prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommunenframhåller att del är nödvändigt att slå fast kravet på full kostnadstäckningoch att betrakta denna som en förutsällning för alt ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten i krig och därmed sammanhängande planläggning i fredskall kunna föras över till kommunema. Kommunen anser också aU det är viktigt aUreglerna för ekonomisk ersättning blir så entydiga att de inte ger utrymme förnågra godtyckliga tolkningar och inte heller kan göras beroende av medelslill-gångenhos . Enköpingskommun framhåller all endasl en ersättningsnivå som ger full kostnadstäckningför kommunernas arbeie kan ge garantier för att samlliga kommuner uppnår enambitionsnivå i sitt planeringsarbete som kan godtas. Eftersom en bra kommunalberedskapsplanläggning är en förutsättning för all civilförsvarsverksamhetenskall fungera måsle enligl kommunen principen om full ersällning även gälladenna. Kommunen accepterar av adminislraliva skäl schabloner som grund förersättningsbeloppen men föreslår aU antingen grundbeloppet höjs lill 50000 kr.eller det röriiga beloppet höjs frän 5 till . Uppsalakommun framför liknande synpunkler men föreslår att gmndbdoppei höjs frän20000 till . Kommunen anser alt del är nödvändigl att kostnadsutvecklingenbeaktas och att ersättningarna anpassas härtill. Katrineholmskommun framhåller att det föreslagna ersåltningssystemel Prop.1984/85:49 148 torde komma all missgynna små kommuner eftersom denhuvudsakliga ersättningen grundas på invånarantalet medan kraven i fråga omplanläggning är desamma oavsett om kommunen har många eller fä invånare.Kommunen betonar också att del är nödvändigl alt slalen står för sin del avansvaret och således ersätter kommunerna fullt ul för deras kostnader, även ifråga om revidering. Enligt kommunen visar erfarenheten all i mindre kommunermed bristande planeringsresurser riskerar denna typ av planer att så småningombli inaktuella varför beredskapen sjunker. kommun framhåller att del finns en risk för attambitionsnivån sätts för låg om statsbidraget sätts för lågt. Kommunenföreslår all grundbeloppet fastställs lill 50000kr. per kommun och ati delrörliga beloppet bibehålls vid . Beloppen förutsätts bli indexreg-lerademed hänsyn tagen lill kostnadsutvecklingen. anser all förslagel all kommuner som kanstyrka högre koslnader än vad som svarar mol den schabloniserade ersättningenerhåller ersältning försl när alla kommuner har färdigställt planläggningen ärotillfredsställande. Kriterierna för att fä ersättning som överstiger den schablonberäknademåste enligl kommunen vara så utformade all en kommun själv på förhand kanräkna ul vilken total ersättning som kommer all utgå. har ingen erinran mol kommitténs förslag om ersätlningenför nyplanläggningen men anser att del föreslagna statsbidraget för att hållaplanläggningen aktuell och lill övrig drift av civilförsvarsverksamhetär otillräckligt. Enligt kommunen bör förslaget inte genomföras om det statsfinansiellalägel inle medger alt full ersällning utgår för kommunernas kostnader för enfortlöpande reviderings- och utbildningsverksamhet. anser det vara självklart alt statenskall stå för alla koslnader för de uppgifter som avses läggas på kommunerna.Kommunen anser dock att ersättningssystemet är mindre väl utformat eftersomplanläggningen av civilförsvaret i kommunerna i alll väsenlligl sammanfalleroavsett befolkningens anlal och all del därför framstår som omotiverat att ersältningentill de befolkningsmässigt störte kommunerna blir så myckel högre än till demindre. anser att ersältningen inte skallgrundas på schabloner utan i ställel molsvara de av kommunen nedlagda fakliskakostnaderna så att full kostnadsläckning erhålls. har inget att invända mol förslagettill generella ersättningsregler. Kommunen anser dock att kommunerna skall varagaranterade en ersättning som till fullo molsvarar kommunernas verifieradekostnader för planläggningen och ajourhållning av planerna. kommun föreslår att det rörliga ersättningsbeloppethöjs till . per invånare för planläggningen och till . per invånare förrevideringen. anser att grundbeloppet för såvälplanläggningen Prop.1984/85:49 149 som den fortlöpande revideringen bör höjas frän 20000kr.till 40000kr. med hånsyn till att även befolkningsmässigt små kommuner får jägganed ett omfattande arbete varför ersättningen i någol mindre grad bör relateraslill kommunens storlek. Kungsbackakommun anser det vara nödvändigt att kostnadsutvecklingen följs och attersättningen anpassas till vunna erfarenheter och lill penningvärdesförändringar.Kommunen anser det vidare vara självklart alt ersättningarna skall utbetalastill kommunerna i takt med att kommunerna har de fakliska kostnaderna och intevid en senare tidpunkl. Göteborgskommun är tveksam lill om de föreslagna reglerna för ersättning för nyplanläggningoch revidering kommer alt ge täckning för kommunernas kostnader och anser atti varje fall beloppet för revidering bör fördubblas. anser att en högre schablonersältning ärönskvärd. kommun bedömer att del föreslagnaersättningssystemet inle kommer all ge kommunen full täckning för de koslnaderkommunen kommer att få vid planläggningen och revideringen av planerna. framhåller att civilförsvarsverksamheten i princip är enstatlig uppgift under statligt huvudmannaskap. Av praktiska skäl och för all fäell effektivare civilförsvar avses väsentliga uppgifter läggas på kommunerna.En gmndförutsättning härför är emellertid enligt kommunförbundels bestämdamening all kommunerna får full ersältning för sina koslnader för verksamheten.I likhet med kommitléledamolen anser kommunförbundet att någonöverflyttning av ansvaret lill kommunerna inle bör ske om staten av någol skälinle anser sig kunna svara för de kostnader som överflyttningen medför.Eftersom en bra är en förutsättning förcivilförsvarsverksamheten måste principen om full ersättning gälla även denna. bör av adminislraliva skäl en schabloniserad ersättningeftersträvas. Den föreslagna konstruktionen med ell fast grundbelopp och ellrörligt belopp per invånare godtas av kommunförbundet åven om kommunernasriskklass inle alllid är relaterad lill invånarantalet. Den möjlighet tillsärskild ersättning utöver schablonersätlningen som föreslås bedöms kunna rättatill sädana svagheter i systemet. Erfarenheterna frän provplanläggningen visaratt alla kommuner oavsett invånarantalet har vissa initialkostnader. Dessamotiverar enligt kommunförbundet att gmndbdoppei för ersältning höjs från 20000kr lill . framhåller all del är nödvändigtatt kostnadsutvecklingen följs upp och all ersättningarna anpassas lill gjordaerfarenheter och lill eventuella penningvärdesförändringar. och Centralorganisationen /SR anser all del ärnödvändigt all kommunerna får full täckning för de kostnader somcivilförsvarsplanläggningen kommer att medföra och bedömer mot den bakgmndenall den föreslagna referensnivån om ca 1984/85:49 ,50 för ersättning lill kommunerna kan komma all visa sig vara alltför lågtberäknad. Länsstyrelseni framhåller all kommitténs förslag om ersättning tillfastighetsägare för att anordna skyddade utrymmen är av utomordenlig betydelsegenom alt del gör del möjligt att redan i fredslid anordna sådana utrymmen iområden med brist på skyddsmmsplalser. Civilbefälhavareni Bergslagens civilområde har den uppfattningen att del inte är nödvändigt allhela planeringsarbetet slutförs innan kommunerna formellt tar överledningsansvaret. Erfarenheterna från landstingens säll alt ta överledningsansvaret efter 1981 inom hälso- och sjukvården i krig ger anledning attförmoda alt aktiviteten och engagemanget i planeringen skulle öka inomkommunerna om de redan i ett tidigt skede -medan planema fortfarande håller påall uiformas - hade ansvaret för genomförandet. I varje fall bör överförandetav ledningsansvaret i krig inle fördröjas ylleriigare även om en del planläggningsarbeleåterstår efter 1986. Länsstyrelseni län är tveksam till om och kommunerna skall kunnautföra de nödvändiga arbetsuppgifterna under den av kommittén föreslagnatidsperioden. Provplanläggarna har påtalat behovet av mera praktiska regler ochföreskrifter för den slutliga planläggningen. Delta blir ett tidskrävandearbete på central nivå som med största sannolikhet kommer att krympa den redansnålt tilltagna arbetstid som står lill förfogande på länsstyrelser och ikommuner. annat skäl all skynda långsamt är enligl depågående arbetena med civilförsvarslag-brandlag-kommunal beredskapslag samtden slutliga utformningen av räddningstjänsten i fred och andra pågåendeorganisationsutredningar. Allt della bör slutföras innan arbetet pålänsstyrelserna och i kommunerna inför överförandet av ledningsansvaret påböijas. Länsstyrelseni bedömer att den föreslagna tidsplanen är alltföroptimistisk. För att kunna genomföra den föreslagna planläggningen och för attbygga upp den kompelens som behövs i kommunerna behövs en omfattande utbildningdär medverkan krävs i stor omfallning. Om den föreslagnatidsplanen skall kunna hållas krävs därför en genomgripande ompriorilering avarbetsuppgifterna vid försvarsenhe-lerna vid länsstyrelserna på bekostnad av bl.a.servicen till allmänhet, företag och myndigheter. föreslår att ansvarelför ledningen 1984/85:49 151 pålokal nivå av civilförsvarsverksamhelen i krig förs över till kommunernatidigast den . Länsstyrelseni län framhåller att den arbetsinsats som krävs vid länsstyrelsensförsvarsenhet för all genomföra de föreslagna förändringarna tillsammans medkommunerna inom den av kommittén föreslagna lidsramen kommer att innebära altandra angelägna uppgifter för totalförsvaret och räddningstjänsten inle kanfullgöras enligl den ambitionsnivå som angavs avstatsmakterna tolalförsvarsbeslul. På central nivå pågår ell antalutredningar som med stor sannolikhet kommer att påverka fömtsättningarna föroch innehållet i den föreslagna planläggningen m.m. Länsstyrelsenföreslår därför att starten för kommunernas planläggning sker tidigast den Ijuli 1985. Vidare bör möjligheterna all genomföra övningar i en första omgångföre överförandet av ledningsansvaret analyseras och tidpunkten föröverförandel anpassas till att övningar försl genomförs. Länsstyrelseni har ingenting att invända mol den tidsplan somkommittén anger men föreslår ändå med hänvisning till det otillfredsställandepersonalläget och den rådande arbetsbelastningen att det övervägs all låtakommunerna ta över ledningsansvaret den Ijuli 1987, dvs. etl halvt år senare änvad kommittén har föreslagit. anser att beredskaps- ochmobiliseringsläget inte skulle påverkas i särskill slor ulsträckning härigenom. Länsstyrelseni anser att den av kommittén föreslagna tidsplanen bör kunnahållas men detta fömtsätter att erforderligt planeringsunderlag kantillhandahållas vid den planerade tidpunkten för planläggningsstarten ikommunerna. i Värmlandslän erinrar om att tolalförsvarsbeslul innebär dels all kommunema medbörjan senast under budgelårel 1984/85 skall la över ansvaret för ledningen pälokal nivå av civilförsvarsverksamheten i krig och det planläggningsansvar ifred som hänger samman härmed, dels all övertagandel skall samordnas med att hemskyddsorganisationeninförs och med att arbetet med skyddsplaner påbörjas i kommunema. Balansen ocheffekten i elt framlida civilförsvar är enligl mening starktberoende av att denna samordning fullföljs till alla delar. De fyrakomponenterna ledning i krig, planläggningsansvar i fred, hemskydd ochskyddsplaner måsle utvecklas och fullföljas . Om någon eller några avdessa komponenter måste förändras på ell avgörande säll eller ifrågasätts såmåste enligl mening hela försvarsbeslutet omprövas. Länsstyrelsentillstyrker kommitténs förslag att kommunerna skall ta över ansvarel förledningen vid utgången av . Länsstyrelseni tillstyrker den föreslagna tidsplanen men framhåller all delär viktigt att ansvaret för ledningen tas över samti- Prop.1984/85:49 152 digt av alla kommuner i hela landel. i bedömer all kommunerna kanla över ledningen försl den men anser att del är praktiskt attvänta med övergången till med hänsyn till att kommunernasbudgetår är kalenderår. anser alt en sådan tidsförskjutning är lillfördel för såväl länsstyrelserna som kommunerna och därmed även förcivilförsvaret. anser att det kanske borde övervägas attförlänga planläggningstiden utöver vad kommittén fömtsatt för alt del skall blimöjligt att låta kommunens egen ordinarie personal genomföra planläggningen.Det kommer alt krävas betydande arbetsinsatser av kommunens förvaltningar underde som står till buds om kommunen skall ta över ledningsansvarelden Ijanuari1987. betonar nödvändigheten av allövertagandet av ledningsansvaret bestäms till en tidpunkt så långt efter beslutall kommunerna får en reell möjlighel all genomföra erforderlig planläggning. anser del vara en klar fördel attavsätta tillräckligt med tid för såväl utbildning som själva planläggningsarbeleii kommunerna. Härigenom undviks att reformen blir ett hastverk eller en halvmesyr. noterar att kommittén fömtsätter attplanläggnings-arbetet påböijas av kommunema . Kommunen anseratt starten av planläggningsarbetet bör anpassas lill kommunernas budgetår såatt organisatoriska förberedelser i erforderlig omfaltning hinner vidtas. Medstart skulle kommunerna kunna ta över ledningsansvaret denI . framhåller särskilt att del är viktigtall kommunerna ges tillräcklig tid för den planläggning som de kommer attåläggas att genomföra. Den tidtabell som anges av kommittén är mycket snävttilltagen. Del är angelägel all erforderlig utbildning inför planläggningenkan genomföras i sådan lid att kommunerna får på sig för sin planering. 1984/85:49 153 1.1.1 fastställande av verkskyddsplikt 1.1.2 planläggning, utbildning och utrustning 1.2 1982 ars försvarsbeslut 1.2.1 regeringens proposition1981/82:102 3.1 verkskydd under beredskap och i krig 3.2 utnyttjande av verkskydd i fred 4.2 PRINCIPER FÖRORGANISATION, UTRUSTNING OCH UTBILDNING Prop.1984/85:49 154 UTREDNINGANGÅENDE NYA NORMER FÖR FASTSTÄLLANDE AV VERKSKYDDSPLIKT SAMT FÖRVERKSKYDDENS ORGANISATION, UTRUSTNING OCH UTBILDNING 1.1 GÄLLANDE NORMER M M 1.1.1 Gällandenormer för fastställande av verkskydds- plikt Verkskyddskall enligt § 19 i civilförsvarskungörelsen organiseras vid anläggningeller byggnad, inom vilken i fredstid i regel minst 200 personer ärsysselsatta, om finner verkskydd erforderligt och anläggningeneller byggnaden är belägen inom skyddsrumsort. Beträffandeanordnande av verkskydd i centrala verk och myndigheter har regeringenmeddelat särskilda föreskrifter. 1.1.2 Verkskyddensuppgifter, organisation och omfattning Enligt§19 i civilförsvarskungörelsen bestämmer vilka tjänstegrenar som skall finnasvid verkskydden liksom verkskyddens omfattning i fråga ompersonal och materiel. Civilförsvarsstyrelsenmeddelar anvisningar för länsstyrelsernas förordnande av verkskyddspliktoch för verkskyddens organisation. Civilförsvarsstyrelsenfastställde nu gällande föreskrifter om verkskyddets organisation,mobilisering och planläggning (FVskOrg). Verkskyddskall dimensioneras enligt nedanstående tabell 500 - 3 500 Verkskyddspersonal i procent av antalet sysselsatta Vidanläggning med mer än 3 500 sysselsatta skall den undsättande organisationeninte överstiga 350 personer. Särskilda lokala förhållandenkan i vissa fall ge anledning till mindre avvikelser från denangivna personalramen. Verkskyddetbestår av 670 enheter och omfattar inklusivemobiliseringsreserv ca 43 000 personer. En översikt öververkskyddens fördelning på län lämnas i bilaga 1. Ifråga om verkskydd vid anläggning eller byggnad som tillhör elleranvänds av kommunikationsverk, vissa kommunala eller enskilda kraftföretagsamt försvarsmakten gäller särskilda föreskrifter. Verkskydd anordnasför närvarande vid centrala verk och myndigheter enligtbilaga 2. Planläggning,utbildning och utrustning För arbetemed uppgörande av verkskyddsplaner, mäterielan-skaffning,personalrekrytering m m svarar varje företag som åläggs verkskyddsplikt. Länsstyrelsenförordnar om verkskyddsplikt, fastställer uppgjorda planer,handhar personal Prop.1984/85:49 156 registreringsamt inspekterar verkskyddsföretagen. Staten utbildar och övar verkskyddspersonalen.Verkskyddsövningar leds av länsstyrelse. Verkskyddsplanläggningsker i samråd mellan berört företag och ortens brandchef. Alla kostnader förverkskydd bestrids av företaget. Verkskyddspliktigtföretags skyldigheter regleras i § 47 i civiIförsvarslagen. 1.2 1982 ARS FÖRSVARSBESLUT 1978årsförsvarskonunitté anger i sitt betänkande "Säkerhetspolitikenoch totalförsvaret" (Ds Fö 1981:1, sid 186) följandeprincipiella inriktning av verkskydds-plikten. "bedömningarav ett eventuellt framtida krigs karaktär talar för att verkskyddet också iframtiden har mycket viktiga funktioner att fylla inom civilförsvaretVerkskydden skapar förutsättningar för snabba insatser vid skador på för landetsförsörjning och försvarsförmåga viktiga företag och anläggningar. Motbakgrund av vad kommittén tidigare uttalat beträffandegrunderna för planeringen av skyddsrumsbyggandet bör nuvarandeprinciper för att fastställa verkskyddsplikt ändras. Sålunda bör företagsoch verksamheters betydelse i krigstid och deras risksituation få ett avgörandeinflytande vid fastställandet av verkskyddsplikt. För att få största möjligaeffekt av verkskyddet bör de enskilda verkskydden bättre än för närvarandeanpassas till de behov och risker som föreligger vid respektive företag.Vidare bör ett bättre samutnyttjande av såvälmateriella son Prop.1984/85:49 157 personellaresurser eftersträvas beträffande företagens räddningstjänst i krig och fred. Härigenom kanverkskyddet bidra till att öka civilförsvarsorganisationernas förmåga att mötaverkningarna av överraskande anfall. Detbör enligt försvarskommitténs uppfattning ankomma på civilförsvarsstyrelsenatt i séimråd med berörda parter utarbeta förslag till nya normer för fastställande avverkskyddsplikt och för verkskyddens organisation, utbildning m m. En utgångspunktskall därvid enligt kommitténs mening vara oförändradeprinciper för verkskyddens finansiering". 1.2.2 Regeringens proposition 1981/82:102 Iregeringens proposition biträds försvarskommitténs principiella inriktning och föredragandenanger följande "I likhet med försvarskommittén anser jag att nuvarande principer för attfastställa verkskyddsplikt bör ändras. Företags och verksamheters betydelse i krigstid ochderas risksituation bör få ett avgörande inflytande vid fastställandetav verkskyddsplikt. De enskilda verkskydden bör bättre än för närvarandeanpassas till de behov och de risker som finns vid respektive företag.Ett bättre samutnyttjande av personal och materiel böreftersträvas för företagens räddningstjänst i krig och fred. Härigenomkan verkskydden bidra till att öka vår förmåga att möta verkningarna av ett överraskandeinlett angrepp. Civilförsvarsstyrelsenanger i sin programplan att styrelsen avser lämna förslagtill nya normer för fastställande av verkskyddsplikt och förverkskyddens organisation och utbildning. Jag återkommer senare tillregeringen i denna fråga". Prop.1984/85:49 158 Medutgångspunkt från försvarsbeslutets principiella inriktning påbörjadecivilförsvarsstyrelsen en utredning angående nyanormer för verkskyddsplikt samt förverkskyddens organisation, utrustning och utbildning. Utredningsarbetethar bedrivits av en arbetsgrupp bestående av representanter frånSveriges , ,, i , länsstyrelseni Göteborgs- och län samt med ordförande i arbetsgruppen från . Arbetsgruppeneftersträvade att lösa utredningsuppdraget i fyra steg. Förstskulle normer för verkskyddsplikt tas fram, därefter föreskrifteroch allmänna råd för verkskyddens organisation och utrustning samtprinciper för grundutbildning och övning.Slutligen skulle de särskilda föreskrifterna för statliga verkskydd ses över. Förslagbeträffande alla fyra stegen beräknades föreligga . Arbetsgruppenhar enligt regleringsbrev 1982/83 och 1983/84 redovisat arbetsläget tillregeringen (cfs skr , dnr 2417-1106/83 och cfs skr , dnr2417-1106/83). Arbetsgruppenhar i grupparbeten diskuterat utredningenshuvudfrågor vid , där ett hundratal representanter frånverkskydds-pliktiga företag deltog. Parallelltmed verkskyddsutredningen har pågått andra utredningar som påverkar övervägandenoch förslag. Detta gäller och samt ÖEF utredningangående översyn av planläggningsverksamheten (AgPlan). ömsesidigt informationsutbyte har ägt rum med sekretariaten för kommittéerna samtmed ÖEF. Prop.1984/85:49 159 och har ett utredningsförslag (arbetsgruppens pm ) remitterats tillSveriges , Näringslivets beredskapsbyrå. , , överstyrelsenför ekonomiskt försvar. , vissa länsstyrelsersamt de statliga myndigheter och verk som berörs av de särskilda föreskrifternaför statliga verkskydd. Utarbetandetav föreliggande utredningsförslag har skett och januari1984 med utgångspunkt från remissyttranden och överväganden ianslutning till remissbehandlingen av betänkande. 3.1 VERKSKYDD UNDER BEREDSKAP OCH I KRIG Somgrund för sina överväganden har verkskyddsutredningen haft följandeprincipiella inriktning av verkskyddsplikten. Verkskyddutgör en del av civilförsvarsorganisationen och anordnas vid företageller anläggning med uppgift att vid beredskap och i krig rädda livoch egendom samt genom främst skadeavhjålpande åtgärder skydda viktig verksamhet vid företageteller anläggningen. Principerför anordnande av verkskydd bör vara verksamhetens betydelse i krigstid och derisker verksamheten innebär. De särskilda riskerna vid varje företageller anläggning bör vara vägledande för vilken civilförsvarsverksamhet verkskyddetskall omfatta och hur verkskyddsorganisationen skall utformas. Dessa principerbör regleras i civilförsvarslagen. 1984/85:49 160 Normerför förordnande om verkskyddsplikt samt kompletterande föreskrifterm m bör utformas på ett sådant sätt att organisation, utrustning ochutbildningsverksamhet blir anpassad till det enskilda företagetseller anläggningens särskilda behov och härigenom ävenskapar bättre förutsättningar för att kunna uttnyttja verkskyddsresurserna . Avgörande för bedömningenav verksamhetens betydelse i krigstid måste vara om företaget eller anläggningen planlagts för attbedriva verksamhet i krig. Företagets eller anläggningens risksituationberor dels på verksamhetens art dels på verksamhetensbelägenhet. Denna risksituation bör kunna bestämmas med utgångspunkt från räddningstjänstplaner för fredstid och civilförsvarsplaner förberedskap och krig. Dennaprincipiella Inriktning av verkskyddsplikten innebär att nugällande begränsande normer i fråga om antalet sysselsatta(minst 200 personer) och företagets/anläggningens lokalisering till skyddsrumsort ej längre ärrelevanta. Civilförsvarsstyrelsendelar provplanläggningskommitténs uppfattning att länsstyrelserna skall bibehållaansvaret för att godkänna och kontrollera verkskyddsplanerna, samt att degemensaunma verkskydden kan slopas. eller anläggning är planlagd för verksamhet i krig är en avgörandegrund för förordnande av verkskyddsplikt med avseende påverksamhetens betydelse i krigstid. Kommunernaskall under /85 påbörja planläggning av civilförsvarsverksamhet. Bl a skallkommunerna upprätta skyddsplaner. Som en del i dennaskyddsplanering Prop.1984/85:49 161 genomförs enskyddsanalys, som skall ge ett samordnat underlag förkommunens planering och genomförande av befolkningsskyddsåtgärder ifred samt vid beredskap och i krig. Iskyddsanalysen skall redovisas förekomst av samhällsviktig verksamhet. Iredovisningen anges typ av verksamhet, läge, antal sysselsatta, skyddsbehov förpersonal och ev besökande, tillgängliga skyddsmöjligheter samt om verksamheten föranlederatt särskilda skyddsåtgärder behöver vidtas. Dessutom bör angesom verksamheten ingår i annan beredskapsplanering . Länsstyrelsenger kommunen underlag för vilka verksamheter som börprioriteras vid planläggning och genomförande av vissa beredskapsåtgärder. Vissaverksamheter är av sådan art att de måste fortgå underberedskap och i krig (s k samhällsviktig verksamhet). För att möjliggöra dettamåste personalen tillförsäkras ett tillfredsställande skydd.