheten. Genom den nu föreslagna reformen uividgas ytterligareallmänhetens rätt till frifiske i enskilt vatten, mol avgift och isyfte att tillgodose fritidsfiskets intressen. Rältenlill fiske i enskilt vatten utmärks bl. a. av atl den i praktiken inte kanöverlåtas för sig, exempelvis genom försäljning. Detta innebär atl den fiskandemåsle ha äganderätt eller annan, från ägaren härrörande särskild rätt till denfasUghel inom vars vatten fiskei bedrivs. Sådan särskild rätt är vanligenservituts- eller nytUanderätt. Den senare kan förvärvas till exempel genomarrendeavtal eller genom köp av fiskekort. Upplåtelise av rätt fiske äremellertid i många fall komplicerad, beroende på atl huvuddelen av fisket ienskilt vatten är samfällt (vanligtvis för hemmaneri i en by; jfr 24 §fiskerättslagen). Denenskilda, på fastighetsindelningen vilande fiskerätten har enligt hittillsgällande rätt kunnat tvångsvis inskränkas på tre olika vägar. Fiskerällsägarnahar sålunda för det första kunnat få vidkännas inskränkning i sin möjlighetatt fiska under hänvisning till allmänna intressen, främst omsorg omfiskbeståndet. Exempel på sådana inskränkningar utgör administrativabestämmelser om förbud mot att under vissa årstider eller i vissa vattenbedriva fiske med särskilda redskap eller efter särskilda fiskarter. - För detandra har själva rätten lill fiske kunnal överföras från en fiskerättsägaretill en annan, eller en icke närmare angiven krets av fiskande. Enöverföring av det förstnämnda slaget sker genom atl fiske-vattnet vidfastighetsreglering enligt fastighelsbildningslagen tilläggs annan fastighet.Den reglering av fiskerätten som genomfördes med fiskerätlsla-gen innebar enöverföring av fiskerätt från en mängd fastigheter till en icke närmare angivenkrets av fiskände. - För det tredje kan en faslighets fiskerätt urholkas ellerelimineras genom särskilda rättsenliga tvångsåtgärder med tillämpning avexempelvis vattenlagen och naturvårdslagen. Överförandetvid reform av fiskerätt från etl flertal fiskerättsägare till en ickenärmare angiven krets av andra fiskande likställdes med och behandlades somexpropriation. Så skedde f.ö. utan hänsyn att fiskerättsägarna efteröverförandet hade samma rätt som andra atl fiska inom sina enskilda fiskevatteneller till att fiskerättsägarna genom lagregleringen erhöll rätt atl fiskainom andras enskilda fiskevatten. Vidare kan expropriation redan nu ske avbl.a. nyttjanderätt, servitul och liknande rätt, helt eller delvis. Prop.1984/85:107 75 Enskildegendom har enligt svensk rätl ansetts icke kunna tagas i anspråk för allmäntändamål utan att ägaren och innehavare av begränsade sakrätter till egendomenhålls skadeslösa för den föriust de lider. Principen har kommit till uttryck i2 kap 18 § regeringsformen där den knutits "expropriation eller annatsådan förfogande". Att tvångsvis överföra fast egendom eller upplåtasärskild rätt denna till annan fysisk eller juridisk person med tillämpningav exempelvis fastighetsbildningslagen eller vattenlagen är förbundet medskyldighet att till fullo kompensera den drabbade. Däremol föreligger intenågon ovillkorlig ersättningsrätl för sådana inskränkningar i möjligheten attutnyttja fast egendom, som kan föreskrivas under hänvisning lill allmännaintressen och som inle innebär överförande eller upplåtande av någon rätt tillegendomen åt annan. Rådighetsinskränkningar av antytt slag har uppenbarligeninte ansetts innebära ett förfogande likställt med expropriation; de har juinle överfört någon rätt till annan ulan endasl minskat ägarens eller ensakrättsinnehavares möjligheter atl utnyttja den rätt han alltjämt ärbibehållen vid. Omman mot bakgrund av det här sagda bedömer del föreslagna frisläppandet avfisket med handredskap så må till en början understrykas atl reformen inte hartill syfte att tillgodose bevarandet av någol allmänt, till särskilda personericke knutet intresse, såsom fiskevård eller naturvård. Vidgningen av defiskeberättigades krets har tvärtom, helt visst med allt fog, förulskickatskunna innebära en viss - men som acceplabel bedömd - påfrestning påfiskbeståndet och naturen. Frisläppandet innebär att en obegränsad kretspersoner nu som vid reform tilläggs en fiskerätt som de ickehaft. I detta sammanhang är detangeläget understryka att allemansrätten aldrig ansetts innefatta rätl tillfiske i någon form; delta har också ofta framhållits i den statliga ochkommunala informationen till dem som begagnar sig av allemansrätten. Dettamotsägs inte av uttalandet i departementspromemorian all de där beskrivnareglerna i fiskerättslagen om frifiske på enskilt vatien är en sortsallemansrätt. Denna rätt har ju tillkommit genom lagregleringen och utgör inteen kodifiering av en tidigare etablerad oskriven allemansrätt. Om man villbeteckna delta frifiske som "allemansrätlsligl" är närmasl enterminologisk fråga. Frifisket har ju tillagts allmänheten och såUllvidautvidgat den rätt som tillkommer allmänheten som bärare av den utav ålderenligt sedvänja gällande allemansrätten. De tillkomna reglerna ifiskerättslagen tillgodoser emellertid som förut antytts väsentligenyrkesfiskels och inte allmänhetens intressen och berör f.ö. endast i mindreutsträckning de vatten där nu aktuellt fiske med handredskap företrädesvisskulle komma all bedrivas. Del är sålunda missvisande att påstå att eltfrisläppande av fiskei med handredskap endast innebär en utvidgning avallmänhetens rätt lill frifiske inom berörda enskilda fiskevatten. Prop.1984/85:107 76 Den nu föreslagna lagstiftningen konfirmerar alltså inle siisom i viss utsträckning är fallet med naturvårdslagen - någon redanförefintlig rätt för alla och envar, utan tillskapar en sådan rätt. Detta kaninte ske utan alt de hittillsvarande fiskerällsägarnas ensamrätt lill fiske tasifrån dem. Reformen kan sägas innebära att allmänheten tilldelas ideellaandelar i deras fiskerätt, öm en nyttighet, som tillkommitfiskerättsägarna ensamma, i fortsältningen skall delas med andra, måsle detlainnebära alt fiskerättsägarna därefter har kvar allenast en förminskad del avnyliighe-ten. Den minskning av fiskerätten som fiskerättsägarna får vidkännasuppvägs inte av atl de också får möjlighel alt fiska med handredskap i andrasfiskevatten och naturligtvis än mindre - som dock i promemorian påstås av attde har kvar en av de nytillkommande fiskerällsägarnas rätt begränsad möjlighetatt fiska inom silt eget fiskevatten. För atl den enskilde fiskerättsägarenefler reformens genomförande skulle vara bibehållen vid värdet av sitthittillsvarande fiske skulle fordras, att man med fog kunde förutsätta att hangenom reformen tillfördes rälislig möjlighet all erhålla samma ulbyte av fiskeiinom annans fiskevatten son det vilket genom reformen frånhändes honom någotsom framstår som verklighetsfrämmande. Sammanfattningsvis kan hovrätten inle dela den idepartementspromemorian uttalade uppfattningen alt frisläppandet av fiske medhandredskap inle innebär mer för fiskerällsägarna än en skyldighet att tåla attallmänheten fiskar på deras fiskevatten. Reformen inskränker sig sålunda inletill atl stadga en begränsning i fiskerältsägarens möjlighet att nyttiggöra sigfisket på egel - vad som i annat sammanhang betecknats som enrådig-hetsinskränkning -ulan överför en del av hans fiskerätt till andrafiskande, alltså ettfrånhändande av fiskerätten i viss, låt vara obestämd del. Hovrätten har i del föregående begagnat yttrycket'fiskeräii" i dess vedertagna betydelse, innebärande en rättsligtgaranlerad möjlighel alt fiska. 1 departementspromemorian knyls resonemangen iolika sammanhang i stället till del fakiiska utbytet av en fiskerätt, vilketsjälvfallel är något heh annat. Såsom i promemorian framhålls kan fiskar i nuförevarande enskilda vatten ej vara föremål för äganderätt förrän de fångats.Det synes då ologiskt och föga bärande att beteckna etl frisläppande av fisketmed handredskap som allenast én möjlighet till åderiäining av den enskildefiskerättsägarens fiskbestånd med understrykande av att fiskerättsägaren harkvar sin fiskerätt. Den föreslagna reformen innebär att den av rättsordningengaranierade möjligheten alt fånga fisk som uppehåller sig i en fastighetsfiskevatten omdisponeras från den hittillsvarande fiskerättsägaren lillfördelning mellan andra subjekt. Av 20§ bör klart framgå att sådant fiske med handredskap,som inte kan bedrivas annat än med hjälp av båt, inte omfattas av rätten lill frifiske.Om - såsom promemorian närmast ger vidhanden - avsikten är att varje fiske 1984/85:107 77 frånbåt (både stillaliggande och under gång) skall vara undanlaget, bör självfalletäven detta utsägas i lagtexten. Otydlighet i dessa hänseenden kan förutsättasleda till återkommande motsättningar mellan den fiskande allmänheten och denursprunglige fiskerätlsägaren vid fiskets utövande samt försvårar denoffenlliga tillsynen av att frifiskerätlen ej överskrids. Av samma skäl bör ilagtexten anges del antal krokar som en fiskelina högsl får bära för alt kunnaanses som handredskap i lagens bemärkelse. - Av paragrafens andra styckeframgår ej - som i promemorian antyds - att förbud mot fiske med handredskapskall kunna ifrågakomma redan vid en beaklansvärd minskning av tillgång på fiskinom ett område, även om den reslerande tillgången inte betraktas sombegränsad. 1.15Linköpings tingsrätt: Helt allmänt delar tingsrätten de synpunkter, som iskilda sammanhang framförts till stöd för att göra handredskapsfiske mer frittän gällande beslämmelser medger. Alt bereda ett slörre antal människormöjlighet lill handredskapsfiske kan vara av stor betydelse för atl främjafritidsaktiviteter, motion och avkoppling. Emellertid måste en reform ske påsådani sätl att ingreppet inle leder lill ekonomisk skada för dem som redan harfiskerätt. Del synes därför förenat med svårigheier att få en alltigenomtillfredsställande utformning av reformen. Erinras må i detla sammanhang ävenom alt den reform, som genomfördes och som innebar all vissa vatien somvaril enskilda blev allmänna och att fritidsfisket blev tillåtet i vissutsträckning på enskilt vatten, kom att få verkningar som blev vida större änsom förutsattes vid reformens genomförande. De ersättningsfrågor som 1950 årsreform gav upphov till blev mycket komplicerade och tog mycket lång Ud althandlägga. Från många håll har underslrukits alt reform förorsakatstora svårigheter och kritiken har t. o. m. gjort gällande att denna reformledde till förhållanden som i viss mån kan betecknas som kaotiska. Det sislaersäliningsmälel med anledning av reform avgjordes, såsom påpekats ipromemorian, . Erfarenheterna års reform manardärför till försiktighet då nu elt nyll steg skall tas för att utvidgamöjligheterna lill fritt fiske. Förtingsrätten synes det olyckligl att överiämna lill rättstillämpningen attavgöra frågan hur många krokar som får användas vid handredskapsfiske. Dettatorde enklast fastslås i författningstexten. Sammanfallningsvishar tingsrätten vid sin granskning funnit alt reformförslaget med sinutformning icke synes vara helt förenligl med 2 kap 18 § regeringsformen, attde föreslagna ersättningsreglerna är för vagt utformade, att förslagetsekonomiska konsekvenser för staten är dåligt utredda, att det föreslagnaavgiftssystemet i avsaknad av etl fungerande kontrollsystem kan befaras ickefylla avsedd funktion, ati förslagel kommer all Prop, 1984/85:107 78 medförastora påfrestningar för samt fiskenämnder ochfastighetsdomstolar som berörs av förslaget samt att reformförslaget i andraavseenden företer väsentliga brister. Mot bakgrunden härav ser sig tingsrättennödsakad att avstyrka förslagel i dess nuvarande ulformning. 1.16Länsstyrelsen i : erinrar om sitt yttrande den 24mars 1983 till departementschefen inför arbetet med nu föreliggandedepartementspromemoria. Riksdagenhar hos regeringen begärt förslag till frisläppande för allmänheten av fisketmed handredskap uianför (vartill räknas i helaStockholms län) längs och samt i de storasjöarna (bland andra ). Med anledning av att senare vägratåterkalla sin hemställan till regeringen tar inte ställning Ullom handredskapsfisket bör släppas fritt eller ej. I stället redovisaskonsekvenser av och invändningar mot vissa punkter i utformningen av framlagtförslag till genomförande av beslut. Utredningenhar framhållit såväl negativa som positiva effekler av etl fritthandredskapsfiske. Till de positiva bör läggas att ett fritt handredskapsfiskefår antas medföra en ökning av det rörliga friluftslivet. Detta ger dels ettbättre underlag för serviceföretag i skärgården dels fler arbetstillfälleninom det mångsyssleri som är ett karaktäristiskt inslag i den bofastaskärgårdsbefolkningens utkomst. Redani dag förekommer ett fiske på enskilt vatien utan slöd av fiskerätt. Hur storökningen av fiskelrycket bhr vid frisläppt handredskapsfiske är svårt attuppskatta. --- Med nuvarande ordning har fiskerättsinnehavarna rättsligt skyddför sitt fiske. Enligt förslaget får , på begäran av innehavare avden enskilda fiskerätten, förbjuda handredskapsfiske i elt område därtillgången på fisk är begränsad. Här liksom i fråga om andra fiskevårdsåtgärderflyttar man sålunda över ansvaret från enskilda till det allmänna vilket ärpåfrestande i av minskande resurstilldelning till myndigheterna.Länsstyrelsen vill därför framhålla de möjligheter som kan tillskapas att istället låta detta bli frågor som kan lösas med förrättningar ombildande av fiskevårdsområden. Somlänsstyrelsen- påpekat i yttrandet har slor tveksamhetinställt sig hos fiskerättshavare till alt nybilda fiskevårdsområden efterriksdagsbeslutet om fritt handredskapsfiske. Syftetmed fiskevårdsområden skall vara atl samordna fiskets bedrivande och fiskevården samt främja fiskerätlsinnehavarnas gemensamma Lagstiftarenhar tidigare, bland annat genoni ny lag (1981:533) omfiskevårdsområden (LOFO) velal påskynda bildande av fiskevårdsområden.Länsstyrelsen noterade i anslutning lill LOFO:s ikraftträdande elt klart störreintresse för bildande av fiskevårdsområden. Efler principbeslut omfritt handredskapsfiske har dock endast en ny ansökan om bildandeav fiskevårdsområde i länet kommil in. Prop.1984/85:107 79 Enligt24§ FL (ändrad 1981:536) gäller i fråga om tillgodogörande av fiske som ärsamfällt för flera fasligheter lagen (1973: 1150) om förvaltning avsamhälligheter (SFL). Stadgandet äger dock ej tillämpning på fiske som ingår ifiskevårdsområde. Övergångsbestämmelsen lill ändring av 24 § FLinnebär dock att äldre bestämmelser skall gälla lill dess fiskevårdsområdebildats eller föreningsförvaltning enligt SFL anordnats, dock längst lilluigången av . Följdändring måste enligt mening göras av24 § FL i samband med införande av fritt handredskapsfiske. I annal fall kanefter den orimliga konsekvensen uppslå att allmänheten får fiska påsamfällda fiskevatten men inte fiskerättsägarna själva. Utredningen bedömer atldet inte behöver bli några skador från naturvårdssynpunkt till följd av att handredskapsfisketsläpps fritt men pekar dock på behov av bällre lillsyn och informalion ombefinlliga skyddsområden. instämmer i atl detta kanske kan varariktigt i många fall. I är dock förhållandena speciella.Enligt utredningen ger emellertid naturvårdslagen tillräckliga möjligheter atltillgodose naturvårdens intressen. instämmer i att della i ochför sig är riktigt men att det skulle medföra ett administrativt betungandearbete att - objekt för objekt - utfärda nya förordnanden. I dåstatsmakterna ständigt framför kravet på förenklade förfaranden bör, enligtlänsstyrelsens mening, i stället generella undantag inarbetas i lagen på sättlänsstyrelsen lidigare anfört. H7Länsstyrelsen i län: har i yUrande över 1973 årsfiskevaltensutrednings betänkande Fiska på fritid (SOU 1978:75) tillstyrkt atthandredskapsfisket släpps fritt i i enlighet med utredningens förslag.Länsstyrelsen lämnade också utan erinran ulredningens förslag atl samma slagsfiske före uigången av 1985 skall upplåtas ål allmänheten längs södra ostkusten- för länels vidkommande omfallande kommun. vidhållerdenna sin inställning och tillstyrker därför att handredskapsfisket släppsfrilt i den omfattning som föreslagits i promemorian. 1.18Länsstyrelsen i : Det fria handredskapsfisket kommersannolikt alt medföra atl fiskei sprids till öar som är relativt orörda,särskilt under den lidigare delen av fåglarnas häckningstid. Del torde ipraktiken vara omöjligt alt ersätta detta passiva skydd genom förordnandenenligt naturvårdslagen. Det har redan blivit svårare atl skydda även myckelkänsliga häckningsöar och stränder. 1 samband med atl föreslagiten revidering och modernisering av fågelskyddel vid (bl. a. medsyfte atl uppnå likformighet med angränsande län) har nämligen vissaremissinstanser anfört som elt argument mot skyddet av vissa öar med känsligfauna all ell sådani skydd skulle hindra del 1984/85:107 80 aviseradefria fiskei vid dessa öar. Därför bör det i lagen om rätt till fiske -i likhetmed vad som stadgas i skogsvårdslagen belräffande skogsbruket och i lagen omskötsel av jordbruksmark - intas en generell regel om att man vid utövande avalla former av fiske skall ta hänsyn till naturvårdens och andra allmännaintressen. Denna regel bör också kompletteras med föreskrifter om vilka hänsynsom skall tas lill naturvården. Länsstyrelsentillstyrker i övrigt förslaget. Femav ledamöterna i i (, Hol- mestig, , och ) reserverar sig och ansluter sig till ett yttrande av : Enligt förbundets mening är förslaget hell oacceptabelt ur fiskevallenägares syn punkt. Ett fiskevatten har betydande värde oavsett om det ulnytUas eller inte på motsvarande sätt som t.ex. skogens värde är oberoende av om uttag sker regelbundet eller med . En inskränkning i fiskevattenägarnas utnyttjande som förslagel innebär är av expropriativ karaktär.--- Vi anser alt förslaget från fiskevattenägareför bund, LRF m. fl. (om fiskevårdsområden) är lill fördel inle bara för fiske vattenägarna som i detta alternativ behåller sin fiskeräii helt ul, utan också för fritidsfiskarna som har möjlighet atl köpa både lokala kort inom fiske vårdsområdena lill relativt lågl pris och regionala kort t.ex. länsfiskekort som för kostar . Förslageli departementspromemorian innebär all alla - även den som fiskar lokalt ochkanske bara har tillgång lill roddbåt, måsle lösa ett rikskort för 50100kr.Den väsentliga-skillnaden är emellertid om vi här bortser frånäganderättsfrågan atl enligt deparlementsförslaget blir fisket i stort settoreglerat medan del i fiskevårdsområden dels går att ta hänsyn till olikaintressen främst yrkesfiskets dels blir möjligt bedriva en lokalt anpassadfiskevård till fördel för såväl yrkes-, binärings- som fritidsfiskare. 1.19Länsstyrelsen i :------------- har fattat eltprincipbeslut att införa etl fritt handredskapsfiske i de aktuella vattnen. Ipromemorian behandlas därför inle frågan huruvida ell sådant frisläppande börske eller inte. Promemorian innehåller endast förslag på lagregler, främst iersättningsfrågorna, för att genomföra ifrågavarande åtgärder. Länsstyrelsengår på grund härav i sitt yttrande endasl in på de förslag lill lagregler sompromemorian behandlar. Frisläppandetbygger enligt promemorian på tanken alt fiskbestånden i de aktuella vattnenräcker till för handredskapsfiske åt alla som är intresserade av fritidsfiskeoch att ett sådant fiske ulan större olägenheter kan bedrivas jämsides med detkustbundna yrkesfisket. 1 promemorian föreslås ändringar i lagen om rätt tillfiske vilka möjliggör ett skydd mot det s.k. frifisket för bl.a. yrkesfiske medfasta redskap och nät. 1984/85:107 81 bedömer man i promemorian att redan föreliggandemöjligheter alt meddela lokala beslämmelser om fisket är tillräckliga för attmotverka eventuella ölägenheter av etl frisläppande. bedömerenligt promemorian också att gällande naturvårdslag ger möjlighel alttillvarata naturvårdens intressen i samband med frisläppandet.