prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Åven omkonsumenien annars skulle ha rält all häva avlalel kan näringsidkaren undvikadella genom all avhjälpa felel. Om näringsidkaren önskar ulnylGa sin räll atl avhjälpafelel måste han erbjuda sig att göra detta genasl när konsumenien reklamerar.Det kan dock inte fordras all näringsidkaren alltid beslämmer sig för etlavhjälpande i omedelbar anslulning till alt reklamationen sker. kan hanbehöva någon tid för atl undersöka föremålel för Uänslen och konslalera om delföreligger något fel och om del är möjligl för honom atl avhjälpa della.Näringsidkaren bör då kunna dröja med sitt besked under en kortare lid iavvaklan på resullalel av undersökningen. Enligi 17 8 tredje styckel skall reklamalion i vissa fallanses ha skell redan i och med all konsumenien avsänder eltreklamalionsmeddelande. Den regeln har uppslällis endasl i syfte all förhindraall konsumenien enligi 18 8 förlorar sin rätl atl åberopa ell fel, ommeddelandet skulle försenas eller komma bort m. m. För att näringsidkaren skallvara bevarad vid sin räll enligt förevarande beslämmelse all avhjälpa ell felär del givelvis lillräckligi alt han erbjuder sig all göra delta genasl när reklamalionsmeddelanddnår honom eller han på annal salt får kännedom om reklamationen. En annan sakär atl konsumenien i ett sådani fall, enligt den undanlagsregel som strax skallberöras, ibland kan vara berättigad atl avvisa näringsidkarens erbjudande. Liksom enligt försia stycket är det inle alltid nödvändiglatt näringsidkaren själv utför avhjälpandet. När det gäller frågan omkonsumenlens skyldighel att finna sig i alt någon annan än näringsidkarenavhjälper felet får hänvisas lill vad som har sagls i anslutning till förstaslycket. Näringsidkaren har enligt förevarande beslämmelse inlerätl alt avhjälpa etl fel, om konsumenien har någol särskili skäl all avvisanäringsidkarens erbjudande. Etl sådani särskili skäl kan vara alt ellavhjälpande skulle medföra betydande besvär eller olägenheler för konsumenien:Denne skall l. ex. resa bort för och behöver då använda föremålet förGänsten. Om näringsidkaren inle kan beräknas hinna avhjälpa felet före avresan,bör konsumenien i ställd kunna fordra ett prisavdrag och få felet avhjälpt påen orl dil han reser, om del är nödvändigl för all han skall kunna användaföremålet. Konsumenien bör vidare anses ha särskilda skäl för all avvisanäringsidkarens erbjudande att avhjälpa etl fel, om näringsidkaren har visal allvarlig oskicklighet när Gänsien ulfördes,upplräll slörande, 20 8 KtjL visal bristande hederlighet eller på annat sättåsidosatt konsumentens inlressen så all denne med fog kan göra gällande att haninle har förtroende för näringsidkaren personligen eller för hans kompelens Gfrbelänkandet s. 310 och 472). Ett särskilt skäl för konsumenten att avvisa ellerbjudande om avhjälpande av elt fel kan vidare vara atl del måsle antas allnäringsidkaren på grund av sin pressade arbdssituation e.d. inle kommer altkunna avhjälpa felet inom skälig lid (se tredje slyckel). Åven om konsumenien inte frän början har något särskiltskäl atl avvisa näringsidkarens erbjudande att avhjälpa etl fel, kan hangivetvis senare avvisa avhjälpandet om det då framkommer särskilda skäl fördetla. 1 specialmotiveringen till första stycket har berörts altnäringsidkaren kan vara skyldig all låla större olägenheler och kostnader änannars för atl avhjälpa ett fel som består i att resultatet avviker från sådanasäkerhelsföreskrifter som avses i 5 8 första stycket eller annars medför faraför person eller egendom. På motsvarande säll bör även konsumenien i etl sådanifall vara skyldig att underkasta sig större olägenheter än annars, om näringsidkarenerbjuder sig all avhjälpa felel. Del primära inlressel är i dessa fall allsäkerhdsbristen blir undanröjd. Vare sig det är konsumenien som har krävt avhjälpandeeller näringsidkaren som ulnylGal sin rätl alt avhjälpa elt fel skallavhjälpandel ske inom skälig lid efler det all konsumenien har gennäringsidkaren lUlfälle all avhjälpa felel. Vad som fordras för alt konsumentenskall anses ha gelt näringsidkaren lillfälle all avhjälpa felel får bedömas medhänsyn lill omsländighelerna i del enskilda fallel. Om Uänsten gäller ettföremål som konsumenten har lämnal in lill näringsidkaren, bör denne normallinle anses ha fåll lillfälle alt avhjälpa felet förrän konsumenien på nyll harlämnal in föremålel. Undanlag härifrån kan dock tänkas, l. ex. om föremålel ärsådant att del medför ell belydande besvär för konsumenten atl frakta föremåleltill näringsidkaren, medan denne däremol ulan olägenhel kan hämta föremålet hoskonsumenten eller avhjälpa felet där föremålet finns. Har näringsidkaren hämtatföremålet hos konsumenien redan för all utföra Gänsten, bör han i regel ansesskyldig all hämta det på nyll, om del fordras för att felel skall kunnaavhjälpas. 1 så fall har han fått lillfälle atl avhjälpa felet, när konsumenienhar meddelat atl föremålel kan hämlas. Skall felel avhjälpas där föremålel finns, t.ex. vid fel ibyggnadsarbeten eller då felet annars skall avhjälpas hemma hos konsumentene.d., har näringsidkaren fått lillfälle all avhjälpa felel när föremålel slällslill hans förfogande som skäligen bör godtas av näringsidkaren.Ibland kan det naluriigtvis inle anses lillräckligi att konsumenten bara angeren enda tid då näringsidkaren kan få komma. Normalt bör del dock räcka attkonsumenien ger näringsidkaren etl par, tre skäligen godtagbara tider. 1984/85:110 232 Somhar framhållils i den allmänna moliveringen (avsnill 2.4.5) bör 20 S KtJLfrågan om vad som ulgör skälig tid för att avhjälpa ett fel kunna bedömasenligt samma principer som vid tillämpningen av den liknande beslämmelsen i 48 konsumenlköplagen. Hänsyn bör sålunda i försia hand las lill förhållandena påkonsumentens sida, bl.a. hans behov av föremålel för Uänslen i felfritt skick.I princip bör näringsidkaren vara skyldig all la sig an avhjälpandel omgående sedankonsumenien har gett honom lillfälle till det. Endast om felet är av sådantslag att dd inte nämnvärt påverkar föremålels användbarhet och konsumenien kandisponera föremålel, bör konsumenten behöva finna sig i alt näringsidkaren pågrund av ursäktlig tidsbrist e.d. dröjer någol med sina ålgärder. Även omkonsumenien inle kan använda föremålel för Uänslen bör enlängre lid för avhjälpandel än annars kunna godtas, om näringsidkaren ställeretl ersält-ningsföremål lill konsumentens förfogande. kan bli akiuelllexempelvis om felet inte kan avhjälpas ulan uppskov på grund av all näringsidkarenhar slängl sill företag för semester e.d. Självfallel bör näringsidkaren kunnamedges en slörre tidsmarginal, om konsumenten ändå inle skulle användaföremålel för Uänsten t.ex. därför atl användningen är säsong-bunden. Iövrigl blir del avgörande för bedömningen av vad som ulgör skälig lid för ellavhjälpande i huvudsak den lid som måsle beräknas normalt gå ål för denödvändiga ålgärderna. I princip kan ledning därför hämlas från vad som harsagls i avsnitt 2.5.1 rörande tiden för ulförandel av en Gänsl (se ävenspecialmoliveringen till 24 8). Åven när det gäller tiden för avhjälpande avetl fel bör skälig hänsyn kunna tas till sådana yttre förhållanden som t.ex.vädret och händelser av force majeure-karaklär Gfr prop. 1973: 138 s. 189). Delbör inle anses godlagbart från konsumentsynpunkt alt näringsidkaren görupprepade misslyckade försök atl avhjälpa samma fel. Om etl fel hell ellerdelvis kvarstår efter två avhjälpningsförsök, bör konsumenten sålunda kunnavägra atl gå med på flera försök. År del fråga om olika fel kan man ibland fågodta något fler avhjälpanden. Åven i sådana fall torde man emellertid ganskasnart nå en gräns där ytterligare åtgärder för avhjälpande av olika fel fåranses medföra sådana olägenheler för konsumenien all denne enligt andra styckeli förevarande paragraf har särskilda skäl för all avvisa fortsalla erbjudandenom avhjälpande från näringsidkarens sida. Ensärskild fråga i delta sammanhang gäller konsumenlens skyldighel all undertällanäringsidkaren, om konsumenien vill åberopa all ell fel hell eller delviskvarslår efler ell avhjälpningsförsök. Det bör åligga konsumenten atl anmäladetla lill näringsidkaren inom skälig lid. Gör han inte det, får han anses hagodlagil avhjälpandel. En sådan anmälan är inle alt betrakta som en reklamationi lagens mening, vilken ju redan har skell, och den kan därför göras även efterutgången av den i 17 8 andra styckel angivna preskriptionstiden. Av grundernaför reglerna om preskriptionstid i den 1984/85:110 233 nämndabestämmelsen saml reglerna i 18 8 får dock anses följa atl anmärk- 20 §KtjL ningar mot ell kvarslående fel i vart fall måste göras inom två resp. tioår från avhjälpandeförsöket. Somlidigare har sagls är förevarande bestämmelse ivingande lill konsumenlensförmån. Detta innebär att näringsidkaren inle på förhand kan förbehålla sig enlängre lid för avhjälpande än som följer av bestämmelsen. Sedan frågan omavhjälpande av ell fel väl har aktualiserats, kan konsumenten däremot medbindande verkan medge näringsidkaren för avhjälpandet (sespecialmotiveringen lill 3 8). Ienlighel med vad som har slagils fast i den allmänna moliveringen skall etl feli princip avhjälpas ulan kosinad för konsumenien. Näringsidkaren får inteavkräva konsumenien ersättning för näringsidkarens egna koslnader föravhjälpandet och han är vidare skyldig atl ersätta konsumenten dennes utlägg isammanhanget, l.ex. för resor och transporter. Eflersom bestämmelsen ärivingande lill konsumenlens förmån är dd inle möjligt för näringsidkaren att iavtalet om en Gänst eller i en garantiutfäslelse e.d. Gfr 14 8) föreskriva attkonsumenien skall svara för vissa koslnader för avhjälpandel, betala en viss"självrisk" e.d. Avallmänna principer får anses följa alt konsumenten är skyldig atl i göriigastemån begränsa de kostnader som näringsidkaren sålunda skall slå för Gfrspecialmotiveringen till 31 8 första slyckel). Om konsumenten skall lämna införemålet för Gänsten hos näringsidkaren för all få felet avhjälpi kan han oftainte begära atl få företa en särskild resa på näringsidkarens bekostnad för attlämna in föremålet, utan detta får ske vid etl senare lillfälle när han ändåskall förda resan. Skulle detta dröja alltför eller medför det enoskälig olägenhel för konsumenien all under en lid inle kunna använda föremåleleller all använda del trots felet, blir förhållandet dock ett annat. Borkonsumenten mycket avlägset kan det, beroende på felels betydelse förkonsumenten och andra förhållanden som inverkar på bedömningen enligt försiaslycket i förevarande paragraf, medföra att näringsidkaren med hänsyn tillrese- eller transportkostnaden inte är skyldig all avhjälpa felel. Ulredningenhar i belänkandel (s. 474-475) särskili berört den situationen attkonsumenten, sedan en Uänst har utförts, flyttar föremålel för Uänsten lill enort långt från den där näringsidkaren driver sin verksamhet. Ett exempel är attkonsumenten efler en reparalion av hans TV-apparal i Göleborg flyttar lillStockholm och först därefter upptäcker att reparationen har utförts felaktigt.Ell annal exempel är alt en konsumenl som är bosall i Slockholm har fåll sinbil reparerad i Göleborg under en vistelse där och alt han först efterhemkomsten upptäcker att reparationen har ulförts felaktigt. Prop.1984/85:110 234 1 princip gäller alt ett eventuellt avhjälpande även isådana fall skall ske 20 § KtjL ulan kosinad för konsumenien. Del är emellertiduppenbart all näringsidkaren här ofta kan åberopa atl dl avhjälpande somkonsumenien begär skulle medföra oskäligt stora koslnader för näringsidkaren,såvida han inte kan anlila en samarbetande näringsidkare på konsumentensbostadsort för att utföra avhjälpandet. Om det till äventyrs i stället ärnäringsidkaren som erbjuder sig atl avhjälpa felet, bör de olägenheter förkonsumenien som kan vara förenade med all på ett eller annat sätl fraktaföremålet lill näringsidkaren ofta kunna anses ulgöra ell särskili skäl förkonsumenien all avvisa erbjudandet. 1 prakliken lorde hithörande siluationer i regel lösas så.all konsumenien får vända sig till elt förelag på den ort där han bor, vilkelanlingen avhjälper felel på näringsidkarens vägnar ulan kosinad för konsumenieneller gör delta på konsumentens uppdrag, varefter denne får tillgodogöra sigkoslnaderna för detta genom ett prisavdrag (se 21 8). Självfallet är del avvikt för konsumenten all på förhand Iräffa en ordenllig uppgörelse med näringsidkarenom ell sådant förfarande. Han riskerar annars bl. a. att råka ibevissvårigheler, om näringsidkaren invänder att del över huvud taget inteförelegal någol fel för vilket näringsidkaren var ansvarig. De koslnader som konsumenien har räll att få ersattaenligi förevarande bestämmelse är koslnader som är nödvändiga för allavhjälpande skall kunna ske, såsom rese- och transportkostnader. Hit bör ävenräknas förlorad arbetsinkomst för konsumenien, om del kan anses ha varil nödvändiglför denne atl ta ledigt från sill arbete för alt få etl fel avhjälpi. Elt fel kan emellerlid också föranleda andra koslnader förkonsumenien. Han kan l.ex. på grund av en felaklig reparalion av en tvättmaskinfå utgifter för tvätt på annat håll medan felet avhjälps. Ett annat exempel ärall konsumenien på grund av en felaklig bilreparalion måsle avbryta en inleddresa eller fortsätta med dl annal färdmedel och därigenom får exlra ulgiflerför transporter och inkvartering m. m. Huruvida konsumenien har rätl lillersällning också för sådana koslnader blir all bedöma enligt reglerna omnäringsidkarens skadesiåndsskyldighel 1318. Dd bör vidare framhållas atl vad som här harsagls om konsumentens rätl atl få ersättning för transportkostnader m. m. isamband med avhjälpande av etl fel givelvis gäller bara då del verkligenföreligger ell fel för vilkel näringsidkaren ansvarar enligi påföljdsreglerna.Konsumenien har sålunda inte rätt till ersättning för rese- elleriransportkoslnader m. m. för all lämna in föremålel för Gänsten hosnäringsidkaren e.d., om del vid en undersökning visar sig all del i självaverkel inle föreligger någol fel eller all felel beror på ell förhållande påkonsumentens sida Gfr 16 S). Som har nämnts i anslulning lill 17 8 andraslyckel finns del i princip inle någol hinder mot att näringsidkaren i ettsådant fall tvärtom debiterar konsumenten koslnader för en undersökning avföremålel för Uänslen som föranldls av konsumenlens reklamalion. Villnäringsidkaren förbehålla sig rätt all la Prop.1984/85:110 235 ut sådana kostnader bör han emellertid göra della klartför konsumenien 20 § KtjL på förhand. Konsumenien kan inte heller åberopa förevarandebestämmelse till stöd för atl få ersällning för rese- och iransportkoslnader m.m.. om del vid en undersökning skulle visa sig att avhjälpandet av ett felmedför så slora koslnader för näringsidkaren att denne enligt försia stycketinte är skyldig alt avhjälpa felet. Frågan om konsumentens rätt till ersättningför kostnader med anledning av all han fåll frakta föremålet för yänslen tillnäringsidkaren e.d. får i elt sådant fall bedömas enligt reglerna omnäringsidkarens skadeståndsskyldighet. 1 bestämmelsen görs vissa undanlag från principen all dtfel skall avhjälpas ulan kostnad för konsumenten. Denne är sålunda för detförsta skyldig att vidkännas koslnader som skulle ha uppkommit även om Gänstenhade utförts felfritt. I den allmänna motiveringen har som elt exempel påkostnader som avses här nämnts koslnaden för elt sådant byte av delar i enapparat som näringsidkaren bort ulföra från början men som han inte ulförl ochinle heller beräknat sig betalning för. Konsumenten är dä skyldig alt betalanäringsidkaren såväl för arbetet med atl byla delarna som för malerialel, menkonsumenlens belalningsskyldighel skall beräknas efter vad bylel skulle hakoslat honom om del hade ulförts från början. Konsumenien är alliså inleskyldig atl betala för exempelvis en demoniering och hopsättning av föremålelför Gänsien som mäste utföras på nytt för all felel skall kunna avhjälpas.Principen kan också uttryckas så alt konsumenien aldrig skall behöva stå för enkosinad som inle skulle ha uppkommil om Gänsten från början ulförts felfritt. Som framgår av del anförda är konsumenten enligt detnu berörda undanlagd naturligtvis inle skyldig atl betala näringsidkaren förarbete m. m. som denne redan har beräknat sig betalning för. innebär altundanlagd inte blir tillämpligt när parterna har avtalat om elt beslämllolalpris för Gänsien, såvida inle näringsidkaren har räll lill prisiilläggenligt 38 8 försia siyckei 2 för de ålgärder som fordras för att avhjälpafelet. Det andra undanlaget i Qärde slyckel lar sikle på delfallel alt det fel som skall avhjälpas beror på en olyckshändelse eller därmedjämförlig händelse och att avhjälpandel förulsäller en ny insats av sådantmalerial som konsumenten enligt avtalet om Uänslen skall tillhandahålla ochbekosta. Som lidigare har fastslagits bär näringsidkaren enligt reglerna om felhos Uänsten risken för all resullalel av Gänsien försämras genom enolyckshändelse eller därmed jämföriig händelse som inträffar före den lidpunktsom är avgörande för felbedömningen. 1 betalningshänseende innebär della emellertidinle mer än atl näringsidkaren bär risken för sin egen preslalion av arbele ochmaterial (se 39 8). Konsumenien bär däremol den ekonomiska risken för attmalerial som han skall tillhandahålla och bekosta försämras eller förslörsgenom en sådan olyckshändelse e.d. som nämndes . Del är della förhållandesom ålerspeglas i den nu berörda undanlagsregeln. Prop.1984/85:110 236 Som etl exempel på fall då della undanlag blir Ullämpligtkan nämnas 21 § KtJL följande. Näringsidkaren har målat konsumenlens hus medfärg som konsumenten har Ullhandahållii och bekostat. En del av målningenskadas genom en olyckshändelse innan uppdragel har avslulals, så alt ijänstenär felaktig enligt 9 8 försia slyckel. Näringsidkaren är då i princip skyldigatt ulan kosinad för konsumenien avhjälpa felel genom en ny insals av arbele. Enligtden här akluella undanlagsregeln är konsumenien emellerlid skyldig atl slå förkostnadema för att tillhandahålla den yllerligare färg som behövs för allavhjälpa felet. Förevarande paragraf är tillämplig även vidUänster som avser förvaring av lösa saker. Innebörden av elt avhjälpande är vidförvarings-ijänsierna.aii näringsidkaren ser lill all förvaringen ifortsättningen sker felfritt Gfr 15 8). En förulsällning för att konsumenienskall kunna kräva avhjälpande av ett fel vid förvaring är sålunda självfalletatl han märker felel medan förvaringen pågår. Genom all avhjälpa felel kan näringsidkaren undgå atlkonsumenten häver avtalet i dess helhel eller för ålerslående del av en besiämdför-varingsUd. gäller dock inle, om redan del förelupna felet är av sådanbeskaffenhel alt konsumenien har räll atl häva (se 21 8). Genom alt avhjälpafelet kan näringsidkaren vidare undgå prisavdrag avseende den följandeförvaringstiden. Givelvis kan han däremol inle undgå prisavdrag för den lidunder vilken förvaringen har skell felakligl. Avhjälps inle felel enligt vad som sägs i 208, fårkonsumenien göra avdrag på prisel. Om syftet med Gänsten i huvudsak ärförfelat, får konsumenten i slället häva avtalet i dess helhet. Detsammagäller, om Gänsien har ulförts i strid mol etl förbud enligt 4 8marknadsföringslagen (1975:1418). Om del redan innan Gänsten har ulförts finns starka skälatt anla alt den inte kommer att fullföljas utan fel av väsenllig beiydelse förkonsumenien. får han häva avlalel belräffande återstående del. Om felet medförall syflel med Uänslen i huvudsak är förfelal eller om Gänsien uiförs i slridmot ett förbud enligi 4 8 marknadsföringslagen, får konsumenien i slällei hävaavlalel i dess helhei. (Jfr 3 kap. 8 § i ulredningens förslag) Om ett fel inte avhjälps enligt beslämmelserna i 20 8, fårkonsumenten göra prisavdrag. Prisavdragets sloriek regleras i 22 8. Medförfelet atl syftet med Gänsten i huvudsak är förfelal, får konsumenten i ställethäva avlalel. Hithörande frågor har behandlats i avsnitt 2.4.5 i den allmännamotiveringen. 1984/85:110 237 Anledningen lill atl felel inte blir avhjälpt saknarbetydelse. Den kan 21 8 KtjL vara atl inte någon av parterna vill utnyttja sinrält till avhjälpande, atl näringsidkaren enligt 20 8 första slycket inte ärskyldig att avhjälpa felel, atl konsumenten enligt 20 8 andra stycket har rätlall avvisa näringsidkarens erbjudande alt avhjälpa felel eller allnäringsidkaren inle uppfyller sin skyldighel atl avhjälpa felel inom skälig lidefter del all han har fåll lillfälle lill del. Prisavdrag eller hävningaktualiseras också om näringsidkaren endasl delvis lyckas avhjälpa elt fel. Har konsumenien begärt eller näringsidkaren erbjuditavhjälpande och skall felel på grund därav avhjälpas, får konsumenien i principinle göra gällande prisavdrag eller hävning förrän skälig lid för avhjälpandetenligt 20 8 iredje slyckel har löpl ut. gäller dock inle, om del på grundav omsländighelerna måsle antas atl avhjälpandel inte kommer atl ske inomskälig lid. Det kan l. ex. visa sig all näringsidkaren dröjer alltför länge medatl ta sig an avhjälpandel sedan han fåll tillfälle till detta. 1 så fallbehöver konsumenten inle avvakta atl tidsfristen för avhjälpande löper ul. ulanhan kan i slälld omedelbarl göra prisavdrag eller häva. För atl konsumenien skall ha räll lill ell prisavdragkrävs endasl all felel inte avhjälps helt. Felel behöver inle vara väsenlligt.Åven ell obeiydligi fel ger rätt lill prisavdrag. 1 enlighel med vad som har anförts i avsnill 2.4.5 fordrasdet däremot för all konsumenien skall ha räll alt häva all syflel med Uänslen ihuvudsak är förfelal. Detta är fallet t. ex. om felel är av sådan beskaffenhelall föremålet för Gänsien är praktiskt tagel oanvändbart Gfr 4 S förstastyckel sisla meningen konsumenlköplagen) eller om resultatet annars är sådåligl eller så avvikande från vad som har avtalals alt del i slorl sett inlehar någol värde för konsumenien. Åven om felel inle är av en så allvarligkarakiär och del i och för sig kan avhjälpas, kan syftet med Gänsten varaförfelat om arbelel beställts enbari för atl föremålet för Gänsien skulleanvändas vid elt vissl lillfälle och felel inle kan avhjälpas . Del är nalurliglvis den enskilde konsumenlens syfte medUänslen som avses i beslämmelsen i andra meningen. Frågan huruvida syftet medUänsten i huvudsak är förfelat skall alltså i princip bedömas från konsumentenssynpunkl. 1 enlighel med vad ulredningen har framhällil (belänkandel s. 316)bör i della sammanhang, där del är fråga om en för näringsidkaren såingripande åigärd som hävning även belräffande redan ulfört arbete, hänsyn intetas till ell mer specielli syfte med Uänsten vilkel inle varil synbart förnäringsidkaren. Om konsumenten t.ex. har beslälll ändring av en klänningenbari för atl använda den vid ett visst tillfälle och felet inle kan avhjälpasinnan delta inträffar, bör konsumenien sålunda inle ha räll atl häva avtaletenligt andra stycket, om näringsidkaren varken insett eller bort inse detlaspeciella syfte med Uänslen. Del har inte nödvändigl alt låla dellakomma lill uttryck i laglexlen. 1984/85:110 238 OmUänsten är felaklig på grund av alt den har utförts i slrid mol ell 21 S KtjLförbud enligt 4 8 marknadsföringslagen (se 9 8 andra slycket) bör konsumentenalltid ha rätl all häva avtalet i dess helhet, såvida inte felet eventuelllavhjälps genom all näringsidkaren inom skälig lid helt enkelt utför Gänsten pånyll. En särskild regel om konsumentens hävningsräll i detta fall har lagilsupp i Iredje meningen. Regeln gäller även om konsumenten till äventyrs varilmedvelen om att Gänsten ulfördes i slrid mol del aktuella förbudei (sespecialmotiveringen lill 5, 9 och 16 88). 1sammanhanget bör framhållas att man vid bedömningen av om syftet med en Uänsl ihuvudsak är förfelal givetvis måsle bortse från all parierna kan ha avlalal omalt Uänslen skall ulföras i slrid mot någon annan ivingande bestämmelse ilagen. Konsumenien är inle bunden av elt sådani avlalsvillkor, l.ex. omulförande i slrid mot sådana säkerhetsföreskrifter som avses i 5 8 försiaslycket.