prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — a, kunna jämföra effektiviteten i det svenska livsmedelssystemel med andra länders. Delsamma gäller för- och nackde lar med den kooperaliva förelagsformens dominerande ställning i det svenska syslemel. Sådana analyser är av cenlral betydelse för att klarare än utredningen gjort, belysa handels- och industriledens roll i livsmedels systemel, särskilt dess produktivitetsutveckling. 9.8.38 i : inslämmer i LMK:s krav på alt del statistiska underiagel för analyserav handelns förhållanden bör förbättras. 9.8.57 : Förbundet----------- menar detväl motiverat alt---- föreslå all ""Vidare börforskning rörande livsmedels industrins och handelns förhållande prioriteras". Etl sätt alt snabbt initiera och samordna utrednings- ochplaneringsfrå gor för varuhandeln vore att ge del av Industridepartementet tillsatta Rådet för handels- och distributionsfrågor direktiv, status och resurser så att della kan komma lill slånd.- Livsmedelshandeln kännetecknas av en mycket starkkoncentration till tre stycken block. Konsekvenserna av denna starka maktkoncentration, som har betydelse både för indusiriledei och konsumentledel,är ell exempel på frågor som bör utredas. Tillgång lill bällre statistiskt malerial behövs. 9.8.61 Kooperaliva förbundel: KF fårunderstryka angelägenhelen av alt man får fram enhetliga och ändamålsenligagrunddata inom livsmedelshandelns område liksom alt en ulökadforskning rörande livsmedelsindustrins och handelns förhållande prioriterats. 9.8.62 i : Viser nalurliglvis fram emot atl del statistiska underlaget förbättras. LO anser också altforskning rörande livsmedelsindustrins och handelns förhållanden börprioriteras. prop.1984/85:166 122 9.8.64 : LRF instämmer i kommitlénsuppfattning atl det är angeläget all del statistiska underiagel förbällras, 9.8.67 : förädlings-och handelsledels betydelse för prisutvecklingen framgår inle på etttillfredsställande sätt. Förbundel vill ifrågasätta om del inte är nödvändiglall snarasl lillsätia en ny ulredning med uppgift atl behandla dessa frågor. 9.8.68 : många observatörer i förutser all partihandelsledets makt i relation lilllivsmedelsindustrin kommer atl öka. Enligt Livs mening måste denna utgångspunkt vara centralvid fördjup ning av livsmedelspolitiken vad avser induslri- och handelsledet. Vid en sådan fördjupning av livsmedelspolitiken är, förulom maktförhållandena, styrmedlen och målstrukturen av cenlral betydelse. Ur Livs perspektiv är delta problem den centrala livsmedelspoliliska frågan. Ett fortsalt ulredningsarbele kring handels- och indusirifrägor med denna utgångspunkt är nödvändigt. Det behövs fortsatt utredning inom industri- ochhandelsledet. En grundlig genomlysning av dessa sektorers funklion i helalivsmedelssystemet är nödvändig för alt kunna formulera en helläckande livsmedélspolitiki . Livs inslämmer i kommitténs krav på bättre stalisliskt underlag ochökad forskning inom della område. 9.8.79------------------------------------------------- : En särskild siudie av makt strukturen inom grossisl- och handelsleden bör ingå i en fördjupad analys av livsmedelskedjans samtliga led. Del synes varanödvändigt för all få etl ordentligt underlag för valet av slyrmedel på det härområdel av livsmedelspoliliken. 9.8.80 Trädgårdsnäringens riksförbund:Livsmedelskommitténs slulsals alt analysen av handeln försvårats på grund av brist på dala, är i detta sammanhang förvånande. Av denna anledning finner vi del angeläget all kommitténs förslag om att forskning rörande livsmedelsindustrins och handelns förhållanden prioriteras. Det är då viktigt all undersökningarna i slörre utsträckning än görs vertikala för atl på begripligt sätl redo göra för konsumenterna vilka olika funktioner som konstituerar konsu mentpriserna. Del borde också vara rimligt atl en samhällsekonomisk analys över handelsledel och dess olika funktioner görs. 1984/85:166 123 10 Stödet till jordbruket i norra , m. m. 10.13 Lantbruksslyrelsen: Vad gäller jordbrukel i norraSverige vill lanl bruksstyrelsen -- framhålla att produktionen i dessa delar av är relativt sell känsligare för lönsamhelsförsämringar änvad den är i landet Lantbruksnämnderna i norta har påtalatatt om ingasärskilda åtgärder vidtas kommer exlensivt utnyttjade åkerarealer i dessadelar av landet att tas ur produklion även vid en i stort sett bibehållenproduktionsvolym. Med hänsyn till belydelsen för sysselsättningen m.m. vill lantbruksslyrelsenunderslryka att produktionen i norra bör bibehållas på i stort settoförändrad nivå. Styrelsen anser del däremot inte möjligt atl såsom framhållilssom önskemål från regionala inslanser - f.n, ha som mål all ytterligare ökajordbruksproduktionen i norra ' genom uppbyggnad av nyajordbruksföretag i någon mera belydande omfattning. Detla och den ökadesysselsättning som därigenom kan nås bör enligt lantbruksstyrelsens meninganstå lills produktionslaget inom jordbrukel nått en bättre balans. Det särskilda prisstödet till norta bör docksuccessivt räknas upp så att del reall bibehålles oförändrat. Lanlbruksstyrelsen tillstyrker kommitténs förslag till områdesindelning för prisslödel. Enligt lantbruksslyrelsens bedömning bör investeringarna ijordbruket i norta i huvudsak ulgöras av ersätlningsinvesteringar för atlbibehålla nuvarande produktionsvolym. Med hänsyn härtill och då investeringarnai betydande utsträckning förväntas ske successivt bör en överarbetning av detföreslagna ränteslödet göras innan det införs. Samspelet mellan de föreslagnaräntebidragen och det räntebidrag som ingår i del s.k. etableringsslödel börockså närmare studeras. Lanlbruksstyrelsen föreslår därför atlfinansieringsstödet lill jordbrukel i norta behandlas i samband med denav kommiltén föreslagna översynen av de utsatta jordbrukarnas situation. I avvaklanhärpå bör nuvarande regler för finansieringsstöd till företag i norta Sverigekunna bibehållas oförändrade. Lantbruksslyrelsen delar uppfattningen atl slöd lillmarkanläggningar i form av invesieringsbidrag till företag i norra ifortsättningen bör kunna ulgå ulan föregående prövning av förelagets utvecklingsmöjligheter. Lantbruksslyrelsens erfarenheler frän administration av slödgivningenlill jordbruket i norta talar för all glesbygdsstöd och raiionaliseringsstödbör vara väl samordnat. 10.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KD göringa invändningar mol LMKs förslag angående slödel lill jordbruket i nortaSverige. Det finns skäl som talar för en geografiskt differentieradjordbruksproduktion. I direktiven till LMK understryks den roll, somjordbruket spelar för sysselsättningen i bygder där del råder brisl på andrasysselsättningstillfällen. KD vill i detla sammanhang, liksom LMK, peka på attliknande Prop.1984/85:166 124 problem inte bara finns i norta . Här kan Gollandnämnas. Förhållandena där kan behöva beaktas vid en neddragning lolall sett avjordbruksproduktionen. När det gäller finansieringen av det regionalpolitiskastödet vill KD än en gäng starkt betona atl denna inte får ske överlivsmedelspriserna utan bör vara en samhällets angelägenhet (budgetmedel). KD är inte främmande för alt en del av Norrlandsstödetfinansieras genom omfördelning av jordbruksstödet. 1 den mån det toiala stödetär påverkal av den högre kostnadsnivån i t.ex. norta kan en sådanomfördelning väl motiveras. 10.21 Slatens industriverk: Ulredningen föreslår delsvissa jusle ringar i slödgivningen, dels en klarare prioritering av inlandet gentemot kustområdet. SIND tillstyrker dessa förändringar, som ligger väl i linje med de långsiktiga prioriteringar som föreslås av regionalpoliliska ulred ningen (SOU 1984:77). Ulredningen föreslår avslulningsvis en ökad samordningmellan delar av jordbruksstödet och glesbygdsstödet som ulgör en del av ålgärdernaför regionala utvecklingsinsatser. En ökad samordning framstår enligt SIND sommotiverad. Del finns en klar risk för all de jämförelsevis små medel som anslåsför regionala utvecklingsinsatser skall användas för olika lyper avförelagsutvecklande ålgärder snabbt skulle urholkas om man som för stödet tilljordbruket medger direkla driflssubventioner. Sådana samordningsformeravstyrks därför. En ökad samordning kan tillgodoses genom en närmare samverkanmellan de regionala myndigheter som hanterar dessa frågor. 10.23 Statskontoret: Statskontoretansluter sig till kommitténs förslag belräffande slödel lill jordbrukel i nortaSverige, inbegripet förslaget all samordna glesbygdsstödet och rationaliseringsslödel.De bidrag lill överskollsproduktionen som kommer från norta ärmarginella. Enligt statskontorets mening måsle de slalliga insaiserna för attfrämja jordbruket i glesbygderna och överhuvud i skogslänen utformas främslfrån regionalpoliliska utgångspunkter. 10.24 : Om slödet lilljordbruket i norra väsentligen skall ses som ett regionalpolitisktstöd och om det - i enlighet med kommitténs förslag - anses önskvärt altsamordna rationaliseringsslödel med annat regionalpolitiskl slöd är del vikligtatl göra klarl, vilka eventuella organisatoriska förändringar som krävs föratt del sektoriella inlressel skall kunna underordnas del regionalpoliliska inlresseloch slödgivningen verkligen få den avsedda inriktningen. Om regionalpolitiska överväganden skall ligga lill grundför del statliga agerandet inom jordbruksområdet i norra är det vidare vikligt,att Prop.1984/85:166 125 såväl slödgivningen som tillämpningen avjordförvärvslagstiftningen grundas på en helhetsbedömning av de speciellaförutsättningar som gäller för glesbygdsjordbruket. Detla skall ses motbakgrund av att jordbruket i glesbygderna ofta är en del av och en viktig basför kombinerad verksamhet jordbruk - skogsbruk/annan verksamhet. 10.26 : Om man vill uppnåjämnare inkomster mellan brukarna, prioritera de regionalpolitiska aspekternahögre eller hålla markarealer öppna där så önskas av hänsyn lilllandskapsbilden, är direktstöd till producenterna, t.ex. i form av arealbidrag,sannolikt alt föredra. 10.31 i : i länetsglesbygder finns sådana jordruksföretag som kan jämställas med de i norraSverige. Efter som länet saknar särskilt regionalt raiionaliseringsstöd är del angeläget all länet tilldelas pengar till regionall ulvecklingsarbele som möjliggör effekti va glesbygdsinsalser.- 10.33 i : Kraven på omslällninginom jordbrukel leder sannolikl lill ökade behov av slalliga insalser. Del ärdärför angelägel all tillräckliga medel, t. ex, inom glesbygdsstödels ram,ställs till förfogande för all främja alternativa sysselsättningar ikombination med jordbruk. 10.35 i : Om kommitténs förslagatt upphäva rådande investeringsförbud inle kompletteras med någon form av invesle-ringsbegränsningför stora enheler kan det emellertid medföra all de mindre, invesleringssvagafamiljejordbruken, vilka dominerar den gotländska jordbruksnäringen, kommer allfå svårt att klara sin fortsatta exislens genlemol fåtalet slörre resursslarkajordbruksföretag. De slatliga garanti-lånen bör därför användas som ett regionalpolitisklslyrmedel. Det är vidare nödvändigt atl animalieproduktionen anpassas lilljordbruksfastigheternas åkerareal. Om inte sådana åtgärder vidias uppkommersannolikt en ytterligare styrning av storproduktion och en ökad koncentrationav animalieproduktionen till de sydligaste länen i landet, vilket urberedskaps-synpunkter inle är önskvärl. 10,40 i : Om enproduktionsminskning - av den storleksordning som kan förväntas uiifrånkommitténs förslag - bedöms nödvändig finner det inle moliveralalt en sådan minskning i första hand skulle tillåtas inlräffa i "södra ochmellersta skogsbygder". En sådan utveckling kan heller inlestämma överens med den i belänkandel understrukna vikten av en geografiskl väldifferentierad produktion. Prop.1984/85:166 126 10.41 i : Kommitténs förslagkommer att påtag ligt motverka länsslyrelsens arbete med glesbygdsfrågorna i norra land och södra kommun. För alt motverka den redovisade negativa utvecklingen i glesbygd fordras enligt ett kraftigare regionalpolitiskl stöd än det som gäller. Norrlandskommilléns förslag till slöd till glesbygder -där ingår - bedömer inle vara tillräckliga. Mjölkprislilläggeiblir i det område dil , och Åmåls kommuner hör / kilooch på andra sidan gränsen mol /kg. Med hänsyn lill attförutsättningarna för jordbruksproduktion i stort sett är lika vore det rimligtalt mjölkprislilläggei höjdes för Dalslandskommunerna, Mjölkproduklionen är i av stor betydelse bådeför jordbrukarnas sysselsättning och inkomsler. För alt få balans fordras enproduktionsminskning med . I våra skogs- och mellanbygder finns fåalternativ till mjölkproduktionen. Den eftersträvade minskningen kan enligtlänsstyrelsens mening i dessa bygder få en icke önskad regionalpolitisk effekt.Förutom minskad jordbruksbefolkning kan en sådan utveckling leda till belydandeförluster från såväl nalurvårdssynpunki som från kulturminnessynpunkt. Frånberedskapssynpunkt är det viktigt med både spridd bebyggelse och produktion. 10.42------------ i : Produklionsförändringarinom jord brukel bör------ ta vederbörlig hänsyn till de förhållanden som råder Äv regionalpoliliska skäl finnsdet anledning att i dessa områden acceplera dellidsjordbruket i den mån det inte försämrar möjligheterna för familjejordbruket. Elt sådani synsätt bör komma till uttryck i en modifiering av jordförvärvslagen. instämmer i betänkandets förslag om attjordbruket i norra av fiera skäl bör särbehandlas. Denna ståndpunktgäller även i de fall detla kan komma atl leda till indirekta negativakonsekvenser för näringen i . har tidigare framfört åsiklen alt rationaliseringsslödeloch glesbygdsstödet bör samordnas. 10.43 i : Enligt länsslyrelsensmening är den slora skillnad som den föreslagna områdesindelningen anger mellan Värm land och t. ex. stora delar av nortlandskusten förvånande. Dessa skillnader kan inte återspegla de verkliga förhållandena utan måste enligt länsstyrel sens bedömning mer grunda sig på ett synsätt om atl en successiv minsk ning av bidraget är önskvärd. kan ha viss förståelse fördetia men vill underslryka att de skillnader i bidrag mellan olika delar av och slora delar av Nortlands kustland som finns i den s. k. förslag är orimligl slora. 1984/85:166 127 10.47---------------------------------------------------- Länsstyrelseni : Genom prisstöd sker en uljämning mellan vissa mellansvenska områden och norra , Slödet irappas av från nort till söder även om det beräkningsmässiga underiagel enligt läns styrelsen inte ger slöd för storleken på avtrappningen. Vid införandet av etl ivåprissystem på mjölk, som kommillén ställt sig positiv till, är del enligt angelägel alt de irappstegseffekler som finns i prisslö del inte förslärks ytteriigare genom kvoteringssystemel. vill även understryka viklen av årlig uppräkning av prisstödet varvid den fakiiska kostnadsutvecklingen bör ligga lill grund för uppräkningen. 1 annal fall är risken stor all slödet snabbt urholkas. Svinproduktioneni norta och speciellt i är av myckel obetydligomfattning. anser del dock angeläget atl den produktion som finnskan behållas. Det kan dock komma att kräva en viss utbyggnad om erforderligservice skall kunna upprätthållas och förädlingssidan fungera effektivt ochmed den hygieniska standard och köllkontroll som krävs av ett konirollslakteri.För att investeringarna för fläskproduktion f. n. skall vara ekonomisktförsvarliga behöver enligt lantbruksnämndens beräkningar stödet tillfläskproduktion öka med ca per kg griskött eller atl investeringsstödetökar sä atl del ger molsvarande effekl. ----- föreslår all invesleringssloppelbibehålls t. v. ulom i norra , alt slartbidragel i norta uividgasalt gälla även vid nyetablering, att prisstödet eller investeringsstödet till fläskproduklionenläggs på en sådan nivå alt en viss ökning av produktionen är möjlig i nortaSverige. 10.48 i : Vad gällerområdesindelningen för prisstöd lill mjölk, kött, fläsk och modersuggor finner att de föreslagna gränsändringarna, som berör , bör ge nomföras. De föreslagna gränserna för mjölkpristilläggen följer de fram slällningar som under en följd av år framförts från länel. finner del vidare väsenlligl att prisslöd enligiLMK:s förslag införes även för polalisodling. Denna produktionsgren har minskali omfattning under en följd av år, vilket är negativt inle minst ur beredskapssynpunkl.Den stimulans, som ett prisstöd kan ge för att bryla denna negativa trend, fåranses väsenllig. LMK föreslår vidare atl en uppräkning av prisstödet börgöras . finner även deua förslag mycket väsenlligt för att därmed reducera riskerna för en värdemässig urholkning av stödel. Det är härvid angeläget all kompensation sker med full hänsyn lill utvecklingen av PM-index. Detla har inte skett vid uppräkningen för perioden okt 1981- . LMK föreslår vidare ell samordningssyslem mellan raiionaliseringsstödoch glesbygdsstöd. lillslyrker kommitténs förslag i denna fråga.Länsstyrelsen anser det väsentligt, alt jordbruket inte skall behöva Prop.1984/85:166 128 " konkurrera" med andra angelägnaregionalpolitiska satsningar. Ett av de lunga argumenten härför är norrlandsjordbruketssärskilda betydelse under avspärrningsförhållanden till följd av beredskap,oljekriser o.dyl. Vidare bör särskilt satsas på kvalitet, eftersomförutsättningarna för detta måsle belraktas såsom relativt gynnsamma med hänsyntill klimatet . 10.49 i : Det statliga slödet lilljordbruket i norta bör därför ha en sådan inriktning och ligga på en sådan nivå alt jordbruksproduktionen kan upprätthållas oberoende av alt anpassning av totalproduktionen är aktuell. Det av kommillén uttalade produktions målet för hela landel innebär dock att resurserna i jordbruket i slorl sett bör överensstämma med vad som motiveras för att trygga livsmedelsför sörjningen i fredstid och vid avspärrning och krig, Effekterna av en sådan utveckling skulle innebära ensnabbt accelererad avveckling av jordbruket i länet som helhet som det skulle få svåröverskådliga konsekvenser för övrigl näringsliv och samhällsservice. Jordbruksproduktionen borde i stället tillåtas öka i dessa delar av landet även om del skulle ske genom en minskning i andra delar. Ulredningens förslag beträffande områdesindelningen äridentiskt med det av bl.a. så hårl kritiserade förslagel som lades fram av kommiltén för översyn av slödet lill jordbrukel i norta . Vid lant bruksnämndens genomgång och analys av de beräkningsmodeller som legal till grund för alt räkna fram produktionskostnadsskillnaderna kunde påvisas direkla felakligheter i underlagsmaterialet. Livsmedelsulredningen innehåller i likhet med nortlandsulredningeninget förslag lill prisstöd för äggproduktionen. Av norrlandsutredningenframgår atl belydande produktionskostnadsskillnader föreligger mellan nortlandslänen och övriga delar av landel. det därför är väl motiverat att likaväl som för andraprodukter kompensera äggproduklionen för dessa skillnader och föreslår alt prisslöd införs för äggproduktionen.--- Kommitténs förslag ifråga om rationaliseringsslödets ulformningoch kopplingen till glesbygdsstödet är identiskt med vad som norrlandsutredningenföreslog. delar kommitténs uppfattning alt syftet med slödelskall vara så att likviditeten och den ekonomiska stabiliteten förbättras i sambandmed att investering sker och därefter. En garanlerad lägreränta med möjlighel atl erhålla s. k. slartbidrag kommer atl förbättra förulsällningarnaför invesleringar. Beräkningar visar dock all direkla nyinvesteringar i t.ex.ekonomibyggnader trots de förändrade villkoren, ej är ekonomiskt genomförbaramed nuvarande mjölkpris. Förändringarna av slödel för markanläggningar lillslyrks. 1984/85:166 129 10.51 i : Även om LMK i detlasammanhang inle föreslagil några konkreta åtgärder anser det myc ket positivt all kommillén klart betonar vikten av en regionalpolitisk syn i fråga om jordbrukets ulveckling. Detta har bl. a. kommit till ullryck när det gällerproduktionsmålet för mjölk.- Några konkreta åtgärder för all slimuleratill en sådan utveckling har LMK som ovan nämnts inte framlagt. Däremot diskuieras ålgärder som lar sikte på alt minska mjölkproduk lionen i landel. a. framgår att kommittén har sympatier för elt Ivåpris system, någol som för Nortbottens del direkl skulle strida mol de uppställ da produktionsmålen.-- Enligt den mening styrelsen hävdat vid flera lillfällenmåste en avvägning ske mellan nackdelarna för jordbruksnäringen i slort av enökad produktion i Nortbotten och de fördelar en sådan produktion medför församhället i övrigt. Eflersom länel haren mycket liten andel av den lolalajordbruksproduk tionen i rikel - för mjölkproduklionen är andelen och för övriga produktionsgrenar ännu mindre - kan en ökad satsning på länets jordbruk endasl få en ytterst marginell inverkan på överproduktionen och därmed på produktprisbildningen. har därför svårt att förslå att denna marginella inverkan kan tillålas förhindra atl från regionalpolitisk synpunkt ytterst angelägna sysselsättningstillfällen etableras. sär skilt som dessa arbetstillfällen kan tillskapas lill förhållandevis små sam hällsekonomiska koslnader samiidigi som länets lillgångar i form av bruk ningsvärd åker och oulnylljad kapacitet i förädlingsindustrin kommer till användning.---- Kommillén har-------- inle gjort någol försök alt brytaned den jord brukspoliiiska målsättningen till regional nivå. Ej heller föreslår kommil tén, Ulöver vad föreslagit, några konkreta åtgärder som skulle stimulera till en regional anpassning av jordbrukets ulveckling. Enligt mening måste i det fortsatta arbetet kommitténs målsättning leda lill särskilda ålgärder för atl slimulera jordbruket i länel. Om så ej sker framstår talet om en regionalpolilisk syn i jordbrukspolitiken närmast som tomma ord. 10.55 Glesbygdsdelegationen: Delegationen tillstyrker ihuvudsak kommit téns förslag om prisstödels ulformning. Delegationen vill särskilt framhålla betydelsen av att slödet räknas upp med hänsyn till kostnadsut vecklingen samt att stöd kan ulgå till potatisodlingen i norta . Beträffande områdesindelningen har emellertid delegationen några avvi kande synpunkler.--- Beträffande kommitléns förslag om en samordning mellanglesbygdsstödet och rationaliseringsstödet vill delegationen framhålla atldetta i och för sig är en möjlig lösning, men atl det vore bättre att utformabestämmelserna för det regionala rationaliseringsstödet så atl subvenlionsnivånjäm-9 1984185. Prop.1984/85:166 130 ställs med glesbygdsstödets inom de av länsstyrelsernaavgränsade glesbygdsområdena, öm möjligheterna dessutom förbättras all lämnaregionalt ralionaliseringsslöd till kombinerade förelag skulle konsekvensenbli att väsenlligl fler jordbruksinvesteringar i glesbygderna genomfördes meddenna lyp av slöd. Delegationen vill också påpeka atl kommitténs förslaginnebär ökade anspråk på de medel som avsatts för glesbygdsstöd. Kommitténföreslår emellertid inte någon ökning av dessa anslag. Eftersom efterfrågan pådessa medel är stor finns risk för att de slora jordbruksinvesleringar somföreslås ske med glesbygdsstödets hjälp överhuvudlaget inle kan genomföras.Delegationen vill därför understryka att om en samordning sker måste antingenmedlen för investeringarna i sin helhet tas ur rationaliseringsslödets rameller medlen lill glesbygdsstöd ökas. 10.58 : LMK anför, alt despeciella förhållandena i norta bör beaklas vid jordbrukspolitikens ulformning.Främsl beredskapsskäl men även sysselsätlnings- och miljöskäl talar för all enjordbruksproduktion av i stort sett nuvarande omfallning bibehålls i nortaSverige. Förbundel finner det glädjande, atl LMK antagit dennautgångspunkt och konstaterar, atl LMK ansluler sig till nortlandskommitlénsförslag om årlig uppräkning av prisstödet enligt PM-index, regionaltrationaliserings-stöd samt införande av prisslöd även till potatisodlingen. 10.61 : KF delarkommitténs uppfattning atl norta har speciella förhållanden som måste beaklasi jordbrukspolitiken och att en jordbruksproduktion av ungefär nuvarande omfallningbör bibehållas därstädes.