prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Följande forskningsområden är särskilt prioriterade:belastningssjukdomar, lungskador på gmnd av luftföroreningar, metoder för testning av cancerframkallande ämnenoch ämnen som kan skada eller arvsanlag, förändrade krav påmänniskan i samband med införande av ny leknik saml eliminalionsteknik. Som en följd av denintensifierade produktionen av föreskrifter kommer behovel avinformationsinsatser att vara betydligt slörre . Det ärenligt styrelsens uppfattning också angelägel alt genom sådana insatsermedverka till att föra ut forskningsresultat i praktisktillämpning. Styrelsen avser därför att öka utbudet av kunskapssammanställningaravsedda för en breddad avnämarkrets. Styrelsenkonstaterar att genomförda anslagsminskningar har skett utifrån ett relafivt gottutgångsläge. De har också fört del goda med sig att kostnadsmedvetandet inomorganisationen har ökat. Styrelsen gör emellertid den bedömningen att det inte längre går attminska kostnaderna och bibehålla planerad verksamheisnivå. Det ärinte heller möjligl att annat än rent marginellt kompensera ytterligareanslagsminskningar genom en ökad avgiftsbeläggning av verkets tjänster ochprodukter. Betydande svårigheter finns redan, t.ex. på informationssidan och i fråga om möjlighetema att anskaffa och underhållavetenskaplig apparatur. Styrelsen redovisartvå budgetalternativ, varav det ena är huvudförslaget. Detta innebär förarbetarskyddsverket en real minskning av anslaget för /86 med totalt . i förhållande till nuvarande anslag. Enligt styrelsenkommer ett genomförande av huvudförslagel att leda till ytterligareminskningar av personalramama med direkta återverkningar i verksamheten. För att mildra effektema aven sädan resursminskning föreslår styrelsennågra tilläggsposter för att tillgodose de mest angelägna behoven inom speciellt utsatta områden.Huvudförslaget tillsammans med dessatilläggsposter utgör arbetarskyddsstyrelsens budgetförslag för /86. Förslaget innebär en uppräkningav anslaget i förhållande till huvudförslaget med . Kostnaderna förstyrelsens avgiftsbelagda verksamhet balanseras av intäkter. Förbudgetåret beräknas kostnaderna för verksamheten stiga med 1,8 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 121 Styrelsen planerar alt iprojektform utveckla och systematisera de insalser som görs i fråga omkartläggning och analys av olycksfallsrisker. Inledningsvis avses projeklelfinansieras med de medel som styrelsen disponerar för särskildaarbetarskyddsprojekt. Styrelsen anser emellertid atl verksamheten efter handbör finansieras med ordinarie budgetmedel och föreslår alt 500000kr. slällslill förfogande för projeklel. Innevarande budgetår utgårlill styrelsen efter särskilt beslutav regeringen I milj. kr. ur arbetarskyddsfonden för underhåll av vetenskapligapparatur. Styrelsen begär atl kostnaderna för service och underhäll avvetenskaplig apparatur finansieras med budgetmedel och yrkar 1 milj. kr. Styrelsen begär atttillämpningen av huvudförslaget begränsas för yrkesinspektionens del även förbudgetårel 1985/86 och föreslår alt 2 milj. kr. tillförs yrkesinspektionenulöver huvudförslagel. Regeringen godkände ivåras huvuddragen i del förslag om utformning och införande av datorstöd förarbelarskyddsverket som styrelsen har redovisat. För budgetårel 1985/86 behövsenligt styrelsen 2310000kr. för investeringen avseende /enligtföljande. a) 2milj. avser den årligaavgiften till statskontoret b) 250000kr. avser enengångsinvestéring i lerminalbord, belysning m.m. avserdriftkostnader (papper, magnetmedia m. avserdatakommunikation, dvs. avgifter till för DATEX-förbindelse mellan styrelsen och pilotdistriktel. Styrelsen erinrar om attden totala /SARA-budgeten är en paketlösning där kostnader och intäkterbalanserar. Detta innebär enligt styrelsens mening att paketet ligger heltutanför det s.k. 2procent-alternativet och således bör behandlas för sig. Regeringens restriktivabudgetpolitik kvarstår. Del innebär för arbetarskyddsverkets del liksom förövriga statliga myndigheter att kravet på fortsatt rationaliserings- ochomprövningsarbete ligger fast för att hälla tillbaka utgiftsökningarna.Beräkningen av anslaget till Arbetsmiljö - Tillsyn och forskning har ikonsekvens härmed utgått från huvudförslaget. Genom omprioriteringar inomarbetslivsområdet har emellertid vissa resurser kunnat frigöras för insatserinom speciellt angelägna verksamhetsområden. Det kärva ekonomiskaläget accentuerar behovet av förbättrad information som underlag förplanering, prioritering och uppföljning av resursanvändningen mellan olikaverksamhetsområden. 1984/85:100 Bilaga 12 122 tion framhöll jag atl en viktig utgångspunkt förmöjligheten atl effektivt styra verksamheten är ell ulvecklat budgetsystem. Jagnämnde i del sammanhanget att en arbetsgrupp tillsalls inom regeringskanslietför atl bearbeta och vidareutveckla det förslag lill verksamhetsinriklad budgetering som arbetarskyddsstyrelsen redovisat till regeringen. Arbetsgruppen harunder lagt fram förslag till ny verksamhetsstruktur,anslagskonslruktion och inkomsiredovisning för arbetarskyddsverket samt förslag tillny konstruktion för arbelarskyddsfondens bidragsgivning tillarbetarskyddsstyrelsen. , arbetarskyddsstyrelsen, nägra yrkesinspektionsdistrikt och styrelsen förarbelarskyddsfonden har yttrat sig över förslagen.Arbetarskyddsstyrelsen ser posilivt pähuvuddragen i arbetsgmppens förslag. Arbelarskyddsfondens styrelseifrågasätter de forskningspolitiska effekterna av arbetsgruppens förslag till konstmktion för fondensbidragsgivning lill arbelarskyddsstyrelsen. RRV har inte haft något atterinra mot förslagen. Arbetsgruppens förslag till nyverksamhetsslmktur för arbetarskyddsverket,som jag ansluler mig lill, innebärsammanfattningsvis följande. Verksamheten delasin i två program Tillsyn resp. Forskning och utbildning. Tillprogrammet Tillsyn hänförs all verksamhel vid styrelsens lill-synsavdelning och yrkesinspektionsdistriktensamt lagbyrån och arbetstidsbyrån inom denadministrativa avdelningen. Genom att bilda ett gemensamt program för central och regional tillsynframhävs verkels myndighetsuppgifterenligt arbetsmiljölagen och de starka samband som finns mellan tillsynsavdelningensverksamhet och yrkesinspektionen. ProgrammetForskning och utbildning omfattar all forsknings- och utbildningsverksamhetinom styrelsens forskningsavdelning inkl. avdelningens medverkan iföretagshälsovårdsutbildningen, utbildning inom högskolan,forskamlbildning saml annan extern utbildning. Det omfattar äventillsynsavdelningens och den administrativa avdelningens medverkan i företagshälsovårdsutbildningen.Vidare ingår ulbildningsadministrationen vid utbildningssektionen inom den administrativaavdelningen exkl. koslnaderna för personalutbildningen. Programmetunderstryker säväl det nära samspeletmellan forskning och utbildning som arbetarskyddsslyrelsens roll som centraltforskningsinstitut inom arbetsmiljöområdet. Jag delar arbetsgmppensuppfattning att informationsverksamheten och de administrativa funktionerna börses som stödfunktioner till den pro-gramlagda verksamheten, vilkaskoslnader skall fördelas på resp. program. De två programmenbör i sin tur delas in i delprogrammen Central tillsyn och Regional tillsynresp. Forskning och Utbildning. Med hänsyn till att forskamtbildningenär helt integrerad i forskningsverksamheten anser jag att denna utbildningredovisningsmässigt bör hänföras till delprogrammet Prop.1984/85:100 Bilaga 12 123 En fortsall uppdelning avdelprogrammen i mindre delar bör arbelarskyddsstyrelsen svara för. Ettväsenlligt syfte med en sådan uppdelning är all ge verksledning och ansvarigapä olika nivåer lämpliga styrinstrument för planering, budgetering, redovisningsamt uppföljning och analys av verksamhelen och dess resultat. Sammanfattningsvisinnebär förslagel lill ny verksamhelsstruktur all arbetarskyddsverkels tvähuvuduppgifter Tillsyn resp. Forskning och utbildning lydligare har markerats.Samiidigi åstadkoms, vilket jag i likhel med arbelarskyddsstyrelsen finnervärdefullt, en klarare åtskillnad mellan verkels myndighetsutövande funktionoch dess övriga uppgifter. Arbetsgmppen har vidareföreslagit att verket anvisas medel i enlighel med den programstmktur som harredovisats och i form av elt anslag. Jag bilräder även detta förslag. Delinnebär alt de under /85 upptagna anslagen C 1.Arbetarskyddsstyrelsen och C 3. slås samman till ettgemensamt anslag benämnt Cl. Arbetsmiljö Tillsyn och forskning. Det särskildareservationsanslaget C 2. Arbelarskyddsstyrelsen: Anskaffning av vetenskapligapparatur berörs inte av förslaget. För att underlätta prioriteringen avresurser mellan programmen kommer jag, vid bifall till mina förslag,atl föreslå regeringen att fastställa en ekonomisk plan förarbetarskyddsverket. 1 denna bör anges dels beräknade utgifter/kostnader för detvå programmen Tillsyn resp. Forskning och utbildning, dels de samlade medelsom beräknas tas i anspråk för finansieringen av programmen. Inkomster avavgifisbelagd verksamhet liksom bidrag från arbetarskyddsfonden skall därvidses som en del av verkets totala finansiering. En fördel med en sådankonstruktion är, enligt min mening, att den medger överblick över och insyn ide totala utgifter/kostnader som beräknas för resp. program oavsettfinansieringskälla. I likhel med arbetsgmppenanser jag att en minskad detaljreglering av medelsanvändningen i kombinationmed ökade krav pä resultatredovisning bör eftersträvas. Det ankommer påregeringen att närmare föreskriva om hur anvisade medel skall få användas.Möjlighet att göra vissa omdispositioner mellan programmen bör enligt minmening finnas. Sådana omdispositioner får givetvis inte bli av denomfattningen att statsmakternas intentioner vid medelstilldelningen gårförlorade. Jag delar arbetsgmppens uppfattning att arbetarskyddsstyrelsen böråläggas att i årsbokslut lämna en utförlig motivering i de fall medel hardisponerats om mellan de två programmen. Arbelarskyddsstyrelsenframhåller i sitt remissvar att den flexibilitet som kännetecknarkonstruktionen kommer alt underlätta ett rationellt utnyttjande av resurserna.Ett yrkesinspektionsdistrikt understryker emellertid att flexibiliteten ianslagskonstmktionen inle får leda till att den Prop.1984/85:100 Bilaga 12 124 centralatillsynen prioriteras pä den regionala tillsynens bekostnad. För egen del vill jag därför, i likhet medarbetarskyddsstyrelsen och fiera yrkesinspektionsdistrikt, markeraangelägenheten av ett ingående samråd mellanstyrelsen och distrikten, bl.a. vid fördelning av tillgängliga medel. Inkomstredovisning av avgifisbelagd verksamhel Deninkomslfinansierade verksamhelen vid arbelarskyddsstyrelsen har under senare årökal i omfattning mätt säväl i procent av styrelsens totala finansiering som iabsoluta tal. Verksamhetens andel av total finansiering uppgick budgetåret1983/84 fill 6,. Sex verksamhetsgrenar är f.n. avgiftsbelagda,nämligen forskningsavdelningens uppdragsverksamhet, försäljning avpublikationer m. m., eftemtbildning inom företagshälsovården, uttag urskyddsombudsregistret och ur informationssystemet om arbetsskador () saml viss provnings- ochgranskningsverksamhet vid tillsynsavdelningen. För denavgiftsbelagda verksamheten har gällt en anslagskonstmktion som innebär att inkomsterna avverksamheten redovisas under inkomsttitel på statsbudgeten medan utgifternaförskotteras frän anslaget C 1. samband mellaninkomster och anslag har fastställts, sominnebär alt utgifterna under anslaget fär öka om inkomsterna ökar lika mycket. I en del fall fårutgifterna för en verksamhet uppgåtill högst en viss andel av inlevererade inkomster. Regeringen har meddelatföreskrifter om hur stor andel av resp. inkomsl som får disponeras. Arbetsgmppen harövervägt olika system för inkomsiredovisning. Målsättningen har varit att åstadkommaett system med enhetliga och administrativtenkla regler. Dessulom har ett krav varil att systemet, så långt del är möjligt, skall vara neutralt frånsiatsfinansiell synpunkt i förhällande till nuläget. Det system somarbetsgmppen föreslär, och som jag ansluter mig till, innebär att arbetarskyddsslyrelsens rörelseinkomsterredovisas mot särskilda inkomstposterunder anslaget. Konstmktionen innebär att anslaget Arbetsmiljö - Tillsyn ochforskning på statsbudgeten beräknas netto efter avdrag för säväl rörelseinkomsterna under resp. program som inkomsternafrån arbetarskyddsfonden, en fråga som jag återkommer till i det följande. Arbetsgmppen harvidare övervägt förändrade regler för disposition av rörelseinkomsterna. Gmppen har emellertidinte lagt fram något förslag ulan haransett att frågan bör lösas i samband med budgetarbete. Enligt nuvaranderegler för disposition av rörelseinkomster, som regeringen har fastställt, hararbetarskyddsstyrelsen rätt att ta i anspråk av influtna inkomster från forskningsavdelningens uppdragsverksamhet. Inkomster från externt beställda uttag urskyddsombudsregistret får disponeras av styrelsen i den mån inkomsternabehövs för atl täcka kostnader som kan hänföras direkl till dessa uttag. Närdet gäller externt beställda 1984/85:100 Bilaga 12 125 uttagur får styrelsen disponera inkomster som svarar mot kostnaderna för dessa uttag samt därutöver högsllOOOOOkr. för lönekoslnader som kan hänföras till verksamheten. Några molsvarande restriktioner belräffande övriga avgiftsbelagdaverksamhetsgrenar har inte fastställts. 1 sitt remissvar påarbetsgmppens rapport understryker arbelarskyddsstyrelsen angelägenheten av att nugällande restriktioner i fråga om externa uttagur skyddsombudsregistrel och ur upphävs. Styrelsen anser att det angivna syftet med restriklionerna, nämligenatl begränsa den externa verksamheten,slär i motsättning till syftet med verksamhelen. För egen del anserjag att enhetliga regler med rätt för styrelsen all ta i anspråk helainkomsten av avgifisbelagd verksamhet innebär ett posifivt incitament atlbedriva sådan verksamhet. Del innebär också en adminislraliv förenklingi hanteringen. Jag avser därför föreslå regeringen att medge styrelsen rätt atlfullt ut ta i anspråk de inkomsler som inflyter till följd av den avgiftsbelagda verksamhelen saml alt upphäva nuvarande restriktionerbeträffande externa uttag ur skyddsombudsregistret och ur . För att täcka vissa av de utgifter för denavgiftsbelagda verksamhelen som finansierasöver anslag, l.ex. utnyttjande avutrustning i verksamheten, Ijänsleporto,viss administration etc, föreslår jag atl . räknas av frånanslagel. Urarbetarskyddsfonden utgår bidrag lill verksamhelen vid arbelarskyddsstyrelsen med ett belopp som fastställsav regeringen. Fondens finansieringav styrelsens verksamhel har expanderat kraftigt . Innevarande budgetår uppgår de sammanlagdabidragen till 42 milj. kr.,varav 12,Smilj. avser bidrag tills.k. särskilda arbetarskyddsprojekt och 20,5 milj. kr. avser bidrag lill styrelsens forskningsavdelning främst som kompensation för indragna budgetmedel.Resterande medel utgår som bidrag tillkursdeltagare i styrelsens företagshälsovårdsutbildning som ersällning för vissa utgifter och används såledesinte för alt finansiera arbetarskyddsslyrelsens verksamhel. Arbetsgruppen anserall den markanta ökningen av bidragsgivning lill arbetarskyddsstyrelsenur fonden har lett till en svåröverblickbar anslagskonslruktion. Statsmakternas insyn i omfattningenoch fördelningen av de samlade medelsom styrelsen förfogar över har därmed försvårats. Bl.a. mot denna bakgrund föreslår arbetsgruppen atlbidraget till arbetarskydds-styrelsenur fonden i fortsältningen skall ulgöra en viss fast procentuell andel av fondens årliga intäkter avarbetarskyddsavgiften. Vid beräkning avdenna andel skall del av regeringen ur fonden beviljade beloppet till arbelarskyddsstyrelsen för innevarande budgetår,exkl. medel för utbildning av förelagshälsovårdspersonal, utgöra ingångsvärde,dvs. Medlen skallanvisas av arbetarskyddsfondens styrelse och inte genom årliga beslut av regeringen. Outnyttjade medelbör enligt förslaget inte få Prop.1984/85:100 Bilaga 12 126 reserverasfill efterföljande budgetår utan skall vid budgetårets slut återföras tillarbelarskyddsfondens kapitalbehållning. Arbelarskyddsfondensstyrelse framhåller i sitt remissvar all arbetsgruppens förslag bidrar till attytterligare urholka fondstyrelsens möjligheter alt disponera arbelarskyddsfondens resurser. Samtidigtsäger man sig vara helt införstådd med attformerna för nuvarande bidragsgivning lill arbetarskyddsstyrelseninnebär en rad problem som måste lösas. Styrelsen anser sålunda liksomarbetsgmppen atl de nuvarande bidragen börsammanföras till etl samlat anslag till arbetarskyddsstyrelsen. Den angivna lösningen kan enligt styrelsens meningytligt sett synas budgeltek-nisklriktig men förefaller från flera synpunkter olycklig. Forskningspoli-tiskt är det en diskutabel ordning eflersom detvarken stimulerar till kontaktereller ger fondstyrelsen möjlighet atl i sak bedöma forskningen vid arbetarskyddsstyrelseni relation till annan forskning inom arbelsmiljöområdet. Mot bl.a.denna bakgmnd bör man enligt fondstyrelsens mening söka finna en lösning som stimulerar till samarbete och effektivtutnyttjande av de begränsade medel som slår till förfogande. I likhet medarbetarskyddsfondens styrelse anser jag all ett ulvecklat samarbete och samverkan mellanarbetarskyddsstyrelsen och arbelarskyddsfondenär väsentligt för effektiviteten och planeringen av forskningsverksamheten inom arbetsmiljöområdet. Dettasamarbete bör enligt min mening kunna utvecklas ytterligare. Det börkunna ske bl.a. inom ramen för säväl dennyligen inrättade forskningsdelegationen vid styrelsen, i vilkenarbetarskyddsfonden finns representerad, som de programgrupper som fonden tillsätter för planering ochprioritering av forskningsverksamheten inom olika områden. Den avarbetsgruppen föreslagna konstruktionenför fondens bidragsgivning till arbelarskyddsstyrelsen försvårar enligt min mening inte möjlighelerna attytterligare utveckla ett sådant samarbete.Samtidigt vill jag i detta sammanhang framhålla att arbetarskyddsstyrelsenunder eget ansvar planerar och genomför den forskning som dess styrelse ochledning är överens om. Beträffande den föreslagna bidragsnivån vill jag erinra om att mer änhälften av bidragel utgör kompensationför indragna budgetmedel. Överföringen av dessa medel sammanhänger medatt regeringen i det kärva statsfinansiella läge som råder valt att värna om att forskningen vid arbetarskyddsstyrelsenfiliför-säkras resurser. För egendel ansluter jag mig således tillarbetsgruppens förslag till ny konstmktion för fondens bidragsgivning tillarbetarskyddsstyrelsen. Förslagetföranleder vissa ändringar i instruktionen för styrelsen för arbetarskyddsfonden. Det bör ankomma påregeringen att vidta dessa ändringar saml att föreskriva om vilkenprocentandel av fondens intäkter avarbetarskyddsavgiften som skall utgå lill arbetarskyddsstyrelsen. Arbetsgmppenföreslär vidare att medlen ur fonden till sin huvudpart skall utgöra bidrag till kostnaderna för forskningsverksamheten vidstyrelsens forskningsavdelning. Endast en mindre del av medlen skall användas Prop.1984/85:100 Bilaga 12 127 för särskilda undersökningar och projekt vidlillsynsavdelningen. Resterande medel skall utgöra en för arbelarskyddsverketgemensam ofördelad reserv som skall kunna användas för snabbi uppkomna ellerpåkallade utredningsbehov. Förslaget innebär att regeringen i särskildaföreskrifter skall fastställa fördelningen av medlen ur fonden pä programmenTillsyn resp. Forskning och utbildning saml den del som skall ulgöra enofördelad reserv. Arbelarskyddsstyrelsenframhåller i sitt remissvar atl storleken av en verksreserv för särskildautredningsbehov och andra oförutsedda utgifter lämpligen bör avgöras som etlled i det interna budgetarbetet och inte fastställas i regleringsbrev.Styrelsen för arbetarskyddsfonden ifrågasätter om arbelarskyddsstyrelsen börges sä detaljerade riktlinjer för fördelning av medel. Det bör i stället åliggaarbelarskyddsstyrelsen alt fastställa hur medlen skall fördelas inom verket ochför vilka forskningsprojekt och undersökningar dessa skall utnyttjas. För egen del delar jagarbetarskyddsstyrelsens och styrelsens för arbetarskyddsfonden uppfattningar idenna fråga. Som jag lidigare har nämnl bör en slrävan vara alt så långt del ärmöjligt minska detaljregleringen vid medelstilldelningen. Jag vill i dettasammanhang understryka vikten av att styrelsen i sin verksamhetsberättelseredovisar hur tilldelade medel har utnyttjats. Detta bör utgöra entillfredsställande möjlighet till insyn i och kontroll av medelsanvändningen.Huvudprincipen bör dock enligt min mening vara att medel ur arbetarskyddsfondenäven i fortsättningen skall användas för forsknings- och utredningsverksamhet. Forskningsavdelningen vidarbetarskyddsstyrelsen har initierat en utvärdering av densamlade forskningen inom avdelningens olika ämnesområden med avseende på såvälkvalitet som relevans. För granskning och bedömning av forskningen har ettantal oberoende experter frän bl.a. de övriga nordiska länderna anlitats. Jaganser detla initiativ värdefullt. Angelägenheten av att sådana utvärderingar genomförshar senast framhållits i regeringens proposition (1983/84:107) om forskning.Arbetsmarknadsdepartementet har mot den bakgrunden beviljat arbetarskyddsstyrelsenetl bidrag om högsl lOOOOOkr. för ifrågavarande utvärdering. Resultatet avutvärderingen skall redovisas till . Utvärderingen bör enligtmin mening kunna ge värdefull vetenskaplig kritik och stimulans. Den bör ocksäkunna tjäna som underlag för prioritering och siyrning avforskningsverksamhetens inriktning och därmed bli ell viktigt inslag iden långsiktiga strategiska forskningsplaneringen, t. ex. inom ramen förforskningsdelegationens uppgifter pä detta område. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 128 Regeringen tillkallade idecember 1983 en särskild arbetsgrupp med uppgifl atl gå igenom den slatliganormgivningen genlemol näringslivel, den s. k. normgmppen. Förutom översyn avenskilda förfailningsomräden arbetar normgruppen också med mera långsikligafrågor, l.ex. hur föreskrivandemyndigheler bättre skall kunna beräkna konsekvenserna av sina föreskrifter. Somelt led i detta arbete har gmppen låtit ett konsultförelag i samarbete medarbetarskyddsstyrelsen göra en förstudie i syfte att lägga fram förslag lillhur arbetet med konsekvensbeskrivningar inom styrelsen skall kunna ulvecklasoch effektiviseras. Studien har resulteratbl. a. i förslag om atl utvärdera några författningar inom skilda områden, tafram kravspecifikation avseende konsekvensbeskrivningens form och innehåll,utarbeta metod vägledning, inrätta en särskild rådgivningsfunktion inomstyrelsen för dessa frågor m. fi. Arbetarskyddsstyrelsen ärålagd atl utarbeta konsekvensbeskrivningar som ett led i författningsarbetet.Konsekvensbeskrivningar utgör ett viktigt underlag för beslut om nya ellerförändrade författningar. Mot den bakgmnden är del enligt min mening angelägelalt arbelel med konsekvensbeskrivningar bedrivs systematiskt och på en högambitionsnivå. Jag bedömer därför det påbörjade arbetet med att vidareutvecklakonsekvensbeskrivningar inom styreisen som synnerligen värdefulll. Utöver attunderlätta bedömningen av effekter av olika författningar lorde genomarbetadekonsekvensbeskrivningar även kunna tjäna som underlag för styrelsens internaplanering och prioritering av författningsarbetet. Jag övergår nu till alt behandlaarbetarskyddsslyrelsens budgetförslag. Som jag harnämnt godkände regeringen huvuddragen i de förslag om utformningoch införande av en samordnad lösning för och somarbetarskyddsstyrelsen redovisat till regeringen. Systemförslaget med lokaladatorer pä yrkesinspektionen och med kommunikationsvägar till en central datorpå styrelsen skall möjliggöra ett effektivt informationsutbyte mellan styrelsenoch yrkesinspektionen. Systemet syftar dels till att förbättraförutsättningarna för tillsynsarbetet såväl regionalt som centralt, dels tillatt ge bättre underlag för forskningen. Den sammanlagdanettokostnaden för genomförandel av /har nuvärdesberäknats till ca 25milj.