prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — dels näringsidkarens preslalion, självaGänsten, dels del konsumenlskydd som kommer honom lill del 1984/85:110 57 Näringsidkaren har inlresse av all kunnaförutse och beräkna konsekvenserna för hans del av ingångna avial. Kravel påenlydighd och klarhei i fråga om regelinnehålld innebär att man bör undvikaulpräglade skälighdsregler lillämpliga över vidslräckla områden och på villskilda avialslyper. Kravet innebär vidare all regler för lolkning av innehålleli enskilda avial - särskilt i fråga om vad prestationen går ut på("resultatansvaret", innebörden av garantier och ansvarel för utfästelser)- inte bör avvika från gängse tolkningsprinciper och inte heller bör möjliggörafiktiv avlalslolkning som leder lill resullat som avviker från vad en partnormalt måsle ha avsell. Brislande förulsebarhei medför all näringsidkarnatvingas arbela med slörre ekonomiska riskmarginaler och, i dt vidareekonomiskt-politiskt perspektiv, alt samhällel belaslas med ökade koslnader förlolkningsbistånd och tvistlösning i en eller annan form. Organisationerna anser del vara en angelägen uppgift vidden fortsatta handläggningen av ärendel all sysiemaliskl och noggranl analyseraoch mol varandra balansera koslnader och nylta av de lösningsalternativ som kankomma all övervägas. gäller såväl vid val av styrningsmedel som vid valmellan tolkningsprinciper och regelallernaliv. Belänkandel innehåller en ulomordentlig! värdefullkartläggning av gällande rätt inom ell stort och svåröverskådligt rättsområde.Redan härigenom har belänkandet ell slort värde som uigångspunkl förulformningen av individuella avtal och standardavtal. Betänkandet innehållerdessulom en föredömlig redovisning av skälen för och emol olika, länkbaralösningar saml konkretiseringar genom väl valda exempel. Del arbele som utredningsförslaget representerar kan integöra anspråk pä atl innefatta en definitiv och okonlroversiell lösning av demånga delvis mycket svåra frågor som aklualiseras vid en rälislig reglering avavtal om konsumenlGänster. Del är följaktligen hell nalurligl all ulredningenslagförslag måsle underkastas en kritisk granskning både vad gäller principeroch konkrela detaljer och att alternativa rättsliga lösningar måsle diskuteras. Det kan förefalla egendomligt all bygga ell lagförslag påavialslypen malerielll arbelsbeUng och atl lämna del minsl lika vikliga områdelför immaleriella Gänsler utanför. Frågan är emellertid om man överhuvud kan fålill slånd ell "helläckande" konsumenlskydd på konsumenttjänslområdet.Utredningen har visal pä de rätlslekniska svårigheier som i så fall skulleuppslå. Organisationerna kan därför i och för sig acceplera den föreslagnaavgränsningen. Ulredningen anlar all den föreslagna lagsliftningen ibetydande omfattning kan lillämpas analogi. Organisationerna vill inle helluleslula all behov kan föreligga av analog rällsUllämpning på konsumenttjänstersom inle omfattas av en konsumenttjänsllag liksom på näringsidkarens förhållandenlill bakre led. Däremol anser organisationerna atl det inte kan komma ifrågaatl lillämpa konsumeniskyddsregler analogi i lypiska nä-ringsidkarsitualioner.Under inga förhållanden kan det godias att sådana beslämmelser som avviker frånnu gällande rätl genom uttalanden i lagmo-tiven får föras in"smygvägen" uianför lagstiftningens direkta tillämpningsområde. Prop.1984/85:110 58 Emellertid innehåller den föreslagna lagstiftningenåtskilliga nyheter som saknar motsvarighet i gällande räll. Detta leder lillsvårigheier all åstadkomma en nödvändig samordning med reglerna inomangränsande rättsområden. Som elt exempel kan nämnas den siiuaiion som kan uppkommaom en säljare genom ell frislående s. k. serviceavial ulfäsler sig all ulföraservicearbelet på varan sedan garanliliden för köpet gåll ul. Sådanaserviceavial är myckel vanliga, även inom områdel för konsumenttjänsler.De innefallar inle bara arbele på lös sak eller fast egendom ulan ävenimmaleriella Uänsler och ulgör sålunda i den bemärkelsen "blandade"avtal. Anlag att konsumenien belalar serviceavgiften för senl, all han kräversUlleslåndsersättning för all varan ej fungerar och all han slulligen säger uppserviceaviald i förlid. Enligi nu gällande räll föreligger inga regler somhindrar näringsidkaren all faslslälla ränlesalsen och all begränsaskadeslåndsansvard lill en skyldighel aii ulge "ulgiflsersäil-ning"Gfr 6 § konsumenlköplagen). Vidare besläms avbeslällningsersäll-ningen eflerprincipen om del posiiiva konlrakisiniresset, dvs. del avtalade prisel minusgjorda eller möjliga inbesparingar på grund av alt presiationen inle behöverfullgöras. Om vi anlar all serviceaviald föreskriver 1,dröjsmålsränia permånad och all skadeslåndsansvard begränsals på ovan angivet sätl nödgas man, omden föreslagna lagsliftningen antas, tillämpa olika principer inomramen för ell och samma avtal för bestämmandet av dröjsmålsräntan,skadeslåndel och avbeslällningsersältningen. Detta exempel kan räcka för atlpåvisa den absolula nödvändighelen alt ulforma en konsumenttjänsllag på eltsådani säll all reglerna i denna stämmer överens med vad som gäller inomangränsande rättsområden. Etl genomförande av lagstiftningen i föreslagen formskulle leda till bristande konsekvens i rältssyslemd, vilket skulle medförasvåröverskådlighei, överraskningsmoment för parterna och ökade - delvisonyttiga - koslnader. Konsumenlljänslulredningen framhåller all del är angelägetall den föreslagna lagsliftningen iräder i kraft så snart som möjligl ochföruiskickar all den skulle kunna genomföras ulan atl översynen avkonsumenlköplagen avvaklas (s. 32 i betänkandet). Organisalionerna vill för sindel bestäml avstyrka alt den föreslagna lagen träder i kraft i vart fall innanöversynen av konsumenlköplagen sluiförts lill lagsliflning. 1 den mänkonsumenlköplagen kommer att innehålla väsenlliga ändringar av gällande räll(l.ex. i fråga om innebörden av lidsbestämda garanlier, reklamalionsfrislen,avbeslällning, ränta och skadeslånd) är del dessulom angelägel all avvakia allmotsvarande ändringar i köplagen, räntelagen och skadeslåndsrällslig lagsliflninggenomförs. Organisalionerna hänvisar i detla sammanhang till vad som ovananförts belräffande behovel av samordning. Med hänsyn till näringsidkarnas behov att i lid kunnaanpassa sina rutiner och avtalsformulär lill den nya lagsliftningen och inleminsl all informera och inslruera sin personal om de nya reglerna hemställerorganisalionerna atl elt evenluelll ikraftträdande inle sker lidigare än ellår efler riksdagsbeslui. Prop.1984/85:110 59 Sammanfallningsvis vill organisalionerna anföra följande. Enligiorganisaiionernas uppfallning kan ulredningens förslag vad gällermarknadsföringsansvarel, resullalansvard, ersättningens beslämmande vidavbeställning, tolkningen av lidsbestämda garantier, genombrylningen avreklamalionsfrislen vid dolda fel saml näringsidkarens skadesiåndsskyldighelinle accepleras i föreliggande ulformning. Beslämmelserna i en blivande konsumenttjänsllag måsteutformas på etl sådani sätl att tillräckliga möjligheter lämnas öppna för enanpassning av regelsyslemd lill olika Uänsleseklorers särskilda förulsällningaroch behov. är del angelägel all bestämmelserna konstrueras så attuirymmd för ulpräglade skälighetsöverväganden blir mindre än enligt kommitténsförslag; målet bör vara all såväl konsumenler som näringsidkare kan göra sigen någorlunda klar bild av reglernas reella innebörd. Lösningen är enligtorganisaiionernas uppfallning all söka i en lagstiftning som i stort settbygger på en dispositiv reglering, avpassad för mera frekvenla Uänsler av eninle alltför komplicerad beskaffenhet och med möjlighel till val av produkt-eller branschspecifika lösningar när praktiska skäl påkallar del. Organisalionerna vill också underslryka viklen av alt manvid den fortsatta handläggningen av ärendel sysiemaliskl analyserar och molvarandra balanserar koslnader och nytta av olika lösningsallernativ. Organisalionernahävdar slulligen all en blivande lagsliflning på konsumentUänsternas områdemåsle vara väl samordnad med molsvarande lagstiftning rörande köp. Detlainnebär atl med den slulliga ulformningen av lagen får anslå till dessöversynen av konsumenlköplagen slulförls. Organisationerna finner detangeläget all de två lagstiftningsärendena slutbehandlas parallelll inom departemenleloch vill föreslå all någon form av hearing eller snabbremiss sker lill närmaslberörda remissorgan innan propositioner läggs fram. Konsumenlskydd inom området för ijänsler Handelskamrarna vill lill en bögan underslryka atl någonmotsättning inle föreligger mellan näringsidkare och konsumenler ifråga omönskemåld all lillgodose "genomsnittskonsumentens" krav pånäringsidkarens prestationer och skyldigheter i olika avseenden. Tvärtom är detkonsumenlens behov som bestämmer om han överhuvud vill köpa en produkt ellerGänsl och det är ytterst konsumenlens önskemål som styr produklul-vecklingen.De motsättningar som kan uppkomma mellan näringsidkare och konsumentvårdandeorgan kan således uteslutande komma all röra frågan om konsumentskyddetsutformning och innehåll och inle konsumentskyddet som sådani. Kamrarnavill gärna inledningsvis fastslå atl motsättningar kan uppkomma beroende pådel förhållandet all näringsidkarna principielll anser all frågan omkonsumentskyddels innehåll inle skall bedömas med ledning av vad som kan kommaall inlräffa för enstaka konsumenler i onormala fall. Om man koncenlrerar sigpå dessa "sjuka" fall kan man nämligen frestas all siälla såöverdrivna anspråk på konsumenlskydd all avlalel får etl innehåll som"genomsnillskonsumenlen" inle önskar. medför all han genom ellförhöjl pris på produklen eller Gänsien får betala för någonting som hanegentligen inte vill ha. Den krilik som handelskamrarna riklar Prop.1984/85:110 60 mot en del av de föreslagna bestämmelserna skall förslåsfrån denna utgångspunkt. En annan fråga av stor principiell betydelse ärlydlighetskravet. Det gäller alt göra det möjligt för konsumenten alt kunnabedöma vad han köper. Kamrarna vill emellerlid underslryka all detla inleendasl gäller näringsidkarens preslalion ulan även jusl konsumentskyddetsinnehåll. Delta krav på tydlighet äventyras så snart man väljer skälighdsregleri slället för fastare utgångspunkter för bedömningen. Inle heller regler förlolkningen av avialels innehåll - särskili ifråga om vad prestalionen går ul på("resullalansvard", garanliernas innebörd och ansvarel förulfäslelser) - bör avvika från gängse praxis eller genom fikliv avlalslolkningfrån vad en part normall måsle anias ha avsett. Kamrarna återkommer till dessafrågor i del följande. Som lidigare nämnls leder överdrivna krav pänäringsidkarens preslalion lill fördyring. 1 varsla fall kan man härmedbefrämja en från allmän synpunkl icke önskvärd "köp ochsläng"-menlalitei. Handelskamrarna vill i detla sammanhang särskiltframhålla all överdrivna krav på näringsidkarens skyldighel atl avrådakonsumenien från alt reparera en vara kan användas som etl argument inäringsidkarens marknadsföring all få sälja nya varor i slället för allreparera. Vidare kan näringsidkaren uppfatta risken för skadeslåndsansvar ellerför all inle få fulll betalt för siu arbete så belydande all han överhuvud inlevill ålaga sig all reparera varan. Från konsumenlens synvinkel är del givelvis av särskiliinlresse all konsumeniskyddd ulformas på ell sådani säll attkonsumentkolleklivel inle drabbas av onyttiga koslnader. Reglerna får inleutformas så all de leder lill adminislraliv omgång. Kamrarna vill i dellasammanhang särskili framhålla den risk för ökade administralionskoslnader somkan uppkomma genom överdrivna krav på "specificerad räkning",komplicerade skade-ståndsregleringar och frångåendet av avtalat pris somutgångspunkt vid besiämmandel av avbeslällningsersättning. Kamrarna ålerkommerlill sislnämnda frågor i kommenlaren till lagförslagels enskilda beslämmelser. Betänkandet innehåller en utomordentligt värdefullkartläggning av gällande rätl inom ett stort och svåröverskådligt rättsområde.Redan härigenom har betänkandet etl slort värde som uigångspunkl förulformningen av individuella avtal och standardavtal. Betänkandet innehållerdessutom en föredömlig redovisning av skälen för och emol olika, länkbaralösningar samt konkretiseringar genom väl valda exempel. Åven om ulredningensförslag till lösningar inie alllid kan accepteras, vill kamrarna begagnaUllfällel all uttala sin Ullfredsslällelse med ulredningsarbdd som sådant. Del kan förefalla egendomligt atl bygga ett lagförslag påavtalstypen materiellt arbelsbeUng och all lämna del minsl lika vikliga områdelför immaleriella Gänsler uianför. Frågan är emellertid om man överhuvud kanbegagna lagsUflningsmdoden för alt få lill stånd etl "helläckande"konsumenlskydd på konsumenlGänstområdd. Utredningen har visat på derätts-tekniska svårigheier som i sä fall skulle uppslå. Handelskamrarna kandärför i och för sig acceplera den föreslagna avgränsningen. 1984/85:110 61 Emellertidinnehåller den föreslagna lagstiftningen åtskilliga nyheter som saknarmotsvarighet i gällande rätl. Delta leder lill svårigheier atl åstadkomma ennödvändig samordning med reglerna inom angränsande rättsområden. Som ettexempel kan nämnas den situalion som kan uppkomma om en säljare genom etlfristående s. k. serviceavtal ulfäsler sig all ulföra servicearbele på varansedan garanliliden för köpel gåll ul. Sådana serviceavtal är mycketvanliga, även inom området för konsumenttjänster. De innefattar inle baraarbele på lös sak eller fasl egendom utan även immaleriella Gänster och ulgörsålunda i den bemärkelsen "blandade" avtal. Anlag atl konsumenienbelalar serviceavgiften , att han kräver stilleståndsersättning för attvaran ej fungerar och atl han slutligen säger upp serviceavtalet i förtid.Enligt nu gällande rätl föreligger inga regler som hindrar näringsidkaren allfastställa räntesatsen och all begränsa skadeslåndsansvard lill en skyldighetalt ulge "uigiflsersäti-ning" Gfr 6 § konsumenlköplagen). Vidarebesläms avbeslällningsersältningen efter principen om del positivakontraklsinlressel, dvs. del avialade pri.sel minus gjorda eller möjligainbesparingar på grund av all preslaiionen inle behöver fullgöras. Om vi antaratt serviceavtalet föreskriver 1,dröjsmålsränta och attskadeståndsansvaret begränsals på ovan angivel sätt nödgas man, om denföreslagna lagsliftningen anias, tUlämpa olika principer inom ramenför ett och samma avtal för bestämmandet av dröjsmålsräntan, skadeståndet ochavbeslällningsersältningen. exempel kan räcka för att påvisa den absolulanödvändighelen all eliminera sådana delar i lagförslagel som inle stämmeröverens med vad som gäller inom angränsande rättsområden. genomförande avlagstiftningen i föreslagen form skulle leda lill brislande konsekvens iräiissysle-mel, vilket skulle medföra svåröverskådlighei, överraskningsmomenlför parterna och ökade - delvis onyttiga - koslnader. framhåller atl det är angeläget altden föreslagna lagsliftningen iräder i kraft så snart som möjligl ochförutskickar alt den skulle kunna genomföras utan alt översynen avkonsumenlköplagen avvaktas (s. 32 i betänkandet). Handelskamrarna vill för sindel bestämt avstyrka atl den föreslagna lagen iräder i krafl i vart fall innanöversynen av konsumenlköplagen lell till lagstiftning. 1 den månkonsumenttjänsllagen kommer all innehålla väsenlliga ändringar av gällanderäll (l.ex. i fråga om innebörden av lidsbestämda garanlier, reklamalionsfrislen,avbeslällning, ränla och skadeslånd) är del dessulom angelägel all avvakiamolsvarande ändringar i köplagen, ränlelagen och skadeslåndsrällslig lagstiftning.Kamrarna hänvisar i detla sammanhang lill vad som ovan anförts belräffandebehovel av samordning. Med hänsyn till de betydande informations- ochutbildningsinsatser som kommer all krävas om lagförslagel genomförs bör ocksärelaiivi lång Ud -minsl - förflyta mellan lagens anlagande ochikraftträdande. Som framhållits ovan innehåller betänkandet enutomordentlig värdefull kartläggning av gällande rätl på förevaranderättsområde. De synpunkler belräffande lagreglernas ulformning, somhandelskamrarna i dd föregående anmäll, kräver dock lämligen omfattandeändringar. Handelskamrarna avslyrker därför all förslagel i sin nuvarandeulformning lägges lill grund för lagsliflning. Prop.1984/85:110 62 1.24 SHIO-Familjeföretagen och : Näringslivets organisalioner har avgivii ell gemensamlyllrande över förslagel lill konsumenttjänsllag. 1 della remissarbete har ävenundertecknade organisationer deltagit. Vi ansluler oss i huvudsak lill deltayttrande. Härutöver vill organisalionerna i föreliggande yllrande framföravissa kompletterande synpunkter. Bland organisaiionernas delägare återfinns de fleslabranschförbund inom hanlverk, service och distribution. Dessa branscher är juslde som kommer alt beröras av den föreslagna konsumenlUänsllagen. För organisationernasmedlemsföretag tillhör också lagförslagel de väsentligaste frågorna undersenare tid. Organisalionerna förulsäller därför alt dess synpunkter på detlaförslag beaklas med vederbörlig tyngd. Organisalionerna delar ulredningens uigångspunkl alt enspeciell lag fordras på konsumenltjänstområdel. För tjänster som reparation,underhåll och ombyggnad finns del f. n. prakiiskl laget inte någonlagreglering. Detla har vållat en del problem för både konsumenler ochnäringsidkare, även om en fungerande praxis ulvecklals, bl.a. genomanalogilolkningar från andra närliggande rättsområden. Från konsumentsynpunkt kan del också vara rimligl att enlag på Uänsteområdel ges en speciell konsumenlskyddsinriklning. Del är docklika väsenlligt all konslalera all behovet av del skydd inom marknads- ochköpområdel, som tillförsäkrais konsumenien, även finns hos denslora mängden ddaljisler och servicegivare och induslriella småförelag,underentreprenörer elc. Många näringsidkare har låg skolulbild-ning och ringakunskaper i juridiska frågor. De har heller knappast tid all sälta sig in i denallt mer komplicerade köp- och marknadsrätten. Detta ger dem inte bara en sämreställning genlemol konsumenien; de kommer också i sämre position gentemotgrossister och andra leveranlörer. Av della skäl bör näringsidkarens rättsligaställning gentemot dessa "bakre led"stärkas; annars kommer denne pämellanhand. Denna fråga har lidigare aklualiserals bl. a. i en riksdagsmoUon(1978/79: 1476) och i en gemensam skrivelse från ochSHIO-Familjeföre-lagen. Kopia på denna bifogas.' I särskilda yttranden till belänkandet har experterna utvecklat dessa viktiga frågor. Organisalionerna instämmer iexperternas yttranden. Ulredningen har på denna punkt hänvisat till pågåendeulredning av konsumenlköplagen och av del skälel avslåll från all föreslåspeciella regler. Organisationerna, som haft förhoppning all ulredningensförslag även skulle innefatta en reglering av förhållandena till bakomliggandeled, vill understryka atl det är nödvändigl atl konsumenttjänsllagens Ullkomsltidsmässigt samordnas med en reformering av konsumenlköplagen eller allmänavialslagsUftning sä atl förhållandena till bakomliggande led ur de små ochmedelslora förelagens synpunkl får en acceplabel lösning. Även om redan nu flertalet seriösa förelag i alllväsentligt följer principerna i lagförslagel lorde lagen ändå komma allmedföra koslnadsökningar för förelagen. De måste då genom en högre debiteringförsäkra sig om tillräckliga inkomster för atl täcka dessa fördyringar. ' Kopian är här utelämnad. Prop.1984/85:110 63 på sin plats att påpeka atl del i sisla hand ärkonsumentkolleklivel som får belala näringsidkarens ökade ansvar. En allvarlig anmärkning som kan riktas mol lagen är kan komma alt öka gapet mellan de seriösa förelagen och de oseriösaförelagen som arbeiar pä den "svarta marknaden". De senare kommersjälvfallet inle al» drabbas av de ökade koslnader som en konsekvenl ochfullsländig lillämpning av konsumenttjänstlagen torde medföra. De kommerdärigenom all kunna hålla lägre priser och alkjäml verka attraktiva påresurssvaga konsumenler som på så sätt även framgent kommer att vara uilämnadeål dessa företags oseriösa marknadsföring och Jaga servicenivå. Del är därför av ytiersla vikl alt samhället kraftiglverkar för all komma lill rätta med de problem som de oseriösa företagen utgör.SHIO-Familjeföretagen har i andra sammanhang förklarat vilka vägar man kan gåför all lösa detla problem. Vi hänvisar till SHIO-Familjefördagens yttrande(bifogas') lill Arbelsmarknadsdepartemenlet över den rapport som avgivils1978-09-12 angående uthyrnings- och entreprenadföretag i . Särskilt villvi underslryka kravel på obligalorisk regisirering av alla förelag, vilkel ejär atl förväxla med auklorisering. En sådan regisirering skulle kunna gemyndighelerna en praklisk möjlighel all följa de oseriösa förelagensverksamhel. Med tanke på del omfallande informationsarbete i form avkurser och framtagande av malerial som fordras för att lagen skall kunna trängain ordentligt i både konsumenlernas och näringsidkarnas medvetande, fordras entidsfrist, från del all lagen antas lill dess den iräder i krafl, på minsl 12månader. Som exempel på vilka problem som kan uppslå när informa-lions- ochförberedelseliden inför en komplicerad lags inlroduklion varil för kort kanhänvisas till konsumentkreditlagens införande. och , som fillsammans med ,SHIO-Familjeföretagen och ett antal andra organisalioner, avgivii gemensamlremissvar över konsumenlGänstulredningens belänkande SOU 1979:36, Konsumenttjänsllag,får härmed, som elt branschspecifikl Ullägg lill de generellaställningstaganden, som skett i del gemensamma remissyttrandet, belysalagföi-slagels konsekvenser ur byggnadsindustrins synpunkl. Föreningen ochförbundel vill redan inledningsvis pålala all ulredningsförslagd inte äranpassat lill de förhållanden, som råder inom byggnadsbranschen saml all denleoreliska grund på vilken ell flertal av de föreslagna beslämmelserna vilaricke ansluler lill den prakUska verkligheten. Enligt ulredningens förslag skall konsumenttjänstlagensbestämmelser äga generell lillämpning på underhålls-, reparations- ochombyggnadsarbeten avseende fast egendom. Arbelen av delta slag skiljer sigavsevärt från Ytlrandel är här utelämnat. Prop.1984/85:110 64 den lyp av Gänsler, som i övrigl är avsedda all inrymmasunder den föreslagna konsumenttjänsllagens tillämpningsområde. Arbelen på faslegendom kan vara omfallande och/eller lekniskl komplicerade.Avtal om sådana Uänsler kan dessulom sägas i sig innefatta en mångfald köp ochUänsler av inbördes myckel olika karakiär. Arbdena bcdrives också under myckelskilda beUngelser. Ofta inlräffar under arbe-lenas gång lill fasligheien ellerulomslående förhållanden hänförliga hinder och slörningar av olika slag, vilkavaril oföruisebara för såväl näringsidkare som konsumenl. Sålunda kan delexempelvis vid omläggning av golv eller lak eller vid andra arbelen. som i siginnefallar rivning eller nedmonlering av befinlliga byggnadsdelar, inle sällanvisa sig att underliggande malerial har annan beskaffenhel eller annan kvaliieiän vad som framgått av konsumenlens uppgifier eller vad som i övrigl kunnalförulsällas av en fackman. Detla medför då all det resulial, som från böGanvaril åsyftat, nödvändiglvis måsle ändras i ell eller annal avseende. Sådanaändringar kan föranleda att omfattningen eller kvalilelen på arbdena ökar ellerminskar men det kan även medföra ändrade förulsällningar för arbdenas ulförandeeller bedrivande med koslnadsmässiga konsekvenser som följd ulan att slulresullaieli sig påverkas. Arbelen avseende mer omfattande reparations- ochombyggnadsarbeten föregås vidare ofla av ell anbudsförfarande, där ell anialanbudsgivare i konkurrens lämnar anbud på ulförandel av arbdena. Till grund föranbuden ligger då av konsumenien eller av honom anlitad konsult upprättadebeskrivningar och rilningar avseende de arbelen som skall ulföras. Enkonsekvens av anbudsförfarandd är all de handlingar som ligger lill grund föranbudsgivningen blir av avgörande beiydelse för de kommande arbe-lenaskvaliiei, resulial och hållbarhd. Utförandel av arbetena måste vidare, iförekommande fall, anslula till vad besläml i beslui ombyggnadslov.