prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — Avhittills redovisade inhemska regler framgår att en utländsk person, t ex en forskare, ofta blirskattskyldig i för den ersättning han uppbär på grund avsitt arbete här. Beskattningsreglerna i forskarens hemland kanemellertid vara sådana att ersättningen skall beskattas även där. I densvenska lagstiftningen anges olika metoder för att undvika eller begränsa en sådandubbelbeskattning. Beträffande många stater är frågan reglerad i avtal med den främmandestaten, s k dubbelbeskattningsavtal. Har dubbelbeskattningsavtal ej slutitslindras effekten av dubbelbeskattningen genom tilllämpning avinterna svenska regler på området. Enligt dessa interna regler, som är tillämpligaendast om lindring inte kan ske enligt dubbelbeskattningsavtal, kan antingenavdrag från inkomsten medges för eriagd utländskskatt eller avräkning ske av utländsk skatt från densvenska . Prop.1984/85:76 46 Bestämmelsernaom avdrag för eriagd utländsk skatt finns i punkt 4 av anvisningarna till 20§KL och 2 § första stycket SiL. Betald utländskspeciell skatt, som kan hänföras till en förvärvskälla, anses som omkostnad i denna och är därmedavdragsgill. För att betald allmän utländskskatt skall vara avdragsgill ställs flera villkor. För det första krävs attpersonen i fråga är obegränsat skattskyldig i . Vidare skall den intäkt somhar beskattats komma från en förvärvskälla som enligt den främmande statens lagstiftninganses lokaliserad där. Har den utländska skatten utgått enbart på grund avatt personen ansetts bosatt i den främmande staten kan avdrag alltså intemedges. Genomatt avdrag för utländsk skatt sker som ett omkostnadsavdrag undviksnormalt inte dubbelbeskattningseffekten i sin helhet. Bestämmelsernaom avräkning av eriagd utländsk skatt från den svenska skatten finns i 24-26 §§ SiL och72 § 4 mom KL. Avräkning medges för betald slutlig utländsk skatt till utländskstat, delstat eller lokal myndighet. Endast sådan utländskskatt som belöper på inkomst som är skattepliktig här får avräknas. Avräkningensker i första hand från den statliga inkomstskatten. Vid avräkningenbeaktas om avdrag erhållits för den utländska skatten. I övrigt saknas häranledning att närmare gå in på det tämligen komplicerade avräkningsförfarandet.Det skall dock noteras att avräkning kan komma i fråga - i likhet med vad som gäller för avdrag-endast för person som är obegränsat skattskyldig i . Enannan möjlighet till lindring av dubbelbeskattning anges i 23 § SiL.Enligt denna bestämmelse äger regeringen, om särskilt ömmandeomständigheter föreligger, i syfte att undvika dubbelbeskattning förordna omefterskänkande av statlig inkomstskatt. 1984/85:76 47 Av72 § 2 mom KL och 20 § 2 mom SiL framgår att dubbelbeskattningenkan lindras eller undanröjas genom att avtal ingås medannan stat. Bestämmelserna i dubbelbeskattningsavtal kan inte skärpa deinterna svenska bestämmelserna. Föreligger inte skattskyldighet för en vissinkomst enligt de interna svenska reglerna så är alltsåinkomsten skattefri här oavsett vad som sägs i avtalet. Innehållet idubbelbeskattningsavtalen varierar från fall till fall. Inom har upprättats ettmodellavtal till vilket de nyare svenska avtalen anknyter. Dehuvudmetoder som förekommer i avtalen för att förhindradubbelbeskattning är vad som kallas exemptmetoden resp credit oftax-metoden. Exemptmetodeninnebär att en av de avtalsslutande staterna avstår från attbeskatta en viss inkomst. Denna metod innebär alltså enuppdelning av beskattningsrätten mellan de båda länderna.Metoden kompletteras med bestämmelser i avtalen om rätt för envarav staterna att beakta den undantagna inkomsten vid beräkningenav skatt på övriga inkomster som personen kan ha. Beskattningenav de övriga inkomsterna sker då efter en skattesats som motsvarar den som skullebelöpa på den skattskyldiges hela inkomst (den s kprogressionsregeln). Detta sker på så sätt att först räknas den skatt ut som skulle ha påförts denskattskyldige om hela inkomsten - dvs inklusive den undantagna - tagits tillbeskattning. Därefter fastställs hur stor procent den sålunda uträknadeskatten utgör av hela den beskattningsbara inkomsten på vilkenden beräknats. Med den erhållna procentsatsen uträknasskatten på den inkomst som verkligen skall beskattas. Prop.1984/85:76 48 Ettannat sätt att beakta den undantagna inkomsten är att ta med denna inkomst ibeskattningsunderlaget. Den skatt som skulle ha utgått ominkomsten inte undantagits från beskattning nedsätts med så stortbelopp som belöper på den undantagna inkomsten. Metoden kallasalternativ exempt. Creditof tax-metoden innebär att avräkning får göras i hemviststaten för denskatt som erlagts på sådan inkomst som beskattas i den andra staten. Alltså iprincip detsamma som den tidigare nämnda avräkningsraetoden i intern svensk rätt. Denskattskyldige taxeras alltså på vanligt sätt för hela inkomsten, dvs även för inkomstsom enligt avtalet får beskattas i den andra staten. Från skattenavräknas sedan den i den andra staten betalda skatten på deninkomst som enligt avtalet får beskattas där. I avtalen tas ofta in en begränsningsregelsom innebär att det skattebelopp som skall avräknasinte får överstiga den inhemska skatt som belöper på den iutlandet beskattade inkomsten. Huvudregelnenligt dubbelbeskattningsavtalen är att inkomst av enskild tjänstbeskattas i den stat där arbetet utförts. En i verksam utländskforskare skall alltså, om ingen undantagssituation föreligger,beskattas i för inkomsten av verksamheten. Ärforskaren skattskyldig för inkomsten även i hemlandet kan den totala skatt han skallbetala på inkomsten variera beroende på vilkenmetod för undvikande av dubbelbeskattning som anges i dubbelbeskattningsavtalet.Stadgas att exemptmetoden skall tillämpas innebär detta - som förut omnämnts -att inkomsten är undantagen från beskattning i hemlandet.Den skatt som forskaren skall betala är således den svenska skatten, varken mer eller mindre.En annan sak är att inkomsten i kan påverkaprogressiviteten beträffande den skatt han skall erlägga ihemlandet på inkomster som han har där.Stadgas i avtalet att credit of tax-metoden skall tillämpas gäller attinkomsten Prop.1984/85:76 49 från verksamheten i vidbeskattningen i hemlandet inräknas ibeskattningsunderlaget. När man sedan bestämmer skatten i hemlandet avräknas den skatt som erlagts i för inkomsten i fråga. Från huvudregeln att inkomst avenskild tjänst skall eller får beskattas i den stat där arbetet utförsfinns flera undantag. Ett sådantundantag är den s k 183-dagarsregeln. Dennaregel innebär, om tre villkor är uppfyllda, att beskattning av inkomsten sker iden stat där personen har sitt hemvist. För att en härverksam utländsk forskare enligt denna regelskall få inkomsten av den i bedrivnaverksamheten beskattad i hemlandet krävsatt vistelsen i inte överstiger183 dagar under viss tidrymd, vanligen under ett och samma beskattningsår, att ersättningenbetalas av eller på uppdrag av arbetgivare som intehar hemvist i samt att ersättningeninte belastar ett fast driftställe iSverige. Det kan knappast hävdasatt 183-dagarsregeln innebär attSverige avstått från sin principiella rätt att beskatta inkomsten i fråga.Enligt de interna svenska reglerna skall ju en person som vistas här (praxis) hänföras tillgruppen begränsat skattskyldiga. Han är då inteskattskyldig i för inkomst som uppburits från utländskarbetsgivare. Beträffande inkomst av offentlig tjänst varierar innehållet i avtalen. Huvudregeln ärdock att ersättning, som betalas av en av deavtalsslutande staterna till fysisk person pågrund av arbete som utförs i offentlig tjänst, beskattas endast i denna stat. Vanligtvisbehandlas dessa inkomster enligt exemptmetoden med progressionsförbehåll. 4 1984/85. 1 saml Nr 76 Prop.1984/85:76 50 Frånreglerna om offentlig tjänst brukar undantas sådan ersättningsom betalas på grund av arbete som utförs isamband med handel eller affärsverksamhet som bedrivs av en av de avtalsslutandestaterna. I sådant fall tillämpas reglerna för enskild tjänst. Dens k visiting professors-regeln, som förekommer i ett antal avtal, är isammanhanget av intresse. Följande skall återges härom. Utländska lärare är enligtde interna svenska reglerna skattskyldiga i förinkomster som uppbärs i samband med undervisning vid svenskauniversitet, skolor och kursverksamheter av olika slag. Idubbelbeskattningsavtalen med vissa länder har emellertid särskilda bestämmelsertagits in som reglerar professorers, lärares, forskares m fl skattskyldighet. Innebörden avbestämmelserna är i regel att en i en stat bosatt professor etc,som uppbär ersättning från universitet o dyl i den andra staten under tillfälligvistelse där, inte överstigande , skall var befriad frånbeskattning i sistnämnda stat för ifrågavarande ersättning. har med andra ord i dessa fall avstått från attbeskatta ersättningen. Syftet är att främjakulturellt utbyte mellan och utlandet. I vissa avtal anges uttryckligenatt regeln inte är tillämplig på ersättning professor etc mottager för ettforskningsuppdrag, om forskningen utförs i första hand för att gagna viss persons eller vissa personersprivata intresse. Deprofessorsregler som finns i dubbelbeskattningsavtalen ärsinsemellan olika utformade. Skillnader föreligger bl a i sättet att beskrivapersonkretsen. I vissa avtal används t ex uttrycket "professor eller lärare"i andra "fysisk person" eller "person" med uppdrag avantydd innebörd. Prop.1984/85:76 51 Skilda krav föreliggerockså såvitt gäller den undervisningsanstalt vidvilken tjänstgöringen sker. Enligt t ex avtalet med föreligger skattebefrielse endast för ersättningarsom uppbärs i samband med undervisning vid"universitet eller därmed jämförlig högre undervisingsanstalt". Enligt avtalet medStorbritannien gäller skattebefrielse däremot ävenför ersättning som uppbärsfrån högskola, skola eller annan undervisningsanstalt. Det skall tilläggas att beslut träffats om att professorsregeln skall utgå ur detta avtal. Ett annat vanligt krav för regelns tillämpning är att anställningenutomlands skall vara grundad på eninbjudan av den främmande staten eller deninstitution där tjänstgöringen skall ske. De olika professorsreglerna innehåller ävenbestämmelser som anger den art avverksamhet som skall föreligga för att vistelsestaten skall lämna ifrånsig beskattningsrätten. I några avtal ärundervisningsverksamhet den enda angivna typen av verksamhet. Arten avverksamheten kan också anges som "i syfte attundervisa eller bedriva avancerade studier eller forskning". Även "ersättningför tjänstgöring" förekommer. Någraregler inkluderar "vetenskapliga studier" eller "konstnärlig verksamhet". Ävenden i regeln angivna tidrymden varierar. Den vanligast förekommande . För en i bosatt professoretc som bedriver undervisning eller forskning vid utländsk läroanstaltkan professorsregeln leda till mycket gynnsamma skattekonsekvenser. Om hanvistas utomlands mindre än leder professorsregeln till atthan i vistelsestaten är befriad från skat förersätt- Prop.1984/85:76 52 (Förutsatt givetvis att den i professorsregeln angivnatidrymden är .) Har vistelsen i utlandet varat lederden svenska ettårsregeln till att ersättningen inte skallbeskattas i . Ersättningen blir alltså helt skattefri. Detsamma gällernaturligtvis även en utländsk forskare i under förutsättningatt det i hans hemland finns en motsvarighet till den svenska ettårsregeln.Denna skattefrihet har i några avtal eliminerats på så sätt atttidrymden satts till . I några andra avtal har man villkorat skattefriheten ivistelsestaten med att ersättningen skall vara underkastad beskattning ihemviststaten. Detovan omnämnda modellavtal, som upprättatsinom , inrymmer ingen visiting professors-regel. Bl a med hänsyn härtill övervägs vid översyn avdubbelbeskattningsavtal med sådan regel huruvida denna bör kvarstå (jfrovan om avtalet med ). 1984/85:76 53 Enligtdirektiven för utredningen skall övervägastekniska lösningar i syfte att allmänt begränsakostnaderna för ianspråktagande av de aktuella forskarnas tjänster.Till kostnaderna hör bl a arbetsgivarnas obligatoriska socialavgifter,vilka grundas på utgiven lön. Löneförmånernas omfattning kan även varaberoende av i vad mån forskaren åtnjuter skydd enligt den svenska socialförsäkringen.Därför lämnas här en kort redogörelse för densvenska socialförsäkringen i här aktuella hänseenden. Försäkradenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) är dels svenska medborgare och dels personer somutan att vara svenska medborgare är bosatta i . Såvittavser försäkringen för tilläggspension (ATP) är den som har tillgodoräknatspensionspoäng försäkrad, även om han ej längre uppfyller angivnaförutsättningar. Fr o m den månadvarunder försäkrad uppnår skall han, om han är bosatti , vara inskriven hos allmän försäkringskassa . Innehållet ibosättningsbegreppet beskrivs inte närmare i AFL. Enligt praxis skall en person sominrest till anses bosatt här om det någorlunda säkert kan antas att han skall vistas härstadigvarande. För att en vistelse skall bedömas somstadigvarande synes praxis kräva att den skall sträcka sig över minstett år. Istället för ovan angivna regler om försäkringstillhörighet gällerenligt konventioner, som ingått med andra länder, särskilda bestämmelser om vilketdera landets socialförsäkringslagstiftningsom skall gälla. 1984/85:76 54 konventionernaskall den som omfattas av konventionen i fråga vara underkastad svensklagstiftning om han är bosatt i eller, med avseende påarbetsskadeförsäkring, om han är sysselsatt i . Konventionerna innehålleralltid särregler för s k utsända arbetstagare, enligt vilka utsändningslandetsoch inte bosättningslandets lagstiftning skall gälla viss,på varierande sätt bestämd tid i det andra landet. Enligtvissa konventioner gäller utsändningslandets lagstiftning under 12 månader.Enligt nordiska konvention om social trygghet betraktasen arbetstagare som utsänd endast om vistelsen i det andra landet är avseddatt vara högst 12 månader. Enligt andra konventioner, t ex med FörbundsrepublikenTyskland, och , gäller utsändningslandets lagstiftning (oavsett om den avsedda tidslängden är längre). Enligt bl a konventionen med Frankrikebetraktas en arbetstagare som utsänd endast om utsändningen är avseddatt vara längst 36 månader. Konventionernasutsändningsregler kan medföra att vissa utländska forskare här ilandet aldrig kommer att omfattas av den svenska socialförsäkringen.Enligt konventionerna kan dock behöriga myndigheter i de fördragsslutandeländerna besluta om undantag i individuella fall från såvälhuvudreglerna om försäkringstillhörighet som särreglerna för utsända arbetstagare. Här må tilläggas attnågon socialförsäkringskonvention mellan och inte finnsmen förhandlingar om en sådan har slutförts och en konvention avses skola träda ikraft sorramaren 1985. Konventionen är begränsad till pensioneringen. Den innehåller enregel enligt vilken utsändningslandets lagstiftning gäller för utsändarbetstagare vars vistelsetid i det andra landet inte väntas överstiga60 måna- Prop.1984/85:76 .55 der.Utsändningsregeln gäller även om arbetet utförs för ettdotterbolag i sysselsättningslandet under förutsättningatt moderbolaget i utsändningslandet svarar för lönen. Konventionsförhandlingaräraktuella med bl a . En gammal (äldre än ATP-systemet i ) konvention med Storbritannienoch planeras bli ersatt av en ny. Skyddetenligt AFL omfattar sjukförsäkring (inkluderande sjukvårdsersättning,sjukpenning och föräldrapenning), folkpensionering och tilläggspensionering. För rätt tillsjukvårdsersättning krävs att man är försäkrad enligt AFL. Vissa specialregler finns bl a iden nordiska trygghetskonventionen. I de flesta konventionerna finns regler omrätt för den som omfattas av hemlandets lagstiftning attvid "tillfällig vistelse" i erhålla sjukvårdsförmånerenligt svensk lagstiftning. Ifråga om sjukpenning och föräldrapenning fordras att man ärinskriven hos allmän försäkringskassa. Sjukpenninggrundande inkomst är den årligainkomst i pengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad kanantas komma att tills vidare få för eget arbete. För rätt tillvissa sjukförsäkringsförmåner, t ex svensk föräldrapenning,krävs att viss "försäkringstid" fullgjorts. Enligt konventionersom ingått kan sådant fullgörande ske genom sammanläggning avtider i konventionsländerna. Konventioner innehåller även bestämmelserom sammanläggning av ersättningsperioder . Densom inte är svensk medborgare men är bosatti är i vissa fall av flerårigvistelse här berättigad till svensk folkpension. Av intresse för häraktuella forskare kan nämnas 1984/85:76 56 attför rätt till förtidspension, sjukbidrag eller handikappersättning räcker detmed att forskaren varit normalt arbetsför oavbrutet underbosättningstiden här. För rätt till vårdbidrag för barn fordras att föräldern är bosatti . Den utländske forskare som blivit beviljad folkpensionunder bosättning här i landet förlorar i regel pensionsrätten när bosättningenupphör. Undantag härifrån föreskrivs bl a i socialförsäkringskonventioner. Rätt tilltilläggspension grundas på inkomst av förvärvsarbete. varunder någon varit försäkrad - dvs i fråga om utländskforskare, för vilken inte särskilda konventionsregler gäller,bosatt i - beräknas för honom pensionsgrundande inkomst på grundvalav hans inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete.Med inkomst av anställning avses den lön i pengar eller naturaförmåner iform av kost, bostad eller bil, som en försäkrad fått såsom arbetstagare i allmän ellerenskild tjänst. S k kostnadsersättningar (dvs kontant ersättning för att täckakostnader, som är förenade med arbetet) omfattas inte av termen lön och är därför intepensionsgrundande. Vid beräkning av inkomst av anställningtas hänsyn till lön, som den försäkrade fått från en arbetsgivare som är bosattutom riket eller är utländsk juridisk person, endast - såvitt nu äraktuellt - i fall då den försäkrade sysselsatts här i riket. Med inkomst avannat förvärvsarbete avses bl a inkomst av här i riketbedriven rörelse och ersättning för arbete för någon annans räkning i pengar eller naturaförmåner iform av kost, bostad eller bil, allt i den mån inkomsten inte är att hänföra tillinkomst av anställning. Tillgrund för beräkning i fråga om ATP av inkomst av anställningoch inkomst av annat förvärvsarbete under ett visst år läggs den försäkradestaxering till statlig inkomstskatt Prop.1984/85:76 57 I undantagsfall beräknas denpensiongrundande inkomsten på grundval av s k gul kontrolluppgift frånarbetsgivaren. Så sker beträffande inkomst av anställning för vilkenden försäkrade inte är skattskyldig i . Detta gäller bl adels för vissa personer som av arbetsgivare i sänts ut för arbeteutomlands utan att vara skatt skyldiga här, dels för inkomsttagare som vid bosättning iSverige är anställd och avlönad av arbetsgivare utom riket och som ärskattebef riad här till följd av dubbelbeskattningsavtal samt dels för vissapersoner som är bosatta i , , eller Norgeoch som utfört arbete i hos arbetsgivare här utanatt vara skattskyldiga här. För rätt tillATP-pension fordras i princip att man tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst (eller, annorlunda uttryckt, fått pensionspoäng) . Detta innebär emellertid inte att den utländskeforskaren måste arbeta här i tre . Pensionspoäng beräknas på den del av inkomsten som överstigerett basbelopp. Basbeloppet har fastställts till . Med de löner somifrågakommer för här aktuella forskare torde det sålundamerendels räcka att komma hit och arbeta här från slutetav exempelvis 1985 till början av 1987, alltså mindre än 1 1/, för att få ihop trepoängår. För att få högsta möjliga poängtal (6,5) för ett visst år måste man dock under det året hahaft en lön om minst 7 1/2 gånger det för året gällandebasbeloppet, dvs en lön av för år 1984.Det är inte nödvändigt att de tre poängårenligger i en följd. Det må tilläggas att ATP-pension i form av förtidspensioneller sjukbidrag samt familjepension kan beviljas även omendast poäng intjänats . Vidaremå nämnas att om man har intjänat rätt tillATP-pension i så har man.rätt till den pensionen oavsett i 1984/85:76 58 vilket land man ärbosatt vid pensionsfallet och . Slutligen måhär nämnas att enligt vissa socialförsäkrings-k.onventioner i intjänade ATP-poängår får, om detDehövs för att uppfylla tidsvillkor förrätt till pension från annat land, sammanläggas med försäkringsperioder i det andra landet under förutsättningatt de inte avser . Motsvarande kan beträffande rätt till svensk ATP-pension gälla försäkringsperioder enligt annat lands lagstiftning.Regler härom finns i den tidigare nämnda nordiska konventionen samt bl a ikonventioner med , , och . Den som förvärvsarbetar i verksamhet i är obligatoriskt försäkrad för arbetsskada enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring. Detta gäller dock inte om utländsk arbetsgivare sänder arbetstagare till förarbete som avses vara högst . Nämndatidsregel vid utsändning har utformats annorlunda(och på varierande satt) i olika konventionersom ingått (jfr ovan). Den som i anledningav här inträffad arbetsskada blivit berättigad till exempelvis arbetsskadelivränta fåruppbära den även efter avflyttning till annat land. Den svenska socialförsäkringsförmånen delpension enligt lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring saknar betydelse förhär aktuella utländska forskare, bl a enär fördelpensionsrätt förutsätts att vederbörande tillgodoräknatsATP-poäng . Inte heller arbetslöshetsersättning enligt lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring ellerlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd torde vara aktuell för de utländskafors karna. 1984/85:76 59 Socialförsäkringarnaoch vissa andra sociala åtgärder finansieras helt eller till väsentligdel genom avgifter. Enligt lagen (1981:691) om socialavgifter skall enarbetsgivare på i lagen närmare angivet avgiftsunderlag betalaarbetsgivaravgifter. Dessa utgör sjukförsäkringsavgift (9,), folkpensionsavgift (9,), tilläggspensionsavgift (10,), delpensionsavgift(0,), barnomsorgsavgift (2,), arbetsskadeavgift (0,),arbetsmarknadsavgift (1,), arbetarskyddsavgift (0,), vuxenutbildningsavgift(0,) samt lönegarantiavgift (0,). Den sammanlagda avgiftssatsenärsåledes , vartill kommer i allmän löneavgift.Nedsättning () av eller hel befrielse frånsocialavgifter och allmän löneavgift gäller i viss utsträckning förverksamheter som bedrivs i . Underlagför beräkning av arbetsgivaravgifter är - såvitt här är avintresse - summan av vad arbetsgivaren har utgett som lön ipengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil. Kostnadsersättningar,som enligt ovan inte är pensionsgrundande, ingår inteheller i underlaget för arbetsgivaravgifter. Vid bestämmande avavgiftsunderlaget skall bortses från bl a lön till den del den motsvarar kostnader i arbetetsom arbetstagaren haft att täcka med ersättningen, i den mån riksförsäkringsverketmedger detta. Kostnadsavdrag får medges - på framställning av arbetsgivaren -endast om kostnaderna beräknas uppgå tillminst en tiondel av ersättningen. För ersättning har borttagits kravet påmedgivande från och särskild framställning frånarbetsgivaren. Ensvensk arbetsgivare skall betala arbetsgivaravgifter för iprincip alla arbetstagare som han sysselsätter här i landet. 1984/85:76 60 Hanärsåledes skyldig att betala alla de svenska arbetsgivaravgifterna för sin utländskeforskare, även om denne skall vara här t ex8-10 månader (och alltså inte anses bosatt här i landet enligt social försäkringspraxis)och därför inte enligt AFL eller konvention äromfattad av annan svensk socialförsäkring än arbetsskadeförsäkringen men likväl ärskattskyldig här i landet (med tillämpning av det skatterättsligabosättningsbegreppet) och alltså har en vid taxering till statlig inkomstskattredovisad inkomst, som skulle kunnat läggas till grund för pensionsgrundande inkomst. Enarbetsgivare som är bosatt utom riket eller är utländskjuridisk person skall också betala samtliga arbetsgivaravgifter förarbetskraft som han sysselsätter här i landet. Såvitt avser s k utsända arbetstagare gäller docksärskilda regler.