prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Inom verket finns femenheter, en för utredningsverksamhet, en för industriell omvandling ochtillväxt, en för regional utveckling och finansiellt slöd, en försmåföretagsutveckling och en för administration. Inom verkel finns också ettplanerings- och informationssekretariat. Till verkel är knutet en regionalpolilisknämnd. Verksamheten vidindustriverket är indelad i huvudprogrammen Utredningsverksamhet, Industriellomvandling och tillväxt. Regional utveckling och Småföretagsutveckling. Tvåårsram för vissa anslag vid statensindustriverk" För alt underlättaverksamhetsplaneringen vid industriverket för treårsperioden /85-1986/87har en ram fastställts för vissa anslag för verksamheten under budgetåren1985/86 och 1986/87. Denna ram är fastställd till 448 milj. kr. utöver /85 ej disponerade medel (prop. 1983/84:135, NU 42, rskr 379)och omfattar följande anslag för /85: 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 36 - B 13.Branschfrämjande åtgärder - B 14.Småföretagsutveckling. Under anslaget B 1.Slatens induslriverk: Förvaltningskostnader föreslås i det följande atl vissakoslnader, som har belaslal anslag som inte omfattas av ramen förbudgetåren 1985/86 och 1986/87, i fortsättningen skall belasta della anslag.Som en följd av delta bör ramen ökas med inemot 3 milj. kr. från 448 milj. kr. lill inemot 451 milj. kr. Den närmarefördelningen av rambeloppel för /86 på de olika anslagen framgårav följande labell. Fördelningen av tvåårsramen på berörda anslag Anslag Förslag 1985/86 (1000-talkr.) Av den faslslällda ramenåterstår sålunda (448-1-3-223 =) 228 milj. kr. för /87. 1983/84 Ulgift 46508767 1984/85 Anslag 42262000 1985/86 Förslag 46040000 Anslaget fördelas fr. o.m. /85 på fyra program, nämligen Utredningsverksamhet,Industriell omvandling och tillväxt. Regional ulveckling samtSmåföretagsutveckling. I följande tabell anges för information enuppskattning av hur förvaltningskostnaderna kan komma alt fördelas mellan deolika programmen för /86. Huvudprogram Förslag1985/86 " (I 000-lal kr.) Industriellomvandling och tillväxt 15207 Anslagsberäkningen framgår av sammanställningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Beräknad ändring 1985/86 (+ 386000) (-1- 36 000) -1-1 502 000 anslaget A 1. anslaget E 1. anslaget E 4. givning m m. för föreslär i sinanslagsframslällning bl. a. följande. Huvudförslag 47 323 000kr. Pris- och löneomräkning-I- I . fickhösten 1983 ansvaret för driften och utvecklingen av länsplaneringens prognos-och informationssystem (UMDAC-syste-met). Verket beräknar en ökning avmedelsbehovet för /86 med . Ökningen hänförs till utvecklingskostnader för att förbättraden ekonomiska analysen, bl.a. i samband med utnyttjande av SIND-dala. För näsla budgetår börmedel för stålens induslriverk beräknas enligt etl ellårigl huvudförslag med enreduktion om . En del av besparingenenligt huvudförslaget kan åstadkommas genom den samordning och rationaliseringav administrativa uppgifter för myndigheterna på i somf. n. genomförs. Resullalel av detta arbete kommer att redovisas avmyndigheterna i anslulning lill deras anslagsframställningar för budgetåren1986/87 och 1987/88. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 38 Under budgetaret 1984/85har anslaget tillförts 1,35 milj. kr. från anslaget A I. Industrideparlementelför att täcka koslnader för dalabehandling, statistikinköp samt vissautvecklingsinsatser m. m. avseende regional planeringsverksamhet. Verksamhelenbör fortsättningsvis bekoslas frän industriverkets förvaltningskostnadsanslag.Jag har räknat med att detta ökas med molsvarande belopp. I detta sammanhang villjag ocksä beröra frågan om ell centralt register över alla företagsstöd. Dennafråga har berörts i flera sammanhang, bl. a. i prop. 1982/83: 113 omverksamheten vid statens industriverk m. m. (s. 48). Slalskontorel har i enrapport (1982: 15) lämnal förslag lill ulformning av ett sådant centraltstödregisler. Enligt förslaget skulle ett register bl.a. ge möjligheter tillkontinuerliga sammanställningar, uppföljningar och analyser av slödgivningen. Enligt min meninguppfylls kraven på aktualitet och säkerhet bäst genom tillförlitliga registervid resp. stödmyndighet. Etl centralt register skulle också bli dyrt atladministrera. Jag vill därför inteförorda att etl sädant stödregisler inrättas. De syften som elt sädant registerskulle fylla kan tillgodoses genom att befintliga register utnyttjas.Exempelvis kan beräkningar av stödens nettokostnader och regionala ochbranschmässiga fördelningar av slödgivningen göras med hjälp av insamladeenkäluppgifler frän stödmyndighelerna. Analyser av detta slag utförs sedannågra år tillbaka i industridepartementet och publiceras bl.a. i . Jag vill nämnaatt slatens industriverk på uppdrag av regeringen har lämnat ettförslag till datorbaserat registerför de stöd som administreras av verkel. Detta förslag bereds f. n. inomregeringskansliet. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag atl regeringen föreslår atl till : Förvaltningskostnader för /86 anvisa ettförslagsanslag av . 1984/85 Anslag 4500000 1985/86 Förslag 4500000 Från anslaget bestridskostnader för experter och tillfällig personal, reseersättning samt övrigakostnader som hänger samman med utredningsverksamheten inom statensindustriverks arbetsområde. Utredningsanslaget ingårunder budgetåren 1985/86 och 1986/87 i den föreslagna tvåårsramen på 451 milj.kr. för vissa av industriverkets anslag. 1983/84:135 omindustriell tillväxt och förnyelse beskrivs den allmänna inriktningen avutredningsverksamheten vid statens industriverk. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 39 Utredningsverksamhetenbedrivs bl.a. enligt de rikllinjersom regeringen fasisläller i en årlig utredningsplan. Utredningsplanen, somutformas efter förslag från industriverket, bör inle binda samlliga verkelsutredningsresurser utan möjliggöra all vissa uppkommande utredningsbehovkan tillgodoses. För innevarande budgelårgäller riktlinjer enligt regeringsbeslut . a. analyser av företag, grupper av företag, regioner,produktområden m. m. med uppdrag atl utreda energi-uiruslningsinduslrin,byggmalerialindustrin, storföretagens iniernalionali-seringsmönsler samtsmåförelagspolilik. Vidare omfattar ulredningsplanen analyser av olikafunktionella förhållanden inom industrin säsom induslrinära tjänsteproduktion,ny teknik/teknikspridning, lokal närings-polilik och företagsstöd. Flera av nupågående projekl beräknas pågå även under /86. har underinnevarande budgetår även fäll i uppdrag all ulreda orsaker till förändringarav antalet företagskonkurser, m. m. samt utvecklingsmöjligheter inom svenskträvaruindustri. skalllämna underiag tili utredningsplan för /86 senast den 15 maj1985. föreslåren infialionsuppräkning med av anslagel fill 4,7 milj. kr. för budgetårel1985/86, en ökning med . Förvaltningskostnaderna för industriverket ökar under /86, vilket medför att del inom den fastställda ramenför hela treårsperioden ej finns utrymme för någon höjning av anslagel.Anslagel bör därför föras upp med oförändrat belopp för /86. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill : Ulredningsverksamhel för /86 anvisa etlreservationsanslag av . 1983/84 Utgift 1000 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 Sprängämnesinspektionenär cenlral förvaltningsmyndighet för ärenden som rörexplosiva och brandfarliga varor. Inspektionen skall såväl meddelaföreskrifter och anvisningar beträffande sådana varor som utöva tillsyn ochhandlägga därmed sammanhängande ärenden. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Del övergripande syftetmed inspeklionens verksamhel är all förebygga alt personer och egendom kommer lill skada vid tillverkning, förvaring ochannan hantering av explosiva och brandfarliga varor. Sprängämnesinspektionenleds av en styrelse. Chef för inspektionen är sprängämnesinspektören.Inspektionen är organiserad på fyra seklioner: - enseklion för föreskrifier m. m., på vilken sektion även administraliva ärendenhandläggs, - enseklion för civila ärenden rörandeexplosiva varor och brandfarliga gaser, - enseklion för civila ärenden rörande brandfarliga vätskor och - ensektion för militära ärenden. Statens industriverkskall svara för sprängämnesinspektionens medelsförvallning och personaladministrationsaml lämna inspektionen del biträde i övrigl som behövs för dess verksamhel. Inspektionens verksamhel är avgiftsfinansierad.Avgift las ut av den som tillverkar eller imporlerar explosiv eller brandfarligvara (mängdavgift) eller i vissa fall av den som projekterar eller uppföranläggning för explosiv eller brandfarlig vara (projeklavgifl). Beräknad ändring 1985/86 Ulgifler Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Lokalkoslnader i-t 145 000) (-F 231000) -F 232 000 Sprängämnesinspeklionenhar anförtrotts viktiga uppgifter. Omfattningen av hanteringen av explosivaoch brandfarliga varor är stor. Det är enligt inspektionen tillräckligt allerinra om marknaden för bensin och eldningsoljor och om försvarets hanteringom sprängämnen, drivmedel m. m. Det är därför ettangelägel samhällsintresse atl inspektionen ges sådana resurser för fortsattainsatser, all riskerna för olyckor med person- och sakskador som följd kanminska vid hanteringen av sådana varor som det här gäller. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 41 Pris- och löneomräkningsaml förändringar på grund av statsmakternas beslut m. m. uppgår enligiinspektionen till -i- . 1 enlighel medregeringens besparingsdirektiv redovisar inspektionen en minskning avutgifterna med . Inspektionen bedömer att en sädan besparing endast ärmöjlig genom en minskning av de för lönekostnader avsedda medlen. Med hänsyn lill de negafiva följder av såväl kort-somlångsiktig art som delta skulle medföra för tillsyns-och föreskrifts-verksamheten hemsläller inspektionen att förslaget icke skallgenomföras. För näsla budgetår börmedel för sprängämnesinspeklionens verksamhel beräknas med utgångspunkt iinspeklionens förslag. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jagkostnaderna för denna verksamhet till . Jag hemställer alt regeringen föreslår all tillSprängämnesinspektionen för budgetårel 1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling 1983/84 Utgift 20000000 Reservation 1984/85 Anslag 18000000 1985/86 Förslag 16000000 Frän anslagel betalasbidrag lill för Företagsutveckling (SIFU), som bedriverfortbildning för bl.a. småföretag inom främst lekniska och ekonomiska ämnen.SIFU:s administration och viss kursverksamhet är förlagd lill . Enbetydande del av kurserna bedrivs dock på andra plalser i landet, främsl iStockholm, dil även hela elekiro-nikavdelningen är förlagd. 1981/82: 100(bil. 17 s. 48) redovisades en plan för utvecklingen av bidragel till SIFU.Enligt planen skulle bidragel för budgetårel 1985/86 uppgå till 16 milj. kr. Stiftelsen ansöker ombidrag dels för ordinarie verksamhet under /86 med 17,8 milj.kr., dels för alt täcka omlokaliseringskostnader m.m. med 3,7 milj. kr., delsför att finansiera upprustning av lokaler i med 2 milj. kr. De totaltsökta bidragen uppgår till 23,5 milj. kr. SlFU:s verksamhet bidrari hög grad till att föra ut kunskap om ny teknik m. m. till främsl mindreföretag. I enlighet med den nämnda 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet planen för utveckling av det slatliga bidrageltill SIFU förordar jag att anslagel beräknas lill 16 milj. kr. Jag kommer senare dennadag vid min anmälan lill tilläggsbudget II lill statsbudgeten /85 atl föreslå att SIFU, som en engångs-insals, beviljas vissamedel för alt täcka kostnader som uppkommit vid övergången till den dubblalokaliseringen till och Slockholm m. m. Jag har erfarit all SIFUavser all se över verksamhelen i syfte att bättre klargöraförulsällningarna att fullgöra sina induslripolitiska uppgifier och för attskapa en bas för en sund ekonomisk utveckling. Jag anser - mot bakgrund avSlFU:s ansträngda ekonomi - atl en sådan översyn skulle vara av slort värde. Jag hemställer att regeringen föreslår att till jör Förelagsutveckling för /86 anvisa eltreservaiionsanslag av . 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 4 465 000 4 528000 4713000 Nämnden förhemslöjdsfrägor, som inrältades den , skall ta initiativ till,planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådanauppgifier inte ankommer på annan statlig myndighet. Nämnden skall inom sill verksamhetsområdefördela statligt stöd lill hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden består av högslnio ledamöter. Föredragande i nämnden är förste hemslöjdskonsulenten. skall svara för nämndens medelsförvaltning ochpersonaladministration samt lämna nämnden det biträde i övrigl som behövs fördess verksamhel. -t- 896 000 4- 65 000 -1- 447 000 -120000 -83000 -1- 54 000 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 43 Pris- och löneomräkningsamt förändringar pä grund av slalsmaklernas beslut m. m. uppgår enligtnämnden till -i- . I enlighel medregeringens besparingsdirektiv redovisar nämnden en minskning av utgifterna med95 . En besparing av den akluella storleken skulle enligt nämnden medförabeslående och oreparabla skador på vitala delar av hemslöjden. Besparingen bördärför inte genomföras. Nämnden har beaktatmöjligheterna lill omprioriteringar och föreslår, oavsett ombesparingsalternativel genomförs eller inle, atl medel till en ijänsl somspelskonsulenl överförs frän anslagsposlen Övrig verksamhel lill anslagsposlenKonsulenlverksamhet för all säkerställa den betydelsefulla konsulentverksamhelsom bedrivs vid Föreningen . Nämnden anser det varasynnerligen angeläget all hemslöjdsorganisationen på regional nivå byggs ul isnabbast möjliga lakl i enlighel med vad beslutat (prop. 1980/81: 87,NU 42, rskr 276). Nämnden föreslär därför atl medel beräknas för en nysameslöjdskonsulenl och fyra nya länshemslöjdskonsulenter (-).' För att skall kunna fullgöra sina vikliga uppgifierför svensk hemslöjd och dess ulveckling bör bidragel lill förbundet vara minsloförändrai och anpassat lill kostnadsutvecklingen, vilkel innebär enuppräkning med . i förhällande lill besparingsalternativet. Nämnden anser att del ärav speciell vikt atl insalser görs för att bevara särskilt värdefulla slöjdtekniker,säkra tillgången pä slöjdråvaror samt genomföra ett projekt rörande hemslöjdenssysselsättningseffekter i glesbygden. Övrig verksamhet bör därförräknas upp med . i förhållande till besparingsalternativet. På grund av hög arbetsbelastningbör den assistenttjänst som finns inrättad vid nämnden i fortsättningen kunnabesättas utöver halvtid. Vidare bör nämnden få ekonomiska resurser för att ihögre grad kunna sätta sig in i hemslöjdsverksamhel pä det lokala planet (-. För nästa budgetår börmedel för främjande av hemslöjden beräknas med utgångspunkt i det redovisadehuvudförslaget. För atl slå vakt om denvärdefulla konsulentverksamhel som bedrivs vid Föreningen harjag räknat med all medel överförs från anslagsposterna och Övrig verksamhel till anslagsposlenKonsulentverksamhel. Medlen, som ulgör det slalliga bidraget fillspetskonsulenlverksamheten, bör beräknas på samma sätt och utgå efter sammaprinciper som gäller för länshemslöjds-konsulenterna. Jag har vidare underanslagsposten beräknat medel som gör det möjliglför nämnden alt möla den ökade arbetsbelastningen. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 44 Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår att till Främjande avhemslöjden för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Ulgift 30000000 1984/85 Anslag 20000000 1985/86 Förslag 20000000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961: 77, SU 89. rskr 233), hartill uppgift all främja näringslivets ulveckling i . Riksdagenbeslulade (prop. 1980/81:51, NU 22, rskr 131) om fondens fortsattaverksamhet - 1985 och fastställde en ram av 150 milj. kr.för statens bidrag till fonden under budgelåren 1981/82-1985/86. Beslutetinnebar bl.a. all fondens verksamhel iökad utsträckning skall inriktas mot industriellt utvecklingsarbele. Riksdagenhar senare beslulal att minska ramen lill130 milj. kr. 1983/84:40 bil. 10, NU 8, rskr 94). Norr la n dsfonde n För /86föreslår Norrlandsfonden ett bidrag av 30 milj. kr. har tagitställning till Norrlandsfondensverksamhel och fastställt en ram för statens bidragunder . Jag beräknar bidragel för budgetårel 1985/86 lill 20 milj.kr. Jag avser att /riksmöteförelägga regeringen förslag om Norriandsfondens verksamhet efler uigången avår 1985. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Medelsiillskolttill Norrlandsfonden för budgetårel 1985/86 anvisa etl reservaiionsanslag av20000000 kr. Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB 1983/84 Utgift 812169427 1984/85 Anslag 980000000 1985/86 Förslag 860000000 Från anslaget beslridsutgifter för kostnadsläckning till AB () för skillnadmellan ul- och upplåningsräntor samt för 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 45 kursföriust inom ramen för syslemet medstalsstödda exportkrediter som SEK lämnar enligi beslut (prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU 73, rskr 379 och prop. 1978/79:49, NU 17, rskr115) saml är 1981 (prop. 1980/81:130, NU 58, rskr 246). Systemel innebär allSEK har givils möjlighet attfinansiera exportkrediter till räniorsom ligger under upplåningskostnaderna. SEK kan redan på offertsladiet lämnaen utfästelse om sialsstödd kredil. Förelagen kan därigenom redan i samband medofferl-givningen erbjuda fasl ränla för finansieringen av en exportaffär.Slaten läcker skillnaden mellan ufiåningsränta och upplåningskoslnad saml denkursförlust som uppkommer vid ut- och upplåningen. Reglerna förkreditgivningen älerfinns i förordningen (1981:665, ändrad senasl 1984:688) omexporlkredilfinansiering med statligt stöd. Enligt förordningen skall villkorenför krediterna stå i överensstämmelse med de överenskommelser om riktlinjer förbegränsning av statligt slöd vid ex-portkredilgivning som har biträttinom , främst den s. k. consensusöverenskommelsen, saml med tillämpningenav överenskommelserna. För finansiering av fartygsexporl gäller en särskildOECD-över-enskommelse. ligger de svenska räntesatserna mellan0,och över de överenskomna minimiräntorna. Till minimirän-tornaläggs ell allmänl påslag på 0,i samlliga fall samt etl extra påslag på 1,5%på krediter i svenska kronor. Det ankommer pä regeringen atl beslula om dessapäslag. Härutöver lillkommer SEK; s s. k. kosinadsmar-ginal på f. n. lägst . Minimiräntorna i dennämnda consensusöverenskommelsen relateras till dengenomsnittliga nivån för världens kapitalmark-nadsränlor beräknade eflerInternationella valutafondens Special Drawing Rights, SDR. När dengenomsnittliga räntan höjs får höjningen fulll genomslag. När SDR-räntansjunker, sänks consensusränian med en del av sänkningen. Förändringarna mäts engång per halvår. Överenskommelsen innebär atl risken för ökningar i koslnadernaför framlida exportkreditslöd undanröjts. 1 normalfallet blir f.n. del slatligastödet i krediter till rikare litel, särskilt om de extra svenskapåslagen beaklas. För krediter lill i-länder, som huvudsakligen berörvarvsinduslriprodukter (plattformar, riggar elc.) innebär villkorenmarknadsmässiga räntenivåer. För de fattigaste är minimiräntan idecember 1984 10,. för medelinkomstländer 11,55-11,och för i-länder13,35-13,oräknat de svenska påslagen. Farlygsräntorna ligger dock kvar påen låg nivä, . enligt den särskilda överenskommelsen. De svenskaexportkrediiränlorna ligger, som nämnts, högre. På grund av fallandemarknadsränta kan en mindre sänkning av minimiräntorna antasske ijanuari 1985. SEK har redovisatkapitalvaruexporlens utveckling . Efter en kraftig ökning avnyullåningen lill i-länder (främsl fartyg) och till (elektrisk ochelektronisk utrustning) skedde en avmätt- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 46 ning som fortsatt under är 1984. Trolsen fortsall uppgång i kapitalvaruexporten som helhet har efterfrågan påkrediter minskat. Delta anges bero på dels en ändrad marknadsinriktning hos desvenska exportföretagen från och statshandelsländer mot i-länder,dels de högre koslnaderna i det svenska systemet. Ett antal företag redovisaratt svårigheter på finansieringsområdel liksom köparländernas minskande betalningsförmågainneburit avbräck för projektförsäljningen. SEK har vidare redovisalbedömningar av de framlida kostnaderna för kreditgivningen uiifrån vissaantaganden. SEK-systemet förstatsstöd till finansiering av kapitalvaruexporten infördes för all möta andraländers kraftiga subventioner av deras kapiialva-ruexport genom exportkrediter.Den internationella konkurrensen med krediter till har förskjutitstill alt avse ännu förmånligare krediter, i första hand s. k. u-krediter viau-landsbiståndet. Anpassningen av minimiräntesatserna i de internationellaöverenskommelserna till marknadsräntorna innebär all subventionsinslagetminskar. konslalerade jag att inslaget av statsstöd i nyakrediter skulle komma all minska. Den minskningen fortsätter . Mol dennabakgrund förordar jag atl SEK-systemet bibehålls t. v. Statens kostnader för destalsstödda exportkrediterna täcks innevarande budgetär över tre anslag,nämligen B 7. Kostnader för stalsstödda exportkrediter genom AB SvenskExportkredit, B 8. Kostnader för stats-stödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m. m. samt B 9. Ersättning för exlra kostnader för förmånligkreditgivning till . SEK har att inkomma med en framställning omkostnadsläckning för räntedifferenser och eventuella kursförluster lillregeringen kvartalsvis i efterskott. SEK har redovisalbedömningar av de framtida kostnaderna för den stalsstödda kreditgivningen. Förden ordinarie kapitalvaruexporten exkl. varvsproduktion och u-krediter fömtseskostnader med ca 900 milj. kr., varav näslan hela beloppet avserredan gjorda förpliktelser i form av utestående krediter, kreditavtal och bindandeanbud. På grund av lägre volymer av kreditfinansierad exporl och högreullåningsräntor beräknas kostnaderna sjunka med ca 50-100 milj. kr. Beräkningen är dock osäker, bl. a. är valutakursutvecklingensvårbedömd. Jag bedömer kostnaderna för /86 till 860 milj. kr. Jag hemsläller att regeringen föreslär att till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning genom AB för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 47 Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m.m. 1983/84 Utgift 521828074 1984/85 Anslag 480000000 1985/86 Förslag 450000000 Under detta anslagredovisas kostnader för stalsstödda exportkrediter till fartyg, riggar m.m.,dvs. produkter som varvsindustrin tillverkar och där säkerheten för krediter iflertalel fall ulgörs av s. k. fartygskreditgaranti. Anslagsberäkningen byggerpå den bedömning av de framtida kostnaderna för statsstödet som AB SvenskExportkredit har lämnat. Till största delen avser kostnaderna redan gjordaåtaganden. Hänsyn har därvid tagits bl.a. till den del av varvsproduklionen somavses gå på export. Med hänvisning till vadjag har anfört här och under punkten B 7. hemställer jag att regeringenföreslär att till Kostnader förstatsstödd exportkreditgivning avseende export av fartyg m. m. för budgetåret1985/86 anvisa ell förslagsanslag av . Ersättning för extrakostnader för förmånlig kreditgivning till 1983/84 Utgift 22903 500 1984/85 Anslag 55000000 1985/86 Förslag 90000000 Under detta anslagredovisas extra kostnader som uppkommer för förmånliga krediter tillu-länderna. Dessa krediter ges lill villkor som är fördelaktigare för köparenän andra exportkrediter och koslnaden belastar delvis biståndsanslagen.Kostnadsberäkningen bygger på den bedömning som AB harredovisat. har beslulalall ett nytt system för s. k. u-krediter införs fr. o. m. (prop. 1983/84: 100 bil. 5 punkl C 8, UU 15, rskr 334). Del här aktuellaanslagel kommer därför alt för näsla budgetär endasl belastas av kostnader föråtaganden som görs intill utgången av . Med hänvisning till vadjag har anförl här och under punkten B 7. hemställer jag alt regeringenföreslär att till Ersällning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till för budgetåret1985/86 anvisa ell förslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 48