prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Emellertid vill jag framhålla all det liksomhittills är fråga om all göra en samlad bedömning i det enskilda fallel varföralla omständigheler av betydelse för bosättningen måste beaklas. Kommissionen framför vidare den åsikten all vid bedömningeni bosäliningsfrågan förhållandevis slörre vikt bör fäslas vid vissafaslighetsinnehav. Härvid avses främsl frilidsfastigheier som är inrättade föråretruntbruk. Vad kommissionen resonemangsvis framför kommer inte direkl lillutlryck i dess lagförslag. Jag anser alt ett enkell frilidshus inle bör lillmälasavgörande beiydelse vid den samlade bedömning som skall göras för all avgöra omväsenllig anknylning lill föreligger. Enligi min mening bör dock hussom är klassificerade som fritidshus men som är belägna i aiirakliva områdenoch inrällade för årelrunlbruk få en ökad betydelse vid bedömningen. börkomma lill ullryck i laglexlen genom all i uppräkningen föra in "bostad iSverige inrättad för årelrunlbruk". Kommissionen lar upp frågan om betydelsen av ekonomiskaengagemang i vid bedömningen av om väsentlig anknylning lill Sverigeföreligger och konsialerar all del enligt ireårsregeln är möjligl alt beaktaengagemang som innebär all del är fråga om all leda ell svenskl förelag medanrena kapilalplaceringar inle lopde tillmätas någon större betydelse. Prop.1984/85:175 14 Mellan en kapitalplacering och elt klart ägarinflytandefinns enligt kommissionen ell gränsland där det är befogal all lala om eltakiivt ekonomiskl engagemang, exemplifieras genom all kommissionen pekarpå fall då större fordringar kan ge ell vissl inflytande eller i vart fallmöjlighel all påverka beslulen inom ell förelag. Jag vill klart deklarera alt rena kapitalplaceringar iSverige inle bör påverka bedömningen av om väsenllig anknylning föreligger lillSverige. Däremol anserjag alt tillgångar som ger ell verkligl inflytande i enrörelse som bedrivs i bör beaktas oavselt om det sker genom innehav avaktier, via en juridisk person eller pä annal säll. Formuleringen av ireårsregelnger pä denna punkl inle alltid stöd för en sådan lolkning varför jag föreslåralt en ny omständighet förs in i uppräkningen, nämligen ullrycket "aktivtekonomiskt engagerad i ". Kommissionen tar också upp frågan om bulvanägda bosläderoch annan egendom som överiåls på närstående. Den anser all de bindningar avpersonlig och ekonomisk art som kan föreligga när egendom överiåls pånärstående i högre grad än som sker bör beaklas vid bedömningen avbosäliningsfrågan. Jag har förståelse för de ulrednings- och bevisproblem somkan vara förknippade härmed. All lagsliflningsvägen komma lill rätta härmed ärknappasl möjligl. Jag får i likhel med kommissionen nöja mig med all konslaleraall dagens regler i och för sig torde gälla också i fall där renabulvanförhällanden kan konstaleras men all dessa sällan kommer lillmyndighelernas kännedom. 2.1.3 Presumiion Jör bosättning i Mitt förslag: En person som flyliar från och somär svensk medborgare eller under sammanlagl minsl lio år har hafl siltegentliga bo och hemvisi i eller sladigvarande vislals här skall ansesbosatt i intill dess förflutit från del han flyttade frånSverige, såvida han inle kan visa all han under beskaltningsårel inte harväsenllig anknylning lill . Kommissionens förslag: Förslagel innebär i princip atl dennuvarande be-vispresumlionen i ireårsregeln, som endasl omfaliar svenskamedborgare, föriängs från tre till . En skärpning föreslås dock så lillvida all en bedömning av den utflyttades anknytning till görs för varjebeskattningsår för sig. Blir resultatet all anknytningen lill ärslarkare än med något annal land skall han anses bosatt här. Remissinstanserna: Från flertalel remissinslanserframhålls alt en förlängning av tiden för bevispresumlion är av ringa värde.Problemel med dagens Ireårsregel är framför allt alt konlrollera lämnadeuppgifter. Prop.1984/85:175 15 av tiden ökar inte kontrollmöjligheterna. Inie heller iövrigl anser remissinslanserna att skäl lämnals för en förlängning lill femår. Skälen för mitt förslag: En person som inle är svenskmedborgare men som har varit bosatt i bör vid flyttningfrån vara underkastad samma bevispresumlion som svenska medborgare.Bosättning är enligt min uppfattning ell minsl lika slarktskäl för väsentlig anknytning som medborgarskap. Hur lång tids bosättning iSverige som skall krävas kan naturligtvis diskuieras. Enligt min mening är ensammanlagd tid av i vart fall en tillräckligt lång lidrymd för atl manockså av andra än svenska medborgare skall kunna kräva alt de visar atl de inlelängre har väsentlig anknytning till . Vad gäller presumtionstidens längd kan generellt sägas altju längre en person som flyttat från vistas ulomlands desio svagareblir banden med . I lakl härmed bör de krav som slälls på denskallskyldige alt visa all han inte har väsenllig anknylning lill ocksåminska. Med den internationalisering som har skett av näringslivet och denökade rörlig-hel detta medfört för personer verksamma i internationelltförgrenade koncerner är del emellertid möjligl all hålla en definitivbosättning svävande . De flesta av dessa personer agerarnaturligtvis i försia hand uiifrån andra ulgångspunkler än all undandra sigskall, men del går inle all borise från atl de situationer då möjligheter lillskalteundan-dragande på grund av den ökade rörligheten kan yppas är fler i dagän då ireårsregeln lillkom. Jag ser detta som etl skäl i sig för all förlängatiden för bevispresumtionen från ire lill . Den ulformning som regeln har i mill förslag innebär som flyttal från varje beskattningsår i princip har bevisbördan föratt han inle har väsenllig anknytning till . För den som saknar ellerhar ringa anknylning lill lorde del bli akiuelll all prestera sådanabevis försl om skattemyndigheterna ifrågasäller om personen i fråga har väsenlliganknylning till . 2.2./ Allmänna överväganden Etl vikligt skäl för införandet av den nuvarandeeiiårsregeln var atl man ville förhindra all den skatlskyldige blev beskalladför samma inkomsl både i och i del land där arbelel ulfördes. Detlaskäl för skaliebe-frielse i har numera praktiskt tagel spelat ut sinroll. Genom utbyggnaden av nälel av dubbelbeskallningsavlal och införandel avin-lerna regler om avräkning av utländsk skatl kan dubbelbeskattning i regelhell undvikas. Del finns emellertid andra skäl som moliverar en regel avdetla slag. För ell land som med ell inlernalionelli sell höglskalleuliag på arbets- Prop.1984/85:175 16 inkomsler ulgör lällnader i beskattningen inle bara enförmån som kommer den anställde lill godo utan de medför också en minskning avlönekostnaderna för svenska förelag verksamma i ullandel, vilkel i sin lurstärker förelagens inlernaiionella konkurrensförmåga. annal likartal skäl för en generös eltårsregel, vilketframförls från näringslivels sida, är alt del ofla är myckel svårt attlocka anställda lill Ijänslgöring utomlands. Detta har iroligen flera orsaker,men av beiydelse är säkerligen all del under det senasle decenniel blivii alllvanligare all båda makarna förvärvsarbetar. En utlandstjänstgöring för enamaken innebär därmed numera större förändringar än lidigare för familjen somhelhel. Utlandstjänslgöringen medför kanske atl endasl den ena maken fårförvärvsinkomster, kostnaderna för barns skolgång ökar etc. Del kan därför oflamed fog hävdas alt en kompensation för det inkomstbortfall och de merkoslnadersom kan bli följden av ena makens ullandsijänslgöring är motiverad. Risken ärannars stor atl företagen inle kan rekrytera tillräckligt kvalificeradpersonal lill ullandsijänslgöring, vilket i sin tur på sikl försämrarförelagens möjligheter atl hävda sig i internationell konkurrens. Ytterligare etl viktigt skäl för en sådan generell regelsom den nuvarande ettårsregeln utgör är atl en sådan är lällare all lillämpaför skaltemyndighelerna än dubbelbeskallningsavlalen. En enkel och klar regelär också en fördel för den skallskyldige som på förhand bör kunna vela vilkaförulsällningar som måste vara uppfyllda för all han skall undantas frånbeskattning i . De nu redovisade skälen talar för en regel som gerskaltenedsällning i vissa siluationer vid arbele utomlands trots all delta inleär moliveral av all den skallskyldige riskerar all bli dubbelbeskattad. Andrainlressen måste dock beaktas i sammanhanget. Även om en regel av förevarandeslag skall ge skalleförmåner, bör den så långi möjligt ulformas så allinkomsten inle undanlas från beskattning i i de fall då beskatlninginle kan ske i del land där arbelel uiförs. Mitt förslag: Enligi huvudregeln skall en inkomsl från enullandsan-slällning undanlas från beskatlning i om anställningen ochvistelsen i utlandet varat minsl . En "säkerhelsveniil" föreslås för atl i vissaundanlagsfall kunna medge skattebefrielse när en utlandsvistelse som planeratspå sådani säu all skallefrihei skulle inlräda i inle kan genomföras somplanerats. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med mill medundanlag för förslagel om en "säkerhelsveniil". Prop.1984/85:175 17 Remissinstanserna: En klar majoriiel slöder förslagel allsänka tiden från nuvarande etl år . De flesta remissinslansernastödjer också förslaget all utlandsvisielsens längd görs absolui i den meningenall vislelsen i ullandel fakliskl skall ha varat viss lid för att skattefrihetskall medges. Samiidigi framhålls emellerlid all någon möjlighel all göra undantagfrån en sådan absolut regel bör finnas för del fall det skulle te sig orimliglalt inle undanla inkomsten från skatl i . Skälen för mitt förslag: En korlare kvalifikationstid anser jag inte lämpligt med hänsyn bl.a. till de kontrollproblemdella skulle kunna medföra. Dessulom iror jag all de evenluella ekonomiskapåfresl-ningar en ullandsijänslgöring under sä korl lid kan innebära bör kunnabäras av den anslälldes förelag ulan men för företagels konkurrensförmåga. Enperiod korlare än ell år men har ingen naturliganknylning lill del syslem som dubbelbeskallningsavlalen och de internalagreglerna ulgör. Därför förordar jag all kvalifikalionsliden förkortas , I promemorian föreslås all del skall vara ell absolui kravau utlandsvistelsen faktiskt uppgår för att inkomsten skallundantas från skall i . Som skäl härför anges bl.a, fördelar för detillämpande myndighelerna och en ökad likformighet i beskallningen. De fleslaremissinstanserna har emellerlid efierlysi en möjlighel alt göra undanlag frånen sådan absolut regel. De har påpekal atl oväntade händelser kan inlräffa somtvingar en skatlskyldig all återvända från en utlandsvistelse som han vidlilllrädel av anställningen med fog hade räknal med skulle pågå så länge altinkomsten skulle undantas från skatt i . Det kan bero på personligahändelser, såsom egen eller familjemedlemmars sjukdom, eller på yllre händelsersom krig, jordbävning etc. Remissinslanserna har anselt atl vid händelser somligger utanför den skatiskyldiges kontroll den skallskyldiges inkomsl skallundanlas från beskailning i . Jag delar dessa remissinslansers uppfatlning all enskallskyldig som Ivingas avbryta en utlandsvistelse som varit avseddatt pågå så länge alt inkomsten skulle ha undantagits från skall i , kanråka i en myckel besvärlig ekonomisk situalion om beskattning sker. Detlagäller särskilt när utlandsvistelsen måsle avbrytas slrax före den lidpunkt dåsådan skatlebefrielse skulle ha iniräit Några få dagars skillnad iullands-vistelsens längd kan då medföra slora skillnader i det ekonomiskautbytet av utlandstjänslgöringen. Del är enligt min mening emellertid intesjälvklart, all slalen skall gå in och garanlera all den skaltskyldigekompenseras för elt sådant förtida avbrott. Del bör enligt min mening i försiahand ankomma på arbetsgivaren och den anslällde atl i förväg aviala om vad somekonomiskl skall hända i en sådan siiuaiion. Del kan lotait sett inle bli frågaom särskilt slora koslnader för en arbelsgivare eftersom del slora flertalelanslällda fullföljer sin ullandsijänslgöring. Del är därför rimligl alt 2 Rik.idagen 1984/85. Prop.1984/85:175 18 arbetsgivaren släller upp med en viss garanli för alllindra de ekonomiska konsekvenserna för en skatlskyldig som ivingas avbryia enullandsan-ställning. Huvudansvarel för all lindra ovälkomna ekonomiskakonsekvenser av etl förlida avbrott bör alltså enligt min mening arbetsgivarenoch den anställde gemensaml kunna komma överens om. Emellertid är inle enanställd alllid i en sådan siiuaiion all han har möjlighel alt få sådanagaranlier från sin arbelsgivare. Del är därför rimligl att undanlag kan görasfrån kravel på vistelse en viss minsta lid i utlandet Regeln bör dock vararestriktivt uiformad så all den endasl blir tillämplig i etl fåtal fall där delskulle framslå som uppenbarl oskäligl alt beskatia inkomsten i . Jag föreslår således atl en möjlighel införs atl medgeskattebefrielse i på inkomsten från ullandsanställningen, även omvillkoren härför inte är uppfyllda, i de fall detta beror på omsländigheler somden skaltskyldige inte själv kunnal råda över och del skulle le sig uppenbarloskäligl om inkomsten inte undantogs från skall i . Mitt förslag: Kortare uppehåll i vistelsen utomlands försemester, ijänsteuppdrag e.d. är tillåtet Beträffande sådana besök i della i lagiexten. Antalet dagar som tillåts är beroende avutlandsvistelsens längd. För varje hel månad som utlandsvistelsen varar tillålssex dagars vistelse i . Dagarna får läggas ihop och kan las ut när somhelsl under ijänslgöringen, ulom i början eller slulet. Vidare föreskrivs altbesöken i aldrig får översliga . Blir uppehållen iSverige för långa anses vislelsen ulomlands avbruten. Förslaget i promemorian: Vislelse i annal land änanställningslandel för semester, tjänstgöring e. d. får ske under sammanlagthögst med bibehållen skatlebefrielse.Efter sexmåna-dersperiodens utgång tillåts ytterligare i genomsnitt sex dagarför varje hel månad som tjänstgöringen pågår i ullandet. Vistelser i annal landän anslällningslandel får inle förläggas lill början eller slutet av perioden. Remissinstanserna: Förslaget har i slorl sell accepteratsav remissinstanserna. och ytteriigare någon remissinslanstycker dock all den gällande ordningen i ettårsregeln är mer flexibel ochdärför är atl föredra. Skäl för mitt förslag: Den nuvarande ordningen med etlflexibelt antal dagar för hembesök inom vissa angivna ramar som dragits uppgenom uttalanden av riksskalteverket fär anses ha fungeral ganska bra. 1984/85:175 19 bar nackdel har ändock varii den osäkerhet som råll för enskallskyldig som ivingals balansera på gränsen för vad som kan lillålas i frågaom vislelse i . Också skaltemyndighelerna har i sädana siiualionerivingals lill besvärliga överväganden i enskilda fall vilket medfört risk fören olikformig lillämpning. i lagtexi besläml anial dagar är ur dennasynpunkl däiför all föredra. En sådan ordning är dock inle heller hellproblemfri. Som exempel kan nämnas all ett överskridande av anlalel dagar ulanegen förskyllan kan få ekonomiska konsekvenser som den skattskyldige interäknat med. Fördelarna med all ell besläml anial dagar för hembesökläggs fasl i lagtexien överväger dock enligt min mening klart nackdelarna. Millförslag avviker någol från förslagel i promemorian. av ivå skäl. Del enaär all för vislelser som överstiger finns ingen lidpunkl angivennär del skall bedömas om villkoren för skaltefrihet föreligger. medförför utlandsvistelser som varar atl frågan om villkoren under t. ex.del första årel är uppfyllda kan hällas svävande ända lills utlandsvistelsenavslulas. Först då kan avgöras om hembesöken överstiger elt genomsnitt av sexdagar för varje hel månad som ullandsvislelsen varat Av bl.a. adminislralivaskäl är en sådan ordning olämplig. Jag föreslår därför att en bedömning görsefler varje hell års vistelse utomlands. Anlalel dagar i får då inleöversliga . Den andra avvikelsen avser alt förlydliga vad som händer omvillkoren inle är uppfyllda. I laglexlen förs därför in all vislelsen i säfall skall anses avbrulen. Detta innebär all om den ullandsanslällde uppfyllervillkoren fram lill avbroltel skall han medges skallebefrielse för denna tid.Fortsätter vistelsen utomlands börjar en ny kvalifikationstid atl löpa, Dellainnebär renl fakliskl all vislelserna i under elt år i undanlagsfallkan översliga men dessa vistelser hänför sig då till olikautlandsvistelser som var för sig måsle uppfylla villkoren för all skallefriheiskall medges för resp. utlandsvisielse. Med hänsyn lill hembesökens syfte anserjag i likhel medpromemorieförslagel atl en ullandstjänstgöring inle bör få påbörjas elleravslutas med vislelse i . 2.2.4 Vissa viUkor för sexmånadersregelns lillämpning m.m. Mitt förslag: Vissa villkor föreslås för atlsexmånadersregeln skall bli lillämplig. Villkoren innebär, all det måste varafråga om anslällning hos en arbelsgivare som driver rörelse från fasldrifisiälle i del land där arbelel uiförs och atl den anställdes inkomstbelastar driftstället såsom omkostnad. Med fast driftställe förstås normalll.ex, etl svenskl eller utländskt förelags filial i annal land eller elt heltfrislående företag i annal land. Prop.1984/85:175 20 1 de fall ingen rörelse bedrivs i del andra landet ellerrörelse bedrivs ulan fast drifisiälle, skall inkomslen ändå undanlas från skatli om anställningen och vislelsen uppgår till minsl eli år i ell ochsamma land. Förslaget i promemorian: Anställningen och vislelsen skallha varat minsl i ell och samma land under della landsbeskaiiningsår eller minsl ell år i samma land oavsell hur del infaller iförhållande lill beskattningsåret Remissinstanserna: Flertalel remissinstanser har påpekalall den konstruktion som föreslås i promemorian inle utesluter den risk förskallefrihei såväl i som i arbetslandei vilkel angivils vara syflel medförslagel. Vidare påpekas, all de föreskrivna villkoren kan leda lillrekryieringspro-blem under vissa delar av årel saml lill en för deskallskyldiga olika behandling vid beskallningen som för dessa kan framslå somsvårförståelig. Från arbetsgivarhåll har framhållils behovet av atl kunnaflytta arbetskraft från etl land till etl annal ulan negativaskallekonsekvenser för den enskilde. Skälen för mitt förslag: Ettårsregeln är så utformad kan leda lill fullständig skattebefrielse för inkomst frånullandstjänstgöring. typfall är när den skatlskyldige från början avsettatl slanna ulomlands mer än ell år men vislelsen avbrulils på grund av någonhändelse som vid ijänslgö-ringens början inte kunde förutses. Del kan då händaall den skallskyldige inle hunnil bli skattskyldig i arbeislandet innanvislelsen avbröis. Ettårsregeln ger trots detla skattebefrielse i omdel från början kunnat antas alt vistelsen skulle komma all vara minsl elt årutomlands. Elt annal typfall är all den skaltskyldige vislas i flera länderunder en ettårsperiod utomlands men så i varje land atl han inle blirskallskyldig där enligi dessa länders inlerna lagsliflning eller trots au hanblir skattskyldig där ändå inte blir beskattad där därför att ettdubbelbeskattningsavtal mellan och landel i fråga ger denuiesluiande beskatlnings-rälten; en beskattningsrätt som emellerlidinle kan ulnytlja på grund av ettårsregeln. Grundlanken i förslaget i promemorian är att så långtmöjligt undvika regler som skapar en situalion där den skallskyldige undgårskalt både i och i den slal där arbelet uiförs. Del är särskilt vikligtatl , när vi har beskatlningsrätlen lill en inkomsl enligi eltdubbelbeskattningsavtal, inte har en intern regel som hindrar oss atl ulnytljadenna rätt. Etl land som ingår avial med får anses förulsälla all, omlandel i fråga avstår från en beskatlningsrält lill förmån, Sverigeockså utnyttjar denna rätt. Prop.1984/85:175 21 Förslagel i promemorian är dock inle konslrueral på ellsådani säu alt del nämnda syftei uppnås i alla siiualioner. Vidare kankonslruklionen ha negativa effekler på bl.a. rekryteringen av arbetskraft vissatider på årel samt på möjlighelen alt snabbi kunna förflylla arbetskraft frånetl land lill elt annat. Enligi huvudregeln i mitl förslag är del ingel krav auarbelel pågår i elt och samma land eller under bestämd del av året. 1 slälleikrävs alt den arbelsgivare hos vilkel arbelslagaren är anslälld skall drivarörelse från etl fasl drifisiälle i del land där arbelel uiförs. Med fasldrifisiälle avses såväl en filial som en självsländig juridisk person. Vidarekrävs all den anställdes inkomsl belaslar det fasta driflslället såsomomkostnad. innebär alt del skall vara fråga om en direkiansiällning ochalltså inle en anslällning på konsullbasis eller genom all arbelskrafl inhyrtsfrån elt annat företag som gör en vinsl på själva ulhyrningen. Förslagel är välkoordineral med modellavial som används vid förhandlingarom bilalerala dubbelbeskallningsavlal. Om dessa villkor är uppfyllda harSverige nämligen ingen exklusiv beskattningsrätt enligt avtal som ingåttsenligt denna modell utan inkomsten skall primärt beskallas i del land därarbelel uiförs fr. o. m. den försia arbelsdagen. kan alliså avslå frånall beskalla en sådan inkomsl utan all risk uppkommer för all inkomslen inleheller kan beskattas i del andra landet. förslag har inle heller någranegaliva effekler på rekryteringen av arbelskrafl eller på möjlighelerna allförflylla arbelskrafl från ell land till ell annal. Här krävs givetvis altrörelse drivs från fasl drifisiälle också i del nya arbetslandei och all denanslälldes inkomsl belastar det fasla drifislällei där såsom omkoslnad. De nu redovisade villkoren för skallefrihei i Sverigeefler sex månaders arbete ulomlands är så ulformade all de läcker de allraflesla fall där del är rimligl all medge skattefrihet Emellertid finns det falldå någon rörelse inte bedrivs i del andra landel men del ändå är önskvärl allmedge skallebefrielse. Jag länker i försia hand på arbele hos ideellt verkandeorganisationer och hos institutioner som bedriver t. ex. undervisning ochforskning. Vidare kan del finnas situationer där anslällningsförhållandei ärsådani alt etl fasl driftställe inte uppkommer för den anställdes arbetsgivare,t ex. för från utsända konsulter. All hell undanla dessa och andra kategorier som inleuppfyller villkoren i sexmånadersregeln skulle innebära en icke önskvärdförsämring jämföri med vad som gäller . Jag föreslår därför en allernälivregel med andra villkor för alt medge skattefrihet i också för dessakalegorier. Villkoren i denna alternativa regel är atl arbelel skall ha pågåttunder minst elt åri ett och samma land. På grund av vad jag tidigare anförl omSveriges åiaganden i dubbelbeskallningsavlal ser jag ingen möjlighel all idessa fall ge skallefrihei redan efler eller all låla regeln gällaför arbele i flera olika länder. En ettårig vistelse i ett och samma landmedför regelmässigt atl del landel kan beskalla arbelsinkomsler som intjänasdär. Prop.1984/85:175 22 2.2.5 Anslällda i stal och kommun m.fl. Mitt förslag: Stals- och kommunalanställda skall omfattasav sexmånadersregeln men inle av den alternativa regel som på vissa villkorger skallefrihei först efler ell års utlandsvisielse. Uilandssiationerad personalvid SAS undanlas från såväl sexmånadersregelns som den alternativa regelnstillämpningsområde. Förslaget i promemorian: Stats- och kommunalanställda samlanställda vid undanlas hell från den nya regelns Ullämpningsområde. Remissinstanserna: Inga kommentarer. Skälen för mitt förslag: Ettårsregeln är inte tillämpligpå anslällda hos slal och kommun. Anledningen lill delta är atl en slal enligtinlernationell praxis får beskalla sina egna anslällda oberoende av var arbetetutförs. Denna beskattningsrätl har också fasllagts i modell förbilaterala dubbelbeskattningsavtal och regeln återfinns också i alla modernasvenska dubbelbeskattningsavtal. Undantag görs dock i modellavial liksomi flertalet svenska dubbelbeskattningsavtal för arbete som utförs i samband medrörelse som bedrivs av en avlalsslutande stat, dess politiska underavdelningareller lokala myndigheter. I dessa fall tillämpas i stället reglerna ombeskattning av enskild tjänsl, dvs. beskatlning får, utom vid vissakorttidsarbeten, ske i det land där arbetet utförs.