prop · G803184 · 1984-12-31 00:00:00 — omändrad administration av studiehjälp och vuxenstudiestöd m. m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Den studiehjälp som utgår till alla elever igymnasiala skolformer betalas ut via kommuner och landstingskommuner, somockså tar emot elevernas ansökningar. Timersättningen vid grundutbildningenför vuxna handläggs också av kommunerna. I propositionen föresläs att hanteringen av studiehjälpenoch timersättningen överförs till centrala () ochstudiemedelsnämnderna. skall hanteringen datoriseras ochstudiehjälpen och timersättningen utbetalas genom kontoinsättningar. De statliga vuxenstudiestöden administreras isamarbete mellan CSN och vuxenutbildningsnämnderna ä ena sidan,() och försäkringskassorna å andra sidan. Destudiesociala myndigheterna prövar ansökningarna och beviljar stöd, medanförsäkringsmyndigheterna svarar för beloppsberäkningar och utbetalningar. I propositionen föresläs nu att hela ansvaret för såväl beviljningsom utbetalning av vuxenstudiestöd förs över till de studiesociala myndigheternaoch all den delvis hanteringen av stöden ersätts av en datorbaseradhandläggning inom studiestödens informationssystem (STIS). I samhand meddatoriseringen föreslås vissa mindre regeländringar. Den nya ordningen föresläs träda i kraft den 1 juli 1986.De förändringar som föreslås förväntas innebära betydande administrativabesparingar för såväl staten som för kommunerna. 1 1984/85. Prop.1984/85:184 2 Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § studiestödslagen(1973: 349)' skall ha nedan angivna lydelse. Särskilt vuxenstudiestöd kan utgå till studerande som hartillgodoräknats eller kan antagas koni-ma att tillgodoräknas pensionspoängenligt IIkap. 6 § lagen(1962:381) om allmän försäkring för minst fyra kalenderår före det kalenderårför vilket vuxenstudiestödet skall utgå. Har studerande på grund av handikappeller sjukdom varit jÖrhindrad att arbeta, kan särskilt vuxensiudieslöd utgåäven om pensionspoäng ej har tillgodoräknats den studerande minst fyrakalenderår. Med kalenderår för vilket pensionspoäng tillgodoräknatsden studerande jämställes kalenderår efter 1959 för vilket sådan poäng ej hartillgodoräknats den studerande, om den studerande har 1. vårdateget barn som ej fyllt , vårdat person, som på grund av sjukdom, åldereller handikapp varit i behov av särskild omvårdnad, eller haft inkomst avförvärvsarbete, i samtliga tre fall under förutsättning att verksamheten harhaft minst sådan omfattning att den kun anses ha motsvarat vad som hade krävtsför att pensionspoäng för året skulle ha tillgodoräknats, 2. utförtarbete på jordbruksfastighet som äges eller brukas av den studerandes makeeller i rörelse som bedrives av den studerandes make, om arbetet har haft minstsådan omfattning att det kan anses Särskiltvuxenstudiestöd kan utgå till en studerande som har? ;;-värvsarbetat under minstfyra kalenderår före det kalenderår för vilket vuxenstudiestödet skall utgå.Med förvärvsarbete får jämställas vissa andra verksamheter. Närmarebestämmelser om vilken omfattning förvärvsarbetet skall ha haft under ettkalenderår för att få medräknas samt om vilka andra verksamheter som fårjämställas med förvärvsarbete, meddelas av regeringen eller myndighet som regeringenutser. ' Lagen omtryckt 1981:579. Senaste lydelse 1982:266. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ha motsvarat vad som hade krävts för att pensionspoäng föråret skulle ha tillgodoräknats, 3. fullgjortvärnpliktstjänstgöring enligt värnpliktslagen (1941:967) eller va penfritjänst enligt lagen (1966:413) om vapenfri tjänst eller grundutbildning enligtlagen (1980:1021) om militär grundutbildning för kvinnor. Vid tillämpning av andra stycket på studerande som ej ärsvensk medborgare beaktas endast verksamhet här i riket, om ej annat följer avbestämmelser som regeringen meddelar. Andra och tredje styckena äger motsvarande tillämpning påverksamhet . Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 7 kap. 3 § i deras nya lydelse tillämpasförsta gången på ansökningar som har ingetts efter den . Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, , , , , , , ,, , , , , , , Proposition om ändrad administration av studiehjälp ochvuxenstudiestöd m. m. Regeringen uppdrog åt centrala siudiestödsnämnden(CSN) att, efter samråd med och ,utreda de närmare ekonomiska och administrativa förutsättningarna för attöverföra utbetalningen av studiestöd enligt 2 och 3 kap. studiestödslagen(1973:349) samt timersättningen vid grundutbildning för vuxna (grundvux) till CSN. CSN inkom med en rapport i ärendet . I rapportenföreslog CSN, i enighet med och ,att CSN skulle ta över hanteringen av studiehjälpen, medan () och de allmänna försäkringskassorna skulle ta hand om utbetalningen avdet förlängda barnbidraget. hemställde CSN om bemyndigande attslutföra förhandlingar med DAFA och om en ADB-drift avstudiehjälpsadministrationen samt om rutiner för insamling av elevuppgifter. Med anledning av CSN:s rapport och hemställan uppdrogregeringen åt CSN att, som en förberedelse för ett överförandeav studiehjälpsadministrationen från kommunerna till CSN och studiemedelsnämnderna,utveckla organisation, system och rutiner för en utbetalning viakontoinsättning av studiehjälpen. Vidare bemyndigade regeringen att isamband härmed föra förhandlingar och, med erforderligt förbehåll förregeringens godkännande, teckna nödvändiga avtal. I årets budgetproposition (prop. 1984/85:100 bil. 10 sid.401) anmäldes ärendet för . Regeringen hemställde också att CSN skullebevil- 1984/85:184 5 jas en engängsanvisning för utvecklingsarbete ochgenomförande om 4 milj. kr. för /86. Jag anförde i budgetpropositionenatt jag avsåg att återkomma med förslag till debestämmelser som kunde komma att krävas för den ändrade administrationen. Jagtar i det följande upp dessa frågor. Regeringen uppdrog vidare åt CSN och RFV atttillsammans utreda förutsättningarna för att minska kostnaderna föradministrationen av vuxenstudiestöden. De båda ämbetsverken redovisade sitt uppdrag iform av en rapport. 1 rapporten föreslogs att ett samordnat ADB-baseratdatorsystem skulle utvecklas för handläggnings- och utbetalningsrutiner för vuxenstu-diestödsadministrationen.Ansvaret för tim- och dagstudiestöden föreslogs i sin helhet överföras till CSNoch vuxenutbildningsnämnderna, medan det delade myndighetsansvaret skulle fortsättavad beträffar hanteringen av de särskilda vuxenstudiestöden. Statskontoret uttalade i ett yttrande över rapporten attkalkylerna borde förfinas innan någon slutgiltig ställning i frågan om datordnftkunde tas. uppdrog regeringen åt CSN att, i samrådmed statskontoret, utarbeta ett beslutsunderlag för ett slutgiltigtställningstagande till ett ADB-baserat handläggningssystem för administrationenav vuxenstudiestöden. Utredningen borde enligt uppdraget innehålla tvåalternativa lösningar för administrationen, dels ett med ett delatmyndighetsansvar, dels ett med CSN som ensam ansvarig. CSN har idecember 1984 till regeringen redovisat detta uppdrag. CSN föreslår att destudiesociala myndigheterna helt tar över vuxenstudiestöds-administrationen. CSNlämnar också detaljerade kostnadskalkyler för en datordrift. Statskontoret hari ett samrådsprotokoll uttalat att man anser att CSN:s rapport väl fyller dekrav som ställs i regeringens uppdrag och tillstyrker att myndighetsansvaretför administrationen av vuxenstudiestöden och därmed sammanhängande uppgifter,bl. ä. systemförvaltningsansvaret, helt överförs till CSN. hölls en överiäggning inomregeringskansliet där CSN och RFV bereddes tillfälle att redogöra för sinaresp. Till protokollet i detta ärende bör fogas CSN:s rapportbeträffande studiehjälpsadministrationen som bilaga I, en sammanfattning av CSN:soch RFV:s rapport beträffande vuxenstudiestödsadministrationen som bilaga 2samt en sammanfattning av CSN:s rapport av i samma fråga ochstatskontorets samrådsprotokoll till denna rapport som bilaga 3. Jag har i de frågor jag nu tar upp samrått med chefernaför social- och civildepartementen. 2 Administrationen av studiehjälp m. m. Mitt förslag: Administrationen av studiehjälp enligt 3kap. studiestödslagen (1973:349) samt av timersättningen vid grundvux överförsi sin helhet till de studiesociala myndigheterna; utbetalningen av de bådastödformerna datoriseras och görs via konto. CSN:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Bakgrund och skäl för mitt förslag: Det övergripandeansvaret för administrationen av studiehjälp och timersättning vid grundvuxligger hos CSN. Ansökan om stöd görs emellertid huvudsakligen till de kommunalaskolstyrelserna resp., när det gäller landstingskommunal utbildning, tillutbildningsnämnderna, som beviljar och utbetalar stöden. Detta innebär att ca 500 organ är inblandade ihandläggningen av studiehjälp. Denna handläggning är orationell ochkostnadskrävande. Antalet handläggare inom en kommun som känner tillstudiehjälpssystemet och handläggningsrutinerna är fä, vilket gör systemetmycket sårbart. Servicen gentemot eleverna är ofta bristfällig ochbehandlingstiderna otillfredsställande långa. Moderna och rationella handläggnings- ochutbetalningsrutiner gör det möjligt att överföra administrationen till färreenheter och genom ADB-stöd kraftigt rationalisera hanteringen. En datoriseringmöjliggör också utbetalning , vilket ligger i linje med vad som den 1januari 1985 har genomförts beträffande det allmänna barnbidraget. CSN förordar i samråd med kommun- och landstingsförbundenatt beviljning och utbetalning av studiehjälp tas över av de studiesocialamyndigheterna och inordnas i studiestödens informationssystem (STIS). Jagdelar CSN:s uppfattning att stora fördelar är att vinna med en sådan administrativordning. Kostnaden för handläggningen av berörda studiestöd minskar också högstväsentligt. Huvuddelen av den administrativa besparingen görs pä kommunsidan,men även statsverket gör betydande vinster genom en större säkerhet iutbetalningssystemet men framför allt genom de räntevinster som blir en följdav månadsutbetalningen. Sammanlagt beräknas den äriiga besparingen uppgå förkommunerna till ca 17 milj. kr. och för staten till ca II milj. kr. När det gäller hanteringen av det föriängda barnbidragettill elever i som har fyllt utreds f n. olika lösningar. Jagavser att senare återkomma till den frågan. Hanteringen av timersättningen vid grundvux regleras i ensärskild förordning. Jag avser att senare föreslå regeringen sådana ändradebestämmelser att utbetalningen av timersättningen kan göras via destudiesociala myndigheterna. 3 Administrationen av vuxenstudiestöd Mitt förslag: Hela ansvaret för såväl beviljningen somutbetalningen av samtliga vuxenstudiestöd överförs till de studiesocialamyndigheterna. CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Sammanfattning av skälen för mitt förslag: De problem iform av länga handläggningslider, höga administrationskostnader och brister iservicen till allmänheten, som kan konstateras vad gäller vuxenstudiestöden, kani stort sett hänföras till de rutinerna och i viss män till det delademyndighetsansvaret. Genom attgå över till en datorbaserad administrativ hantering vinner man mycket i formav minskade kostnader samt snabbare och säkrare handläggning. Genom att läggaöver hela ansvaret för administrationen av stöden på de studiesocialamyndigheterna får man ett sammanhållet studie-socialt stöd inom ramen förstudiestödets informationssystem (STIS). För den enskilde innebärförändringarna kortare behandlingstider och att han/ hon aldrig behöver vändasig till mer än en myndighet. Bakgrund till och skäl för mitt förslag: 3.1 Nuvaranderutiner Ansvaret för administrationen av vuxenstudiestöden ärdelat mellan CSN/vuxenutbildningsnämnderna (VUN) och RFV/försäkringskassorna. I sambandmed vuxenutbildningsreformen inrättades de regionalavuxenutbildningsnämnderna med uppgift att bevilja vuxenstudiestöd och fördelamedel för uppsökande verksamhet. Men eftersom VUN blev små myndigheter ochdärigenom sårbara behövde man hjälp med de administrativa rutinerna och visspersonalförstärkning i samband med arbetstop-par. Problemet löstes genom attförsäkringskassorna tog hand om beloppsberäkningar och utbetalningar och ocksåbidrog med personalförslärkning-ar. VUN samlokaliserades också medförsäkringskassorna, vilket underlättade samarbete och bidrog till att pä ettsmidigt sätt lösa lokalproblemen. Särskilt varförsäkringskassornas bistånd i vuxenstudiestödsadministrationen mycketbetydelsefullt. De s.k. inlånen av personal från kassorna har emellertid succesivtkunnat minska i takt med att VUN har konsoliderats som myndigheter och funnitegna fungerande rutiner. VUN har också i allt högre grad integrerats i denstudiesociala organisationen och ett närmande har skett mellan VUN och studiemedelsnämnderna. Prop.1984/85:184 8 För att ge en bakgrund till de förslag jag lägger framlämnar jag här en kort redogörelse för nuvarande rutiner. Vuxenutbildningsnämnderna beviljar stöden.Försäkringskassorna utför beloppsberäkning, samordning medsocialförsäkringsförmåner och utbetalning av stöden med undantag av medel föruppsökande verksamhet, som utbetalas av CSN. De centrala myndighetsuppgifternaär delade mellan CSN och RFV. CSN svarar för anvisnings- och tillsynsarbeteavseende verksamheten vid VUN och RFV för motsvarande verksamhet vid försäkringskassorna.Återbetalningssyslemet handhas av CSN. Det delade ansvaret förutsätter en nära samverkan mellanmyndigheterna. Samverkan på central nivå sker genom regelbundna planeringssammankomstersamt genom särskilda kontaktpersoner. Ett särskilt avtal reglerar det icke författningsbundnapersonal- och lokalsambruket mellan försäkringskassorna ochvuxenutbildningsnämnderna (RFFS 1978:14, ändrad 1983:6). På grundval av nämndaavtal har samverkan på lokal nivå utvecklats pä olika sätt - oftast informelltoch obyråkratiskt. På fiera orter är VUN numera lokaliserad utanför försäkringskassornaoch omfattas ej av avtalet. Handläggningen vid fiertalel VUN sker helt manuellt. CSNhar, som delsystem i STIS, utvecklat ett ADB-system för handläggning avsärskilt vuxenstudiestöd och tim-/dagstudiestöd samt för rekvisiton av tim-/dagstu-diestöd.Systemet är nu infört vid vuxenutbildningsnämnderna i , , Växjöoch . Beräkning av dagbelopp som skall utgå i särskiltvuxenstudiestöd sker maskinellt i den allmänna försäkringens system. Utbetalningen görs av försäkringskassornas kontor genomallmänna försäkringens ADB-system. Kontroller i samband med utbetalning görsvanligast manuellt vid försäkringskassorna. Vissa kontroller sker även genom ADB-systemet.Beräkningen av belopp som skall utbetalas sker delvis manuellt, delvismaskinellt vid försäkringskassorna för både särskilt vuxenstudiestöd och tim-/dagstudiestöd. Medlen för administrationen av vuxenstudiestöden tilldelasCSN över dels anslaget E 1. m.m., dels anslaget E2.Ersättning till vissa myndigheter för deras handläggning av studiesocialt stöd.Administrationen finansieras genom vuxenutbildningsavgiften. I sinanslagsframställning begär CSN medel för administrationen för CSN:s och VUN:sdel liksom för de kostnader som uppstår inom RFV/försäkringskassorna. Detsistnämnda sker efter beredning med RFV. Kostnaderna för vuxenstudiestödsadministrationen /85 till totalt ca 28,1 milj. kr. varav 6,9 milj. kr. hänför sigtill RFV:s/försäkringskassornas del av administrationen. Prop.1984/85:184 9 3.3 Problem i nuvarande administration Den kartläggning som genomförts visar bl. - servicen tillde studerande i flera avseenden är mindre tillfredsställande - handläggningeni fiera avseenden är orationell och kostsam - den ekonomiskauppföljningen är svår att göra Exempel påotillfredsställande service är bl. a. långa behandlingstider -upp till 8 veckorkan förekomma för särskilt vuxenstudiestöd. Även rekvisitioner av tim- ochdagstudiestöd har onödigt länga behandlingstider, vilket sammanhänger med detdelade myndighetsansvaret. Det är också besväriigt för de studerande att vändasig till två olika myndigheter för att få svar på frågor; ingendera myndighetenhar det kompletta underlaget för att lämna korrekta svar. Ett visst dubbelarbete förekommer i handläggningen, vilketsammanhänger dels med det dubbla myndighetsansvaret, dels med den manuellahanteringen. Det är vidare svårt att få fram en effektiv ekonomiskuppföljning med den nuvarande ansvarsfördelningen mellan två myndigheter. 3.4 Förslag till lösning CSN och RFV är ense om att det finns en betydanderationaliseringspotential i handläggningsrutinerna för vuxenstudiestöden, attrutinerna kan utvecklas och att framför allt datorstödet bör byggas ut. För att få en effektiv hantering och undvika dubbelarbetebör man, enligt min mening, lägga ansvaret för hela handläggningsrutinen inomett myndighetsområde och inom ett datasystem. Det är då naturligt att lägga administrationeni sin helhet på de studiesociala myndigheterna. Det är CSN och VUNsom har ansvaret för vuxenstudiestödens sakliga innehåll, för regelsystemet ochför anslagsfrågorna. De delar som faller på försäkringskassorna ärhuvudsakligen av administrativ karaktär. Jag menarockså att det ligger stora fördelar i att samla hela den studiesocialahanteringen hos CSN och dess myndigheter, eftersom det finns ett nära ochsjälvklart samband mellan olika stödformer. Jag vill här erinra om att jag nysshar föreslagit att handläggningen av studiehjälp skall överföras till CSN ochstudiemedelsnämnderna, också i detta samband med övergäng till datorrutinerinom STIS-systemet. Härmed kommer STIS att omfatta huvuddelen av allastudiesociala stödformer och innebära en registrering av praktiskt taget allastuderande i landet. Med anledning av STlS-systemets möjligheter att underiättauppgiftsinsamlande och ge tillgäng till uppgifter som inte bara rör studiestödutan också antagning till utbildning, studieavbrott etc. har CSN inlett ettsamarbete med bl. a. , universitets- och högskoleämbetet ochstatistiska centralbyrån för att utreda möjligheterna att tillvarata defördelar som registret kan ge. Prop.1984/85:184 10 Det samarbetet understryker också värdet av sambandetmellan det studiesociala området och utbildningväsendet i övrigt. Studiestödenär en del av samhällets utbildningspolitik och det finns ett starkt behov av närasamverkan mellan de studiesociala myndigheterna och utbildningsanord-narna, såatt det kan ske ett ömsesidigt informationsutbyte och en nödvändig samordningoch anpassning mellan systemen. Också detta förhällande talar för att destudiesociala myndigheterna får ett ansvar för den totala studiesocialaadministrationen. Det finns självklart också anknytningspunkter tillsocialförsäkringssystemen, men samordningsbehoven därvidlag är enligt minmening huvudsakligen av administrativ karaktär och bör kunna lösas smidigtoberoende av ansvarsfrågan. 4 Villkor för särskilt vuxenstudiestöd Mitt förslag: Särskilt vuxenstudiestöd skall kunna utgåtill studerande som har förvärvsarbetat under minst fyra kalenderår före detkalenderår för vilket vuxenstudiestöd skall utgå. CSN:s förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skäl för mitt förslag: Enligt regler bl. a. istudiestödslagens 7 kap. kan särskilt vuxenstudiestöd utgå till den studerandesom har förvärvsarbetat i sådan utsträckning att han har varitberättigad till pensionspoäng enligt lagen om allmän försäkring (ATP-poäng). ATP-poängtillgodoräknas den som har haft en inkomst av förvärvsarbete, somöverstiger basbeloppet, f n. Frän huvudregeln finns en rad undantag,som t. ex. gäller studerande som pä grund av sjukdom eller handikapp inte harkunnat arbeta samt studerande som har vårdat egna barn, legat i militärtjänsteller arbetat i eget företag etc. I samband med att CSN nu föreslår nya administrativa rutinerför det särskilda vuxenstudiestödet konstaterar myndigheten att anknytningentill ATP-poäng innebär en betydande administrativ olägenhet, eftersom en extrakontroll rörande antalet ATP-är måste göras hos försäkringskassorna. En sådanordning innebär såväl kostnader som föriängda behandlingstider. När den dåvarande chefen för isamband med vuxenstudiestödsreformen (prop. 1975:23) föreslog att det skullekrävas ett antal förvärvsverksamma är för rätt till vuxenstudiestöd, fann handet också angeläget att förvärvsverksamheten skulle ha en viss omfattning.Kommittén för studiestöd ät vuxna (SVUX) hade föreslagit att förvärvs- 1984/85:184 11 verksamhetensomfattning skulle definieras via år med ATP-poäng. Ett sådant system skulle geen kontrollmöjlighet och underiätta för de studerande att dokumenteraförvärvsverksamheten. För SVUX var definitionen särskilt viktig, eftersomutredningen föreslog att också vuxenstudiestödens nivå skulle bli beroende avantalet förvärvsarbetsår. Nuförordade i stället regeringen i nämnda proposition att studiestödensstorlek skulle knytas till utbildningsbidragen men man behöll kommitténsdefinition av förvärvsarbete. Detta vann bifall. Behovetav en klart definierad förvärvsverksamhet är inte så stort beroende delspå den utformning stöden fick, dels pä att det i praktiken visat sig att flertaletsökande som kan komma i fråga för vuxenstudiestöd har minst 10 årsyrkesverksamhet. Jagdelar CSN:s uppfattning att det mera hanterbara kravet pä minst fyra årsförvärvsverksamhet ger lika goda garantier för att den som beviljas vuxenstudiestödhar en anknytning till arbetsmarknaden som de nuvarande, mer kompliceradereglerna. Motdenna bakgrund har jag funnit det ur administrativ synpunkt lämpligt ochsakligt sett fullt acceptabelt att föreslå att nu gällande regler för att varaberättigad till särskilt vuxenstudiestöd ersätts med ett krav på att den studerandeskall ha förvärvsverksamhet. Dä jag inte avser att åstadkommanågon förändring i sak bör den nya lagbestämmelsen kompletteras med närmareföreskrifter om förvärvsarbetets omfattning och vilka andra verksamheter som idetta sammanhang bör jämställas med förvärvsverksamhet. Det gäller t. ex.perioder med arbetslöshet då, a-kassa eller s.k. KAS utgår, vård av barn m.m.Det bör ankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer attutforma sådana bestämmelser. 5 Genomförande och vissa kostnadsfrågor Mittförslag: De förändringar jag här föreslår beträffande ändrad administration avvuxenstudiestöd och studiehjälp bör träda i kraft . Deföreslagna regeländringarna rörande vuxenstudiestöden bör gälla redan från den1 , och således tillämpas första gången på ansökningar som . CSN:sförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälför mitt förslag: När det gäller studiehjälpsadministrationen har CSN enligtregeringens uppdrag redan påbörjat systemutvecklingen för ett nytt utbetalningssystemoch har också i enlighet med regeringens uppdrag 1984/85:184 12 böriat förhandling med DAFA om datordriften. Det börsåledes vara fullt möjligt att ha ett nytt utbetalningssystem i full drift den1 . Förändringarna i administrationen av vuxenstudiestödenföreslås genomföras successivt. Jag räknar med att det nya systemet skallkunna tas i full drift . Den ändrade administrationen av studiehjälpen ochvuxenstudiestöden bör föranleda ändringar i 1 kap. 6 § studiestödslagen. Dåemellertid samma paragraf också berör hanteringen av det förlängdabarnbidraget, avser jag att återkomma till regeringen med ett samlat förslagtill lagändring . Vissa anslagsfrågor har redan behandlats i 1985 årsbudgetproposition (1984/85: 100 bil. I övrigt avser jag att återkomma tillanslagsfrågorna budgetproposition, eftersom de besparingar ochomfördelningar som blir aktuella i huvudsak rör /87 och därpåföljande budgetår. Jag vill emellertid redan nu lämna en kortfattadredogörelse för de beräknade finansiella konsekvenserna av de förslag jag nulägger fram. Förslagen avses leda till betydande besparingar inomstatsförvaltningen, men också för kommuner och landsting. Vad gäller studiehjälpsadministrationen räknar CSN, somjag har nämnt, med minskade kostnader om sammanlagt ca 29 milj. kr.årligen, varav ca 11 milj. kr.