prop · G803193 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom förslaget om avdrag för realisationsförlust för optionsom saknar värde vid leckningstidens utgång införs ett nytt moment inom beskattningsområdetdå detla torde strida mot principen om att avyttring skall ha skett för attavdrag skall medges. Mot bakgrund av helhetssynen i kommitténs förslag, vill RSVdock inte motsätta sig förslaget i den delen. Några remissinstanser avstyrker förslaget. Kammarrätten i anför; Kommitténs förslag att avdrag skall medges för förlust pågrund av att ett opiionsbevis saknar marknadsvärde vid optionstidens utgångbryter mot principen att förlust skall vara realiserad genom att avyttring harskett till lägre pris än anskaffningskostnaden. De argument som kommitténframfört i denna del - om den stundom hårfina skillnaden mellan de situationerdär avdrag medges och där sä inte är fallet, om risken för konstrueradeförsäljningar m.m. - kan i huvudsak anföras även för andra situationer.Förslaget innebär i denna del ett så stort avsteg från en grundprincip att detinte bör genomföras utan samband med en mer samlad översyn avreavinstbeskattningen. Länsslstyretsen i anför: Kommiltén föreslår att skaltskyldig skall fä avdrag såsomför realisationsförlust om optionsrätt är värdelös vid optionslidens utgång.Förslaget får ses som en konsekvens av den valda fördelningsprincipen. Detinnebär dock ett allvarligt avsteg från gällande principer för avdrag förrealisationsförlust. Den föreslagna regeln är dessutom komplicerad genom attavdragsrätten enligt förslaget inte skall gälla om företaget går i konkurseller likvideras eller optionsrätten blir värdelös på grund av att innehavareninte utnyttjar densamma. avstyrker kommitténs förslag i dennadel. Samtliga remissinstanser godtar principen om förmögenhetsbeskattningav optionsrätter. Flertalet tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Prop.1984/85:193 112 Länstyretsen i anför: Beträffande förmögenhetsvärderingen av optionsrätterföreslår att dessa blir skattepliktiga endast om de varitföremål för notering. Delta innebär en förenkling i jämförelse med kommitténsförslag då svårighet kan föreligga att dra gränsen huruvida en optionsrätlskall anses ha omsatts på kapitalmarknaden eller inte. Vad beträffar förmögenhetsbeskattningen delarlänsstyrelsen kommitténs uppfattning alt optioner tills vidare skall förmögenhetsbeskattasi den omfattning som föreslås. Avgörande för om förmögenhetsbeskattning skallske är således att optionsrätten är föremål för omsättning pä kapitalmarknaden.Enligt mening skulle denna princip möjligen komma till ettklarare ullryck om i stället frågan huruvida optionsrätlen har varit föremålför notering eller inte blev avgörande. Det förutsätts därvid, attoptionsrätter, emitterade av bolag, vars aktier börsnoteras, också kommer attnoteras pä börs eller liknande form. Detta förefaller vara en enklare metod attfastställa huruvida omsättning på kapitalmarknaden ägt rum eller inte. 1 alltväsentligt torde gränsdragningsproblem härigenom kunna undvikas. Ett antal remissinstanser anser att optionsrätter i bolag,vars aktier inte är inregistrerade på börsen, skall värderas lill ett lill 30 %reducerat marknadsvärde. Enligt kommitténs förslag talar övervägande skäl för attenhetliga värderingsregler bör gälla för samtliga optionsrätter på marknaden. Kommilténföreslår därför att optionsrätter ur förmögenhetsbeskattningssynpunkt skallupptas till det noterade värdet. Enhetliga regler för samma typer avbeskattningsobjekt är eftersträvansvärt för såväl de skattskyldiga som förtaxeringsmyndigheterna. Möjligen kan därför ifrågasättas om det inte är mer enhetligtatt såväl aktier som optionsrätter i OTC-bolagen förmögenhetsbeskattas enligtsamma regler, dvs till av reducerat substansvärde, medan börsnoteradeaktier och optionsrätter till sådana aktier följer del noterade värdet. Kammarrätlen i anför: När det gäller värderingen av optioner i OTC-bolag finnerdomstolen de i reservationen framförda argumenten bestickande. Del framstårinte som rimligt att en optionsrätt skulle kunna åsätias ett högre värde än denaktie som den till viss kostnad kan utbytas mot. delar helt den uppfattning som ledamotenGöran Atier-wall redovisat i sin reservation och särskilda yttrande. Prop.1984/85:193 113 rimligt att optionsrätter skall tas upp till fulltmarknadsvärde vid förmögenhetsbeskattningen. Optionsrätten motsvaras inte avnågon reell substans. Dess värde är helt immateriellt. Mot detta står attoptionsrätt normalt har ett marknadsvärde. Det finns dock sannoliktoptionsrätter som inte omsätts och som inte heller har något marknadsvärde.Dessa kan givetvis inte las upp till förmögenhetsbeskattning. Länsstyrelsenanser att Atterwalls förslag alt optionsrätt bör upptagas lill ettförmögenhetsvärde motsvarande av marknadsvärdet är en bra lösning. Akliefrämjandet instämmer i reservanten Atterwallssjälvklara uppfattning att optioner i icke börsnoterade företag inte fårförmögenhetsvärderas efter andra principer än företagels aktier. Medan aktiernavärderas lill av dagsvärdet skall optionerna värderas till , vilketkan ge optionerna ett högre värde än aktierna. Föreningen auktoriserade revisorer anför: Kommiltén har föreslagit att optionsrätt som är föremålför omsättning skall förmögenhetsbeskattas och las upp lill det noteradevärdet. När det gäller bolag vars aktier omsätts vid sidan av börsen,exempelvis OTC-bolag, skall dessa aktier värderas efter ett till 30 %reducerat substansvärde medan enligt kommitténs förslag opiionsrätler utgivnaav dylika bolag skall tas upp lill det noterade värdet. Delta försvårar fördessa bolag att utnyttja optionslån som finansieringsform eftersom en presumtivinvesterare kan föredra att som alternativ till att förvärva optionsrättervälja att förvärva aktier i bolaget. Mot bakgrund av all valet avfinansieringsform så litet som möjligt bör vara beroende av beskaltningskonsekvensernaförordar FAR att optioner utgivna av bolag, vars aktier omsätts vid sidan avfondbörsen, tas upp lill av det noterade värdet. Kommitlén har också tagit upp frågan omförmögenhetsbeskattningen av optioner och föreslagit att optioner som omsätts marknadsmässiglskall förmögenhetsbeskattas medan andra optioner tills vidare bör vara friafrån förmögenhetsskatt. I denna fråga har en reservation avgivits av en ledamot,innebärande att optioner utgivna av marknadsbolag vars aktier omsätts vidsidan av fondbörsen, vid förmögenhetsbeskattningen skall las upp till 30procent av del noterade värdet. anser all kommitténsförslag i denna fråga bryter mot den tidigare redovisade neuiralitetsprincipenmellan olika finansieringsformer. Det måste vara direkt olämpligt att optioner,utgivna av t ex ett OTC-bolag, vid förmögenhetsbeskattningen kan komma attvärderas högre än själva akiien. Kommitténs förslag i denna fråga avstyrkesdärför. Någon annan lämplig värderingsmetod än den som föreslås ireservationen torde inte stå till buds. Kommitténs förslag beträffande förmögenhetsbeskattning av optionerinnebär att småföretagens möjligheter att utnyttja optionslån försväras. 8 1984/85. Prop.1984/85:193 114 Organisationen instämmer därför i reservationen avkommitténs ledamot . Denne framhåller bland annat att enjämförelse mellan det värde som noteras för optioner utgivna av OTC-bolag ärmångdubbelt högre än dessa företags aktiers taxeringsvärde. Eftersom optionerkan ses som alternativ till placeringar i aktier är förslaget olämpligt. Enligtvår mening borde man i första hand avslå helt från att förmögenhetsbeskatta optionerutgivna av bolag vars aktier omsätts vid sidan av börsen. I andra hand kan Atterwallsförslag om att optionerna vid förmögenhetsbeskattningen skall las upp lill 30procent av det noterade värdet accepteras. Näringslivets skattedelegalion anför: Enligt förslaget skall optionsrätten i s k OTC-bolag vidförmögenhetsbeskattningen tas upp lill del noterade värdet. Mot detta harledamoten med instämmande av sakkunnige reserveratsig och föreslagit att i stället av det noterade värdet skall tas upp.Eftersom den av reservanterna förordade värderingen bättre överensstämmer medden värdering som vid förmögenhetsbeskattningen görs av OTC-bolagens aktier börreservanternas förslag läggas lill grund för en eventuell lagstiftning. Ensådan värdering överensstämmer dessutom bättre med den neutralitet avbeskattningen som eftersträvats. Även , ochreservanterna i riksgäldsfullmäktige förordar att optionsrätter i intebörsnoterade bolag får värderas till av marknadsvärdet. föreslär en annorlunda utformadförmögenhetsbeskattning och anför; Kapitalvinstkommitlén föreslär att samtliga marknadsnolerdeoptioner och optionsrätter ska las upp till full förmögenhetsbeskattning.Förbundet vill i denna fråga anföra följande: För del första kan det ansesrimligt att optioner och optionsrätter förmögenhetsbeskattas i sammautsträckning som börsaktier. Emellertid anser förbundet att börsnoterade aktierbör tas av marknadsvärde vid förmögenhetsbeskattning, och sammabör därför gälla för optioner och optionsrätter. För det andra är det interimligt att optionsrätter avseende OTC-förelag förmögenhetsbeskattas till fulltmarknadsvärde, när de underliggande endast tas avsitt substansvärde. Det skapar en omotiverad skevhel i skattesystemet. Optonsrälteravseende OTC-förelag bör i analogi härmed förmögenhetsbeskaltas exempelvis lill30% av marknadsvärdet. 7.1.1 Anskaffningstidpunkt och anskaffningskostnad RSVanför: Beträffande beräkning av anskaffningskostnaden ochbestämmandet av anskaffningstidpunkten för de olika värdepapper som kanförekomma i Prop.1984/85:193 115 detta sammanhang, föreligger ett stort antal olikasituationer med olika resultat som följd. Det föreslagna systemet synesemellertid vara alltför komplext och svårgenomträngligt mot bakgrund avönskemålen om en enkel och snabb taxering. Till detta kommer att skattskyldigaoch taxeringsnämnder i många fall kan antas få svårigheter med utredning om defaktiska förutsättningarna för tillämpning av reglerna. För att erhålla ettfungerande system torde inslaget av schabloner öka markant. delar kommitténs uppfattning att ingen delav moderaktiens anskaffningskostnad skall överföras till optionsrätten.Företrädesrättens anskaffningskostnad blir således noll kronor. 1 konsekvenshärmed ändrar kommittén det ställningstagande som gjordes i föregående betänkandebeträffande konvertibla skuldebrev. Där föreslog kommittén, attföreträdesrättens värde skulle proportioneras fram pä samma sätt som gäller fören teckningsrätt lill aktie i det fall att företrädesrätten försåldes. Manföreslår nu all även företrädesrätten att teckna ett konvertibelt skuldebrevskall åsätias anskaffningsvärdet noll kronor. tillstyrker detlaförslag.- I övrigt är de förslag som kommiltén lägger fram under detta avsnittmycket komplicerade. Delta är åtminstone delvis en följd av att kommittén valtatt fördela emissionspriset enligt metod C. Om man som föreslårväljer metod A i kombination med ett kviiiningsförbud blir del enkelt attberäkna anskaffningsvärdena för såväl skuldebrev som optionsrätter. Någramatematiska formler behövs inte. De förslag kommittén lägger fram när det gällerbestämmandet av anskaffningstidpunkter för optionsrätter, skuldebrev ochaktier som förvärvats pä grund av optionsrätt är komplicerade. För en intealltför förfaren aktieägare torde de komma alt framstå som svårförståeliga.Även på detta område måste gälla alt reglerna är enkla och lätta att tillämpa. En sammanställning av kommitténs förslag när det gälleranskaffningstidpunkt för aktier som förvärvals med stöd av optionsrätt ellerföreträdesrätt visar följande. 1, Aktie (nytecknad) Köpav optionsrätlen Förvärvet av 2, Aktie (nytecknad) Köpav företrädes- Teckning av 3, Akue (nytecknad) Erhållitföreträdes- Dagen för för- rätt p g a tidigare värvet av de 4, Aktie (köp) Optionsratt Ulnytljandei Del kan ifrågasättas om inte de av kommittén föreslagnareglerna när det gäller anskaffningstidpunkterna för de genom optionsrätl ellerföreträdesrätt erhållna aktierna gjorts onödigt komplicerade. Den naturligaoch enklaste vägen att bestämma anskaffningslidpunkten i alla de ovan angivnafallen år enligt mening att utgå för utnyttjandet avoptionsrätterna. Denna princip överensstämmer med nuvarande praxis. Prop.1984/85:193 116 Kommitténs förslag att anskaffningstidpunkten i vissa fallskall gå tillbaka till en tidpunkt som ligger före utnyttjandet av optionsrätlensynes kunna vålla komplikationer när det gäller utnyttjande av förlustavdrag i fåmansbolag.Ett fåmansföretag har inte rätt till förlustavdrag om aktier med mer än hälftenav röstetalet i bolaget på utgångsdagen ägs av person som på ingångsdagen inteägde aktier med sä stor andel av röstetalet. ut ettoptionslån kan genom kommitténs förslag på ulgångsdagenkomma att ägas av utomstående. Som kommittén anfört är löptiden påoptionsrätterna ofta lång. Det kan därför visa sig långt i efterhand alt ettyrkat förlustavdrag i ett visst fall inte skulle ha medgivits. Även dettaförhållande talar för alt de nya aktierna bör anses förvärvade näroptionsrätten utnyttjas. Om kommitténs förslag på denna punkt ändock genomförsbör uppgiflsskyldigheten för fåmansförelagen utökas med uppgift om eventuellaägare lill optionsrätter som berättigar till nyteckning för att förhindra attreglerna om förlustavdrag kringgås. 7.1.2 Företrädesrättens behandling iGöteborgs och län anför: Företrädesrättens skattemässiga behandling är, som kommitlénframhåller, av stor betydelse. Enligt aktiebolagslagen hänför sigföreträdesrätten civilrätlsligt till skuldebrevet. Värdet av densamma hänföremellertid sig otvivelaktigt till optionsrätten. Detla framgår redan av altmarknadsvärdet för skuldebrevet ligger under del nominella värdet. Undersådana förhållanden är det naturiigt all beskatta vinst genom avyttring avföreträdesrätt alt teckna opiionslån enligt de regler som gäller för aktier,dvs 35 § 3 mom. KL. kommer på denna punkt fram lill sammaståndpunkt som kommittén men motiveringen är delvis en annan. / .3 Övriga frågor Kammarrätten i anför: Enligt kommitténs förslag skall möjligheten all medgeskaltefrihet vid avyttring av äldre aktier och dylikt, om det kan främjastrukturrationalisering, inie omfatta realisationsvinst vid avyttring(inlösenfallet nämns inte) av opiionsskuldebrev. Kommiltén motiverar dettaendast med att reglerna om strukturrationalisering inte påkallar någon skatlelindringbeträffande oplionsskuldebreven. Det presenterade materialet gör det intemöjligt alt bedöma rikligheten av en sådan begränsning. Med hänsyn lill bl aalt optionsskuldebreven skall omfatta även vissa konvertibla skuldebrev ochmöjligheten av att såväl emissionernas utformning som ägarnas benägenhet attbehålla opfionslånet odelat kan komma att ändras på grund av de nu föreslagnareglerna, kan del ifrågasättas, om inte dispens borde kunna medges även i dessafall. Kommiltén har inte motiverat varför den som är bosattutomlands inte skulle vara skaltskyldig för reavinst vid avyttring ellerinlösen av opiionsskuldebrev enligt de regler som föreslås gälla för konvertibleroch optionsrätter. Kammarrätten kan därför inte bedöma riktigheten av denföreslagna begränsningen. 1984/85:193 117 Allmänna pensionsfondens fiärde fondstyrelse anför: De tillfälliga förändringar i beskattningsreglerna föroptionsrätter som infördes när kapitalvinstkommitlén överiämnade sittbetänkande omöjliggör i praktiken emissioner av opiionslån under större delenav innevarande år. Därför vore det önskvärt alt en lagstiftning baserad på detnu framlagda förslaget - till den del den berör nyutgivna optionslån - kanträda i kraft möjligt. 7.2 Övriga typer av optionslån och opfionsrätter Kommiltén behandlar opiionslån och den skattemässigaproblematiken kring dessa. Däremot tar man inte upp vanliga optionsavtal ävenom avtalet har anknytning till aktier. RSV menar att mol bakgrund av de nyaföreteelser som aviserats på kapitalmarknaden bör även del slaget av avtalregleras. Fråga är emellertid om tvä olika typer av företrädesrätter som lättkan förväxlas. 1 del fortsatta ansluter sig RSV till den distinktion som påsenare tid vuxit fram. Med option förstås - utan störte exakthet - företrädesrätti en mer vidsträckt bemärkelse (se sid 143 i betänkandet). Denna företrädesrättkan avse såväl materiella ting som rätligheter av olika slag. Med optionsrättbrukar förslås ett särskilt slag av företrädesrätt och som regleras i 5 kapaktiebolagslagen. RSV anser att del klart skall framgå vilka regler som skallgälla i olika situationer. Kommittén anför i betänkandet att s k sekundäremissionerknappast torde vålla problem. Påslåendet är riktigt så till vida alt endast ensådan av någorlunda storleksordning förekommit . De komponenter som kaningå i en unit kan emellertid ha blandat ursprung med kanske olika beskattningskonsekvenser.Detla leder lill frågan om man över huvudtaget skall behandla de två typerna avemissioner i ett sammanhang. Utdelningsbeskattning skall ju ske om förmögenhetsöverföringskett, medan så inte anses vara fallet om optionsrätl erhålls på grund avtidigare aktieinnehav. Detta framgår emellertid inte heller av den föreslagnaförfattningstexten enligt vilken företrädesrätt lill teckning av optionslånbeskattas enligt 35 § 3 mom. KL. i Göteborgs- och län anför: Kommittén föreslår alt avytlring av optionsrätt som avserrätt att köpa en redan existerande aktie skall beskattas enligt 35 § 3 mom, KL.Länsstyrelsen tillstyrker detta förslag. Optionsrätt att köpa en existerandeaktie kan emellertid förvärvas utan samband med utgivande av opiionslån. Ävensådan optionsrätt bör beskallas enligt ifrågavarande bestämmelse. När detgäller anskaffningstidpunkt för aktie som köpes på grund av optionsrättföreslär kommiltén tidpunkten för utnyttjande av optionsrätten. Detta avvikerfrån vad som föreslås för andra förvärv på grund av optionsrätt. Reglerna böremellertid så långt möjligt vara lika. har ovan föreslagit attanskaffningstidpunkten alltid skall överensstämma med dagen för utnyttjandetav optionsrätten. - En rätt att av ett företag köpa en redan existerande aktieinnebär regelmässigt all aktieägaren tillföres ett Prop.1984/85:193 118 värde från företaget. Delta värde beskattas som utdelning.Som kommitlén framhåller bör beskattning ske redan vid emissionstillfället förutdelning. Del beskattade värdet får läggas till inköpspriset. Även ommarknadsvärdet för aktien är högre vid köptillfället bör någon ytterligarebeskattning för utdelning inte ske, Länsssnrelsen i anför: Kommiltén har på angivna skål inte behandlat frågan omanställdas köp av optionsrätter i det egna bolaget. Det är dock angeläget attdenna fråga klarläggs. Tyvärt har det visat sig att rådande oklarheter pänärliggande områden skapat problem vid taxeringen. Svenska fondhandlarejöreningen anför: har vidare uppmärksammat attkommittén i delbetänkandet (s. 57) redovisat gällande rätt för s.k. calloptions, dvs optioner som ger innehavaren rätt att köpa en redan existerandeaktie. Nuvarande praxis torde enligl fondhandlareföreningens bedömning-förhindra eller i vart fall starkt försvåra handeln med dessa optioner, sominom en snar framtid avses startas i . - En positiv utveckling av dennamarknad är önskvärd, då den kan bidra till en ytterligare vitalisering av riskkapiialmarknaden.Med hänsyn härtill har fondhandlareföreningen låtit utarbeta ett förslag tilllagstiftning beträffande köp- och säljoptioner, som kommer attöverlämnas till regeringen. kommer att hemställa attförslaget behandlas i samband med den proposition om optionslån, som regeringenaviserat. Näringslivets skattedelegation anför: Vad angår frågan i vilka fall avdrag förrealisationsförlust bör medges anser vi att sådant avdrag bör gälla i allasituationer förlust uppkommer. Detla betyder att vi anser det principielltfelaktigt att inte avdrag medges även vid konkurs, likvidation och fusion.Sistnämnda avdragsrätt kan dock inte isoleras till att avse enbartoptionsrätter utan gäller även förlust på aktier i konkursdrabbat bolag. Attavdrag inte medges vid konkurs sammanhänger med att aktierna i dessa fall inteansetts varit föremål för avyttring. Med hänsyn till att gällande rätt i dettahänseende mäste uppfattas som principiellt felaktig och i vissa fall stötandeanser Näringslivets skattedelegation att kapitalvinstkommitlén i sitt fortsattaarbete bör utreda förutsättningarna för avdrag för förlust vid konkurs m m somuppkommer på aktier och andra liknande värdepapper. Eftersom aktiebolagens utdelningar beskattas med delsföretagens inkomstskatt, dels vinsldelningsskatten, dels aktieägarnas skatt påutdelning och dels i form av tvångsavsättningar till s.k. förnyelsefonderuppställs så höga krav på företagens avkastning före skatter ochtvångsavsättningar att mycket stora svårigheter föreligger att genom nyemissionav aktier anskaffa nytt riskvilligt kapital. Denna myckel hårda beskattning avaktiebolagens avkastning och förelagna och föreslagna beskattningsät- 1984/85:193 \, 119 gärder för optionslånen medför därför att Näringslivels skatledelegationsi olika sammanhang framförda krav på lindring av dubbelbeskattningen inom akliebolagssektornytterligare accentueras. Delegationen får därför yrka alt åtgärder för attlindra dubbelbeskattningen vidtages. I vårt akliepolitiska program föreslår vi att en skäligavkastning på företagens egna kapital eller aktieutdelningarna blir enavdragsgill kostnad i företagens rörelse på samma sätt som kostnaden förfrämmande kapital. Det bör starkt understrykas att snabba och oftaförekommande förändringar i skattelagstiftningen för med sig en betydandeosäkerhet hos aktieplacerarna som är till stor skada för riskkapiialmarknaden.Ännu viktigare torde dock vara att statsmakterna har en stor förståelse för ochinsikt om riskkapitalmarknadens betydelse och funktion för svenskt näringsliv.Det som närmast åsyftas är lättnader i dubbelbeskattningen av förelag, vilkasedan flera år är införda i andra länder. Del är fondhandlareföreningensförhoppning att åtgärder av denna natur i fortsättningen kommer att prioriteras. vill peka på att del i taxeringsarbetet harkonstaterats all skattskyldiga åsamkat sig fiktiva förluster i andra sammanhangän vid försäljning av skuldebrev förenade med optionsrätl till nyteckning av aktier.Följande exempel kan belysa detta. En person säljer sina aktier i sitt fåmansbolagför 2 milj. kr. Marknadsvärdet på aktierna är 1,4 milj.kr. Skälet lill attköparen är villig att betala 2 milj. kr. är all säljaren accepterar en reverspå 1 milj. kr. Med tanke på den lågaräntesatsen uppgår skuldebrevels marknadsvärde inte till nominellt belopp utantill ett betydligt lägre värde. Anlag att skuldebrevels marknadsvärde är 400000kr. Genom att sälja skuldebrevet strax efter aktieförsäljningen gör säljaren enförlust på , vilken är avdragsgill till mot vinsten påaktieförsäljningen. Å andra sidan redovisas en för hög vinst påaktieförsäljningen, vilken dock endast är skattepliktig lill eller 240000kr. Av vad som framgår ovan har säljaren gjort en skattevinst på 360000 krsamtidigt som köparen har en anskaffningskostnad på 2 milj. kr. - De nuangivna transaktionerna kan, enligt uppfattning, inteunderkännas med stöd av generalklausulen, anser således atttransaktioner av ovanslående slag bör behandlas på likartat sätt somoptionslän. Hovrätten ifrågasätter om inte åtskilliga av de redovisadeproblemen skulle kunna lösas genom ändring i 5 kap. I § aktiebolagslagen på såsätt att möjligheten för borgenär att skilja optionsbevis från skuldebrev togsbort. Prop.1984/85:193 120 Ett aktiebolags behov av nytt kapital kunde tidigare ihuvudsak tillgodoses endast genom nyemission eller genom lån. Under 1960-och 1970-la-lenframfördes från skilda håll önskemål om alternativ till dessa finansieringsformeroch från industrin påpekades också alt utländska konkurtenter hade tillgång lillflera finansieringsalternativ som saknades för de svenska företagen. Sommöjliga finansieringsformer nämndes konvertibla skuldebrev, vinslandelslän ochskuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.