prop · G80351 · 1984-12-31 00:00:00 — Syftetmed vinslsparandel har varil all stimulera lill eu långsiktigt och regelbundetsparande och att åstadkomma ett nysparande bland hushållen. Sparandet pävinstsparkonto har som sparformen funnits expanderat relalivikraftigt och den totala behållningen på samtliga vinstsparkonton uppgick vidutgången av lill ca . Neltoinsättningama exkl. räntekredileringaroch sparpremier har dock uppvisat en betydligt svagare utveckling under desenaste åren. En bidragande orsak till detta har säkert varit att andraförmånliga sparformer erbjudits spararna. Det gäller iförsta hand skattesparandet och allemanssparandet. Dessutom har upplåningenfrån hushållen via spar- och premieobligationer varil relativt omfattande. Statenskostnader för vinstsparandet har ökat mycket snabbt.Såsom framgår av tabell 3.2 har kostnaden fördubblats och för innevarande budgetär kan den beräknas uppgå till drygt 200milj. Om statens kostnader sätts i relation till nettoinsältningarna (exkl.ränta och sparpremie) så har kostnaden per insatt krona stigit från mindre än5 öre är 1976 till ca är 1983. Mot bakgrund av behovet avbudgetförstärkningar och en generellt myckel restriktiv utgiftspolitik är detinte försvarligt alt staten fortsätter att så 1984/85:51 25 kraftigt premiera banksparande. gäller i än högregrad om man beaktar alt staten erbjuder spararna mycket förmånliga alternativinom ramen för allemanssparandet. Allemanssparandet har dessutom den fördelenjämfört med vinstsparandet att det direkl bidrar till finansieringen avbudgetunderskottet och förbättrar näringslivels försörjning med riskkapital. Vid överläggningar mellan representanter för bankerna ochfinansdepartementet har mot den ovan redovisade bakgrunden diskuterats hur enavveckling av statens kostnader för vinstsparandet skulle kunna komma tillstånd. Det har därvid framkommit alt man från bankernas sida är intresserad avatt sparformen får finnas kvar, även om staten kan bidra till dessfinansiering. Med tanke på behovet av ett högt hushållssparande och det storaantalet sparare som funnit vinstsparsyslemet intressant har olika möjligheteratt låta vinstsparsystemet leva kvar prövals. En möjlighet som diskuterats äratt bankerna fr.o.m. den övertar ansvaret för vinslsparandel. Isamband därmed kan olika förändringar och förenklingar i regelsystemetgenomföras. Bankerna har efter överläggningar med representanter förfinansdepartementet förklarat sig villiga att fortsätta med vinslsparandelenligt de huvudlinjer som anges i det följande (jfr avsnitt 3.4.3). 3.4.2 Statens ansvar för vinstsparandet upphör Mitt förslag: De nuvarande reglerna för vinstsparandetupphör att gälla vid utgången av . Sparande som har skett fram lillnämnda tidpunkt premieras av staten enligt gällande bestämmelser. Skäl för mitt förslag: Mot bakgmnd bl.a. av det ansträngdastatsfinansiella lägel bör den finansiering av vinslsparandel som förekommerfrän slatens sida upphöra möjligt. För att staten inte skall bindas vidatt premiera sparande som sker fr.o.m. bör de nuvarandereglerna för vinstsparandet upphöra alt gälla redan vid utgången av år 1984.Sparande som sker fram /1985 premieras dock enligtnuvarande bestämmelser. Delta innebär att spararna för sparande under år 1984är tillförsäkrade en utlotlning bekostad av staten, att sparamaför behållningen på kontona (jfr avsnitt 3.2.1) är tillförsäkrade en utlotlningi , bekostad av staten och bankerna gemensamt, samt alt staten ochbankerna svarar för hälften var av den sparpremie som enligt gällandeövergångsregler utfaller på belopp som har stått inne pä utöver spararet. En fömtsättning för utbetalning av sparpremien bördock vara all sparmedlen i enlighet med gällande regler står kvar påvinstsparkontot fram /1986. Skatiefrihet gäller liksomtidigare för de vinster och sparpremier som utfaller . Prop.1984/85:51 26 Eftersom staten inte avser att premiera vinslsparande somsker efter finns något motiv för att i övrigtbinda sparmedel pä vinslsparkonto . Det krav som ställs upp fördeltagande i septembemtlottningen, nämligen alt behållningen på kontot vidspararets slut inte vid nägol tillfälle skall ha underskridits fram t.o.m. den30 juni året efter spararet, bör därför slopas. Denna regelförändring har ocksäden fördelen all spararen ulan att gå miste om seplemberutlottningen har möjlighelatt föra över sitt vinslsparande till den bank som enligt spararen erbjuder debästa villkoren. Dessutom undviks till stor del de problem som eventuelltskulle kunna uppkomma till följd av att nägon bank beslutar att ej fortsättamed vinstsparande. Regeländringen bör således underlätta en smidig övergång tillvinslsparande i bankernas regi. Sparbelopp som skall premieras i december 1985måste dock av praktiska skäl kvarstå pä den bank där sparandet skett tillutgången av är 1985. Nägon utlotlning bekostad av staten kommer således inteatt hållas . Marsutlottningama har varit avsedda att motiveraspararen att behålla tidigare sparande på kontot. I och med all vinstsparandeti statens regi nu upphör och någon bindning av medlen inte längrekrävs saknas skäl för staten att bekosta en utlotlning . 3.4.3 Fortsatt vinstsparande i bankernas regi Mitt förslag: Bankerna/sparkassorna ges möjlighet att fr.o.m.den driva vinstsparandet i egen regi. Vinstutlottningar fär skeefter särskilt tillstånd av regeringen. För tillstånd att anordna utloltningarbör vissa krav på sparsystemets utformning vara uppfyllda. Vinstema finansierasgenom alt viss del av sparandets avkastning las i anspråk. Lotterivinstskattskall ulgå på vinsterna. Skäl för mitt förslag: Vinstsparandel har som ovankonstaterats visat sig utgöra en attraktiv sparform för många sparare. Det ärdärför viktigt att denna sparform får finnas kvar som ett komplement elleralternativ till andra sparformer. Bankema har, som jag tidigare nämnt,förklarat sig intresserade av att fr.o.m. drivavinstsparandet vidare i egen regi. En sädan ordning innebär främst att bankemasjälva får bekosta de vinstutlottningar som ska förekomma inom vinstsparandet.Detta bör ske genom alt en del av sparandels avkastning tas i anspråk härför.Förhoppningsvis bör ocksä regelsystemet för vinstsparandet kunna ses över ochförenklas i samband med alt bankema tar över sparformen. För att bankerna skallha möjlighet att anordna vinstutlottningar krävs emellertid att regeringen gersärskilt tillstånd härtill. Enligt 4 § första stycket lotterilagen (1982:1011) färnämligen lotteri om pengar eller pengars värde inom landel inte ulan särskilltillstånd av Prop.1984/85:51 27 regeringen anordnas för allmänheten i andra fall eller iannan ordning än som anges i lagen. Eftersom lotterier med penningvinster inlekan anordnas med slöd av särskilda bestämmelser i lagen ankommer del på regeringenalt pröva frågor om tillslånd för sådana lotterier. Det bör i detta sammanhang beaklas alt lotterier medpenningvinster av tradition har varil förbehållna staten. Loiteriutredningenföreslog i sitt betänkande (SOU 1979:29), Lotterier och spel (s. 341) atträtlen att anordna lotterier med penningvinster även fortsättningsvis borde iprincip vara förbehållen slalen. Departementschefen anslöt sig lillutredningens förslag i denna del (prop. 1981/82: 170 s. 76). Avförarbetena får sålunda anses följa att regeringen bör vara restriktiv i frågaom alt ge tillstånd till annan än staten att anordna lotteri med pengar. Vidbedömningen av om bankerna trots den rådande ordningen bör ges sådant tillslåndbör bl.a. beaklas att det här rör sig om en etablerad sparform meddet väsentliga syflel alt stimulera hushållssparandet. Om bankema tar övervinstsparandet bör dessutom de sparmedel som finns pä vinslsparkonton vidutgången av kunna slussas över i det nya systemet för fortsattsparande. Något principiellt hinder mot all bevilja bankerna tillstånd allanordna vinstutlottningar bör därför inle föreligga. Av 6 §lotterilagen framgår att tillstånd att anordna lotteri får förenas med särskildavillkor och med kontroll- och ordningsbestämmelser. Denna beslämmelse gerregeringen möjlighet alt påverka också det framlida regelsystemet förvinstsparandet. Att staten bör förbehålla sig ett inflytande över hur dettautformas hänger samman med principen alt det främst tillkommer staten attanordna lotterier med penningvinster. För en sådan ordning lalar även allmännakontrollaspekter. Från denna utgångspunkt bör slås fast att vinslsparandel äveni framtiden bör ha karaktären av sparform där lotleriinslaget spelar enrelativt begränsad roll. För att fä synpunkter på hur sparsystemet närmare börutformas har överläggningar hållits med bankerna. Följanderiktlinjer bör i enlighet med vad som härvid framkommil gälla för ellvinstsparande i bankernas/sparkassornas regi. Med bankerna avses i del följandeäven sparkassorna. För atttillförsäkra alt vinstsparandet även får karaktären av sparform börinsättningarna på vinstsparkonto begränsas till . Utlotlningsandelen bör på årsbasis få utgöra högst avden utlolt-ningsberättigade behållningen. En sådan utlottningsandelöverensstämmer ungefär med vad som f.n. gäller. Den är också avvägd sä attnågon direkl konkurrens med statens upplåning i form av premieobligationer inteuppkommer. Lotterivinstskatt bör i enlighet med vad som i allmänhelgäller för lotterier med penningvinster utgå . För detta talar även detansträngda statsfinansiella läget. 1984/85:51 28 Övriga frågor som har samband med utformningen avsparsystemet bör i princip överlåtas ål bankerna själva att beslämma. Hänsynbehöver dock tas till övrig lotteriverksamhet med penningvinster. Vinslplanenbör inte alltför markant skilja sig från vad som är normalt för övrigalotterier. T.ex. bör högsta vinsten inte överstiga I milj. kr. Vidare bör dentotala avkastningen på sparandet molsvara åtminstone den ränta som gäller förliknande sparformer med hänsyn till gällande uppsägningsvillkor. De nu nämndavillkoren för vinstsparandel bör kunna variera mellan olika banker. En mycketlångtgående uppsplittring pä ett slort antal sparsystem med olika regler och vinslplanerbör dock undvikas inte minst med hänsyn lill de kontroll- och tillsynsproblemsom då skulle kunna uppkomma. Jag ulgår ifrån att detta i praktiken inte kommeratt bli något problem eftersom flera banker sannolikt kommer att vilja gåsamman om en gemensam vinstplan. Villkor av nu angivet slag bör i lämpligutsträckning tas in i de tillståndsbeslut som regeringen förutsätts meddela. Med hänsyn till behovet alt främja konkurrensen mellanbankerna samt spararens berättigade önskemål alt lätt kunna bytabankförbindelse bör reglerna utformas så att det blir möjligt för en sparare alli vart fall flytta över sin behållning på vinslsparkonto tillannan bank med vinstsparande. Spararen bör därvid få delta med denna behållningi den nya bankens utloltningar. En förutsättning för att dylika överföringarskall bli praktiskt möjliga är således att de generella sparvillkoren ochprinciperna för utloltningar medger en sådan överflyttning utan att spararenmister vinstchanser. Anslutningen till ett vinstsparande som sker i bankernasregi är givetvis frivillig. Eftersom man för dagen inte vet om samtliga bankerkommer att utnyttja möjligheten att driva vinstparandet vidare bör för år 1985gälla att sparare hos bank som inte ämnar della i denna sparform får möjlighetatt under delta år överflytta sitt vinstsparsaido lillannan bank som erbjuder vinstsparande. Åven i delta fall bör spararen erbjudas möjlighelatt i rimlig utsträckning della med sin gamla behållning i den nya bankens utloltningar. För att finansiera vinstutlottningarna anser sig bankernatvungna att sänka räntan redan under kvalifikationsårel, dvs. första gången år1985. Ett sådant förfarande bör kunna accepteras. Sänkningen bör dock inte varastörre än vad som motsvaras av bankernas ökade kostnader för vinstullollniugen. En förutsällning för all bankerna skall kunna övertasparsystemet per är att regeringen prövat bankernasansökningar om lotteritillstånd . Det är därvid önskvärt att debanker som avser att ha gemensam utlotlning också lämnar in en gemensamansökning. Ansökningarna bör innehålla en beskrivning av del regelsystem och devillkor som avses gälla för vinslsparandel. En fömtsättning för lotterilill-sländär således att bankerna beaktat vad som anförts ovan beträffande riktlinjernaför del framtida vinstsparandet. 1984/85:51 29 Bankernabör själva ha ansvaret för de utloltningar som skall förekomma inomvinstsparandet. Den praktiska hanteringen av utlotlningarna bör bankerna kunnauppdra åt annan all handha. Tillsynen över lotterier som anordnas eftersärskilt tillstånd av regeringen skall enligt 25 § lotlerilagen utövas av denmyndighet som regeringen bestämmer. Enligt min mening bör bankinspektionen varaden myndighel som närmast bör komma i fråga för att utöva den i lotlerilagenförutsatta tillsynen. Även om sparkassorna normalt inte ingår ibankinspektionens tillsynsområde, bör givetvis den tillsyn som är aktuell omfaltaäven dessa. Vinstsparandet harhittills administrerats och övervakats av . Det är ocksåfullmäktige i som har fastställt de närmare reglerna förvinstsparandet. Planering och genomförande av reklamkampanjer för sparsystemethar handhafts av lönsparkommillén under riksgäldsfullmäktige. Det bör därförankomma på riksgäldsfullmäktige att närmare utforma reglerna för en avvecklingav det nuvarande vinstsparandet. Kontoret bör också informera spararna om huravvecklingen skall gå till och om alt sparsystemet kommer att finnas kvar ibankernas regi. Information bör lämnas så snart har fattal beslut ifrågan. Kostnaderna för dyUka informationsinsatser bör täckas genom att anslagetför lönsparande m.m. under innevarande budgetår merbelastas med etl belopp om Imilj. Föratt spararna skall kunna ta ställning till om de önskar fortsäita sillvinstsparande /1985 bör bankema omkring informeraom de närmare regler som skall gälla för ett vinslsparande i bankernas regi. 4 Avvecklingen av skattesparandet 4.1 Skattesparandets regler i huvuddrag Skattesparsystemetinfördes och upphörde, vad gäller nyinsättningarna, den Iapril 1984. Skattesparandet skedde itvä former, banksparande och aktiesparande. För att fä delta måste man ha fyllt16 år året före spararet och under spararet ha haftA-inkomst. Sparstimulansen utgjordes av skatteförmåner i form av skattefriavkastning och värdestegring saml viss skaltereduktion i procenl av sparatbelopp. För alt skatteförmånerna skulle medges fordrades att minst sexmånadsinsättningar gjordes med . För sparandeunder är 1983 medgavs dock sparskattereduktion, även om insättningar gjordesunder färre månader. Högsla tillåtna insättning var förskattesparandel i bank . och - - för aktiesparandet 600kr. Den som sparade i båda sparformerna fick sätta in högst 600kr. 1984/85:51 30 Förskattesparande i bank medgavs skattereduktion av det sparade beloppetvid taxeringen för spararet 1983. Före är 1983 var nämnda procentsats 20%.Räntan på sparandel högsta bankränta - är skattefri för spararet och de femföljande åren. Görs uttag från kontot innan förflutit efter spararetsutgång skall av det uttagna beloppet innehållas av banken och betalas tillstaten. För uttag av sparande som skett skall av beloppetinnehållas. För insättningar gäller vissa övergångsregler. Någonskattereduktion på grund av dessa insättningar erhålls inte. Därav följer att inteheller något avdrag görs vid förtida uttag. Den åriiga räntan t.o.m. ärskattefri. Skattefondsparandeskedde i särskilda akliesparfonder och innebar att spararen gjorde månatligainsättningar pä ett akliesparkonto för vilka fonden köpte aktier. Spararenerhöll andelar i fonden i relation till sitt sparande. Sparmedlen skall ihuvudsak placeras i börsnoterade svenska aktier eller konvertibla skuldebrev.Högst av fondförmögenheten får placeras i samma bolag och fonden får innehaaktier motsvarande högsl av röstvärdet i ell bolag. Vidare gäller att högst10% av fondförmögenheten får placeras i icke börsnoterade företag. Dessutomfår fonderna fr.o.m. förvärva obligationer och andraskuldförbindelser, utfärdade av staten. Värdet av dessa får ej överstiga avfondens värde. Avkastning och utdelning som tillfaller fonden återinvesterasoch är fria från beskattning. Spararnaerhöll skattereduktion i denna sparform. Löses fondandelarna in förefemårsperiodens utgång, skall av det uttagna beloppet betalas till staten.Under åren 1980-1982 var skattereduktionen och i konsekvens därmed skallvid förtida inlösen av andelen som förvärvats dessa år av uttaget beloppåterbetalas. Värdestegringenpå fondandelarna under spararet och därpå följande är skattefri. Omfondandelarna inlöses efter femårsperioden får nämligen efter den skatiskyldigesval anskaffningskostnaden beräknas antingen till andelens marknadsvärde vidutgången av del femte året eller lill värdet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktionhar medgivits ökat med avkastningen under de därpå följande fem åren. I detförsta fallet anses andelen anskaffad vid utgången av det femte året och i detandra fallet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktion harmedgivits. För sparande gäller i princip samma övergångsreglersom för skattesparande i bank under är 1984. var skallefondsparandel blygsamt relativt sett. Den trögastarten föranledde vissa regeländringar för fondsparandet. Skattereduktionenhöjdes års sparande till och högsta tillåtna sparande höjdes fr.o.m.1981 års sparande till . Antalet skattefondkonlon ökadedärefter snabbare än skattesparkontona. Antaletkonton totalt sett uppgick till ca 1,4 miljoner. Vid samma tidpunktuppgick det sammanlagda sparbeloppel till . varav ca 13miljarder kr. Antalet skaltesparkon-lon var 780000 och sparbeloppelinkl. ränta i medeltal . Antaletskattefondkonlon uppgick till ca 594000 med en genomsnittliginsättning exkl. värdestegring per konto på . (jfr tabell 4.1). 'Skattesparkonton inkl. ränta, på skattefondkonlon exkl. värdestegring. Skaltesparsystemeiinnebär bl.a. alt sparmedlen är bundna utöver spararet. Vid årsskiftet1984-85 upphör alltså bindningen av de medel som sattes in under det förstaspararet . Insättningar räknas också till 1979 årssparande. De resterande medlen kommer successivt att frigöras vid de kommandeårsskiftena t.o.m. . Enligt gällande anvisningar harspararen rätt all under ell år efter bindningstidens utgång utan uttagsavgiftta ut del frigjorda beloppet. Deproblem som möjligen skulle kunna uppstå när beloppen frigörs är dels allhushållens konsumlionsefierfrågan skulle kunna bli alltför stark, dels attaktiemarknaden skulle kunna störas av de utförsäljningar som aktiefondernamåste göra för att möta spararnas uttag. Prop.1984/85:51 32 Enligt min mening är det inte nödvändigt att vidta någrasärskilda åtgärder för alt förmå spararna att låta binda sparmedlen efterbindningstidens utgång. Nägon risk för att avvecklingen av skattesparandetskall leda till en kraftig ökning av konsumtionsefterfrågan och därmed till en överhettningi ekonomin föreligger inle. Genom emission av spar- och premieobligationslänbör del vara möjligt all dra in en betydande del av den frigjorda likviditeten.Vidare bör höjningen av del månatliga sparbeloppel i allemanssparandet i viss utslräckningkunna bidra lill att dra in frigjorda skattesparmedel. Vad gäller skallefondsparandel kommer det även efterbindningstidens utgång att föreligga en viss skatlemässig fördel som stimulerarskaltefond-spararna alt låta pengarna stå kvar i fonden. Till skillnad frånvanliga reinvesterande aktiefonder är nämligen aktiesparfonderna enligtgällande regler befriade från skatt för utdelningar på aktieinnehavet. Den som skallesparat i en aktiesparfond kan alltså lålapengarna stå kvar i skattesparfonden även efter bindningstidens utgång ochdärigenom indirekt dra nytta av den skattefavör som kommer fonden till del.Vid en senare inlösen får efter den skattskyldiges val anskaffningskostnaden beräknasantingen lill andelens marknadsvärde vid utgången av det femte året eller tillvärdet vid utgången av det år för vilket sparskattereduktion har medgivits ökatmed avkastningen under de därpå följande fem åren. I det första fallel ansesandelen anskaffad vid utgången av det femte året och i del andra fallet vidutgången av del är för vilket sparskattereduktion medgivits. årssparande innebär detta i det första fallet att andelen anses förvärvad den 31december 1984 till en kostnad som molsvarar värdet på andelen . Iövrigt behandlas vinslen på fondandelar enligt aktiereglerna. Har andeleninnehafts mer än tvä är - med utgångspunkt i den fingeradeanskaffningstidpunkten blir således enbart av vinsten beskattad. Det ankommer självfallet på bankerna och fondbolagen atttillhandahålla sådana uppgifter om avkastningen på de medel som slår inne pä skatie-spar-och skattefondkonlon att spararen i sin självdeklaration kan lämna korrektauppgifter om beskattningsbar inkomst i form av inkomst av kapilal resp.realisationsvinst. 5 Höjning av gränserna i allemanssparandet 5.1 Nuvarande regler i huvuddrag Samtidigtupphörde nyinsättningarna i skaltesparsystemei. Allemanssparandet är i principöppet för alla fysiska personer fr.o.m. del år de fyller . Sparsystemethar tvä former, sparande på rikssparkonto i bank, varifrån medlen slussasvidare 1984/85:51 33 till , och aktiesparande i kapitalsparfond.I marknadsföringen kallas de två sparformerna i allmänhel allemansspar resp.allemansfond. Högsta tillåtna månadsinsätlning är . Totalt får ensparare sätta in högst . Spararna fär inom givna ramarfritt fördela sitt sparande mellan de båda sparformerna. I allemansspar erhålles avkastning motsvarande räntan pålångsiktig bankinläning. Avkastningen i allemansfond är beroende av den löpandeavkastningen och värdeulvecklingen på fondens placeringar. Den löpandeavkastning som tillfaller fonden skall återinvesteras. Spararens avkastningframkommer således helt i form av värdestegring på förvärvade fondandelar. Spararens avkastning är befriad från inkomstskatt.Dessutom är kapital-sparfondema till skillnad från vanliga aktiefonder befriadefrän skatt pä den löpande avkastningen, trots att denna reinvesteras. Under är 1984 utgår en särskild bonusränla pä i bådasparformerna. För ungdomar mellan utgår molsvarande bonusränla fördet första spararet även efter är 1984. Allemanssparandet har fått en myckel bra start. Ipropositionen om allemanssparandet (prop. 1983/84:30) antogs att det årligasparandel skulle ligga på ungefär samma nivå som skattesparandet hade nått upptill , dvs. Del kan nu konstateras att allemanssparandetunder del kraftigt har överträffat förväntningarna. Del totalasparandet har mer än dubblerats jämfört med skattesparandet. För närvarandesparas knappt 900 milj. kr./månad. Det motsvarar en total årlig sparvolym pådrygt . Vad gällerallemansspar jämfört med skatlesparande i bank har det skell en mycket kraftigökning. Sparvolymema har i det närmaste fyrdubblats. Vad gäller allemansfondjämfört med skattefondsparande kan konstateras att allemansfond redan frånstarten genererar lika stora sparvolymer som skallefondsparandel gjorde straxinnan det avskaffades. Allemanssparandets månatliga utveckling sedan startenredovisas nedan i tabell 5.1. 3 1984/85. Tabell 5.1 Allemanssparandets u Mittförslag: Högsta tillåtna sparbelopp i allemanssparandet höjs från /månadlill /månad fr. o. m. . Skälför mitt förslag: Allemanssparandet syftar bl.a. till att öka hushållssparandet,öka statens upplåning utanför banksystemet och främja näringslivetsförsörjning med riskkapital. Sparsystemet har visat sig vara en storframgång. Enligt en undersökning som gjorts på uppdrag av delegationen för allemanssparandetsätter ca 1,2 miljoner människor eller av allemanssparama in högstatillåtna belopp, /månad, i allemanssparandet. som detta ärmycket glädjande, innebär det också att systemet inte utnyttjas så effektivtsom skulle kunna vara möjligt. Del är sannolikt att många sparare både skullevilja och kunna sälta in mer än /månad i systemet.