prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Från anslaget bestrids också kostnaderför statsbidrag till uppsökande verksamhetpå arbetsplatser, m.m. enligt förordningen (1980:483, ändrad senast 1984:242) därom. Vidare bestrids frånanslaget kostnader för bidrag till centralafackliga organisationer för planering av uppsökande verksamhet och grundläggande utbildning av fackligastudieorganisatörer samt för information om vuxenstudiestöd m. m. Från anslagetbestrids också utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa enligt lag (1983:1030) därom. Utgifterna underanslaget täcks genom medel från vuxenutbildningsavgiften. () beräknar utrymmet från vuxenutbildningsavgiftentill vuxenstudiestöd m. m. och till administration av des- 1984/85:100 Bilaga 10 413 sa stöd till 701,6 milj. kr. för budgetåret1985/86. Av detta belopp föreslår CSN att 672,6 milj. kr. avsätts förvuxenstudiestöd, uppsökande verksamhet och utbildning lill studieorganisatörerm. CSN räknar, i fråga omdet särskilda vuxenstudiestödet, med 14660 helårsstöd för /86, vilket är en ökning med 310 i förhållande till budgetårel 1984/85. Kostnaderna för /86 beräknas lill 459,3 milj. ; vilkel är en ökning i förhållande till budgetårel 1984/85 med 9,8 milj. kr. CSN föreslår att bestämmelsernai 7 kap. 10 och 12 §§ studieslödslagen ändras så alt vuxenutbildningsnämndernamed lagligt slöd kan fördela medel för särskilt vuxentudiestöd på grundskole-resp. gymnasieskolenivå. Nämnden föreslår vidareatl en bestämmelse införs med innebörden atl särskilt vuxenstudiestöd kan utgåtidigast fr.o. liksom all den övre åldersgränsen höjs från 45 till . CSN föreslår att antaletlimstudiestöd blir oförändrai 18000 men all beloppet höjs från 38 till 48 kr.per timme. Medelsbehovet beräknas därför till 77,8 milj. kr., vilket är enökning i förhållande lill anvisade medel för /85 med 16,2 milj.kr. CSN föreslår alt antaletdagstudiestöd blir oförändrai 15000 /86, men aU inkomstbidragethöjs från 228 liU . per dag.Medelsbehovet för budgetårel 1985/86 kan då beräknas till 90 milj. kr. vilketär en ökning med 14,8 milj. kr. i förhållande till anvisade medel /85. Vidare föreslår nämndenatt bestämmelserna ändras så alt det blir möjligt förvuxenutbildningsnämnderna att bevilja dagstudieslöd till ledsagare ålhandikappad studerande i de fall sädan assistans är nödvändig och inle kanerhållas på annat sätt. CSN föreslår vidare attbestämmelserna i 6 kap. 2§ andra stycket studiestödslagen ändras så attvuxenutbildningsnämnderna ges en möjlighet att avslå en ansökan omdagstudiestöd om det är uppenbart att sökanden inte är i ekonomiskt behov avstöd. CSN föreslår att 33,5milj. kr anvisas för bidrag till uppsökande verksamhel på arbetsplatser /86, vilkel är en ökning med 3,5 milj. kr. i förhållande lillanvisade medel för /85. För planering m. m. avuppsökande verksamhet och utbildning av fackliga studieorganisatörer saml förde fackliga organisationernas information om vuxenstudieslöd m. m. föreslårCSN all 12 milj. kr. anvisas för /86. Detta är en ökning med 1milj. i förhållande till /85. CSN föreslår att medelför timstudiestöd och dagstudieslöd anvisas under en gemensam anslagsposl. CSN har den 16 oktober1984 inkommit med en rapport angående utvidgningen av rällen alt söka tim- ochdagstudieslöd kollektivt. iSverige har i en skrivelse till lämnat synpunkter påbl. a. vuxenutbildningsavgiftens disposition. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 414 Vuxenulbildningsavgiftenär 0,av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenutbildningsavgiften till 884milj. för budgetåret1985/86. Härutöver skallresultatet av slutregleringen av vuxenutbildningsavgiften för budgetårel1983/84 beaktas vid beräkningen av den lillgängliga summan /86. Sluiregleringen beräknas ge ett överskott på 15 milj. kr. Jag föreslår att 89milj. av medlen från vuxenutbiidningsavgiften överförs tillanslaget C 4. Bidrag lill studieförbunden m. m. Vidare förordar jagatt anslagel C 8. Bidrag lill viss central kursverksamhet i sin helhel skallfinansieras av medel från vuxenutbildningsavgiften. Kostnaden härför beräknar jag till 35milj. kr., en ökning med I milj. kr. 1 likhel medföregående budgetår förordar jag att timersättningen vid grundutbildning förförvärvsarbetande vuxna finansieras med medel från vuxenutbildningsavgiften.Kostnaden härför beräknar jag till 47,8 milj. kr. under anslaget E6.Timersättning vid grundvux. Kostnaderna förcentrala () administration av stöden uppgår till22,5 milj. kr. Därutöver utgår ersättning till riksförsäkringsverketmed 6,4 milj. kr. Utrymmet förvuxenstudiestöd samt uppsökande verksamhel på arbetsplatser blir medhänsyn tili nämnda utgifter 698,3 milj. kr. Jag beräknar att509,2 milj. kr. av de medel som inflyter från vuxenutbildningsavgiftenkan avsättas till särskilda vuxenstudieslöd. Med oförändrade regler skulle det ge utrymme förca 17000 årsstudieplalser, en ökning med ca1 500 i förhållande till föregående budgetår. I och med att vuxenstudieslöden numera ärdifferentierade och att barntillägg kanutgå, blir beräkningen av antalet årsstudieplalser bara en teoretisk modell föratt möjliggöra jämförelser gentemot tidigare budgetår. 1 praktiken blirantalet studieplatser beroende av hur många sluderande som får det lägre stödet och hur många som får barntillägg.Erfarenheler av det nya stödet, somskulle kunna ge underlag för mer precisa beräkningar, saknas f. n. Som ell led i enmer övergripande utvärdering av vuxenstudieslöden publicerade CSN enrapport om de särskilda vuxenstudiestöden Vilka har fått särskilt vuxenstudiestöd och vad hardet betytt? (CSN rapporter nr 1 1984). Sammanfattningsvis konstateras i rapporten att desärskilda vuxenstudiestödenhar nått rätl målgrupp. De studerande som fåttstödet är genomgående kortutbildade och har generellt längre arbetslivserfarenhetoch är också äldre än genomsnittet komvux-sluderande. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 415 Ungefär 3/4 är kvinnor, vilket är 10procentenheter mer än bland vuxenstuderande i allmänhet. En mycket stormajoritet har arbetat och/eller vårdal barn . Före studiernaarbetade på heltid, på deltid och var inte förvärvsarbetande. Desom sökte stöd hade i första hand yrkesinriktade motiv, de ville få eller bytaarbete. Efter hade också varannan studerande lyckats få den förändring isin situation på arbetsmarknaden som de hade hoppats på. befann sig vidmättillfället fortfarande i utbildning. Flertalet av dem somsökte särskilt vuxenstudiestöd påbörjade också studierna och av demsom påbörjade studier fullföljde dem. Detta måste betecknas som ell mycket gottresultat med hänsyn lill atl man vänder sig till en utbildningsmässigt svaggrupp med korl föregående ulbildning. CSN drar i rapportenslutsatsen att stöden, framför allt genom urvalsreglernas utformning, igenomsnitt har beviljats de mest kortutbildade, dem med längst tid på arbetsmarknadenoch dem med störst försörjningsbörda. Del är dock tveksamt om stöden harinneburit någon större nyrekrytering till studier. Man tror snarare att stödengår lill studiemotiverade personer inom målgruppen, som kanske hade börjatstudera under alla omsländigheter men fått en bättre studiefinansiering.För utvecklingen mot heltidsstudier har såväl studiemedel som de särskildavuxenstudiestöden betytt myckel. Slutligen konstateras attdet bara är de som har en relativt god ekonomi i övrigl som kan utnyttja delalternativ som särskilt vuxenstudieslöd erbjuder. Del är således barapersoner, som har marginaler i sin ekonomi, som kan leva på slödet. Många imålgruppen saknar sådana marginaler. Noteras bör att rapporten bygger på enutvärdering av vuxenstudieslöden före den differentiering som genomfördes den Ijuli . Jag återkommer strax mednågra synpunkler och förslag i anslutning lill rapporten. besluladeriksdagen att, med anledning av sysselsättningsläget, införa en speciell formav studiestöd, särskilt vuxenstudieslöd för arbelslösa (prop. 1983/84:150, SfU33, rskr 398). Det första anvisade 50 milj.kr. för sådana slöd och för /85 anvisades ytterligare 100 milj.kr. De första 50 milj. kronorna fördelades på 13 län med särskilt högaarbetslöshetssiffror, medan de 100 milj. kronorna fördelades på samtliga län.Enligt underhandsuppgifter från CSN och vuxenutbildningsnämnderna harefterfrågan på de särskilda vuxenstudieslöden för arbelslösa varil myckel slor.Hela den tillgängliga resursen var fördelad och flertalel länhade anmält behov av resurser för atl kunna bevilja ytterligare slöd. Riksdagenhar nu med anledning av prop. 1984/85:45 om vissa ekonomisk-politiska åtgärderm. m. beslutat anvisa yllerligare 50 milj. kr. till SVUXA för innevarandebudgetår. 1984/85:100 Bilaga 10 416 CSN aviserar i sinanslagsframställning en sammanställning av data kring stöden och de personersom har beviljats slöd. Det kan finnas anledning att återkomma till frågan omytterligare resurser för särskilt vuxenstudieslöd för arbetslösa i samband medeventuella förslag lill särskilda sysselsättningsskapande ålgärder. I 1984 årsbudgetproposition föreslog jag atl de särskilda vuxenstudieslöden skulledifferentieras samt kompletteras med etl särskilt barntillägg (prop. 1983/84:100 bil. 10, SfU 16, rskr 184). I mina förslag till regler för barntilläggetanknöt jag till motsvarande regler för barnlillägg inom studiemedelssystemet. Vuxenstudieslödetsbarntillägg kan emellertid med nuvarande bestämmelser utgå till bådaföräldrarna för samma barn. Del anser jag inte rimligt och föreslår nu etttillägg till 7 kap. 7c§ studieslödslagen (1973:349) med innebörden all endastett barntillägg skall kunna ulgå för samma barn. Jag föreslår i övrigtinga regelförändringar beträffande det särskilda vuxenstudiestödel, menåterkommer i del följande med några allmänna synpunkler på stöden och derasfördelning. Jag beräknar att detskall finnas utrymme för etl oförändrat antal tim-och dagstudieslöd, dvs. ca18000 resp. 15000. Jag förordar alt ersättningen höjs med . Jag räknar med en höjning av dagslu-diestödets inkomstbidrag med 12 kr.till . och av internatbidraget med . Förslaget kräverändringar av 5 kap. 5 S och 6 kap. 7 och 11 §§ studiestödslagen (1973: 349). CSN har föreslagit attmedel för limstudiestöd och dagstudieslöd i fortsältningen skall anvisas underen gemensam anslagspost. En uppmjukning av den ursprungliga striktauppdelningen av medel för lim- och dag-studiestöd har redan gjorts genom atlvuxenutbildningsnämnderna har getts möjligheter att inför det Iredjeansökningstillfället under ett läsår omfördela medel mellan de bådaanslagsposterna. Motivet var då liksom nu atl uppnå ett effektivaremedelsulnyttjande. Jag är beredd all bifalla CSN:s framställning om ensammanslagning av resurserna och lägger nu fram förslag om de lagändringar somdetta påkallar. Den friare resursanvändningen leder till att mina beräkningarangående antalet tim- resp. dagstudiestöd blir osäkrare. vill jagemellertid framhålla vikten av att del även i fortsättningen blir en rimligfördelning mellan de båda stödformerna och att följden av sammanslagningen intefår bli en drastisk omfördelning. Detta är särskilt viktigt mol bakgrund av atllim- och dagsludiestöden delvis utnyttjas av olika grupper löntagare. Fråganbelyses i CSN:s rapport. Vilka har fått timstudiestöd och dagstudieslöd och vadhar ulbildningen betytt för dem? (CSN rapporter nr 2 1983). de sökande som har fått timstudiestöd sämre utbildade, fler tillhörarbetargrupperna och färre har lidigare deltagit i liknande sludier på frili- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 417 den, än motsvarande sökande lill dagstudiestöd.Det ankommer på CSN atl noga följa utvecklingen vad gäller lim- ochdagstudieslöd och fördelningen av resurserna mellan dem. Jag är också beredd allbilräda CSN:s förslag om atl dagstudieslöd skall kunna beviljas ledsagare åthandikappade kursdeltagare, om detta är en förutsättning för atl denhandikappade skall kunna delta i en viss kurs. Förslaget förutsätter ändringari 6 kap. 10 § studieslödslagen (1973: 349). 1 anledning av 1982 årsbudgetproposition (prop. 1982/83:100 bil. 10, SfU 19, rskr 268) behandladeriksdagen frågan om en utvidgad räll alt söka tim- och dagstudiestödkollektivt. Utskottet avvisade därvid frågan om en generellt utvidgad rätl förandra än fackliga organisationer all ansöka om dagsludieslödens internaibidragkollektivt. Utskottet förutsatte emellertid att regeringen ånyo skulle pröva omdet ulan större administrativa svårigheter ginge atl utvidga rätlen all görakollektiva ansökningar till att avse även ()och (). Prövningen borde avse såväl tim-som dagstudieslöd. Regeringen gav med anledning av uttalande etluppdrag till CSN i frågan . CSN har i en skrivelse den 16oktober 1984 redovisat sitt uppdrag. CSN presenterar de författningsändringarsom är nödvändiga för att DHR och HCK skall kunna söka tim- och dagsludiestödenkollektivt. framhåller dock CSN atl bestämmelserna leder lillohållbara konsekvenser om nuvarande urvalsregler skall tillämpas. CSN anser allregeringen i slället bör överväga andra alternativ atl stödja de handikappadeskursverksamhet. Slutligen konstaterar CSN atl om regeringen irots alll finnerall en utvidgning av rälten all söka tim-och dagstudieslöd kollektivt ärlämplig, aktualiserar della en lolal översyn av lim- och dagstudiestödenskonstruktion. Beredningen av denna fråga är ännu inleavslutad. I övrigt föreslår jag ingaändringar belräffande reglerna för tim- och dagstudiestöd. Uppsökande verksamhet m. m. Jag räknar med ökadekostnader för uppsökande verksamhet pä arbetsplatser och för planering m. m.av uppsökande verksamhet och ulbildning av fackliga studieorganisatörer och harräknat upp anslaget med 3 milj. kr. till 33 milj. kr. CSN:s statistik visar /84 kunde av anlalel nya ansökningar om särskiltvuxenstudiestöd beviljas. På grundskolenivå kunde av ansökningarna beviljas.Del framgår emellertid också alt bifalls-procenten varierar ganska kraftigtmellan länen. Så kunde t.ex. Slockholms län bifalla av ansökningarna pågrundskolenivå vid ansökningstillfället , medan motsvarandeprocentsats i var 27 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 418 aktualiserar frågan om den länsvisafördelningen av resurserna för särskilda vuxenstudiestöd. Tillgängliga medel fördelas av CSN enligt de riktlinjer som lades fast i prop. 1975:23 om vidgad vuxenutbildning saml studiestöd till vuxna m. m. Dåvarande chefen för ulbildningsdeparle meniel anförde då atl det grundläggande kriteriet för fördelningen borde vara befolkningsunderiaget. Vid fördelningen av medel för det särskilda vuxenstudiestödel borde CSN härutöver ta hänsyn lill utbildningsstruk turen inom länen. Jag vill redan nu anmäla att jag har för avsikt att senare ta upp frågan om resursfördelningen med CSN och i den mån det visar sig nödvändigt återkomma till regeringen med förslag lill kompletterande rikt linjer, i CSN :s nämndarapporter ger mig också anledning alt la upp ytterligare frågor som rörresursfördelning och resursutnyttjande. Jag har under hand inhämtat atl det påflera vuxenutbildningsnämnder finns ett stort intresse av atl få möjlighel attbedriva försöksverksamhet med ell friare utnyttjande av främst resurserna förtim- och dagstudieslöd och medel för uppsökande verksamhet. Syftet med en sådanförsöksverksamhel skulle vara att finna former för atl nå de kortutbildade somär högt prioriterade för studiestöd, men som är svåra alt rekrytera tillstudier. En sådan försöksverksamhel skulle väl anknyta till och kunnakomplettera den försöksverksamhel med friare resursutnyttjande avstudiecirkelmedel som jag har förordat under anslaget tillstudieförbunden. Det skulle ur dessa perspektiv vara intressant att inom ramenför tillgängliga resurser för vuxenstudiestöd ge en möjlighet till något ellernågra län alt ulnytlja dessa friare. Jag avser därför att senare föreslåregeringen att uppdra åt CSN atl ulreda de närmare förutsättningarna för enbegränsad försöksverksamhet med ett friare utnyttjande av medlen för tim- ochdagstudieslöd och uppsökande verksamhet. En annan fråga som väcktsav vuxenutbildningsnämnderna gäller ansökningstiderna för de särskildavuxenstudiestöden. Även här skulle del vara intressant med en försöksverksamhetmed ett mera flexibelt ansökningsförfarande. Ett sådant skulle också liggahelt i linje med de strävanden, som finns inom vuxenutbildningen, till enstörre smidighet och anpassning till efterfrågan och behov när det gällerkursstarter och utbildningens förläggning under ett läsår. Jag avser att senareaktualisera också denna fråga med CSN och i den mån det visar sig lämpligl ochnödvändigl föreslå regeringen regeländringar. Under anslagel bör /86 sammanlagt 698,2 milj. kr. Dessa medel bör fördelasenligt följande uppställning: 1984/85:100 Bilaga 10 419 Uppsökande verksamhet på arbelsplalser 33 Planering avuppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer samt informalion om vuxenstudieslöden 12 Jag förordar all anslageli sin helhet skall finansieras med de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgiften. De förslag jag nu harlagl fram om en gemensam anslagspost för lim- och dagstudieslöd kräverändringar i 5 kap. 7 § och 6 kap. 9 § studiestödslagen. Förslagen om ändradebelopp för tim- och dagstudieslöd samt om dagstudiestöd lill ledsagare åthandikappade kursdeltagare kräver ändringar i 5 kap. 5§ och 6 kap. 7, 10 och 11§§ och förslagel om ändrade regler för barnlillägg kräver ändring i 7 kap. 7c §samma lag. Jag vill erinra om alljag under anslagen E I. m. m., E3. Sludiehjälp m.m. och E4. Studiemedel m. m. harlagl fram förslag om vissa ändrade regler som kräver ändringar i 3 och 4 kap.studiestödslagen saml i övergångsbestämmelser till lagen. Jag föreslår dessutomall en redaktionell ändring görs i 9 kap. 2b§ samma lag. Samtliga regeländringar bör träda i kraft den Ijuli 1985. Del fullständiga förslagellill ändringar i studiestödslagen bör fogas till detla protokoll som bilaga10.3. Hemslällan Jag hemställerall regeringen föreslår all 1. anlaett inom upprättat förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973: 349), 2. godkännaall 698,2 milj. kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgiften för /86 används för att finansieraanslagel, 3. lillVuxenstudieslöd m.m. för /86 anvisa etl reservationsanslag av698200000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 420 Timersättning vid grundvux' 1983/84 Utgift 66696200 1984/85 Anslag 72600000 1985/86 Förslag 83200000 ' Anslagets lidigare namnTimersättning vid grundutbildning för vuxna Från anslaget beslridsutgifter för timersättning vid grundvux enligt förordningen (1976:327) omtimersättning vid grundutbildning för vuxna (ändrad senast 1984:231).Kostnaderna för timersättning till den som förlorar arbetsinkomst finansierasmed medel från vuxenulbildningsavgiften. Reglerna förtimersättning kommer atl ändras fr.o.m. med anledning avriksdagsbeslut (prop. 1983/84: 169, UbU 1984/85:1, rskr II). Antalet deltagare igrundutbildning för vuxna beräknas fortsätta öka. Med oförändrade regler ochbelopp räknar centrala () därför med att medelsbehovelkommer all uppgå lill 88,8 milj. kr., vilkel är en ökning i förhållande till anvisade medel för budgetårel 1984/85med 16,2 milj. kr. CSN föreslår en höjningav timersättningen till de sluderande som har inkomstbortfall från 38 till 48kr. Förslaget beräknas medföra en kostnadsökning på 13,1 milj. kr. Detsammanlagda medelsbehovet för /86 blir därför 101,9 milj. kr. () föreslår en höjning av limersättningen vid grundvuxför studerande som har inkomstbortfall med anledning av studierna. Jagtillstyrker all beloppet höjs från . per limme till . Medelsbehovelberäknas lill följd av höjningen öka med 2,4 milj. kr. Under innevarandebudgetår beräknas antalet elever i grundvux till ca 18 400 vilket innebär enökning i förhållande till beräkningarna i föregående års budgetproposition med3 900 elever. har beslutat (prop. 1983/84: 169, UbU 1984/85:1, rskr 11) all grundvux i princip skall bedrivas som deltidsstudier. Detinnebär atl studerande kan tas in i grundvux inom den oförändrade timram, somjag har förordal under anslaget C 3. Bidrag till utbildning för vuxna.Förevarande anslag påverkas inle av denna förändring. Jag förutser nämligenall antalet deltagare med timersättning under budgetårel 1985/86 kommer allligga på samma nivå som innevarande budgelår. Medelsutflödel beräknas lillföljd härav 1984/85:100 Bilaga 10 421 öka med 8,2 milj. kr. i förhållande till vad somberäknades i prop. 1983/84: 100. har i anledningav prop. 1984/85:59 (AU 9, rskr 101) om ny organisation för den särskiltanordnade arbetsmarknadsutbildningen m. m. beslutat att undervisning av vuxnazigenare skall föras över till grundvux och att deltagarna skall erhålla sammastudiestöd som övriga studerande i grundvux. Jag avser atl i etl senaresammanhang återkomma belräffande förslagets konsekvenser då det gällerkostnaderna för timersättning. Timersättningen vidgrundvux för förvärvsarbetande vuxna med inkomstbortfall finansieras med medelfrån vuxenulbildningsavgiften. Jag beräknar kostnaderna härför till 47,8 milj.kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännaatl . av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgiften för /86 används för att finansieradelar av anslaget, 2. till Timersättning vidgrundvux för /86 anvisa ell förslagsanslag om . Kostnader för avskrivning av vissastudielån med statlig kreditgaranti 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Från detta anslagbestrids koslnader dels för avskrivning av kapitalskulden påstatsgaranterade studielån i enlighel med kungörelsen (1961:384) om avskrivningav lån för studier, dels för avskrivning i de fall låntagaren avlidit ellervaraktig belalningsoförmåga inträtt. De låneformer som är förbundna med allmänavskrivning har upphört enligt riksdagsbeslut om reformeringav det studiesociala slödel lill studerande ungdom. Genom konstruktionen av denallmänna avskrivningen kommer dock anslaget att belastas med kostnader underen övergångstid. föreslår att anslaget för näsla budgelår minskas till 100000kr. på grund av ell minskat antal avskrivningar. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 422 Jag föreslår att anslaget minskas med 100000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Kostnader föravskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti för /86anvisa ett förslagsanslag av lOOOOOkr. Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1983/84 Utgift 3201200' 1984/85 Anslag 6990000 1985/86 Förslag 10348000 ' Gäller det tidigareanslagel Bidrag till hälso- och sjukvård för studerande. Från anslagel bestridsdels kostnader för bidrag till hälso- och sjukvård för studerande dels slödtill synskadades merkostnader för studielilteratur vid högskolestudier. Enligt beslut(prop. 1982/83: 129, SfU 25, rskr 386) utövas tillsynen överstuderandehälsovården av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Statsbidragför verksamheten på berörda högskoleenheter fördelas enligt bestämmelser somregeringen meddelar i regleringsbrev. Statsbidrag försynskadades merkostnader för studielilteratur vid högskolestudier disponerasav talboks- och punkiskriftsbiblioleket (TPB). Regeringen meddelar iregleringsbrev hur medlen får användas. Enligt beslututövas tillsynen av studerandehälsovården av UHÄ fr.o.m. /85.Ett nytt statsbidragssystem införs fr.o.m. budgetårel 1985/86. /85 har . beräknats under anslagsposlen för bidrag till hälso- och sjukvårdför studerande. I enlighet med prop. 1982/83:129 överförs fr.o.m. budgelåret1985/. från socialdepartementels huvudtitel, anslaget Bidrag tillsjukförsäkring. 1 nämnda propositionanges atl verksamheten med sluderandehälsovård har olika omfattning på olikaorler, och att denna verksamhet helt saknas på några orter. Ca 16000 sluderandeinom den statliga delen av högskolan beräknas stå utanförhälsovårdsorganisationen. I propositionen förutsätts atl flertalet av dessastuderande nu skall få del av studerandehälsovården via sina studerandekårer. betänkande (DsU 1982:12 Hälsovård för högskolestuderande) som låg tillgrund för propositionen föreslogs atl ca , skulle anslås för ennödvändig utbyggnad av verksamheten. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 423