prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Verket fullgör vidare uppgifter enligtkonsumentkreditlagen (1977:981), konsumentförsäkringslagen(1980:38) och förordningen (1979:638) om statligt stöd till glesbygd. Verket leds av enstyrelse. Chef för verkel är en generaldirektör. Denne är tillika konsumentombudsman (KO). Medel förkonsumentverkels verksamhel anvisas i programlermer. Följande programindelning har gälll hari en skrivelse till regeringen hemställt att regeringen medger altorganisationen inom informationsfunktionen vid verket ändras samt attbenämningen på program 3 ändras från Allmäninformation till Tidskrifter.Regeringen har genom förordning om ändringi förordningen (1976:429) med instruktion för godkänt huvuddragen i förslaget tillomorganisation. Förändringen innebär attprogrammen får ökat ansvar för informationen inom sina respeklive områden. Informationsbyrån har omorganiserats till en tidskrift senhet med ansvar för utgivning av verkets periodiskatidskrifter. Ansvarel för förlags-produktionen har lagts på respektive program.Vidare har ett informationssekretariatdirekt knutet lill verkschefen inrättats. Förändringen medför sålunda att benämningen på program 3 bör ändrasfrån Allmän informalion till Tidskrifter. ProgrammetVamprovningar m.m. på uppdrag redovisas under en förslagsvis betecknadanslagspost med etl formellt belopp på I . Under denna post redovisaskostnader och intäkter för verkets uppdragsverksamhet. För atl lösa tillfälliga likviditelsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar en rörlig kredithos på f. n. högst . 1984/85:100 Bilaga 9 lion (fr.o. 1985/86 benämnt m. m. på uppdrag hari sina anslagsberäkningar utgått från huvudförslaget. Verket begärhärutöver en tillfällig resursförstärkning med anledning av den föreslagna konsumentljänsllagen. Konsumentpolitikenses f.n. över av en kommitté (Fi 1983:03). Översynenskall vara slutförd . föreslår därför ingaväsentliga förändringar av verksamhetens inriktning. Frågor om hushållens ekonomi och om produktsäkerhetprioriteras liksom lidigare och kommerall la i anspråk en allt större del av resurserna. Lagtill-lämpningen kommer i större utsträckning attinriktas mot sådana frågor. Verkel påtalar all en fortsatt medelstilldelningunder planeringsperioden enligthuvudförslagel medför ambitionssänkningar när det gäller marknadsbevakning, utredningsverksamhet, produktion avinformations- och utbildningsmaterial,produktsäkerhelsarbete, ulbildning och vamförsörj-ning. Genom rationaliseringar, främsl minskningav lokalkostnaderna, beräknarverket dock kunna begränsa den del av resursminskningarna som rör denoperativa verksamhelen. Pris-och löneomräkning I . Verksamhelenunder programmet kommer att koncentreras på frågor som rör slörreekonomiska risker, produktsäkerhet och energibesparingar. ' Exkl. medel som regeringen den 14 juni 1984har beslutat tillföra för ålgärder i samband medhemkonsulentorganisationens avveckling. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 54 Utsattagmppers intressen kommer att beaktas särskilt. Av resursskäl kommer fler inkomna ärenden än tidigare attavslutas utan åtgärd. Den föreslagna konsumenttjänstlagen kommer att medförabehov av särskilda medel för personal eftersom tidigare överenskommelserangående avtalsvillkor på tjänsteområdet måste ses över.Konsumentverket begär två extra tjänster fördessa uppgifter (). stryker under att det ärangeläget att särskilda resurser sätts av under en begränsad fid för altlagens genomslag inte skall fördröjas. Det långsiktigautvecklingsarbete som bedrivs under programmet inom områdena hushållsekonomi, glesbygd, utbildning inom ungdomsskolan och stöd till lokal konsumentverksamhet kommer att fortsätta och ta merparten av de disponibla resurserna i anspråk.Inom de priorilerade områdena koncentreras arbetet i än högre grad pä dekonsumenlproblem som särskilt utsatta gmpper har. Verksamhetenunder programmet omfattar utgivningen av verkets periodiska tidskrifter samt samordning m.m. av verketsmarknadsföring av publikationer etc.Upplagorna för tidningarna samt Konsumenträtt och Ekonomiförväntas bli oförändrade under /86. ProgrammetVaruprovningar m.m. på uppdrag Programmet omfattar varuprovningar m.m.som verket mot betalning åtar sig attutföra. Syftet med uppdragsverksamheten är att främja utvecklingen avbra konsumentvaror. Under innevarande budgetår beräknasökningen bli . Verket eftersträvar motsvarandeökning under /86. Konsumentverketsverksamhet finansieras till genom intäkter från försäljning avpublikationer m.m. beräknar att intäkterna under budgetåret1985/86 kommer att uppgå till . 1984/85:100 Bilaga 9 55 över av den konsumentpoliliska kommittén (Fi 1983:03). Översynen skallvara slutförd . I avvaktan på resullalel av del arbelel äringa väsentliga förändringar av konsumentpolitiken aktuella. Jag vill erinra om allförutom det övergripande arbele som sålunda pågår regeringen har vidlagilålgärder för förstärkning av konsumentskyddet inom speciella områden. Vikligareformer vilka hör lill juslitiedepartemen-lels verksamhetsområde gäller bl.a. fastighetsmäklarnas verksamhet ochkonsumenttjänster och konsumenternas köp av varor. Vidare har inombostadsdepartementets verksamhetsområde ålgärder vidtagits för utvidgatkonsumentskydd vid nybyggnad av gruppbyggda småhus. Jag har beräknatkonsumentverkels anslag med utgångspunkt i huvudförslaget. Jag har inget alterinra mol de prioriteringar verkel redovisar. har begärt entilirällig resursförstärkning för insatser verket anser nödvändiga medanledning av konsumenltjänsllagen. Givetvis är del angeläget att lagen snabbifår genomslag på marknaden. Jag delar därför verkels bedömning allomförhandlingar m.m. av avtalsvillkor bör ske lämligen omgående. Jag ulgårifrån all utrymme för verkets arbete med anledning av konsumenltjänsllagenkommer alt finnas genom atl verkets inläkler bedöms bli något högre än vad jagberäknade föregående budgetår. Regeringen har beslutat all förliden den I januari-den 30 juni 1985 skall tillföras . för altövergångsvis kunna fullfölja de arbetsuppgifter som ålegat hemkonsulenlerna.Jag har beräknal 1.5 milj. kr. för dessa uppgifier under anslaget /86. Med hänvisning lill vadjag har anfört och till sammanställningen hemsläller jag att regeringenföreslår atl till Konsumentverketför budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag har till uppgift att på begäran av enskild konsument prövatvister mellan konsument och näringsidkare rörande vara eller ijänsl samlrekommendera hur tvisten bör lösas. Nämnden skall dessulom på begäran avdomstol avge yttrande enligt lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål ommindre värden. Chef för nämnden är en heltidsanställdordförande. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (4-225 000) (-415000)' ' Korrigering till följdav atl myndigheternas resursanvändning förändrats. Under /84kom 7914 ärenden in lill nämnden. Detta är en ökning i jämförelse medföregående budgetår. Rådgivning i reklamationsfrågor och hjälp att få till stånd förlikning mellan parterna utgören omfattande del av arbetet vid nämndens kansli. Under budgetåret har 3 234ärenden avgjorts av kansliet. Antalet nämndbeslut har uppgått till 4601.Ärendebalansen vid utgången av /84 var2429. Delar en ökning med79 ärenden i jämförelse med föregående år. Genomförda undersökningar visar aUnäringsidkarna i myckel stor utsträckning ger konsumenterna de rättelser somnämnden rekommenderar. anför i sin anslagsframställning bl.a. följande. Huvudförslag 8 176 000kr. Nämndenpåtalar att dess verksamhet helt styrs av konsumenternas efterfrågan på hjälpnär det gäller att lösa tvister. Nämnden utgår i sin medelsberäkning från ettpris- och löneomräknat anslag, dvs. från att huvudförslaget inte skallgenomföras. Även vid en sådan anslagstilldelning bedöms ärendebalansen ochhandläggningstiderna öka. För att motverka denna utveckling planeras bl. a.rationaliseringar och en översyn av de värdegränser nämnden f. n. tillämpar förall ta upp elt ärende lill prövning. Nämnden yrkar vidare medel förbesiktningar, inköp av konlorsutmstning m.m. (.) Framställning om förenklad handläggning har i en skrivelse till regeringen bl.a. föreslagit ändringar i nämndens instmktion som gör det möjligt för nämndenskansli att avvisa ärenden i vilka konsumentens lalan uppenbariigen inte kanbifallas samt alt tillämpa förenklad prövning om utgången i ärenden äruppenbar. Frågan bereds inom . 1984/85:100 Bilaga 9 57 verksamhet är beroende av konsumenternas behov avatt få tvister lösta. Det är svårt att bedöma vilka förändringar iverksamhetens omfattning som blir aktuella . Nämnden bedömer attärendefillströmningen kommer att öka. Nämnden harredovisat åtgärder som syftar till att uppnå besparingar i verksamheten. Jagbedömer att anslaget kan beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Jaghar vidare engångsvis beräknat medel för anskaffning av viss konlorsutmstningsom möjliggör en effeklivisering av nämndens arbete. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att till för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 9 58 VISSA CENTRALA MYNDIGHETER M. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokaler förstatliga myndigheler och förvaltning av slalliga fastigheter. 1byggnadsstyrelsens uppgift ingår främsl all förvalla de fasligheler som är upptagna iverkets förmögenhetsredovisning, alt anskaffa lokaler för statsmyndigheternaoch utreda behovet av slalliga byggnadsprojeki i den mån dessa uppgifierinte ankommer på annan myndighel, all efter uppdrag projektera, ulföraoch inreda byggnadsprojeki för statens räkning saml atl genom utvecklings- ochnormeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga om byggande ochfastighetsförvaltning för statens räkning. Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör som också är ordförandei styrelsen. Den centrala förvaltningen är uppdelad på sju byråer, nämligen enutredningsbyrä, en projekteringsbyrå, en bygg-nadsbyrä, en ulrikesbyrå, enfaslighelsbyrå, en teknisk byrå saml en administrativ byrå. Härtill kommer etlplanerings- och budgelsekrelarial, en inredningssektion, en personaladministrativ enhet samtetl revisionskontor. Vidare finns fem regioner, södra, västra, östra, mellansvenskaoch norra med regionkontor i resp. . , , och Umeå.Regionkontoren i , och har enheter för byggnadsverksamhet iegen regi. Inom fanns vid utgången av /84sammanlagl ca 2 160 anslällda vilkel är 75 färre än vid utgången av budgetåretinnan. Av de anslällda ingick ca I 520 i den regionala organisationen. Av dessa var ca 750sysselsalla med faslig-hetsdrift och ca 400 med byggnadsverksamhet i egen regi. Omfaltningen av byggnadsstyrelsensadministration faslslälls av regeringen. 1 statsbudgeten förs endasl upp etlformellt anslag av I . Byggnadsstyrelsenredovisar sin verksamhel uppdelad på huvudområdena: Lokalhållning,Faslighetsförvallning, Anskaffning, Egen regi. Inredning samt Övrigverksamhet. Härtill kommer för verksamheten gemensamma funktioner. Kostnadernaför verksamhel har indelats i dels direkta kostnader, delsindirekta koslnader. Med indirekta kostnaderavses administrationskostnader som slutligt fördelas på de nämndahuvudområdena. Kostnadernafinansieras på följande sätt: Lokalhållning från hyresin- 1984/85:100 Bilaga 9 59 takter, från hyresintäkter,uppdragsintäkter och anslag för energibesparande åtgärder m.m.. Anskaffning frånanslag till bygg-nadsverksarnhet, uppdragsintäkter m.m.. Inredning från inredningsanslagoch uppdragsinläkter. Övrig verksamhet med uppdragsinläkter, parkeringsavgifter m.m. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgifter - fastighetsförvaltning och lokalanskaffning styrs av utvecklingeninom de statliga verksamhetsgrenar för vilka verket är ansvarig för lokalhållningen. Dettainnebär att uppgifterna inom dessa områden inte primärt kan styras genomförslag från . Ett minskat ekonomiskt utrymme för den offenlligasekiorn med en minskning av den slatliga verksamheten får konsekvenser för omfattning och inriktning för bådeanskaffning och förvaltning av siafiigafastigheter och lokaler. För byggnadsverksamheten leder etl minskat ekonomisktutrymme till ökade behov av ombyggnader för alt utnyttja lokalerna mereffektivt samt till behov av attavgränsa större projekt för genomförandei takt med i tiden tillgängligt invesleringsutrymme. Det minskade ekonomiskautrymmet kräver vidare att standard- och normfrågor ses över ikostnadsbesparande syfte. Inom befintligt fastighetsbestånd måste åtgärder vidtas genom omdisponeringar ochupprustningsätgärder för att undvikahyresförluster m. m. genom tomma lokaler. Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för att användabefintligt lokalbestånd på ett effektivaresätt och måste därvid biträda myndigheterna atl genomföraverksamhetsförändringar inom ramen för befintliga lokaler. Detta för med sig ändrade former förverkets lokalförsörjningsplanering.Sektorskunnandet hos och kostnadsmedvetandet hoslokalbrukarna måste förbättras. Byggnadsstyrelsenfortsätter arbetet med att effektivisera och hålla nere kostnadema förfastighetsdrift och fastighetsunderhåll, bl.a. genom ökad samordning av den statligafastighetsdriften, ytteriigare åtgärder för alt begränsa energiförbrukningen samt utveckling av system för planering pålängre sikl av fastighetsunderhåll. På grundval avunder 1983 systematiskt genomförda kontakter med praktiskt taget samtliga bmkare inombyggnadsstyrelsens obligatoriska ansvarsområde har verket fått underiag för att ändra enrad mtiner i syfte att förbättra servicen till brukarna och ökaeffektiviteten i lokalanvändningen.Det gäller åtgärder av typen bättre ömsesidig löpande information, klarare ansvarsfördelning, snabbare besked ochålgärder i den dagliga verksamheten, större planmässighet och merabrukarinfiytande i fastighetsunderhållet m.m. Byggnadsstyrelsenär statsförvaltningens expertorgan för bl. a. lokalförsörjning för civilastatliga myndigheter. Inom verkel finns kunskap om lokalfrågor för istort sett hela den civila statsförvaltningen. 1984/85:100 Bilaga 9 60 relsen har överblick över det statligalokalbeslåndel och hyresmarknaden, mångsidigt utvecklad kompetens belräffandeproduktion och förvaltning av statliga lokaler samt omfattande erfarenhet avhyresavlal och andra hyresfrågor. Lokalförsörjning för den civilaslalsförvallningen har karaktären av en koncernfråga. Detta synsätt fär enkraftigare betoning i tider av omprövning och besparing, där bl.a. val av lokalförsörjningsalternativ,samordning mellan olika lösningar och en samlad prövning av areastandard ochteknisk standard är viktiga inslag. Ansvar för fastighetsförvaltning ochanskaffning av lokaler för statlig verksamhet har i ökadutsträckning lagts på verket. Enligt uppfattning bör dennaulveckling fortsätta i syfte atl tillvarata verkels kunskaper och erfarenheterinom verksamhetsområdet. Det är också angeläget att inte splittra sakkunskapoch expertis på för många håll inom den statliga sekiorn och närliggandeområden. Myndigheter och andra lokalbmkare bör uppmärksammas påbyggnadsstyrelsens kunskaper och erfarenheter inom lokalförsörjningsområdet. Pris- och löneomräkningför administrationskostnader beräknar styrelsen tillsammanlagl . Med tillämpning av huvudförslaget beräknas för nästabudgetår förvaltningskostnaderna, exkl. lokalkostnader, fill ,varav för löner . Lokalkostnader beräknas till 26756000 kr.Sammanlagt beräknas administrationskostnaderna uppgå till . 1 denföljande redovisningen ingår dessa kostnader i resp. verksamhetsområde ienlighel med följande tabell. Utöver administrationskostnaderna beräknas ennettoförbrukning under nästa budgetår av . för utredningar rörandebyggnadsföretag m.m. Verksamhetsområde Avbyggnadsstyrelsen beräknat för 20650000 73 450000 96800000 10900000 2 800000 21020000 74650000 98 426000 11060000 2 800000 I. Lokalhållning omfattarlokalförsörjningsplanering, behovsprövning samt inhyrning av lokaler. Enligtbyggnadsstyrelsen innebär etl minskal utrymme för investeringar i nybyggnaderall betydelsen av en fortlöpande angelägenhetsgradering av aktuella projektökar. Etappindelningar måsle prövas i större utsträckning än tidigare.Befinlliga lokaler måste utnyttjas mer effektivt. Lokalslandarden varierar dockkraffigi mellan olika områden. Det är enligt angeläget all derestriktioner som blir aktuella inte drabbar brukare med låg lokalstandard.Della kräver elt mer intensivt planeringsarbete inom verkel. 1984/85:100 Bilaga 9 61 Den lokalstandard somtillämpas bör enligt yt-leriigare diskuteras. Standardoch kostnader måste vägas mol övriga koslnader för verksamheterna. 1 förstahand måsle grundläggande arbetsmiljökrav tillgodoses. Lokalbrukarna måsle ihögre grad än tidigare vara beredda atl tillsammans med verkel prövalokallösningar som innebär elt ökat hänsynstagande till begränsningarna ibefintliga lokaler och knapphet på medel för slörre ändringsarbeten. 1 övriglmåste syftet vara alt de totala koslnaderna för lokalbmkarnas verksamhet blirså låga som möjligl. Den av byggnadsstyrelsenförvaltade lokalarean uppgick vid utgången av /84 till ca 8,9miljoner m', varav ca 5,8 miljoner m utgjorde statsägda lokaler. Dettainnebären ökning under budgetåret med ca 60000 m-, företrädesvis slalligalokaler. Enligi regeringensanvisningar för myndighelernas anslagsframställningar för /86skall civila slalliga myndigheler redovisa i vilken omfallning och vid vilkatidpunkler som begränsningar i lokalinnehavel beräknas kunna genomföras underde närmaste följande fem budgelåren. Redovisningarna skall utföras i samråd medbyggnadsstyrelsen. Ca 50 myndigheler har redovisat förslag lilllokalbesparingar som enligt verkets bedömning bör leda till reducering avlokalkostnaderna under /86. Av det redovisade materialet framgåralt den disponerade lokalarean kan minskas med ca 14 000 m'. För attåstadkomma reella lokalbesparingar kommer atl samråda medberörda myndigheter och utreda hur de lokaler som lämnas skall kunna användasför annan verksamhel. administrationskostnader för programmetberäknas för hudgeiårel 1985/86 till ca 21 milj. kr. Faslighetsförvallning omfattar ekonomiskoch leknisk förvaltning av fasligheler. Den ekonomiska fastighetsförvaltningenavser uthyrning av lokaler saml ekonomiska och juridiska frägor som sammanhängermed fasiighelsägande. Den tekniska fastighelsförvaliningenomfai-tarfaslighelsdrift saml faslighelsunderhåll och ombyggnader.Förvalining-ens primära ändamål är alt tillgodose de slalliga myndighelernaslokalbehov. Den skall bedrivas så alt fastigheternas värde och tekniskafunktion vidmaklhålls. Den skall vidare ge ell godtagbart ekonomiskt resultatvid en marknadsanpassad hyressälining. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 Resulialbudgetför fastigheter som förvaltas av . Av byggnadsstyrelsenberäknad ändring 1985/86 Hyror från statsmyndigheterHyror fränenskilda Diverse inläkler Teknisk fastighetsförvaltningi statsägda lokaler Hyror m. m. för inhyrda lokaler AdministrationskostnaderKapitalkostnader b) räntapå kapitalet Resultatefler avskrivningar, finansiella intäkter och koslnader -F 369 500 000 ' Inkl.administrationskostnader för lokalhållningen och övrig verksamhet . Resulialförbätiringensammanhänger till stor del med förväntad sänkning av statens avkastningsränla. Regeringen föreskriveratt bokslut skall innehålla förslag till disposition avöverskottet. Överskollel för fastighelsförvaliningen för /84uppgick enligt bokslutet lill ca 331 milj. kr. varav 302 milj. kr. En del av dettaöverskott, 8 milj. kr., har uppkomilgenom realisationsvinster vid fastighetsförsäljning varav 7 milj. kr. avserförsäljning av inrikes fastigheter. föreslår attrealisationsvinsten /84 får användas för fastighetsunderhåll ochombyggnadsarbeten och därmed jämförliga åtgärder. Under utgifterna förfastighetsförvaltningen har beräknat sammanlagt ca 1202milj. för teknisk fastighetsförvaltning inkl. energibesparande ålgärder istatsägda lokaler. Av beloppet avser ca 772 milj. kr. fastighelsdrift, vilkelinnebär en ökning om ca 63 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Förfastighetsunderhåll samt ombyggnad och komplettering beräknar byggnadsstyrelsensammanlagt ca 412 milj. kr., varav ca 20 milj. kr. avser slottsbyggnader m.m.och 22 milj. kr. Detta innebär en ökning för den inrikesfastighetsförvaltningen med ca 87 milj. kr. - varav för slottsbyggnader 10milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 9 63 utrikes fastigheter med ca 3 milj. kr.Byggnadsstyrelsens administrationskostnader för programmet beräknas till ca 75 milj. kr., dvs. en ökning med caI milj. kr. Förränlning av del av förvallade kapilalel ochavskrivningar beräknas öka med ca 15 milj. kr. resp. minska med ca 5 milj. kr.Överskollel av fastighelsförvaliningen beräknas lill ca 635 milj. kr. vilkel ären ökning med ca 153 milj. kr. i förhållande till /85. Anskaffning omfattar delprogrammenByggproduktion och Köp och försäljning av fastigheter. Delprogrammet Byggproduktion omfattar projektering och byggande. För projekteringen anlitas utomstående kon suller. Projektledning uiförs av projekieringsbyrån och vid regionkon- loren. De senare svarar även för byggledning, konlroll och besiktning. För utförandet anlitas entreprenörer eller egenregienheterna i Slockholm, och . Inom byggproduklionen leder enligibyggnadsslyrelsen etl fortsall begränsat investeringsulrymme lill alt frågornaom bl.a. angelägenhetsgradering av enskilda byggnadsprojeki lydligare än måsle vidareutvecklas genom helaplaneringsprocessen från utredningsfasens bötjan. Med utgångspunkt i bl.a. ensådan angelägenhetsgradering för inrikes byggande har byggnadsslyrelsenredovisal alt en investeringsnivå /86 för projekt inom verketslokalhällningsansvar av ca 615 milj. kr. är nödvändig för alt föreliggandebehov skall kunna tillgodoses hjälp-ligl. 1 förhållande till molsvarandeberäkningar för innevarande budgelår är delta en reducering med ca 200 milj.kr. räknar vidare med en investeringsnivå /86för projekt inom verkels upp-dragsverksamhel av ca 580 milj. kr. Sammanlagelberäknas invesleringsni-vån därmed lill ca I 200 milj. kr., vilkel motsvarar enreducering om 150 milj. kr. i förhållande lill beräkningarna för budgetårel1984/85. Byggnadsslyrelsen redovisar all byggnadsprojekt med en beräknadinvesteringsnivå budgetårel 1985/86 av ca 290 milj. kr. därutöver kan påbörjas. För fastighetsköp uppgickförbrukningen på de olika berörda anslagen under budgetårel 1983/84 lill ca 40milj. För budgetären 1984/85 och 1985/86 beräknar styrelsenmedelsförbrukningen till 153 milj. kr. resp. 119 milj. kr. Koslnaderna förbyggproduklion och för fastighetsköp bestrids slulligi från anslag fillbyggnadsverksamhet m.m. saml från uppdragsmedel. Byggnadsslyrelsensadminislrationskosinader för programmet beräknas för innevarande budgelår fillca 97 milj. kr. Eflersom verksamhelen är beroende av invesleringsvolymen kanresursbehovel för budgetårel 1985/86 inle slutgiltigt bedömas förrän vidingången av budgetåret. Byggverksamheten iegen regi omsälter sammanlagt ca 250milj. Både ny- och ombyggnadsarbeten inom styrelsens bygg produktion och arbeten inom förvallningsprogrammel uiförs i egen regi. har verksamhelen i ökad ulslräckning inriklals mol under- 1984/85:100 Bilaga 9 64 håll- och ombyggnad där det kan vara svårt att upphandlaarbeten fill fast pris. Genom egenregiverksamheten får insyn i byggbranschen ochdetaljkunskap om kostnader och produktionsteknik. Erfa-renhetsåterföringen frånverksamheten stärker verkets kompetens som beställare och byggherre. Inredning omfattar planeringoch upphandling av inredning för lokaler inom utbildnings- ochjordbmksdepartementens verksamhetsområden och i övrigt efter regeringenssärskilda beslut. Sålunda har verket bl. a. fåll ansvaret för planering ochanskaffning av inredning för lokalerna för i Stockholm.Härtill kommer sådana projekt, där lokalbrukarna uppdrar åt verket att planera och upphandlainredning och ställer erforderliga medel till verkets förfogande.