prop · G803184 · 1984-12-31 00:00:00 — berör statsverket och resten kommuner och landstingskommuner.Besparingarna för statsverket hänför sig till ett minskat utflöde av medel pågrund av säkrare rutiner och därmed minskade äter-kravsföriuster och färrefelutbetalningar. Den stora posten är emellertid räntevinster i samband medövergången till utbetalningar . Den besparingen beräknar CSN till 4,8milj. om man antar en räntesats om . Kommunerna beräknas kunna spara i storleksordningen 17milj. genom minskade personalkostnader. Eftersom flertalet kommuner intehar heltidspersonal för handläggningen av studiehjälpsärenden räknar inteSvenska kommunförbundet med några större personalproblem i form av t. ex.friställningar. Kommunerna kan förväntas ha goda möjligheter att lösaeventuella problem genom omdisponeringar av personal och arbetsuppgifter.Snarare har det i kontakterna med kommunerna framförts mycket positivasynpunkter på den föreslagna ordningen. Vissa ökade kostnader uppstår självfallet vid CSN ochstudiemedelsnämnderna. Dels rör det sig om initialkostnader för datorsystemet,dels om viss personalförstärkning vid studiemedelsnämnderna samt drift och underhållav de nya ADB-systemen. CSN har, som jag nämnt, i årets budgetpropositionanvisats 4 milj. kr. för utvecklingskostnader under /86. Deökade driftkostnaderna samt de ökade personalkostnaderna vid de studiesocialamyndig- Prop.1984/85:184 13 heternaberäknas sammanlagt till ca 11,3 milj. kr. Samtliga kostnader är inkalkyleradeoch berör inte nämnda besparing. Ävennär det gäller vuxenstudiestödsadministrationen räknar jag med betydandebesparingar. Sammanlagt räknar jag med en besparing för statsverket om 3,8milj. kr., huvuddelen i samband med ökat datorstöd. Vid försäkringskassornaminskar personalbehovet med ca 58 årstjänster. ökar personalbehovetvid VUN i viss mån. Denna personalökning bör så långt möjligt tillgodoses genomatt personal vid försäkringskassorna bereds möjlighet till anställning vid VUN.Berörda myndigheter bör gemensamt och efter samråd med de fackligaorganisationerna, kunna medverka till bra lösningar för berörd personal. Detotala tillkommande kostnaderna vid CSN och VUN beräknar CSN till sammanlagt ca4,8 milj. kr., huvuddelen i form av investeringskostnader och initialkostnaderför datordriften. Även dessa kostnader uppstår huvudsakligen budgetåret1986/87, varför jag återkommer med mer detaljerade kostnadsberäkningar i mittförslag till budgetproposition. Deförslag jag har lagt fram om ändrade bestämmelser rörande kravet påförvärvsarbete för att vara behörig att söka särskilt vuxenstudiestöd kräverändringar i 7 kap. 3§ studiestödslagen (1973:349). Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i studiestödslagen (1973:349). Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta mitt förslag till lag om ändringar istudiestödslagen (1973:349), 2. godkänna mina förslag om en ändrad administrationav studiehjälp enl. 3 kap. och vuxenstudiestöd enl. 5, 6 och 7 kap. studiestödslagen(1973:349), 3. godkänna mitt förslag om en ändrad administrationav timersättning vid grundvux. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1984/85:184 14 RAPPORT() AVSEENDE REGERINGENS UPPDRAG TILL CENTRALA OMATT UTREDA DE EKONOMISKA OCH ADMINISTRATIVA FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR ATT ÖVERFÖRAUTBETALNINGEN AV STUDIEHJÄLP SAMT ERSÄTTNINGEN VID GRUNDUTBILDNING FÖR VUXNATILL CENTRALA () har erhållit i uppdrag att, eftersamråd med och landstingsförbundet, utreda de närmareekonomiska och administrativa förutsättningarna för att överföra utbetalningenav studiehjälpen enligt 2 och 3 kap. studiestödslagen samt ersättningen vidgrundutbildning för vuxna till CSN. Bakgrunden till uppdraget var CSN:s förslagi rationaliseringsplan för den studiesociala verksamheten vilken överlämnadestill regeringen . Med utgångspunkt i regeringsuppdraget har CSNfastställt projektplan för utredningsarbetet. Projektarbetethar bedrivits av en arbetsgrupp inom CSN. Kontinuerliga avrapporteringar ochdiskussioner har skett med företrädare för ochlandstingsförbundet. Personalorganisationerna har fortlöpande kunnat följaprojektarbetet i så kallade projektsamordningsmöten vid CSN. Utredningenhar bedrivits genom besök och enkäter till vissa kommuner, landsting ochfolkhögskolor. Förhandlingsupphandling har inletts med servicebyråer för ADB-driftav föreslagna system samt med postgirot och avseende utbetalning tillkonto. Somframgår av rapporten är cirka 500 organ involverade i handläggningen avstudiehjälp. Det har naturiigtvis inte varit möjligt att med rimliga resurser göraen total kartläggning av administrationens detaljerade utformning vid varjeenskild enhet. Del har dock varit CSN:s ambition att genomföra studier vid etttillräckligt antal enheter av varierande storiek och med olika administrativasystem. Sammanlagt i förstudie och nuvarande utredning har administrationenvid ett åttiotal organ kartlagts. Efterhandsom kartläggningsarbetet fortskridit har likartade uppgifter redovisats varför CSN,trots nämnda begränsningar i kartläggningen, anser att de resultat som framkommmitär representativa och väl beskriver nuvarande förhållanden. Karlläggningen harredovisats i avsnitt tre i rapporten. Sammanfattningsvis anser CSN attåtgärder kan vidtas som: 1984/85:184 15 - ökar servicen till eleverna genom en förenkling avansökningsförfarandet och utbetalningen samt en större samordning avförfarandet med de olika stödformerna. Ansökningsförfarandet kan förenklasgenom dels borttagande av ansökan om studiebidrag dels samordning av ansökan omtillägg med ansökan om återbetalningspliktiga studiemedel. kanen sökande få utbetalningar av studiebidrag, tillägg och åb-medel vid olikatidpunkter och kan även få vänta på utbetalning av framför allt tilläggen. Detär angeläget att utbetalning kan ske snabbt, samordnat och på i förväg bestämdatidpunkter - förenklar arbetet för kuratorer, elevkonsulenter(motsvarande) genom att ansökninghandlingen för studiebidrag . Därigenomökar förutsättningarna för kuratorer/elevkonsulenter (motsvarande) att ägnamera tid åt sina egentliga och mera väsentliga uppgifter som servicentill den enskilde förbättras avsevärt - minskar sårbarheten i handläggningen. Nuvarandesårbarhet är en konsekvens av att antalet handläggare vid varje kommun(motsvarande) är litet (oftast bara en). är det totala antalethandläggare vid samtliga kommuner (motsvarande) mycket stort vilket gerbegränsningar i möjligheterna att fortlöpande utbilda tjänstemännen - möjliggör en enklare och mera rationellhandläggning genom förändringar i organisation, förändringar i rutiner ochsamtidigt ökat utnyttjande av ADB-tekniken. Utredningen har visat attadministrationen för främst studiebidraget är alltför komplicerad med hänsyn tillregelsystemets utformning. Väsentliga förenklingar kan åstadkommas.Handläggningen av tilläggen inom studiehjälpen och handläggningen avåterbetalningspliktiga studiemedel har väsentliga likheter i prövningen. Dessalikheter kan tillvaratas i en mera samordnad prövning - minskar kostnaderna för handläggning ochutbetalning av studiehjälpen - medför minskade räntekostnader. Detta görs genomatt all utbetalning sker genom insättning pä konto och samtidig dragning påstatens checkräkning samt genom utbetalning 3 Utvärdering och förslag till förändringar Iavsnitt 4 i rapporten' görs en utvärdering av alternativa förslag till förändringarsamt redovisas CSN:s förslag till åtgärder. Förslagen kan sammanfattas enligtnedan: Administrationenav studiehjälpen föreslås indelad i tvä huvudruiiner. Den ena rutinen avserstudiebidragssystemet vilket svarar för den helt dominerande ärendevolymen ochomfattar alla elever i gymnasieskolan som har rätt till studiehjälp. Rutinenbygger på långtgående utnyttjande av 'Den nämnda rapporten redovisas ej i denna bilaga. Prop.1984/85:184 16 ADB och samordning med befintliga system förgymnasieintagning. Den särskilda ansökan om studiebidrag föreslås utgå och istället samordnas ansökan med ansökan om gymnasieplats. Vid kommunalvuxenutbildning, folkhögskolor och vissa andra enskilda skolor samt vidungdomsuppföljningen finns ingen intagning motsvarande den som finns inom gymnasieskolan.Dessa skolor måste därför åläggas att i samband med terminsstart anmälastuderande till studiestödssystemet på en särskild ändrings-/anmäl-ningsblankett. Som alternativ till samordning med ansökan tillgymnasieintagning har överväganden gjorts om en rutin för samtliga studiebidragsom bygger på en direkt rapportering från resp. skola till sludiestödssystemet,dvs. den rutin som ovan föreslagits för bl.a. KOMVUX-studerande. I de offertersom inlämnats offererar servicebyråerna olika alternativ. Med hänsyn till attdet bör finnas ett dokument av vilket framgår vissa uppgifter omstudiebidragsmottagaren förordas en lösning som bygger på samordning medgymnasieintagningen. F.n. finns dock stora skillnader i offererade priser. CSNanser därför att slutligt beslut om rutin bör fattas då upphandlingsförfarandetslutförts. Den andra rutinen avser ansökan om inackorderingstilläggsamt ansökningar om behovsprövat och inkomstprövat tillägg och äterbetalningsplik-tigastudiemedel till yngre elever. För dessa stödformer förutsätts individuellaansökningar finnas kvar. Ansökan för behovs- och inkomstprövade tilläggsamordnas med ansökan om åb-medel. Inackorderingstillägg söks på särskildblankett. Samtliga ansökningar ställs till studiemeddsnämnd som prövar ochutbetalar. För att underlätta handläggningen utnyttjas det istudiebidragssystemet upprättade studiehjälpsregistret. Båda delsystemen kopplas samman via ett gemensamtutbetalningssystem vilket för eleven betyder gemensam avisering och om möjligtsamtidig utbetalning av all studiehjälp. Utbetalning föreslås ske i efterskott medobligatorisk kontoinsättning. Den första utbetalningen varje termin blirflytande i tiden med hänsyn till när beslut fattas. Den studerande kan efterönskemål begära överföring till konto hos annan bank. Genom den månadsvisautbetalningen minimeras antalet återkrav. Som framgår av rapporten har diskuterats frågan om tillvem utbetalning skall ske, förälder eller eleven. I systemet möjliggörs utbetalningtill både förälder och elev. CSN har därför valt att inte lämna något förslag idenna fråga. CSN vill dock framhålla att åb-medel till yngre elever utbetalasdirekt till eleven samt att den enklaste lösningen i administrativt hänseendevore att betala ut till eleven direkt. Avisering av beviljade stöd görs en gång per termin isamband med första utbetalningen av resp. stöd. Skulle inte beslut ha fattatsom samtliga stöd vid första utbetalningen aviseras den studerande senare omefterföljande beslut. Av aviseringen framgår beviljade stöd och beloppfördelat på 1984/85:184 17 stödtyp samt utbetalningstidpunkter. Aviseringen gesstatus av beslut och innehåller därför besvärshänvisning. Genom tillgång till ett för båda delsystemen gemensamtstudiehjälpsregister ges studiemedelsnämnderna ett effektivt hjälpmedel föreventuella återkrav. Det förutsätter att SMN får automatisk tillgäng tilltaxeringsuppgifterna via ADB-systemet. Det förlängda barnbidraget föreslås utbetalas via allmännaförsäkringens system. Undertag lämnas i form av klasslistor frän resp. rektortill lokalkontor. Utbetalning sker tillbarnbidragsmottagaren. Information om det föriängda barnbidraget förutsättskunna ges via den sista ordinarie barnbidragsaviseringen. På såvis ökarservicen till målgruppen liksom säkerheten i att de som har rätt till stödetockså får detsamma. Timersättning vid grundutbildning för vuxna föreslåsadministreras via kommunernas lönesystem och då företrädesvis det s. k. KPAI-systemet.Detta innebär ingen egentlig förändring för flertalet kommuner eftersomutbetalningen f n. oftast sker på detta sätt. För samtliga ovan föreslagna rutiner föreslås nuvaranderutin för medelsrekvisition förändrad. I stället för rekvisition av medelgenom rutin med centrala föreslås, på samma sätt somför studiemedel, att en rutin införs med omedelbar dragning av medel frånstatsverket. Onödiga ränteutgifter förhindras pä detta sätt sommedelsrekvisition och avstämning elimineras. 4 Synpunkter på utredningen från remissinstanser Rapporten har, enligt regeringens beslut, varit för samrådmed och landstingförbundet. Den har därutöver sänts påremiss till studiemedelsnämndema och vissa vuxenutbildningsnämnder. Samrädsskrivelsernafrän tillstyrker CSN :s förslag. Studiemedelsnämnderna är positiva till utredningen.Nämnderna påtalar vissa praktiska problem som bör beaktas i samband med ettgenomförande av förslagen. Betydelsen av att SMN tillförs resurser för merarbetetunderstryks som de påpekar vikten av att se överarbetsorganisationen samt att göra en detaljerad personalplanering. Vid remisstidens utgång har sexton vuxenutbildningsnämnderinkommit med yttranden på utredningen. Tre nämnder har meddelat att de avståttfrån att yttra sig. Av de nämnder som yttrat sig är tvä VUN positiva tillförslaget i sin helhet medan övriga VUN i allt väsentligt är positiva tillföreslagna rationaliseringar i handläggning och utbetalning men underkänner CSN:sförslag vad gäller val av handläggande myndighet. Dessa VUN menar attvuxenutbildningsnämnderna borde vara handläggande och utbetalande 2 1984/85. 1984/85:184 18 En ordning där studiehjälpen handläggs vid SMN,innebär enligt VUN, en kraftig centralisering samt en stor sårbarhet genom att arbetstopparför studiehjälpen sammanfaller med nuvarande arbetstopp för studiemedel vid SMN. Beträffande VUN:s yttranden kan följande kommentarergöras: Studiemedelsnämnderna handlägger ansökan omåterbetalningspliktiga studiemedel samt beslutar om återkrav av sammastödform. Fr.o.m. införs det så kallade extra tillägget som enstödform i studiehjälpen. Det extra tillägget ersätter de behovs- och inkomstprövadetilläggen. Vid prövning av rätten till extra tillägg inräknas i det ekonomiskaundertaget hälften av beviljade studiemedel till föräldrarna. Sambanden tillstudiemedlen i prövningen är starka motiv för att lägga uppgiften att handläggaansökan om extra tillägg på studiemedelsnämnderna. Genom sambanden i prövningenkan även ansökan om extra tillägg samordnas med ansökan omåterbetalningspliktiga studiemedel i samma ansökningsformulär. Pä sä viserhålls även rationalitetsfördelar. Några motsvarande fördelar eller samordningsbehovfinns inte inom vuxenstudiestödsområ-det. Extra tillägg utbetalas till dem som behöver studiestödutöver det generella studiebidraget. Det kan därvid vid prövningen synasviktigt med möjligheter till lokala kontakter mellan elev/förälder och skolan.Med hänsyn till nuvarande regelsystems uppbyggnad där behovet av stöd prövasutifrån strikt formulerade och schabloniserade regler krävs dock inte dennanärhet. En centralisering av den direkta prövningen till SMN innebär såledesinga större nackdelar för den studerande. För att kuratorerna (motsvarande) skall ha förutsättningaratt ge eleverna en riktig information om studiestöden krävs en regelbundenutbildning/ vidareutbildning i regler och administration. En sådan utbildningkan också medverka till att underlätta arbetet för nämnda yrkesgrupper. F. n.ansvarar CSN tillsammans med sådan utbildning. Medhänsyn till antalet handläggande organ kan inte nämnda utbildningsorganisationanses tillfredsställande. I de överväganden som gjorts i pågående utredning hardet ansetts viktigt att utbildnings- och informationsansvaret decentraliserastill kuratorerna. Därför föreslås nedan att detta ansvar decentraliseras tillstudiemedelsnämnderna. Beträffande resp. myndighets kontaktytor kan antas att VUNsom länsmyndighet har mera utvecklade kontakter med rektorer, skolstyrelser(motsvarande) i sitt län. SMN har dock väl utvecklade kontakter med depersoner, främst kuratorer, som samband finns till i handläggningen. Beträffande de arbetstoppar vid SMN som VUN påtalar är detriktigt att inflödet av studiehjälpsansökningar förstärker en redan befintlig arbetstopp.Kartläggningen visar dock att ansökningsinflödet är relativt jämnt fördelatunder arbetsanhopningen men med en förstärkt topp i anslutning tillterminstart. Det totala antalet ansökningar om studiehjälp beräknas till 1984/85:184 19 Vi har i beräkningar utgått ifrån att SMN igenomsnitt måste kunna klara ytleriigare ca 2500 ansökningar , dvs. Organisations- och personalplaneringenvid SMN måste således ske så att, beroende pä SMN:s storiek, tre till sexpersoner förstärker kansliet under ett kvartal. CSN bedömer en sådan förstärkningsom helt möjlig. CSN anser således att SMN är den mest lämpade myndighetenför övertagande av studiehjälpshandläggningen. Detta innebär inte att CSN anseratt den studiesociala regionala organisationen därmed är den mest ändamålsenliga.Tvärtom finns det anledning att göra en organisationsutredning för detstudiesociala området. En sådan utredning bör dock anstå till dessstudiestödens långsiktiga utformning klarnat. 5 Kostnader/intäker 1 avsnitt 4.3.4 i bilagd rapport redovisas en detaljerad kostnads-/intäkts-kalkyl. 'Av kalkylerna framgår att minskade kostnader redovisas såväl för staten som förkommunerna/landstingen. F. n. belastas i allt väsentligt kommuner/landsting förhandläggningskostnaderna för studiehjälpen. Detta innebär attrationaliseringarna i första hand ger positiva effekter för kommunernasbudgetar och kan således ej tillvaratas genom omedelbara indragningar påstatens anslag för den studiesociala administrationen. Under utredningsarbetets gång har bl. a. företrädare förkommuner och landsting aktualiserat frågan om i vad mån kommunerna(motsvarande) erhållit ersättning för sitt arbete med studiehjälpen. Frågan haransetts viktig med hänsyn till hur besparingar vid ett genomförande av förslagenskall tillvaratas. CSN har inte diskuterat frågan vidare utan anser att dennafråga bör lösas mellan regering och kommunförbunden. Sammanfattningsvis medför ett genomförande av föreslagenförändring en minskning av kostnaderna för studiehjälpsadministrationen med ca29 milj. kr. framräknat enligt nedan: Den nämnda rapporten redovisas ej i denna bilaga. Prop.1984/85:184 20 Personal vid kommuner (motsv.) Minskadarbetsbelastning kuratorer (motsv.) ADB-kostnader,portokostnader m. m. Ränta vid utanordning (räntesats ) 4.8 Ränta på grund av utbetalning (räntesats ) 16,0 Mindreantal felutbetalningar -' Störreantal rapporterade avbrott -' Lokaler, lele m.m. vid SMN 0,7 Årlig besparing ca 29,14-' ' Kan ej beräknas, Vid räntesatsen för ränta vid utanordning ochmånadsvis utbetalning blir samma intäkter 39,5 milj. kr. ' Vid räntesatsen för ränta vid utanordning och månadsvisutbetalning blir den årliga besparingen 27,4 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts ovan samt rapporten ibilaga 1 med underbilagor hemställer CSN om att förändringar beslutas sominnebär att: - beslut omstudiebidrag fattas av SMN - skolstyrelser(motsvarande) ansvarar för både initial rapportering av elever och månadsvisavvikelserapportering till studiestödssystemet samt för information och blankettutlämningom studiehjälp samt timersättning vid grundutbildning - CSN gesbemyndigande att slutföra förhandlingar med DAFA och samt tecknaavtal avseende rutin för insamling av elevuppgifter samt ADB-drift avstudiehjälpsadministrationen - handläggningenav extra tillägg överförs från kommuner (motsvarande) till SMN - beslut om återkravav studiehjälp fattas av SMN - beslut om föriängtbarnbidrag samt återkrav av samma stöd fattas av 1984/85:184 21 - utbetalning avstudiehjälp sker genom STIS-systemet till konto i bank eller postenligt rutiner som redovisats i avsnitt 4 i bilaga I' - CSN ges iuppdrag att slutföra förhandlingar och teckna avtal avseende månadsvisutbetalning och kontoinsättning av studiehjälpen - CSN i STIS-systemetfår tillgång till de taxeringsuppgifter som krävs för studiestödetshandläggning - utbetalning avförlängt barnbidrag sker av försäkringskassorna - regelsystemförändras i enlighet med förslag i underbilaga 2 till bilaga l' - medel förutvecklingsarbete och utrustning ställs till förfogande med . - medel förlöpande drift tillförs anslaget E 1. samt anslaget E2. Ersättning till vissa myndigheter för derashandläggning av studiesocialt stöd med . - CSN ges iuppdrag att utveckla organisation, system och rutiner i enlighet med förslag ibilaga l' samt att i övrigt vidta de åtgärder som krävs för att avsedd förändringskall genomföras - förändringenträder i kraft den Vid styrelsens behandling av detta ärende påtalades attregeringskansliet f. n. förbereder en proposition om studiestöd vid studier isvenska för invandrare. Om eventuella administrativa samband tillhandläggningen av studiestöd för grundläggande utbildning av vuxna föreligger,anser CSN, att administrationen av stöden bör bli föremål för vidare utredning. I den slutliga handläggningen av detta ärende har deltagitundertecknad , ordförande samt ledamöterna personalföreträdaren . 1 övrigt har närvarit byråchefen ,avdelningsdirektören , byrådirektören samt byråchefenJohansson, föredragande. Särskilt yttrande samt reservation har lämnats avledamoten . Särskilt yttrande har lämnats av ledamöterna . Samråd har skett med ochlandstingsförbundet, vilka båda tillstyrkt förändringen. Förhandling har skett enligt MBL varvidpersonalorganisationerna varit ense med myndigheten. ' Bilagor och underbilagor till rapporten redovisas ej idenna bilaga. 3 1984/85. 1984/85:184 22 SAMMANFATTNINGAV CENTRALA OCH RAPPORT ()AVSEENDE REGERINGENS UPPDRAG TILL CENTRALA OCH RIKSFÖRSÄKRINGSVERKETANGÅENDE FÖRUTSÄTTNINGARNA FÖR ATT MINSKA KOSTNADERNA FÖR ADMINISTRATION AVVUXENSTUDIESTÖDEN 1 Bakgrund och uppdrag Efterframställan från centrala () uppdrog regeringen den 25juni 1981 åt myndigheten att utreda möjligheterna till en rationellareadministrativ hantering av studiestödsfrägorna. CSN redovisade uppdraget den18 genom att överlämna en rationaliseringsplan för denstudiesociala verksamheten. I rationaliseringplanen föreslog CSN bl. a. attregeringen skulle ge CSN i uppdrag att i samråd med riksförsäkringsverketutreda möjligheterna till effektivisering av vuxenstu-diestödsadministrationen.Regeringen uppdrog till CSN och () attgemensamt utreda förutsättningarna för att minska kostnaderna föradministrationen av vuxenstudiestöden. Med beaktande av formuleringen iregeringsuppdraget har myndigheterna fastställt projektplan förutredningsarbetet. Projektarbetethar skett i tre etapper enligt nedan: - Etapp I: Kartläggning av nuvarandeadministration - Etapp 2: Utarbetande av alternativ administration - Etapp 3: Utarbetande av förslag Förprojektarbetet har en gemensam arbetsgrupp tillsatts med företrädare för ,försäkringskassorna (Fk), RFV och vuxenutbildningsnämnderna (VUN). Förenskilda delutredningar har mindre, oftast gemensamma, arbetsgruppertillsatts. I projektet har ingått företrädare för ST-stu-diestöd och /SR-föreningenvid de studiesociala myndigheterna samt försäkringsanställdas förbund (FF).Därutöver har /SR vid försäkringskassorna inbjudits att delta iprojektarbetet. Kartläggningsarbetethar skett i nära samverkan med enskilda Fk och VUN. Vuxenstudiestöden,dvs. särskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd och timstudiestöd, /76 för att ge vuxna bättre ekonomiska möjligheter att taledigt från förvärvsarbete för studier. 1984/85:184 23 underlätta rekryteringen av speciellt kortutbildadeinfördes även statsbidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser.Bestämmelserna om dessa förmåner finns i studiestödslagen (1973: 349),studiestödsförordningen (1973:418) samt i förordningen om statsbidrag tilluppsökande verksamhet pä arbetsplatser (1980:483). Vuxenstudiestöden ochrätten till ledighet vid studier är idémässigt kopplade till varandra. Särskilt vuxenstudiestöd består av vuxenstudiebidrag och äterbetal-ningspliktigastudiemedel. Dagstudiestöd består av inkomstbidrag och in-ternatbidrag.Därutöver finns timstudiestöd. Vuxenstudiebidraget, inkomstbidraget och timstudiestödetär skattepliktiga.