prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — FolkbUdningsförbundetföreslår en utbyggnad av statsbidraget till kulturverksamhet i folkbildningenoch av producenlresurser i form av rörliga medel, som studieförbund, skolor,musikorganisationer, regionala musik-stiftelser och andra organisaiioner kansöka hos samverkansorganen för visst program eller viss produklion. och anser alt arrangörsledet har en avgörande betydelseför en utövande musikers möjlighel alt överhuvudtaget bedriva en yrkesmässig konslnäriigyrkesutövning. En förutsättning för att samhälleliga resurser skall anslås förarrangerande musikverksamhet måste vara att ifrågavarande arrangör på alla sätluppfyller de förpliktelser som vilar på arbetsgivaren i övrigl, som anlitandeav legalt förmedlingsorgan, avtalsenliga gager och arbelsvillkor saml korrekt skatleredovisning.Nuvarande regionala och lokala musikinslilulioner och musikleaterinslitu-tionerbör också uppmanas att la visst ansvar även för frilansande musiker inom sådanagenrer som ligger inom institutionens repertoaromräde eller intressesfär. Dellaförutsätter dock alt specialdestinerade medel slälls till berördainstitutioners förfogande. Åtgärderi syfte att inom körverksamhelen ulbilda arrangörer och stödja samarbetetmellan amatörer och yrkesverksamma musiker ser KÖRSAM som en viktigangelägenhet inom dagens musikliv. förordar en bred folkrörel-sesatsning påmusiklivet, genom vilken man kan skapa ett siarkt lokalt arrangörsansvar. Stockholmsläns landsting och m.fi. påpekar all en vikligprincipiell fråga som ulredningen inte tillräckligt starkt tar upp är attmerparten av de ekonomiska resurserna som avser kosinader för självakonserttillfället bör ligga hos de arrangerande organisationerna. erbjuds artangörsledetkonsertproduktioner till starkt subventionerade priser, l.ex. frilansarbetandemusiker, som har stöd genom bidragen lill fria grupper. För utövarna innebärdel konkurrens om arbetstillfällen på ojämlika villkor. Förarrangörerna/mottagarna innebär del alt man på gmnd av otillräckliga ekonomiskaresurser frestas välja det billigare alternalivel i stället för gruppen eller produklionensom inle kan erbjuda sina tjänster med en på förhand lämnad subvention. Etttjugotal remissinstanser, däribland statskontoret, regionmusiken. Rikskonserter,flertalet landsting. , och lillstyrkerkulturrådets förslag om en översyn av arbetsgivarorganisationen inom kulturområdel.Många understryker i likhet med utredarna del orimliga i att en arbetsgivarorganisation,som är ansluten till SAF (), har ell förhandlingsansvarför samhällsfinansierade institutioner för vilka kulturpolitiska mål skallvara styrande. delar däremot inle den åsikten utan anser alt eftersomkulturinstitutionerna inle skall vara offentliga förvaltningar utan akliebolag,stiftelser eller föreningar och facket är anslutet till LO måste del varalogiskt all arbelsgivarsidan samarbetar fackligl med organisationer i sammajuridiska utgångsläge. delar emellerlid kulturtädetsuppfattning att ett odelat arbetsgivaransvar bör föreligga på hela musikomrädet.Detta ansvar bör föras över pä . Fleraremissinslanser, bl.a. och och framhåller viklen av all varje län får utveckla och profilerasilt musikliv och att det sker på länsnivå under medverkan av länets egnaföreträdare. Rikskonserteranser det vara nödvändigl att regionmusiken omprofileras bl. a. mol bakgrund avatt de militära beställningarna av ren ceremonimusik sjunker och regionernasnuvarande resurser är så likartade. Man bör eftersträva all behållaregionmusikens lättrörlighet och dess unika kontaktskapande funktioner, skapaförutsättningar för en breddad repertoar, samt bredda varje ensemblesgeografiska avsättningsområde. Man bör vidare eftersträva elt riksperspektiv påprofileringen som innebär att ell antal olika ensembletyper sprids över landet.Skall repertoaren breddas mäste sträkmusiker in i bilden. Elt riksperspektiv uleslulerinte regionalt ansvar, inflytande och intresse. Del är även mycket viktigt all diskuleradels det militära behovet av besällningslyper, volym och lokaliseringsorter,dels utifrån detla vad som behövs för att ta tillvara och utveckla blåsmusiklradilionen.Rikskonserter tillslyrker vidare de utgångspunkter för en profileringsöversynsom direktörerna för regionmusiken och Rikskonserter presenterar i sinskrivelse. framhäller vikten av all bläsorkes-Irarna får lillräckliglmånga Ijänsler för alt föra bläsartraditionerna vidare. Regionmusikensnuvarande profilering är till stora delar alltför ensidig för all motsvararegionernas behov påpekar . Profileringen avavdelningen i bör särskilt uppmärksammas i den nyamusikorganisationen. Behovet av yrkesverksamma stråkmusiker i länel är slort, vilkelredan påtalats av landslingets kulturutredning. Detla gäller inle minst denpedagogiska sidan. Västerbottensläns landsting framhäller atl Västerbotlensprojeklet bekräftar flera av deproblem som redovisas i beträffande profileringsslrävanden.Men del har också varil möjligt atl i planeringsarbelel finna flexiblalösningar i sammansättning av ensembler, vid önskemål om kammarmusik och närdet gäller symfonisk orkesterverksamhet under vissa lidsperioder. Det ärmöjligt alt i en regional musikorganisation förena många syften utan låsningari ensembleformer och genrer. påpekar att regionmusiken är inriktad på blåsmusik, vilket gör kan spela både utomhus och inomhus med goll resultat. Svårigheten alt säljablåsarensembler har inte berott på ensemblens art utan på bristande resurser ifräga om ekonomi och marknadsfö- 1984/85:1 72 ring.Med ökade resurser för frilansproduktioner skulle utbudet också lätl kunnagöras större. Blåsmusiken är en musikform som är stadd i ständig utveckling. RSAOdelar utredningens uppfattning alt profileringsbeslutel innebarstereotypt bundna ensembleprofiler, vilket förhindrat utförande av musik medandra kombinationer. Del är minst lika vikligl all diskulera musikerns roll,uppgifter och förankring som inslrumenisammansätlning-en. En omprofilering, l.ex.från blås- lill slråkensemble kan evenluelll rycka undan grunden för denungdomsverksamhet och de pedagogiska insalser som lagls för amatörbiåsarna förulomall siödet lill hemvärnsorkestrarna försvinner. EnligtStockholms konserthusstiftdse finns det inom regionmusiken en betydande överkapacitetinom vissa repertoarområden l.ex. bläskvintett, brassensemble, medanmöjligheterna att lillvarala och utveckla den värdefulla svenska blåsorkestertradiiionenär för små. Utvecklingen på stråkmu-siksidan gär mycket långsamt. Grundtankeninom regionmusiken att varje avdelning skall beslå av mindre emsembler, vilka tillfälliglkan sällas ihop lill en orkester, har medfört att dessa kvalificerade musikerendast i liten omfattning kan ägna sig ål orkestermusiken. Militärmusiksamfundetframhåller det önskvärda i att musik utförd på blåsinstmment bedöms i principslå i paritet med musik utförd på andra instrument såväl beträffande konslnärligauttrycksmöjligheter som musik-social och kulturell status. För alt den bläsmusikaliskatraditionen skall kunna leva kvar och förkovras, krävs en institution förutbildning av blåsinstrumentalister såväl för musik i försvaret som för civiltceremoniellt bruk. Ifråga om musiklivet som arbetsmarknad konstaierar flera remissinstanser, bl.a.Kalmar läns landsting, att de subventionerade arrangörsavgifterna har skapalen konkurrenssituation som försämrat frilansmusikernas och amalörmusikernasställning. Man måsle få elt rättvist och enhetligt syslem för gager. Även AMSmåste gä in med statliga medel. AMS framhälleratl den föreslagna försiärkningen av arrangörsledet kan komma att vidgamarknaden för de professionella frilansmusikerna. Konsekvenserna för denoffentliga arbetsförmedlingen och vissa organisationsförmedlingar har dock inleblivit utredd i rapporten. En annan viktig fråga är den internationellaförmedlingsverksamheten. Dessa frågor bör utredas i samband med allorganisationen av förmedlingsverksamheten inom kultursektorn ses över inomarbetsmarknadsdepartementet. Ettframtida centralt stödorgan skall ha programförmedlande uppgifter anser . Däremot kan ej detla artangerande och producerande organ, somtillika förfogar över vissa subventionsinstm-menl, vara "arbetsförmedlande"organ, eflersom man slår som arbetsgivare gentemot anställdamusiker/kulturarbetare. Medel för inlres-seskapande informations- ochstimulansverksamhet bör kanaliseras över 1984/85:1 73 såvälarrangerande som programproducerande, programförmedlande och arbetsförmedlandeorgan liksom publikorganisationer. Förmedlingen måste vara riksomfallande ochavgiftsfri. Därför måsle slalsbidrag via arbetsmarknadsbudgeten ulgä lill det arbetsförmedlandeorganel. Förmedlingen är en av de vitalaste funklionerna i ett framlida regionaliseralmusikliv. bedriver själva en rikstäckande organisationsförmedling.Förbundel är berelt att diskulera problemen och lösningar angående arbetsförmedlingsbehoven.Förbundet samt KLYS och Svenska Teaterförbundel hänvisar till Musikcenlrums"Förslag lill ell nylt förmedlingsorgan för del samhällsslödda konsert-och musiklivel i , saml för inlernationell förmedling av musiker ochsceniska artister till och frän " och föreslår alt della förslag beaklasoch tas upp till behandling i del vidare arbetet. framhäller atl skall betraklassom en folkrörelseförmedling och inle som en renodlad arbetsgivarförmedling.Centralorganisationen delar kulturtädets uppfattning att förändringar i sysselsätlningslägetinte kan uppnås ulan förändringar i bl. a. artangörsledet. Organisalionenavvisar synpunkten alt den huvudsakliga förmedlingen inom musikomrädet måsteskötas av antingen arbetslagarnas egen organisationsförmedling eller en heltfristående förmedling, där arbelslagarparten har det dominerade inflytandet.Inte någol annat fackförbund än bedriver som sådant någon förmedlingsverksamheti dag. Uttalandet skulle också innebära atl inle heller den offenlliga arbelsförmedlingenskulle vara tillfredsställande, då den ju inte har etl dominerande inflytandeav arbelslagarparten. delar dock kulturtädets syn på avsatsningen av s.k. AMS-medel inom musiksektom, och instämmer i alt sädanl stödbör ersättas av permanenta resurser till arbetstillfällen, som bör fördelas avlokala och regionalpoliliska organ. Rikskonserterframhåller alt det är av avgörande betydelse att den nya organisationen har ellväsentligt uirymme för engagemang av frilansmusiker. Detta är nödvändigl förden nya organisalionens kulturpolitiska och konstnärliga utveckling, för attförstärka mångfalden i verksamheten och för atl lillföra den konslnärligauttrycksformer, som inle läcks in genom de fasta tjänsterna. Även om dendominerande delen av resursen för tillfälliga anställningar kommer attutnyttjas för engagemang av musiker, bör den också kunna användas förengagemang av producenter, pedagoger och animatörer som kan bidra till atlutveckla, förändra och även ifrågasätta organisationens verksamhetsformer. Även inslämmer hell i förslagel om ökade resurser för frilansmedverkanmen framhåller att dessa resurser inte får tillskapas genom minskningav antalet fast anställda ulan genom tillskott avmedel för verksamheten. 1 sammanhang där direktkonkurrens kan uppstå med frilansande musi- 1984/85:1 74 kerbör regionmusikens och Rikskonserters arrangörsavgifter nivämässigl sammanfallamed avtalsenliga gager för frilansare. Nyproduktion, genremässig och innehållsmässigförnyelse är angelägen. En ökad geografisk spridning av en viss produktioneller grupp, kan stimuleras genom special-destinerad subvention av rese-,transport- och traklamentskostnader. Kalmarlåns landsting konstaterar atl frilansmusikernas situation är ännu sämreän vid Rikskonserters tillkomst. Elt förmedlingsorgan måste lillskapas för allkunna förbättra siluationen. BUdningsförbundeni , och län anser alt en förmedling av artisterenbart via AMS inte kan lösa problemen med artisternas arbelsmöjligheter. Enökad salsning pä kulturverksamhet i studieförbunden och länsbildningsförbundeninom respektive län är en väg som bör utnyttjas bättre än vad som görs. 2 Musik i försvaret Kulturrådetanser atl musiken i försvaret skall ses som en del av musiklivet på samma sällsom musik anpassad till andra traditioner och miljöer. Kulturpolitiska ochförsvarspolitiska intressen sammanfaller härvidlag i allt väsentligt. Tilldenna ståndpunkt ansluter sig knappt hälflen av de 20-tal remissinstanser somyttrat sig över rapporten. föreslår atl försvarets musikuppgifterbör lösas inom ramen för en regional organisation av musiklivet därlandsting/kommuner får störte ansvar och inflytande över de regionalamusikavdelningarna. Vid elt region all huvudmannaskap måste garanlier lämnasgenom avtal så atl Ijänslemusik kan utföras vid högvakter, statsceremonier ochvid militära förband och skolor. Detta stöds av , och Jönköpingsläns landsting saml av . Inteheller ÖB har något att erinra mot förslaget under fömtsättning att förslagenom en särskild störte musikavdelning i Siockholm saml vidgande avamatörorkestrar kan genomföras. ÖB anser dock atl den evenluellaStockholmsavdelningen bör förbli under statligt huvudmannaskap. Rikskonserteroch regionmusiken avstyrker förslaget om regionalt huvudmannaskap men anseratt inom ramen för en övergripande riksplan för profilering bör särskilda överenskommelserrörande användningen av musikresurserna i varje län kunna träffas mellanregionala musiknämnder och respektive militärbefälhavare. Man anser även idetta sammanhang att medel för tjänstemusiken bör beviljas och redovisas isärskild ordning. Jämtlandsläns landsting anser alt försvarets musikbehov knappast tillgodoses bättregenom ett regionalt huvudmannaskap och,hänvisar till det låga utnyttjandet avregionmusikens tjänster i försvarei. , RSAO och Militärmusiksamfundet förordar statligthuvudmannaskap för regionmusiken. RSAO betonar i detta sam- manhang ett slatligt sammanhållande ansvar i syfte atlbevara blåsmusiklradilionen. ÖB, regionmusiken, Rikskonserter, SOR och RSAO slöder kullurrådelsförslag om all Stockholmsavdelningen bör få ell inslrumenlarium som gör detmöjligt all ta etl betydande ansvar för den slatsceremoniella musiken. ÖB förordar,som lidigare nämnts, slatligt huvudmannaskap för denna Stockholmsavdelning samtpåpekar del önskvärda i atl denna musikkär organiseras på tvåmusikavdelningar. Även läns landsting förordar statligt huvudmannaskapför Stockholmsavdelningen. Regionmusiken och rikskonserter anser all dennaspecialiserade musikkår även kunde ansvara för framföranden av symfoniskblåsmusik över hela landel. Statskontoret anser atl förslaget om enStockholmsavdelning är verklighetsfrämmande. Regionmusiken möter redan i dag-som civil statsmyndighet- åtskillig kritik vad beträffar denna del avverksamheten, vilket framgår av dokumentalionen i kullurrådels rapport. I kulturtädets rapport föreslås atl utbildning och utvecklingi den militärmusikaliska traditionen handhas av särskilt utsedda mili-tärmusikalisktulbildade och intresserade regionmusiker. Sådana "traditionsbärare"bör finnas inom alla regionala musikavdelningar som "stödfunktioner".I utbildning av värnpliktiga och hemvärnsmusiker bör dessa regionmusikermedverka som instmktörer och stämledare i bläsorkes-trarna. Endast ett fåtal remissinstanser har uttalat sig i dennafråga. läns landsting anser att militärmusiktraditionenhar ett visst värde som historisk tradition, men pekar på behovel av förnyelse.Denna förnyelse åstadkommes bäst i samspel med länens musikliv. slöder hell kullurrådelsståndpunkt. RSAO stöder förslagel under fömlsätlning alt dessa musikerfår en verklig stödfunktion inom amatörmusiklivet. föreslår atl i etl utgångsläge ett tiotal regionalamusikavdelningar profileras som hela blåskårer men atl del på skeren friare anpassning lill det regionala musiklivels behov. Ett fåtalremissinstanser har lämnal synpunkier på della förslag. och menar atlförsvarets behov av musik ej är av den omfattningen atl musikavdelningarnasprofil skall låsas för att lillgodose den militära efterfrågan. tillslyrker förslaget ommilitärmusikaliska slämbesättningar endasl om särskilda resurser härförtillkommer från staten. delar uppfallningi frågan. Kullurrådels förslag om alt värnpliktiga musikpluloner, hem-värnsmusikkäreroch andra frivilliga musikkårer på sikl bör överta en ganska stor del av deregionala musikavdelningarnas uppgifter inom försvaret slöds av ell flertallandsting, Svenska kommunför- 1984/85:1 76 bundet,, och . Norrbottensläns landsting vill dessulom poängtera värdel av evenluelll samarbete medmusikhögskolorna i detta sammanhang. , och Jönköpingsläns landsting anser all värnpliktiga musikplutoner snarasl bör få enpermanent organisation för att tillsammans med hemvärns- och frivilligamusikkårer sköta försvarels behov av musik. ÖBstöder förslaget med tillägget all dessa musikplutoner samt hemvärns- ochamatörmusikkårerna främsl bör tjänstgöra i högvaklstjänsten. Tveksamhetmot förslaget råder hos regionmusiken, Rikskonserter, samt Militärmusiksamfundet. Regionmusiken och Rikskonserterhävdar att försvarets musikbehov bör lillgodoses av fasta ensembler och frilansartislerpå samma villkor som gäller för del allmänna musiklivet även om man givelvisbör beakta det utbud från musikpluloner och hemvärnsmusikkärer som finns.Regionmusikernas riksförening anser att försvarets musikbehov måste tillgodosesav professionella bläsorkeslrar. Militärmusiksamfundet pekar pä de problem somuppstår om man anlitar frivilliga musikkårer eflersom de har ordinarie arbelensom skall skötas. Vadbeträffar utbildning och rekrylering föreslår atl försvaretmedvetet skall satsa på utbildning i militärmusikaliska traditioner och anknytatill del breda intresset bland ungdom för blåsmusik, l.ex. Denna idé stöds av . RSAO betonar attförslaget måste konkretiseras i form av utbildningsplaner. Militärmusiksamfundetgår ännu längre genom att kräva en . Irapporten föreslås att en särskild musiknämnd inom försvarei inrättas som isamverkan med regionmusiken, Rikskonserter, hemvärnet och RS AO/RUM skallansvara för utvecklingen av musiken inom försvarsmaklen. ÖB, regionmusiken.Rikskonserter saml avstyrker förslaget ochhävdar atl försvaret i slället bör vara representerat i de beslutsorgan som inrätlasinom ramen för en ny organisation. , ,RSAO och Militärmusiksamfundet tillstyrker förslaget. ÖBinstämmer i förslaget om att försvaret inom sin budget bör disponera särskilda resurserför atl beställa musik. Hur stort belopp som erfordras för musikljänster bördäremot avgöras efter genomfört budgetarbete. ÖB tillstyrker förslaget attnuvarande finansiering av musik för försvarsmakten i statsceremoniellasammanhang via en fast summa över försvarsbudgeten till regionmusiken upphör.Försvarsmakten bör i princip (utom vad beträffar högvaklsmu-sik) behandlas påsamma sätt som andra beställare samt att det bör stå varje mihtär enhet frittatt köpa den musik den önskar inom ramen för tillgängliga medel. Liknande synpunkter framförs av , Västmanlandsoch saml av Svenska kommunförbundei. Vad rapporten har all säga om resursfördelning och resekoslnaderhar ÖB en rad synpunkier på. Om slalsmakterna av kulturpolitiska skäl genomanslag över ulbildningshuvudtiieln vill underlätta spridningen av levandemusik till medborgarna föreligger enligt ÖB inga sakliga skäl för alt påläggaenbart försvarsmakten rese- och traklamentskostnader för regionmusikavdelningarnasmedverkan. Vidare anför ÖB vad beträffar samma konserlpris föryrkesmusiker och amatörer all musiklivel synes kunna skadas av en sådan föreskrift.Förslagel kan icke godtas av ÖB. Valfriheten bör icke få begränsas genom ensådan ekonomisk styrning. Slutligen anser ÖB när del gäller oförändrad grundresurs lillr e g i o n m u s i k e n all del minskade utnyttjandet av regionmusiken i riksledningenoch försvarsmakten givelvis måsle påverka eventuell överföring av medel frånförsvarsdepartementet. Om en slallig Stockholmsavdelning kommer atl bibehållasoch försvarsmaktens behov av levande musik i alll störte omfattning kommer alltillgodoses genom hemvärnsmusikkårer m.fl. försvarsanknulna enheler vid sidanav regionmusiken lorde ingen överföring av medel från försvars- lillutbildningshuvudtiteln kunna bli aktuell. 3 Promemorian Regionmusikens och Rikskonserters roll idet regionala musiklivet Direktörerna vid regionmusiken och Rikskonserler har ipromemorian Regionmusikens och Rikskonserters roll i det regionala musiklivetframlagt etl alternativt förslag till omorganisalion i vilken en nyriksomfattande musikorganisation under statligt huvudmannaskap föresläs inrätlas.Skrivelsen kommenteras av ett 20-tal remissinslanser. Några av dessa bl.a.Rikskonserter anser att promemorian bör kunna vara en utgångspunkt för envidareutveckling av regionmusikens och Rikskonserters verksamhel och avformerna för etl ökat regionalt inflytande. Musikcentrum, ochFöreningen delar direktörernas uppfallning beiräffandefördelarna med alt utveckla sinfoniellor i länen. påpekar vidare altkulturrådets rapport har betydande brisier i fråga om de renl musikaliska och konslnärligabedömningarna och anser att det därför är angeläget atl man beaklar de synpunkiersom framförs i promemorian. Liknande åsikter framförs av Musikaliska akademienoch . Några av remissinstanserna, bl.a. Slatens kulturråd,och , Folkbildningsförbundel och Svenska Musiker- 1984/85:1 78 förbundetanser dock alt förslagen i promemorian saknar en samlad kullur-poUtisk helhetssynoch inte heller lar hänsyn lill kraven på elt decentraliserat musikliv. anser del inte vara angelägel alt omvandla regionmusiken lill sinfoniellor.Enligt förbundet är del viktigare all stödja små ideella symfoniorkestrar. Promemoriansförslag är lagt enbart ur institutionernas synvinkel och innehåller som sådanlvissa konstnärliga ambitioner, framhåller RSAO, men amatörmusiklivets behov harinte beaklals. Jazzmusikenär marginellt och oinitieral behandlad i skrivelsen, påpekar . Fleralandsling samt läns bildningsförbund m.fi. betraktar skrivelsen som ettinlägg i den musikpolitiska debatten och avstår frän att ytlra sig över den. = Regionkontor o = Filial (motsv.) Regionmusikens lokalisering och regionindelning °° musikavdelning och regionkansli 1981 Regionmusiken 10 är Prop.1984/85:1 81 Innehåll Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. ..... 1 Utdrag ur prolokoll vid regeringssammanlräde den 7 juni1984 3 1 Inledning ....................................................................... ..... 3 2 Föredragandensöverväganden .................................... ..... 4 2.1 Musiklivel, regionmusiken och Rikskonserler. och allmänna slutsatser ........................................... ..... 4 2.1.1 Del musikpolitiska utgångsläget ..................... ..... 4 2.1.2 Bälire regional/lokal förankring ....................... ..... 7 2.1.3 Det statliga ansvarei ....................................... 10 2.1.4 Principbeslut ................................................... ... 12 2.2 Den regionala musikorganisationen ....................... ... 14 2.2.1 Grunder för regional indelning ........................ 14 2.2.2 Uppgifler ........................................................ 18 2.2.3 Verksamhetsform ........................................... ... 23 2.2.4 Resurser ......................................................... ... 25 2.3 Den cenirala musikinstilulionen ............................... ... 30 2.3.1 Uppgifler ........................................................ ... 30 2.3.2 Verksamhetsform ........................................... ... 35 2.3.3 Resurser ......................................................... ... 37 2.4 Genomförande ........................................................ 37 3 Hemställan ................................................................... ... 39 4 Beslut ........................................................................... ... 39 Bilaga I Sammanfatining av statens kulturråds rapport(1981:6) Re gional musikpolitik ............................................. ... 40