prop · G80362 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:62 omändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd, m. m.; Regeringen föreslär att anta de förslag som harupptagils i bifogade uldrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. har () ochLandsorganisationen i (LO) träffat en preliminär överenskommelse om permit-teringslönoch om inrättande av en s. k. permitteringslöneanordning SAF-LO.Överenskommelsen förutsätter statlig medverkan i fräga om finansieringen. Dennya ordningen innebär att en arbetstagare som permitteras skall få full lön avarbetsgivaren . Kostnaderna för detta skall bärasav den permitterande arbetsgivaren med bidrag från en permitteringslöneanordning,som i sin tur finansieras dels kollektivt av arbetsgivarna genom en avtaladavgift, dels genom bidrag frän staten. Liknande överenskommelser kan förväntas komma att ingås ocksäpä andra delar av arbetsmarknaden där permitteringar är tillåtna. I propositionen föreslås att 21 § anställningsskyddslagenändras så att beslämmelsen ger uttryck för en grundsals om full lön under hela permitteringstiden.Avsteg från regeln skall kunna göras genom kollektivavtal som träffats påförbundsnivå. Även icke kollektivavlalsbundna arbetsgivare med permitteringsrättskall i förhällande till sina arbetstagare kunna följa de villkor som gällerenligt kollektivavtal i branschen. Vidare föreslås nägra följdändringar i bl.a.anställningsskyddslagen. Statens bidrag till permitleringslöneanordningar, somföreslås bli . för varje hel permitteringsdag, avses att finansieras påsamma sätt som bl.a. arbetslöshetsförsäkringen f.n. finansieras. Lagförslagen föreslås träda i kraft den . 1984/85:62 2 Lag om ändring i lagen (I982:8U) om anställningsskydd Hiirigenom föreskrivs i fräga om lagen (1982:80) omanställningsskydd dels all 24 S skall upphöra all gälla. (/(/,v att 2. 22 och 33 SS saml rubriken närmasiföre 22 S skall ha nedan angivna lydelse. Finns del i annan lag eller i förordning som har meddelatsmed slöd av lag särskilda föreskrifter som avviker frän denna lag, gäller deföreskrifterna. Avtal är ogiltiga i den män de upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheter enligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en cenlral arbetstagarorganisation fär dock göras avvikelser från 5, 6. Il, 15. 22, 24-28, 32, 33, 40 och 41 SS. Den närmare beräkningen av förmåner som avses i 12 S saml avvikelser från bestämmelserna i 30 S, sävilt gäller besked enligl 15 S. liksom bestämmelserna i 30 och 31 SS, såviti gäller den lokala arbetstagarorganisationens räUigheler. tär ocksä beslämmas på det sättet. Avtal är ogiltiga i den män de upphäver eller inskränker arbetstagarnasrättigheter enligl denna lag. Genom kollektivavtal som har slutils ellergodkänts av en cenlral arbetstagarorganisation lär dock gö ras avvikelserfrån 5. 21, 22, 25-28. 40 och 41 SS. Den närmare beräkningen av förmäner som avses i 12 S samlavvikelser frän bestämmelsema i 30S. såviii gäller besked enligl 15 S. liksombestämmelserna i 30 och 31 SS. såvill gäller den lokala arbeistagarorgani-salionensräUigheler. lår ocksä beslämmas pä del sättet. Avtal om avvikelser från reglerna i 21 S .får träffas ävenutanför kof leklivavtalsförliålhtiideii. om tivtu-lei innebär allkollektivavtal stun med slöd av andra stycket hur träffats Jörverksamhetsområdet skall tillämpas. När efter bemyndigande av en cenlralarbetstagarorganisation ell lokall kollektivavtal har iräffats om avvikelserfrän 22 S får avtalet tillämpas i fråga om uppsägning av arbetstagare som viduppsägningstidens slut är och bara om arbetsgivarenfår den centrala arbetstagarorganisationens medgivande lill varje enskilduppsägning. En arbelsgivare som är bunden av ell kollekfivavtal enligtandra stycket fär tillämpa avtalet även pä arbetstagare som inte är medlemmarav den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbeie somavses med avtalet. Senasle lydelse 1984:510. En arbetstagare som har blivit uppsagd har rätt att underuppsägningstiden behålla sin lön och andra anställningsförmåner även omarbetstagaren inte får några arbetsuppgifter alls eller får andraarbetsuppgifter . Om vissa iinstäUning.sfönnåner enligt lag utgår endast förarbetad tid. skall med sådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbärförmåner enligl första stycket. En arbetstagare som har varitpermitte-rad eller sammanlagt undersamma kalenderår har rätt till lön och andra anställningsförmåner Jörytterligare permitteringslid. Förmånerna får inte understiga vad Som normaltskulle ha utgått om arbetstagaren hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Hur enarbetstagare varit permuterad före ett sådant byte av anställning som avses i3§ första stycket, skull permiiteringen räknas med när det avgörs om arbetstagarenhar rätt till förmåner enligl första stycket. Om vissa anställningsförmånerenligt lag ulgår endast för arbetad tid. skall med så-diin tid jämställas tidunder vilken arbetstagaren upphäi förmåner enligt första stycket. Rällen lill lön och andra anställningsförmåner gäller ej,om permiiteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller av andraskäl inte är sammanhängande till sin nalur. Enarbetstagare som permuteras har rätt till samma lön och andraanställningsförmåner som om arbetstagaren hade fått behålla sinaarbetsuppgifter. Detta gäller dock inte om permiiteringen är en följd av attarbetet är säsongbetonat eller av andra skäl inte är sammanhängande tiU sinnatur. Turordningvid uppsägning och permiltering Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande lurordningsregler. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist och vid permilteringskall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetslagarnas plats i lurordningen bestäms medutgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningslid hosarbetsgivaren. Prop.1984/85:62 4 Nuvariinde lydelse Föreslagen Ivdelse re med längre anställningslid har företräde IVamrör arbclsiagarcmed ki>ria-re anställningslid. Vid lika anslällningslid ger högre äklcrförenade. Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fonsall arbetehos arbetsgivaren, gäller som förutsällning för företräde enligl lurordningenau arbeisiagaren har tillräckliga kvalifikationer för det forisaiia arbetet. Har arbetsgivaren flera driftsenheter, tästslällslurordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eller brukar varabunden av kollekfivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avlalsonuäde.Finns del i ell sådani fall flera driftsenhcier pä samma ort. skall inom en arbeislagarorga-nisationsavtalsomräde läslställas en gemensam lurordning lör samlliga enheier pä orten,om organisationen begär del senasl vid förhandlingar enligl 29 S. Vid en permiltering som är iiv enstaka och kintvarig naturoch som inte har kunnat förutses får arbetsgivaren, utan hinder av reglerna iandra och tredje styckena, per-initlera de arbetstagare som närmast berörs avdriftsavbrottet. En arbelsgivare, som vill alt en arbetstagare skall lämnasin anställning när arbetstagaren uppnår den ålder som medför skyldighel altavgå med ålderspension eller, om någon sädan avgängsskyldighei inie finns, vidfyllda är, skall skriflligen ge arbetslagaren besked om della minst en månadi förväg. Om en arbetsgivare vill all en arbetstagare skall lämnasin anställning i samband med att arbetstagaren fär rätt lill helförtidspension enligl lagen (1962:381) om allmän försäkring, skall arbetsgivarenskriflligen ge arbetstagaren besked om detta sä snart arbetsgivaren har fältkännedom om pensionsbesluiet. En arbetstagare som är anställd En arbetstagare som är anställd tills vidare och har uppnätt den ål- tills vidare och har uppnätl den ål der som anges i första stycket har der som anges i förslå slyckel har inte rätt till längre uppsägningstid inte räu lill längre uppsägningsiid än en månad och har inle heller fö- än en manad och har inie heller fö reträdesrätt enligl 22-25 H. reträdesräll enligt 22, 23 och 25 H. Denna lag träder i kraft . .Avtal om permiltering.som har ingåtts före lagens ikraftträdande, är utan verkan i den män avtaletinnefattar avvikelse från den nya lagen. J984/85:62 5 Lag om be.slutanderätt för bolag eller annan juridiskperson med uppgift att lämna permitteringslöneersättning Härigenom föreskrivs föliande. 1 S Enligl denärmare lorcskrifter som bcshiliis av regeringen eller myndighet somregeringen hestämmcr fär bolag eller annan juridisk person med uppgift all lämnaersäuning lill arbetsgivare st)m har helalat permitlerings-lön beslula i frågorom slalsbidriig lill sädan lön. 2 § Lagen(1969:93) om bcgriinsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt skall tillämpas päbidrag som avses i denna lag. 3 § Beslul som avsesi 1 S fär av en arbetsgivare överklagas hos arbcls-marknadsstyrelsen.Styrelsens beslut i cd sådant ärende fär inle överklagas, om inte annal följerav lagen (l%9:93) om bcgriinsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7S lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. ' Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 7S Arbetsmarknadsavgifter förs till Arbetsmarknadsavgifterförs lill staten för finansiering av arbetslös- staten förfinansiering av helsersätlning enligl lagen /. (1973: 370) om arbelslöshctsförsäk- lagen (1973:370)om arbclslöshels- ring och lagen 11973: 371) om kon- försäkring och lagen (1973: 371) om tant arbetsmarknadsstöd samt ut- kontant arbetsmarknadsstöd, bildningsbidrag vid arbetsmark- 2. utbildningsbidrag vid arbets- nadsutbildning och yrkesinriktad marknadsutbildningoch yrkesinrik- rehabililering. bidrog till permitteringslöneersättning. Denna lag träder i kraft den . Prop.1984/85:62 6 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , , . R. Carisson, , , Thunborg. Lagrådsremiss med förslag till ändring i lagen (1982:80)om anställningsskydd träffade () och i (LO) en preliminär överenskommelse om permitieringslönoch om inrättande av en s. k. permitteringslöneanordning SAF-LO.Överenskommelsen är avsedd att träda i kraft den och ersätter dåöverenskommelsen om permitieringslön mellan SAF och LO av medändringar av . med den nya SAF-LO-överenskommelsenavses i anslutning därtill träffade förbundsavlal träda i kraft. SAF-LO-överenskommelsen förutsätter statlig medverkan i frägaom finansieringen och är preliminär i avvaktan "på att statsmakternafattar beslul om statsbidrag. Överenskommelsen bör fogas lill detta protokoll som bilaga1. för samfällt ägda företagoch organisationer (SFO) och LO träffades en preliminäröverenskommelse med motsvarande innehåll och under samma förutsättning som SAF-LO-överenskommelsen.För de kooperativa och folkrörelseägda företagens del pågår för närvarandeförhandlingar om ett nytt permitlerings-löneavtal mellan () och LO. Jag har fortlöpande hållits informerad om parternasförhandlingar om nya permitteringslöneöverenskommelser. Avsikten med de nyaavtalsreglerna är att arbetstagare som permitteras skall få full lön avarbetsgivaren och slå lill dennes förfogande under hela permitteringstiden.Därmed kommer arbetstagarna inte längre att behövafalla tillbaka pä arbetslöshetsförsäkring eller kontant arbetsmarknadsstöd ochinte heller behöva vara anmälda hos arbetsförmedlingen såsom arbets.sö- 1984/85:62 7 Kostnaderna för löner under permillering kommer enliglden preliminära överenskommelsen alt bäras av de permillerande arbelsgivarnamed bidrag frän permillcringslöneanordningen. Denna finansieras i sin lur dels kollckliviav arbelsgivarna genom en avlalad avgift, dels genom bidrag från slalen, Slalensbidrag har i samråd med expertis frän regerings-' kansliel beräknats med utgängspiinkli de koslnader som slalen nu har för arbetslöshelsförsäkring och kontant arbelsmarknadsslödvid pcrmillerinp-ar. Jag kommer all föreslå regeringen all läggafram förslag för riksdiigen i Iräga om finansieringen av en slatlig medverkan ietl nytt pcrmiiieringslönesyslem i enlighel med de mellan parlerna preliminärt avtaladenya reglerna. Som framgår av de preliminära överenskommelserna om inrällandcav permillcringslöneanordningar SAF-LO och SFO-LO forlsäller arbetet pä de organisatoriskaoch administrativa frågor som föranleds av den nya ordningen. Till de huvudfrågorsom behandlas i del arbetet hör valet av organisationsform för pcrmitteringslimeanordningarnaoch närmare regler föl verksamhelen i anordningarna och för förfarandet videventuella tvister. För statens del ägnas arbetel ät all finna lämpliga formerför insyn och inflyUmdc i verksamhelen i syfte all säkerslälla nödvändigkontroll över den slalliga insalsen. Vidare behandlas frågan om anslulning tilldet nya syslemel även av arbelsgivare som inle tillhör SAF eller SFO men som enliplgängse arbetsrältsligt synsätt fär anses ha permitteringsrätt. Enligl de planer som föreligger kommer organisationenav permitle-ringslöneanordningarna alt i slora drag uiformas pä följande sätt. Mellan berörda huvudorganisationer kommer att träffasavtal om inrällandc av sliflelser. vilkas huvudsakliga uppgift blir attuppbära i kollektivavtal bestiimda avgifter för permitteringslöneersättningfrån de anslutna arbetsgivarna saml beslula om hur dessa avgifter skall användas.Den arbelsgivare som blir bunden av en permilteringslöneöverenskommelse kommer aiilomatisklau bli anslulen till en sädan stiftelse. En kolleklivav-talslös arbetsgivare,som har rält att permittcra, blir anslulen försl sedan han Iräffal avial medstiftelsen om alt belala avgift. I de förhandlingar som fiSr närvarande försmellan SAF och LO är parterna ense om att Arbelsmarknadensförsäkringsaktiebolag () skall handha förvaltningen av parternas sliftelse.Till etl av särskill tillskapat dotterbolag för utbetalning av permilteringslöneersältningenskall stiftelsen resp. staten skjuta till bidrag. som jag tidigarehar nämnt, alt staten skall ha insyn i verksamhelen. En övergång till en grundsals om full lön under hela permitleringslidenhar bedömls böra föranleda ändringar i reglerna om lön och andra förmänerunder permillering i 21 S lagen (1982:80) om anställningsskydd och en översynäven i övrigi av berörda regler i arbelsmarknadslagsliflningen. I enpromemoria, som har utarbetats inom arbetsmarknadsdepartementels Prop.1984/85:62 8 rältssekrelariat, har redovisats resultatet av en sädanöversyn. Promemorian bör fogas till protokollet som bilaga 2. Efter remiss har yttranden över promemorian avgelts avstatens arbetsgivarverk (SAV). , ,arbetsdomstolen (AD), , (), arbets-livscenlrum,universitets- och högskoleämbetet genom juridiska fakultetsnämnden vidStockholms universitet. , , ,, SHIO-Familjeföretagen, LO, (),Centralorganisationen /SR och Arbetslöshetskassornas samorganisation. LO har bifogat ell yttrande frän . En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tilldetta protokoll som hUaga 3. En arbetsgivares rätt alt ensidigt besluta om permilteringkan från en synpunkt betraktas som ett utflöde av rällen att leda förelaget,vilken ger möjlighet att ytterst bestämma om verksamhetens omfaltning. På de avtalsområdendär permitteringsrält föreligger anses den rättsliga grunden för möjlighetenatt tillgripa permiltering ligga i det enskilda anställningsavtalet och ikollektivavtalet. Några lagregler rörande permilteringsrätten som sådan finnsinte. I anställningsskyddslagen finns däremot regler om lön under permillering. Även om begreppet permiltering inte närmare hardefinierats i lag synes det bland parterna på arbetsmarknaden inte råda nägradelade meningar om begreppels huvudsakliga innebörd. Med permiltering förståsatt en arbetsgivare pä grund av tillfällig arbetsbrist, driflsstörning ellerannan liknande omständighet inte kan tillhandahälla en arbetstagare någotarbete och alt han i samband därmed befriar arbetslagaren frän skyldigheten attnärvara på arbetsplatsen. Permiltering medför inte att arbetstagarens anställningupphör. Tvärtom anses arbetslagaren vara skyldig all under permitteringstidenstå till arbetsgivarens förfogande och alt med kort varsel kunna återupptaarbetet så snart det hinder som föranledde permiiteringen har bortfallit. Den praktiskt viktiga frågan i samband med permilteringgäller arbetslagarens rält till lön. På de avtalsområden där permilteringförekommer går arbetstagaren miste om lön och andra anställningsförmåner under permitleringsliden.såvida inle annal särskilt har avtalats eller föreskrivils i lag. Häri liggeren skillnad i jämförelse med vad som gäller pä de avtalsområden där permilteringinte förekommer, bl.a. inom Ijänslemannasektorn. Kollektivavtalen på dessasenare områden anses i princip innefatta en Prop.1984/85:62 9 skyldighet för arbetsgivaren all belala full lön lillarbetstagaren även om arbetsgivaren inte kan tillhandahälla något arbete.Rättsläget brukar här, måhända något oegentligl, beskrivas sä att arbetsgivarensaknar permille-ringsrält. Att en arbelsgivare även på dessa områden kan kommai en situalion där han på grund av arbetsbrist eller driftsslörning inte kanerbjuda arbetstagare arbeie är emellerlid oomtvistligt och det är regelmässigtocksä klart att arbetsgivaren dä kan befria arbetslagaren frän skyldighet attvara pä arbetet, låt vara att arbetstagarens rätt lill lön kvarstår. Den rättsliga utgångspunkten vid permiltering är såledesatt en permitte-rad arbetstagare inte är berättigad lill lön och andraanställningsförmåner . Denna princip har dock efterhandgenombrutits pä så sätt att permitieringslön under vissa förutsättningarbetalas enligt bestämmelser i permitteringslöneavial och ianställningsskyddslagen. En permitlerad arbetstagare som är ansluten till enarbetslöshetskassa har ocksä möjlighel alt få ersättning från kassan. De fleslaarbetstagare pä SAF-LO området uppbär lön eller annan ersättning underhela permitteringstiden. Denna ersättning motsvarar dock inte till fullo inkomstbortfallet.Summariskt och något förenklat kan följande sägas gälla för dessa arbetstagare.De första fem dagarna, dvs. för arbetslöshetsförsäkringen,betalar arbetsgivaren permitieringslön enligt bestämmelser i permitteringslöneavial.Därefter får arbetstagaren dagpenning från arbetslöshetskassan fram lill dessalt permitteringslönereglerna i anställningsskyddslagen blir tillämpliga. Frånden dagen betalar arbetsgivaren full lön. En arbetstagares inkomstbortfall i samband med permilteringkompenseras således enligt regler i skilda regelsystem. I vilken utsträckningdel sker är emellerlid beroende av flera omständigheter, bl.a. anställningstidenslängd i företaget, om arbetslagaren är ansluten lill en arbetslöshetskassa ochom upparbetad ersättningsrält föreligger. För en närmare beskrivning av permilteringsreglernaoch av arbetsdomstolens rättspraxis på området hänvisas till promemorian(bilaga 2). De nya permitteringslöneöverenskommelserna innebär, somjag inledningsvis nämnde, att en arbetstagare som omfattas av en sådan överenskommelsekommer alt vara bibehållen vid sin lön även om arbetsgivaren tillfälligt intetillhandahåller nägol arbeie. 1 praktiken får därmed de per-mitleringsbara arbelstagargruppernapä SAF-LO- och SFO-LO-omrä-dena etl löneskydd vid permiltering som motsvararvad som gäller för de s.k. icke-permilleringsbara arbetstagarkollektiven, bl.a.tjänstemännen. Rätt för arbetsgivare att permittcra arbetstagare utan lönkommer därmed all saknas över i princip hela arbelsmarknaden. 2.2 Principen om ett fullt löneskydd vid permittering 1 promemorian föreslås att anställningsskyddslagens permitteringslöne-reglerskall anpassas till de förhällanden som i permilleringslönehänseende Prop.1984/85:62 10 kommer att gälla pä arbetsmarknaden framöver. Denlagändring som förespråkas går ul pä att en arbetstagare skall varatillförsäkrad lön och andra anställningsförmåner även när arbetsgivaren intekan tillhandahälla nägol arbete och därför befriar arbetstagaren fränskyldigheten all vara pä arbetsplatsen. 1 promemorian anförs all denföreslagna nya lagregeln, liksom 21 S anslällningsskyddslagen i gällandelydelse, lar sikte på permiltering med den innebörd som detla begrepp har i denpraktiska tillämpningen pä arbelsmarknaden. Enligl promemorian berör lagregeln emellerlidinte per-mitleringsrällen som sådan utan bestämmelsen knyter enbart an tilllöneskyddet vid permittering. Medan della enligl gällande lag inträder efterviss lid. föreskriver den nya regeln alt arbetstagaren har rätt till full lönoch andra anställningsförmåner . Flertalet remissinstanser, bl.a. hovrätt.AMS, arbeis-livscenlrum. juridiska fakulietsnämnden vid universitet.Svenska kommunförbundet. LO och Arbetslöshetskassornas samorganisalionhar tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. Även om de gmndläggandntankarna i förslaget sålunda har mött ell på del hela taget positivt gensvarbland remissinstanserna har förslaget inle gäll hell fritt frän invändningar.Kritiska synpunkler har bl.a. framförts pä dess, säsom det har uppfatlats påvissa häll. alltför snäva avgränsning genlemol vissa typer av anställningar ochpå delar av den lagtekniska utformningen. Jag återkommer i det följande tillden kritiken. SACOISR och har inle tagit ställningtill förslagel. De har i remissvaren hänvisat till alt det inte berör derasverksamhetsområden. Endasl SHIOFamiljeföretagen har slälll sig helt negativtill förslagel. Enligl organisalionen är del oklarl på vilket säll förelagulan kollekliv-avtal resp. företag som är bundna av kollektivavtal utan altvara med i SAF skall anslutas till permilleringslöneanordningen. SHIO-Familjeföretagenanser mot den bakgrunden att ändringar i anställningsskyddstagen bör genomförasförst när erfarenhel erhälliis frän verksamhelen i permille-ringslöneanordningarna. Enligt min mening är del fulla löneskyddet vid permilleringen angelägen reform pä anställningsskyddets område, inle minst frän synpunktenalt den nuvarande ordningen i permilleringslönehänseende gör åtskillnad mellanolika arbetstagarkalegorier på arbetsmarknaden. Jag tänker då främst päskillnaden mellan arbetare och tjänstemän. Den utjämning i arbetsvillkoren somunder åren har ägt rum mellan arbetar- och Ijänstemannakollekti-ven har gettstyrka åt kraven på all denna kvardröjande orättvisa skall undanröjas. När nuarbetsmarknadsparterna själva har tagit det viktiga steget all genomföra enreform som frän arbelslagarnas synpunkt i realiteten innebär ell avskaffandeav permitteringar och därmed en likabehandling av alla arbetstagare, är detnaturligt att lagstiftaren vidtar de åtgärder som behövs för all reformen skallfä full genomslagskraft. SHIO-Familjeföretagens tanke att tills vidare låta kollekiivavialslösa Prop.1984/85:62 11 arbetsgivare permittcra enligl nu gällande regler kan jaginte biträda. Som jag inledningsvis nämnde ges dessa arbetsgivare möjlighel attansluta sig till permilleringslöneanordningen under fullt jämförbara villkormed dem som gäller för de organiserade arbelsgivarna. De kan därmed pä motsvarandesätt som övriga anslutna arbetsgivare fä statligt bidrag i samband med permitteringar.1 förhandlingarna med SAF och LO har frän arbels-marknadsdepartemenlels sidalagts slor vikl vid att permilleringslönean-ordningens bestämmelser även i övrigiutformas så all nägon diskriminering genlemol de oorganiserade arbetsgivarnainte skall äga rum. Förslagel om ändringar i anställningsskyddslagen företerockså ett sådant nära sakligt samband med de nya permitteringslöneavtalen altdet inte heller av det skälet är möjligt att dröja med genomförandel. Mittförslag är alltså att lagändringen om full lön under permittering skallgenomföras med att de nya permitteringslöneavtalen träder i kraft. Som jag nämnde har en del av den kritik som riklats molförslagel tagit sikte på dess avgränsning gentemot vissa kategorier avarbetstagare. Det gäller sädana arbetstagare som har anvisats beredskapsarbeteoch arbetstagare med säsongbetonat arbete eller arbete som av andra skäl inteär sammanhängande till sin natur. När det galler beredskapsarbetare har bl.