prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Etl annal område där svensk industri haren hävdad ställning är medicinska produkter med stort eleklronikinnehåll. Detfinns också en del svaga delar av elektronikindustrin. Inom vissaproduktområden är svensk industri inle aUs eller endasl i ringa utsträckningrepresenterad. Slora datorer tillverkas inte alls i och liUverk-ningenav minidatorer är liten. Del finns heller ingen tillverkning av minnesenheter(bandstationer och skivminnen). Däremot finns svenska tillverkare avmikrodatorer, vilka dock hitlills mesl varil inriklade på hemmamarknaden. TUlverkningenav integrerade kretsar (chips) svarar för en mycket liten del av del inhemskabehovet. Här är det utländska beroendet mycket stort. Den svenskatillverkningen beslår av kundanpassade kretsar och s. k. hybridkretsar, vilkadock har en mycket snabb marknadslUlväxl. Slan-dardkretsar och minneskretsar,som volymmässigt är den hell dominerande delen av halvledarmarknaden,tillverkas inte i . Densvenska konsumentelektronikindustrin är liten och andelen av den svenska marknaden var . Produktionen sker nästan hell inom enheter i utlandsägda företag, och exporteras tUl . Påprogramvarusidan sker en myckel snabb marknadstillväxt. har på dellaområde flera kompetenta företag. Samiidigi måsle konstateras atl dessa ärslarki hemmamarknadsorienlerade. På den internationella marknaden har fleraamerikanska företag nått slora framgångar med standardiserade program förbl.a. ordbehandUng, kalkylering, administrativa mliner och CAD (Computer AidedDesign). Med få undantag har svenska programvamföreiag hitlills inle nållframgångar på marknader utanför . Ullandsförsäljningen är i dagslägelmindre än 100 milj. kr. Altsvensk industri är svagt represenierad inom vissa vamgmpper är i och för siginle etl problem. Delta är en följd av all i så hög grad lar del i deninlernationella handeln. Inom informationsteknologin kan dock 1984/85:218 14 detlaleda lill vissa speciella svårigheler i utvecklingsarbelel. För ulvecklingenav mer komplexa produkter är nämligen en nära koppling mellan kund ochleverantör ofta en viktig förutsättning. Inom försvarei finns flera exempel. Produktutvecklingensker då som en interaktiv process. Ulländska exempel på detta är deninnovaiionsförmåga som förelagskoncenlra-lionerna ulanför () och Boslon ("Roule 128") har hafl. Mol dennabakgrund är den svaga positionen på komponenlsidan elt problem. I övriglmotiverar betydelsen av kund-leverantörrelationer en noggrann bevakning avandelsförluster och analyser av den betydelse som dylika relalioner - ellerandra slag av organisalionsnormer för teknisk kompelens - har för ulvecklingenav olika informalionsteknologiska produkter. Ensiyrkefaklor är all svensk industri - och övrigl näringsliv och förvaltning -i så pass hög grad förmått att tillämpa informationsteknologin inom produklionoch på konlor. Detta ligger i linje med en lång tradition inom svensk induslrialt ligga i främsla ledel då del gäller all ulnyllja nya lekniska ochorganisaloriska meloder i produklionen. Här bör nämnas betydelsen av atl svenskfackföreningsrörelse intagit en positiv inslällning till ny teknik. Dessulomhar den solidariska lönepolitiken verkat som ett incitament. Informationsteknologininnebär en slor utvecklingspotential för svensk induslri. Den nya tekniken germöjligheter lill siarkt förbättrad kapilalra-lionalisering, ökad flexibUitei,bättre kvalilel och slörre kundanpassning av produklerna. slörre innehållav tjänster - eller programvara - i produkterna innebär en tillväxt genomstörre förädlingsvärde. Enbedömning som görs i så gott som samtiiga industriländer är att FoU-insatsernaär av strategisk betydelse inom informationsteknologin. Olika bedömare betonarockså betydelsen av en effektiv konkurrens, skalfördelar, stor hemmamarknad,marknadsföringen och kullureUa faktorer. Men FoU-insalserna ulpekas som denvikligasle konkurrensfaktorn så länge som den tekniska utvecklingen fortgår iså snabb takt. Delta faklum återspeglas av de slora industripolitiska programsom , , EG och flera driver. För etl litet land som Sverigeär del omöjligl alt göra insatser av samma bredd som de stora industriländerna.Därför är det av särskilt slor vikl all samordna och effekiivt utnyttjaFoU-resurserna. Sammanfattningsvisleder del jag här har anfört lill slulsalsen alt informationsteknologin är etlav de viktigaste industripoliliska områdena det närmasle decenniet. Skr.1984/85:218 15 3 Statens roll för en positiv utveckling Somframgått av min redogörelse är informationsteknologins framväxtförenad med genomgripande konsekvenser för en modern industrination som Sverige.Del finns således slarka skäl all söka ulforma en politik som gör atl landetlika framgångsrikt som i tidigare skeden av teknisk utveckling kan dra nytta avden fas som inletts. Dagens situation skiljer sig delvis från lidigaregenom den medvetenhet med vilken många länder satsar på att industrieUtexploatera den nya teknologin. Informationsteknologinär av sådan betydelse all dess framgångsrika tiUämpning är avgörande för svenskindustris utveckling. I finns i vida kretsar en oro för atl AmerikasFörenta Stater och skall utöka sitl försprång tekniskt och kommersiellt.Under de senasle åren har därför många länder intensifierat de slalligainsatserna på området. Situationen har karaktären av industripolitiskkapprustning. Sverigehar hillills väl följl med i utveckhngen. Denna vår ger regeringen en samladredovisning av sina ålgärder och insatser. För all klargöra sambandet mellanredovisningens olika delar, väljer jag all belysa statens roll i tre skildaperspekliv. Detförsta och bredaste perspektivet berör flertalet svenskar, som i många formeroch stfualioner kommer all möla den nya teknologin. 1 statens ansvar för dengmndläggande utbildningen måsle även ingå uppgiften all ge slora grupperelementära kunskaper om informationsteknologins basfunklioner ochsystemstrukturer saml orienlering om teknologins möjligheter ochbegränsningar. Delta perspekliv är utgångspunkten för de salsningar inomområdel som görs inom gmndskolan, gymnasieskolan ocharbelsmarknadsulbildningen. Detandra perspektivet berör näringspolitiken. Här har informationsteknologinredan en avgörande betydelse för effektivtfelen i etl flertal branscher.Betydelsen synes dessutom öka. Det torde därför vara nödvändigt att mångaerhåller utbildning om de nya informalionsteknologiska hjälpmedel, somerbjuder nya möjligheter att rationaUsera verksamheterna i skUda näringsgrenar.Inte endasl de nytilllrädande årskullama bör få utbildning utan även de gruppersom är yrkesverksamma. Den yrkesinriklade arbetsmarknadsulbildningenär motiverad av denna uppfattning. I detla näringspolitiska perspektiv ingåräven de brett verkande ålgärder för atl stimulera forskning om och utvecklingav informationsteknologins användning, för vilka STU har ansvar. Ålgärder föratt regionatf sprida den nya lekniken har jag redan lagil upp i regeringensproposiiion Regional utveckling och uljämning (prop. 1984/85:115). Tilldenna bild hör också att den statliga förvaltningen uppvisar stora likheter medden privala tjänstesektorn när del gäller förutsättningar atl effektivisera verksamheten med hjälp av t.ex. konlorsinformalions- 1984/85:218 16 system.Slalens förmåga all upplräda som stor, kompetent och krävande kund kan haavgörande betydelse för situationen på den svenska marknaden och därmed fördess övriga kunder och inhemska leveranlörer. Dettredje och snävaste perspeklivel jag vill anlägga handlar om den egenlligainformalionsteknologiinduslrin i . Denna är redan i produktionsvärdeoch anlal sysselsatta i samma slorleksordning som vissa av de s.k.basnäringarna och tillväxer lill skillnad från dessa snabbi. Den framslår somtypfallet för modern högteknologisk induslri och har infriat förhoppningarnasom knyts lill sådan. Den ägnas speciell uppmärksamhel i regeringens poUtik förinduslriell förnyelse och tillväxt. Den dynamiska utvecklingen av teknologinoch den snabbt expanderande och föränderliga inlernalionella marknaden gör delangeläget all fortlöpande söka effeklivisera insatserna. I del följande kommerjag därför alt särskilt behandla specialistutbildning, grundläggande ochlillämpad forskning, utveckling saml teknikupphandling. Effekliviseringen börutformas så atl möjligheter till samarbete med länder inom och inom EGlas till vara. Uiöverde induslripoliliska moiiven finns beredskapsskäl för ett handlingsprogram. Enrad samhällsfunktioner kommer i framliden alt vara beroende avinformalionsteknologiska hjälpmedel. Del åvilar statsmakterna all sörja förall de viktigaste funktionerna kan upprätthåUas i krislägen, som begränsar vårmöjlighet alt importera komponenter och syslem. medför atl svenskinduslri måsle ha resurser och kompelens alt för omstäUningersälta import av kritisk belydelse med egen tillverkning. Svenskinduslri och näringsliv i övrigl har på många avsntft hitintills väl följl medi ulvecklingen, även om det finns områden där svensk induslri inle alls eller iringa grad är representerad. Till slörre delen är detta ell resutfal avenskilda förelags dynamik och utvecklingsförmåga. Staten har emellertid hafl enväsentlig roll. Jag bedömer all slalliga insalser även framgenl kommer all varaav belydelse för informationsteknologins utveckUng och spridning. Skälendärtill är flera. Forskningoch utbildning är avgörande konkurrensfaktorer i en så snabbt leknisklföränderlig bransch som informalionsteknologiinduslrin. Staten har ansvarei förhuvuddelen av forskning och utbildning och har därigenom redan i utgångslägeten ulomordenlligl viklig funkiion. Sverigeär ell litet land med relativt sell små utvecklingsresurser. Kraven på atldisponera dessa resurser på effektivast möjliga sätl är därför slörre än imånga andra länder. Staten kan enligt min mening ulföra väsenlliga samordnandefunklioner. Vissakaiegorier av förelag, t.ex. småföretag, förelag i stödområden eller företagulan särskild leknisk expertis kan av olika icke-ekonomiska skäl komma attunderulnyllja den nya lekniken. Induslri- och regionalpolitiken bör i sådanafall genom t. ex. rådgivnings- och konsultinsatser minska hindren atl effekiivtanvända informationsteknologin. Skr.1984/85:218 17 På det internationella planel är detinformalionsteknologiska omrädet i det poliliska blickfånget.Förekomsten av tekniska standards, konkurrensregleringar, slalliga monopol ochhandelsrestriktioner är exempel pä detta. bör därför verka för att ingrepp som snedvriderhandeln på informalionsleknologiområdet reduceras och verka för enharmonisering av standards. Andra länders avskaffande av monopol bör ägnasuppmärksamhet. Hänsyn lill inlernalionella samarbelsslrävanden ochflexibilitet bör utmärka de svenska slatliga insatserna. Innan jag gär in på min redovisning av planeringen avinformationslek-nologiprogrammet villjag någol beröra den strategi somjagförordar i fråga om alt främja den svenska informalionsleknologiinduslrin. Ur andra länders informationsleknologiprogram kan mansärskilja ell antal olika utvecklingsstrategier. Den f.n. vanligasle strategin är att skapa slora programför stöd lill främsl induslriell FoU. Exempel på denna är de EuropeiskaGemenskapernas (EG) s. k. ESPRIT-program och del brittiska s. k.Alvey-programmel. Motsvarigheter finns i ett flertal . Som nämntsfokuseras dessa program oftast på några utvalda nyckeltekniker. De byggervidare lill stor del på en samfinansiering av projekt mellan siat och induslri.Dylika stora FoU-program kan ha en avsevärd positiv effekl, även om del ännu ärför tidigt att ulvärdera resultat för olika länder. För svenskl vidkommandeanserjag all som etl mindre land måsle koncentrera insatserna lill ettsmalare program eflersom del inle är möjligt atl avsälla resurser som krävs fören bred satsning. andra slag av insalser är ekonomiska stimulanser förvissa teknikområden och företagskategorier. Flera länder har särskildaslimulansprogram för l.ex. dalorbaserad konstruktion och produktion ellersmåföretags datoranvändning. I utlandet finns också branschstöd inominformationsteknologin. Jag har ocksä föreslagit, i nämnda proposition omRegional utveckling och uljämning (prop. 1984/85: 115), att vissaregionalpoUtiska medel skall disponeras för all främja användningen av nyleknik i regionalpoliliskt prioriterade områden. Etl iredje slag av slalliga ålgärder i andra länder är altmed olika former av protektionistiska medel skydda inhemsk induslri. Dennapolitik har bl.a. tagil sig uttryck i subventioner lill vissa storföretag -"nationella flaggskepp" - saml lekniska handelshinder och styrdoffentiig upphandling. Sådana ålgärder slrider mol frihandelns principer.Erfarenheterna visar dessutom alt de ibland motverkar silt syfte. Den på dellasätt skyddade induslrin blir inte intemationelll konkurrenskraftig. Del finnsmed andra ord dubbla skäl alt vaka över atl de svenska medlen för att stimulerainformationsteknologin inle får karaklären av protektionistiska skyddsåtgärder.1 detta sammanhang villjag också erinra om den svenska principen atl lålakostnadseffektivitet vara styrande för den offentliga upphandling-2 Riksdagen1984/85. 1984/85:218 18 en.Denna princip ingår som en del av svenska åtaganden för främjandet av frihandel. Den har också en positiv industripolitisk effekl. Genom att svenskaföretag inte favoriseras ulan får konkurrera med utländska förelag vid svenskoffenllig upphandling stärks på lång sikt deras internationellakonkurrenskraft. Denfjärde strategi jag här viU la upp är all använda den statUga seklorns resursersom en drivkraft för induslriell utveckling. Inom den statliga sektorn bedrivsen betydande FoU, Likaså är siaten en stor upphandlare av industriella varoroch Ijänsler, En förbättrad samordning av de statliga ulbildnings- ochFoU-resurserna kan enligt min mening ge en väsentlig industripolitisk effekl. Jagvill därför förorda denna strategi som huvudlinje för fortsättningen av delinformalionsteknologiska programmei. Del är särskilt inom televerkel, försvareioch delar av den civila statsförvaltningen som informationsleknologisktintressant verksamhet bedrivs. Jagskall i del följande närmare redogöra för min principiella syn på deninduslripoliliska betydelsen av en effektivare samverkan i den statiigasektorn. Denstatiiga sektorn är en belydande användare av informationsteknologi. Bl, a,kan nämnas att statliga verk och myndigheler köpte datomtmstning för1,. Staten är också producent av elek-Ironikvaror; särskilt dåteleverkel och affärsverket FFV, Forskning och utveckling på områdel ulförs viduniversitet och högskolor och inom olika seklorsorgan. Deneffekiivisering av insalser på informalionsleknologiområdet, vilken jag avserall iniliera, presenlerar jag här under mbrikerna teknikupphandling,utveckling, forskning och utbildning. Jag väljer denna presentationsordning,för alt åskådliggöra hur insatserna är kopplade lill varandra och kräversuccessivt allt längre tidsperioder innan åtgärderna resulterar i postfivaeffekler ledande mol del uppslällda målel, en livskraftig svenskinformationsteknologiindustri, Teknikupphandling.Teknikupphandling innebär en anskaffning av maskin- eller programvara där eltbetydande moment av teknikutveckling ingår. Produkten är vid beslutstillfällelinte färdigutvecklad, I dagslägel har STU och slatskonlorel regeringens uppdragalt verka för teknikupphandling på dataområdet. Inom ramen förmikroeleklronikprogrammel finns ell programråd för samordnad teknikupphandlingpå komponenlområdel. Enligt min mening finns skäl all överväga en breddning avsamverkansfunktionen tUl ell vidare fält inom informalionsleknologiområdet. Utveckling.För atl i så hög grad som möjligt få ett ralionellt ulnyttjande av knappanationella resurser fordras en ökad samverkan mellan stal och näringsliv. Jagskall nämna områden där en sådan samverkan ter sig särskilt önskvärd. MiUtäraupphandlingar innehåller numera en alll större del av informalionsleknologiskutveckling. Del är angelägel all de erfarenheler som induslrin vinner vidgenomförandel av sådana projekl också Skr.1984/85:218 19 utnyttjaspå den civUa marknaden. Här kan nämnas de arbetsformer som tillämpas vidupphandlingen av stridsflygplanet och den ökning av den civila produktionsom skell vid Flygmotor och Saab-Scanias Flygdivision. Vidarehar samverkan meUan högskolor och näringsUv ökalväsenlligl. Delta gäller inte minst samarbelel mellan tekniska högskolor ochelektronikindustri. Erfarenheter från andra länder har visat på all närhet lillframsiående högskoleforskning har hafl slor belydelse för elektronikindustrins utveckling.Det är angeläget att utnyttja möjligheter till samordnade utvecklingsinsatser.Dessa kan gälla produktulveckling, standardisering av systembyggnadsprinciper,genomförandel av slörre projekt samt ulförande av referensprojekt ochdemonslralionsanläggningar. Eneffektiviserad samverkan i utvecklingsarbetet kan ge: - samordning av gemensammaavnämarkrav, - ökad användarkompetens, - ökad helhetssyn, dvs. atl olikafunktionella systemkrav hos seklororgan och näringsliv kan integreras, - bälire ulnyttjande av erfarenheleroch resurser, - kortare ledtider mellan idé ochkommersieU produkt, - en gemensam kunskapsbas. Forskning.En belydande del av den informalionsteknologiska forskningen bedrivs somseklorforskning. Denna har bl.a. fördelen all ha en nära koppling tillspecifika avnämare. När det gäller etl område med myckel bred lillämpning finnsockså nackdelar med seklorforskningen. Den kan leda till alt resurserna ialltför hög grad splittras, all vikliga områden inte behandlas eUer tiU onödigldubbelarbete. I STU:s, UHÄ:s och ASF:s programunderlag har en gmndliginvenlering av pågående forsknings- och utredningsprojekt inom den statiigaseklorn gjorls. Denna visar på ell behov av förstärkt samordning.Samordningsbehovet har också lagits upp av flera remissinstanser, bl.a.riksrevisionsverkei. En stärkt samordning av de sektoriellaft)rskningsresurserna är särskilt viklig för elt litel land som . Tilldenna fråga återkommer jag i del följande. Serman på FoU-verksamhelen inom induslrin kan konstateras all få svenska företagkan basera sin konkurrenskraft på unik kompetens inom någon grundteknik. Svenskindustri måsle därför i försia hand basera sin konkurrenskrafi på kompetens atttillämpa ny leknik och att integrera denna i syslem. Den hittillsvarandespridningen av informationsteknologi ger vid handen atl svensk induslri i detlaavseende har varil framgångsrik. För detla lalar också del faklum atl ulländskaleverantörer av elektronikprodukter bedömer som en intressantlestmarknad. Enhög nivå på forskning<*n om informationsteknologi har flera funktioner. Denkan ge särskild kompetens om vissa gmndlekniker och om 1984/85:218 20 Den ger ocksä möjlighet att delta i det internationellavelenskapliga utbytet och den höjer kvaliteten på utbildningen. UtbUdning.En förutsättning för teknisk utveckling är god tillgång på teknisk kompelens.Informationsteknologins utveckling kräver slora invesleringar i kompetens ochkunnande. Dessa fordras både för atl höja nivån pä FoU-arbetel och för atlklara omställningar från gammal lill ny leknik. Informationsteknologin är enutpräglat kunskapsintensiv seklor, dvs. atl kunskap relativt setl är ettvikligare konkurrensmedel än lillgång på och låga kosinader för arbetskraft,råvaror och kapital. En hög kunskapsnivå är därför en förutsättning förinformationsteknologins utveckling. Jagskall här ge min syn på den roll som staten har när det gäller att tillgodosebehovet av leknisk kompelens inom informalionsleknologiområdet. Utbildningssystemetsuppgifl är i delta sammanhang dels atl ge den enskilde en sådan kunskap ominformationsteknologin atl denne kan använda den i sin yrkesutövning ochbedöma dess konsekvenser, dels alt ge industri och övrigl näringslivlillräcklig lillgång på personal med lämplig leknisk kompelens. Deninformalionsteknologiska ulvecklingen släller särskilda krav pä de lekniskahögskolorna. Dessa måsle kunna anpassa kursinnehållet till teknikutvecklingenoch dimensionera ulbildningen så atl ell lillräckligl antal kvaliflceradelekniker inom efterfrågade specialområden utexamineras. Flera akluellaundersökningar har konslalerat atl det f. n. råder en besvärande brist påsådana tekniker, särskilt inom informalionsleknologiområdet. Utbildningen vidde tekniska högskolorna förmår i nulägel inle tillgodose behovel, vilket ärell allvarligt problem. Flera remissinslanser har lagit upp frågan. Regeringenhar getl Ingenjörsvelenskapsakademien (IVA) i uppdrag atl analyseraleknikerbristen. IVA skall också belysa den näraliggande frågan om hur dentekniska kompeiensen skall upprätthåUas vid högskolorna. På flera håll har såmånga lärare slutat - bl.a. pä grund av löneklyflan mellan högskola ochinduslri - all kvalilelen pä undervisningen blivil svår all upprätthålla. Denspecialiserade ulbildningen inom informalionsteknologiska delområden vidhögskolor och universitet är nödvändig för all bygga upp specialistkompetens.Det är emellertid också väsenlligl alt informationsteknologin integreras iutbildningar som inte primärl gäller delta område. Informationsteknologin harkaraktären av universell teknik som de allra flesta på etl eller annat sällkommer alt beröras av. En bred allmänbildning i dessa frågor är därför enviktig beståndsdel i den informalionsteknologiska infrastmkturen. Jag ser detsålunda som angeläget alt strävandena att behandla exempelvis datoriseringenintensifieras i olika utbildningar. gäller alla delar avutbildningssystemet; grundskola, gymnasium, högskolor och universitet men ocksåarbetsmarknadsutbildning och andra slag av yrkesutbildning. 1984/85:218 21 Deföretag som är avnämare till informalionsteknologiinduslrin behöver ha en godkunskap om den nya tekniken för a» rält kunna utnyttja den. Brist på sådankunskap kan utgöra en flaskhals för elektronikföretag med en teknisklfärdigutvecklad produkl. Marknadsintroduktionen kan då komma atl kräva mycketslora resurser. är en liten marknad i inlernationell jämförelse. Dennanackdel kan i viss mån kompenseras genom att spridningen av ny teknik går fort.En hemmamarknad med hög bildningsnivå och god förtrogenhet med den nya leknikenkan ge svensk induslri en konkurtensfördel. Särskilt betydelsefull kan en sådanbli för mindre och medelstora företag, som har begränsade möjligheter atlanslälla egna specialister. Slutligenbör åler framhållas alt de statliga insatserna för informationsteknologinmåsle spänna över elt brett fält. I internationella organ kommer frågor ominformationsteknologi allt oftare upp. De gäller bl.a. lekniska standards ochtekniska handelshinder. Inom ramen för pågår arbete med atl identifierahandelshinder inom högleknologiska områden. Från amerikanskt håll framförs kravpå reduklion, bilateralt och multilateralt, av handelshindren på detinformalionsteknologiska områdel. Oro har uttalats för allkapprustningen på dataområdet skall leda till protektionism. Telekommunikationsområdethar en fundamental belydelse för informationsteknologin i egenskap avleverantör och användare. Väl ulbyggda telekommunikationer baserade på nyleknik är också en väsenllig del av informationsteknologins infraslruklur. F.n.pågår en snabb utveckling bl. a. genom digitaliseringen av telenätet och denökade användningen av satellitkommunikation. Jagövergår nu lill en redovisning av planeringen av elt svenskt informationsleknologiprogram. 4 Redovisning av planeringen av ett svenskt informationsteknologiprogram Delunderlag som myndigheiema har ularbelal visar all under budgelåren 1984/85 och1986/87 har beslutals eller planerats insatser om ca 1,17 resp. 1,34 miljarderkronor för insalser som befrämjar informalionstekno-logiulvecklingen. Innanjag går in på mina överväganden villjag mycket kort redogöra för de övergripandesynpunkter som har lämnals av myndigheler, näringsliv och organisaiioner isamband med remissbehandlingen av underlaget. Detfinns en samstämmig syn atl ulvecklingen inom informationstekno-logiomrädet ärav cenlral belydelse för hela samhällsutvecklingen. 1984/85:218 22