prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — I dessa fall tar banken i sin tur en säkerhet av låntagaren. Bankenbrukar i de flesta fall förvalta säkerheterna och bevaka all lånen betalasenligt avtalen. 1 de fall dä banken endast förmedlar kontakten mellanlångivaren och låntagaren, s.k. förmedlingslän, saknar banken konlroll överbetalningarna. Uppgiftsskyldighel för förmedlingsverksamhel föreligger endasti de fall banken gottskrivit eller utbetalat ränta. Vad här sagts gäller intebara bankernas notariatlåneverksamhet utan också annan sädan yrkesmässigverksamhet. Vissa räntetagare har undantagils från uppgiftslämnandet.Bank och hypoteksinstitut skall inle lämna uppgifl om lån hos varandra. Detinnebär atl den som i rörelsen får använda ordel bank undantas. Lands- ochsladshypoteksföreningar samt siadshypotekskassa undantasockså. Uppgift skall således inte lämnas i de fall dä dessa förelag ärborgenärer. Likaså undanlas försäkringsanstaliernas utlåning. Även aktiebolagoch föreningar som tilldelats organisationsnummer undantas. Genom att uppgift skall lämnas lill ledning vid inkomst-och förmögenhetstaxering kommer uppgifl inle att behöva lämnas för den sominte är skattskyldig i . I enlighet härmed skall uppgifl inte hellerlämnas för vissa rättssubjekt, t. ex. stat och kommun. 1 de punkter i momentet där det anges attkontrolluppgiften skall avse viss skattskyldig har beteckningen skattskyldigersatts med ordet person eller, såvitt avser punkt 5, gäldenär. Justeringensyftar till att klargöra att kontrolluppgift fär infordras även belräffandet.ex. 43 § 2 mom. Förslagel innebär att iredje och fjärde styckena imomentet upphävs. Detta följer av att regler för uppgiftsskyldighelen förränteutbetalningar föreslås i 37 § 8 mom. Paragrafen föranleds av att de angivna avdragen inte skalltas upp i den förenklade självdeklarationen. Genom bestämmelsen markeras atltaxeringsmyndigheterna särskilt skall uppmärksamma avdragen. Sker inte detlabör man anse alt del är fråga om s.k. misstagslaxering, vilken den Prop.1984/85:180 136 skattskyldige kan överklaga i särskild ordning enligtbestämmelsen i 100 § första stycket 5. Bestämmelsen gäller i fräga om såväl den förenklade somden allmänna självdeklaraiionen. Genom bestämmelsen i första slycket gestaxeringsmyndigheterna rält atl i fråga om en förenklad självdeklaralionbeslula om taxering pä grundval av uppgifier som den skaltskyldige inle harlämnal eller annars fått ta slällning lill. Bestämmelsen avviker därmed frånden i 15 § första styckel förvaltningslagen (1971:290) föreskrivna skyldighetenom all part före ett ärendes avgörande skall underrättas om det som tillförtsärendel genom annan än honom själv och beredas tillfälle all yttra sig överdel. Bestämmelserna i andra stycket öppnar möjlighet förtaxeringsmyndigheterna alt godla en lämnad förenklad självdeklaration även omden skallskyldige genom den egentligen inle fullgjort sindeklaralionsskyldighet. Paragrafen innehåller de grundläggande bestämmelserna omdet särskilda meddelande som skall lillslällas en skatlskyldig som taxeras pågrundval av en förenklad självdeklaration. Etl laxeringsmeddelande skall inle utfärdas om denskattskyldige inle kommer att taxeras med ledning av en lämnad förenkladsjälvdeklaralion därför att han inle uppfyller förutsättningarna för en sådan.Däremot skall ett meddelande utfärdas även i fräga om skallskyldig varslaxeringar icke är beslulade, om del kan antas alt taxeringarna kommer attgrundas på en förenklad deklaration. Sä kan vara fallet exempelvis när denskallskyldiges taxeringar icke är definitiva på grund av att han samtaxeras ochmaken lämnat en fullsländig självdeklaration som ännu inte är färdigbehandlad.Genom bestämmelsen i första stycket sista ledet ges regeringen möjlighet attföranstalta om atl taxeringsmeddelandet också ger upplysningar om medgivnaavdrag, preliminära debiteringsuppgifter m.m. Meddelandet skall normalt sändas till den skaltskyldigeföre juni månads utgång oberoende av om han då har taxerats eller inte.Föreskriften i sisla stycket sista meningen avser främsl fall där denförenklade självdeklarationen har kommil in så sent all den annars gällandetidsfristen inte räcker till. Enligt nuvarande regler kan extraordinär besvärsrätlföreligga enligt grunderna i 100§ första slycket 6 och andra stycket om enskaltskyldig har överlaxerats på grund av att för hög inkomst angetts ikontrolluppgift. Extraordinär besvärsrätt föreligger emellertid enligt punkten6 endasl om den skatlskyldige uppfyller väsentligheiskrileriet enligt dennapunkt och de i andra slyckel angivna ursäkllighets- och nyhetskriterierna. Prop.1984/85:180 137 Eu lillägg införs nu i försia slyckel 5 som ger denskatlskyldige ulvidgad möjlighet att anföra besvär i särskild ordning om hanstaxering blivit oriklig på grund av atl kontrolluppgift enligt 37 S, som avserinkomsl av tjänst eller kapital, saknats eller varil felaklig. Genom aulilläggel införs i punklen 5 blir den extraordinära besvärsrälten oberoende avde krilerier som anges i punkten 6 och i andra styckel. Förslaget belräffande försia styckel 6 innebär endasl enredaktionell ändring i anledning av förslagel i 5. Andra kontrolluppgifter änsådana som avses i 37§ beträffande inkomsl av tjänst eller kapilal påverkassåledes inte. 101 § 1 mom. 1 lagrummet regleras laxeringsintendentens (TI:s) rätt altanföra exlraordinära besvär. Genom hänvisningen till 100 § första styckel 5 framgår attTI har möjlighel all anföra besvär lill den skallskyldiges nackdel omlaxeringen blivii felaktig på grund av att kontrolluppgift enligt 37§, somavser inkomst av Ijänsl eller kapital, saknats eller varit felaktig. Lagrummethar i anledning av förslaget i 100 § 5 omarbetats i redaktionellt hänseende. 1 paragrafen införs ocksä en bestämmelse alt TI inle färanföra besvär till den skaitskyldiges nackdel om den skall som inle påförts äralt anse som ringa. Ändringen innebär en beloppsmässig begränsning avbesvärsrälten molsvarande den som finns om efterlaxering i 114 §. 1 princip skall den föreslagna regeln tillämpas så snartundertaxeringen föranlells av en felaktig eller saknad obligatoriskkontrolluppgift oavsett vilken typ av deklaralion som lämnals och även om efteriaxeringsgrun-dernaär för handen. Någon ändring har dock inte gjorts i I14§ som utesluter entillämpning av eflertaxeringsinstilulel så snarl extraordinär besvärsrätl lillden skatiskyldiges nackdel föreligger. Del kan nämligen, vilkel ocksä framhållilsi den allmänna moliveringen, i vissa fall vara lämpligasl all lillämpa 114 §.Bestämmelserna kan alltså i viss mån komma alt överlappa varandra. 116f§ Paragrafen innehåller regler om undantag frän påföringav skatlelillägg, 1 försia stycket införs nu en bestämmelse som innebär atlskattetillägg inte skall påföras vid rättelse av oriktig uppgift i fråga ominkomst av tjänst eller kapilal, om rättelsen har gjorls eller hade kunnatgöras med ledning av kontrolluppgift enligt 37 § som var tillgänglig förtaxeringsnämnden före laxeringsperiodens ulgång, Förslagel har sin uigångspunkti au risken för atl den oriktiga uppgiften skall undgå upptäckt är obetydlig idessa fall. Undantagsregeln gäller alltså inle obligatoriskakontrolluppgifter som avser inkomsl av rörelse, jordbruksfastighet eller annanfaslighet. Vidare skall uppgiflen ha kommil laxeringsnämnden till banda före laxeringspe- 1984/85:180 138 riodens slul för all kunna beaklas vid lillämpning avdenna beslämmelse. Generelll gäller atl om laxeringsnämnden inte räilal felakiigheienIrols all kontrolluppgiften har varil lillgänglig är beslämmelsen ändåtillämplig, Jämkningen i försia slyckel avser all markera allförseningsavgift inle skall påföras, om den skallskyldige i räll lid lämnar enförenklad självdeklaralion även om deklarafionsskyldigheien skall fullgörasgenom en allmän självdeklaralion. Genom dennya lydelsen av andra slyckel klargörs alt dubbel förseningsavgift skallpåföras, om den skallskyldige inle följer en anmaning all lämna allmän självdeklarationnär han är skyldig atl lämna en sädan, Första slyckel i lagrummet innehåller en slraffbeslämmelseför den som uppsålligen eller av grov oaktsamhet underiäler att fullgöra konlrolluppgiftsskyldighelenligt 37 och 38 SS, Genom en ändring i första slycket skärps strafflalitudentill böter eller fängelse i högsl sex mänader i stället för bara böter. Andra slycket 5 har efter påpekande därom av lagrådetjämkats avseende en hänvisning till 43 § 2 mom. Förslaget till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Ändringen medför att den preliminära A-skall som den skatlskyldigeskall betala enligt skattetabell kommer att beräknas som om han kommer attmedges ett avdrag för intäkternas förvärvande med I . dock högst avintäkten. Genom ändringen i 4§ kommer skattetabellerna atl ange förlåga belopp för preliminär skall i fråga om inkomsler som inle ger den skaltskyldigerätt lill schablonavdrag enligt 33 § 2 mom. KL. Beslämmelsen i förevarandeparagraf syfiar lill att preliminär skatt för sådana inkomster skall las ulUlan hänsynslagande lill schablonavdragel. Av hänvisningen till lagrummet i KL följer all det skallvara fråga om annan intäkl av tjänst än sådan som enligt 11 kap. 2§ lagen(1962: 381) om allmän försäkring skall anses som inkomst av anslällning. Belräffandedessa inkomsler skall en förhöjning ske av skatteavdraget i förhållande lillvad skattetabellerna anger så all den preliminära skallen ulgår med belopp som bältremotsvarar vad den slutliga skallen kan anias bli. Del föruisälts att regeringeneller myndighel som regeringen beslämmer meddelar verkställighelsföreskrifierom detla. Prop.1984/85:180 139 .Ändringarna i första styckel föranleds av att bestämmelsernaom ö-skatteränla ändras i 69§ UBL. Förslaget innebär att ränla på tillkommandeskalt (respitränta) skall molsvara del av fastställda diskonto somgällde vid utgången av december året före det år för vilkel ränla skallberäknas med tillägg av . Den nuvarande beslämmelsen i andra slycket om allräntebeloppen sammanlagl inle får överstiga . slopas med hänsyn tillförslagen om ändrad ränteberäkning i tredje och fiärde slyckel. Dessa innebäralt ö-skatteränta på överskjutande skatt som uppgår till högst . skallberäknas enligt halva den räntesats som motsvarar det av faslslälldadiskonto som gäller vid utgången av december årel före taxeringsåret. Pä dendel som överstiger . beräknas ränta enligt en fjärdedel av räntesatsen.Räntesatserna föresläs bli bestämda med högst en decimal, varvid avrundningskall ske uppåt. Förslaget till lag om ändring i lagen (1959:551) omberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring Förslagel innebär alt man vid beräkning av inkomsl av anslällningskall göra avdrag för koslnader som arbetslagaren har hafl i tjänsien, i denmän koslnaderna minskade med den kostnadsersättning som arbetsgivaren betalatden anslällde överstiger . Avdrag vid PGI-beräkningen kommer inte atlgöras om den skatlskyldige nöjer sig med det lill , höjda schablonavdragelenligt 33 § 2 mom, försia slyckel KL, Detta innebär att kostnadsavdrag intebehöver göras i de fall den skallskyldige lämnar en förenklad deklaration, PGI beslämsdä till samma belopp som bruttosumman av anslällningsinkomsier som berättigar lillPGI, Förslaget till lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69) 1 paragrafen regleras när ansvar för skattebedrägeri kankomma i fräga, 1 etl nyll tredje slycke införs en beslämmelse som innebär allen skallskyldig kan dömas för skattebedrägeri om han och den som är uppgiflsskyldigenligt 37 § taxeringslagen kommer överens om atl kontrolluppgift endast skalllämnas till den skatlskyldige men inle till skattemyndigheten eller altuppgiften lill skattemyndigheten skall innehålla ell förlagt belopp.Förutsättningen för att den skattskyldige skall kunna dömas för skattebedrägeriför en sådan överenskommelse bör vara all han i en förenklad självdeklaration har intygat att hans tjänsleinkomsier överensslämmer Prop.1984/85:180 140 med del meddelande han har fåu och atl han med anledningav den felaktiga eller ej avlämnade kontrolluppgiften påförts skatl med förlågt belopp, 1 subjektivt hänseende krävs atl den skattskyldige har direktuppsåt, dvs. att hans avsikt är all undandra sin inkomst frän beskattning.Brottet är fullbordat i och med all skattemyndigheten har fattat beslut om påföringav skall eller underlålil au fatta etl sådant beslut på grund av att uppgiflsskyldighetenfullgjorls pä ell oriktigt säll. Risken för att en dylik överenskommelse kommer all träffasuppstår endast när förenklad deklaralion används och bestämmelsen gällersåledes endasl när deklaranten har lämnat en sådan deklaration. Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:1006) omavdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar AUL innehåller i 8 S bestämmelserom alt bl.a. den som isin allmänna självdeklaration skall redovisa en- eller tvåfamiljsfastighet ivissa fall skall lämna uppgifier i deklarationen om uppdrag belräffandefastigheten. Bestämmelsen jämkas sä att uppgiflsskyldigheten också gäller densom lämnar förenklad självdeklaralion. Vad gäller övriga förslag hänvisas lill avsnitt 6. Med hänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jagalt regeringen föreslår atl anla förslagen till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. lag om ändringi taxeringslagen (1956: 623), 3. lag om ändringi uppbördslagen (1953: 272), 4. lagom ändring ilagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962;381) om allmän försäkring, 5. lag om ändringi skatlebrotlslagen (1971:69), 6. lag om ändringi lagen (1982: 1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighel belräffande vissauppdragsersättningar, 7. lag omupphävande av lagen (1977; 1071) om basenhet, 8. lag om ändringi lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt, 9. lag om ändringi lagen (1970: 172) om begränsning av skaU i vissa fall. Regeringen ansluler sig lill föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå atl anla de förslag somföredraganden har lagl fram. Prop.1984/85:180 141 Sammanfattning av betänkandet Förenklad självdeklaration (SOU1984:21) 1 detta delbetänkande lägger vi fram förslag om ändringari de materiella bestämmelserna på inkomstbeskattningens område i syfte atlförenkla deklarationsförfarandel för del stora flertalet enskilda skattskyldigaoch skapa förutsättningar för en reform av taxeringsförfarandet. Värt förslagomfattar främst löntagare och pensionärer och bedöms kunna möjliggöra atl 4-4,5milj, skattskyldiga lämnar en starkt förenklad självdeklaralion. Systemetbygger på all arbetsgivarna- liksom f.n. -lämnar kontrolluppgifter påutbetalade löner och utgående skattepliktiga förmåner. Vidare ulgår systemetfrån alt banker och andra kreditinstitut lämnar konlrolluppgift på ränior, som insättaregollskrivils under inkomslåret, saml att kontrolluppgifter från VPC m.fl. omaktieutdelning också kommer att ingå i systemet. Den grundläggande tanken bakom förslagel är att deskattskyldiga som använder den förenklade deklarationen inle skall behöva uppgesådant som skattemyndigheterna får kännedom om genom kontrolluppgifterna ellerkan inhämta genom atl använda tillgängliga register, l.ex. fastighetsregistret.Förstnämnda uppgifter benämns i förslaget grunduppgifter. Vid sidan härav kanden skattskyldige i viss utsträckning lämna tilläggsuppgifler i den förenkladedeklarationen. Den förenklade självdeklaraiionen skall i första hand omfallainkomstslagen tjänst, kapital och småhusfastighet (villa eller fritidshus).Den skattskyldige kan i normalfallet försäkra atl hans inkomster av anslällningeller uppdrag och hans ersättning från försäkrings- eller arbetslöshetskassa samlpension eller livränta överensstämmer med de kontrolluppgifter han fått. Hanbehöver i så fall inte redovisa inkomslerna i deklarationen ulan bekräftargrunduppgifternas riklighet genom atl skriva under deklarationen. Har den skatlskyldige hafl inkomst av tjänst som inteingår i grunduppgifterna, t.ex. därför atl konlrolluppgift inte skall lämnaseller den skattskyldige inte har fått kontrolluppgift, redovisar han sådana inkomslersom tilläggsuppgifler. I del fulll utbyggda systemet ingår bland grunduppgifternakreditinstitutens och VPC:s kontrolluppgifter på inkomst av kapital i form avränta på bankmedel och utdelning pä aktier. Vi räknar med au sä kan ske fr.o.m.198S Prop.1984/85:180 142 1 avvaklan på att etl system för della uppgiftslämnandebyggs upp skall dessa kapitalintäkter redovisas som tilläggsuppgifler i 1986och deklarationer. Om intäkterna uppgår till högst . ochavdragen därifrån inle översiiger intäkterna behöver närmare uppgifter inlelämnas. Har den skattskyldiges skattepliktiga förmögenhel inte uppgåntill . vid inkomstårets utgång behöver han inie heller redovisaförmögenheten närmare. Skauepliktig förmögenhet som uppgår till . ellermer kan redovisas som tilläggsuppgifi. Om den skaitcplikiiga förmogenhelenuppgår lill . fär den förenklade deklarationen inte användas även omövriga förulsättningar är uppfyllda. 1 så fall måste den skallskyldige lämna enfullständig deklaralion. 1 den förenklade deklarationen kan ingå en villafastighet.1 så fall förtrycks faslighetens officiella beteckning, taxeringsvärde m.fl. uppgifiergenom skattemyndigheternas försorg. Vidare beräknas intäkl, garantibelopp,extra avdrag och nettointäkt med utgångspunkt i alt den skattskyldige äglvillan hela beskaltningsårel. Den som köpt eller sålt en fastighet mästeanvända fullständig deklaralion. Uppgift om skuldräntor och om tonUrältsavgäld, som belalalsunder året, och om skulden vid årets ulgång lämnar den skaltskyldige som tilläggsuppgifler. Smärre aklievinsler skall kunna rymmas i systemet medförenklad deklaration. För den som lämnar förenklad självdeklaration avräknasautomatiskt från anslällningsinkomsier etl schablonavdrag om . i denmän inkomsterna förslår. Avdraget får dock inle översliga av intäkterna.Schablonavdraget som innebär en höjning av det nuvarande avdraget med ,skall omfatta även den avdragsgilla delen av koslnader för resor lill och från arbelel.Den nuvarande beslämmelsen atl sådana koslnader får dras av endasl i den mån deöverstiger . 1 schablonavdraget ingår inte kostnader i samband med ijänsteresor.Dessa koslnader blir avdragsgilla som . Den som vill ha avdrag försådana kostnader mäste lämna en fullständig deklaralion. Det nu gällande lOO-kronorsavdraget frän inkomst av tjänstför den som har andra inkomsler än arbetsinkomster, t.ex. pensionärer, slopas. Bestämmelserna för all beräkna pensionsgrundande inkomsthar anpassats till våra förslag beträffande avdrag från inkomst av tjänsl. I stället för del nuvarande s.k. sparavdraget om 800 kr.under inkomst av kapilal föreslås ell individualiserat avdrag om 1 0(J0 kr. Dellainnebär all avdragel medges varje skallskyldig fysisk person för sig utan möjlighelall flyita över del helt eller delvis till make eller annan sambeskaitadperson. Avdraget skall i likhel med det nuvarande inte vara underskottsgrundande. Vi föreslår vidare att avdrag för förvaltningskostnaderfrån kapitalinkomster inle medges upp lill etl belopp av . 1984/85:180 143 avdragsgilla på samma sätl som f.n. men måste redovisas ien fullständig deklaralion. Ränta på överskjulande skatt blir skattefri ochutgår med reducerad procentsats. Vad beträffar inkomst av lillfällig förvärvsverksamhelinförs ell avdrag om , för varje skatlskyldig för vinst vid försäljningav aklier som innehafts mindre än . Del nuvarande avdragel för s,k. äldreaktier, , som är delsamma för ensamstående och för makar gemensaml,omvandlas lill elt individuellt avdrag om . Avsiklen är att enskattskyldig, som äger aktier och som i övrigt uppfyller förutsättningarna för atlfå använda den förenklade deklarationen, inle skall behöva lämna en fullständigdeklaralion fastän han gjort smärre försäljningar av aklier, teckningsrätter e.d. I fråga om de allmänna avdragen erinrar vi om alt förslagfrån andra kommittéer lagls fram om att ersälla förvärvsavdraget och avdragelför underhäll av inte hemmavarande barn med stöd i annan form. Vi understrykerden slora vinsl detla skulle innebära från skalteförenklingssyn-punkt ochräknar i vårt förslag med att dessa avdrag slopas. Detsamma gällerskattereduktionen för s.k. hemmamake och ensamslående med barn. Del enda allmänna avdrag som fär yrkas i den förenklade deklarafionenär avgifter för pensionsförsäkring. Del görs som lilläggsuppgift. Avdrag för nedsatt skatleförmåga för folkpensionärermedges i stort enligt samma metod som gäller f.n. Molsvarande avdrag försjukdomskostnader slopas däremot och ersätts med stöd i annan form. Våra förslag lill ändrade materiella bestämmelser omfaltargivetvis även dem som lämnar fullständiga deklarationer. Vi har tagit fram en tvåsidig blankett för den förenkladesjälvdeklarationen. Den skatlskyldige skall pä första sidan bekräfta grunduppgifternasoch ev. tilläggsuppgifters riklighet genom sin underskrift på heder ochsamvete. Särskilt utrymme finns på båda sidorna för tilläggsuppgifler.Särskilda yrkanden eller uppgifter av annal slag än föreskrivna lilläggsuppgifterkan inte tas med i blanketten. Den som vill lämna fler uppgifter än som ryms påden förenklade deklarationen får i stället fylla i en fullsländig deklaration. Vi föreslår inga principiella ändringar i den fullständigadeklarationen. Såväl den fullständiga som den förenklade deklarationsblankettenskall även fortsättningsvis skickas ut till de skattskyldiga med namn. adress m.fl,uppgifter förtryckta. Vi föreslår emellertid valfrihet för den som fåll enblankett för förenklad deklaration au \ stället använd-a den fullständiga omhan så önskar. Inga principiella ändringar föresläs beträffande skyldighelenatt deklarera. Den som använder den förenklade blanketten kommer atlunder juni taxeringsåret få ett meddelande (taxeringsbesked). Prop.1984/85: 180 144 framgår bl.a. vilka konlrolluppgifter taxeringen grundaspå. Syflel är atl upplysa de skattskyldiga om vad som legat lill grund förtaxeringen och att möjliggöra omprövning under taxeringsperioden.Taxeringsbeskedet skall innehålla en specifikation av de olika intäktsposternaoch utfärdas endast vid 1986 och laxeringar. Vid taxering är avsiklenatt ersätta taxeringsbeskedel med en tidigareläggning av skattsedelsulskriftenoch avräkningen av preliminär skatl. Våra överväganden i den delen redovisas iett kommande betänkande. Arbetsgivarnas uppgiftsskyldighel utökas något. De skall ikontrolluppgifterna ange inte bara förekomslen av en förmän utan också värderaden i de fall del rör sig om fri bostad, fri lunch, fri bil m.m. Liksom i daganvänds i första hand personnummer som idenlifieringsbegrepp i konlrolluppgiflerna.Det formulär, som tagiis fram av en arbeisgrupp inom den s,k, ,kommer all underläila uppgiflslämnandel. Som förul antytts anser vi del lämpligl all genomförakreditinstitutens uppgiftsskyldighet för räntor och skattemyndigheternasanvändning av dessa kontrolluppgifter i två steg. Fr,o,m. taxeringskall konlrolluppgift ulfärdas om ränlebeloppet uppgår till minsl , ellerkapitalbehållningen är minsl . Systemet blir då testat och uppdateratbl,a. för att säkerställa korrekta personnummer i kontrolluppgifterna. Fr.o,m.1988 års taxering ulfärdas kontrolluppgift om ränlebeloppet uppgår lill minst100 kr. eller kapitalbehållningen är . Uppgiflerna skall dä tjänalill ledning för taxeringen. 1 normalfallet kommer laxeringen atl besiämmas med ledningav kontrolluppgifter från arbelsgivare, kreditinstitut m.fl. ochskattemyndigheternas registeruppgifter. Taxeringen grundas vidare på de lilläggsuppgifterden skatlskyldige lämnar i den förenklade deklarationen. Samtliga uppgifterregistreras med hjälp av ADB. Uppgiflerna sammanställs maskinelll ochtaxeringen sker med hjälp av dalamaskin. beräknas den pensionsgrundandeinkomslen. Slutgiltigt besked om laxeringen lämnas i skattsedel på slutlig skalt. 1 den förenklade deklarationen förekommersiffersammanställningar endast i fråga om lilläggsuppgifter. Skaiiekontrollen i del förenklade deklarationssyslemetbegränsas i huvudsak till ADB-tester.