prop · G803219 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag redovisar där tre huvudsyften, nämligen att delseffektivera den offentliga verksamheten genom att tydligare låtameritvärderingen bestämmas av de krav tjänsten ställer på innehavaren, delsunderlätta personalrörligheten - såväl inom statsförvaltningen som mellanolika arbetsmarknadssektorer - genom att jämställa och privatanställning saml Prop.1984/85:219 20 egen verksamhet med siaiiig. niii- dci gällei ;Ui hcräkiiaen sökande:-; förtjänst, dels ralionalisera luindliiggningen av lil!säuningsäi'eiulcii;igenom att förenkla ocli fonydliga regierna om förijänsiheriikning. D;'. närmare (tvervägandeii;-! enlici föiordiuiigsmoiivcnäi" i sammandrag följande, Slateii är naturligtvis med hänsyn till st;ilsnytian mestbeiiiinl a\' alt den skickligaste och mesi lämpade rekryteras ul! Siaisniakicn har också under senare är i olika sammanhang geu utiryckföi- åsikten alt efiekiivitelskraven skail beaktas så liingi som möjligi.Enligi min mening ligger det i såväl det allmännas som den enskildearbctsiagarens intresse ai! skickligheten sedd i relalion lillaibetsuppgificrna i tjänsten tillmiits särskild betydelse vid allmeritvärdering. Bara vid lika eller vid i storl sett lika skicklighet börföiljänsten bli utslagsgivande. Denna princip bör gälla oavsett tjänstens nivä. Till skickligheten bör enligt min mening hänföras defaktorer som är av betydelse för att bedöma den sökandes lämplighet för denaktuella tjänsten. Som meritutredningen och flera remissinstanser framhäller,bör all relevant erfarenhei värderas inom ramen för skickligheten. Del skallvara en kvalitativ helhetsbedömning. Hit bör således räknas bl, a. teoretisk och praktiskutbildning, personliga egenskaper (som prestationsförmåga, yrkesskicklighet,ledaregenskaper, samarbelsförmåga m.m.,) samt kunskaper och ertarenheter somhar förvärvals i andra offentliga eller privata anställningar eller i egenverksamhel. Erfarenheter från områden som vård av barn, studier, utlandsvistelser,språkkunskaper, ideellt arbete m. m. bör också vägas in vid bedömningen avskickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänslen Av grundläggande betydelse för meritvärderingen är att detär de krav som är förknippade med ijänslen som bestämmer vilkaskicklighelsfak-torer som skall beaktas och hur tungt dessa skall väga. Meritvärdet a\ förtjänst får en generellt sett minskadbetydelse, ulom i de fall diir skickligheisbedömningen inte är tillräcklig föratl ge utslag vid urvalet. Värdet av förtjänsten ligger i första hand i denallmänl personalpo-litiska betydelsen av tidigare yrkesverksamhet, också sådansom inte är direkt relevant för den aktuella befattningen. Stora variationer förekommer mellan olikamyndigheler i fråga om vilken typ av tidigare anslällning som inräknas iförtjänsten och hur beräkningen görs. Vissa myndigheter tillgodoräknar barastatlig anställningstid. I andra myndigheter tillgodoräknas även ellerlandstingskommunal anställningstid, evenluelll begränsad på visst sätt. Ävenanställningstid inom den privata sektorn tillgodoräknas hos vissa myndigheter,i allmänhet dock med vissa begränsningar. Jag menar att det både av rättssäkerhetsskäl och avpraktiska skäl behövs en enkel bestämning av förtjänstberäkningen. Därför börall anställning, såväl offentlig som privat, samt egen verksamhet som sökanden har bedrivii jämställas \id beräkningen a\' förijänsten.i-ör detta synsält talar ock.så starki bcho\'ct av en ökad personalröriigheimellan olika ar-betsmarknadssektorc!. S:iintidigl undanröjs en del oönskadeeffekter av nuvarande pra.is - som l.ex. alt anslällningslid hos ett statligtaffärsverk i ;illmänhet räknas som Vöriiiinst, medan molsvarande Ijänslgöringhos verkets dotterbolag inle gör det. eftersom bolagen är privairätisliga subjekt.Bedömningen atl det behövs en enkel bestämning av förijänstberäkningen har stödbäde i utredningen och i remissopinionen. Eflersom kortare ijänslgöi"ing än avheltidsljänstg()ring i allmänhet ime bör förekomma enligt .5 §deltidsförordningen (1980:50), harjag tagil delta lill utgångspunkt för attföreslå att all deltidstjänstgöring som omfattar avhellidstjänslgöring skall räknas som förljänsl vid beräkningen av förtjänsten.Detta förslag avser inte deltidsverksamheter, där alltså bara den faktiskaverksamheten bör räknas. Givetvis får två "parallella"deltidsljänstgöringar inte medföra någon dubbelräkning. Motsvarande gäller endeltidstjänstgöring som kombineras med deltidsverksamhel. Denna förenkling avförtjänstberäkningen bör även ses i belysning av aU förtjänsten i framtidenkommer alt få minskad betydelse. .Även sådan ledighel för bl.a. semester, sjukdom ellerfackliga uppdrag som infaller bör liksom nutillgodoräknas som förtjänst. Anställninglid då arbetstagaren har varit ledigför studier och andra ändamål bör enligt min mening däremoi bara i begränsadomfattning få räknas lill godo som förtjänst. I syfle alt förenkla bl. a. denadministrativa hanteringen anserjag att för t. ex. studieledigheto.d. kan få räknas till godo, men bara om , vid varje särskilttillfälle, uppgår . Om däremot den lediga tiden ärlängre, skall självfallel ingen del av tiden räknas till godo. De riktlinjer för förtjänstberäkningen som jag sålundaförordar får konsekvenser även för beräkningen av förtjänsten i samband medföräldraledighel. De nuvarande reglerna om tillgodoräknande av tid förföräldraledighet från slallig ijänsl etc. (förordningen 1978:61) bör därförgenerellt utsträckas till att gälla föräldraledighet från all offentlig ellerprivat anslällning m. m. När det gäller meritvärdet av föräldraledigheter, hördel dessutom till bilden atl som framgått förutsättningarna vidtjänstetillsättningen kan vara sådana, atl erfarenhet av vård av barn bör sessom en merit i sig och sålunda vägas in i skicklighetsbedömningen. Frågan om meritvärdet av forskamlbildning har jag anmältredan lidigare (prop. 1983/84:107 bil. 10 s. 12, UbU 28, rskr 401). Av vaddärvid anförts framgår att det, för att göra forskning och forskarutbildningmer attraktiva, behövs olika stimulansåtgärder. Ett verksamt led i denna strävankan vara att i förtjänsthänseende jämställa en forskarstuderandesutbildningstid med anställningslid. Det är enligt min mening naluriigt att enfullgjord forskarutbildning får räknas till godo som förtjänst med högsl fyraår. Med fullgjord forskarutbildning avser jag en avlagd doktorsexamen Prop.1984/85:219 22 som normalt kräver minsl studier. Den som klararsin examen på kortare lid får förslus bara räkna sig den liden lill godo. Nären forskaruibildning genomföis genom t.ex. utövande a\' en doktorandtjiinsieller en forsknincsassisicntijänsi görs tillgodoräknandet inom ramen förtjiinsten. Inic heller här bör del naturligtvis bli fråga om diibbelräkning. Som j;ig lidig;ii-e nämnde skall även andra sakligagrunder än förljänst och skickiigiiei beaktas vid lillsältning av statligtreglerade tjiinster, nämligen sådana som överensslämmer med allmännaarbetsmarknads-, sysselsällnings- och socialpolitiska mål. Regeringsreformenoch ger som fiarngält utrymme för att beakta också andra sakliga grunder änskicklighet och förljänst. I grundlagsmoliven (anförda i prop. 1973:90 s. 406)framgår atl bl.a. arbetsmarknadspoliliska hänsyn kan göra det nödvändigl attvid vissa ijänstetillsäliningar väga in även andra fakiorer än sådana som brukarhänföras till skicklighet och förtjänst. Något närmare exempel på sådana "andra sakligagrunder" ges inte i dessa lagar eller lagmotiv. Men som etl sådantexempel, godtaget i senare lagstiftning och praxis, kan nämnas företrädesrättlill åleranställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (ändrad senast1984:1008; jfr 9 kap. 1 § , prop. 1974; 174 s. 63). Ett annat exempel kanvara omplacering enligt anställningsskyddslagen (7 S andra stycket) ellerenligt det statliga trygghetsavtalet (TrA-S). Ett tredje exempel ur praxis är intresset att beredaarbelshandikappade sysselsättning-jfr förordningen (1979:518) omarbetshandikappade i statligt reglerad anställning m.m., (ändrad senasl1982:1268). Vidare har strävan att främja ökadjämställdhet mellan kvinnor och män kommit att godlas som saklig gmnd enligtregeringsformen - jfr även lagen (1979: 1118) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet (omtryckt 1980:412, ändrad senast 1985:34). Detsistnämnda belyses utföriigt i rapporten (SAV informerar 1984 nr 1)Tjänstetillsältningar och jämställdhet. De nämnda exemplen på andra sakliga gmnder än skicklighetoch förljänst ligger för övrigl i linje med den bedömning som görs iLOA-motiven (prop. 1975/76:106 bil. 2 s. 206). Där anförs au man - med hänsynbl. a. till vad som har uttalats under förarbetena till regeringsformen - tordekunna utgå från att det vid bestämmandet av tillsättnings- ochbefordringsgmnder kommer att fästas stort avseende vid sådana sakliga grundersom stämmer överens med den allmänna samhällsutvecklingen på det personal- ocharbetsmarknadspolitiska området. Jag anser det vara angeläget att i detta sammanhang lyftafram även dessa bedömningsgrunder. Det är sålunda angeläget att staten somarbetsgivare även i fortsäUningen strävar efter att vara en föregångare bl.a.när det gäller att bereda de människor sysselsättning som på gmnd av arbelshandikapphar svårt att få eller behålla ett meningsfullt arbete eller när det Prop.1984/85:219 23 t:.ä!lei- åtgärder som främjar jämställdheten mellank\innor och män i arbetslivet. Någon generell inbördes i-angordning mellan dessa andrasakliga grunder som kan komma i fråga vid sidan av förtjänst och skicklighetbör inte tilliimpas. Det är nämligen enligi min mening av största vikt attindividuella hänsyn ocli hänsyn till omstiindigheterna kan las i varje enskiltfall. lilläggas att den omständigheten att eltförtvdligande och en precisering av reglerna vid ijänsteiilisättning nu skerinte upphäver myndighelernas skyldighel enligi omplaceringsförordningen (1984:110) all anmäla ledica tjänster lill SAMN. Inom flera myndigheler och seklorer lillämpas faslakarriärvägar, inlerna syslem för rekrytering och utbildning, meritvärdering,m.m. Detta gäller bl.a. på domarbanan, inom försvarets område, inomutrikesförvaltningen, för flertalet polismanstjänsler och lärartjänster.Systemen är i allmänhet så utformade, aU de innehåller olika former avpersonalutveckling och återkommande skicklighetsbedömningar. Inte sällanförekommer krav på särskilda examina, inslag av obligatorisk utbildning,aspiranltjänst-göring eller tjänstgöring på s. k. utbildningstjänster ellerannan obligatorisk tjänstgöring. Med hänsyn till den mångfald verksamhetsgrenar som dagensförvaltning omfattar - alltifrån avancerad teknisk produklion och kvalificeratutvecklings- och utredningsarbete inom olika samhällsområden till viktiganormerande och kontrollerande funktioner och renodlade servicefunktioner - ärdet naturligt alt sådana system utvecklas och tillämpas som är särskiltanpassade till utbildnings- och rekryteringsfömtsättningarna inom resp.myndighet eller sektor. De återkommande skicklighetsbedömningarna i sådanasystem ökar självfallet säkerheten i de bedömningar som görs i samband medtjänstetillsättningar. Det är som jag ser det särskilt viktigt att sådanaskicklighelsbedömningar görs; mekaniskt tillämpade mtiner får inte ersättanödvändiga bedömningar och värderingar. Jag återkommer i det följande till frågor ommeritvärdering m.m. vid tillsättning av lärartjänster inom det statligtlönereglerade området. Jag övergår nu till vissa andra förslag av meritutredningensom inte direkt rör värderingsgrunderna vid tjänstetillsättning, nämligen delsförberedelsearbete m. m. vid rekrytering, dels vissa frågor om utlandsanställning. 5.2 Förberedelsearbete m. m. vid rekrytering Min bedömning: Stor omsorg bör ägnas förberedelserna isamband med rekrytering. Noggranna bedömningar bör göras av bl.a. behovet attåterbesätta en vakant tjänst, tjänstens arbetsinnehåll och krav på tjänstensinnehavare. Så många urvalsinstmment som är möjligt och lämpligt bör användasi syfte atl åstadkomma säkra urval. Prop.1984/85:219 24 Mfrilutreriningens förslag: Förslaget överensstämmer iprincip mcti min bedtimninu, dock med den skillnaden att ulredningen förordarförfaunings-regicring av förfai-andei i siiniband med tjänstetillsättning. Remissinstanserna: De flesla molsäller sig att föriarandeiföriåttningsrce-Icras. Flera remissinstanser framhåller ;ui ett obligaloriumskulle innebära onödig formalism och byråkrati. Skälen fiir min bedömning: Del är väsentligt attmyndigheterna planerar sin personalförsörjning på ell sätl som främjarflexibilitet och framförhnilning. Särskilt stora krav ställs på rekrytering,utbildning och övrig personalförsörjning när myndigheterna måste disponera omsina produktionsresurser pä grund av rationaliseringar, omprioriteringar ochompiövningar. Många överväganden måste göras i samband med planering ochgenomförande av rekryteringar som hänger samman med myndighelenspersonal-politk. ekonomi och verksamhet. Stor omsorg måste därför ägnas åtrekryteringsförfarandet . Men stor frihet mäste också fortsättningsvis ges olikamyndigheter och sektorer att utveckla och tillämpa egnarekryteringsförfaranden, inlerna karriärgängar, meritvärderingssystem m.m. somär anpassade till bl.a. utbildnings- och rekryteringsfömtsättningarna inomresp. myndighet eller sektor. Därför anserjag att en författningsregleringriskerar au molverka strävan att åstadkomma smidiga, lokalt anpassade mtiner.Grundläggande måste dock vara att systemen utformas med hänsyn till atl tjänstetillsättningarnaskall ske främsl på gmndval av skickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten,somjag har framhållit. Jag vill emellertid betona att mina invändningar i dennadel mot utredningens förslag enban gäller frågan om förfatiningsreglering avformerna för rekryterings- och urvalsarbetet. 5.3 Vissa frågor om utlandstjänstgöring Min bedömning: Behovet i samband med utlandstjänstgöringav information om ijänstgöringslandet i frågor om skatte- ochsocialförsäkringsbestämmelser, politiska, religiösa och sociala förhållandenm.m. bör tillgodoses av befintliga statliga myndigheter. Detsamma gällerbehovet av information och hjälp med att skaffa arbete vid återkomsten. förslag: Förslagel avviker från minbedömning. Utredningen föreslår att ett särskilt inrättas iStockholm med två filialkontor, ett i och ett i Jönköping.Verksamheten bör bedrivas som en offentlig stiftelse. Stiftelsen skall bl. a.verka för att arbele erbjuds den som anställning, uppdrageller annan tjänstgöring i utlandet återkommer till . 1984/85:219 ?-5 Keniissinstanserna: Flerlalel anser atl någon nyorganisatorisk cnhei för arbetsförmedling, information m. m. inle behövs utanatt ökade satsningar på områdel bör komma till slånd genom beflnlligaorganisationer. SIDA anför bl.a. - mot bakgrund av sin erfarenhet avinformation till och utbildninc av ut! 'esande ~ att den utbildning som knyistill det aktuella landet och uppdraget är den eflckiivaste. SIDA menar ocksåatt en institution ulan naturligt samband med en pågående verksarahetulomlunds skulle få problem all hålla sill informalionsmalerial akluelll.Skälen för min bediimning: Jag vill först erinra om vad jagjusl har sagt ommeritvärdet av bl.a. utlandsvistelser och språkkunskaper. Jag anförde då attalla faktorer som är av betydelse för bedömningen av den sökandes lämplighetför den aktuella tjänsten skall hänföras till skickligheten. Självfallet skalläven sådana erfarenheter som inhämtats i samband med utlandsijänslgöringbeaklas. om erfarenhelerna är relevanta för den sökta tjänsten. Jag vill ocksåpeka på all anslällning - även utlandsanställning -får tillgodoräknas somfönjänsi. Beträffande förslaget att inrätta ett anserjagall det skulle vara en dubblering av redan existerande slallig verksamhel. Jag är mot denna bakgrund inle beredd att biträdaförslaget. 5.4 Meritvärdering m. m. vid tillsättning av lärartjänsterinom det statligt lönereglerade området. Mitt förslag: Principen atl skickligheten skall betonasstarkare än förtjänsten bör gälla också vid tillsättning av statligt regleradelärartjänster. Det bör ankomma på regeringen all avgöra vilka bestämmelser somkan behövas och att besluta om dessa. Den tregradiga betygsskalan för de ämnesleoretiska delarnaav lärarutbildningen bör ersälias av en tvågradig. Skälen för mitt förslag: För lärartjänster inom detallmänna skolväsendet har de sakliga grundema för tillsättning preciserats i 17kap. 38 § skolförordningen (1971:235). Som befordringsgmnder vid tillsättningav icke-ordinarie tjänst som lärare gäller i följande ordning: 1. kunskaper och färdigheter i ämnen som hör tillijänslen eller på någon annan gmnd kan vara av betydelse vid tjänstens utövande, 2. längden av väl vitsordad tjänstgöring. () har - i enlighet med bestämmelser iskolförordningen meddelat föreskrifter för poängmässig värdering av meritervid tillsättning av lärartjänster. Meritpoäng tillgodoräknas för graderadebetyg i den ämnesteoretiska delen av utbildningen och för studier efterläramt-bildningen. Meritpoäng tillgodoräknas vidare för tjänstgöringstid somlärare och motsvarande samt för annan yrkesverksamhet. I varje tillsättningsärende skall dessutom prövas om delfinns icke- Prop.1984/85:219 26 poängmässigi värdcringsbara meiiter som [läk.illH! 'iintlriiig av det resullal den poängmässiga värderingen leu lill. Hänsyn lasdärvid iill c/<. '/.v meriter som inte kan poängmässicf värdeiiis, såsomskicklighet som styrkts på annal sätt än genom betyg, fortsatta studier,velenskaplig! eller pedagogiski rörfatiarskap. 'ilser inomfolkbiidningsarbeiei eller verksamhel som ungdomsledare, dels tjänstensbeskaffenhel och skolans särskilda behov. Principen att skickliplieien skal! betonas starkare änföiljänsten bör enligi min mening gälla också vid tillsiiitning av statiiglregleiTide lärartjänster. Jag, vill i dctla sammanhang särskili hånvisa lillutvecklingen på skcilområdet . Denna periodhar för skolans del priiglats av en slark decentralisering, dår ansvaret för;iii förverkliga nationellt fastställda mål i stor utsträckning har lagts påkom-niiinerna och de enskilda skolenheterna. Detta lillsammans med bl.a. enökad betoning av atl arbetet - särskilt i gmndskolan - bör ske i arbetsenheleroch arbetslag har inneburil aU arbetsinnehållet i de enskilda lärartjänsternainte längre är så enhetligt som del åtminstone teoretiski var lidigare. En praktisk omständighet av betydelse vid tillsättningenav liirartjänsler är den stora mängd tjänster som skall lillsättas under korttid inför varje läsår. Etl annat särdrag är att - trots att skillnaderna iarbetsinnehåll mellan olika lärartjänster ökat - läraryrketfortfarande är relativt enhetligt till sin karaktär jämfört med många andrayrken. En lärares möjligheter atl visa särskild skicklighet jämfört med andralärare är således i många fall begränsade. Meritu*;redningen menar bl.a. av dessa skäl atl ett syslemmed poängmässig beräkning av meriter bör flnnas även i fortsättningen. Det böremellertid enligt utredningen kompletteras så att visad lämplighet för läraryrkeloch pedagogisk förmåga kan vägas in. Detta bör ske genom intervjuer ochreferenslagning, vilken kan omfalta de tre - fem sökande som har den högstameritpoängen. Jag delar meriluiredningens uppfauning att ett system medpoängmässig beräkning av meriter skall behållas vad avser lärartjänster.Skicklighet bör emellertid - i enlighet med vad jag anfört - betonasstarkare än vad som normalt är fallel. Att - som utredningen föreslår -generellt kompleuera poängsystemet med intervjuer och referenstagning skulledock enligt min mening kunna medföra betydande praktiska olägenheter bl. a. medhänsyn till det stora antalet tjänster och det stora antalet sökande tillvaije tjänst. Jag förordar därför följande ordning. bör få i uppdrag att meddela allmännaråd om poängmässig värdering av meriter. Dessa allmänna råd skall vara etlhjälpmedel för den tillsättande myndigheten. Råden bör ange hur manpoängmässigt bör värdera olika sådana meriter som är generella för sökande tilllärar- Prop.1984/85:219 27 tjänst säsom grundutbildning, fortbildning,vidareutbildning, tidigare lä-rartjänsigöring och annan \rkesverksamhci. Sådana meriier bör normalt ha slorbelydelse vid lärartillsäitningar. Vid de flesla tillsättningar bör däriorresultatet av den poängmiissiga nicritviirdcriiigen kunna ligga tiil grund firtillsättningsbesluiei. Del kan emellerlid enligt min mening finn;is skäl för atlibland göra bedömningar som kompletterar den poäncmässiga meritvärderingen. Ettsådant skäl kan t.ex. vara förhållandena vid den skolenhet dit tjänstgöringenavses bli förlagd. Skolenheten kan behö\a en lärare med särskilt bredaämneskunskaper eller djupa ämnesteoreliska kunskaper inom något område. Förvissa tjänster kan det vara av värde att ha erfarenhet från något bestämtyrkesområde utanför skolan. Arbetssättet i skolan kan vara sådant alt ennyanställd lärare behöver ha vissa egenskaper eller vara intresserad av ettvisst säll att arbeta för att verksamheten vid skolan skall kunna ulvecklas iden riktning som angivits i skolans lokala arbetsplan. Den tillsättandemyndigheten kan därför behöva använda intervjuer och referenstagning somkomplelterande urvalsinstrument 1 vad mån hänsyn till förhållanden av delta slag skall lasvid tillsättning av en viss lärartjänst skall klargöras före tillsättningen.Det kan lämpligen ske i samband med lediganmälan. Den poängmässiga meritvärderingen bör också kunnakomplelteras med bedömningar av i vad mån sökande har fullgjort sina tidigarearbetsuppgifter på ett fullgott sätt. Ertarenhelerna visar att detta iallmänhet inte kommer till uttryck i tjänstgöringsbetyg, utan först vidreferenstagning. Den nuvarande ordningen där man i tjänstgöringsbetyg angersättet att fullgöra undervisningen som "gott" eller "mindregott" fyller sålunda ingen funktion utan bör utmönstras. Referenstagningenbör av praktiska skäl begränsas till att avse de sökande som har de högstapoängmässiga meriterna. Om referenser eller intervjuer läggs till gmnd för beslutom tjänstetillsättning bör dessa självfallet dokumenteras. Om tillsättningsmyndigheten har använl sig av intervjueroch referens-tagning som en komplettering till den poängmässigameritvärderingen är det naturligt att det slutliga valet mellan de sökande görsfriare än om poängberäkningen är den enda gmnden för tillsättningen. Det ärdärför angeläget att den nya ordningen tillämpas så att rättssäkerhetsintresselinte eftersatts. Möjligheten att överklaga ett tillsättningsbeslut är härbetydelsefull. Det är också synnerligen viktigt att såväl den tillsättandemyndigheten som den besvärsprövande noga dokumenterar vad som förevarit ochpåverkat utgången. Det bör ankomma på regeringen att avgöra vilkabestämmelser som kan behövas och besluta om dessa. I denna fråga harjag samråttmed statsrådet . 1984/85: 122 om lärarutbildning för gmndskolanberör föredra- 1984/85:219 2S .ganden frågiin om betyg i lärarulbildningcii. Hon erinrardärvid om au meritvärdsringcn vitl liiisäiining av läi'arijänslev iskolväscndei bygger på förektnrisien av gradendc betyg och all riksdag ochregering därfär har förklarat ati cn iregr;idig betygsskala skall ti!lämp:is ifl-åga om de ämnes-teoretiska delarna liv lärarutbildningen. I propositionenframhålls också att det fmns starka skäl alt avskaffa den trcgrauig;ibctygsskalan och att det är bedömninten underkänd - godkänd som är avgörandeför atl garantera kvalitet i ulbildningen. Mol bakgrund av de förändringar i mcriivärderingssystemeisomjag har förordat i del föregående anser .jag, efler sam:-åd med chefen förutbild-ningsdeparlemenict, att det finns förutsättningar att ersätta dentregradiga betygsskaian för de ämnesteoretiska delarna av lärarutbildningen meden tvågradig beiygsskala. Den regel som normalt gäller för högskoleutbildningen äratt den myndighel som fastställer utbildningsplanen också beslutar om vilkenbetygs-skala som skall tillämpas. Med hänsyn till att harförklarat all en tregradig betygsskala, av redovisade skäl.