prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — , energikommitté (1981:08), (Kn 1982:03),och Älmhuhs kommun avslår från att ytlra sig i ärendel. Prop.1984/85:5 59 Remissvarenkan hänföras lill några begränsade områden som ålerfinns i promemorian. Såledeskommenterar flertalet remissinstanser förslaget om en samlad energiplan ochdärmed sammanhängande frågor. Sådana frågor är synen på en samladenergiplanering, avvägningen mellan tillförsel och sparande, formella krav påenergiplaneringen/energiplanen. Taxesält-ningsprinciper och prissättning påenergi behandlas också. Andrafrågor som tas upp är siyrmedel för alt genomföra energipolitiken på lokal nivåoch byggnadslovsplikt vid byte av uppvärmningssyslem. Vidare har frågan om enförsöksverksamhet diskuierats. Nästansamtliga länsstyrelser har inkommii med remissvar och av dessa har samtligatagil upp frågan om roll i energiplaneringen. Ianslutning lill förslaget om pannbesiktning och energiutbildning av personalinom sotningsväsendet för flera av remissinslanserna fram synpunkter på denkommunala energibesiktnings- och rådgivningsverksamhelen och på behovel avenergiinriktad utbildning. Förslagetom en samlad energiplan kommenteras av flerlalel remissinslanser. En utveckladkommunal energiplanering innebärande en helhetssyn omfallande tillförsel,distribution och användning av energi i kommunen tillstyrks sålunda av deflesta remissinslanser. Vad beträffar kraven på atl energiplanen skall omfaltaalla seklorer blir bilden mera splittrad. Sålunda ifrågasätls i slorutsträckning värdel av och möjligheterna atl låtaenergiplaneringen/energiplanen omfatta områden som kommunerna endasl marginelltkan påverka. Framför alll ulpekas transportområdet och induslrin som i slortopåverkbara. Med hänvisning härtill förordas därför alt kommunerna koncentrerarsina insatser på områdena värmeförsörjning, energisparandet i egna fasligheler,inarbelning av energiaspekter i mark-och bebyggelseplaneringen saml rådgivningfill fastighetsägare i energihushållningsfrågor. Förslagetall energiplanen skall innehålla kvantitativa mål kommenteras också. Etl slortantal remissinstanser ifrågasätter om ell sådanl krav bör införas i lagtextenoch att kommunerna i stället bör kunna utforma mål för energihushållningen ocholjeersällningen efler egna förulsältningar och resurser. Över huvud lagetefterlyses en slor frihei för kommunerna atl ulifrån lokala förutsättningar,resurser och ambitioner utforma energiplaneringen på sitl eget säll. släller sig i huvudsak bakom en utveckling av den kommunalaenergiplaneringen enligt förslagel. Atl vidga energiplaneringen till altomfatta även transportsektorn och indusirins energianvändning har ett storlvärde. Kommunen bör dock koncentrera sina insatser på de 1984/85:5 60 områdendär de har de bäsla möjligheterna alt påverka utvecklingen, dvs.värmeförsörjningen, energisparandel i egna fasligheler, inarbelning avenergiaspekter i mark- och bebyggelseplanering samt rådgivning till fastighetsägarei energihushållningsfrågor. Verket menar alt energiplaneringen bör varaöversiktlig och samordna energibeslul i kommunens förvallningar med varandrasamt ledas av kommunstyrelsen. Energiplaneringen skall komma lill uttryck i eltenergipoliliskl program som skall antas av kommunfullmäktige. anserinte alt det är nödvändigl all i lagen slälla krav på kvantitativa mål.Planeringen bör ändå kunna ge information lill siaten och fungera i en dialogmellan stat och kommun om genomförandet av en nationell energipolitik. Liknandesynpunkter vad avser omfattningen av planeringsansvaret framförs av statens rådför byggnadsforskning som anser alt ell obligatoriskt planeringsansvar förområden som kommunerna har små möjligheter atl påverka vore olyckligl. år tveksam till all föreskriva planeringsplikl förall energianvändning, exempelvis inom transportsektorn. Riksrevisionsverkeianser likaledes alt kommunen bör koncentrera insatserna till områden de kanpåverka och ifrågasäller om staten ytterligare behöver formalisera denkommunala energiplaneringen. Verkel avslyrker därför förslaget lill ändring avlagen. Statskontoret tycker atl en helhetssyn är värdefull.Planeringsverksamhet bör dock ha ett nära samband med reell beslutsförmåga ochbeslutsrätt. framför liknande synpunkter och anser atl tanken på en helhetssynhar drivits längre än vad som är praktiskt genomförbart. Verket är tveksamttill kravet på att frågor som rör transportsystemet måste beaktas och menar attkommunerna bör koncentrera sina insatser till de områden som de har rådighetöver. Däremot kan utvidgningen innebära all kommunen skaffar sig kunskap omandra energianvändare, exempelvis industrin. Den närmare utformningen avenergiplaneringen, bl. a. målformuleringarna bör kommunerna själva svara för. negativt till förslaget och menar atl delinte finns någon redovisad argumentation som övertygar institutet om behovetav en ändring av lagen. Länsstyrelseni anser del angeläget med en energiplan men menar alt områdensom kommunen har små möjligheter att påverka bör ligga utanför. Sådana områdenär transportsektorn, energibehovet i fritidshus och hushållens elanvändning förannat än uppvärmning. Möjligheterna alt påverka vissa områden ifrågasättsockså av i som menar alt en ulveckladenergiplan kan medföra ökad insikt om energifrågornas betydelse för olikaverksamhetsområden inom en kommun. Kommunens samverkan med industrier ärsärskilt viktig. i framför liknande synpunkter omenergiplaneringens betydelse för kunskaper och diskussion på energiområdet. 1984/85:5 61 Ävenlänsstyrelsen i län lar upp frågorna om dels en helhetssyn, delsomfattningen av energiplaneringen och anser del angelägel med en sammanhållenenergiplan. Sektorer som kommunen har små möjligheter att påverka bör dockligga utanför kommunens planeringsansvar. Liknande synpunkier framförs avlänsstyrelserna i län, , län och Västmanlandslän. i ifrågasätter om det är realistiskt atlräkna med en sammanhållen plan mot bakgmnd av de genomförandemedel som finns. Länsstyrelseni finner del angeläget att en helhetssyn präglarenergiplaneringen. I en försöksverksamhet bör prövas på vilket sätt transporteroch bebyggelseplanering skall inlegreras i energiplanen. Länsstyrelseni lillstyrker den vidare omfattningen och menar alt det ärorimligl atl exempelvis industrins energianvändning skulle ligga heh vid sidanav kommunens planering. pekar på förekommande samarbete när detgäller spillvärme och fastbränsleeldning. Länsstyrelseni anser att en beredskapsplanering för allvarliga avbrott ienergilillförseln bör ingå i energiplaneringen. Länsstyrelseni anser att en vidgad energiplan omfattande bl.a.transportsektorn och industrin blir en viktig informationskälla för kommunensbedömning av energibehov m. m. Länsstyrelseni vill begränsa energiplanens omfattning och är därför iveksamtill atl i lag slälla krav på en särskild energiplan. ärangelägen om atl formahseringen inte drivs för långl. framhåller alt del ligger nära till hands atl utvecklaoljereduktionsplaneringen lill en planering för värmeförsörjning. Enbegränsning av kommunernas planeringsansvar i denna riktning motiveras av attkommunerna skall ha fömlsätlningar all påverka den energiförsörjning ochenergihushållning som planeringen avser. Del är tveksamt om planeringen böromfatta transportsektom. Uppgifter om den medelstora och slora industrinsenergibehov bör ingå i kommunernas planering. Förbundet förordar därför altplanen enbart skall omfatta värmeförsörjning och innehålla kvantitativa målför energihushållning och för atl minska oljeanvändningen. Föreningen år också positiv till kraven på kvantitativa mål, liksomlandsorganisationen i (LO) som dessutom undersiryker behovel av enhelhetssyn på energiplaneringen. Denna är viklig för den dialog som bör förasmellan kommunerna och staten. LO framför vidare atl kommunerna har elt viktigtinflytande över industripolitiken genom sin energipolitik. år tveksam till om transportsektorn skall omfattas avenergiplaneringen. Vidare vill föreningen all grova uppskattningar skall varatillräckligt vad avser exempelvis fritidshusens energibehov. RiksförbundetEnergileveranlörerna (REL) och vill inle hellerinordna transportsektorn i energiplaneringen. 1984/85:5 62 Elverksföreningenvill begränsa obligatoriet till i huvudsak en värmeplan. () lillstyrker en obligatorisk plan somomfattar värmeförsörjning och innehåller kvantitativa mål. Planering av övrigenergianvändning inom exempelvis transportsektorn bör däremoi vara ettfrivilligl ålagande. Mernegativa synpunkier framförs bl. a. från Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA)som menar atl förslaget - trols goda ambitioner om en samordning och enhelhetssyn riskerar att resultera i detaljstyrning och bristandeflexibilitet. Förslagel om energiplan bör utformas översikfligl. IVA förordaratt upprättandet av energiplaner görs frivilligt iavvakian på en ingående utvärdering av den kommunala energiplaneringensbetydelse för energitillförsel och energihushållning. liksom avslyrkerförslagel lill en sammanhållen energiplan. menar att energiplanering bör ske på frivillig basis. Stockholmskommun understryker vikten av samordning mellan energiplanering och exempelvisbebyggelseplanering, trafikplanering, miljöskyddsplanering och ekonomiskflerårsplanering. Kommunen menar vidare att en helhetssyn på energiplaneringenär bra. Kravel på kvanlilativa mål i lagtexten stöder kommunen däremot inte. Skellefteåkommun avslyrker också denna del av förslaget och är dessutom tveksam till omtransportsektorn skall ingå i energiplanen. pekar påsamordningsmöjligheterna genom en sammanhållen energiplan. kommunbetonar att behov finns av elt helhels-grepp och att en energiplan börupprättas i samverkan mellan berörda förvaltningar. Uppsalakommun anser inte heller del riktigt att i lagtexten ta in föreskrifter omspecifika mål. Kommunen är positiv till en samlad och heltäckande kommunalenergiplan och betonar bebyggelsens utbredning och ulformning och dessbelydelse för energianvändningen. Närmare studier av olika faktorers inverkanpå kollektivtrafikförsörjning kan ge underlag för en bäitre planerad energihushållning.Aktiva insalser kan minska arbetsresorna och därmed påverkaenergianvändningen. Enköpingskommun tillslyrker en vidare syn på energiförsörjningen men anser inte attenergiplaneringen skall utsträckas till områden, där kommunens möjligheter attpraktiskt påverka utvecklingen är ringa, exempelvis transportväsendet. Avestakommun framför liknande synpunkier och tycker att energiplanen enbart böromfatta värmeförsörjningen, vilkel också instämmer i. Umeåkommun vill gå ännu längre och begränsa planen till uppvärmning av de störretälorterna. år också iveksam till en heltäckande plan medhänvisning lill begränsade möjligheter att påverka exempelvis transportsektorn.Kungälvs kommun förordar en sammanhållen energiplanering men pekar på Prop.1984/85:5 63 svårigheteratt påverka bl. a. transportsektorn, fritidshusens energibehov, hushållenselanvändning för andra ändamål än uppvärmning. Sundsvallskommun menar att det är värdefullt med en samordnad energiplan. Kommunerna bördock själva ange omfattning och ambitioner av energiplaneringen.Planeringskraven bör inte utsträckas till områden, över vilka kommunema intehar rådighet. framför liknande synpunkier liksom kommunoch kommun. Även betonar all ambitionsnivån måstefå variera från kommun lill kommun och att insatserna bör kunna koncenlreraslill påverkbara områden. kommun inslämmer i alt del är lämpliglatt anpassa energiplanen till lokala förutsäUningar och möjligheter. Lindesbergskommun anser att planeringsansvaret bör begränsas till uppvärmningsområdel ochvill överiåla drivmedelsområdet till regeringen eller . Borlängekommun år också Iveksam fill atl låta planeringsplikten omfattatransportsektorn. Göteborgskommun stöder en integrering av oljereduktionsplaner och energisparande. Del ärdock inle meningsfullt all bedriva en långtgående planering inom områden därkommunen inle har reella styrmöjligheter. Kommunen är Iveksam fill omenergiplanen skall omfalta transporter och bebyggelseplanering. Energifrågomaär dock viktiga för planeringen av trafiksystem och bebyggelse. Kalmarkommun förordar en helhetssyn på energiförsörjningen och energihushållningen,men skiljer noga på planering och plan. Kommunen menar all en plan fömlsälterklara genomförandemedel. Det är därför meningslöst att använda plan försvårpåverkade delar som industrins energianvändning och transportsektorn istorl. En lotal energiplan är praktiskt ogenomförbar. Endastvärmeförsörjningsplaner bör göras obligatoriska. Alvestakommun ifrågasätter om det är möjligt att låta planeringen omfalta alla deolika leden inom alla tänkbara samhällsområden. Kommunen vill mjuka upp kravenpå en helläckande energiplan, bl.a. för atl begränsa sina planeringsinsaiser. Örkelljungakommun år principiellt motståndare lill att stalsmaklema ålägger kommunernafler och fler obligatoriska arbetsuppgifier. Kommunen motsätter sig dock intelagändringsförslagel men betonar alt det är viktigt att ge kommunen storhandlingsfrihet i atl lägga upp energiplaneringen. Krokomskommun anser inte att behov finns av en reglerad kommuntäckande energiplan medhänvisning till nuvarande krav och pågående utveckling i kommunen. Ragundakommun är också tveksam till att inrälla ett nylt planbegrepp islället för altfortsätta och genomföra redan upprättade planer för exempelvis oljereduklion.Även kommun år negativ till en utvecklad energiplaneringmed hänvisning lill begränsade resurser och förutsättningar. Inte heller Årekommun tycker att det finns behov av en sådan planering. Kommunen menar ändåatl en 1984/85:5 64 samordningav olika delplaner i energiplaneringen lill en gemensam plan vore fördelaktigt. Skövdekommun menar alt staten bör ta etl ekonomiskt ansvar för uppföljningen på lokalnivå av de nationella målen för energipoliliken. Annars är risken atlambitionerna angående energiplaneringen inte uppfylls. Kommunen anser vidareatl sysselsällningsaspekterna bör ges störte uirymme i energiplaneringen. Flerakommuner lillstyrker dock förslaget om ändring av lagen. Således anser Malmökommun det bra med etl samlat grepp över den kommunala energiplaneringen ochtillslyrker förslagel om ändring av lagen, liksom och Bräckekommun. Även kommun lillslyrker förslagel om energiplanen får en enklareutformning i en glesbygdskommun. Kristinehamnskommun instämmer i alt energiplaneringen bör omfalta hela energiförsörjningen.Möjligheterna all genomföra en energiplan är dock små eflersom styrmedlen ärfå. Det behövs styrmedel och planering inom energiområdel. Energiplanen kanlätt bli en produkl med begränsade möjligheter till genomförande. Ävenbland övriga remissinstanser finns synpunkier som innebär atl man utan någraegentliga invändningar tillslyrker förslagel om en ulvecklad kommunalenergiplanering med en helläckande energiplan. Bosladssiyrelsenär positiv lill alt kommunerna skall upprätta särskilda energiplaner. Planernabör innehålla kvantitativa mål för energihushållning och oljereduktion. anser atl en utvecklad energiplanering ger möjligheter atllångsiktigt påverka lokala frågor som luft- och vattenföroreningar,bränsletransporter saml olika energihushållningsåtgärder. Från miljösynpunkt ärdel bra atl begränsa energianvändningen. Även riksantikvarieämbetetunderstryker atl miljöhänsyn och värden i den befintliga bebyggelsen måstebeaklas i energiplaneringen. Transportrådetanser att en effektiv energiplanering bör bygga på en helhetssyn. Detär önskvärt alt kommunerna aktivi engagerar sig i frågan om hurenergiförbrukningen för irafiken skall minskas. Rådet pekar på möjligheternafill effektivare trafikförsörjning genom den fysiska planeringen samtframhåller atl det är viktigt att effektivisera kollektivtrafiken. Konsumentverketbetonar all del är viktigt all kommuninvånarna får möjligheter alt della iplaneringsprocessen. Energiforskningsnämndenlillstyrker förslagel och undersiryker att det är angeläget att planeringenulformas efler lokala förutsättningar. () ansluter sig till alt energiplaneringen på lokal nivå skergenom kommunens försorg, HSB undersiryker att den fortsalla energiplaneringenulgår från noggranna bedömningar av bebyggelsens framlida energibehov. 1984/85:5 65 K-Konsultanser alt obligatoriet endasl bör omfalta uppvärmningssektorn med därtillhörande elproduktion (kraftvärme). anser all del är viktigt atl inle endast uppvärmning omfattasutan även industrins behov av energiförsörjning. Energiplaneringen måste varaflexibel och inte alllför lungt belasta kommunen. Riksbyggeninstämmer i att kommunernas ansvar för energiplanering bör utvidgas. har inget att erinra mol en föreslagen ändring fill ensammanhållen energiplan. 2.4Avvägningen mellan tillförsel och sparande av energi Deremissinstanser som särskilt tagit upp frågan om avvägningen mellan tillförseloch sparande behandlar den tillsammans med andra frågor som har nära samband.Exempelvis betonas taxornas betydelse, behovet av statistik för uppföljning ochbetydelsen av att beakta miljöaspekter. Såledesbetonar betydelsen av etl rättvisare taxesystem föravvägningen mellan fillförsel och användning. anser att avvägningen mellan ålgärder för tillförsel och sparandeinom värmeförsörjningen är en av de viktigaste frågorna för den kommunalaenergiplaneringen. Verket inslämmer i alt stödsystemet och taxeutformningenbetyder mycket för denna avvägning. El- och fjärt-värmetaxornas utformning börutnyttjas effektivare som styrmedel. Dessutom behövs bättre metoder förutvärderingar och jämförelser. anser att avvägningen mellan användning och fillförsel bör ske pålokal nivå och lämpligen i kommunens översiktliga energiplanering. Den lokalaenergistatisliken behöver därför förbättras. Behovel av energislalistikunderstryks också av kommun och (). menar atl synen på avvägningen mellan energihushållning ochtillförsel av energi bör vidgas. En helhetssyn på energiplaneringen kaninnebära all även miljövinster vägs in. nämner ocksåmiljöhänsyn och menar alt det är angeläget att värna om miljön genom effeklivenergihushållning och minskade ulsläpp. behandlar frågan om tillförsel och hushållning av energi ifjärtvärmeområden genom att diskutera laxesätlning i ett vidare perspektiv. understryker att det är viktigt att den fortsatta energiplaneringenutgår från noggranna bedömningar av bebyggelsens framtida energibehov. Del ärdärför nödvändigl alt beakla nya lösningar inom såväl tillförsel som användningav energi för uppvärmning. anser atl utbyggnadav fjärrvärmenätel bör föregås av mer ingående överväganden om exempelvisenergibehov än hitfills. anser att det krävs sparvänliga taxor och 5 1984185. 1984/85:5 66 krafiigslyrning om sparande skall bli ell alternativ i Qärrvärmeområden. Riksbyggennämner också taxornas bei:ydelse för avvägningen mellan produktion ochsparande liksom och som hänvisar lillmarginalkoslnadsresonemang. Kungälvskommun påpekar att slatliga stödåtgärder inte får molverka varandra och ledalill samhällsekonomiskt ogynnsamma åtgärder. Vid avvägningen mellan hushållningoch tillförsel bör de samhällsekonomiska aspekterna vara avgörande. 2.5Taxor och prissättning på energi Avde remissinstanser som behandlat frågan om taxor och priser pekar flera på hurviktig utformningen av taxan är, exempelvis på fjärrvärme, för att åstadkommaen lämplig avvägning mellan tillförsel och sparande. Synpunkter på alt marginalkostnadstaxorbör införas framförs också i sammanhanget. anser del angeläget att kommunerna får hjälp med både konkretariktlinjer och prakliska exempel för prissättning av leveranser av fjärtvärmeoch el. för fram liknande synpunkter och anser dessutomatt taxor med hög fast kostnadsandel måsle undvikas eftersom sådana taxor ärförödande för det individuella sparintresset. understryker all det behövs sparvänliga taxor för att få energisparandei fjärrvärmeområden. Förbundet efterlyser också en kraftig styrning så atlsparalternativen får konkurrera med fjärtvärmen. Landsorganisationeni (LO) menar atl taxor för el och fjärrvärme bör spegla kortsiktigamarginalkostnader. Med sådana taxor kommer de åtgärder att vidtas som är såvälfastighetsekonomiskl och kommunalekonomiskt som samhällsekonomiskt lämpliga. anser att skatte- och avgiftsnivån på importeradeenergislag olja, kol och naturgas bör sättas lika per energienhet för atlundvika samhällsekonomiska suboplimeringar. Riksbyggenmenar all taxorna på el och fjärtvärme bör vara styrande så att det är billigtatt spara energi i förhållande fill kostnaderna att producera motsvarandeenergi. anser att en princip vid taxesättningen för elableradevärmeverk bör vara alt verket får täckning för självkoslnaderna. Föreningenvill inte ha någon överföring av medel från taxekollektivet tillskattekollektivet eller omvänt. () understryker all taxor för Qärrvärme ochelvärme måste utformas så alt åtgärder för atl spara energi ger ekonomisktutbyle. framför liknande synpunkier påfjärrvärmelaxan och menar bl. a. att den rörliga delen i taxan måste vara såstor atl det finns etl incitament till sparande. 1984/85:5 67 pekar också på atl energilaxans rörliga del bör uigöra endominerande del av totalkostnaden för att slimulera energisparandet. Halmstadskommun och förordar marginalkost-nadslaxor för alt deslimulerar lill energisparåigärder som är såväl fastig-hels- som kommunal- ochsamhällsekonomiskt lämpliga. Även menar atl sådana taxor harslor betydelse för alt påverka konsumtionen. Utformningen av energilaxor ärell viktigt styrinstrument. Ulricehamnskommun menar all taxesällningen är elt styrmedel som kan användas för atlpåverka fastighetsägare atl ersätta loppbelastningen med olja med andrabränslen än el. anser all fjärrvärmen ofta blir dyr för konsumenterna mensamlidigt medför viss samhällsnytta vilket bör påverka taxesällningen.Fjärrvärmeverksamhel möjliggör användning av dels olika bränslen, delsavancerad teknik för rening av ulsläpp. Förbundet menar därför attfjärtvärmekolleklivel inle skall belastas med hela den s. k. självkostnadenför Qärrvärmerörelsen. belastas en mindre abonnenlkate-gori under enexpansiv och kort uppbyggnadsperiod. Hyresgäströrelsen förespråkar politiskainsatser och beslul som innebär atl fjärrvärmeverksamhet slöds ekonomiskt ochalt fjärrvärmeenergin skall vara den prisledande värmeenergin. Till viss delbör fjärtvärme finansieras skattevägen eftersom de miljöfördelar som fås kommeralla kommuninvånare till del. kritiserar därför resonemanget ommarginalkostnadspris-sältning av fjärrvärme. Linköpingskommun menar all taxorna bör utformas enkell och överskådligt så att de lämnarkonsumenterna god vägledning. Avde remissinstanser som tar upp frågan om styrmedel pekar flera på attbefintliga styrmedel borde kunna ulnylljas effektivare. Således framför mångaremissinstanser bl.a. alt några ytterligare siyrmedel inte behövs. Vidare förskrav fram på översyn och förenkling av styrmedlen. menar att krav på effektiva styrmedel måsle vägas mot krav på insynoch inflylande för kommuninvånarna. Länsstyrelseni menar atl de nuvarande medlen är tillräckliga men bordeutnyttjas effektivare. , och statens energiverkframför liknande synpunkter. () pekar på de allmännyttiga bostadsföretagensprisledande funktion och därmed styrande möjligheter på energihushållning. Krokomskommun, kommun och anser atl nuvarandesiyrmedel är tillräckliga. delar uppfatlningen atldel knappast behövs ytterligare Prop.1984/85:5 68 styrmedel liksom och FöreningenSveriges Energirådgivare. tror inte att utökade styrmedelskulle förbällra den kommunala energiplaneringen. Slatens råd för byggnadsforskning anser alt kommunemasaknar effektiva instrument för atl akfivl styra energianvändningen. Det ärdärför bra med en översyn av befintliga styrmedel. Även iVärmlands län förordar en översyn och vill all reglerna samlas. iBlekinge län anser dessutom all styrmedlen bör förenklas liksom länsstyrelseni . () efterlyser endiskussion om hur styrmedlen kan förändras eller minskas så att medlen inlemotverkar varandra. anser alt de slalliga regleringarna börminskas. i (LO) menar alt styrmedlenhar utnyttjats i begränsad omfattning.