prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — skolledningsresurser som ulgår lill skolledningsfunkiioner i skolan.Förbunden anser alt statsbidraget tillledningsresurser i skolan bör riktas till varje ledningsnivå. Förbunden avvisarförslagel därför all kommunerna får frihei att välja mellan t. ex. slörre eller mindre antal heltidstjänster förrektorer och sludiereklorer eller mellan lillsynslärarijänsler och specialfunkfioner.LR tillstyrker all slalsbidrag ulgår lill de tre skolformerna var för sig, menföreslår i slället etl ivå-delal statsbidragssystem för skolledningen.Länsskolnämnden i , skolstyrelserna i sia och samtSvenska kommunförbundet är tveksamma lill ett schabloniserat statsbidragssystemmed fastställda årslönebelopp. anser inte all anlalelskolledare i hela landel är så många att de administrativa rutinerna skulleunderlättas i nämnvärd utsträckning med ell schabloniserat statsbidragssystem.Kostnadsläckningen skulle komma all variera mellan kommunerna ulan att detfinns något motiv till delta, t.ex. minskad adminislralion. SÖ:s förslag atl det börankomma på kommunerna att fördela skolformenssammanlagda skolledningsresurs på olika rektorsområden i samlskolenheter i gymnasieskolan och i den kommunala vuxenulbildningen tillstyrksav samtliga remissinstanser som kommenterat denna del av förslagel (31 st.). iKronobergs län samt skolstyrelserna i och framhåller atlbestämmelserna om institutionsföreståndare i gymnasieskolan bör ses över ochinräknas i den gemensamma skolledningsresursen för gymnasieskolan.Länsskolnämnden i saml SL. SFL och LR avstyrker förslaget atlnuvarande arvodestjänster som huvudlärare i gymnasieskolan avskaffas ochersätts av lärare med specialfunktioner. LR föreslår atl arvoderade huvudlärarebibehålls t. v. men alt de successivt ersätts med en rörligämnesfunktionsresurs vid avgångar. SÖ föreslår alt arvodestjänst som studiereklor mednedsällning i undervisningsskyldigheten bör få inrättas. Frånsett 11remissinstanser som ej kommenterat förslagel är flertalet positiva.Skolslyrelsen i avstyrker atl sådan tjänst inrättas i istället för nuvarande tillsynslärarljänsl. Skolstyrelsen anser att del islället bör vara möjligt alt ytterligare öka antalet heltidsanställdaskolledare med semestertjänster. i anser allarvodestjänster av detta slag som varierar starkt i omfattning, tid och innehåll, knappast kan vara statligtreglerade. Tveksamma till förslagelär också länsskolnämnden i och skolstyrelsen i i ser vissa risker i förslagel ur ekonomisk ochpedagogisk synvinkel belräffande tillsynslärarfunklionen och föreslår atlytterligare överväganden görs innan beslut fattas om en samladskolledarresurs. i konstaterar i sillyttrande alt förslaget endasl innebär atl får Ivå olika lyper avstudierektorsljänster. 1984/85:100 Bilaga 10 625 För komvux del föreslårSÖ all nuvarande arvoderade studierektorsljänster med ferier omvandlas lill heltidstjänster med semester vid enomfallning av 7,5 poäng eller mera. Många remissinslanser är positiva lillförslaget. Skolstyrelsen i är i princip positiv men framhåller allanställningsformer och lönevillkor bör lösas genom förhandlingar. Skolstyrelseni framför farhågor all sådana tjänster i många kommuner kommer allersättas enbart av lärare med specialfunktioner eflersom det nya syslemel intefår medföra ökade koslnader. Delta betyder inte en automatisk förbättring.Komvux bör därför erhålla förhållandevis samma skolledningsresurs som gymnasieskolan. SÖ:sförslag beträffande skollednings resursernaför komvux med grundvuxinnebär en viss överföring av resurser från och gymnasieskolan.Flertalet av de remissinstanser som kommenterat förslagel är positiva tillöverföringen. i saml skolstyrelsen iTäby anser dock all överföringen är otillräcklig. Skolstyrelsen i Boxholmframför liknande åsikter och förordar en ökning av resurserna till komvux. SLoch SFL förutsäller all molsvarande resurser tillförs ellergymnasieskolan om vuxenutbildningen ligger kvar under dessa skolformersadministration. 31 av remissinstanserna tillstyrker alt nuvarande poängsystem läggs som grundför statsbidragen. SL och SFLavstyrker atl nuvarande beräkningssystem skall gälla då 1,5 poängper basresurs inte kan anses som tillräckligt verksamhetsrelaterat. Basresurseninnehåller högsl varierande antal lärarveckolimmar, särskild undervisningsgruppfinansieras genom förstärkningsresursen som inle ger några poäng etc. Förbundenföreslår i slället all elt annat beräkningssystem får bilda mått påverksamhetens omfallning, exempelvis antalet veckotimmar. Fleraremissinslanser, bl.a. länsskolnämnderna i , och samlJämtlands län och skolstyrelserna i , , och Kramforsanser all underlaget för beräkning av skolpoäng bör ses över och kompletteras.Länsskolnämnden i lån anser atl tillgodoräknande av poäng förintegrerad särskola bör omprövas. 1 konsekvens med förslaget att varie skolformför sig ulgör beräkningsunderlag, borde särskoleresursen tillföras landstingetsom får avtala med resp. kommun om skolledarinsalser inom grundskola ochgymnasieskola för varje klass av särskola som förlagts till lokaler igrundskola eller gymnasieskola. Nämnden anser också att den poäng som ges förall lokalmässigl hysa en särskoleklass är för generös i förhållande till delmerarbete som följer därav. Skolstyrelsen i anför atlskolledarsi-luationen inom den yrkesinriktade delen av komvux bör ägnassärskild uppmärksamhet eftersom den ofta ger lilen utdelning i skolpoäng. Ävenskolstyrelsen i framför liknande synpunkler. Skolslyrelsen iOlofslröm föreslår all beslämmelsen avseende grundutbildning för vuxna ändrasså atl varje påbörjat 600-ial lektioner eller limmar för studiehand-40 1984/85.I saml. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 626 ledning samt studie- och yrkesorientering ger1,5 poäng. Majoriteten avremissinstanserna lillslyrker i stort sett den föreslagna basorganisationen avseende skolledningen.Hit hör bl.a. staiskon-lorei. SAV saml en majoriiel av skolstyrelserna. Landstingsförbundetifrågasätter om frågan huruvida ijänster som skolledare även i fortsättningenskall vara statligt reglerade faller inom ramen för uppdraget. 1 gymnasialvårdutbildning och landslingens komvux arbetar flertalet lärare och all övrigpersonal utom syo-funklionärer enligt landstingskommunala beslämmelser (AB 84).Förbundet ser inget värde i alt en kommunalt anställd tjänsteman byteravtalsområde om han byter befattning. Flertalet remissinstansersom kommenterat förslaget om en rektors-tjänst per rektorsområde i grundskolanstöder SÖ:s uppfallning. Det bör dock finnas möjligheter atl även ifortsättningen kunna placera en rektor centralt i kommunen enligtlänsskolnämnden I . skolstyrelserna i och , samt . Skoldirektören i anseratt förslagel inskränker den kommunala beslutanderätten, som invandrarundervisningenförsvåras. Del saknas i förslagel utrymme för en konstruktion med särskiltrektorsområde för invandrarundervisning. De speciella behov som finns avpedagogisk och administrativ samordning gör del svårt all administrerainvandrarundervisningen från vanliga rektorsområden. SÖ:s förslag att rektorsljänst alltid skall inrättas som heltidstjänstoch all tjänsten kan avse flera skolformer som har gemensam styrelsetillstyrks av majoriteten av remissinstanserna. Avstyrker gör , och som vill hamöjligheter för kommunerna all själva beslula om tjänsternas omfattning uiifrånlokala behov och förulsättningar. framhåller all deprakliska problem som kan uppstå med deltidstjänster bör lösas genom avtal. SÖ:s förslag att lärare,inom ramen för tilldelad skolledningsresurs, skall vara skyldiga atl fullgöravissa arbetsuppgifter, s.k. specialfunktioner, tillstyrks av flertalet av deremissinstanser som kommenterat förslagel. delar inte SÖ:ssyn att endast lärare skall kunna komma i fråga för sådana arbetsuppgifter.Landstingsskolorna har en differentierad personalslruktur med kvalificerademedarbetare som jämle lärarkåren bör kunna komma i fråga. SFL och SL avstyrkeratt lärare med specialfunktioner skall finnas i gymnasieskolan och atl"specialfunktioner" införs inom den kommunala vuxentulbildningen medgrundutbildning för vuxna. Förbunden anser atl förbättringar i stället kanåstadkommas genom förändringar och förstärkningar i nuvarande system. Länsskolnämndeni , skolstyrelserna i , , , ,och samt LR anser all resursen för 1984/85:100 Bilaga 10 627 komvux är för liten. LR hänvisar lill Lvux 82 och de krav på pedagogiskförslärkning som en ny läroplan släller på komvux och framhåller atl minst treundervisningstimmar per poäng och år bör avsättas för lärare medspecialfunktioner. Majoriteten avremissinstanserna tillstyrker den föreslagna minimi-ochmaximi regleri ngen av antalet rektors- och studierektorsljänster ochatt en reglering sker av den andel av den totala skolledningsresursen som fåranvändas för fullgörande av specialfunktioner i gymnasieskolan. SL, SFL,länsskolnämnden i saml skolslyrelsen i Olofslröm avstyrkerförslaget i dess helhet. Svenska kommunförbundetsamt avstyrker minimigräns, då del bör ankomma på varjekommun atl få skapa den skolledarorganisation som passar bäst i varje enskillfall. Skolstyrelsen i anser alt regleringen av antalet tjänster somrektor och studiereklor bör ange en flexibel övre gräns inom den sammanlagdaskolledningsresursen för resp. skolform. Detta ger bl.a. möjligheter förskolstyrelsen att styra antalet semestertjänsler. Skolstyrelsen i ser enviss fara i alt flexibiliteten kan bli för slor. spännvidden mellanminimi- och maximianlalet rektors- och studierektorsljänster kan bli så sloratl den medför dragkamp mellan olika personalgrupper inom skolan. Förslaget alt bilrädande skolledare vid vikande elevunderiag får bibehållas högsl tillstyrks av samtliga remissinslansersom kommenterat delta förslag. SL och SFL vill dock gå längre och förordar atltjänsien får behållas t. v. Organisationen skall kunna förändras i samband mednaturlig avgång. Majoriteten avremissinstanserna tillstyrker alt rektors- och sludierek-lorstjänsterna skallvara förenade med en angiven högsta undervisningsskyldighel, som del sedan ankommer påstyrelsen förskolan att fördela varje läsår. är av denprincipiella uppfattningen alt skolledarnas nuvarande undervisningsskyldighetbör omvandlas lill en rättighet atl fullgöras inom ramen för gällandearbetstidsavtal. i anser atlundervisningsskyldigheien inle skall kunna slopas hell utan all det bör finnasen angiven undre gräns. Skolstyrelsen i anför atl i kommunalvuxenutbildning med en omfattning på 7-15 poäng blir nedsältningen iundervisningsskyldighel för studierektor alltför liten med tanke på den storaspännvidd av kurser som del här kan bli fråga om och som kräver omfatlandeadministrativa insalser. Flertalel avremissinstanserna som kommenterat förslaget tillstyrker alt detaljregleringen av skolledningens arbetsuppgifterminskas. iMalmöhus län och skolstyrelsen i framhåller all någon form avrambeskrivning för varje tjänsleslag bör vara etl minimivillkor för forlsallstatlig reglering av skolledartjänslerna. Landsiingsförbundei understryker despeciella villkor som vissa utbildningar arbeiar under, särskilt jord-, skog-och irädgårdsseklorn, är av Prop.1984/85:100 Bilaga 10 628 sådan karaktär alt de svårligen kan reglerasgenom cenirala bestämmelser. Exempelvis kan nämnas atl vissa skolor har etldriftsansvar (l.ex. jordbruk) vilkel släller speciella krav på skolledningen.SL och SFL framhåller atl den decentraliserade, målstyrda skolan i alll störreutsträckning kräver pedagogiska ledningsfunktioner. anser atl del av förordningen bör framgå alt specialfunklionärerskall ha klart pedagogiskt inriktade arbetsuppgifter. Majoriteten av deremissinslanser som kommenterat förslagel om vidgade behörighetsregler tillstyrker SÖ:s förslag. Hit hör bl.a. länsskolnämndernai och . flertalet skolstyrelser saml . Avstyrker gör länsskolnämnderna i Slockholm. ,, skolstyrelserna i och , LR,, SFL samt SL. i anser allendast om särskilda skäl föreligger bör annan sökande komma i fråga lill ijänsl som reklor eller studierektor.Länsskolnämnden i tillstyrker vidgad behörighet främst vadgäller rektorsljänst, men är inle beredd atl gå så långt som SÖ:s förslag. Denvidgade behörigheten bör gälla för andra anställda inom skolväsendet medlämplig ulbildning och erfarenhet. SÖföreslår en viss ökning av skolledningsresursen för grundskolani mindre kommuner där del i stället för skoldirektör finns arvodesljänslsom skolchef eller förste rektor. Flertalel tillstyrker förslaget, bl.a. RRV.samlliga länsskolnämnder saml flertalet av skolstyrelser. iGöieborgs och samt samt skolstyrelsen i anseratl resursförstärkning även behövs i vissa intervaller för kommuner med över 50poäng. Skolslyrelsen i släller sig positiv till huvudtankarna iförslagel, men anser atl skolledningsresursen i den lilla kommunen bör varaminst proportionell mot den slora kommunens, skoldireklörsresursen inräknad.Skolslyrelsen i ser inte förslaget som atlrakiivi för de mindrekommunerna. För en glesbygdskommun med många små skolenheter innebär förslagelingen förslärkning av skolledarinsalser per skolenhel (plalschefsprincipen), ulansnarare tvärtom. Samtliga av deremissinstanser som lämnal kommentarer lillslyrker alt en extra skolledningsresurs för denkommunala vuxenulbildningen lilldelas kommuner medverksamhel mellan 1,5 och 6 poäng. Skolslyrelsen i Olofslröm framhåller viklenav atl skolledningen finns tillgänglig under hela kommunala vuxenutbildningensarbelslid. vilkel kan innebära både kvällslid och veckoslul. Enligiskolstyrelsen är det inle möjligt att ge utbildningen denna service ochföreslår därför att extra resurser tilldelas skolenheter upp lill 66 poäng genom nyiillskolt av resursereller genom omfördelning av resurser från myckel stora skolenheter lill demindre. En majoritet av de remissinstanser somkommenterat förslagel tillstyr- 1984/85:100 Bilaga 10 629 ker atl SÖ får inrätta gemensam skolenhet förgymnasieskola och komvux med grundvux. om tilldelade skolledningsresursermöjliggör en godtagbar skolledningsorganisalion. Hit hör flertalel avlänsskolnämnderna och skolstyrelserna samt . Sådanabeslut bör kunna fattas av länsskolnämnderna framhåller länsskolnämnderna iKronobergs. Skolstyrelsen i anser altmöjligheten bör finnas kvar atl som samordna skolledningsresurser medgymnasieskola där vuxenutbildning ingår i gymnasieorganisationen. Endast LR avstyrker att samma beräkningsgrundskall användas vid särskilda enheter förvuxenutbildning och komvux förlagd lill grundskola ellergymnasieskola. Förbundet anser atl en yllerligare överföring frångymnasieskolan lill komvux krävs föratt utjämna den slora skillnaden i skolledningsresurs mellan en gymnasieskolaoch en särskild skolenhet för vuxenutbildning. i länpåpekar all den omfördelning av resurserna som SÖ föreslår ej får leda lillförsämringar för små skolenheter för vuxenutbildning som av SÖ tilldelalssärskild skolledarresurs för grundvux. Flertalet avremissinstanserna tillstyrker förslagel att införa en n y s k o I-enhelsindelning för gymnasieskolan, bl.a.en majoritet av skolstyrelserna och länsskolnämnderna. Länsskolnämnderna iKronobergs, samt Göieborgs och län, skolstyrelsen i avstyrker. i anser altavvikelserna i den föreslagna modellen är alltför slora för alt kunnaaccepteras. 81 kommuner av 161 får avvikelser från nuläge med , 37 avdessa får avvikelse. Nämnden är också tveksam till om förslaget kanläggas lill grund för elt nytl statsbidragssystem utifrån del någol bräckligaunderlag SÖ redovisal för gymnasieskolans del. framhållerall vid övergång från allmän skolenhet, inkl. komvux, lill två separata skolenheter,varav en för komvux, kan antalet skolledare och nedsältningen avundervisningsskyldigheten påverkas på etl mindre gynnsamt sätl för den allmännaskolenheten. Poängberäkningen bör därför ses över så alt beslut, huruvidasärskild skolenhel för vuxenutbildning skall inrättas eller ej, kan grundas påandra överväganden än vad som kommer att ske med skolledarnasundervisningsskyldighet. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 630 Sammanfattning av språk- och kulturarvsutredningens (SKU)betänkanden (SOU 1983:57) Olika ursprung Gemenskap i och (SOU 1983:58) Kunskap för gemenskap En utförligsammanfattning av SKU:s huvudförslag finns i belänkandet (SOU 1983:57) Olikaursprung - Gemenskap i . 1 korthet innebär SKU:s förslag bl.a. följande. SKU anger fyraperspektiv på invandrarundervisningen, nämligen det europeiskaperspektivet, del skolpolitiska perspektivet, invandrarbarnels perspekliv och planeringsperspektivei.Bl.a. understryker SKU all de fleslainvandrarbarn kommer att stanna i och att del då är för del svenskasamhället de skall förberedas. Direktiven tillSKU lalar om att det är fråga om alt precisera innebörden av aktiv ivåspråkighet i undervisningen. är en viklig markering enligt SKU:sbedömning. Genom en återblickpå olika formuleringar angående ivåspråkighet i propositioner och läroplanervill SKU slå fast att del svenska samhällel har åtagit sig all aktivt främja ochstimulera ivåspråkighet hos invandrar- och minoritelsbarn i . Det hardäremot inte slagils fast alt aktiv ivåspråkighet med säkerhet skall kunna uppnåsav alla redan i skolan. Skolans ålgärder måsle enligt SKU:s mening ses som ell led i ensammanhängande ulveckling i och uianför skolan mot del angivna målet. SKU anser attinnebörden av aktiv ivåspråkighet i undervisningen bör vara atl elever medannat hemspråk än svenska skall få grundläggande kunskaper för att kunna uppnå funktionell ivåspråkighet. Med funktionell Ivåspråkighet menar SKUatt man skall kunna förslå två språk och ital och skrift kunna leva och verka i två kulturer. De båda språken skall kunna utnyttjas aktivt i olikabehövliga och önskade situationer med en naturlig funktionsfördelning mellanspråken. SKU föreslår bl.a.atl begreppet aktiv ivåspråkighet i undervisningen ges innebörden funktionell ivåspråkighet samt attskolan inriktas pä att i samverkan med förskolan ge elever med annathemspråk än svenska möjlighel atl utveckla funktionell ivåspråkighet. SKU föreslår attregeringen utfärdar rikllinjer för hemspråksundervisningen tillstöd för kommunerna bl.a. belräffandevilka elever som skall omfattas avrälten till hemspråksundervisningoch atl rällen alltjämt skall vara knulen lill det språk som är ett levande inslag i barnels hemmiljö. SKU anser att samlingsbenämningen hemspråk bör användas ävenfortsättningsvis. Benämningen hemspråk är inarbetad och välkänd i skolansvärld och utanför. Beteckningen förekommer också inlernalionelli. 1984/85:100 Bilaga 10 631 I alla sammanhang där delär möjligl bör som enda benämning användas språkels namn i stället förbenämningen hemspråk, t. ex. på beiygsblanket-ler. Vidareföreslår SKU att rätten till undervisning i hemspråkbegränsaslill alt gälla endast ell språk för varje elev, även om flera språk ärumgängesspråk i hemmiljön. En elev som dellar ihemspråksundervisning skall ha fortsatt rätt till undervisningen vidförändringar i familjens sammansättning, som innebär all språket inte längreanvänds i elevens hemmiljö, men behovet av kontakter med en ur hemmetutflyttad förälder/vårdnadshavare kvarstår. Adoptivbarn som har behovdärav skall ha fortsatt rätt lill undervisning i hemspråk även efler en"iniroduktionsperiod" i den svenska skolan. SKU framhåller att del ärviktigt all samråd i möjligaste mån garanteras i hela ungdomsskolan. 1 Lgr 80,Mål och riktlinjer finns föreskrifier härom. SKU föreslår därför att regeringeni läroplanen för gymnasieskolan under de allmänna anvisningarna föreskriver omsamråd med lokala invandrarorganisationer, berörda föräldrar och eleverangående organisationen av undervisning i hemspråk och studiehandledning påhemspråk. Vad gäller ålgärder inom anser SKU all ell annal språk skall kunna förekommasom undervisningsspråk på låg- och mellanstadierna med jämkning avtimplanerna. Hemspråksklasserna och desammansatta klasserna skulle därmed kunna övergå från sin nuvarandeförsöksslalus lill reguljära inslag i . En förutsätining måste dockvara all undervisning i och på svenska successivt får sådan omfattning atteleverna kan undervisas huvudsakligen på svenska under sin högstadietid. SKU föreslår atlhemspråksklasserna i fortsättningen kallas tvåspråkiga klasser. De s. k.förberedelseklasserna föresläs alltjämt kunna anordnas såsom en tillfälligklass enligt vad som hittillsförekommit. På högstadiet anser SKUatt del huvudsakliga undervisningsspråkel skall vara svenska men alt annatundervisningsspråk och jämkning av timplanen undantagsvis skall kunna förekommaförelever som kommit till sent under skolpliktsåldern eller för eleversom uiifrån särskilda behov i övrigt bör få undervisning på sitt hemspråk. Förslaget innebär inte alltvåspråkiga klasser skall kunna förekomma pä högstadiet som en reguljäranordning. De två undantagsfallen låter sig väl förena med huvudregeln atlsvenska bör vara del huvudsakliga undervisningsspråket på högsladiel. SKUförutsätter atl kommunerna uiifrån de riktlinjer, som SKU föreslagil atlregeringen skall utfärda, får göra de bedömningar som krävs för undanlag frånhuvudregeln om undervisningsspråk på högstadiet. För att göra det möjligtför eleverna atl få hemspråksundervisning ulan atl övrig undervisning blirlidande föreslår SKU atl elever som elt alternativ skall kunna fåhemspråksundervisning utanför den schemalagda undervisningen om eleven såönskar. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 632 Enligt nu gällandebestämmelser anordnas siudiehandledning på hemspråkel enligt 5 kap. 10a § iskolförordningen, om eleven behöver del och önskar delta däri. Verksamhetenskall ha den omfallning som fordras för att täcka elevens behov. SKU anser atlstudiehandledningen på hemspråket bör göras obligatorisk. För alt göra del möjligläven i gymnasieskolan all della iundervisning i hemspråk utan all övrig undervisning blir lidande föreslår SKUatl denna undervisning i fortsättningen bör få bedrivas även inom ramen för etlutökat veckolimtal. Även när del gäller gymnasieskolan anser SKU allstudiehandledningen på hemspråket bör göras obligalorisk. SKU föreslår alt dethuvudsakliga undervisningsspråkel i gymnasieskolan skall vara svenska men altannat undervisningsspråk undantagsvis skall kunna förekomma för elever som intehar någon nämnvärd grundskoleutbildning i eller kommil in igymnasieskolan under studiegången. Vidare föreslår SKU atlskolöverstyrelsen (SÖ) får i uppdrag dels all undersöka förulsällningarna föralt yrkesinrikla hemspråksundervisningen på lämpliga sludievägar och utfärda deriktlinjer som kan behövas för en sådan yrkesinriktning, dels att i samråd medstatistiska cenlralbyrån (SCB) skyndsamt kartlägga studieframgång ochstudieavbrott för elever med annat hemspråk än svenska i gymnasieskolan. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) föreslås få i uppdrag atl i samråd med SÖ och SCB kartlägga övergångenfrån gymnasieskolan till högskolan av elever med annat hemspråk än svenska ochdessa elevers studieframgång resp. studieavbrott i högskolan. SKU förordar all vid denfortsatta uppföljningen av gymnasieskolan övervägs möjligheter atl byla ul B-och C-språk mot hemspråk. SKU diskuterarförutsättningarna för atl vidta ytterligareåtgärder för finskspråkiga elever. SKU föreslår att man inågra kommuner med många finskialande elever inrättar pedagogiskautvecklingsenheter för undervisning av finskspråkiga elever. Enutvecklingsenhet avses i princip fungera som en vanlig skolenhet med denskillnaden att man vid enheten skall bedriva ett systematiskt pedagogisktutvecklings- och uppföljningsarbete med särskild inrikining på kvalitetsfrågori undervisningen. Förslaget bygger på att man samordnar och samlat utnyttjar deresurser som finns i form av lokala utvecklingsmedel och olika resurser hosberörda länsskolnämnder och SÖ. SKU föreslår atlfinskspråkig gymnasial ulbildning får anordnas på orler där underlag finns försådan ulbildning för elever som inte har svensk grundskoleutbildning ellerkommit in i så sent atl de har svårigheter all tillgodogöra siggymnasial utbildning med svenska som undervisningsspråk. SÖ föreslås få i uppdragall överväga hur informationen om enskilda finskspråkiga elevers skolgång kanförbättras vid flyttning mellan de båda