prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — (majoritetelen avstyrelsen) anför atl en nödvändig fömtsättning för alt personal inomsotningsväsendet skall få vidgade arbetsuppgifier inom energisparområdel är atlden erhåller särskild utbildning för detta. Enligt styrelsens uppfattningtorde förslaget lillgodose delta önskemål. Liknande synpunkter framförs ocksåav . anser atlulbildningens omfallning för olika kategorier inom sotningsväsendet är 1984/85:161 87 heltberoende av humvida samhällets energikonlroU skaU läggas på sotningsväsendet.För all kunna göra denna bedömning föreslår kommunen att man noga beaktar dekoslnadsökningar som kan uppstå för den enskilde på gmnd av den utökadeverksamheten. Alt sotningsväsendets personal i framliden även skall utföraenergisparåtgärder har också kritiserats från några häll. anseratt den föreslagna ulbildningen av skorstensfejare inom energisparområdel ejbör genomföras mol bakgrund av alt denna kompelens redan finns hos rörenlreprenöreroch konsultfirmor. Enligt kommunen innebär en samhällsfinansierad utbildning avskorstensfejarna atl konkurtensen om uppgtftema inom energisparområdel intekan ske på lika villkor. Liknande skäl anförs också av somdärför uttrycker tveksamhet till överföring av sådana arbetsuppgifier lillsotningsväsendet. Minoriteten av kommunförbundets styrelse har reserverat sigmol den föreslagna ulbildningens inriktning på energisparåigärder. BeiräffandeutbUdningen av skorstensfejare tillstyrker kommunaltjänstemannaförbundrapportens föreslagna gymnasiala lärlingsutbildning. Förbundel anser del varaett oeftergivligt krav att ulbildningen kommer all ge motsvarande"allmänleoreliska kunskaper'' och all den ska ge allmän behörighel förhögskolestudier. Liknande synpunkter anförs också av . Teknikerulbildningenhar bl.a. kommenterats av som ser enblockundervisning med alternativen att anordna utbildningen i intervaller medmellanliggande yrkesverksamhel eller i ett sammanhang som en viktigfömtsättning. Förbundel nolerar också det positiva i all utbildning iarbetsledning också ingår i förslagel. ser enfördjupning och utvidgning av denna utbildning som en konsekvens av de allmänlhöjda utbildningsambitionerna inom sotningsverksamheten. Beträffandemäslarulbildningen framhåller altulbildningen som sådan tUlslyrks men att den i lidigare uiredningar föreslagnaanknyiningen till driftleknikemlbildning vid högskola hade varil en bättrelösning än den nu föreslagna. förutsätts all de fackligaorganisalionerna kommer att ges möjlighel alt deltaga i det fortsallautvecklingsarbetet med utbildnings- och undervisningsplaneringen inom slalensbrandnämnd och del föreslagna . Flera remissinstanser har- i likhet med vad som framförts i samband med utbildning förräddningstjänstens personal - anfört att utbildning av personal försotningsväsendet bör ske vid en central utbildningsenhet. Sådana synpunkter harframförts av bl. finner del från såvälutbildnings- som ekonomisk synpunki vara mest fördelaktigt att utbildningen avskorstensfejarpersonal förläggs till 1984/85:161 88 sammaCUFA vid vilka utbUdningen av hellidsanslällt brandbefäl, enligt nämndensmening, bör ske. menar atl en cenlralutbildningsenhet bör ge möjlighet all fördjupa och utvecklaskor-stensfejaryrkels profil som fömtsättningarna bör öka atl fortlöpandekunna lillföra verksamheten pågående resultat av forskning och utveckling inomområdel. Enligt förbundel lalar alla skäl för en lokalisering av dennautbildningsenhet tiU . menaratl en samordning med annan utbildningsverksamhet, exempelvis vid en CUFA, ären möjlig lösning för erhållande av en cenlral utbildningsanläggning. Vidlokalisering av denna skorstensfejar-skola måsle härvid hänsyn las lill behovelav och tillgången på dellidslär-are. Kommiiténföreslår all civilförsvarets övningsverksamhet vid CUFA successivt avvecklasoch att den i stället bedrivs lokall av kommunerna med btfrade avlänsstyrelserna. Civitförsvarsstyrelsen föreslås få i uppdrag att inleda dennadecentralisering. Kommitténser många fördelar med att även föra över ansvarei för förrådshåUning, vård,tUlsyn och underhåll av civilförsvarels maleriel till kommunerna och attkommunerna får utnyttja materielen för angelägna ändamål i fred. Enligtkommiitén bör beslut fallas om alt fortsätta och fullständiga påbörjade utredningarom materielhanleringen. föreslås få i uppdrag att lämnanärmare riktiinjer för elt överlämnande redan nu av akut- ochförstärkningsmalerielen till kommunerna. Remissinstansernaär allmänt posiliva lill förslagel om lokal övningsverksamhel. Del anses attdetla kan leda lill en bäitre beredskap bl.a. genom att motivationen ökar. Ellfålal remissinstanser är dock Iveksamma och menar atl övningar som genomförsvid CUFA blir effeklivare. Från några håll uttrycks en viss tveksamhet till deberäknande kostnadema. Del pekas på atl det krävs förstärkning av de kommunalaresurserna för atl genomföra förslaget. Man fömtsätter all staten skaU svaraför alla kostnaderna. framhåller all överförandet av övningarna från CUFA tiU kommunernaär positivt. Den i krigsorganisationen ingående personalen får en personligkontakt med den fredsräddningstjänstpersonal som skaU ledacivitförsvarsverksamheten. Det bör dock enligt brandnämnden uppmärksammas atlvissa kommuner saknar lämpliga övningsplatser och personella resurser förövningsförberedelser. Upprättandet av minst en övningsplats inom vaijeräddningsregion, uiformad för såväl freds- som krigsräddningstjänstövningar,vore eftersträvansvärt. Utnylljandel av fredsräddningstjänstens personal sominstruktörer kommer enligt brandnämnden alt innebära att övningarna innehållermoment i vilka bäde nya rön och akluella erfarenheter från fältet kan ingå. 1984/85:161 89 Civilbefälhavareni Övre civilområde framhåller atl decenlraliserad övningsverksamhelbör medföra bättre beredskap genom all lokall ledda övningar blir ett naluriiglled i förberedelserna både för slörre nödlägen i fred och för krigsuppgifien.Vidare innebär enligt civilbefälhavaren lokalt genomförda övningar minskadekostnader och troligen även ökad motivation för den enskilde. Särskilt iNorrland med långa och tidsödande resor liU och frän CUFA medför dagens syslemolägenheter såväl för den enskilde som för arbetsgivare saml onödigaresekoslnader. Civilbefälhavarenanser atl betydelsen av övningsanordningar inle bör övervärderas. I slälletlorde enligt civUbefälhavarens mening psykologiska vinsler och bälireförankring av civitförsvaret kunna erhållas genom att verksamheten kommernärmare människorna och blir en påtaglig del av samhällsbilden. Redan idagslägel lorde erforderlig kompelens finnas att leda övningarna lokalt.Integrerad utbildning för räddningstjänsten i fred och krig kommer enligtcivilbefälhavaren att pä sikt skapa ännu bättre lokal kompetens särskilt förledning av räddningstjänsten i krig saml för större nödlägen i fred och därmedäven för övningsverksamhelen. Civilbefälhavaren anser alt lokalt genomfördaövningar i fred skapar också goda fömtsättningar för atl lokall bedrivaerforderlig kompleileringsulbildning och övning i ett beredskapsläge. Detta ärenUgl civilbefälhavarens mening särskUl viktigt eftersom erfarenhelerna visaratt utbildning och övning hittiUs inte kunnat genomföras i önskvärd omfattningav kostnadsskäl. i HaUandslän vill på nytt betona fördelarna av lokall bedrivna övningar. Uiöverekonomiska vinster bör lokall bedrivna övningar leda lill höjd beredskap försåväl civitförsvaret som för räddningstjänsten. framhåller atllokala samordningsövningar behöver emellertid inte finnas i vane kommun. Såvälkostnadsskäl som de negativa miljöeffekteraa (brand och rök) talar i slälletför all flera kommuner utnyttjar samma övningsfält. Förslagsvis skulle ettövningsfält per räddningsregion vara lämpligl. 1 elt län av slorlekoch med endasl sex kommuner skulle l.o.m. elt övningsfätf för hela länel kunnaövervägas. Enligt mening bör det undersökas om inte debefintliga militära övningsfälten kan utnyttjas även för civilförsvars- ochräddningstjänstövningar. Kostnaderna skulle i så fall kunna reducerasytteriigare. Förslagetmed decenlraliserad övningsverksamhet får enligt givelvis inteleda liU alt kommunerna drabbas av kosinader som de ej har . Länsstyrelseni Väslerboliens län anser atl övningsplalserna inte bara bör gäUa förräddningstjänst och civilförsvarsaktiviieter ulan även vara anpassade förövningar inom arbetarskyddet. Övningsplatserna skall enligt länsstyrelsenanvändas vilkel fordrar en lämligen hög standard bl.a. ifråga om vattenförsörjningen och övningsanordningarnas ulformning. Därför ärdet enligt både praktiskt och nödvändigt att anordna regionsvisaövningsplatser eventuellt bara en ä två per län. har ej någotatt erinra mol gmndtanken även 1984/85:161 90 omman kan slälla sig frågande inför alt civilförsvarets personal skall övas avbrandbefäl vid kommunernas brandförsvar som kommunernasbrandpersonal skaU utbildas av civilförsvarslärare vid nuvarande CUFA-anläggningar. Kommunen förutsätter vid sin tiU styrkan all erforderligaövningsplalser byggs upp helt på statens bekostnad varvid antyddainvesteringskostnader (ca 200 000 per anläggning) förefaller vara hell orealisliska.Vidare fömtsätts atl kommunerna erhåller full kostnadstäckning för planläggningoch genomförande av de aktuella övningarna. - I betänkandets bilaga 4redovisade kostnader bedöms av kommunen ligga på en alltför låg nivå. Övningmed undsättningspluton kräver efler vad som går alt utläsa av betänkandet -en biirädande övningsledare och fyra instruktörer . Ischemalagd tid innebär detta 120 manlimmar. En brandman med slullön kostar arbetsgivaren ca 75:-/lim. Personalkostnad, exklusive förberedelsetid, kanuppskattas till ca 150(M) kronor i stället för i beiänkandei angivna ca 5400.Då brandförsvaret ej har någon överkapacitet för atl bedriva här aktuellövningsverksamhet understryker kommunen behovel av den fulla kostnadstäckningen.Jönköpings kommun finner att utredningens förslag innebär avsevärda fördelarvad gäller ulbildningen och fortlöpande övningar med personalen iräddningstjänst. De lokala (eller räddningsregionala) övningsfälten kan enligtkommunen utnyttjas för andra övningsändamål än i beredskapsorganiseradestyrkor. kommim anser att decentralisering av viss ulbildnings- och övningsverksamhelinom civitförsvaret ger bättre lokal anknylning tiU arbetsuppgifterna ochförbättrad personkännedom. Enligt kommunen måsle förutsättningarna för en godutbUdnings- och övningsverksamhet förbällras genom att regionalautbildningsanordningar tillskapas och befintliga förbättras genom statensförsorg. Civilförsvarsstyrelsenanser atl en sädan successiv omlokalisering kan få posiliva effekter men atldet är osäkert om det kan ske med bibehållen kvalilet. Fömtsättningar börskapas för atl tillgodose lärarbehovel vid lokala övningar. I del sammanhangetbör enligt styrelsens mening också prövas ett alternativ som innebär att delärare som av kommittén föreslås överförda till länsstyrelserna även ifortsättningen skall knytas till CUFA. Malerietfrågan vid lokala övningar ärinle heUer löst. Lokalt genomförd materielservice kommer troligen atl krävabetydande insatser från personal. Hur materietförsöijning vid lokaltgenomförda övningar skall genomföras bör enligt styrelsen siuderas yllerligareoch göras tiU föremål för försök. En omlokalisering av övningar medundsällningsenheler anser CivUförsvarsstyrelsen vara särskilt tveksam.Möjligheterna att skapa övningsbetingelser lokall inom ramen för de 15 milj.kr. som utredningen föreslår, måsle ifrågasättas. Civitförsvarsstyrelsen anseratt övning så långt möjligt skall ske med hela plutoner. Civilförsvarsslyrelsenanser vidare att övning med vissa enheter även fortsättningsvis bör genomförasvid CUFA där ralionella övningsanordningar har skapals för delta ända- 1984/85:161 91 mål.Utlokalisering av övningsverksamhet kan vara ett sätt bland andra att skapauirymme för utbildning av fredsbrandpersonal vid CUFA. Om möjligt bör uirymmeskapas utan atl ambilionssänkningar åstadkoms. och delnya verkel bör därför få uppdrag alt finna lämpliga former för att skapasådanl utrymme. släller sig något tveksamt till förslag omövningsverksamhelen och de effekter del, enligt kommittén, kommer atl ge. Ettav de argument som ledde till uppbyggnaden av CUFA var att de övningar, somlidigare genomfördes lokalt, inte höll önskad slandard utan atl det krävdesviss centralisering. Obestridligt är alt det är praktiskt möjligt att genomföraövningar lokall. Om detta sedan kan ske tiU samma eller lägre koslnad och utankvalitelsförsämring jämfört med "CUFA-öv-ningar" framgår inle klartav belänkandet. Trots de minimikrav på övningsplalser, som slälls avkommittén, förefaller del osannolikt atl investeringskostnaden för dessa kanbegränsas tUl de 3 milj. kr. Kommitténs resonemang om kvaliteten på de lokala övningarna ärenligt inslilulels mening inle övertygande. Den ökade lokalkännedomen somkommittén framhåller som ett siarkt argument torde bli relativt begränsad vidlokaU genomförda övningar av det slag del här är fråga om. Övningarnas syfleär främsl all öva undsättningsteknik och samverkan inom undsällningsenhelen ochdella syfte bör uppnås bättre på en plats med avancerade och för ändamålellämpliga övningsanordningar. Lokalkännedom erhålls på annal sätt. Ett alternativkan enligt institutet vara att utvidga de övningar som bedrivs med bl. a.befäl i fältenheter och ålägga kommunerna genomförandeansvaret för dessaövningar. Övningar med undsällningsenheler skulle då även fortsätiningsvisgenomföras vid CUFA. Den ulökade brandljänsl-utbildning vid CUFA, som föreslåsav kommillén, lorde ändå kunna genomföras. finns det då inget direktskäl som talar för att 39 övningsledare från CUFA skall överföras tilllänsstyrelserna. Samtiiga CUFA skall självfallel, i samarbete medlänsslyrelserna, bilräda kommunerna vid genomförandel av övningar. Institutetanser som lidigare all elt utökat samarbete mellan berörda instanser är atlföredra framför de föreslagna personalöverföringarna. Institutet hyser ocksåvissa betänkligheter mot kommitténs uttalande rörande problematiken med all övahel undsäll-ningspluton. Om det är uppenbara svårigheter alt leda enundsättningsplu-lon under en övning lorde svårigheterna inle vara mindre ikrig. En översyn och omprövning av undsätlningsplulonernas krigsorganisation förefallerenligt institutets mening då nödvändig. Förslaget all i fred endasl öva ihalvplulon förefaller mindre lämpligt om grundenheten i krig även i framtidenskaU vara helpluton. anser i likhei med kommittén altcivitförsvarels övningar i huvudsak bör genomföras lokall. Verket villemellertid peka på att kommitténs diskussion av undsätlnings-plutonsutbildninginnehåller flera oklarheter, vUka bör undanröjas innan 1984/85:161 92 slutligStäUning las lill förslagel. I beiänkandei anförs, atl ulbildningen börgenomföras halvplulonsvis med mobiliseringsmaterielen. Riksrevisionsverkei viUmol denna bakgrund ifrågasätta om kraven på ledning, ledningsorganisationensulformning och laktiska anvisningar är väl avvägda för undsältningsplutonen.Vidare ifrågasäller verket om mobiliseringsmaterielen räcker lill för altmedge rationeU utbUdning av ca 40 räddningsmän. I den redovisade kalkylensaknas såvitt kan finna kostnader för nyttjande avplutonens egna fordon. Verksamhelen vid CUFA berörs i flera olika uiredningarspecieUt vad avser behov av utbildningsresurser. Riksrevisionsverkei anser atlen samlad bedömning av behov av lillgång på utbildningskapacitet måsle göras innanytterligare invesleringar görs vid CUFA. CivUbefälhavaren i Västra civilområdelanser alt lokal övningsverksamhel i grunden är en bra lanke som böreflerslrävas på sikl. Del är iveksaml om det går all finna tUlräcklig lillgångpå godtagbara övningsplalser. Samverkan mellan flera kommuner och med fredsräddningsljänstenmåste enligt civilbefälhavaren vara etl krav. Civilbefälhavaren delarkommitténs uppfattning att lokalt bedrivna övningar höjer beredskapen och ökarmotivationen, men brislen på övningsplatser (ev. löst genom samordnad plats iannan kommun) kan emellertid minska dessa effekler. Tanken att i anslutningtill en undsällningsplutonsövning öva underhållspluloner med iordningslällanderesp. efterarbete med materielen är bra. Delta kan däremot enligtcivilbefälhavaren stöta på övningsorganisatoriska (frekvens) problem dåanlalel underhållspluloner är betydligt mindre än antalet undsäUningsplutoner.Problemet blir ändå slörre om man skall öva undsättningsplulonernahalvplulonsvis. Civilbefälhavaren tfrågasätter dock starkt lämpligheten i attövergå till halvplulonsövningar. Undsältningsinsalserna i ett krigsskede måsteförutsättas bli myckel omfattande och kräva stora resurser. Har personalenaldrig getts tillfälle att öva i slörre (hela) enheler, är risken stor altenhelernas planerade effektivitet ej kan utnylljas fullt ut. iStockholms län kan inte bilräda kommitténs förslag. De flesla kommuner i länelhar förhållandevis liten civitförsvarsorganisation varför egna övningsfält skullebU lite utnyttjade. Eflersom övningsfält kräver dyrbara övningsanordningar,blir egna övningsfält för kosinadskrävande i förhållande till nyltjandegraden.Samma invändning kan i princip anföras mot en övningsplals per region. Enligtlänsstyrelsen finns vid utbildnings- och förrådsanläggningarändamålsenliga övningsanordningar. Dessa bör utnyttjas. För länets del anserlänsstyrelsen det inte vara ekonomiskt försvarbart att bygga kommun- ellerregionvisa övningsplatser med hänsyn tUl den befintliga och välutrustadeCUFA-anläggningen i . I län med stora avstånd lUlcivitförsvarsstyrelsens övningsfält kan del däremoi enligt varamotiverat med närmare belägna övningsplatser om man där kan uppnå en rimlig nyttjandegrad.Länsstyrelsen anser vidare - i motsats lill kommittén - alt lokall bedrivenövningsverksamhel ej ger några kvali- 1984/85:161 93 tativaeller ekonomiska vinster i förhållande till en centraliserad övningsverksamhel.Enligt i län förefaller förslagel om alt bedrivacivUförsvarsövningar lokalt principiellt vara lämpligt. Många skäl talar för ensådan ordning. Dock kan enligt frågas om kommunerna kommer attha tillräckliga resurser i form av personal, övningsanordningar m. m. för atlklara uppgiflen. Del kan också delvis ifrågasättas omcivilförsvarsorganisationens beredskap och effekl blir högre genom åtgärden.Ulredningens förslag att till slor del avveckla övningsverksamhelen vid CUFAoch i stäUel låla den bedrivas av länsstyrelse/kommun anser iVästmanlands län i princip riktigt. Utredningens redovisning avansvarsfördelningen mellan länsstyrelse och kommun förefaUer dock någotofullständig. Av texten (s. 173) förefaller det som om rollskulle begränsas tiU vissa administrativa göromål under del alt kommunen svararför genomförande. trots atl ulredningen som gmndprincip slagit fast altlänsstyrelsen skall inrikla och leda verksamhelen. När det gällerövningsverksamhelen tycks utredningen hell ha uppehållit sig vid övningar avpraklisk art, dvs. själva undsällningsarbelet och hell förbigått stabs- ochledningsövningar. Civilförsvarels ledningsstaber liksom den kommunalaledningen i övrigt kommer i etl framtida krig få uppgifter som i mångaavseenden ligger utanför egentligt civitförsvar. Detsamma gäller den nyaorganisalionen hemskydd. Det är därför enligt mening angelägelalt lillse alt alla ledningsenheler ges en operativ inrikining som överensslämmermed den gemensamma grundsyn för länels försvar som upprättats av länsstyrelseoch försvarsområdesbefälhavare. anser således all det är enbrisl i ulredningen, alt inle ell klart ullalande gjorts, atl ansvaret förolika slag av ledningsövningar på lokal nivå i fortsättningen bör åvilalänsstyrelsen. Därvid räcker det inte som utredningen antytt (bilaga 3) medinsalser av en länsinslmklör. Civilförsvarets resurser måste enligtlänsstyrelsen på ett helt annal sätt än bli entolatförsvarsresurs och integreras med annan verksamhel. Ledningen avundsättande verksamhel måste knylas ihop med samhällets övriga försvars- ochförsörjningsåigärder. Del är därför, som ser del, ofrånkomligtatt CUFA till stor del upphör med sin övningsverksamhet. På bören "övningsslab" med lotal-försvarsinriklning organiseras. I sådanalänsvisa staber bör sedan länsin-stmklörer (39 st.) ingå, som ulredningenföreslär skall överföras från CUFA. anser all föreslagendecentralisering av civilförsvarets övningsverksamhel samt materiel- ochförrådshållning är posiliv och ligger i linje med redan fattade beslul om eltkommunlell civilförsvar. Del föreligger dock enligt kommunen oklarheter omansvarsoch kostnadsfördelning samt hur del lokala genomförandel är tänkt altske. Kommunen delar kommitténs uppfattning om att ökad effektivitet och ellbättre utnyttjande kan erhållas om civilförsvarets övningsverksamhet decentraliserastill kommunerna. Dock bör ansvars- och kostnadsfördelning- 1984/85:161 94 framhåller alt överflyttningen avövningsverksamhelen från CUFA liU kommunerna inle får medföra att ävenkoslnadema överflyttas liU kommunerna. Kommunstyrelsen fömtsätter atl siatensvarar för aUa kosinader som är förenade med övningsverksamhelen inkl.övningsplalser. kommun år tveksam lill den föreslagna överflyttningen avövningsverksamheten från civilförsvarsslyrelsens centralaulbildningsanläggningar till kommunerna. Flertalel kommuner saknar bådelämpliga övningsplatser och personal för planering och genomförande avövningarna. Förslaget alt kommunerna skaU överta CUF A-anläggningamasövningsverksamhel för civitförsvarspersonal ger enligt kommunmöjlighel till utbildning anpassad lill lokala förhållanden. Kommunen delarkommilléns förslag men fömtsätter atl siaten ersätter kommunema härför samt altstatliga medel bekostar evenluella erforderliga övningsanläggningar. FörKramfors kommun torde förslaget endast komma att innebära ett blygsamtmerarbete med malerielen. Närheten till möjliggör redan i dagslägetövningar för fredsräddningsljänsten. Kvalitén på övningarna främjas bäst enligtkommunen om de kan utföras på en anläggning som fyller både freds- ochkrigsräddningstjänstens behov. En utveckling av Sandöanläggningen i denriktningen är enUgt kommunen angelägen, då den även genom sin placering ochnärhet lill andra myndigheter med inslag av räddningstjänst är unik. Kommunenär beredd att verka för all en sådan utveckling kommer tiU stånd. försiasleg i den riktningen torde vara all regionens gmndutbUdning av brandpersonaloch övningsverksamhet bedrivs vid . kommim fömtsätter atlövningsverksamheten som f.n. bedrivs vid CUFA-anläggningar och skall överförastill kommunen med biträde från bekostas av staten. Länsstyrelsenhar inga personella resurser för övningsverksamhel vilkel medför allkommunen får ta hela ansvarei. Svenska kommunförbundei har inget alt erinra motförslagel alt övningsverksamheten vid de s.k. CUFA-anläggningarna avvecklas successivtoch i StäUel bedrivs lokall av kommunema med biträde av länsstyrelserna menfömtsätter givetvis atl kommunerna hålls ekonomiskt skadeslösa. Då del gäUerövningsverksamhelen vid civUförsvarets utbUdnings- och förrådsanläggningar(CUFA) föreslår kommtftén all denna successivt bör överföras lUl kommunernaoch bedrivas med biträde av länsstyrelserna. En sådan utveckling fömtsätterdock enligt en väsentlig förstärkning av depersonella och ekonomiska resurserna för vUka kompensation bör ulgå. Remissinstansernaär genomgående positiva tiU kommitténs förslag i fråga om materielen.Länsstyrelsen i vill dock bibehålla den nuvarande ordningen.Från flera håll understryks betydelsen att kontrollen blir såtUtfredsställande att civilförsvarsenheterna kan mobiliseras. Även andrasynpunkter framförs av remissinstansema. 1984/85:161 95 anser all överförandet av malerielen för krigsräddningsljänstenkan, under vissa fömtsättningar, medföra fördelar samt att kommunernaskosinader för materielanskaffning kan komma atl minska genom cenlralupphandling och mängdrabatl.