prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Figuren på sidan 9 visar översiktligt samverkansformernaunder provplanläggningen. I elt första steg utarbetade de centrala fackmyndigheternaförslag till regler (föreskrifler och allmänna råd) för olika planer. Sedan vihade godkänt reglerna att ligga lill grund för provplanläggningen översändesdessa till de båda länsstyrelserna. Dessa överlämnade de fastställda reglernatill kom- munerna tillsammans med erforderligt regionaltplaneringsunderlag. Därvid presenterade lånsstyrelserna innehållet i reglernaoch underlaget. Redan tidigare hade Iänsslyrelserna lämnat informaiion tillberörd personal avseende civilförsvarets organisation och verksamhet ochdessutom genomfört en viss utbildning av samma personal. Svenska kommunförbundets länsavdelningar informeradeskontinuerligt om och medverkade i viss omfaltning i provplanläggningen. Under provplanläggningen begränsade vi våradirektkontakter med provplanläggningskommunerna i fråga om det konkretaplanläggningsarbe-let. Kontakterna lill oss kanaliserades i slällel vialänsstyrelserna för att ge en bild av en bedömd framlida planeringssituation.Däremol genomfördes uppföljning av erfarenheterna från provplanläggningen idirektkontakt mellan bl.a. kommunerna och oss. Länsstyrelserna hade under hela provplanläggningen denvikliga uppgiften all på olika sätt bistå kommunerna. Föruiom att ansvara förplanläggningsunderlaget, vilket krävde en relativt slor arbetsinsats,genomförde länsstyrelserna inledningsvis de tidigare berörda informations- ochutbildningsinsatserna. Dessulom utvecklades en rutin genom vilken den enskildakommunen snabbt kunde få svar på olika frågor och diskutera uppkomna problem. Underlogslöim-nandemynd/örg (Cfs.RKB) löns-Qvd i M lön SvKommun -förb. Provpl anläggnings-kommuneri M lan Provplan läggnings-kommuner i W lon I det följande redovisas kortfattat våra viktigasteöverväganden och förslag rörande ledning, planläggning, ekonomi, lagändringaroch tidsförhållanden. 1984/85:49 85 Ledning av civilförsvarsverksamheten inom kommun Vi anser all kommunstyrelsen skall ha det övergripandeansvaret för all på kommun ankommande totalförsvarsverksamhet under beredskapoch i krig. Härigenom uppnås goda förutsättningar för en nödvändig samordningoch ledning av verksamheten. Viföreslår all i samtliga kommuner skall tinnas en civilförsvarsslab som skallverka under beredskap och i krig. Denna är kommunstyrelsens stabsorgan förledningen av civilförsvarsverksamheten inom kommunerna. 1 civilförsvarsstabenbör sakkunniga från vissa av kommunens förvaltningar ingå. Kommunstyrelsen och civilförsvarsstabeiiutgör tillsammans kommunens civilförsvarslednmg. Kommunen bör ha ett avgörandeinflylande när det galler krigsplacering av personal i civilförsvarsstaben. Vianser att chefen för civilförsvarsstaben skall ha ansvaret för den operativaledningen av civilförsvarsverksamheten inom kommun. Ansvaret för andrauppgifter -bl.a. för att anordna skydd, för information och för röjning - börkunna anförtros andra kommunala organ. Exempel på kommuns krigsorganisation framgår av figuren påsidan 12. Ledning av civilförsvarsverksamheten inomcivilförsvarsregion Behov finns av samordning under beredskap och i krig avcivilförsvarsverksamheten mellan kommuner. Vidare föreligger behov avsamordning med annan loialförsvarsverksamhet inom etl slörre område än denenskilda kommunen. Behovet av sådan samordning torde variera i olika delar avlandet och med hånsyn till lägets krav. Inom en del lån lorde dessulom antaletkommuner vara så stort alt lånsstyrelsen i akuta situationer inte har möjlighetatt svara för erforderlig ledning och samordning. Nuvarandeförordning om rikets indelning i civilförsvarsområden behöver ersättas med enny förordning i vilken regeringen fastställer antalet civilförsvarsregioner ochvilka kommuner som skall ingå i varje region. Del bör föreligga synnerliga skålfrån totalförsvarssynpunkl om därvid den frivilligt överenskomna indelningen i räddningsljänstregionerskall frängås. Oavsett de fredstida formerna för samarbete inom räddningsljånslregio- t= 6 ° 6 -le t. E O V) 1984/85:49 87 nerna måste för civilförsvarsregion en regionledning varaförberedd och omgående kunna krigsorganiseras för att samordna och leda civilförsvarsverksamhetenunder beredskap och i krig. Når det gäller regionledningens uppgifter börförtroendevalda från kommunerna inom regionen ha ett gemensamt ansvar förcivilförsvarsverksamheten. Regionledningen skall under svara föratt verksamhelen blir samordnad inom regionen och att den bedrivs med enhetliginriktning. Vidare skall regionledningen svara för all regionens olika resurserför verksamheten vid behov blir omfördelade mellan kommunerna och utnyttjade såalt försvarsansträngningarna främjas. Regionledningen måsle kunna falla beslutsom blir bindande för kommunerna i regionen. Detta kräver författningsmässigtstöd. Vi föreslår att regionledningen skall beslå av en politikergrupp och enberedningsgrupp. 1 politikergruppen skall en förtroendevald och en ersättareför denne ingå från var och en av de kommuner som ingår i regionen.Beredningsgruppen, som i regel sammansätts av tjänstemän, skall utgörapolitikergruppens stabsorgan. Genom denna sammansåttning av regionledningenskapas en god grund för samverkan inom civilförsvarsregionen. En sådanregionledning bidrar dessutom till en slark samhällsanknytning avcivilförsvarsverksamheten, vilket är strävan tolalförsvarsbeslul. Polilikergruppen utser inom sig ordförande och viceordförande. I brådskande lägen skall ordföranden ensam eller den som ersätterhonom kunna fatta beslut. Genomförandet av regionledningens beslul skall enligl vårmening ankomma på civilförsvarsledningen i vederbörande kommun såvida ingetannat överenkoms mellan , regionledningen och kommunen. Beredningsgruppen är en enhet i civilförsvaretskrigsorganisation. Av i samråd med kommunerna inom regionenutsedda personer hör således vara civilförsvarspliktiga och erhålla utbildningoch övning för sina uppgifter med stöd av denna plikt. Regionledningen samgrupperas med civilförsvarsstaben i denresursstarkaste kommunen inom regionen, dvs. i regel i nuvarande huvudcentral.För att begränsa kostnaderna bör den kommun där regionledningen uppehåller siggenom sin civilförsvarsslab ge den stabs- och sambandsservice mm. som kanerfordras för såväl regionledningens poliiikergrupp som dess beredningsgrupp. Regionindelningen m.m. illustreras i följande figur. Länetindelas vid behov I civilt orsvarsregioner. Exemplet visar ett Idn med fyraregioner (A - D). I region A ingår, som framgår avexemplet, kommunerna a) b) och c). Regionledningen där består av tre förtroendevaldaoch tre ersättare for dessa från de tre (ommunerna samt ettstabsorgan I form av en beredningsgrupp om 5-10 personer. Regionledningens uppehållspiats ar civilförsvarets ledningscentral i l(ommunen b), som tidigare utgjorde den s k huvudcentralen i civliforsvarsområdet. Ledning av civilförsvarsverksamheten inom län ledning och samordning avcivilförsvarsverksamheten har vi inle funnit anledning att ändra nuvarandeordning. Däremot är en närmare precisering önskvärd av länsstyrelses uppgifteroch befogenheter i förhållande lill kommunerna. En sådan precisering framgår avvårt förslag till lag om ändring i civilförsvarslagen där vi har utvecklatlänsstyrelsens ledningsansvar och dess roll i de fredslida förberedelserna. Prop.1984/85:49 89 Syftet med civilförsvarsplanläggningen att skapa ell grundläggandebeslutsunderlag för ledningen av civilförsvarsverksamheten i krig. ange de åtgärder som bör vidtas när försvarsberedskapen behöver förstärkas samt utgöra grund för förberedelser ifredslid, exempelvis att bygga skyddsrum och att bedriva övningsverksamhel. Planläggning på olika nivåer Förberedelser i form av fredstida planläggning förtotalförsvaret måste utgå från av riksdag och regering utfärdade författningar.Regeringen utfärdar också särskilda anvisningar för den operativakrigsplanläggningen inom totalförsvarets civila delar. Anvisningarna liggertill grund för de centrala totalförsvarsmyndigheternas planläggning och utgör dessulomutgångspunkt för de föreskrifler mm. som dessa myndigheter har att utfärda förkrigsplanläggningen på regional och lokal nivå. Det är i detta sammanhang viktigt alt understryka attförberedelserna sker för krigstida förhållanden. I krigsplanläggningen måslekraven från bedömda krigstida förhållanden vara styrande. Regeringens anvisningar för den operativakrigsplanläggningen anger att planläggningen på alla nivåer skall vara såsamordnad att försvaret kan föras med enhetlig inriktning och så att de olikaförsvarsfunktionerna kan stödja varandra. En väsentlig erfarenhet från provplanläggningen är justbehovet av samordnad planläggning på olika nivåer. Som exempel kan här nämnasnödvändigheten av att både civilområdes- och länsplaner för utrymning ochinkvartering utarbetas som grund för den kommunala planläggningen och au dessaplaner på både lokal och regional nivå är väl samordnade med totalförsvaretsplanläggning i övrigi. Figuren på sidan 16 illustrerar översiktligt planlåggningsansvaretpå olika nivåer. R*g«rlngen* anvisningar lor dan F Ö R F A T T Cantrala myndfghatara grund- aynar. CIvllomrAdeaplanar for clvll-foravaravarktamhalan _ Raglonplanar lor civilförsvar*- varkaarnhat aom skall aamordnas % T 0 D Plan läggning på olika nivåer Lansplanerför t ex utrym- Länssty- "'"g/inkvarteringoch relsen byggnadstjänst Utarbetar """. Regionplaner for civilfor- svarsregionerna, t ex utrym' nlng/lnl(varterin9 och und sättning Erforderligt planläggning sunderlag för icommunernas planläggning bl a organisationsplan for variekommun Plan för personal- och underhåltstjansten Sliyddsplan Undsättnings plan Mohiliseringsplan Prop.1984/85:49 91 Av figuren framgår all kommunerna enligl vår mening skallupprätta sex olika civilförsvarsplaner. Innehållet i stort i dessa redovisas . Länsstyrelsenskall ansvara för att upprätta organisationsplan för varje kommun inom länet. 1denna plan anges den civilförsvarsorganisation som tilldelas kommun och andragrundläggande förulsällningar för kommuns civilförsvarsverksamhel.Länsstyrelsen skall vidare ha ansvarel för erforderlig civilförsvarsplanlåggningpå länsnivån och för planläggningen för civilförsvarsregionerna. Vidare skalllänsstyrelsen utarbeta och delge kommun del planlåggningsunderlag som krävsför alt kommun skall kunna upprätta sina planer. Underlag för kommunernas planläggning Kommunernas civilförsvarsplanläggning måsle utgå från den cenlralaoch regionala inriktningen av civilförsvarsplanläggningen. Härvid ulgör demålanalyser som civilhefälhavarna i samråd med militärbefälhavarna harutarbetat viktiga grundvärden. Analyserna omformas av länsstyrelserna lill enriskbedömning, som i sin tur ulgör ell väsenlligl underlag för kommunernasplanläggning. Länsstyrelserna har således en viktig roll när del gälleralt förse kommunerna med erforderligt underlag före planläggningens början. Detär även angeläget alt länsstyrelserna fortlöpande under arbetets gång bistårkommunerna. Innehåll i kommunernas civilförsvarsplanläggning Plan för kommuns övergripande ledning av verksamhetenunder beredskap och i krig Planen innehåller en förteckning över kommunens uppgifteri slort i krig och beredskapsuppgifternas fördelning inom den kommunalaförvaltningen. Vidare redovisas kommunens krigsorganisation och hur övergångentill krigsorganisation skall ske. 1 övrigi innehåller planen de ändringar iarbetsordningen som de krigstida förhållandena bedöms medföra inom kommunensamt besluts- och delegationsregler. Lokalbehov, lokalfördelning för kommunenskrigsorganisation och en redovisning av sambandsmöj-lighelerna ingår också iplanen. Vi föreslår att denna plan helt samordnas med molsvarandedel inom den kommunala beredskapsplanläggningen. Denna planläggning skall säkerställa resurser ochfastställa samverkansformer för all den information som kommunen har ansvaretför under beredskap och i krig - inkl. information om civilförsvarsverksamhet. Vi anser att även denna plan hell bör samordnas med denkommunala beredskapsplanläggningen. 1984/85:49 92 Plan för personal- och underhållstjänst förcivilförsvarsorganisationen Personal- och underhållstjänst år verksamhet med syfte allvidmakthålla civilförsvarsorganisationens funktionsduglighet under beredskapoch i krig. Det kan t.ex. gälla alt fylla vakanser i krigsorganisationen (rekrytering,inskrivning) eller alt säkerställa att civilförsvarsorganisalionen har tillgångtill materiel, livsmedel, drivmedel m.m. Även denna plan kan enligl vår mening helt eller tillstörre delen samordnas med den kommunala beredskapsplanläggningen. Syftet med undsätlningsplanläggningen är att medutgångspunkt i en kartläggning av risker och andra förhållanden ge kommunenscivilförsvarsledning underlag för användning av disponiblaundsättningsresurser. Undsällningsplanen inrymmer planläggningen förräddningstjänsten i fred och innehåller därutöver uppgifter om territoriellindelning, grupperings-platser för civilförsvarsenheter och lokalasamverkansorgan m.m. av betydelse vid undsättning. Under gjordes omfattande insaiser iSverige för att genom olika förslärkningsåtgärder åstadkomma skydd förbefolkningen i byggnader i de dåvarande städerna. Principen har ochfram lill varit att inom en skyddsrumsorl skall nya byggnader av vissminsta storlek förses med skyddsrum. skedde vissaförändringar i samhället som påverkade skyddsrumsbyggandet. T.ex. skedde det enboendeulglesning som medförde att det uppstod överskott på skyddsrumsplalser ivissa områden. Under senare delen av perioden byggdes också färreflerfamiljshus medan anlalel småhus ökade. Eftersom ägarna till de senare varundantagna från skyldighel alt anordna skyddsrum uppstod det i villaområdenbrister på skyddsrum och totalt selt minskade produktionen i hela landel. grundar sig skyddsrumsprodukiionen på en merallsidigt behovsinriktad planering för skyddsrumsorlen. För varje skyddsrumsortskall kommunen upprätta en skyddsrumsplan. Den skall omfalla ortens helabebyggelse och bör dessulom innefaita områden som är planlagda för framtidabebyggelse eller områden där bebyggelse kan förvänlas. Planeringen skallförutom produktionen av skyddsrum i anslutning lill uppförande av ny anläggningeller byggnad också avse ålgärder för att avhjälpa brist på skyddsrumsplatser iredan bebyggda områden. Skyddsrumsplanen år således ett grundläggande underlagför produktionen av skyddsrum. Den som avser att uppföra en ny anläggning ellerbyggnad inom en skyddsrumsort skall anmäla detta till kommunen. Denna prövarsedan anmälan bl.a. med utgångspunkt i behovet enligl skyddsrumsplanen samltillgängliga medel och lämnar därefter den byggande besked om han behöver byggaskyddsrum och hur slort detla behöver vara. Den som blivit ålagd all anordnaskyddsrum ersätts av staten för sina merkostnader. Genom de nya principerna för att bygga skyddsrum har man iskydds- rumsorlerna skapat ett system för produktion av skyddsrumi fred. Emellerlid kvarstår en del problem att lösa. Detta gäller t.ex. fråganom hur man skall se på skyddsfrågan i områden utanför skyddsrumsorler. Vidaregäller det att finna elt system för att genom omflyttning utnyttja befintligaöverskoll på skyddsrumsplalser samt att skapa bättre möjligheter att kunnaanordna skyddade utrymmen i bristområden när försvarsberedskapen skallförstärkas. lade skyddsrumsutredning fram etl förslag attlokala skyddsplaner skall upprättas i varje kommun. En skyddsplan anger både deåtgärder som bör vidtas i form av att i fred bygga skyddsrum iskyddsrumsorterna och andra åtgärder för att förbättra befolkningsskyddet ikommunen når försvarsberedskapen skall förstärkas. Syftet med skyddsplaneringen är att skapa underlag förbeslut om olika skadeförebyggande åtgärder och att förbereda derasgenomförande. Kommuns skyddsplan skall i olika avseenden omfatta helakommunens yta och innefatta de skadeförebyggande åtgärder som är lämpliga ochmöjliga med hånsyn till förutsåtlningarna i det område planläggningen avser.Skyddsplanen kan illustreras med följande figur. (Tillhondahfillsdelvis ov ) Med planeringsförutsättningar avses bl.a. det planlåggningsunderlagsom lämnar till kommunen. Detla innefattar t.ex. en bedömning avde risker som anses föreligga för olika områden i kommunen. 1984/85:49 94 Områdesindelningen innebär att kommunen indelas ihemskyddsområden. Varje hemskyddsområde ulgör därvid elt planeringsområde förskadeförebyggande ålgärder av olika slag. Hemskyddsområdena klassificeras medhänsyn lill läge och risk. Skyddsanalysen innebär en karlläggning för varjehemskyddsområde beträffande behovet av skyddsplatser saml möjligheterna attanordna skydd och all genomföra omflyttning m.m. Skyddsrumsplanen har inte varit föremål förprovplanläggning. Det erfordras enligt vår mening dock även en planför all styra den fredstida skyddsrumsproduktionen. Erfarenheterna från arbetetmed skyddsanalysen innebår alt den delvis kan ersatta nuvarande skyddsrumsplan.Det bör även i övrigt vara möjligt att förenkla de befintligaskyddsrumsplanerna. Planerna för de skadeförebyggande beredskapsälgärdernasyftar till all sä långt möjligt i fred förbereda åtgärder och säkerställaresurser så att verksamheten under beredskap och i krig kan genomföras mederforderlig snabbhet och säkerhet. byggnadsljänslen omfattar såvälbyggnadsåtgärder avseende skydd för befolkningen (skyddade utrymmen) som utbyggnad av krigsbranddam- mar och skydd för civilförsvarsorganisationens enheter, D hänvisning till skydd omfattar ålgärder för att göra detmöjligt för människor att från sina boslåder och arbetsplatser snabbt kunnakomma i skydd, D omflyttning syftar lill att utarbeta ett beslutsunderlagså alt tillgängliga skydd i så slor utsträckning som möjligt kan utnyttjas, utrymning och inkvartering omfattaren dokumentation rörande utrymning i olika hemskyddsområden alternativt möjlighelernatill inkvartering i dessa. Av planläggningen skall också framgå organisalionenför att genomföra utrymning och inkvartering, ullämning av skyddsmasker omfattaren karlläggning av behovet saml ålgärder för att dela ut skyddsmaskerna. Mobiliseringsplanens syfte är all kommunens civilförsvarsorganisalionskall kunna mobiliseras inom fastställd lid och under förutsättning attberedskapslarm ges ulan alt beredskapshöjande åtgärder har vidtagits tidigare.Mobiliseringsplanen måsle därför ge konkreta handlingsregler för etttidsbegränsat verkslällighelsskede. Mobiliseringsplanen innehåller mobiliseringskalender samlvid behov en mobiliseringsöversikt. Mobiliseringskalendern utgör underlag föratt genomföra mobilisering av mobiliseringsenhei. Denna beslår av personal,materiel och fordon sammanförda lill en för mobilisering lämplig styrka. Mobilise-ringsöversikieninnehåller en samlad redovisning av de väsentligaste delarna av de olikamobiliseringskalendrarna. Den är avsedd för kommuns civilförsvarsledning. 1984/85:49 95 Ambitionsnivå för planläggningen m.m. Enligt tolalförsvarsbeslul skall en hög beredskapmot överraskande angrepp säkerställas. Det primära syftet med civilförsvarsplanlåggningeni fred år all skapa ett grundläggande beslutsunderlag för ledningen avcivilförsvarsverksamheten i krig. För alt åstadkomma detta måsle de fredslidaförberedelserna bl.a. omfalta en organisations- och resursplanlågg-ning.Därutöver måsle nödvändiga basfakta, främst beträffande befolknings-läge ochskyddsmöjligheter, dokumenteras. Pä så vis anger de olika planerna ramar ochvillkor för alt beslul skall kunna fattas och genomföras under beredskap och ikrig. Etl tillfredsställande beslutsunderlag för starten av verksamhelen ärdock det primära. Eftersom möjligheterna att förutse ulvecklingen av länkbaralägen är myckel begränsade bör planläggningen inte drivas så långt att denlåser verksamheten lill olika beredskaps- och krigssituationer i detaljer ochfasta mönster. 1 ell verkslällighelsskede måste det rådande läget och de lokalaförhållandena styra besluten. De planlåggningsregler och modellen att länsstyrelsernautarbetat regionall planläggningsunderlag som legal lill grund förprovplanläggningen bör i allt väsentligt kunna användas vid kommandecivilförsvarsplanläggning i kommunerna. 1 planläggningsreglerna har samordningmed hemskyddsor-ganisalionens verksamhei lillgodosells bl.a. genom reglerna förindelning av kommunerna i hemskyddsområden. Provplanläggningenhar gett mänga erfarenheter. Belräffande planläggningsreglerna bör vissaändringar och kompletteringar göras inför kommande planläggning. Vi anser att bl.a.följande inriktning bör gälla vid arbetet med en slutlig utformning avplanläggningsreglerna a precisering av hur datorstöd bättre skall kunnanyttjas, klarare regler för inventering avlämpliga lokaler och platser för all anordna skyddade utrymmen, bällre regler för hurresursplanläggningen skall genomföras saml klarare regler för samordningen medden kommunala beredskapsplanläggningen. Härutöver bör enligt vår mening även lämpliga planlåggningsexempelutarbetas. Vidare måste ambitionsnivån för vissa av planerna ses över. Når detgäller de nu befintliga skyddsrumsplanerna kan dessa förenklas. Del föreligger goda möjligheler all samordnacivilförsvarsplanläggningen med den kommunala heredskapsplanläggningen. Vianser som tidigare nämnts att vissa av ovan redovisade planer helt eller till slörredelen kan samordnas. Möjligheter till ytterligare samordning torde emellertidfinnas. Dessa kan dock bedömas försl när formerna för en anpassning av denkommunala beredskapsplanläggningen lill de nya förutsåtlningarna för dennaplanläggning bällre har klarlagts. är en yttåckande organisation somomfattar hela riket och bygger på en indelning av kommunerna ihemskyddsområden. Organisationen ar avsedd att under beredskap och i krigfungera som en länk rnellan invånarna och kommunens ledning främst beträffandecivilförsvarsverksamheten men även vad gäller andra kommunala myndighetersverksamhet. är en del avcivilförsvarsorganisationen och leds av civilförsvarsstaben. Denna reglerar hemskyddsorganisalionenssamverkan med övriga lokala totalförsvarsorgan efter riktlinjer som lämnas avkommunstyrelsen. Hemskyddsorganisalionens lydnadsförhållanden m.m.illustreras i följande figur. Enhemskyddsgrupp svarar för verksam-) heten inom sitt hemskyddsområde (SOO-2000inv) Andra kommunala forvalt->ningar i kommunens krigsorganisation H=Ett hemskyddsombud svarar för verksamheten inom sitt hemskydd (SO-200 inv) Niir kommunerna tar över ansvaret för civilförsvarsverksamhetenpå lokal nivå innebär dett.i ett samlat ansvar för befolkningsskyddsålgårder.Skyddsplanen ger underlag för beslut om och genomförande av sådana åtgärder.Härvid utnyttjar kommunen sin kunskap om de lokala förutsättningarna för altkomplettera skyddsålgärderna. Skyddsplancn grundar sig huvudsakligen på de förhållandensom råder i Prop.1984/85:49 97 När skyddsåtgärder skall genomföras måste dockaktuellt beslutsunderlag finnas. I det sammanhanget har hemskyddsorganisationenen viktig uppgift. Hemskyddsgrupper och hemskyddsombud orienterar sig om lageti sitt område vad galler t.ex. boende, sysselsatta och vilka verksamheter somfinns där och slammer av detta mot skyddsplanens uppgifter. Resultatetrapporteras till kommunens civilförsvarsledning som då kan justera sillbeslutsunderlag. Enligt totalförsvarsheslulel 1982 skall utbildning av hemskyddsorganisationenom möjligt förläggas till hemkommunerna. Erfarenheterna från provplanlåggningenhar understrukit behovet av lokall anpassat underlag förutbildningsverksamheten. Vi anser att utbildningen av hemskyddsorganisationenskall genomforas med utgångspunkt i den egna kommunens lotalförsvarsplanläggningoch alt skyddsplanen härvid hör utgöra ett viktigt underlag. Det bästaresultatet erhålls om både grundutbildning och övningar genomförs ihemkommunen. Härigenom får hemskyddsorganisationen redan i fred god kunskap omförhållanden och resurser i det område där den skall verka under beredskap ochi krig.