prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — För molsvarande redskappå enskill vatten föreslås i ett första skede en tidsbegränsning och i etlsenare en antalsbegränsning. Utredningen föreslår att denna övergäng skall underlättasgenom åtgärder för att påskynda bildande av fiskevärdsområden. Regleringen avfiskei i övrigt föreslås ske som f. n. Remissinstanserna: Utredningens förslag har fått ett ihuvudsak positivt bemötande. Prop.1984/85:143 29 Skälen för miU forslag: Kustfisket efter vandringsfisk(lax, öring och ål) regleras med slöd av 5 § fiskeriförordningen. Beslut för deskilda kust-sträckorna fattas av . De innehåller bestämmelserom t. ex. fredningstider, fredningsområden, tillåtna fiskemetoder m. m. 1frågor om fiske med fasta redskap på allmänl vatten beslular . Del ärnödvändigl atl även i fortsättningen reglera kustfisket efter lax. En sådanreglering bör tillsammans med övriga åtgärder som jag förordar leda till ensuccessivt ökad lillgång på lax och därmed möjligheter till ökat utbyte. Deförslag till åtgärder som utredningen har lämnat och som i slor utsträckningtillämpas finner jag väl avvägda. De bestämmelser somfiskeristyrelsen har utfärdat om vandringsfisken ulgör en lämplig grund för denfortsatta regleringen. 1 fråga om bl. a. fisket i älv gäller särskildabestämmelser som har överenskommits med . Jag har för avsikt allaklualisera den frågan i anslulning till de överiäggningar jag har nämnt. Frågor om lillslånd all sälta ul fasla redskap i allmäntvatien prövas av . Tillstånd får som huvudregel endast beviljasfiskare för vilkas försörjning fisket är av väsentlig betydelse. Givetvis börtillstånden inte strida mot sådana föreskrifter eller riktlinjer somfiskeristyrelsen beslular i egenskap av ansvarig myndighel för fiskevården ilandet. För atl säkerställa den begränsning av tillståndsgivningen som jagföreslår bör utfärda rikllinjer för länsslyrelsens prövning.Vad jag nu har förordat behöver inle regleras i författning. Den tidsmässiga regleringen av fisket med fasta redskap påenskilt vatten bör genomföras som förbud mol fiske företrädesvis vid laxfiskesäsongensbörjan och slut. Härigenom underlättas konlrollen av efterlevnaden avbestämmelserna. Till frågan om finansieringen av konlrollen återkommer jag idet följande. Nägon straffskärpning som ulredningen har föreslagil anserjaginle vara behövlig. Nuvarande straffskala ger enligt min mening utrymme förpåföljder sorn bidrar till en god efterlevnad av beslämmelserna. De skärptaregler om förverkande av fångst och redskap som irädde i kraft den I juli 1984innebär dessutom atl den sammantagna reaktionen från samhällels sida kommer attbli mer kännbar ån lidigare (se SFS 1984:371). Jag anser i likhel med utredningen au fiskevårdsområdenbör bildas i ökad utsträckning. Härigenom skapas möjligheter atl för de olikaområdena faslslälla lillätel antal redskap och storieken på redskapen. Sådanabestämmelser bör om det bedöms lämpligt kunna kompletlera eller ersätta den nutillämpade tidsmässiga regleringen. F. n. kan statsbidrag lämnas vid bildandeav fiskevårdsområde med normalt högst och i särskilda fall med högst 70%.Nägra ytterligare höjda bidragsprocent sä som ulredningen har föreslagilanserjag inte nödvändiga. Om del är av särskild betydelse för vården av lax börbidrag kunna lämnas med högsl av godkänd kostnad. Enligt fiskelagen skall del finnas s. k. fiskådra i varjegren i de sund och vattendrag där fisken har sin gång. Fiskådran skall finnas idet djupaste valtnel och ulgöra en sjättedel av vattnets bredd. Fiskådran skalllämnas fri från redskap som kan hindra fiskens gäng. Av utredningens förslagoch remissyttrandena framgår atl fiskådran ofla inte hävdas. iStockholms län anför i sitt yttrande alt det skulle vara ett omfattande arbeleatl närmare fastställa fiskådran i etl antal vattendrag. 1 klargörande syfte vill jag påpeka atl något formelltfastställande av fiskådra inle skall ske såvida inle en ändring är påkallad iförhållande till grundregeln i fiskelagen. Jag vill emellerlid betonanödvändigheten av att fiskådran hävdas genom alt den lämnas fri från redskap ide fall del är särskilt angeläget med hänsyn lill laxens möjlighel all nå sinalekområden. Särskilt viktigt är detla i områden som f. n. inle omfattas averforderiiga fiskevärdsbestämmelser av annal slag. Mitt förslag: Älvfisket begränsas så att lekvandringeninte äventyras. Tidsbegränsning av fiskei skall kunna ske när det bedöms varanödvändigt. Fiskei med nät vid artificiella strömhinder (bocknälsfiske) förbjuds. Utredningens förslag överensstämmer med mitl. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrai sig ifrågan lillslyrker ulredningens förslag. Skälen för mitt förslag: Syflel med en reglering avlaxfiskel är som jag lidigare har framhållit atl säkerslälla alt tillräckligtmycket lax när områdena för lek i älvarna. Den nuvarande regleringen av lax-och öringsfisket i älvarna beslutas av . Bestämmelserna omälvfisket omfattar bl.a. fredningstider, fiskemetoder och minimimått. har föreslagil har således redan börjat tillämpas. För egen delanserjag att detta system bör lillämpas även i fortsättningen. Erfarenhelernahillills av dessa beslämmelser får utgöra grund för evenluelladetaljjusteringar. Frågan om fiskådrans betydelse har jag redan behandlat. Min bedömning: För alt skapa ytterligarereproduklionsområden behöver åtgärder vidtas för all minska hindren för laxensvandring och för att ställa i ordning lekbotlnar. Utsättningen av laxungar ärnödvändig även i fortsättningen. Utsättning enligt delayed-release-metoden börkunna ske i slörre utsträckning i älvarna. 1984/85:143 31 Utredningensförslag överensslämmer i huvudsak med milt. Remissinstanserna:De remissinslanser som har yttrat sig särskilt i frågan är posiiiva tillutredningens förslag. Skälenför min bedömning: Förbättrade förutsättningar för laxens nalurligareproduktion är nödvändiga som komplement lill andra åtgärder för bevarandetav laxen. I likhet med utredningen och remissinslanserna anserjag alt fortsattaansträngningar måsle göras för alt minska antalet vandringshinder i älvarnaoch för att förbättra eller utöka antalet lekplatser. Även i fortsättningen bördet, som AMS har anfört, vara möjligt atl bedriva verksamhel av det här slagetsom beredskapsarbete. 1 vissa fall finns det även möjlighet att ulnyttja medelsom har avsatts enligt föreskrifter i vattendomar eller i anslulning till altflottleder har lagts ned. Förutsättningen för effektiva ålgärder anpassadetill behovel och lillgängliga resurser är en god planering av verksamheten. Denbör bedrivas i regi. Jag vill i dettasammanhang erinra om atl regeringen i elt beslut beträffande Sikforskraftverk i har föreskrivil sådana särskilda villkor för sökanden atlälvens potentiella kapacitet för laxreproduktion skall kunna ulnyttjas.Villkoren för tillståndet lill anläggande av kraftverket går i korthet ut påatl sökanden skall anlägga och driva ett centralfiske, svara för upptransportav lax och havsöring till de outnyttjade reproduk-lionsomrädena uppströmsStorforsen, bekosta konlroll av denna verksamhel saml under elt inledandeskede även bekosta odling och utsättning av rom och ungar av lax och havsöring.Reproduktionsområdena uppströms Storforsen omfattar drygt I 300 ha eller 70 %av de i utredningen angivna inte tidigare utnyttjade områdena. Detta medför enavkaslningsökning av 130 lon lax om årel når lekområdenas hela kapacitetutnyttjas. När det gäller åtgärder iform av utsättning av lax vill jag särskilt peka på de fördelar som kan kommaatt vinnas genom användning av delayed-release-metoden. Den innebär som jagtidigare har redovisat jämföri med traditionell utsättning att laxungar släppssenare. Därigenom kommer de bl.a. au få en högre överlevnad vilkel givetvis ärförmånligl för laxfisket. Utsättning enligt denna metod i ell vattendrag kangivetvis finansieras pä samma sätl som om det hade skett på traditionellt säll,dvs. med t. ex. medel avsatta i enlighel med en vattendom. Prop.1984/85:143 32 2.5.2 Konsumtionsodling av fisk, skaldjur m. m. Min bedömning: Utvecklingen av fisk- och skaldjursodlingenmåsle ske i planerade former där hänsyn tas lill marknaden för produkterna ochlill del traditionella yrkesfisket samt lill miljön. Som underlag för val avplalser för denna verksamhel behövs planering, lämpligen inom ramen förkommunernas fysiska planering. Nya former för fiskeripoliliskt slöd lill fisk-och skaldjursodling behövs inle. Utredningens förslag: Utredningens förslag i fräga omplanering av lokalisering av i frägavarande verksamhet överensslämmer medmilt. Utredningen har vidare uttalat atl systemen för yrkesfiskelicenser ochprisreglering inte bör omfalla fiskodling saml all en samordnadfiskförsäljning bör kunna omfatta produkter även från denna näring. Remissinstanserna: De remissinslanser som har yttrat sig ifrågan har ingen erinran mot vad utredningen har förordal. Skälen för min bedömning: Konsumlionsodlingen av fisk- ochskaldjur röner ett allt starkare intresse i värt land. Är 1983 fanns delsålunda ca 150 företag som odlade malfisk och musslor. Elva av dessa varmusselodlingar. Därtill fanns ytterligare ca 100 förelag varav ca 60 underuppbyggnad och 40 med så liten produklion alt verksamhelen inle kan sägas hakommersiell betydelse. Den sammanlagda produktionen detta år var 3 300 lonvarav I matfisk och blämusslor. Av matfiskar domineraderegnbågen. Det sammanlagda produktionsvärdet uppgick till 47 milj. kr. härrörde från regnbågslax. Blåmusslorna svarade för 1,7 milj. kr.Anläggningarna för malfiskodling är spridda över hela landet. Odlingen avblåmusslor är koncentrerad lill . redovisades regeringens syn på verksamheten medkonsumtionsodling av fisk, skaldjur m.m. (prop. 1983/84: 10, bil. Detsades bl.a. att det finns gynnsamma förutsättningar för en ökad fisk- och skaldjursodlingi . Vi har förhållandevis god tillgång på vatten för odling, vi harerfarenheter av fisk och fiskhantering och vi har goda kunskaper om behovel avhänsynstagande till miljön. 1 sammanhanget aviserades även ett uppdrag till fiskeristyrelsenall i samråd med berörda myndigheler och organisationer göra en karlläggning avdet slalliga slödet till fisk- och skaldjursodling och med utgångspunkt häriföreslå önskvärda förändringar. har redovisat sitt uppdrag ochdärvid bl.a. anfört att nuvarande former för statligt ekonomiskl stöd ärtillfredsställande men att del behövs en övergripande planering avverksamhelen. 1 elt samrådsytlrande har statens industriverk föreslagit attett formellt samråd med bör införas i länsstyrelsernas,utvecklingsfondernas och induslriverkels beredning av slödären- 1984/85:143 33 denpå detta område. föreslår vidare att länsstyrelserna i de fallfiskeristyrelsen avstyrker ett statligt stöd skall hänskjuta ärendel tillindustriverket för slutlig prövning. Denhittillsvarande tillståndsprövningen och utredningens och fiskeristyrelsensförslag visar klart all del saknas en övergripande planering förkonsumlionsodlingen av fisk och skaldjur m. m. Inte minst kommer del lillullryck i samband med beredningen av tillstånds- och stödärenden hos olikamyndigheter. Regeringen förordade i nämnda proposition atlfiskeristyrelsen skulle ges det övergripande ansvaret för denna verksamhet.Detla framgår numera också av instruktionen för styrelsen. En mer övergripandeprognosverksamhel och planering är en förutsätining för alt onödig och kostsamprövning enligt bl. a. miljöskyddslagen skall undvikas och för alt från bädeförelagsekonomiska och samhällsekonomiska synpunkter felaktiga insatser inteskall göras. Med hänsyn till totalansvar för dentraditionella fiskenäringen och mot bakgrund av all den fiskbiologiska prövningsom har att göra är helt avgörande för etl ärendes vidarebehandling bör styrelsen ha ansvaret för den övergripande planeringen påområdet. Givetvis bör samråd ske med berörda myndigheler och organisalioner.Jag ålerkommer härtill när jag i del följande presenterar mina förslag i frågaom den statliga fiskeriadministrationen. Förall bättre än kunna avgöra frågor om lämplig lokalisering av odlingaroch om de åtgärder från miljöskyddssynpunkt som blir nödvändiga måsteinventeringen av vattnen påskyndas inom ramen för den fysiska planeringen.Former för sådan inventering har prövats på olika håll i landel och vissakommuner har redan utrett vatlenanvändningsfrågor i sin fysiska planering. 1likhet med anserjag alt del inte behövs fler former förstafligt stöd till konsumtionsodling av fisk och skaldjur än de nuvarandekompletterade med de ökade möjligheter all ge regionalpolitiskt stöd som chefenför industridepartementet har tagit upp i sina förslag om regional utvecklingoch utjämning (prop. 1984/85: 115). Behovel av fasta former för prövning avstödärenden är enligt min mening stort. Det ankommer på regeringen att beslutaom de förändringar av handläggningsordningen som kan behövas, I denna fråga harjag samrått med chefen för industridepartementet. I sammanhanget vill jag erinra om de förenklingar som har genomförtsi fråga om prövning enligt vattenlagen och miljöskyddslagen av verksamheter medfisk- och skaldjursodling (jfr. 1984/85:10, JoU 10, rskr 30). Jag har föravsikt att i eU senare sammanhang återkomma till regeringen med förslag omytterligare förenklingar. Del gäller då anknylningen till fiskeristyrelsensprövning av fiskbiologiska frågor. Min avsikl är ocksä att undersökamöjligheterna till samordning med länsslyrelsens prövning enligtstrandskyddsbestämmelserna i naturvårdslagen. 1984/85:143 34 Tillforskning och utvecklingsverksamhet på fisk- och skaldjursodlingens områdeåterkommer jag strax. Minbedömning: Del behövs elt samlat program för forskning ochulvecklingsverksamhet på fiskets område. Forskning kring laxfisk måsle därvidägnas särskild uppmärksamhet. Arbelet med atl bevara nalurliga fiskbestånd ochdess gener skall fortsätta. Utredningsförslagen:1 utredningen förordas ökad FoU rörande laxfisk både i havet och i älvar.Fiskeristyrelsen har dessutom föreslagit ett särskilt program för bevarande avgener hos laxfisk. Remissinstanserna:Remissinslanserna inslämmer i utredningens förslag om ökad forskning omlaxfisk. Laxforskningsinstiluiet efterlyser elt övergripande forskningsprogrampä området. Skälenför min bedömning: 1 de utredningsförslag som ligger till grund för minaöverväganden finns inle nägon översiktlig behandling av FoU-verksamheten päfiskets område. Förslagen begränsar sig i huvudsak lill frägor kring laxfiskesamt till hur FoU-verksamheten inom den statliga fiskeri-myndigheten skallorganiseras. Till den senare frågan återkommer jag i det följande. Allmäntvill jag framhålla forskning och ulvecklingsverksamhet som betydelsefullainslag i fiskepolitiken. På detta område är i likhet med vad som gäller iövrigt en fortlöpande kunskapsutveckling nödvändig. FoUpä fiskets område bedrivs inom en mängd olika forskningsinstitutioner ochfinansieras pä skilda sätt. t.ex. via myndighetsanslag, högskoleanslag,forskningsråd, insatser från näringslivel och med särskilda medel som harutdömts i vatlenmål. Någon direkt samordning av verksamheten finns inte. Päfisk- och skaldjursodlingens område har efter mina förslag skogs- ochjordbrukets forskningsråd () getts ett särskilt samordnande ansvar. ;sansvarsområde gäller i huvudsak gmndforskning pä de areella näringarnasområden. Mitt nämnda förslag liksom mina förslag om kollektivt finansieradforskning i årels budgetproposition tillför också vissa uppgifter i frågaom tillämpad forskning. När det gäller tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet pä fiskets område har dock ett ullalatansvar. Verksamheten bedrivs bl.a. vid tre laboratorier och tvåförsöksanstalter. På konsumtionsodlingens område skall mer fillämpad forskningi större utsträckning bedrivas vid (). SJFRhar i uppgift att utarbela ett samlat program för FoU på konsumtionsodlingensområde. Delta görs i samarbete med bl.a. . 1984/85:143 35 Motsvarande program för FoU i övrigl på fiskets områdefinns inte. är enligt min mening en allvarlig brisl. en samordningär risken stor för onödigt dubbelarbete eller för all angelägnaforskningsuppgifter får stå åt sidan anlingen för atl de inte har identifieratseller för att resurser saknas. Debegränsade ekonomiska resurser som rent allmänt står till statens ochnäringslivets förfogande gör alt angelägna resursbehov i stor utsträckningmåsle tillgodoses genom omprioriteringar. Resursförstärkningar även inom högtprioriterade forskningsområden måste i första hand ske genom omfördelningar avbefinlliga resurser. För att möjliggöra sädana omfördelningar på fisketsområde behövs ett samlat, övergripande program för FoU. Med hänsyn till denansvarsuppdelning som i huvudsak gäller f.n. bör ell sådant program utarbetas inära samarbete mellan och och efler samråd med övrigaberörda organ. Utgångspunkten för programmet bör vara att tillgängliga resurserskall ulnyttjas så atl den samlade fiskenäringen ges så slort utbyte sommöjligt både på lång och korl sikl. Enligt min mening kommer etl program avdetta slag tillsammans med en bältre organisationsutformning inomfiskeristyrelsen atl kunna siärka grundforskningen och förbättra den tillämpadeforskningen och utvecklingsverksamheten. Därmed främjas en långsiktighushållning med fiskbestånden och en rationell och för landet givandefiskenäring. Jag har för avsikt att återkomma till regeringen till den frågan iannat sammanhang. Vadsärskilt gäller frågan om FoU om laxfisk vill jag anföra följande. Ulredningen har förordatforlsalta studier av laxbeslåndens utveckling och genetiska studier för att bl.a. identifiera olika laxpopulationer. Vidare förordas ytterligare studier avöstersjölaxens biologi. För egen del anser jag au sludier av detla slag ärviktiga inslag i de samlade ansträngningarna atl rädda den naturreproducerandelaxen och utveckla laxfiskel. Hänsyn härtill bör tas vid utformningen av del avmig förordade övergripande programmet för FoU pä fiskets område.Finansieringen av programmet och av utformningen av det bör kunna ske inomtillgängliga resursramar och med hjälp av avgiftsmedel som har tagits ut medstöd av vattenlagen. Jaghar i det föregående redovisal behovel av att skydda den naturreproducerandelaxen. Men det finns ocksä andra fiskarter som av samma eller andra skäl kanbehöva skyddas och vårdas för framliden. Som exempel på de förra kan jag nämnavissa arter av öring. Bland de senare finns t. ex. mal vars skyddsvärde merbetingas av vetenskapliga och etiska skäl. har på regeringensuppdrag utrett frågan om säkerställande av de svenska fiskbeståndens genetiskaresurser. Utredningen finns redovisad i en rapporl och förslagen framgår avbilaga 7 lill detta ärende. Förslagen är av olika karaktär och innebär bl. a.adminislrativa regleringar, forskning och forlsall ulredning. Enligtmin mening utgör rapporten ell vikligt led i strävan att bevara etl allsidigtsammansatt och naturligt svenskt fiskbestånd. En del av de åtgär- Prop.1984/85:143 36 der i fråga om laxfisk som jag har förordal i delföregående kan sägas vara inslag i detla arbele. Det gäller inte bara ålgärderi vattendrag och vid kuster utan ocksä vad jag har förordat om internationellaöverliiggningar. Ytterligare åtgärder för att bevara naturreproducerande fiskoch dess gener bör vidias efler hand som det är lämpligl. För svensk del är detnaturligt atl har ansvaret härför. Den nya organisation jagföreslår i det följande bör vara väl lämpad härtör. Stor betydelse i sammanhangethar ocksä del forsknings- och utvecklingsprogram som jag har förordat i detföregående. Bevarandet av naturiiga anrika fiskbestånd har ju inte bara ettegeninlresse ulan är av stort värde även för fiskenåringen, bäde på kort ochlång sikt. Som jag antydde är bevarandet av olika fiskarter och derasgener en fräga med internationellt stark anknytning. Nordiskt samarbete på dets. k. genbanksomrädet är sålunda aktualiserat i likhel med vad som gäller förjordbruks- och trädgårdsväxter och för husdjur. Del är enligt min meningangeläget alt del internordiska intresset tillgodoses även när del gäller fisk.Jag bedömer arbelel inom ramen för en nordisk genbank som grundläggande i dettasammanhang. 1 likhet med den forskning m. m. som jag har behandlat idet föregående måsle arbelet i övrigt med alt bevara fiskbestånd finansierasinom ramen för tolall tillgängliga resurser. Om ett samlat grepp tas i fråganpå det säll jag har redovisal kommer detia enligt min mening också attvara möjligt. 2.5.4 Prisreglering påjisk under /86 Jag har i del föregående (avsnitt 2.4.5) redovisal minaöverväganden allmänl om prisregleringen på fisk. Jag har för avsikt att taupp frågan om regleringens närmare utformning för nästa budgetår. 1 fråga omfiskels väntade förutsättningar vad gäller fångster, avsättning m.m. hänvisarjag till min redogörelse i del föregående (avsnitt 2.3). förslag om regleringen av priserna påfisk m. m. under /86 har biträtts av fiskelsförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. Av förslaget som finns i bilaga10 lill delta protokoll framgår bl. a. följande. De beräkningar som jordbruksnämnden har gjort i fräga ominkomslerna av yrkesfiske visar att sillfisket och det s. k. fiskfisketvar de mesl betydelsefulla och lönsamma fiskena på . På sydkustengäller detla förhållande för kombinationsfisket efter sill och torsk. Påostkusten betyder strömmingsfisket mest. Detta fiske är det enda på ostkustensom ligger på samma lönsamhetsnivå som fisket på andra kuslsträckor. överen treårsperiod har den av jordbruksnämnden kalkylerade neuoinkomsten förfiskare ökat med . För sillfisket på oslkusten har nettotdock ökat med . I absolula lal är inkomsterna för fiskare dehögsta, följl av sydkustens och ostkustens. Huvuddelen av prisUlläggen gårtill sillfisket på . Prop.1984/85:143 37 Pristilläggens andel av den kalkylerade nettoinkomsten harulom för sillfiskarena minskal sedan är 1982. För sillfiskarena var andelen år1983 större än . För fiskfisket på syd- och ostkusten spelade pristilläggencn obetydlig roll. För kombinalionsfiskarena på syd- och harpristilläggens andel minskat med 10 procenlenheler lill avkalkylneltot. Det lolala pristilläggsbeloppel /84 var förnormprissatta fiskslag 52.7 milj. kr., varav betalades ut försill/slrömming. Behållningen i Svensk fisks konjunkturuijämningsfond var 66,4milj. den , en ökning med 9 milj. kr. före.Molsvarande belopp för jordbruksnämndens prisregleringskassa var 57,7 milj.kr. resp. 15,4 milj. kr. Prisregleringsavgiften beräknas tillföra kassan ca 60milj. Ränleintäk-terna på medlen i konjunkturuljämninpsfonden ochprisregleringskassan uppgår lill sammanlagl drygl 10 milj. kr. Exporlavgiftenregleringsäret 1983/84 på viss sötvaltensfisk och ål gav kassan ca 1,2 milj.kr. De sammanlagda lillgångarna under innevarande är uppgår till ca 197 milj.kr. De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen underinnevarande regleringsår beräknades ursprungligen lill mellan 82 och 86 milj.kr. Preliminära uppgifter visar nu att kostnaderna troligen blir högre bl.a.därför att sillpriserna har fallit kraftigt. Sammanlagt beräknas nu kostnadernaför prisregleringen för /85 till ca 100 milj. kr.Behållningen i jordbruksnämndens prisregleringskassa och Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond skulle därmed komma atl uppgå till sammanlagt ca 95milj. vid regleringsårels utgång. Härtill kommer ca 70 milj. kr. ränteintäkter under regleringsäret 1985/86. Sammanlagl skulle då 165milj. stå till prisregleringens förfogande under regleringsäret 1985/86. Som utgångspunkt för jordbruksnämndens förslag tillnormpriser har nämnden hafl normpriserna för innevarande regleringsår. Dessahar räknats upp med hänsyn lill bl. a. kostnadsutvecklingen förproduktionsmedel ochlöneutvecklingen för de slora lönekollektiven enligt löneavtal. Avdraghar även gjorts för rationaliseringsvinst. Koslnaderna för den kollekliva trygghetsförsäkringen inomyrkesfisket beräknas /86 öka med 1 milj.kr. Ökningen föresläsfinansierad genom elt avdrag av per kg från samtliga normpriser. För atl slimulera torskfiskel under perioden juli-december1985 föreslås i likhel med förra årel en större uppräkning avnormpri-sel.