prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1983/84:137 om ändringar i hyreslagstift-ningen uttalade sig riksdagenför att hyreslagens regler om tjänste- och personalbostäder borde ses över (BoU29, rskr 378). En arbetsgmpp med företrädare för parterna på arbetsmarknaden harinrättats för att utföra en sådan översyn. Vidare har en tillsatt kommitté(Bo 1984:02) fått i uppdrag att utreda frågan om lokalhyresgästernasställning på hyresmarknaden. 2 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 18 Allmänna samlingslokaler tn. Del slatliga stödel lillsamlingslokalssektorn fick i huvudsak sin nuvarande ulformning år 1973.Principerna för slödel har sedermera ulreiis av en tillkalladparlamentarisk kommitté och redovisats i belänkandel (SOU 1981:63) Samhälleloch samlingslokalerna. Kommitléns förslag har behandlats vid tvä lidigare riksmöten(prop. 1981/82: 100 bil. 16, CU 15, rskr 171 och prop. 1982/83: 100 bil. 13, CU15, rskr 206). Det finns enligt min mening inle anledning atl på nyllaktualisera grundläggande förändringar i de rikllinjer för slatens slöd lill samlingslokalssekiorn som hur antagilsav statsmakterna. Däremol finns etl behov av all se över dels hur stödet haranvänts i samband med förnyelsen av våra städer och tätorter, dels hur manskulle kunna förenkla och samordna stödel lill samlingslokaler. Det senaregäller bäde mellan de olika bidragen lill samlingslokaler och mellan dessabidragsformer och det övriga bosiadsfinansieringssysie-met. Vidare finns delskäl all i fråga om slödet lill energihushållning i samlingslokaler överväga omdel i alla avseenden är motiverat från övergripande energipoliliskasynpunkler. Den Iräddenya galukoslnadsbestämmelser i kraft. Beslämmelserna, som finns ibyggnadslagen och byggnadsstadgan, ger kommunerna ökade möjligheter atl medbidrag från faslighelsägare läcka koslnaderna för gator och andra allmännaplalser inom områden med stadsplan. Eftersom de nu gällandegalukostnadsbeslämmelserna har varil i tillämpning under endasl korl lid, harchefen för tidigare föreslagil alt de i sak oförändradetas in i en ny plan- och bygglag, PBL (se remiss fill lagrådet den 20 oktober1983 s. 163). Sedan kritik från skilda håll har riktals mol bestämmelserna ochderas tillämpning, beslulade han emellertid atl enarbetsgrupp inom skulle göra en karlläggning avtillämpningen. Arbetsgruppen redovisade ijuni 1984 resullalel av sill arbele irapporten (Ds Bo 1984:9) Gatukostnader. 1 rapporten pekar arbetsgruppen påvissa ändringar i regelsystem m. m. som kan medverka till en bättre ochsmidigare fillämpning av gatukostnadsbestämmelserna. En promemoria med förslagtill lagändringar m.m. som kan aktualiseras med anledning av arbetsgmppensrapport har remissbehandlals . Promemorian innehåller delsförslag till ändringar av galukostnadsbeslämmelserna i PBL-förslaget, dels ettförslag till statlig finansiering av vissa gatukostnader. Avsikten är attförslagen lill ändringar i förslaget fill PBL skall remitteras till lagrådetvintern 1984/85. Förslagel lill slafiig finansiering av vissa galukostnaderbehandlar jag i del följande (anslaget B 3. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 19 Byggnadskreditgivningenlill del slatsbelänade bostadsbyggandet har fungerat tillfredsställandeunder . Den totala kreditgivningen under årel beräknas komma att något överstiga nivå. Avlyft av byggnadskrediter förfärdigställda fastigheter har däremot undertiden skeft i väsentligt lägre omfattning än under molsvarande lid året innan. En orsakhärtill har varit vissa svårigheter fr.o. m. för de trebollenläneinslituten - SparbankernasIntecknings Akfiebolag , och stadshypoteksinstitutionen - altsälja prioriterade bosladsobligationer. Med anledning av detuppkomna läget beslöt regeringen , på förslag av fullmäktige iriksbanken, atl allmän placeringsplikt enligt lagen (1974:922) om kreditpoiitiska medel fårtillämpas i fråga om allmänna pensionsfonden, såvill avser de penningmedel somförvaltas av första, andra och tredje fondstyrelserna. Fullmäktige har utfärdattillämpningsföreskrifter för fondens placeringar med anledning av regeringens beslut. I enlighet medriksdagens beslut (prop. 1983/84:90, BoU 28, rskr 303) skall anskaffningen avmedel för utbetalningar av i första hand bostadslån till ny- ochombyggnad fr.o.m. /86 handhas av ett för ändamålet särskiltinrättat statsägt kreditaktiebolag. Det nya bolagets kapitalanskaffningfömtsätts ske huvudsakligen genom utgivande av obligationer.Obligationsvillkoren skall därvid vara i huvudsak desamma som för sädana obligationersom emitteras av de tre bottenläneinstituten. Med de fömtsättningar som f. n.gäller innebär detta att det nya bolagets obligationer kommer att betraktas somprioriterade placeringar. Eftersom motsvarande upplåning f.n.sker över statsbudgeten blir anspråken pä den prioriterade kreditmarknadenoförändrade. Bolagets obligationer kommer att emitteras till vid fidpunklengällande räntesatser för långa statslån och med en löptid av 20 år.Räntesatsen kommer att justeras till rådande räntelägevart femte år. Jag återkommer i det följande (anslaget B 3.) till vissa ytteriigare frägor rörande del nyakreditaktiebolaget. beslötvåren 1983 (CU 1982/83:22, rskr 233) med anledning av en motion i frågan att ge regeringentill känna atl en översyn av ungdomensbostadssituation borde göras i lämpligt sammanhang. En arbetsgmpp förungdomsboendefrågor inom har i betänkandet (Ds Bo 1984:10) Bostäder åt ungaredovisat ett flertal förslag till hurman kan underlätta för ungdomar att fä sin första egna bostad. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 20 Utgångspunkten förarbetsgruppens arbele är atl del behövs insatser från samhällets sida föratt underlätta för de unga all komma in pä bostadsmarknaden. Bakgrunden är bl.a. minskal bostadsbyggande och ökadeboendekostnader i nyproduktionen, minskat utbud av billiga smålägenheter samlden allmänl avlagande rörlighelen på bostadsmarknaden. Arbelsgmppensöverväganden avser främsl möjlighelerna atl öka utbudet av bostäder för ungaoch alt förbällra planeringen och förmedlingen av sådana bosläder. Arbetsgmppens förslagsyftar till atl underlätta förkommunerna att fä fram bostäder åt unga upp lill . Bostäderna avses iförsta hand fungera som en "första bostad" för unga fram till dessatl de kan få en bostad på den vanliga bostadsmarknaden. Tillkomsten av sådanabosläder föreslås underlättas genom s.k. ungdomskontrakl, ekonomiskl slöd frånstaten till ny- och ombyggnad samt vissa lättnader i normkraven i fråga omtillgänglighet m.m. Ansvarel alt planera för och atl förmedla bostäder med ungdomskontraklbör enligt förslagel ligga på kommunerna inom ramen för deras ansvar förbostadsförsörjningen. Arbetsgruppens betänkandehar remissbehandlats. Förslagen har fåll ell blandat mottagande. Flertaletremissinslanser inslämmer i arbetsgruppens syn på behovel av åtgärder för allförbättra ungdomars slällning på bostadsmarknaden. Den övervägande delen avremissinstanserna stöder emellertid inte förslagen om ungdomskontrakt ochlättnader i normkrav. Bara ett fåtal remissinstanser anser alt del ställigaslödet kan bli ell effekfivt instrument för ombyggnad och nyproduktion avbostäder för unga. Med hänsyn lill denkritik mol arbetsgruppens förslag som har kommit fram under remissbehandlingenavserjag inle atl föreslå all den gällande hyres- och byggnadslagstiftningenkompletteras med särskilda beslämmelser om ungdomsbosläder. Del avarbetsgruppen föreslagna slatliga produktionsstödet för ny- och ombyggnad ärdärmed inte heller aktuellt atl genomföra. Beträffandearbetsgruppens förslag om lättnader i vissa normkrav vill jag erinra om attkommunerna enligt förslagel till ny plan- och bygglag genom planbestämmelserfår möjligheter att differentiera kvalitetskraven för ombyggnad inom ettbostadsområde, förutsatt att områdel ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper. Därmed kommer det att finnas möjligheter för kommunerna att avbostadsförsörjningsskäl och under begränsad fid behålla vissa lägenhetstypervilka inle uppfyller dagens kvalitetskrav. Att bostadslösningar förungdomar kan vara olika framgår av arbetsgruppens betänkande. Arbetsgmppenvisar med exempel på mångfalden av lämpliga bostäder för unga, vilket fleraremissinslanser har noterat med tillfredsställelse. Av remissvaren kan manutläsa att behov och förutsällningar är olika i kommunerna och även skiftandeöver tiden. Vissa remissinstanser pekar också på olika lokala lösningar föratt tillgodose ungas bostadsbehov. 1984/85:100 Bilaga 13 21 Enligt minuppfallning har ulredningen i hög grad bidragit lill all ungdomsboendefrågorna har uppmärksammats runl om ilandet. Jag kommer därför i del följande all föreslå att en försöksverksamhethedrivs under viss lid. bl.a. för altfrågorna även fortsällningsvis skall hållas levande. Mitt förslag: Försöksverksamhel rörande ungas boendestimuleras med ett lilirälligt slalligl bidrag. Bidragel föreslås som eltengångsbidrag för atl läckakoslnader för försöksverksamhelen. Försöksverksamheten bör bedrivas under ire år. anslag om en milj. kr. bör anvisas för ändamålet. Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslår alluppdrag ges lill bosladsstyrelsenall i samråd med planverkel sammanställa exempel på hur boende för ungdomar kan åstadkommas vid ombyggnadi olika lyper av bebyggelse.Dessulom anser arbelsgmppen atl de "idéer som finns behöver fångas upp och utvecklas i bl.a. praktiskaförsök" och att bidrag skall kunnautgå för sådan försöksverksamhel. Det kan gälla l.ex. formerna för kollektivt ungdomsboende och de ungas deltagande iplanering och förvaltning. Remissinstanserna: Arbetsgruppens exempel pä olika typerav lösningar har rönl posilivt intresse från en del remissinstanser. styrelseunderstryker i silt yttrande viklen av att nya boendeformer utvecklas. Inlressel för nya lösningar synes vara stort i många kommuner och bostadsföretag och fleraremissinstanser stödjer uttryckligen tanken på alt bedriva försöksverksamhetoch atl samla exempel över goda bosläder för unga. Skälen för mitt förslag: Som jag lidigare har påpekat hararbetsgmppens arbete vunnit bred uppmärksamhel och lett lillmycken debatt i kommunerna. Deflesta kommuner och bostadsföretag instämmer också i arbetsgruppens synpä behovel av åtgärder i kommunerna för att förbättra ungdomars situation på bostadsmarknaden. De generella åtgärder somarbetsgruppen har föreslagit har emellertid inte vunnit gehör, och min uppfallning är att det i hög grad beror på attkommuner och bostadsföretag har egna uppfattningar om de lokala behoven och omvilka riktade insatser som krävs föratl förbällra ungas boende i respektive kommun. Del är medlillfredsställelse som jag noterar att syftet med arbetsgmppen därmed tycks kunna uppnås ulan slalligaåtaganden och att vi kan gå vidare iriktning mot alt ge kommunerna en alltmer självständig ställning i förhållandelill slalen i frågor som rörmarkanvändning och bostadsförsörjning. Fråganom ungas boende är emellertid viktig för vårt samhälle och Prop.1984/85:100 Bilaga 13 22 förutsätter - i synnerhet då ingagenerella regeländringar vidtas - okonventionella arbetsformer och lösningar. I jämförelse med mångaandra länder har fä alternativ atl erbjuda inom boendet. Jag finnerdärför alt en försöksverksamhel rörande bostäder ät unga bör stimuleras och altdet bör ske i former som innebär insyn i arbelel och spridning av gjordaerfarenheler. Enligi min uppfallning bör en sädan försöksverksamhet gälla bl.a.nya former för ungdomsbostäder och ungdomsboende. Den kan ocksä gälla formernaför ungas dellagande i planering, förvaltning och byggande och den kan avsesärskilda åtgärder för att förmedla bostäder åt unga. Jag föreslår därför etltillfälligt statligt stimulansbidrag för försöksverksamhet rörande bostäder ålunga. bör ställas lill förfogande för ändamålet för budgetårel1985/86. Bidraget bör vara ett engångsbidrag som utbelalas lill kommuner somvidlar extra ordinära ålgärder för all förbällra ungdomars boende och tillbostadsföretag som i samråd med kommunen vidlar sådana ålgärder. Jag har redani mitt anförande under anslagel A 2. Kommittéer m.m. föreslagil atl medel förförsöksverksamhelen för /86 slälls till förfogande under nämndaanslag. För information vill jagmeddela att en särskild ungdomsboendedelega-tion kommer att bildas inombostadsdepartementet. Delegationens uppgift bör vara, förutom att fördelabidragen för försöksverksamhelen, all följa utvecklingen på området. Den bördessulom ta initiativ till att försöken med riktade åtgärder för att förbättraungas slällning på bostadsmarknaden utvärderas och sprids i former som gör demallmänt tillgängliga. Chefen för avser atl beredarepresenlanter från bosladsstyrelsen. och statensungdomsråd tillfälle all medverka idelegationens arbete. 1983/84 Utgift 46534000 1984/85 Anslag 52102000 1985/86 Förslag 49094000 ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgifl att främja bostadsförsörjningen. Denär också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Därutöver åligger detstyrelsen att handlägga ärenden om statligt stöd till allmänna samlingslokalerm. leds aven slyrelse med sju ledamöter. Chef för är engeneraldirektör, som tillika ärstyrelsens ordförande. Inom styrelsen finns fyra byråer, nämligen boendebyrån.byggnadsekono- Prop.1984/85:100 Bilaga 13 mibyrån,rättsbyrån och administrativa byrån saml ett personalkontor. Vidare finns ellrevisionskonlor, en informationsenhel, en förfallningsen-hel samt ellverkssekretarial vilka är direkt underställda verkschefen. Till styrelsen harknutils en samlingslokaldelegation, etl råd för belånings- ochviirderingsmeloder och etl bosladssocialt råd. Beräknad ändring 198.S/86 '507 000' (därnv lönekoslnader) 185 (K)0 -t- 654 OOO'' -(- 227000 2 257 0(M) Ersättning till kommunerna för deras medverkan i arbetet med ålgärder mol strålrisker i -(-2. ' Exkl. personal vid revisionskontoreloch lokalvärdspersonal. ' Exkl. koslnader för UDS;inkl. . för prövning avbostadsbidrag. ' Inkl. kosln.nder för L-ATF-ålgärder (.) ' Bosiadsstyrelsens koslnader för andringar idatasystemet m.a. a. beslui om net- loavisering och inrättandetav ell slalligl kredilaktiebolag. I sinanslagsframslällning för /86 har i ettsammanhang lämnat en allmän redogörelse för styrelsens och länsbostadsnämndernasbehov av resurser. Bosladsstyrelsenkonstaterar all det är bostadsverkets uppgift atl främja bostadsförsörjningen ilandel. inle bara genom att handha låne- och bi-dragsverksamheten ulan ävengenom ulredningar och annan service till byggare och boende. hardock statsmakterna, enligt bosiadsstyrelsens mening, inte i tillräckligt höggrad beaktat sambandet mellan skiftande och ökande arbetsuppgifter å ena sidanoch resurstilldelningen lill verkel å den andra. Myndighelsanslagen har underde minskals. Länsbostadsnämnderna har dock med hänsyn till vissanya Prop.1984/85:100 Bilaga 13 24 arbetsuppgifterfått behålla realt oförändrade resurser för innevarande budgetår. I sinargumentering mol en fortsatt minskning av anslagen framhåller styrelsenbl.a. - Bostadskommitténsarbele kan resultera i nya och/eller ändrade uppgifter för bosladsverkel. 1 väntan på klarhet om framlida uppgifter bör resursernainle dras ned. - Genomförandetav satsningen på bostadsförbättringsprogrammel ställer ökade krav på verkets resurser. - Knappheten påresurser hos i första hand länsbostadsnämnderna leder till svårigheter för bostadsverket atl hålla entillräckligt hög säkerhetsnivå i beviljande och förvaltning av lån ochbidrag. - Arbetetmed den särskilda kostnadsgranskningen har visal atl del finns starka skäl atl ocksåfortsättningsvis avdela resurser för sådan verksamhet. - Omfattningen av delsexekutiva auktioner, dels inlösen av statliga lån har ökat mycket påtagligtunder 1983/84. - Ettstort problem för bosladsstyrelsen är att kunna rekrytera och behålla en rättdimensionerad och sammansatt organisation för ADB-hante-ringen, eftersompersonalgmppen tillhör en starkt konkurrensulsatl sektor. När det gäller bostadsstyrelsensverksamhet anför styrelsen bl.a. att antaletbesvärsärenden har minskat med nära 550 jämföri med föregående budgetår. En påtaglig nedgång vad gäller besvär iärenden angående om-och tillbyggnad av småhus har kunnat iakttas. Under budgetåret1983/84 har bosladsstyrelsen inventerat värde- och säkerhetshandlingar m. m. vid trelänsbostadsnämnder. Målsättningen är attinventera samtliga länsbostadsnämnder och avdelningen för länsbostadsnämndsärendenhos i . För tillsyn avlänsbostadsnämndernas arbete med granskning av förmedlingsorganens handhavande avbostadsbidragen har under /84 inspektion gjorts vid trelänsbostadsnämnder. Bosladsstyrelsenkonstaterar vidare att man nu har erfarenhet av vad en tillämpning avhuvudförslaget innebär. Det är främst inom tre centrala områden som brister har visat sig. Detförsta är styrelsens föråldrade ADB-system.Del är förenat med stora ekonomiska risker atl sköta utbetalning, aviseringoch bokföring av över en miljon lån värda . i ett sexton årgammalt ADB-system. Ett annat område är kostnadsuppföljningen ochkostnadskontrollen i belåningsverksamhelen och det tredje ärverksamhetsplaneringen. Genom att antaletbesvärsärenden har minskat hos kan resurser frigöras föruppbyggnad av kompetens för att slödja länsbostadsnämnderna i derasnya uppgift med fastighetsjuridisk rådgivning. ökar emellertid andra uppgifier förstyrelsens juridiska personal, l.ex. 1984/85:100 Bilaga 13 25 genom den slarkt ökade rådgivningen lill länsbostadsnämnderi frågor som gäller att trygga statens lånefordringar, t.ex. vid exekutivaauktioner. behöver även ell delvis eftersatt utrednings- ochutvecklingsarbele beträffande kreditprövning saml tillsyns- ochkontrollfunktioner inom lå-nesyslemel kunna tillgodoses. Mot denna bakgmnd föreslår bosladsstyrelsen bl.a. följande. Förvaltningskostnader beräknas enligthuvudförslaget -. Lönekostnadsposlenhälls dock reall oförändrad -I-185000 kr. Lokalkostnadertas upp med beräknad utgift -f . Medelför tryckning av blanketter -. Poslen för revisionskontor tas upp med realt oförändrat belopp -hl49000 kr. PostenErsättning till kommunerna för medverkan i arbetet med åtgärder mot strålrisker i byggnader tas upp medoförändrai belopp. Intäkternaför publikationer beräknas lill . hari sin anslagsframställning föreslagit att anslaget för förvaltningskostnaderberäknas enligt huvudförslaget, men alt lönekostnadsposten hålls realt oförändrad. Även jag anser atthuvudförslagel bör tillämpas på . Enligt min meningbör dock besparingarna fördelas jämnt över hela anslaget. Realloförändrade lönekostnader skulle innebära att relativt sett slörre besparingar måstegöras pä övriga kostnadsposter inom anslaget, t. ex. för personalutbildningoch för information till allmänheten. Detta vore enligt min mening interimligt, framför allt inte sett i ett något längre tidsperspektiv än det nu aktuella budgetåret. I mina beräkningarav förvaltningskostnader har jag ocksä tagit upp . för framställning av den slutliga inkomstförteckning som används isamband med kommunernas prövning av bostadsbidragen. Medel för detta ändamål hart. o. m. /85 anvisats underanslaget B 7. Bostadsbidrag m. m. Fr.o.m. budgetårel1983/84 svarar revisionskontoret vid för revision avarbetsmarknadsverket, bostadsverket och statens planverk.Bostadsstyrelsen har yrkat att revisionskonlorets särkostnader undantas fråntillämpningen av huvudförslagel. Enligt styrelsens mening är delta viktigt föratt målel för den genomförda omorganisationen skall uppnås. Med hänsyn tillatt resurserna för revisionsorganisationen har prövats av statsmakterna och tillräckligerfarenhet av den nya organisationens resursbehov ännu inte har vunnits anserriksrevisionsverket att medel förmyndighelernas revisionskontor för budgelärel 1985/86 generelll bör beräknastill realt oförändrad nivå. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 26 Jag delarmyndigheternas bedömning att resurserna för revisionsorganisationen underbudgetårel 1985/86 bör hållas reall oförändrade. Huvudförslagel bör därförinle lillämpas i fråga om medlen till revisionskonlorets särkostnader undernästa budgetår. Jag har lidigaredenna dag föreslagit regeringen atl hos begära atl ylleriigaremedel anvisas för innevarande budgelår fill bosiadsstyrelsens projektrörande utvidgat datorstöd - UDS - till verksamhelen vid bosladsstyrelsen och länsbostadsnämnderna. Medlen är avsedda för det fortsatta utredningsarbetet och för genomförandel.Frågan om medel lill UDS /86 kommer all behandlas i elt annal sammanhang. 1 beslut den 30augusfi 1984 gav regeringen bosladsstyrelsen i uppdrag alt utarbetaändrade rutiner för utbelalning av räntebidrag, s. k. netloavi-sering. De nyarutinerna kommer atl innebära atl räntebidrag som avser ränlekoslnaderna för bostadslånetavräknas i samband med att kostnaderna för detta lån aviseras låntagaren,medan den del av räntebidraget som avserräntekostnaderna för bollenlånel i sin helhet överförs direkt till bollenlångivaren vid den fidpunkt då kostnadernaför bottenlånel skall belalas. har ienlighel med regeringens förslag i prop. 1983/84:90 beslutat (BoU 28,rskr 303) alt det skall bildas ett särskilt av slaten helägl kredilaktiebolagmed uppgifl all på den priorilerade kredilmarknaden låna upp de medel somkrävs för den slatliga bostadslångivningen. Jag har tidigaredenna dag föreslagit regeringen att hos begära atl särskilda medel anvisas förinnevarande budgetår för all göra del möjliglför bosladsstyrelsen alt ändra del nuvarande datasystemet så att de nya rutiner som föranleds av besluten om nelloaviseringoch inrällandel av ell slalliglkreditaktiebolag kan genomföras med början . Också för näslabudgelår behöver särskilda medel anvisas för alt nel-toaviseringsrutinenskall kunna införas även för redan utbetalda lån och för atl styrelsens systemför bl. a. avisering och avräkning skall kunna fungera gentemot det nya kreditinslilutel. Jaghar beräknat koslnaderna lill . för /86. 1 enlighet medriksdagens beslut (prop. 1979/80:97, CU 28, rskr 314) lämnas stöd till kommunernaför deras medverkan i arbelel med ålgärder för atl minska strålrisken ibyggnader. Slödel ulgörs av etl schabloniserat bidrag med . förvarje beviljat lån resp. beviljat ränlestöd för åtgärder mot strålrisker. Utbetalning sker budgetårsvis i efterskottgenom bosiadsstyrelsens forsorg. beslutade atl slödel skulle lämnas . Nästa budgelår blir del sista iperioden. Jag har beräknat att . behöver anvisas för ändamåletför budgetårel 1985/86. Bosiadsstyrelsensbegäran all fä disponera vissa medel för forskningsändamål behandlar jagunder anslagel B 13. Prop.1984/85:100 Bilaga 13 Med hänvisning till vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att till Bostadsstyrelsenför budgetårel 1985/86 anvisa ell förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag I varje län utom finns enlänsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet för den statliga verksamheten föratt främja bostadsförsörjningen. I fullgörs motsvarande uppgifierav . Beräknad ändring 1985/86 (däravlönekoslnader) Lokalkoslnader, förslagsvis Summa utgifter 74 701000 6914000012 558000 87 259000 -)- 4 335000 -15 500000 - 2258000 -17 758000 -t- 2726000' -t- 573 000 -I- 3 299000 ' Inkl. kostnader förL-ATF-ålgärder (.) - Beräknat till 28401 000 enligt förslag om utökade inkomsler ikompletleringsproposilionen . Länsbostadsnämndernasarbetssituation har påverkats pä olika sätl . Vissa uppgifterhar minskat i omfattning, t.ex. beslut om bostadslån till småhus ochbostadsanpassningsbidrag, medan andra har ökat, i vissa fall mycket kraftigt.Det senare gäller t. ex. beslut om bostadslån till ombyggnad av flerbostadshussamt inlösen av län och andra uppgifter kring låneförvaltningen. Beslutet omatt genomföra ett bostadsförbättringsprogram har inneburit både nyahandläggningsuppgifter på grund Prop.1984/85:100 Bilaga 13 28 av nya stödformer och en mycket omfatlande medverkan iulbildning och informalionkring programmet. Genom en särskildkampanj och på annat sätl har regeringen ullalal sig för en förbättradservice från myndigheternas sida gentemot medborgarna. Fram tillingången av innevarande budgetår har en successiv neddragning av antalet tjänster vid länsbostadsnämndernaskett.