prop · G803148 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85: 148 omvissa åtgärder för att säkerställa försvarsmaktens behov av flygförare; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogade uidragav regeringsprolokoll. Iskrivelsen redovisas de överläggningar som regeringen har fört med de störreflygbolagen i i syfte atl begränsa derasrekrytering av piloter från flygvapnet till en nivå som är godtagbar frånsäkerhetspolitiska utgångspunkter. Förall säkerslälla flygvapnets krigsorganisation kommer en särskild krigsplaceringspremieatl införas för de flygförare ur flygvapnet som stannar kvar i försvarsmaktentill minst . Slulligenredovisas vissa överväganden som syfiar till atl på lösa frågan omförsvarsmaktens och flygbolagens behov av piloter. 1 1984/85. Närvarande: statsminister , ordförande, och statsrådenLundkvist, Feldl, , , , , , ,, , R. , , , , Skrivelse om vissa åtgärder för att säkerställa försvarsmaktensbehov av flygförare budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 6 s.48 - 49) har jag behandlat de problem som hänger samman med avgången frånförsvaret av flygförare för stridsflygplan och helikoptrar. Jag vill här någotutförligare redogöra för bakgrunden lill problemen och för de åtgärder somregeringen har vidtagit för atl lösa dem. I detta sammanhang erinrarjag om frågorna 1984/85: 258 och 272 om åtgärder för all säkerställa försvaretsbehov av flygförare och riksdagsdebatten med anledning härav den 10 december1984 samt om motionen 1984/85: 983 i samma fräga. Vidare vill jag peka påmotionerna 1984/85: 1063, 1266 och 2557, som berör utbildningen avhelikopterförare för militär och civil verksamhet. Kännetecknande för den som innehar en militär tjänst inomförsvars-maklen är all vederbörande har ulbildats för sin befallning inomförsvarsmakten, att utbildningen har bekostats av staten och all lön harutgått under utbildningen. Från samhällets sida är del därför elt rimligtönskemål att tjänstemannen stannar kvar i sin anställning vid försvarsmaktenunder , så att samhällel får ulbyle av de kostnader som har lagls nedpå tjänstemannens ulbildning. På det hela taget uppfylls della önskemål, mensjälvfallet finns vissa kategorier som är särskilt eftersökta på den civilaarbetsmarknaden och därför i stor utsträckning lämnar anställningen inomförsvarsmakten innan utbildningskostnaderna för dem kan anses vara täckta. Hithör bl.a. flygförarna, som genomgår en särskilt dyrbar utbildning. Skr.1984/85:148 3 Hittillshar avgången av flygförare frän försvarsmakten inte i avgörande grad påverkatkrigsorganisationen eller verksamheten i fred. haremellertid flygbolagens behov av piloter ökat kraftigt, vilket har fört med sigatt ett slort antal av flygvapnets förare har sökt anställning hos bolagen.Allt fler helikopterförare inom armén lämnar också sina anställningar och gåröver lill civil verksamhet. Tyngdpunkteni försvarets flygförband ligger i stridsdivisioner i form av jaklflygdivisioner,attackflygdivisioner och spaningsdivisioner. Dessa förband måste alltid varaberedda till insatser, vilket fömtsätter att det finns tillgång på piloter. Detfinns f n. ca 400 piloter som är krigsplacerade vid dessa divisioner. Vidflygvapnet utbildas 25 - 30 piloter. Av fysiska och psykiska skälomplaceras stridspilolerna f. n. vid 38 - till annan typ av flygljänstvid flygvapnets transport-, sambands- eller helikopterförband eller lill annantjänst inom försvaret. Utbildningen av flygvapnets piloter är mycketkvalificerad och kostar ca 10 milj. kr. per pilot fram till den tidpunkt då hanär fulll användbar för uppgifter i krigsorganisationen. I värdel ingår intekapitalkostnader för flygplanen. Detre stora civila flygbolagen i , (),() och , har f. n. totalt ca 900 svenska piloter.Sedan länge har flygvapnet varit en viktig rekryteringsbas för dessa flygbolag,framför allt för SAS och . Skälet härtill är främsl alt flygvapnets piloterär välutbildade, har god flygvana och är allmänt dugliga. Flygbolagen behöverdärför bara kosla på dem en korl inskolning för att få lillgång lillkvalificerade piloter lill en låg kosinad. Genomatt flygvapnets organisation har minskat har en relativt slordel av flygvapnets piloter kunnat gå över till flygbolagen utan att flygvapnetsförmåga atl lösa sina uppgifier har påverkats i avgörande grad. Det överskottav piloter som lidigare har uppstått vid flygvapnets organisationsminskningarhar sålunda lagils om hand av flygbolagen. F.n. gäller emellerlid altflygvapnet har brisl på stridspiloter. Isyfte att minska avgången av piloter från flygvapnet och samiidigi tillgodose främslSAS' behov av svenska piloter beslutade (prop. 1980/81: 6, TU2, rskr 36) om riktlinjer för utbildningen av piloter för den civilaluftfarten. beslut innebar bl.a. all en trafikflygarhögskola skulleinrättas vid i . Skolan började sin verksamhel den 1april 1984. De försia 14 eleverna kommer all ha avslutat sin ulbildning undersenare delen av . Koslnaderna förutbildningen av dessa elever, /85 beräknade till 18,4 milj. kr., läcks inom utgiftsramen fördet militära försvaret. 1984/85:148 4 Underförberedelserna för atl inrätta trafikfiygarhögskolan förutsäg flygbolagenmycket små rekryteringsbehov. Lägel var oförändrai fram lill höslen 1984, närSAS, och under hand anmälde atl de behövderekrytera sammanlagl ca 100 piloter i . Även för därpå följande år harbolagen angett slora behov. Om hittillsvarande principer för rekrytering avpiloter till flygbolagen tillämpades, skulle del innebära alt den övervägandedelen hämtas från flygvapnet. Denrekrytering som bolagen har påbörjat höslen 1984 och som kan förutses för denärmaste åren har en sådan omfattning att den allvarligt hotar flygförbandensverksamhet. Om flygbolagens rekrytering sker i samma omfallning som hittillsfrån flygvapnet finns det t.o.m. en avsevärd risk atl säväl incidenlberedskapensom möjligheten till insatser vid överraskande angrepp skulle minska i sådangrad atl omvärldens förtroende för vär militära förmåga alt i krig bevaraneutraliteten allvarligt skulle rubbas. Dessutom skulle del bli mycket svårtatt utbilda de piloter som behövs för del framlida flygvapnet p.g.a. brisl päflyglärare. Del är således ell starkt nationellt intresse att åtgärder vidtasför att flygvapnet skall kunna behålla etl tillräckligt antal piloter.Samtidigt är del givelvis viktigt att flygbolagen inte hämmas i sin ulveckling.Under några år är det därför nödvändigt all göra en avvägning mellan dessa två inlresseninom ramen för den nuvarande tillgången på piloter. I ett längre perspektiv ärdet dämtöver nödvändigl all genom akliva ulbildningsinsalser i väsenllig gradöka den toiala tillgängen på piloter. Somjag angav har regeringen efler beslut av inrättat en särskild trafikflygarhögskolaför ulbildning av civila piloter. Den försia kursen vid skolan kom att omfalla endasl14 elever, vilket främst berodde på del mycket ringa rekryteringsbehov somflygbolagen anmälde. För all öka tillgången på piloter för flygbolagen ochsamtidigt minska avgången från flygvapnet har regeringen i årets budgelproposilionberäknat medel för en utökning av antalet elever vid trafikfiygarhögskolan (prop.1984/85: 100 bil. 6 s. 117). Denna åigärd kommer dock inte alt ge effekt förränom etl par år. Regeringenhar dessutom som etl led i strävandena atl säkerställa tillgången på piloter iflygvapnet beslutat om vissa ändringar itjänstgöringsförhållandena för de piloter som efter avgång övergår lill flygvapnetsreserv. Beslutet innebär atl dessa piloter under de försia åren efter avgångenkan tjänstgöra i flygvapnet på ell mer koncentrerat sätl än lidigare samiidigisom de tjänstgör i flygbolagen (s.k. delat bruk). Delta ger bättre möjligheteralt ulnyttja dem i flygvapnets krigsorganisation. 1984/85:148 5 Överbefälhavaren har tillkallat en utredningom tjänstgöringsförhållanden och lönebestämmelser för all flygtjänsigörandepersonal inom försvarsmakten (nygförmånsutredningen). Arbetet bedrivs på storbredd och har hög prioritet. Utredningen beräknas vara klar . och har avlöningsförmånernaförbättrats för omkring hälften av flygförarna och helikoplerförarna lill en tolalkostnad av 7.5 milj.kr. och berörda personalorganisationerhar kommit överens om att fortsäiia behandlingen av lönefrågorna för flygförarem.fl. Jag ärmedveten om atl andra orsaker än skillnaderna i anställningsförmåner är av slorbetydelse när del gäller att få försvarets piloter atl stanna kvar i sinanställning. Del gäller t.ex. möjlighetema alt få fortsättai flygförartjänst. I denna fråga kommer chefen för flygvapnet atl redan undervåren 1985 redovisa planer för flygförarnas tjänstgöring. Vissa andra av defrågor som har betydelse när det gäller atl få flygvapnets piloter atl slannakvar kan lösas i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Jag räknar medalt del underlag som las fram genom överbefälhavarens försorg till sommaren1985 skall ge en bra grund för sådana åtgärder. Det är emellertid inte möjligtatt vänta så länge med atl vidta ålgärder. Jag har därför, som jag redan har anmälli budgetproposition, lagil initiativ till överläggningar medflygbolagen, berörda myndigheler och personalen i syfte alt finna lösningar påde akuta problemen. Dessutom har överläggningar skelt för att finna lösningarpå den långsiktiga försörjningen av piloter både för den militära och dencivila flygverksamheten. Överläggningarna har letts av företrädare förförsvars- och kommunikationsdepartementen. Jag har även haft överläggningar idenna fråga med de norska och danska försvarsministrarna. Under överiäggningarna har det gjorts klart förföreträdarna för SAS, och atl del slora behov av piloter sombolagen har angett inte kan tillgodoses från del svenskaflygvapnet i slörre omfattning än som kan godias från säkerhetspolitiskautgångspunkter. Vad som kan godtas har preciserats till sammanlagl elt tjugotalpiloter under förutsättning att piloterna laranställning som reservofficerare och därigenom kan tjänstgöra i s.k. delat bmkmellan flygvapnet och flygbolagen efter övergången. Vidare harframhållits att den begränsade övergång frän flygvapnet som sålunda kan godtas,måste genomföras pä etl sådant sätt atl regeringen har full kontroll över såvälformerna som omfallningen av den. Flygbolagen måsle således lillgodose sitt pilotbehov på ellsädant sätt att flygvapnet inte i något avgörande hänseende hindras atlfullgöra sina uppgifter. De måste därför finna andra former för alt tillgodosesitt behov av piloter än atl rekrytera huvudsakligen från fiygvapnet. De kangivetvis också behöva anpassa sina uppgifter till tillgången på piloter. Skr.1984/85:148 6 att flygbolagen rättar sig efter de begränsningar irekryteringen av piloter från flygvapnet som jag från försvarspolitiskautgångspunkter anser måsle gälla. Del jag här har anfört gäller naturligtvisalla de civila flygbolagen, d.v.s. inle bara SAS, och . Om flygbolagen i sitt rekryteringsarbete inte skulle rättasig efler dessa begränsningar måste Ivingande åtgärder vidias. Vad jag främslhar i åtanke är t.ex. åtgärder av trafikpolitiskt slag som gör de berördaflygbolagens pilotbehov mindre. På lång sikl måste försörjningen av piloter såväl för denmilitära som för den civila flygverksamheten säkerställas. 1 1985 årsbudgetproposition anmäls att medel har beräknats för en utökning av antaletelever vid trafikflygarhögskolan. Ulökningen av elevantalel kan emellerlid,främst på grund av den begränsade tillgången på kvalificerade fiyglärare, inteske i sådan omfattning att den svarar mot de behov som flygbolagen numeraräknar med. Ytterligare åtgärder behöver således vidias för atl säkradet långsiktiga behovet av piloter för den civila luftfarten. Flygbolagen harockså förklarat sig beredda alt ta ell slörre ansvar än hillills för den civilapilotulbildningen. Överläggningarna fortsätter i denna fråga. Del svenska försvaret spelar en viktig roll i vårsäkerhets- och neulrali-lelspolilik. Flygvapnet är en väsenllig del av vårlförsvar. Flygvapnets förband skall i samverkan med andra förband kunna bekämpaen angripares transporter genom luften, över havet och över landgränsen.Flygförbanden skall samlal kunna möla en angripares flygbekämpning. Förbanden mästedärför ha hög beredskap och snabbi kunna sättas in inom olika områden. De måstevidare i fred kunna medverka i övervakningen av vårt territorium och ingripavid kränkningar. Flygvapnets stridsdivisioner har stor överensstämmelse mellanfreds- och krigsorganisationen. De flygförare som ingår i krigsorganisationenmåste ha aktuella kunskaper och underhålla sin yrkesskicklighet ständigt. Kompelensenökar kontinuerligt hos denna personal under de som de kan ulnyttjasi sin krigsbefaltning. För att stridspilolerna skall stanna kvar i flygvapnetskrigsorganisation under denna lid avserjag alt föreslå regeringen all införa ensärskild s.k. krigsplaceringspremie för dem som den var anställdasom flygförare eller var under ulbildning lill flygförare. Premien avsesomfatta högst 15 basbelopp (varje basbelopp är f n. För alt bliberättigad till premien måste flygföraren vara kvar somyrkesofficer saml vara krigsplacerad som slridspilol eller eljest vara skyldigall flyga krigsflygplan. Jag avser att i särskild ordning lämna förslag tillregeringen om de närmare villkoren för rätten fill premie och utbetalningen avpremien. 1984/85:148 7 Totalkostnadenper år i etl ulbyggl syslem uppskaltar jag lill ca 8 milj.kr. Jag räknaremellertid med att övergången lill systemet sker successivt varför kostnadernade närmaste åren blir lägre än 8 milj. kr. Debegränsningar av flygbolagens rekrytering från flygvapnet som jag har redogjortför tidigare måste belraktas som en akut åtgärd för de närmaste åren.Långsiktigt bör det vara möjligt att åstadkomma ett system där flygbolagensrekrytering i huvudsak sker genom en särskild civil pilot-utbildning, men därgivetvis även en begränsad rekrytering kan ske från flygvapnet. Idetta sammanhang vill jag också påminna om de problem som har uppstått när detgäller helikopterförare för militärt och civilt bruk. Som jag har nämnttidigare har denna fräga tagits upp i tre motioner. Liksom stridspilolerna fårde militära helikoplerförarna en dyrbar utbildning och är mycket eftersökta påden civila marknaden. De negativa effekterna för krigsorganisationen liksom förfredsverksamheten vid stor avgång kan i många fall bli av liknande arl för helikoplerförbandensom för flygvapnets stridsdivisioner. Behovet av snara åtgärder synes varastort även här. Frågan övervägs f. n. i och behandlas även avöverbefälhavarens flygförmånsutredning. Avde överväganden och ålgärder som jag har redogjort för här framgår att fråganom tillgången på piloter för försvaret inle kan ses isolerat från den civilaluftfartens behov. Såväl de akuta som de långsiktiga frågorna kräver fortsattaomfattande insatser. Idelta ärende har jag samrått med chefen för . altregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört i detföregående om vissa ålgärder för alt säkerslälla försvarsmaktens behov avflygförare. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular i enlighet med hanshemställan.