prop · G803177 · 1984-12-31 00:00:00 — med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses årsredovisning; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning förär 1984. 1 1984/85. 1984/85:177 2 Närvarande:slatsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , ,R. Skrivelsetiil med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses årsredovisning 1enlighel med beslut skall en årlig redovisning av allmänna pensionsfondensfjärde fondstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas fill (NU 1974; 37, rskr 253). Fjärdefondstyrelsen har lill regeringen överiämnat årsredovisningför som innehåller verksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse medresultaträkning och balansräkning samt revisionsberättelse. I årsredovisningenhar tagits in tabeller som visar fondens värdepappersinnehav per den 31december 1984. Av redovisningen framgår atl netloresuliaiel uppgick till502,4 milj. kr. mot I 009,2 milj. kr, för . 1 den aktuella redovisningenhar också etl reall resulial beräknals genom att årets nettoresultat harminskats med ej realiserade föriusler. Del då erhållna nominella resultatet harsedan belastats med det belopp som ålgår för alt bibehålla köpkraften hos del lolalafondkapitalet vid årels början. Del reala resullalel av verksamhelblir då -563 milj. kr. atl jämföra med 2 210.3 milj. kr. Avfondens rörelseöverskotl har fondstyrelsen enligi de regler som gäller från år1984 (prop. 1983/84:50, FiU 20, rskr 122, SFS 1983:1092) att överföra ettbelopp motsvarande av nuvärdet av förvaltade medel fill de övrigafondstyrelserna som bidrag till pensionsbelalningarna. utgörbidraget 103,3 milj. kr. mot 115,5 milj. kr. enligi då gällande regler. Iverkställande direktörens översikt över fondens verksamhel konstaterasatt fonden inte uppfyllt reglementets reala avkastningskrav. En jämförelse medi första hand utvecklingen av aktieindex visar emellertid alt resultatet lackvare omplaceringar i aktieportföljen och en viss ökning av likviditeten ändå ärtämligen gott. 1984/85:177 3 sjunkitmed inskränker sig minskningen i fondkapifiet lill knappi . Ennyhet 1984 är placeringar i utländska aktier. Sådana placeringarfår uppgå till högst en procent av de medel som styrelsen förvaltar. Syftet harvarit all skaffa ell hjälpmedel vid placeringar i slora, internationeUtinriktade svenska företag. Kontakterna med några internationella mäklarfirmorger fonden tillgäng lill dessa mäklarföretags bedömningar av svenskastorförelag och deras konkurrenter saml analyser av vikliga branscher i ett inlernalionelliperspektiv. Ett annal skäl lill fondens behov av kontakter med internafionellamäklare är Stockholmsbörsens ökande internationalisering. Fonden har under år 1984lyft de sista 150 milj. kr. inom ramen för beslut omöverföring av medel till fjärde fondstyrelsens förvaltning. Därmed har fjärdefondstyrelsen sedan sin tillkomst tJIU"örts sammanlagt I 850 milj.kr. För att fonden skall kunna bibehålla sin andel av aktiemarknaden, fortsättasina satsningar på icke börsnoterade företag och lämna riskkapitaltillskoti tillkooperativa förelag gjorde fondstyrelsen en framställning tillregeringen om ytterligare överföringar från första-tredje fondstyrelserna.Riksdagen beslöt (prop. 1984/85:65, NU 10, rskr 84, SFS 1984;1034) aU rambeloppet för överföringar till fjärde fondstyrelsen skulle höjasmed 500 milj. kr. lill 2350 milj. kr. fr.o.m. den Ijanuari 1985. Regeringenhar tidigare denna dag på föredragning av chefen för socialdepartementetfastställt balansräkningen. Jaghemställer att regeringen överiämnar årsredovisningen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. ALLMÄNNA PENSIONSrONDCNrjrrde fondslyre 1 sen ronden lyfte de sista grundkapital av 1.850 mkrsom tilldelats fonden tillkomst 1974. fattade i (ecemberbeslut om ytterligare som är tillgängliga . Fonden köpte värdepapper för och sålde värdepapper för . Engagemangen i icke börsnoterade företag ökade kraftige. I andrahandsmarknadennettosåldes värdepapper för ca . Fondens Fem största engagemang var , , , och , som med ett sammanlagtmarknadsvärde på svarade för ca 40S av portföljvärdet. Fonden genomförde placeringar i utländska aktier. Den utlandska portföljen - för vilken ramen f n är - utgör ett hjälpmedel vid fondens placeringar iinternationellt inriktade svenska storföretag. Aktiekurserna sjönk med drygt 125. Fondens kapital(justerat för tillskottet på och avkastningen på detta) minskade med knappt 5S. Ettindex för enbart fondens värdepappersportfölj visar en minskning med . Det nya resultatkravet, 35 realt, uppfylldes inte 1984. över en längre tidsperiod har fonden med godmarginal uppfyllt kravet. Nuvärdetav grundkapitalet (= tillskotten uppräknade med kon-suitientprisindex) var 3.5Ö5 mkr. Fondkapitalet till marknadsvärden utgjorde . 1984 var det förstaåret som aktiekurserna mätta med totalindex sjönk från årsskifte till årsskifte. Det är en utveckling som kan te sig beklaglig för en institution som har till uppgift att förvalta en aktieportfölj och som naturligtvis helst ser en kontinuerlig kursuppgång. Men av exempellöskursstegring - hade den genomsnittliga kursnivån mer änfyrdubblats - är det naturligt och kanske inte enbarttill nackdel att trenden bryts. Vad som skett är en välmotiveradoch nödvändig omvärdering av aktier som placermgsobjekt,på vilken lagrats effekterna av enkonjunkturuppgång med betydande resultatförbättringar i företagen. Oet äruppenbart att en sådan utveckling inte kan fortsätta i oändlighet. Börsuppgången har möjliggjorten rekordstor tillförsel av nytt riskkapital till företagen. uppgick nyemissioner (av aktier, konverteringslån och optionslån)och nyintroduktioner på marknaden till sammanlagt . Detta har inneburit en förstärkning av soliditetenoch en breddning av den finansiella basen förframtida expansion i många företag. Men marknadens resurser har tagits i anspråk ocksåför finansieringsoperationer av merdiskutabelt värde. I några fall har emissioner genomförts huvudsakligen i syfte att möjliggöra förändringar avinflytandet i näringslivet eller för att uppnåskattefördelar. En tillnykt-ring avmarknaden bör innebära att de fundamentala lönsamhetskraven påföretagen får större spelrumi emissionssammanhang. Ett drag i marknadsbilden har varit emissioner och nyintroduktionersom lett till ett ökat korsägande företagenemellan. Man kan ha olika uppfattningar om den optimala ägarstrukturen i börsföretagen - om en sädanöver huvud taget finns - och om hur ägarrollen börutövas. Men att det finns en ägarroll i företagenär klart, lika väl som det finns en styrelseroll och en roll för den verkställandeledningen. Det är oroväckande om ägarrollenelimineras eller väsentligt försvagas och därmedövertas av styrelsen/ företagsledningen. Ett "oberoende" företag ter sig inte som något eftersträvansvärt mål. 1984/85:177 8 Även om fjärde AP-fondens resultat 1984 med traditionella,nominella redovisningsmetoder kan te sig tillfredsställande, har fonden inte uppfylltreglementets reala avkastningskrav. Men om man jämför med förutsättningarna - dvs i första hand jämför med utvecklingen av aktieindex -kan man konstatera att resultatet tack vare omplaceringar i aktieportföljen och en viss ökning av likviditeten ändå är tämligen gott. somtotalindex sjunkit med drygt 12?i inskränker sig minskningen i fondkapitalet (korrigerat för årets tillskott av grundkapital ochavkastningen på detta) till knappt 55. Huvuddelen av det belopp som fonden placerat inyemissioner har gått till icke noterade företag. , då fonden satsade pengar i ett icke börsnoterat företag, har fondens insatser avriskkapital till mindre och medelstora företag uppgått till . Det är en mindre del av fondens resurser, men sett i relation till densektorn av marknaden är detett betydande belopp från enenda institution. Även efter tillkomsten av en snabbtexpanderande OTC-lista och ett växande antal placerare med inriktning pä små och medelstora företag har fonden här en viktig roll att spela. Detekonomiska utfallet av denna verksamhet är gott. Risknivån är emellertid högre än i fråga om börsnoterade företag, och fonden får givetvis vara beredd pä att det kan komma att inträffa förluster. En nyhet för fonden ärplaceringar i utländska aktier. Syftet med dessa harinte varit att söka nya marknader (ramen för placeringar i utländska värdepapper är f n ca ) utan att skaffaett hjälpmedel i den del av fondensverksamhet som är av avgörande betydelse för fondkapitalets utveckling, nämligen fondens engagemang i stora,internationellt inriktade svenska företag. Tack vare kontakterna med nägra internationella mäklarfirmor får fonden tillgång till dels dessa mäklarföretags bedömningar av svenska storföretag och deras konkurrenter, delsanalyser av viktiga branscher i ett internationellt perspektiv. Ett annat skäl till fondens behov av kontaktermed internationella mäklareär Stockholmsbörsens ökande internationalisering. En växande andel av aktierna i desvenska börsföretagen är utlandsägd. I vissa fall sätts kursen på dessa aktier - åtminstone - snarare på utländska börser än i . Fonden får nu omedelbar tillgång till mäklarföretagens marknadsbedömningar och kan i sitt agerande i andrahandsmarknadennyttiggöra denna information. Skr.1984/85:177 9 Fonden har lyft de sista inom ramen för beslut om överföring av medel till fjärde fondstyrelsens förvaltning. Därmed har sedan sin tillkomst1974 tillförts sammanlagt . För att fonden skall kunna bibehålla sin andel av aktiemarknaden,fortsätta sina satsningar på icke börsnoterade företag och lämna riskkapitaltillskott tillkooperativa företag gjorde fondstyrelsen en framställning till regeringen omytterligare överföringar från första - tredje AP-fonderna avstorleksordningen . beslöt att rambeloppet för överföringar till skulle höjas med till fr om . ti /85. 1984/85:177 10 De indexserier som illustrerar aktiemarknadens kursutvecklingnådde sm högsta nivåhittills. Kulmen inträffade nästanoavbruten kursuppgång. har Stockholmsfondbörs omsättningsmässigtutvecklats till en av de tio största börserna internationellt sett. Ett stort antal nya företag har inneburit en breddning av placenngsunderlaget.Antalet institutionella aktörer på marknaden -såväl svenska som utlandska - har ökat. En rad nya finansieringsinstrument har tillkommit,och det ter sig alltmer befogat att tala om en nskkapitalmarknad snarare an enaktiemarknad. Med den beskrivna utvecklingen har börsens primärauppgift - att oka tillgången på nytt riskvilligt kapital för näringslivet -fått en betydelse som man knappast troddevara mojlig fbr bara . Diagram 1 visar utvecklingen av Veckans Affärers totalindex (högsta resp lägsta noteringar ) 1982 och 1983 samt av totalindex och indexför några av de viktigaste delbranscherna 1984. Totalindex sjonk från årsskifte till årsskifte med drygt 125 (föregående år +65?ö). Från toppläget sjönk kurserna under våren med drygt 155. Efter en viss återhämtning fortsatte den vikande kursutvecklingen . , dåkursuppgången satte in efter en lång stagnations-period under senare delen av70-talet, har kurserna fram till årsskiftet1984/85 1 det närmaste fyrdubblats. De flesta branschindexserierna utvecklades under 198 istort sett parallellt med totalindex. Sålundasjönk index för de "tunga" branscherna verkstäder, kemisk industri, skogsindustri, förvaltningsbolaq, övrigaföretag och banker alla med 11-175. För metall- och bruksföretag noterades en uppgångmed 1é?i. Även handelsföretagen (-35) och fastighets- ochbyggföretagen (-55) utvecklades bättre äntotalindex. Arets förlorare blev grupperna utvecklingsbolagoch rederier som tappade mer än entredjedel resp nära hälften av sina marknadsvärden.Bakom indexsiffrorna döljer sig självfallet betydande skillnader mellan individuella företag. Skr.1984/85:177 II I ett treårsperspektivhar branschen kemisk industri, som bl a omfattar läkemedelsföretagenAstra och samt det under åretuppköpta KemaNobel, utvecklats bättre äntotalindex. Som framgår av diagrammet ligger indexserienför kemiföretagen påen nivå klart över de andra indexserierna. Den registrerade aktieomsättningen vid (AI- och AII-listorna) sjönk från 75,8 mdr 1983 till 70,5 mdr 1984. Eftersom kursnivån i genomsnitt steg mellan åren minskade omsättningshastighetenännu mer. Det förefaller troligt att införandet av omsättningsskattpä värdepapper och höjningen av courtagesatserna från halvårsskiftethaft en dämpande effekt på omsättningen ochdärmed på marknadens likviditetsskapande funktion. Iaktiehandeln med utlandet har de okade transaktionskostnaderna påverkat omsättningennegativt. En intressant iakttagelse äratt den registrerade omsättningsvolymen visade en stigandetendens i jämförelse med föregående år under årets sista, kursmässigtsvaga månader. För de icke officiellt noterade aktierna (främst OTC-listan och den s k väntelistan) föreliggeringen omsättningsstatistik. Sannolikt harvolymutvecklingen dock varit gynnsam pågrund av de många introduktionerna . Under fjolåretutvecklades kurserna på Stockholmsbörsen väsentligtsämre än aktiekurserna på flertalet utlandsbörser. Förhållandet var det omvända under de tre närmast föregående åren. Enligt tidskriften för 20 större börser stegkurserna med i genomsnitt tvåprocent (föregående år 185). Tabellen nedan visartendensen för ett urval viktigare utländska börser. 1984/85:177 12 Förväntningarna på börsföretagen sådana de avspeglades i den allmanna kursnivån låg på en mycket hog nivå. översteg det totala marknadsvärdet på börsbolagen 1205 av bolagensjusterade egna kapital, och direktavkastningen låg på . I ett sådant kursläge är marknaden mycket känslig. Den främsta orsaken till de höga kurserna var sannolikt den internationella högkonjunkturen som i kombination meddevalveringen förbättrat lönsamheten för svenska företag. Det bör framhållas att denna högre lönsamhet tillsammans med tillförseln av nytt riskkapital medfört att soliditeten för börsföretagen steg , vilket inte inträffat . Successivt dämpade inflationsförväntningar och därmed lägre avkastningskrav var en annan viktigfaktor som i sig bort verka positivt på kurserna. balanserades efterfrågan på nytt riskkapital bättre än tidigare av en likvidisering avmarknaden pä grund av ett antal företagsupp-kop och strukturaffärer. Allemansfonderna, som ersatte skatte-fondsparandet,och beslutet att införa löntagarfonder bör åtminstone i teknisk mening ha haften kursstödjande effekt på kort sikt. Utlandet tycks som helhet ha tillfört marknaden ca 1,5 mdr kr, efteratt ha nettosält svenska aktier. Beslutet om förbud mot utdelningshöjningar , som infördes i samband med det allmänna prisstoppet, och en tilltagandeoro över den svenska kostnadsutvecklingenbidrog troligen till att successivt dämpa kurserna. En annan negativ faktor var sannolikt de första tecknen till avmattning i deninternationella konjunkturen, som visade sig . I de närmast föregående årsberättelserna för fonden har sambandet mellanaktiekurser och emissionsvolymer understrukits. Detta samband - som är ett uttryck för andrahandsmarknadens betydelse för näringslivets riskkapitalförsörjning - har gällt även 1984 och illustreras i diagram2. Skr.1984/85:177 13 Företagens efterfrågan på nyttriskkapital var fortsatt hög . Den totala emissionsvolymen översteg 14 mdr. Efter avdrag för den del av de kombinerade emissionerna som irealiteten finansieras av den längakapitalmarknaden uppgick det egentliga riskkapitaltillskottet till drygt 9 mdr,vilket innebär en tillbakagång med halvannan miljard jämfört med 1983.Nyemissionerna av aktier i marknadsbolag minskade till 4,4 mdr (6,4 mdr). Denutländska andelen av detta beloppminskade till 0,4 mdr, vilket motsvarar ungefär en tiondel av föregående års volym. Däremot ökadeden svenska andelen markant till drygt 4 mdr (2,9 mdr). Av det totalariskkapitaltillskottet svarade konverteringslån för knappt 0,4 mdr. genomfördes inte mindre än 27 emissioner av förlagslån förenade med optionsrätter att teckna aktier (optionsrätter innebär en rätt att teckna nyaaktier) och ett förlagslän (i ) som kombineradesmed optioner (optioner innebär rätt att förvärva redan utelöpande aktier). Riskkapitaldelen avdessa emissioner kan uppskattas till drygt 1,5 mdr. Framgången för dessa instrument berodde tillstor del på skatteregler, som ändrades . Marknaden tillfördes under aret 63 nya företag, som noterades pä olika listor. Dessa nyintroduktioner översteg 3,2 nidr i värde. Fem bolag upphörde att vara börsbolag. Ett börsbolag - Saléninvest - gick i konkurs. har marknadens spelregler konmit i fokus pä grund av ett antal uppmärksammade affärer. Pä frivillig väg har s k uppflaggningsregler börjat tillämpas. har inlett arbete pä en etisk kod för sina medlemmar. En ny ochomarbetad insiderlagstiftning har ocksä aviserats. 1984/85:177 14 Grundkapitalet har ökat med genom överföring från första-tredje AP-fonderna.Det uppgick därmed till nominellt . Oetta är det belopp som sammanlagt överförts till fjärde fondstyrelsens förvaltning sedan fondens tillkomst 1974. Nuvärdet av grundkapitalet (dvs summan av de successivatillskotten av grundkapital, uppräknademed konsumentprisindex ) utgjorde . Det uppindexeradegrundkapitalet är basen för reglementets direktavkastningskrav (= återbetalning till första-tredje AP-fonderna). Förändringarna i fondens värdepappersportfölj har sammanfattats i nedanstående tabell med jämförelsetal för1983 (belopp i mkr): (ma rknadsvärden) i nyemissioner/nyintro- i nyemissioner, icke (I ovanstående tabellliksom i följande tabeller förekommer det att totalsummor på grund av avrundningar inte överensstämmermed summan av delposterna) . Medan köp och försäljningar resulterade inettoförsäljningar på ca , medförde placeringsverksamheten 1984, främst på grund av kraftigt ökade placeringar i nyemissioner iicke noterade företag, totalt sett nettoköp med ungefär samma belopp. I andrahandsmarknadenhar fonden liksom 1983 nettosält värdepapper. En nyhet är placeringar i utländska värdepapper (se sid 0). I fondens balansräkning är värdepappersinnehavet upptaget tillanskaffningsvärde. Om försäljningarna redovisas till historiskaanskaffningsvärden (i stället för som i tabellen till marknadsvärden) uppgick de totala försäljningarna till ().Den stora skillnaden mellan marknadsvärden och anskaffningsvärden består av netto realisationsvinster. Mätt i anskaffningsvärden har värdepappersinnehavet ökat med () till3.109 mkr. Omsättningeni fondens värdepappersportfölj har varit lägre än 1983, både i absoluta tal och relativtsett. I omsättningssiffrorna ingår, förutom omplaceringar i portföljen och några enskilda större affärer, omfattande arbitrageaffärer mellan konverteringslån och aktier, olika aktieserier. Friaresp bundna aktier etc. Genom dessa affärer bidrar fonden till att effektivisera marknaden och förbättra dess likviditetsskapande funktion.Bl a på grund av den omsättningsskatt på värdepapper som infördes fr o m harfondens arbitrageaffärerminskat betydligt jämfört med . Fondens affärer i andrahandsmarknaden(genomsnitt av köp och försäljningar) utgjorde ca 1,75 (ca2,55) av den officiella börsomsättningen. Vid slutet av 1984 ingick totalt 58 företag (57 företag) i fondens svenska portfölj. Antalet noterade företag har minskat, medan antaleticke noterade företag fortsatt att öka. 35 (37) 10 (4) 45 (41) 5 (7) 6 (6) 11 (13) 2 (2) - (1) 2 (3) 42 (46) 16 (11) 58 (57) 1) Formellt börsnoterade eller på annat sätt noterade, 2) Några engagemang i onoterade företag är av tekniska skäl formellt uppdelade pä två juridiska personer. I tabellenliksom i det följande redovisas sådana fall som ett foretag. 3) Enbart konverteringslån resp optionsrätter (1984); enbart konverterings-elleroptionslån (1983). Utöverde svenska företag som redovisas i tabellen ovanhade fonden vid det senaste årsskiftet aktier i 15 utländska företag, varav tre tyska, femjapanska, sex amerikanska och ett belgiskt. Mättefter storleken av engagemangen i de enskilda företagen (svenska värdepapper, marknadsvärden, aktier och andrariskkapitalinstrument sammantagna) fördelade sig värdepappersportföljen vid utgången av 1984 på följande sätt: Denna tabell liksom den föregående visar att fondens portfölj är förhållandevis koncentrerad och att destörsta engagemangen - den dryga fjärdedel av antalet företag där engagemanget överstiger per företag - tillsammans svarar för inemot 805 av det totala portföljvärdet. Av de 16 företagen i denna grupp återfinns aktierna i 12 bland de 16mest omsatta aktierna på börsens A:I-lista. Det kan vidare nämnas att halva portföljvärdet representerades av de sju största placeringarna. Fondens största engagemang är "strategiska" i denmeningen att deras utveckling är avgörande för utvecklingen av fondens värdepappersportfölj. Några placeringar som är strategiska 1 betydelsen att desyftar till att skapa inflytande i näringslivet eller utgör en del i en fast ägargruppering har fonden inte. Engagemangen har byggts upp enbart från placeringssynpunkt. Detta betydergivetvis inte att fonden avstår från att utöva sin ägarfunktion. I diagrammet nedan illustreras förhållandet kapitalandel/rösträttsandel i de noterade företagen i fondens portfölj. I flertalet fall överensstämmer andelarna åtminstone approximativt. I några bolag är rösträttsandelen betydligt större än kapitalandelen. Detta gäller bl a och . Detmotsatta förhållandet är betydligt vanligare, vilket för en institution som är en naturlig följd av systemet med rösträttsdifferentiering. Uppgifter om kapital- och rösträttsandelar i de enskilda företagen återfinnes1 värdepappersförteckningen påsid 00-00. Fondens fem störstaengagemang, mätt efter marknadsvärdet, avsåg följande företag: 1 (2) 2 (1) 3 (7) 4 (5) ASEA 5 (4) var vid utgångenav fondens största enskilda placering, en positionsom innehafts av . Denna förändring - liksom förändringarna i övrigt i gruppen - beror i allt väsentligt på olikheter 1 kursutvecklingen. (1984) var 1983 fondens tredje störstaplacering. t2 1984/85. Fördelningen på branscher (procent, marknadsvärden) av fondens svenska värdepappersportfölj framgår av tabellen nedan. De mer påfallande förändringarna i port följsammansättningen sedan föregående år (verkstäder + , kemisk industri - 3procentenheter) hänger huvudsakligen samman med olikheter i kursutvecklingen; i frågaoro verkstadsaktierna har effekterna av den relativa kursuppgången förstärkts av nettoköp. Sammansättningen av fondens portfölj skiljer sig i ett paravseenden från aktiemarknadens fördelning påbranscher. Fonden har f n inga förvaltningsbolagsaktier, som utgör inemot en femtedel avaktiemarknaden. A andra sidan har fonden väsentligt högre andelar aktier i flera branscher av till-verkningsföretag (verkstäder, kemisk industri och utvecklingsbolag, sammanlagt 735 mot 48?i för marknade.n). I fråga om fondens portfölj av noterade värdepapper har följande viktigare förändringar skett : - nya företag i portföljenär och Hilleshög, - åtta aktieinnehav har avyttrats: , , , , (OTC-listan), Marabou, Progranatoroch , - aktieposter i och Hufvudstadsn har köptsoch sålts . 4) Veckans Affärers index, exkl banker och försäkringsbolag. - nettoköp av aktier har gjorts i ,, , Holmen, SKF, och Skånska, - nettoförsäljningar av aktier har gjorts iAtlas , Papyrus och , - fonden hardeltagit i en nyemission av aktier i och nyemissioner av förlagslån med optionsrätter i , Bahco och , - innehaven avkonvertibla förlagsbevis i och (OTC-listan) har konverterats till aktier, - innehaven avkonvertibla förlagsbevis i USD, emitterade avAGA, , SCA och har försålts (jfr nedan under utländska värdepapper). I övrigthänvisas till värdepappersförteckningarna på sid 00-00. Fondensplaceringar i onoterade företaghar fortsatt att öka i snabb takt. Tabellen nedanvisar placeringarna år för år , dä denna verksamhet startade.