prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Ersättningar frän FNtillgodogörs statsbudgetens inkomsttitel Återbetalning av lån för svenskaFN-styrkor. Kostnader och medelsbehov (I OOO-tal kr.) Pnmäruppdrag m. m. 1983/84 1984/85 1985/86 Planerat Utfall Planerat Chefen FN-styrkors verksamhet utomlands: Allmän led ning och förbandsverk samhel 122000 122000 120000 130300 126500 Kostnader = medels behov 122000 122000 120000 130300 126500 Under budgelåret färverksamhelen i slort sett samma omfattning som . Enligt tidigareregeringsbeslut deltar i de nedan angivna fredsbevarande FN-missionerna. - (United Nations Tmce Supervision Organizalion) i med 36 observatörer. - (in and Pakisian) i Kashmir med åttaobservatörer. - UNFICYP(United Nafions Force in ) på med en bataljon. - UNIFIL(United Nations Interim Force in ) i med ett sjukhus. En ny förordning(FES 1984:31) som reglerar löner, traktamenten och familjeförmåner har börjat tillämpas. Om mandatenförlängs kommer en bataljon alt tjänstgöra i FN: s fredsbevarande styrka i Republiken . Om mandatet förlängs, kommer ettsjukhuskompani atl tjänstgöra i FN: s fredsbevarande styrka i södra . Om deltaganden medytterligare en fredsbevarande styrka beslutas under budgetåret, krävs ytterligare medel. Medel för svenskaFN-styrkors verksamhet utomlands har t. o. m. /84 anvisatsunder ett reservationsanslag. Behov av ytterligare medel under denperiod för vilken anslaget anvisats har läckts från anslaget Ofömtseddautgifter. De belopp som på detta sätl har belastat sistnämnda anslag har iefterhand budgeterats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands och tillgodoförtsOfömtsedda utgifter. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 320 T.o.m. budgetåret1983/84 har anslaget Ofömtsedda utgifter belastats med sammanlagt 15262705:88kr. - som inte lidigare reglerats för FN-styrkors verksamhet utomlands.Regeringen har därför genom beslut den13 medgeft alt anslaget K4. FN-styrkors verksamhet utomlands får överskridas med molsvarande belopp.Medlen skall fillgodo-föras anslaget Ofömtsedda utgifter. Genom beslut i juni1982 förordnade regeringen all ett sjukhuskompani omfattande högst150 personer jämte viss slabspersonal skulle ställas till FN: s förfogande förfortsatt tjänstgöring i t. v. Genom beslut i juni1983 förordnade regeringen att tiden för den svenska FN-insatsen iRepubliken skulle förlängas t. v. Styrkan på uppgår till ca 400 personer. Genom beslut iaugusti 1984 medgav regeringen alt observatörer i FN-tjänst får avlösas under budgetåret1985/86. Anlalel observatörer uppgår till 44. Jag kan f.n.inte bedöma hur länge de svenska FN-styrkorna behöver fortsätta sin verksamhet. Medel för verksamhelenbör emellertid anvisas för /86. För en fortsattverksamhet utomlands av nuvarande omfattning räknar jag med ettmedelsbehov av 126,5 milj. kr. för budgetårel 1985/86. Medlen bör liksom lidigareanvisas uianför utgiftsramen för det militära försvaret. Beräkningen avmedelsbehovel för budgetårel 1985/86 måsle betraktas som ungefärlig medhänsyn till svårigheterna atl beräkna vissa utgiftspostersamt möjligheten atl regeringen fattar beslut om nya svenska FN-insatser eller atl de nuvarande kontingenternaavvecklas. Jag hemsläller att regeringen föreslår all lillFN-sryrkors verksamhet utomlands för /86 anvisa etlförslagsanslag av . 1983/84 Utgift 2408827' Reservation 91 172 1984/85 Anslag 3000000= 1985/86 Förslag 3 000000= ' Reservationsanslag, anvisat pä tilläggsbudget I. Medel förövervaknings- och repatrieringskonlingenten i anvisades första gången påtilläggsslat lill riksstalen för /54 (prop. 1953:234, SU196, rskr 431). Den svenska repatrieringskonlingenten upplöstes efter slutförtuppdrag men övervakningskonlingentens uppgift står alltjämt kvar. För övervakningskonlingentens fortsatta verksamhet haranvisais medel Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet under anslaget Svenska övervakningskontingenteni , fr.o.m. /73 benämnt Övervakningskontingenien i . Sammanlagt har för densvenska verksamheten i t. o. m. /85 anvisats . Kostnader och medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Övervakningskontingenien i : Allmän ledning och förbandsverksamhet Medel förövervakningskontingenten i har t.o.m. /84 anvisats underett reservationsanslag. Behov av ytteriigare medel för vilkenanslaget anvisats har täckts från anslaget Oförutsedda utgifter. De belopp sompå detta sätt har belastat sistnämnda anslag har i efterhand budgeterats underanslaget Övervakningskontingenten i och tillgodoförts Oförutseddautgifter. T.o.m. budgetårel 1983/84har anslaget Oförutsedda utgifter belastats med sammanlagt 58 . - sominte tidigare reglerats - för övervakningskontingenten i . Regeringen hardärför genom beslut medgett att anslaget K5.Övervakningskontingenten i får överskridas med motsvarande belopp.Medlen skall tillgodoföras anslaget Ofömtsedda utgifter. Genom beslut i maj 1984föreskrev regeringen att del skall finnas en övervakningskontingent i omhögst tio personer. Jag kan f n. inte bedöma hur länge övervakningskontingenteni behöver fortsätta sin verksamhet. Medel för verksamheten bör emellertidanvisas för /86. Jag anser atl kontingentens personalstyrka äveni fortsättningen bör hållas så låg som möjligt. För den fortsattaverksamheten räknar jag med ett medelsbehov av 3 milj. kr. för budgetåret1985/86. Medlen bör liksom tidigare anvisas utanför utgiftsramen för detmilitära försvaret. Beräkningen avmedelsbehovet för budgetårel 1985/86 måste betraktas som ungefäriig med hänsyntill svårigheterna atl beräkna vissa utgiftsposter samt möjligheten attkontingenten avvecklas. Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillÖvervakningskontingenten i för /86 anvisa ettförslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 322 Lagom ändring i familjebidragslagen (1978:520) Härigenomföreskrivs att 9 och 17 §§ familjebidragslagen (1978:520) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Familjepenningberäknas för må- Familjepenning beräknas för må nad till högsl 780 kronorför barn nad lillhögst för barn och till högsl / för annan och till högst / 860 kronorför annan person. Familjepenning för den person. Familjepenning för den som uppbär ersättning för vård som som uppbärersättning för vård som avses i 7§7 eller för densom har avses i 7§7eller för den som har rätl till underhållsbidrag, som Ijäns- rätt till underhållsbidrag,som tjäns- tepliklig är skyldig att utge, får tepliktig är skyldig att utge, får dock inle överstiga ersättningens dockinte överstiga ersättningens eller bidragets belopp för månad. eller bidragetsbelopp för månad. 17 §= som bostadsbidrag Under den lid sombostadsbidrag utges till dentjänstepliktige, utgår utges till den tjänstepliktige, utgår etl tillägg med 60 kronorper må- ett tillägg med per må nad. Tillägget utgår dockinte till nad. Tilläggetutgår dock inte till tjänstepliktig som harbeviljats fa- tjänstepliktig som har beviljats fa miljepenning, miljepenning. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1984:207. = Senaste lydelse1983:329. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 323 Lagom ändring i lagen (1964:63) om beredskap Härigenom föreskrivsatt 4§ lagen (1964:63) om komnunal beredskap' skall upphöra aft gälla vid uigången av . Lagen omtryckt 1977:417. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 324 8 A.Försvarsdepartementet m. m. 8 2.Vissa nämnder m. m. inom totalförsvaret 6150000 9 3.Kommiftéer m.m. 8200000 11 2 Förberedelser för1987 års totalförsvarsbeslut 13 3 Säkerhetspolitiska överväganden 17 4 Strukturförändringar och samordning 17 4.2 Försvarsmaktens transportflyg 17 4.3 Flygplan förhavsövervakning 18 4.4 Samordning mellankommuner, landsting och 19 4.6 Utredningen omförsvarets gemensamma myndigheter 20 4.6.1 Samordningav förplägnadsverksamheten 20 4.6.2 Samordning mellan myndigheler i 20 4.6.3Samordning av telekommunikationerna 21 4.6.4Samordning av byggnadsverksamheten 22 4.6.5Översyn av forskningsverksamheten 23 4.6.7Utökad samverkan inom sjukvårdsområdet 24 5Det militära försvaret 24 5.1 Det senast förflutnabudgetåret (1983/84) 25 5.1.2Det ekonomiska utfallet 27 5.2 Innevarande budgetår(1984/85) 29 5.3 Det militära försvaretsfortsatta utveckling 29 5.3.1 Inledning 29 5.3.2 Överbefälhavaren m.fl. 38 5.3.3 Föredragandens överväganden 52 5.4.2 Överbefälhavarens plan för ubåtsskyddelsinriktning 54 5.4.3 Föredragandens överväganden Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 5.5.2 De ekonomiskafömtsättningarna för projektet 5.5.3 Teknisk värdering avprojektet 5.5.4 Vissa industripolitiskaaspekter på projektet Vissa frågor rörande försvarsindustrin Försök med delegering av produktionsledning(DEPROL) 5.7.2 Överbefälhavarensutvärdering av försöksverksamheten 5.7.4 HemställanVärnpliktsutbildning 5.8.1 Hemställan Värnpliktigas medinflytande 5.9.1Hemställan Värnpliktsförmåner Ekonomiska resurser för det militära försvaret 5.11.1 Planeringsram förperioden /86-1989/90 5.11.2 Ramberäkning /86 m.m. 5.11.3 Hemställan Anslagsfrågorför /86 Arméförband: 82 I. Ledning ochförbandsverksamhet 86 2. Materielanskaffning 89 3. Anskaffning av anläggningar95 4. Marinförband: 99 1. Ledning ochförbandsverksamhet 102 2. Materielanskaffning 105 3. Anskaffning avanläggningar 110 4. Flygvapenförband: 114 I. Ledning ochförbandsverksamhet 117 2. Materielanskaffning 121 3. Anskaffning avanläggningar 126 4. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 128 E Operativ ledning m. m. Operativ ledning m. m.: 130 1. Ledning ochförbandsverksamhel 133 2. Materielanskaffning 135 3. Anskaffning avanläggningar 139 4. 141 F Gemensamma myndigheter m. m. Gemensam försvarsforskning 320800000 . Anskaffning av anläggningar för försvarets Frivilliga försvarsorganisationer m. m. Försvarets datacentral 7021000 . Vissa nämnder m. m. inom det militära försvaret 12890000 198 19. Reglering av prisstegringar för det militära försvaret 2150 000 000 Summaför del militära försvaret 23058525000 199 199 202 202202 203 204 204 204 205 205 209 212213 213 2 Föregåendebudgetår (1983/84) 6.2.2 Det ekonomiska utfallet 3 Innevarande budgetår (1984/85) 6.3.2 HemställanCivilförsvarets fortsatta ulveckling Ekonomiska resurser för civilförsvaret 6.5.1Planeringsram för civilförsvar utom skyddsrum /86-1989/90, m. m. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 327 214 6.5.2 Ramberäkningar för /86 m.m. 217 6.6Anslagsfrågor för /86 219 I. Civilförsvar 425 500000 228 2. Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar 25000000 2313. Civilförsvar: Skyddsrum 683000000 2334. Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 113000000 Summa för civilförsvaret 1246500000 235 7 Det ekonomiska försvaret 236 7.2 Det ekonomiskaförsvarets fortsatta ulveckling 237 7.2.2 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar 247 7.3Ekonomiska resurser för det ekonomiska 247 7.3.1 Överstyrelsenför ekonomiskt försvar 250 7.4Anslag under fjärde huvudtiteln för del 251 7.4.1Överstyrelsen för ekonomiskt försvar 254 7.4.2 Föredragandens överväganden 259 H Ekonomiskt försvar Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: Drift av beredskapslager 223 290000 Beredskapslagringoch industriella ålgärder 172485000 Särskilda kostnaderför lagring av nafta 1 000 Förluster påberedskapsgarantier m. m. Summa för det ekonomiska försvaret 432507000 263 8 Övrigt totalförsvar m. m. Detövriga totalförsvarets fortsatta ulveckling 2738.4 Ekonomiska resurser för övrigt totalförsvar m.m. 273 8.4.1 Föredragandens överväganden 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 275 275 279 285 287 Vissa teleanordningar 2885. Anläggningar m. m. för vissa militäraändamål Bidrag till kostnader för kommunalberedskap Beredskap för oljebekämpning lill havs m.m. Ersättning förverksamhel vid räddningstjänst m. m. : Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet 311 2.Flygtekniska försöksanstalten 316 3. Beredskapsstyrka för FN-tjänst 318 4.FN-styrkors verksamhel utomlands 320 5. Summa för övrigt totalförsvar m. m. 322 Bilaga6.1 Förslag till lag om ändring i familjebidragslagen (1978: 520) 323 Bilaga6.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1964: 63) om beredskap Bilaga7 till budgetpropositionen 1984 Prop. Till socialdepartementethör del sociala trygghetssystemet i form av ekonomiskt stöd lill barnfamiljer,försäkring vid sjukdom, arbetsskada, handikapp och ålderdom, barnsomsorg ochomsorg om äldre och handikappade. Hit hör även hälso- och sjukvård,socialtjänst, alkohol- och narkotikapolitik liksom ansvar för forskning ochutvecklingsarbete inom den sociala sekiorn. De socialpolitiska insatserna är av stor omfattning.Socialhuvudtiteln ger inle ensam en fullständig bild av samhällets insatser pådet socialpolitiska områdel. Till totalbilden hör även vissa anslag somredovisas under andra huvudtitlar, kostnader för socialförsäkringen som intetas upp i statsbudgeten samt landstingens och kommunernas kostnader. Desammanlagda kostnaderna för samhällets socialpolitik kan beräknasuppgå till . Det samhällsekonomiska läget kräver storåterhållsamhet med samhällsutgifterna. Utrymme finns f.n. inte för nyakostnadskrävande sociala reformer. De resurser som erfordras för angelägnainsatser får i detta läge tas fram genom ökad effektivitet ochomprioriteringar. För område beräknas /86 utgifter i statsbudgeten på sammanlagt 79 210,1 milj. kr.Det är en ökning med 6 187,0 milj. kr. jämfört med innevarande år. Till dessabelopp skall läggas den del av socialförsäkringssystemet som ligger utanförstatsbudgeten. Utgiftssumman blir då 155 350 milj. kr. och ökningen 14 500milj. Den restriklivitet som präglar budgetförslaget är ett led iregeringens ekonomiska politik för att återskapa balans i samhällsekonomin.Efler med otillfredsställande utveckling är en ekonomiskförbättring nu för handen. Detta är en följd av en framgångsrik politik församhällsekonomisk balans. En sådan balans är en förutsättning för att detsociala trygghetssystemet inte skall hotas. En stark ekonomi med god fillväxt är avgrundläggande betydelse för att den sociala tryggheten för äldre, handikappade,sjuka och barnfamiljer skall kunna bevaras. Fortsatta kraftfulla åtgärder ärdärför nödvändiga för att den positiva ekonomiska utvecklingen skall kunnafortsätta. En av de viktigaste uppgiflerna för den socialdemokraliska regeringenär alt se till att så kan ske. kan en sådan ekonomisk ulveckling ocksåskapa utrymme för en fortsatt förbättring av den sociala tryggheten. I 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 7 2 Ekonomiskt stöd till barnfamiljerna Samhällets ekonomiskastöd till barnfamiljerna syftar lill att utjämna skillnader i ekonomiskavillkor mellan barnfamiljer och familjer ulan barn samt att skapa en rättvisfördelning mellan olika typer av barnfamiljer. Del ekonomiska stödet lillbarnfamiljerna består av allmänna barnbidrag med flerbarnstillägg samtbostadsbidrag, föräldrapenning, bidrag för vård av barn med handikapp,bidragsförskott, barnpension samt ett särskilt stöd lill ensamslåendeadoptivföräldrar. Dessa stödformer omfattar . i statligt slöd tillbarnomsorgen. Det sammanlagda direkta statliga stödet lill barnfamiljerna år1985 beräknas därmed till . med följande fördelning. Statens direkta stöd till barnfamiljerna Bostadsbidrag (staten)' Vårdbidrag för handikappade barn ' Kommunernas kostnaderberäknas lill 1 360 milj.kr. Dessutom tillkommer 7430 milj. kr. i statsbidrag till barnomsorgen. Barnbidrag, som utgår medsamma belopp till alla barn , betalas ut till ca en miljonfamiljer med ca 1,6 miljoner barn. Familjer med tre eller flera barn fårdessulom s.k. flerbarnstillägg. Flerbarnstillägget innebär all en familj medtre barn får ett halvt extra barnbidrag. Familjer med fyra eller flera barn fårdessutom ett extra helt barnbidrag för varje barn utöver de tre första. Barnfamiljernas ekonomiska situation försämradespåtagligt genom sjunkande reallöner och ett urgröptfamiljeekonomiskt siöd. Regeringens ekonomiska politik kan vänlas ge realalöneförbättringar . Dessutom genomförs flera betydelsefullafamiljepolitiska reformer. Genom de familjepolitiska reformerna gynnas särskiltfamiljer med många barn och familjer med låg inkomst. En omfördelning sker frånfamiljer ulan barn till familjer med barn. Från förbättras stödet lillbarnfamiljerna kraftigt. Barnbidraget höjs med . per barn och år.Flerbarnstill-lägget höjs på motsvarande sätl. Efter höjningen utgår barnbidraginkl. flerbarnstillägg med följande belopp vid olika barnantal: 1984/85:100 Bilaga 7 Antal barn Kr. Bostadsbidraget är etlinkomstprövat komplement till barnbidrag och utgår lill ca 315 000 familjer medca 600 000 barn. Även bostadsbidragetförbättras genom att den övre hyresgränsen och inkomslgränsen höjs. Samtidigthöjs åldersgränsen för statligt bostadsbidrag från till förstuderande ungdomar. Från höjs vidare garantinivåni föräldraförsäkringen från . Barn som fyller fr. o. m. den I januari1985 får rätt till bidragsförskott lill om de studerar igymnasieskolan. Frän den 1 januari 1985införs också etl stöd motsvarande bidragsförskott för barn till ensamståendeadoptivföräldrar. Regeringen har i prop.1984/85:78 lagt fram förslag till förbättringar inom bl.a. föräldraförsäkringenoch havandeskapspenningen. Förbättringarna föreslås bli finansierade genombl.a. omfördelningar från sjukpenningförsäkringen. Förslagel innebär alt dennuvarande föräldrapenningen i samband med barns födelse och den särskildaföräldrapenningen fr.o.m. slås samman till en förmån, kalladföräldrapenning. Den får tas ul under barnets första fyra levnadsår. Dessutomföreslås införandel av per barn och år främst avsedda förinskrivning och besök i förskola, fritidshem och skola för barn som fyllt 4 årmen inte samt en utvidgad rätt till tillfällig föräldrapenning i vissafall för barn som fyllt men inle . I den nämndapropositionen föreslås också förbättrade möjligheter för fäder att ta utföräldraledighet, vissa förbättringar för adopfivföräldrar och utökad räll tillhavandeskapspenning. Föräldrar som har hand omhandikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag. Vårdbidraget, som utgör avbasbeloppet, höjs med . Det beskattas som inkomst ochär ATP-grundande. En del av vårdbidraget kan dock utges som skattefriersättning för de särskilda kostnader som handikappet medför. Barn vars föräldraravlidit får ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringenoch ATP. Barnpensionen från ATP är knuten till den avlidne föräldernsarbetsinkomst. Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för de barn vars föräldrar leveråtskilda. Bidragsförskotten utgår för drygt 260 000 barn. Detta gmndskyddsom utgör av basbeloppet höjs med . och uppgår till . 1984/85:100 Bilaga 7 4 Försäkring vid sjukdom, handikapp och åldrande Genomsocialförsäkringssystemet garanteras medborgarna en allmän grundtrygghet ochersättning för inkomstbortfall vid sjukdom, handikapp och på ålderdomen. Socialförsäkringenomfattar sjukförsäkring (inkl. tandvårdsförsäkring), föräldraförsäkring,folkpensionering och pensionstillskott, kommunall bostadstillägg, allmäntilläggspension, arbetsskadeförsäkring och delpensionsförsäkring. Den ekonomiskaomfattningen beräknas bli följande (milj. De ersättningar som efterskatteavdrag utgår från socialförsäkringen och vissa andra stödformer moisvararomkring av den lolala konsumtionen i landel. Ersättningarna har således enmycket stor betydelse för hushållens ekonomi. Det är av central betydelse ekonomiska trygghet som byggts upp för sjuka, handikappade och äldre ocksåkan bevaras framöver. Den svenska socialpolitiken skall även ifortsättningen i sina huvuddrag bygga på generella åtgärder och vara ensocialpolitik för hela folkel. I arbetet med att saneraden svenska ekonomin och komma till rätta med de stora underskotten i denstatliga budgeten är det också nödvändigt att försöka begränsakostnadsutvecklingen inom socialförsäkringens område. Detta måste dock ske medstor varsamhet så att det sociala trygghetssystemets uppbyggnad inteäventyras. Åtgärderna måsle också ges en fördelnings-politiskt rättvisutformning. Pensionernas värde säkrasgenom att basbeloppet beräknas utifrån utvecklingen av konsumentprisindex.Basbeloppet för har fastställts till . Pensionerna för år 1985kommer därigenom atl öka jämföri med pensioner. Genom dentillämpade värdesäkringsme-toden erhåller pensionärerna full kompensation för inträffadeprisförändringar. Det särskildatilläggsbelopp som gällde vid beräkningen av pensionsförmåner m.m. under år1983 har omvandlats fill extra uppräkningar av folkpensionernas grundnivå,pensionstillskotten, handikappersättningarna och vårdbidraget för barn medhandikapp. Genom dessa ålgärder har de 1984/85:100 Bilaga 7 5 ekonomiskt svagaste grupperna bland dehandikappade och äldre fått en bestående förstärkning av sill ekonomiskagrundskydd. Förslag kommer all läggasfram om att ålderspensionen skall börja utgå från födelsedagen, och inte som f.n., från i den månad dåden blivande pensionären uppnår . Härigenom undviks att både lönoch pension kan utgå . Del allmännapensionssystemet har i nuvarande huvudsakliga utformning varit i kraft underdrygt . Ett omfattande reformarbete på den allmänna pensioneringens områdehar emellertid genomförts även därefter. Som en följd av dessa reformergaranteras alla numera en godekonomisk trygghet vid pensioneringen. Samiidigi har dock regelsystemet blivitsvåröverskådligt och lagtekn'.skt komplicerat. De flesta förvärvsarbetandeomfattas dessutom av en eller flera kompletteringsanordningar i form av bl.a.avtalsreglerade pensioner. Tillsammans har delta medföri att det är svårt förden enskilde att överblicka det samlade utfallet av de pensionsförmåner han harrätt till. har en kraftig ökning skett både när det gäller antaletpensionärer och storleken av utbetalda pensioner. Denna utveckling kommer attfortsätta, framför allt när det gäller antalet ATP-pensionärer och utbetalningarnaav ATP. Kostnaderna för det allmänna pensionssystemet kommer därför, mednuvarande regler, att fortsätta alt öka även framöver. En viktig del i systemethar varit värdesäkrade pensioner samt att pensionärer med låg eller ingen ATPgenom pensionstillskott skulle tillföras standardhöjningar. Därmed kompensionärerna atl i slort sett hållas skadeslösa i förhållande tillprisutvecklingen när löntagarna förlorade en månadslön i reallönunder . Vid 1980 och riksdagar genomfördesförändringar av basbeloppet vilka urholkade värdesäkringen. Principen attpensionerna skall höjas med utgångspunkt i utvecklingen av konsumentprisindexhar numera återinförts. beslutadehösten i enlighet med regeringens förslag om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m.m. (prop. 1983/84:40, SfU 10, rskr. 10) atl beräkningen avbasbeloppet skulle återknytas till utvecklingen av konsumentprisindex efterviss avräkning för den prishöjande effekten av devalveringen . Genomdenna avräkning gjorde pensionärerna samma uppoffring som andra grupper för attsanera ekonomi. I nämnda proposition framhölls följande beträffandedevalveringseffekten (bil. 3, s 5): "Möjligheterna att i framtidenkompensera för avräkningen av devalveringseffeklen blir beroende av hur snabbtden ekonomiska krisen i landet kan avhjälpas. Jag avser atl i annal sammanhangåterkomma till regeringen med förslag om att en parlamentarisk utredning skalltillsättas för att göra en översyn av vissa frågor inom det allmännapensionssystemet. En av uppgifterna för denna utredning bör vara att - motbakgrund av de diskussioner som förekommit - se över det nuvarandevärdesäk-ringssystemets utformning. Därmed kommer man också in på frågan om Prop.1984/85:100 Bilaga 7 6 pensionärernas möjligheter alt få del av kommandestandardökningar i samhället." Utredningen är nutillsatt. Vid prövningen av pensionärernas möjligheter att få del avkommande slandardökningar måste beaktas att pensionärer med ATP har fått del avde skattesänkningar som genomförts 1985 och sompåverkat löntagarnas utrymme för reallöneökningar. Det bör även framhållas altvid en samlad bedömning av ålgärder på pensionsområdet är en förbättring avdelpensioneringen en angelägen fråga.