prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — 6.2Riksåklagaren: allvarligaste invändning mot förslaget (om en avgift) haremellertid atl göra med kontrollmöjligheterna och sanktionsformerna. Del finnsenligt min mening en uppenbar risk för all beslämmelserna inle kommer allkunna upprätthållas. I promemorian uttalas (s.42) i konirolldelen all detåtminstone inte kan anses motiverat all avsälla några särskildaresurser för att kontrollera att de som fiskar i de aktuella områdena harbetalat sina avgifier. Kontrollnivån kommer således enligt förslagel all blilåg, sannolikl myckel låg. Då jag inte kan ansluta mig lill den i promemorianuttalade Uppfattningen alt det finns förutsättningar för all syslemel skall fungerautan förstärkt övervakningsorganisalion vill jag ifrågasätta om avgiftssystemetbör införas. Omändock ell sådani system med avgifier anses böra genomföras, har i promemoriandiskuterats vilka sankiionsformer som kan komma i fråga. Den mesl lämpligapåföljden har därvid ansetts vara etl lågt bötesstraff. Även här har jagemellertid invändningar au göra. Som del påpekais i promemorian (s 43) liggerde akluella överträdelserna på gränsen lill vad som bör vara kriminaliserat.Under senare tid har olika inilialiv lagils för alt avkriminalisera brotl avliknande art saml på olika säll begränsa brottsutredningar av den typ del härär fråga om. Skälen för dessa initiativ från statsmakternas sida är flera. Ellär all rättsväsendets begränsade resurser måste las lill vara på elt såeffektivt sätt som möjligl och i första hand inriktas mot den allvarligarebrottsligheten. Ett annal är all få bort den "överkriminalisering"som finns på vissa områden. Mot bakgrunden av del anförda finner jag inleskälen Ullräckliga för alt ha en straffsanktion på det här aktuella områdel.Vidare kan tilläggas. En väsentlig del av överträdelserna måste med den låga konirollnivåsom förutsätts antas bli obeivrade. Från mera allmänna utgångspunkter är det angelägetatl undvika att lagstiftningen får sådana konsekvenser, bl.a. med hänsyn lillde negativa verkningarna på den allmänna laglydnaden i samhällel. Motbakgrunden av del stora antal fritidsfiskare som den föreslagna lagstiftningenskulle komma atl omfatta och därmed de betydande avgifter det skulle bli frågaom framsiår del som rimligt atl någon form av kontroll-organisation byggs upp isyfte att upprätthålla det föreslagna avgiftssyste- 1984/85:107 142 mel.Det bör vara möjligt att här finna en lösning, som både tillgodoser kravet påenkelhet och effektivitet. (En möjlighet skulle kunna vara att ha lokalaövervakare med funktioner som var begränsade lill den här akluella kontrollen. )För egen del förordar jag således denna lyp av sanklionssystem i stället förett system med böter. 6.3Rikspolisstyrelsen: Styrelsen delar utredningens uppfattning att del inte ärsamhällsekonomiskt motiverat alt avsätta särskilda resurser för övervakning avdet fria handredskapsfisket i aktuella områden. Med hänsyn till atlfiskevårdsavgiften föreslås bli förhållandevis låg samt att avgiften avseskomma de fiskande tillgodo i form av fiskefrämjande ålgärder ärförutsättningarna goda för atl systemet skall fungera utan någon förstärklövervakning. Frånpolisiär synpunkl är del angelägel atl fiskelagstiftningen är så utformad atten enkel och fullgod kontrollmöjlighet av bestämmelsernas efterlevnadföreligger. Detta har enligt styrelsens uppfatlning blivit tillgodosett genombestämmelsen att elt särskilt frifiskekort skall medföras och på begäranuppvisas för den som utövar fiskelillsyn. Styrelsenlillslyrker utredningens förslag om etl lågl bötesstraff framför ensanktionsavgift. Den föreslagna påföljden kan dessutom bidra till atl den somkommer alt utnyttja det frisläppta handredskapsfisket fullgör sinavgiftsskyldighet. 6.6Generaltullstyrelsen: För kuslbevakningens del kan det bli aktuellt altkontrollera atl personer som fiskar med handredskap inom ifrågavarande områdenmedför frifiskekort. Kontrollen skall i så fall ske med hjälp av bl.a. kuslbevakningensnu disponibla resurser. Det kan redan nu förutsägas att aktuellkontrollverksamhet endast kan ske i begränsad omfattning med hänsyn lillsvårigheten att avsätta erforderliga övervakningsresurser för ändamålet. Därulöverbör erinras om alt det i praktiken är myckel svårt för enövervakningstjänsteman att vid kontrolltillfällel fastställa vem eller vilkasom är innehavare av aktuell enskild fiskerätt. Det kan därför i vissa områdenkrävas ganska omfattande undersökningar för alt fastställa om den fiskande ärinnehavare av den enskilda fiskerätten eller ej. Med hänsyn lill att deenskilda fiskerätisinnehavarna inte får kontrollera frifiske-korten, kan deockså förväntas ha slarka krav på att myndigheter (bl.a. ) skallutföra en relativt intensiv konlroll av frifiskekort. Föratt det klarl skall framgå vem som får kontrollera frifiskekort, föreslås att 3§ i förslag lag om fiskevårdsavgift ändras. Generallullsty relsen föreslår följande lydelse: Detla skall på begäran uppvisas för polis,kustbevakningstjänsteman eller särskilt förordnad fiskeiillsynsman. Medhänsyn lill atl bestämmelserna om jakivårdsavgift är intagna i lag om rätt lilljakt kan ifrågasättas om inte nu aktuella bestämmelser om fiskevårdavgift kundepå motsvarande sätt inarbetas i lag om rätt till fiske. 1984/85:107 143 Omså görs bortfaller även ovan redovisade behov av mera exakt beskrivning av vemsom har befogenhet att kräva uppvisande av frifiskekort, eflersom det i lagenom rätt till fiske klart framgår vilka befattningshavare som har all ulöva lillsynav efterievnaden av lagens beslämmelser. 6.7Fiskeristyrelsen: fritt handredskapsfiske enligt promemorians förslagkommer au svälla ökade krav på fisketillsynen inle minst för att de förutsattafiskevårdande åtgärderna skall få avsedd verkan. Styrelsen vill särksiltunderstryka behovel av en förbättrad tillsyn. Om styrelsens förslag underavsnitt 5.7 kan genomföras bör medel för tillsynsverksamheten kunna ställas lillförfogande i ökad ulslräckning. En god lillsyn kommer även del enskilda fiskettill nytta. 6.10Domänverket: Verkel har i princip ingel atl erinra mol förslagel attfiskevårdsavgift, med vissa undantag, skall erläggas av den som vill fiska i nuaktuella vatten. Däremot kan verket inie acceptera den inställning till konlrollsom redovisas i promemorian. En medvetet bristfällig uppföljning av atlfiskande löser fiskevårdsavgifien, bedöms av verkel resultera i atlallmänhetens rätlsmedveiande luckras upp även i andra fiskesammanhang än del nuaktuella. Verket anser att fiskevårdsavgifiens storiek bör vara sådan att denförutom all den läcker viss andel av intrångsersältningarna lill fiskevatienägareoch kostnader för fiskevård, även skapar ekonomiskl utrymme för konlroll och lillsyn.Avgiften bör indexregleras och från början inle vara lägre än . 6,16Länsstyrelsen i : Om inga särskilda konlrollresurser avses bliavsalta för övervakning av atl fiskevårdsavgift belalas lorde man få räkna meden omfatlande betalningssmitning. Emellertid finns övervakande myndighelerredan i dag i form av och sjöpolisen. Dessa bör naturiigtvis imån av resurser även sköta Ullsyn över att fiskevårdsavgifter betalas. Detta lordei sig vara belydligi enklare än övervakning av enskill fiske . Del ärdock givet atl någon effektivare övervakning genom dessa organ inte kan påräknas.Det är därior av avgörande betydelse all. i vart fall övergångsvis, en intensivupplysningsverksamhet bedrivs om del fria handredskapsfisket ochfiskevårdsavgiften - om en sådan införs. 6.24Länsstyrelsen i : Svårigheter kan givetvis uppkomma atl övervakainbetalning av fiskevårdsavgifter. En hell effektiv konlrollor-ganisaiion lordevara hell otänkbar. Åven av den anledningen finns det, för alt bekostanödvändig fiskevård motiv för alt hålla avgiften relativt hög, även om dettamedför all den laglydige får fullgöra även vad som ankommer på mindrenogräknade personer. Det kommer att vila eu siori ansvar på fritidsfiskarnasorganisation all verka för en god moral i detla sammanhang. 1984/85:107 144 Enligtgällande fiskelag har rättsägaren rätt att beslagta fångst och redskap för densom ertappas med att bryta mot lagen m.m. För en något bättre kontrollmöjlighetbör det därför övervägas om inte det s. k. frifiskekortet skall kunna uppvisasäven på begäran av fiskerältsinnehavaren. 6.25Länsstyrelsen i : 1 fråga om påföljd för underlåtenhet att betalafiskevårdsavgift anser att en sanktionsavgift ellerkontrollavgift bör övervägas i stället för bötespåföljd. Delta ligger i linje medsamhällets strävan att avkriminalisera bagatellartade förseelser och därigenomminska arbetsbelastningen hos åklagarna och de allmänna dom-stolama. 6.28Länsstyrelsen i : Den som fiskar utan atl ha betaltfiskevårdavgift eller inte medför bevis om att sådan avgift erlagts skallenligt utredningens förslag kunna ådömas böter om högst . Etl system medsanklionsavgift har övervägts men inte befunnits lämpligl på grund av att detur administrativ synvinkel skulle bli alltför tungrott. Förseelsernaär i sig inte enligt mening av sådan karaktär att de från straffrätlsligsynpunkt bör vara kriminaliserade. Möjlighelerna alt effektivt kontrolleraefterlevnaden av bestämmelserna kommer dessutom att vara synnerligenbegränsade eftersom någon förstärkt övervakningsorganisation inte förslås.Utredningen har inte heller visat atl ett judicielll förfarande avadministrativa skä) skulle vara lämpligare än ett system med sanktionsavgifter. 6.34Lantbrukarnas riksförbund: En förutsättning för att systemel medfiskevårdsavgift skall fungera är att tillsynen redan från början blir såeffektiv atl inle alltför många fiskare väljeratt fiska ulan att erläggaavgift. Förbunden tror inte att vetskapen om all avgifterna går lill fiskevårdskulle ulgöra elt så tungt väganade skäl att de fiskande enbart av dennaanledning skulle fullgöra sina skyldigheler. Del behövs en förstärkt fiskelillsynför kontroll av avgiftsskyldigheten liksom för upprätthållandet av ordningenoch efterlevnaden av bestämmelserna för fiskeutövningen i dessa vatten. 6.37 : Förslaget i promemorian om lillsyn är häpnadsväckande liksomförslaget alt, till skillnad mol , inte fiskerältsinnehavaren ska kunna kontrolleraatt vederbörande har frifiskekort. Enligt SOC:s mening är det nödvändigt altinföra en skärpt fisketillsyn. 6.38 : Fisketillsynen är bristfällig. Dessutom ärallmänhetens och myndigheternas rättsuppfattning vad avser fiske otillräcklig.Ett frisläppande enligt förslaget måste följas av etl ökat skydd, för de sombedriver yrkesfiske på enskilt vatten efter 1984/85:107 145 attraktivaarter t.ex. kräftor. Det torde bli oerhört svårt att övervaka de berördavattenarealerna. Härvid måste polis och annan övervakningsmyndighet geskraftigt ökade resurser och utbildning. 10 1984/85. Prop.1984/85:107 146 Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1950:596) om rätttill fiske dels att 21, 22 och 26 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels atl ilagen skall införas en ny paragraf, 20a§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid kusten av kommun i län, Stockholmslän, . ochBlekinge län saml i , , , och i Jämtlandfår svenska medborgare, utöver vad som följer av 7-11 och 14-20§§, Jiska i enskiltvatten med metspö, kastspö, pilk, pimpel och liknande redskap som förs frånhand och består av lina med en eller ett mindre antal krokar (handredskapsfiske). 21 §' Utlänning, som sedan minst två Utlänning,som sedan minst två år är stadigvarande bosatt här i ri- år är stadigvarandebosatt här i ri ket, är likställd med svensk med- kel, är likställd med svensk med borgare med avseende å fiske enligt borgare med avseende på fiske en- föreskrifterna i 6-20 §§. ligt föreskrifterna i 6-20(7 §§. I övrigl må den som ej är svensk medborgare bedriva fiskeenligt nämnda föreskrifter endast i den mån regeringen eller myndighel somregeringen beslämmer så medgiver. 22 §= Till förekommande av alt fiske Tillförekommande av atl fiske som är förbehållet innehavare av som ärförbehållet innehavare av enskild fiskerätt hindras eller ska- enskildfiskerätt hindras eller ska das genom fiske som utövas med das genomfiske som utövas med stöd av sladgande i 6-9 §§ eller stöd av 6-9 §§eller 11 ii/år rege- 11 § äger regeringen eller myndig- ringeneller myndighet som rege- het som regeringen bestämmer ringen beslämmermeddela före- meddela erforderliga föreskrifter skrifterrörande längden av de red- ' Senaste lydelse 1975: 176. ' Senaste lydelse I97.S: 176. Nuvarandelydelse rörande längden av de redskap som därvid får användas och avståndetmellan dem ävensom meddela förbud mot att utsätta skotar, nal eller annalfiskeredskap inom visst av-slånd från nolvarp som ulmärkts med märke somfastställs av myndighel som sagts. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer får också i annat fall än i första slyckelsägs meddela de föreskrifter som erfordras för all förebygga all fiske medfast redskap som ulövas med stöd av enskild fiskerätt hindras eller skadasgenom fiske som får bedrivas utan stöd av sådan rätl. skåpsom därvid får användas och avståndet mellan dem saml meddela förbud mot aUutsätta skolar, nät eller annat fiskeredskap inom visst avstånd från nolvarpsom utmärkts med märke som fastställs av myndighel som sagls. Regeringeneller den myndighel som regeringen bestämmer får också i annat fall än iförsta styckel sägs meddela de föreskrifter som behövs för all förebygga attfiske med fasta redskap och nät som utövas med stöd av enskild fiskerätthindras eller skadas genom fiske som får bedrivas ulan slöd av sådan fiskerätl. Om fiskevårdsområde,fiske inom nationalpark samt .samernas rått lill fiske i vissa delar av riketgälla särskilda bestämmelser. Denna lag skall inte lillämpasi den mån den strider mol föreskrifter .som har meddelats med stöd avnaturvårdslagen (1964:822). Om fiskevårdsområdesamt samernas rätt till fiske i vissa delar av landel gäller särskildabestämmelser. Dennalag Iräder i kraft den . Lagom ersättning för intrång i enskild fiskerätt 1 §Medför beslämmelserna om handredskapsfiske enligi 20a§ lagen (1950: 596) om rätl lill fiske ett inkomstbortfall för den som är innehavare av enskild fiskerätl, har han enligt denna lag rätl lill ersällning av slatenför skadan. Enkommun eller en landstingskommun har inte rätt till ersättning enligt dennalag. Detsamma gäller den som är fiskerättshavare till följd av elt avtal med enkommun eller en landstingskommun. 2 §Ersättningen bestäms i pengar att belalas på en gång. Om del är lämpligl och den ersättningsberättigade samtycker får ersättningen i stället lämnas antingen i form av ell bidrag lill den ersällningsberältigade för fiskevård och andra ålgärder som främjar frilidsfisket eller genom atl låter utföra sådana ålgärder. 'Senaste lydelse I97.S: 176. Prop.1984/85:107 148 3 § Anspråk på ersällning skall framslällas skriftligenhos fiskeristyrel sen före uigången av . Annars är rällen till ersällning föriorad. beslutar för statens räkning om ersättningsfrågor. Styrel sen skall i första hand genom förhandlingar söka Iräffa överenskommelse med den som framställt anspråket. Fiskerislyrelsens beslut skall meddelas ulan dröjsmål.Beslutet skall innehålla en upplysning om vad som föreskrivs i 4§. 4 § Är den somframställt anspråk på ersättning inle nöjd med beslut, fårhan väcka talan mot staten vid den faslighetsdomslol inom vars område fiskevaltnelär beläget. Sådan lalan skall väckas från den dag dåstyrelsens beslut delgavs sökanden. Annars är rälten lalan föriorad. 5 § Kammarkollegielförelräder slaten vid lalan inför domstol om ersättning enligt denna lag. 6 § Om talan omersättning ogillas men käranden har haft skälig anledning att få sin talan omersättning prövad av domstol, kan domstolen förordna att slaten skall ersällahonom hans rättegångskostnader eller all vardera parlen skall svara för sinakostnader. 7 § Beslut av fiskeristyrelsenenligt denna lag får inte överklagas. Denna lag Iräderi kraft . Inkomster somerhållits till följd av åtgärder som vidtagits efterden skall inteligga till grund för beräkning av ersättning enligt denna lag. 1984/85:107 149 Närvarande: juslilierådel Mannerfell, regeringsrådetWahlgren, juslitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 8 november1984 har regeringen på hemslällan av statsrådet beslutat inhämialagrådets yllrande över förslag till 1. lag om ändringi lagen (1950: 596) om rätt till fiske, 2. lag omersättning för intrång i enskild fiskerätt. Förslagen har inför lagrådel föredragits avhovrättsassessorn . Vid föredragningen har funniis tillgängliga skrivelser sominkommit lill lagrådet från elt antal organisationer och privatpersoner. Förslagen föranleder följande yllrande av lagrådel. Det remitterade förslaget har lill huvudsyfte au som etiled i samhällels rekreationspolitik ge allmänheten möjlighet till fritt handredskapsfiskei enskilt vatten längs , vid Gotlands kuster och Blekingessydkust saml i de fem . 1 anslutning till reformen föreslås ensärskild lag om ersällning för inkomstborifall som kan uppkomma hos den som ärinnehavare av enskild fiskerätt. Huvudregeln när det gäller rätlen lill fiske i enskilt vatienfinns i 5 S lagen (1950:596) om räll lill fiske (fiskelagen). Regeln innebäratt, såvitt inle annal stadgas i fortsättningen i lagen, fiske i enskilt vallenfår bedrivas endast av jordägaren eller den som enligt avtal, urminnes hävd.dom eller skattläggning eller på annan särskild grund äger rätt därtill. De i forlsiitt-ningeni lagen befintliga bestämmelserna om undantag från nu berörda huvudregeluppvisar en splittrad och svåröverskådlig bild av förhållandena på olika hållinom Sveriges sjöterritorium. Några enhetliga principer för behandlingen avfrågan om det fria fisket i enskilt vatten synes inte kunna urskiljas. Når del gäller kusttrakterna mä märkas att vid alllfiske i enskilt vatten år fritt, frånsett dock fiske efter osiron (13 §). Vidstörre delen av får allmänheten fritt bedriva fiske med rörligtredskap, dock inle efler lax (6 S). Längre söderut efter ostkusten är det friafisket deialjreglerai (7- 11 S!i). Vid öslra och södra kusler är fiske medrörligt redskap fritt (12 S). Åven allmänhetens rätt till fiske i enskiltvatten i de fem är deialjreglerat (16-20 SS). 11 1984/85. 1984/85:107 150 Delremitterade förslagel medför en väsentlig förenkling i förhållandena (seavsnitt 2.1 i remissprotokollet). 1 fråga om handredskapsfiskandel kommersålunda både allmänhelen och lillsynsorganen att slippa hålla reda på vargränsen går mellan allmänl och enskill vatten. Till det nu anförda måsleemellertid fogas en reservation. Del remitterade förslagel innebär en ändringäven av 22 § andra slyckel fiskelagen. Genom denna ändring avses au införa enmöjlighet för regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer allmeddela erforderliga föreskrifter lill förebyggande av alt fiske med nät, som ulövasmed stöd av enskild fiskerätt, hindras eller skadas genom frifiske. Om, som lagrådelnärmare kommer att utveckla i fortsättningen under nämnda förfatlningsrum,skyddsföreskrifter av här antydd art anses böra av exempelvis konirollskälutformas som förbud för handredskapsfisket inom vattenområden där nälfiskebedrivs, kommer myckel av förenklingsvärdet i den föreslagna reformen allförringas. Av fiskeristyrelsensremissyttrande framgår att omkring 90000 enskilda fiskerällsägare kommer attberöras av förslaget lill fritt handredskapsfiske. Föredragandedepartementschefen har i remissprotokollet inte redovisat sin uppfallning om deekonomiska verkningarna av förslaget ulan i samband med slåndpunktsiagandelatt reformen bör betalas rned budgetmedel - nöjt sig med atl tillkännage sin avsiklatt återkomma till anslagsfrågan i sin anmälan lill budgetpropositionen 1985.Under föredragningen inför lagrådel har uppgivits atl slalsverkels kostnaderuppskattas till ca . Beräkningenav statsverkets koslnader för reformen sammanhänger givelvis med utformningenav reglerna om ersättning lill de enskilda fiskerätlshavarna - en frågavartill lagrådet återkommer i det följande. bör emellertidberöras ett annal spörsmål av grundläggande betydelse för bedömningen avreformens konsekvenser. Detla spörsmål gäller del fria handredskapsfiskelsinverkan på fiskbeståndet. Föredragandedepartementschefen har ullalal (avsnitt 2.3) all den föreslagna reformenenligt bedömning inle kommer all inverka på fiskbestånden isådan omfattning alt något intrång kan anses ske i möjlighelerna att utnyttjaenskild fiskerätt. (Här bör anmärkas att uttalandel förekommer omedelbarlefter en redovisning av all fiskerättshavare kommer att förlora möjligheten atlgenom arrende eller fiskekort upplåta vattnet för handredskapsfiske.) Mot dellauttalande av föredragande departementschefen står på många håll uttryckta farhågorför beaktansvärda minskningar i fiskbestånd, till men för såväl yrkesfiskaresom husbehovsfiskare. Avfiskerislyrelsens remissyttrande i ärendel kan såvill angår inlrångs-verkningarnautläsas endasl all fiskerisiyrelsen anser atl etl handredskapsfiske"totalt sett" inte inverkar på fiskbestånden i sådan omfattning attintrång "regelmässigt" sker i den enskilda fiskerätten. Underföredragningen inför lagrådet har uppgivils all fiskerisiyrelsen i samband med Prop.1984/85:107 151 lagstiftningsärendets beredning i ifråga om utfisk-ningsproblematiken hänvisat till en skrivelse, dagtecknad den 8mars 1983, av sötvattenslaboratoriet. 1 denna skrivelse, som har varittillgänglig för lagrådet, behandlas främst behovel av särskilda skyddsåtgärderför olika fisksorter vid elt frisläppande av handredskapsfisket. Av den utredning som sålunda och i övrigt står tilllagrådets förfogande synes inle några säkra slutsatser kunna dras om reformensskadeverkningar för enskilda fiskerättshavare. Det synes dock inte föreligga egenlliggrund för farhågor all skadeverkningarna, totalt sett. skulle behöva bli av såmycket större ekonomisk omfaUning än vad som motsvarar den tidigare återgivnauppskattningen. Denna uppskattning kan stödja omdömet all reformen trots alllhar en begränsad ekonomisk betydelse. Det är i delta ljus man generelll börbetrakta de åtgärder för kompensalion ål skadelidande och den förhållandevisenkla ordning för reglering av ersättningsfrågor i fiskerislyrelsens regi somdel remitterade förslagel innehåller. Som lagrådet senare kommer atl utvecklainnebär det nu sagda emellertid inte att rälten till kompensalion fåreftersättas i sådana fall där för enskild person skada av någon betydelse verkligenhar uppkommit. Lagrådel övergår härefter till att behandla de viktigaprincipiella spörsmålen om förslagets förenlighet med regeringsformen (RF) ochmed åtaganden på grund av ratifikationen av Europeiska konventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samlav del första tilläggsprotokollet till nämnda konvention. Belräffande frågan om del remitterade förslagetsförenlighet med RF och därmed sammanhängande spörsmål vill lagrådet anföraföljande. Inledningsvisär av vissl inlresse alt notera innebörden av de ersättningsregler som isamband med fiskerältsreform upptogs i lagen (1950:599) om ersättningför mistad fiskerätl m.m. 1 lagens I § första stycket reglerades del i nu förevarandesammanhang mindre intressanta spörsmålet om ersätlningsrätt för det falljordägares fiskeräii hell utsläcktes genom lagstiftning om gräns mot allmänlvallenområde. 1 paragrafens andra slycke intogs ersätlningsföreskrifter för delfallet alt jordägares fiskerätt inskränktes därigenom att jämlikt de nya fiskerällsbe-stämmelsernaannan än innehavare av den enskilda fiskerätten fick bedriva visst fiske, somenligt äldre lag varit förbehållet strandägaren; utöver jordägare blev ocksåvissa andra som på särskild grund ägde ulöva enskild fiskerätt berättigade lillersällning. För berörda kalegorier innebar regleringen alt ersättning skulle ulgå"för värdet av förlorad förmån och för annan skada". Den förändring i rättsläget som den nu föreslagna reformenmedför kan i stort beskrivas på följande sätl.