prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Genomförande av fierårs- ochfördelningsplanerna för det statliga resp. stalskommunala byggandet förutsälterytteriigare medel genom särskilda sysselsättningsinsatser. Regeringen har iföreskrifier för flerårs- och för-delningsplanearbetet gjort det möjligl förväghållarna atl på etl bättre sätl än beakta de särskildamedelslillskotlen i sin planering. Inte minst när det gäller all upprätthållavägverkets kompetens i vägbyggandel genom de personella resurserna ochorganisationen för vägplanerings- och byggnadsverksamheten är dettaväsentligt. Åtgärder föreslås som säkerställer detta. kommer att gesen ny organisation som bättremoisvarar den ändrade efterfrågan på verkets tjänster. En snabb lekniskulveckling med en omfattande mekanisering och införande av dalorstöd inom såvälproduktion som administration har ägt rum. Användningen av tjänster från utomståendehar ökat. Dessa förändringar har medfört en omfattande personalreducering. Dennya organisationen berör i huvudsak centralförvaltningen i . Trevägavdelningar bildas och ges ansvar för vägför-vallningar, byggnadsdistriktoch projekteringskonlor i var sin del av landet. Vid sidan härav inrättashuvudkontorsfunktioner i form av staber och serviceenheter. fastställdevåren 1982 riktlinjer för trafiksäkerhetsarbetet. Trafiken skall enligt dessagöras säkrare för alla trafikanter men framförallt för de oskyddadetrafikanterna, däribland barnen. Efter en gynnsamutveckling under mer än ett årtionde noterades 1982 och 1983 en viss ökning avantalet trafikskadade. ökade såväl antalet skadade som dödade.Olycksökningen var mycket påtaglig i fråga om motorcyklisterna och cyklisterna,medan anlalel skadade och dödade förare och passagerare i personbil harfortsatt att minska. Regeringen har uppdragit åt en särskildutredningsman att förutsätt- Prop.1984/85:100 Bilaga 8 4 ningslöst studera ekonomiska och andra konsekvenser av enökad samordning av trafiksäkerhetsarbetet. Förslag väntas komma . har ensärskild kommitté ledningsgruppen för molorcykel-och cykelfrågor haft regeringens uppdrag att leda och samordna arbetet för ökad trafiksäkerhet förmotorcyklister och cyklister. Ledningsgruppen harlagt fram förslag till åtgärder vad gäller kursplan och prov förmc-körkort, normer för mc-ställ m. m. Gruppen har vidare i samarbete medfrivilligorganisationer, myndigheter och branschorganisationer utarbetat ochgenomfört en riksomfattande fortbildningsverksamhet för mc-förare. Inom cykelområdethar ledningsgruppen genomfört informations- och utbildningsåtgärder. Vidare har gruppen utarbetat en rapportmed förslag till ålgärder för ökadcyklistsäkerhet. Förslagen omfattar såväl trafikmiljön som cyklars utrustning samt information m. m. till cyklister och övriga trafikanter. För budgetårel 1985/86 föreslås enförlängning av extrasatsningen på ökad trafiksäkerhet för motorcyklister ochcyklister. 2,0 milj. kr. avsätts för dettaändamål och föreslås disponeras av för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF). Inom trafiksäkerhetsverkets verksamhetsområdeföreslås en utökning av satsningen på skolområdet med 0,6 milj. kr. Järnvägsnätet utgören viktig del av vårt gods- och persontrafiksystem. Den totala trafikerade banlängden är ca12000 km. är elektrifierad och av transportarbetet sker med eldrift.10% av banlängden är dubbelspårig ochfjärtblockering (CTC) finns på av de enkelspåriga linjerna.Automatisk hastighetskontroll (ATC) beräknas vara införd på större delen avaffärsbanenätet 1985. Största tillåtna axeltryck är f.n. men en höjning till 22,5 tons axeltryck håller på att genomföras. Fortsattasatsningar på järnvägstrafiken krävs för att SJ skall kunna leva upp till detrafikpolitiska målen. har SJ träffat tre överenskommelser ominvesteringar som har en strategisk betydelse för järnvägens framtida utveckling. För atl förbättra den svenska industrinsmöjligheter till snabba och tillföriilligatransporter till kontinenten har SJ tillsammans med järnvägsförvaltningarna i och träffaten överenskommelse om utbyggda förbindelser genom bl.a. en ny tågfäijeledmellan och . SJhar vidare med träffat ett avtal som långsiktigt löser de betydande bangårdsproblem som finns iHelsingborg i samband med färjetrafiken. För att klara terminalsituationen iStockholm har SJ träffat en preliminär överenskommelse om en över-däckning vidStockholms central. Överdäckningen gör det möjligt att lösa 1984/85:100 Bilaga 8 5 lerminalfrågoma för såväl den kortväga somlångväga persontrafiken . Samordningen mellan olikakollektiva färdmedel främjas vidare genom den gemensamma terminalen. Regeringen kommer senareunder detta atl lämna förslag med riktlinjer för järnvägspolitiken. Lokal och regional trafik Kollektivtrafiken harfått en väsentlig standardförbättring . Reformen med ettsamlat ansvar för länstrafiken har verksamt bidragit till delta. Såväl miljö- och energi-som resursanvändnings- och jämställdhetsmål talar för fortsatta satsningar påkollektivtrafiken. Både privalekonomiska och samhällsekonomiska skäl motiverarockså en utbyggnad och förnyelse av kollektivtrafiken. Regeringen föreslår atlstatsbidraget, som lämnas till grundläggande trafikförsöijning i landets olikadelar räknas upp till nära 300 milj. kr. Förenklade regler förstatsbidragsgivningen gäller fr.o.m. /86. Särskilda medel kanlämnas för att stimulera till investeringar i ny eller mer utvecklad teknikför kollektivtrafiken. Ett stort antal projekt har startats med stöd av dessamedel. Den svenskahandelsflottan bestod av 474 fartyg med en sammanlagdbrutlodräktighet på 3,1 milj. enheter. Detta innebär i antal fartyg en vissökning jämfört med . Sjöfartsnäringen har haft betydande svårigheier. finns en överkapacitet ifrakttonnage vilket verkar dämpande på fartygsvärden och fraktsatser.Devalveringen av den svenska kronan har gett svensk sjöfart fördelar. Sedan1983 lämnas elt stöd lill svenskarederier för konsolidering och utveckling. Stödet som är temporärt beräknasnästa budgetår uppgå fill 150 milj. kr. Under våren 1984medverkade staten till en rekonstruktion av och bildandelav ett nytt linjebolag. viktigt syfte med del nya linjebolaget är atlrationalisera och omstrukturera och Transatlantics linjeverksamhetför att därigenom trygga tillgången till kvalitativa transporter för svensktnäringsliv. En annan uppgift för det nya linjebolaget, som ingår iTranskoncernen, är att verka för en utvidgad samordning av linjeverksamheten iNorden. Statskontoret har utrettde ekonomiska och verksamhetsmässiga konsekvensernaav en övergång till civil bemanning på isbrytare och sjömälningsfartyg.Merkostnader vid civil bemanning jämfört med nuvarande militära system anges till ca 100 milj. kr. Civil bemanningskulle för innebära en ökning av antalet anställda med 1984/85:100 Bilaga 8 6 ca 660 personer. Eftersom både isbrytning och sjömätningär säsongsbundna skulle få svårighet att sysselsätta personalenunder mellanperioderna.För marinen skulle elt civilt bemanningssystem bl.a. innebära atlisbrytare och sjömälningsfartyg inte kan utnyttjas vid kriser och incidenter som . Även utbildningen inommarinen skulle påverkas negativt. 1budgetpropositionen förordas atl nuvarande militära bemanningsystembibehålls. Sjöfartsverketsekonomiska resultat har kraftigt förbättrats under /84.Efter avskrivningar och förräntningskrav gav verksamheten ett överskott på ca 38 milj. kr. I förslaget tillbudget för nästa budgelår föreslås få sammanlagl 635 milj. kr.till driftverksamheten, vilket överensstämmer med verkets huvudförslag. Förinvesteringar nästa budgetår föreslås 51 milj. kr. Inrikesflyget fortsätter att utvecklassnabbt. Under /84 ökade trafiken med till ca 4,8milj. Den utrikes linjefartenökade . () uppvisar en vinst för /84 före skatt och bokslutsdispositioner på968 milj. kr. uppvisarsamma resultat som föregående år eller en vinst på närmare 100 milj. kr. Den gemensammaterminalen för inrikestrafiken på -Inrikes och samlokaliseringen med utrikestrafikenhar medfört en mycket kraftigtrafiktillväxt. Flyttningen av LlN:s verksamhet från till var ett viktigt steg i förverkligandet avfolkflygs-tanken. Del första verksamhetsåret på Arlandaökade trafiken med . Även denregelbundna trafiken med mindre flygplan - regional- eller som det också brukarkallas sekundärflyget - har ökat kraftigt. Befintliga regionalflygförbindelser har fått en myckel snabbpassagerartillväxt som nya förbindelser har upprättats. Den snabbautvecklingen av inrikestrafiken och den ökade insikten om flygets betydelse iregionalpolitiska sammanhang har medfört en upprustning avstationsbyggnaderna på fler flygplatser i landet. har nya ochmoderniserade terminaler invigts i , , , ,, och . Byggnationer pågår i Karistad och . För att förbättraförutsättningarna för en ökad marknadsinriktning och ett ökatresursutnyttjande får luftfartsverket en ny organisation. Dennya organisationen innebär bl.a. atlflygplatscheferna får ett ökatansvar direkt under verkschefen. Vidare avvecklas i samband därmed flygplatsavdelningen. En teknisk avdelning och enmarknadsstab inrättas. Som ett resultat av en överenskommelse som träffatsmellan staten och 1984/85:100 Bilaga 8 7 Svensk Interkontinental Lufttrafik () om fortsattsamarbete i Aktiebolaget () - SAS svenska moderbolag - harluftfartsverket utarbetaten ny plan för resultatutjämning. Verkets ursprungliga plan gällde perioden /78-1986/87. Enligt verkets nya bedömning kommer verkel att uppnå full kostnadstäckningfr.o.m. budgetårel 1987/88. Kommunernaerhåller /84 full förräntning på tillskjutet kapital. Ackumulerad underförräntning tillkommunerna kommer att vara helt reglerad inom den ursprungliga tio-årsplanendvs. SAS moderbolag ,DDL och DNL har enats om atl konsortialavta-lei skall förlängas på oförändradevillkor med dvs. ABA har i enskrivelse till regeringen hemställtalt den avtalade förlängningengodkännes. Frågan kommer att behandlas i en proposition till riksdagenunder 1985. Utbildningen vid denstatliga trafikfiygarhögskolan i påböljades . är världenstelefontätaste land och telefontaxorna är internationellt sett mycket låga. Televerketssamhällsansvar är särskilt markerat för de s. k. grundtjänsterna, till vilkatelefon och telex hör. De krav som grundtjänsterna skall uppfylla är bl.a.full samtrafik, pålitlig nummerinformation, hög tillgänglighet och tekniskkvalitet, enhetliga taxor för hela landet och jämn servicestandard i helalandet. För att kunna tillgodose dessa krav tillhandahåller helakommunikationskedjan, dvs. nätet, abonnentväxlar och abonnentutrustningar. Telefontjänsten ärfortfarande dominerande bland tjänster. Elektronikensutveckling och användning inom telekommunikationsområdet gör dock att nyaviktiga tjänster växer fram. Snabbast sker detta inom kommunikation avdata och text av olika slag. Samma teknik, elektroniken, används inom tele- och dataområdet. hartidigare beslutat om en rad åtgärder för att göra det lättare för att öka kapaciteten itelenätet och att aktivt bidra till att moderninformationsteknologi införs. Bl.a. har förutsättningar för samarbete med andra företag förbättrats.Statsmakternas styrning av har förändrats. I en rullandetreårsplan belyser verket bl.a. väntad efterfråganpå verkets produkter och tjänster, planerade investeringsvolymer, soliditet,räntabilitet, taxenivå och resultat. Servicenivåer, produktivitetsutveckling och strategin förmodernisering och utbyggnad av telenätet redovisas också. Riksdagensfinansiella styrning omfattar i första hand utvecklingen av Prop.1984/85:100 Bilaga 8 8 räntabilitet och soliditet. Dessutom skallriksdagen godkänna inriktningenoch omfattningen av investeringsplanen. skall enligt treårsplanen göramycket stora investeringar i bl.a. telenätet /85-1986/87.Verkel skall investera . och totalt beräknasteleverkskoncernens investeringar till 19,8miljarder kr. för attförbättra framkomligheten och effektiviteten i nätet. Investeringarna planeras totalt öka med . ()mellan 1983/84 och 1984/85 för attsedan öka med ytteriigare . Genom de storainvesteringarna kommer TV-möten och andra s. k. bredbandstjänster att iökad ulslräckning kunna erbjudas kunderna. Moderniseringenfortsätter med införande av bl. a. det digitala AXE-sy-stemet. Genom demöjligheter fått att uppta lån på den allmänna kapitalmarknaden ochgenom verkets goda ekonomiska resultat har finansiella möjligheter skapats för dessa investeringar. Den mycket snabbatillväxten av bl. a. datatrafiken och mobilradiosystemet (NMT) har på sinahåll medfört framkomlighetsproblem. Investeringarna bidrar tillsammans med andraåtgärder till atl förbättra situationen. Servicen skall hållas på en hög nivåockså i fråga om bl.a. leveranstider och underhåll. skall nåett ekonomiskt resultat som motsvarar real avkastning på investerat kapital.Den höga soHditeten skall bevaras. En särskildförhandlingsman har tillkallats för att klarlägga förutsättningarna för delfortsatta samarbetet mellan och LM . Denna fråga äravgörande för ställningstagandet till framtida verksamhetsform.Regeringen kommer senare att lämna förslag i denna fråga. Svensk postservicestår sig väl i ett internationellt perspektiv. Portot har i reala termer varitoförändrat , vilkel är en gynnsammare utveckling än i flertalet andra länder.Den började postverket arbeta enligt den nya organisation som riksdagenbeslutade om . Regeringen föreslåratt - i likhet med vad som gäller för -postverket i fortsättningen styrs i andraoch effektivare former. Det bör ske genom atl sätta ekonomiska mål ochservicemål. Den förändrade synen på hurstatsmakterna bör styra posten har lett fram till alt postens anslagsframställningutformats som en treårsplan. Den rullande treårsplanen för postverket syftartill att ge statsmakterna etl underlag för övergripandestyrning. I planen belyser verket för en treårsperiod bl.a. inriktningen av postens verksamhet, mål ochstrategier för att klara väntad efterfrågan, mål för service, priser ochproduktivitet. Regeringenföreslår ändrade regler för beslut och finansiering av post- 1984/85:100 Bilaga 8 9 Vidare formuleras ell nyttavkastningskrav för posten. Avkastningskravet baseras på elt nytt statskapitalvilkel bildas genom enuppvärdering av poslverkels fastigheter. För att effektiviteten inomtransportnäringen skall kunna förbättras krävsett ständigt forsknings- och utvecklingsarbete som berör såväl transportanläggningar och transportmedel somtransportsystem och transportorganisation.Transportforskningsområdel har stark anknytning lill de teknikområden som prioriterades i 1984 årsforskningsproposition. För alt åstadkommaen bällre planering och samordning av den statliga transportforskningeninrättades transportforskningsberedningen (TFB) genom ensammanslagning av transportforskningsdelega-tionen ochkollektivtrafikberedningen. Därigenom uppnås etl bättre utnyttjande avtillgängliga resurser till gagn för både den långsiktiga kunskapsuppbyggandeforskningen vid högskolorna och den mera tillämpade forsknings-,utvecklings- och demonstrationsverksamheten. Regeringen föreslåratt ett av staten helägt aktiebolag bildas vid statens geotekniska institut.Bolaget skall på affärsmässiga grunder bl.a. teckna licensavtalmed tillverkare angående försäljning av produkter som lagits fram inominstitutets forskningsverksamhet. Kostnader och avgifter samt investeringsplanering inomtransportsektorn 1 föregående årsbudgetproposition anmäldes att två översynsprojekt, som syftar till enbättre resursanvändning inom transportsektorn, hade påbörjats. Resultat från delena projektet - kostnader och avgifter inom trafiksektorn - redovisades ochdiskuterades vid ett seminarium . Syftet med projektet har varit attförsöka klarlägga de skillnader som föreligger ifråga om kostnadsstrukturen, sättet attfinansiera de transportanläggningaroch transporttjänster i övrigt som det allmänna svarar för inom resp. irafikgren samt vilken betydelse dessaskillnader kan ha från effektivitets- och konkurrenssynpunkt. Det andra projektetsom avser planeringen av investeringar inom transportsektorn kommeraft presenteras . Metoder som underiättarjämförelser mellan investeringar i skilda trafikgrenar kommer därvid att redovisas. Efter överenskommelse mellan den dansketrafikministern och den svenske kommunikationsministern tillsatte regeringen en 1984/85:100 Bilaga 8 10 svensk ämbetsmannadelegation med uppgift att i samarbetemed en dansk motsvarande delegation utarbeta etl förslag tillregeringsöverenskommelse om fasta förbindelser över före halvårsskiftet1985. Förslaget till regeringsöverenskommelse skall avse dels en fastförbindelse mellan och , dels en järnvägstunnel mellanHelsingör och . Samordning av arbetet i statliga verkstäder Tolv statliga verkhar regeringens uppdrag att genomföra de samordningsåtgärder som främjar etteffektivt utnyttjande av resurserna i statliga verkstäder. Verken har underhösten 1984 lämnat en gemensam redogörelse för de praktiska resultat som kommittill stånd . Verken konstaterar att en samverkan mellan statligaverkstäder innebär att det horisontella samarbetet måste utökas. För att en samverkan skall komma tillstånd krävs att föreslagnaåtgärder i varje enskilt fall är tillräckligt intressanta för vart och ett av de berörda verken. Om någon inblandadpart skulle finna ett förslagolönsamt försvåras genomförandet, även om lösningen skulle vara fördelaktigför statsverksamheten i dess helhet. Under kommande årföljs verksamheten i första hand upp på de områden där verkstadsresurser ochbehov av verkstadsijänster kartlagts. Arbetet beräknas vara avslutat , då riktlinjer för hurverken bör samverka i verkstadsfrågor avses presenteras. Det nordiskasamarbetet på trafik- och transportområdet är väl utvecklat. Den nordiskaämbetsmannakommittén för transportfrågor, NÄT, har till uppgift att följautvecklingen inom transport- och kommunikationsområdet och att ta framarbetsuppgifter som är lämpliga för samarbete mellan de nordiska länderna. NÄTbiträds av den nordiska kommittén för transportforskning, NKTF. 1 NÄT:s regidrivs ett flertal projekt, i allt väsentligt finansierade över nordiskaministertädeis budget. Vägforskning har varit det dominerande inslaget i NÄT:sprojektverksamhet. 1984 har dockverksamheten utvecklats mot en större spridning i ämnesvalet. Utan att därför släppavägforskningssamarbetet, planerar NÄT under 1985 projekt med bl.a. transportekonomisk ochdalateknologisk inriktning. I februari 1985kommer NÄT att hålla en konferens för experter på kommunikations- ochtransportområdet. Avsiklen med konferensen är främstatt finna nya ämnen som är lämpliga för nordiskt projektsamarbete. Efterett svenskt initiativ kommer man t.ex. att behandla ett samordnat nordiskt forsknings- och utredningsprojekt för atlminska skadeverkningarna av vägsall. 1984/85:100 Bilaga 8 11 NKTF har medverkat ivissa projekt samt arrangerat kurser och konferenser bl.a. under rubriken. De nordiskasamarbetsministrarna beslöt att påbörja ell samarbetsprojekt somavser utarbetandet av en numerisk prognosmodell för lokala kortsiktigaväderprognoser i , del s. k. . Projektet finansieras bl.a. genom bidrag från NÄT. Huvudansvaret förtrafiksäkerhetssamarbetet finns hos del nordiska trafiksäkerhelsrådel, NTR. NTRbiträds av tre permanenta samarbetsorgan, nämligen nordisk kommitté förvägtrafiklagstiftning, NKV, nordisk kommitté för trafiksäkerhetsforskning, NKToch nordisk bilteknisk kommitté, NBK. NTR har genom sina samarbetsorgansamordnat de nordiska synpunkterna inför mölen i internationellaorganisationer, särskilt vad gäller fordonstekniska frågor. Vidare har NTR tillde nordiska regeringarna överiämnat ett förslag till en nordisköverenskommelse om körkort och bilregistrering. har NTR publiceratrapporter om bl.a. trafikonykterheten i och användningen av bilbälten ibilars baksäten. De pågående forskningsprojekten i NTR:s regi är främstinriktade på motor-cyklisternas och cyklisternas säkerhet. Inom (CEMT) deltar aktivt i arbetet medinternationella iransportpolitiska frågor. Frågor som f.n. behandlas inomorganisationen gäller t.ex. de europeiska järnvägarnas finansiella situationoch möjligheter lill utökat internationellt samarbete, finansieringen avinfrastrukturkostnader, liberalisering av den internationellalasibilslrafiken, kollektivtrafik samt trafiksäkerhet. En fråga av växandebetydelse blir all underiätta internationella transporter genom atl förenklagränspassagerna. Möjlighelerna atl därvid använda modern informationsteknologivid överförande av uppgifter i transportdokument m.m. liksom möjlig användningi övrigt av tele och data inom transportväsendet kommer på svenskt initiativatt särskilt studeras inom organisationen. Sedvanliga överläggningari transportfrågor har ägl rum med företrädare för EG-kommissionen.Förhandlingarom ett eventuellt avtal med EG och vissa andra länder omliberalisering av villkoren för kombinerade transporter beräknas bli avslutadeunder . Förhandlingar beträffande ell avtal om internationell pendeltrafikmed buss (chartertrafik) har påbörjats. Landtransportkommitléninom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete medfrågor om trafik- och bilsäkerhet och med harmonisering av de internationellareglerna för landtransporter. 1 sistnämnda fråga sker ett nära samarbete delsmed andra ECE-kommittéer (särskilt handelskommittén i fråga om förenkladedokument och proce- 1984/85:100 Bilaga 8 12 durer), dels med andra FN-organ och med CEMT i de ämnensom nämnts ovan. deltar aktivt i detta arbete och den därtill koppladeverksamhelensom pågår under samlingsbeteckningen 'Tacililalion" (förenkling) inomsåväl ECE som nedannämnda , och ECAC och IMO. Centralbyrån förinternationella järnvägstransporter (OCTI) samarbetar med ECE om bl. a.en översyn av reglerna för transport av farligt gods. På luftfartensområde har tillsammans med och fört gemensamma förhandlingarmed: - USAom charter (bl.a. vv) och om reguljäralandningsrättigheter samt om prisfrågor bl.a. genom förlängning av ett multilateralt prisavtal mellan ochmedlemsländerna i (ECAC) gällande trafiken över , - Canadaom landningsrättigheler för SAS i , - Japanom en utökad SAS irafikering av på Polar- och Sibirienlinjerna, - Argentinaom ett återupptagande av SAS irafikering av . Elt med och gemensamt initiativhar också tagits för förhandlingar med Saudi om luftfartsavtal. har som enav medlemsstaterna i Internationella Civila () ocksådeltagit i dess 25:e extra ordinarie generalförsamling och har gemensamt med övrigadeltagande medlemsstater därvid undertecknat en tilläggsändring till konventionen. Tilläggsändringen förpliktarmedlemsstaterna att icke bruka vapen mot civilaflygplan och att vid eventuellt ingripande mot civila flygplan icke utsättaflygplanet eller de ombordvarandes livför fara. Tilläggsändringen avvaktar nu ratificering från minst 102medlemsländer för att träda i kraft. I sjöfartskommitténinom Organsationen för ekonomiskt samarbete och utveckling () har arbetet fortsattmed att utforma en gemensam sjöfartspolitik baserad på största möjliga frihet förden internationella sjöfarten. Sedan vissa sjöfartspolitiska riktlinjer förförhållandet till icke-OECD-länder lagts fram diskuteras nu desjöfartspolitiska relationerna mellan . Dessa diskussioner innefattarområden som konkurrenssituationen inom linjesjöfarten, off-shore verksamhel samtkustsjöfart. Inom ramen för den s.k.Consultative () har även en serie diskussioner ägt rum med . Diskussionerna hartill syfte att nå en överenskommelseom skilda åtgärder och försäkringar från de i diskussionerna medverkande parternas sida, vilka sammantagetskulle medföra att parternas sjöfart fortsatt kan bedrivas med störstamöjliga frihet under kommersiella villkor. 1984/85:100 Bilaga 8 13 så långt att en eventuell överenskommelse börvara möjlig atl uppnå . för handeloch utveckling () anordnade en diplomatkonferens om principerför registrering av fartyg. Enighet kunde inte nås på cenirala punkter varförkonferensen skall fortsätta vid en andra session . Under 1984hölls eft första expertmöte rörande åtgärder mot bedrägliga förfaranden inomsjöfarten. har liksomlidigare aktivt deltagit i det arbete som bedrivs inom (), för tekniska sjöfartsfrågor.