prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad som börredovisas i organisationsplanen framgår av mill anförande i den allmännamotiveringen. 1 denna paragraf bör ocksä läggas fast lånsstyrelsens skyldighetall upprätta och anla mobiliseringsplaner för kommunerna, länsplaner för länetoch särskilda planer för civilförsvarsverksamhel som behöver samordnas mellanflera kommuner. En föreskrift om alt skall samräda med berördakommuner har också lagils in i denna paragraf. I den allmänna motiveringen harjag lämnat en närmare redogörelse för . Det färankomma på regeringen eller myndighel som regeringen ulser all meddelaytterligare föreskrifler om länsstyrelsernas planläggning. I dessa sex nya paragrafer har bestämmelser som reglerarkommunernas skyldighet att planlägga för civilförsvarsverksamheten tagits in. 1den allmänna motiveringen har jag redovisat min syn på omfattningen av dennaplanläggning. De föreskrifter i lag som reglerar planläggningen bör vara ganskadetaljrika. I 10 b S första stycket las först in en uppräkning av deplaner som kommunen skall upprätta. I andra stycket har tagils in en möjlighel för regeringenatt föreskriva att skyddsplanen för att bli gällande hell eller delvis skall godkännasav regeringen eller den myndighel som regeringen beslämmer. I tredje stycket slås ocksä fast alt kommunenscivilförsvarsplanläggning skall samordnas med den kommunalaberedskapsplanläggningen. En molsvarande bestämmelse föreslås i lagen omkommunal beredskap. Vissa civilförsvarsplaner bör därvid vara gemensamma medmotsvarande beredskapsplaner. Ledningsplanen, informationsplanen och personal-och underhållstjänstplanen är sådana planer som bör vara gemensamma medmotsvarande beredskapsplaner. 1 paragrafen har också samrädsskyldighet medlänsstyrelsen tagits in. I Ijärde stycket föreskrivs om översyn och revidering avplanerna. 1 10 c-10 g SS har tagils in bestämmelser som reglerarinnehållel i stort i planerna. Om planernas innehåll har en närmare redogörelse lämnals iden allmänna motiveringen. Till skillnad mot vad kommittén föreslår såförordas i den allmänna motiveringen all fär ansvaret förmobiliseringsplanläggningen. Dock bör kommunen med underlag från länsstyrelsenupprätta en s.k. mobiliseringsöversikt. 1 punkten 6 i 10 c S har därför tagils 1984/85:49 71 in en beslämmelse om all ledningsplanen skall innehållauppgifter om civilförsvarsorganisationens mobilisering. Som anförts i den allmänna motiveringen bör skyddsrumsplaneni sin nuvarande form avskaffas och motsvarande planering tas in i skyddsplanen.1 10 e S har i ell iredje stycke tagils in bestämmelser som rör planeringen avskyddsrum. Bestämmelserna motsvarar nuvarande 24 och 26 S§ som upphävs. 1 denna paragraf finns föreskrifter om civilförsvarsplikt.Ändringama är närmast av redaktionell art. I Si lagförslaget bygger på all denuvarande sjukvårdspluionerna förs över till sjukvårdshuvudmännen. För alttillgodose personalbehovet för sjukvårdspluionerna måste förmodligen civilförsvarspliktenanvändas. Med nuvarande reglering torde inle detta kunna förenas. Emellerlidhar /antagit ett förslag lill lag omskyldighel för civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret(prop. 1983/84: 114, FöU 16, rskr 287). Med den nya lagen kan denna frågalösas. Någon särbestämmelse i civilförsvarslagen behövs således inle. I denna paragraf regleras rällen för civilförsvarschefernaalt infordra uppgifter från de civilförsvarsplikliga. Ändringen innebär attdenna befogenhet nu läggs på kommunerna. Ändringen i denna paragraf är närmasi av redaktionell artoch föranledd av ändringen i 7 S. F.n. föresknvs i denna paragraf att encivilförsvarspliktig för inskrivning i civilförsvaret är skyldig all inställasig pä utsatt tid och plals inom del civilförsvarsområde där han vistas.Eftersom civilförsvarsområdena avskaffas, måste bestämmelsen ändras. Någolbehov att ha en sädan liknande begränsning finns . Eftersomlänsstyrelserna ombesörjer inskrivningen ligger redan en begränsning lilllänet, vilket får anses vara tillräckligt. F.n. finns i denna paragraf vissa bestämmelser om förbudför den civil-försvarsplikiige alt under högsla civilförsvarsberedskap lämnacivilför-svarsområdel. Bestämmelserna har numera inle någon belyddse. Paragrafenkan därför upphävas. 1984/85:49 72 Som jag har angett i den allmänna motiveringen kanskyddsrumsplanen i sin nuvarande form avskaffas. Det berör föreskrifterna i22-28 SS. Föreskrifterna i 22 S har flyttats lill nya 10 S varför 22S kan upphävas. 1 23 § finns bestämmelser om skyddsrumsplaner. I 24 § föreskrivs alt skyddsrumsplanen skall angeskyddsrumsorternas gränser. Dessa gränser skall enligl förslaget tas in iskyddsplanen enligt 10 e S. 1 paragrafen finns också regler om hur gränsernaskall beslämmas. Dessa föreskrifter har lagils in i 10§ andra stycket. 24 § kandärför upphävas. F.n. innehåller 25 S bestämmelserom skyddsrumsområden.Paragrafen kan upphävas med hänsyn lill vad som anförts om skyddsplanen. 26 S innehållergrundläggande bestämmelser om beräkning av skydds-rumsbehovet. Dessabestämmelser har lagits in i den nya 10 e S varför 26 § kan upphävas. 27 S har ändratspå grund av all skyddsrumsplanen i sin nuvarande form avskaffas. 1 slällelskall det läggas fast att kommunen är skyldig au tillse all del byggs skyddsrumenligl skyddsplanen. Genomförandel får i övrigt ske på samma säU som förut.Uppgifter om behov m.m. framgår av skyddsplanen. Ändringen i 28 S är en följd av att skyddsrumsområdenaavskaffas. I denna paragraf finns f.n. vissa beslämmdser ominkvartering m.m. Det nuvarande andra stycket behövs inte och kan upphävas. 1stället har, med vissa redaktionella jämkningar, frän lagen om kommunalberedskap förts över bestämmelser som reglerar sådani som är alt anse somcivilförsvarsverksamhel. Ändringarna i denna paragraf är av redaktionell art. I denna paragraf finns f.n. föreskrifter som reglerarkommunernas skyldighet i visst hänseende i fråga om civilförsvarsverksamheten.Dessa uppgifter skall alltjämt finnas kvar. Vissa redaktionella jämkningar ochföljdändringar i lagtexten har emellertid gjorts. Bl.a. har bestämmelser somrör civUförsvarschefen i 1 mom. a) lagils bort. Föreskrifterna i punkten I mom.i) om ansvaret för bl.a. gatubelysning har numera mist sin belyddse.Föreskrifterna kan därför upphävas. I den allmänna motiveringen redovisasskyddsrumsutredningens förslag i fråga om skyddade utrymmen. F.n. ankommer detpå fastighetsägare att förse byggnader med skyddade utrymmen. Någon ersäuningutgår inle. Prop.1984/85:49 73 Enligt skyddsrumsulredningens förslag bör skyddadeutrymmen inte vara knutna till den enskilda byggnadens hehov utan ses som enkollektiv nyttighet pä samma sålt som skyddsrummen. Det är enligt utredningen nödvändigt all kommunerna fårett ökat ansvar. Ansvaret hör bestå i all i fred välja ut lampliga lokaler ochplatser för skyddade utrymmen och all vidta förberedelser bl.a. i form avinventering, åtgärdsförslag och planläggning, så ati utbyggnaden kan ske snabbtnår försvarsheredskapen behöver förstärkas. En bestämmelse med delta innehållhar förts in i punkten 1 mom. i). Kommunen bör också få ersättning för dessa åtgärder.Delta regleras i 42 S. Fastighetsägaren skall alltjämt vara den som harskyldigheten att ställa i ordning dessa utrymmen. Ersättning bör också ulgå förfastighetsägarens åtgärder. Bestämmelser om detla finns i 57 S. Bestämmelserna i paragrafens tredje moment kan upphävasmed hänsyn lill kommunernas nya roll i fråga om civilförsvarsverksamhelen. I denna paragraf regleras f.n. vilka organ i kommunen somhar hand om civilförsvarsverksamheten. Kommunens organisation har behandlats iden allmänna motiveringen. 1 41 S bör endasl den fredstida organisationenbehandlas. I första stycket har därtör angetts att det är fråga om fredstidaförberedelser. I andra stycket har bestämmelserna som berör skyddsrumsplanlagits bort. I stället har förts till bestämmelser om att kommunfullmäktigeantar kommunens civilförsvarsplaner. 1 tredje stycket har bestämmelser somberör beredskapsförhållanden lagits bort. Bestämmelserna i tredje momentet kan upphävas p.g.a.kommunens nya roll i fråga om civilförsvarsverksamhet. I denna nya paragraf har bestämmelser tagits in som berörledningen av civilförsvarsverksamheten under civilförsvarsberedskap. En närmareredogörelse i dessa frågor finns i den allmänna motiveringen, 1 första styckethar föreskrivils alt kommunstyrelsen utövar den ledning av civilförsvarsverksamhelensom ankommer på kommunen under civilförsvarsberedskap. Kommunensledningsansvar regleras i 5 §, 1 andra och tredje styckena regleras den direkta ledningenav civilförsvarsverksamheten. Som beskrivs i den allmänna motiveringen skallcivilförsvarschefen ha det direkta ansvaret i vissa frågor som har angetts iparagrafen. Civilförsvarschefen tas ut av genom inskrivning icivilförsvaret. Kommunen bör få det avgörande infiylandel på valel genom altlämna förslag lill . bör således följa förslaget ominte starka skäl talar emol. Normall bör chefen vara den brandchef somtjänstgör i kommunen. Som anförts i den allmänna motiveringen ärcivilförsvarschefen med sin stab en enhet i krigsorganisationen och således enstatlig resurs som ställs till kommunens förfogande (jfr 5 S), Prop.1984/85:49 74 1 denna paragraf regleras vissa ersättningsfrågor. Somanförs i motiveringen lill 40 § bör kommunen få ersäuning lör förberedandeålgärder i fråga om skyddade utrymmen enligl 40 S I mom. i). En föreskrift omdetla har tagits in i denna paragraf. Paragrafen innehåller f.n. vissa bestämmelser omersättning till kommunen. 1 den allmänna motiveringen förordas au kommunenskall få ersättning av statsmedel för de koslnader som kommunen har för ledningenav civilförsvarsverksamhelen och förberedelser i fred för denna verksamhet.Med förberedelser avses i första hand att upprätta och vidmakthålla angivnaplaner för verksamheten. Kommunen bör dock inle ha ersättning för koslnaderför egen personal som avses i 20 S. Bestämmelser om vad nu sagts har förts in idenna paragraf. Ersätlningen bör bestämmas och betalas ul av regeringen ellerav den myndighet som regeringen bestämmer. Ersättningen bör som framgår av denallmänna motiveringen beräknas efter en schablonmelod. Ändringen i denna paragraf är en följdändring av andraändringar i lagen. 49 och 50 §§ F.n. innehåller dessa paragrafer bestämmelser om gemensamtverkskydd. Som framgår av den allmänna motiveringen kan, med hänsyn lill vadsom anförts i kommentaren lill 7 § om alt reglerna om gemensamt verkskydd kanupphävas, också dessa båda paragrafer upphävas. Ändringarna i denna paragraf år av redaktionell art. 1 denna paragraf regleras vissa skyldigheler förfastighetsägare. Som anförts tidigare i kommentaren till 40 § bör reglernaändras i fråga om skyddade utrymmen. Punkten d) har således ändrats på så sättau skyldigheten alt anordna skyddade utrymmen ocksä skall kunna gälla underfredslid och inte bara under civilförsvarsberedskap. Vidare innebär ändringenatt det skyddade utrymmet inle bara avser den egna fastighetens behov. 1 likhelmed vad som gäller för skyddsrumsbyggandel är det inle nödvändigt att självabyggnaden förses med det skyddade utrymmet. Möjlighet bör finnas all anordnaetl skyddat utrymme friliggande i anslutning lill byggnaden. Punkten e) harändrats sä att skyldighel föreligger au upplåta det skyddade utrymmet åtbefolkningen. I etl nytt stycke har ersättningsregler tagits in som innebär attfastighetsägaren får ersättning för nämnda åtgärder. Prop.1984/85:49 75 Ändringen i denna paragraf innebär att vad som f.n.föreskrivs om civilförsvarschef skall i fortsättningen galla för kommunen. 1 denna paragraf finns föreskrifter om utrymning.Föreskrifterna bör också avse omflyttning vilket lagts till i paragrafen. Detkan ifrågasättas om inte bestämmelserna om fastighetsägarnas skyldighet som nufinns i lagen (1964:64) om skyldighet all upplåta inkvarteringshostad i krigm.m. borde tas in i civilförsvarslagen. Det fär dock t.v. räcka med att enhänvisning till denna lag las in i paragrafen. Ändringarna i denna paragraf föranleds av alt kommunernafått uppgifter i fråga om skyddade utrymmen (jfr 40 § I mom. i). För alt kommunernaskall kunna fullgöra dessa uppgifter måsle möjlighet ges för kommunerna attbesikla anläggningar och byggnader. I denna paragraf behandlas bl.a. civilförsvarschefensbefogenheter. Dessa befogenheter tilläggs nu kommunerna. I denna paragraf finns f.n. bestämmelser om förfoganderåttför bl.a. civilförsvarschef. Den rällen bör i stället avse kommunen. Enbestämmelse om detla har förts in i 68 S första stycket. Kommunensförfoganderätt kommer, som framgår av 41 a S, all i första hand utövas avkommunstyrelsen. Ingenting hindrar dock kommunstyrelsen frän att överlämna åtkommunens civilförsvarschef att besluta på kommunstyrelsens vagnar (jfr 41 a 8tredje stycket 3). Andra stycket kommer all sakna aktualitet och kanupphävas. 1 tredje stycket har viss förfoganderätt tillförtskommunen för kommunens nya uppgifter i fråga om skyddade utrymmen. 73 § Denna ändring är endast av redaktionell art. Bestämmelserna i denna paragraf kommer att sakna betydelseoch kan upphävas. 1 denna paragraf finns f.n. reglerat vissa befogenheterför civilförsvarschef. Dessa befogenheter läggs nu på kommunen. Prop.1984/85:49 76 I denna paragraf finns f.n. föreskrifter som gerlånsstyrelsen möjlighet att förelägga vite om någon underlåter att fullgöraskyldigheter som åligger honom enligt civilförsvarslagen. Föreläggande kanocksä riktas mot en försumlig kommun. Denna möjlighet bör utsträckas till altomfatta också försummelser beträffande kommunens nya skyldigheter enligt 2 akap. om planläggning m.m. eller föreskrifter som meddelas med slöd av bestämmelsernai della kapilel. Paragrafen har ändrats i enlighet härmed. 1983/84: 113 om ändring i civilförsvarslagen somantagils av vid 1983/(FöU 17, rskr 278) föreslåsbl.a. regler som ålägger kommunerna all kontrollera skyddsrumsbeståndet i kommunenoch se till alt fel och brister åtgärdas. 1 del lagstiftningsarbetetdiskuterades om kommunerna skulle tilläggas rätt att förelägga viten.Emellertid framhölls då alt den frågan borde prövas i det lagstiftningsarbetesom förbereds i fråga om kommunernas övertagande av ledningsansvaret förcivilförsvaret. Det är rimligt alt kommunema får rått all förelägga viten isädana fall där kommunen har aktualiserat en skyldighel för någon att fullgöranågot enligt civilförsvarslagen. En bestämmelse om detla har lagts till i dennaparagraf. Ändringarna i straffbestämmelserna är av redaktionell art. Denna paragraf innehåller besvärshesiämmdser. Debesvärsbesläm-melser som f.n. avser beslul av civilförsvarschef har ändratstill att avse beslul av kommunen. 1 övrigi år ändringarna av redaktionell art. Lagen föreslås träda i kraft . Vid dentidpunkten kommer dock kommunerna inte alt kunna överta ledningen av civilförsvarsverksamhelen.Del beräknas kunna ske först . Av det skälet föreskrivs attäldre bestämmelser alltjämt skall tillämpas till den tidpunkten. När kommunerna övertar ansvarel för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig. måste de planer som anges i 2a kap. vara upprättade och antagna. Det är därför nödvändigt alt planläggningenkommer i gång så tidigt att planerna är klara vid ulgången av . 1ikraftträdandebestämmdserna föreskrivs därför all planläggningen skall startautan hinder av att de äldre bestämmelserna gäller. Planläggningen måste ske medstöd av de nya bestämmelserna. om detta ges ocksä. Den föreskrifteninnebär au alla nya bestämmelser som har med planläggningen all göra blirtillämpliga vid genomförandet av den. Det innebär bl.a. all kommunerna får rättlill ersältning för arbetet med planerna enligt den nya 44S. 1984/85:49 77 4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:63) omkommunal beredskap 1 den allmänna motiveringen framhålls allcivilförsvarsverksamheten hör regleras i civilförsvarslagen och att lagen omkommunal beredskap endasl bör innehålla föreskrifler om kommunens uppgifter ifråga om övrig civil loialförsvarsverksamhet. Denna paragraf innehåller f.n. föreskrifter om sådani somär att anse som civilförsvarsverksamhet. Kommunens uppgifter i detta hänseenderegleras i civilförsvarslagen. Paragrafen kan därför upphävas. I denna paragraf regleras bl.a. kommunens skyldighet attvidta förberedelser i fredstid för viss totalförsvarsverksamhel, exempelvisplanläggning. Emellertid skall kommunen planlägga sin civilförsvarsverksamhelenligt bestämmelser i civilförsvarslagen. Ett tillägg till första stycket hardärför gjorts med innehåll att kommunens planläggning enligt lagen om kommunalberedskap kan begränsas av särskilda bestämmelser, t.ex. i civilförsvarslagen.Övriga ändringar är av redaktionell art. I denna paragraf finns föreskrifler om kommunensberedskapsplanläggning. I paragrafen har gjorts elt tillägg med hänvisningtill 10 b S tredje stycket civilförsvarslagen som innehåller föreskrifter omsamordning av beredskapsplanläggningen med civilförsvarsplanläggningen. I tredje stycket finns föreskrifler som berörcivilförsvarschef. Föreskrifterna behövs inle och kan därför upphävas. Denna paragraf innehåller föreskrifler om ersättning tillkommunen för planläggningskostnader. F.n. får kommunen inte full kostnadstäckningoch inte heller ersättning för planrevision. Som anförts i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.5) bör kommunerna få samma ersättning för den kommunalaberedskapsplaneringen som för civilförsvarsplaneringen, dvs. fullkostnadsersättning samt ersättning för planrevision. Paragrafen har ändrats ienlighet med del anförda. Denna lag hör träda i kraft som lagenom ändring i civilförsvarslagen, dvs. Som anförts tidigarekommer kommunerna emellertid inle alt kunna överta ledningen av civilförsvarsverksamhelenförrän tidigas! den Ijanuari 1987. Prop.1984/85:49 78 civilförsvarslagen måste därför gälla lill den tidpunkten.Av samma anledning måste också de äldre bestämmelserna i lagen om kommunalberedskap alltjämt tillämpas t.o.m. utgången av . Kommunerna måste emellerlid påbörja sin planläggningenligt 2 a kap. civilförsvarslagen . Den planläggningenskall kommunerna samordna med den kommunala heredskapsplanläggningen. Därförmåsle ulan hinder av all äldre bestämmelser alltjämt skall gälla de nyabestämmelserna i lagen om beredskap tillämpas på den kommunalaberedskapsplanläggning som är nödvändig för samordningen medcivilförsvarsplanläggningen. Det innebär bl.a. all kommunerna fär ersällningenligt den nya 16 S- Jag hemställer att lagrådets yttrande inhämlas överförslagen till 1. lag om ändring i civilförsvarslagen (1960: 74), 2. lag om ändring i lagen (1964:63) om kommunalberedskap. Regeringen beslular i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1984/85:49 79 Fristående sammanfattning av betänkande Ds Fö 1983:10Stockholm 1983 Prop.1984/85:49 80 Regeringen bemyndigade chefen förförsvarsdepartementet att tillkalla en kommitté med uppdrag att behandla frågorsom har samband med genomförandet av tolalförsvarsbeslul angåendecivilförsvaret och kommunerna. Kommittén antog benämningenProvplanläggningskommil-tén-Civilförsvaret och Kommunerna (Pro CK). I oktober1983 överlämnade kommittén lill försvarsministern betänkandet (Ds Fö 1983:10)Kommunerna och Civilförsvaret - Ledning och planläggning på lokal nivå. arbete har från många håll framhållits all det föreligger ell slortbehov av och intresse för att ta del av kommitténs överväganden och förslag.Man har framfört att del skulle vara av stort värde om kommitténs förslag kundesammanfallas och spridas i en lättillgänglig form. Mot dennabakgrund har kommittén utarbetat föreliggande publikation som ulgör en relalivifyllig sammanfattning av innehållet i betänkandet. Provplanläggningskommitlén - Civilförsvaret och Kommunerna Sammanfattning av förslagen 1. Bilaga 1 Kommitténs sammansättning 6 1984/85. Åven om civilförsvaret har genomgått många förändringarunder tiden efter har lednings- och ansvarsförhållanden intenämnvärt ändrats sedan tillkomsten av civilförsvarslag. Elt antalfaktorer lalar emellerlid nu för en förändring i dessa avseenden. De viktigastefaktorerna redovisas nedan. Antalet kommuner i landet har minskatkraftigt. finns 284 kommuner. 1960 var anlalel drygl 1 000. Kommunerna har fått ett ökat ansvar inom olika områden av samhällsplaneringen och för kommunin vånarnas trygghet. D Nästan alla fredslida förberedelser för totalförsvaretsverksamhet bygger på principen alt den som har ett ansvar för en verksamhet ifred bör även i krig ha motsvarande ansvar om denna verksamhei skall fortsättadå. Enligt tolalförsvarsbeslul skallsträvan vara att åstadkomma en stark samhällsanknytning av civilförsvarsverksamheten. Vidare bör man skapa förutsättningar för befolkningen all akti vt delta i verksamheten. En god lösning når del gäller all tillgodose dessa önskemål år alt förankra verksamheten hos de ordinarie samhällsorganen och där möjliggöra ett politiskt inflylande. Frågan om elt ökat kommunall ansvar för ledningen avcivilförsvaret på lokal nivå har utretts mycket grundligt. Del skedde försl iinterna utredningar inom civilförsvarsslyrelsen . När1978 års försvarskommitté intresserade sig för frågan tog diskussionen fart påallvar. En sårskild expertgrupp inom försvarskommillén, den s.k. CK-gmppen,fick i uppdrag att utreda frågan och utarbetade två rapporter.Försvarskommitténs förslag låg till grund totalförsvarsbeslut.Riksdagen beslutade därvid bl.a. om följande tre väsentliga förändringar förcivilförsvarets del: Kommunerna skall med början senastunder /85 ta över ansvaret för ledningen avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig och del planlåggningsansvar ifred som hänger samman härmed. Lokala skyddsplaner skall upprättasi samtliga kommuner. En hemskyddsorganisalion skall byggas upp under1980-talet. I försvarsbeslutet betonades all övergången lill det ökadekommunala ansvaret skall samordnas med att hemskyddsorganisationen införs ocharbetet med skyddsplaner. I försvarsbeslutet uttalades klart att civilförsvaret äveni fortsättningen Prop.1984/85:49 83 skall vara en statlig angelågenhet. Enkelt uttryckt kanman säga att staten uppdrar åt kommunerna att mot ekonomisk ersättninggenomföra vissa förberedelser i fred för att under beredskap och i krig kunnaleda civilförsvarsverksamhelen på lokal nivå. Staten år således även i fortsättningenhuvudman för civilförsvaret. tog inte ställning till storleken av stålensersättning till kommunerna och formerna för denna. För all genom en provplanläggningpraktiskt pröva den framtida ansvarsfördelningen mellan lånsstyrelserna ochkommunerna, kostnadsfrågan m.m. beslöt regeringen alt tillkalla enparlamentarisk kommitté. Denna kommitté, Provplanläggningskommitlén-Civilförsvaret och Kommunerna (Pro CK), tillsattes . Den fick tilluppgift all med utgångspunkt i den inriktning av civilförsvarsverksamhelen somframgår av lotalförsvarsbeslutet leda provplanläggningen samt att överväga ochlämna förslag om fördelningen av ansvarel mellanlänsstyrelserna och kommunerna för olika planer och andra därmed sammanhängande beredskapsåtgårder i fred när det gäller såväl civilförsvarsverksamheten inom den enskilda kommunen som den civilförsvarsverksamhet som skall samordnas över kommungränser, D hur ledningen av den civilförsvarsverksamhet som skallsamordnas över kommungränser bör organiseras, innehåll och utformning av de olikaplanerna för civilförsvarsverksamheten, erforderligaförfattningsbeslåmmdser för genomförande av beslut i fråga omcivilförsvaret och kommunerna saml D regler som bör gälla för ersättning till kommunerna förderas civilförsvarsverksamhel i fred. För att få underlag för våra överväganden och förslag har22 kommuner i och genomfört en provplanläggning undervår ledning. Valel av län och kommuner har gett goda möjligheter lill en bredbehandling av frågor om civilförsvarsplanläggning. Sålunda har olika problemkunnal belysas såväl i stora och medelstora kommuner som i mindre kommuner avglesbygdskaraktär. De kommuner som deltagit i provplanläggningen är iMalmöhuslän: , , , , , , , ,, , och samt i län:Borlänge, , . , , , , , ochÄlvdalen.