prop · G803180 · 1984-12-31 00:00:00 — 4. lag om ändringi lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962: 381) om allmän försäkring, 5. lag om ändringi skattebrottslagen (1971:69), 6. lag om ändringi lagen (1982: 1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissauppdragsersättningar, 7. lag omupphävande av lagen (1977:1071) om basenhet, 8. lag om ändringi lagen (1947: 576) om statlig inkomstskatt, 9. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsningav skatl i vissa fall. Det vid 4 angivna förslagel har upprättats i samråd med chefen för Lagrådets yttrande har inle inhämtats beträffande dels 37§ 1 mom. i förslaget till lag om ändring i taxeringslagen, dels 3§ 2 mom.,4§ 1 mom. och 12 § i förslaget till lag om ändring i uppbördslagen och dels devid 7-9 angivna lagförslagen. Pä grund av dessa förslags enkla beskaffenhetanser jag atl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Prop.1984/85:180 126 Införandet av beslämmelser som medger att skattskyldigafår fullgöra sin deklaralionsskyldighel genom all lämna en förenkladsjälvdeklaration och som föreskriver atl laxeringen med ledning av en sådandeklaration skall verkställas enligt en ny ordning rör gmnderna förtaxeringsförfarandei i sådan mån att åtminstone de centrala bestämmelsernamäste ges lagform. Den naturliga placeringen av de nya bestämmelserna är i TLvilket innebär atl reglerna om deklarationsskyldighet, uppgiftsplikt och taxeringsförfarandehälls samman. Kommittén har emellertid att en reglering i en särskildlag är atl föredra, eftersom ell inarbetande i TL skulle medföra bl.a. att denuvarande reglerna skulle bli mer svåröverskådliga och att bestämmelserna i behöva ändras ett flertal gånger i takt med alt del förenklade systemelbyggs ul lill att omfalla fler företeelser och fler skattskyldiga. Kommittén har fog för sin ståndpunkt så till vida att allaändringar som medför all bestämmelserna i en lag byggs ut gör regelverketsvårare att överblicka. Så omfattande kompletteringar av TL kommer mina förslagdock inte atl innebära atl tillgängligheten av de nuvarande beslämmelsernanämnvärt kommer att försvåras. Vidare ligger det en avgörande fördel i ensamlad reglering i TL, där man ändå måste söka svaret pä vissa frågor som harsamband med den förenklade självdeklarationen. hör t.ex. frågan huruvidadeklarationsskyldighet föreligger, eftersom en särskild lag om det förenkladedeklarationsförfarandet inte gärna kan innehålla en uttömmande reglering. I TL bör man sålunda som också lidigare framgålt ta in debeslämmelser som skall reglera grunderna i det nya förfarandel. Det nya, enklare sättet att fullgöradeklarationsskyldigheten bör lagtekniskt uttryckas så atl fysiska personerunder vissa angivna förutsättningar får avge en förenklad självdeklaralion.Denna bör alltså jämställas med den nuvarande fullständiga deklarationen somhillills haft benämningen allmän självdeklaration. Den termen har emellertidutmönstrats i samband med den beslutade lagstiftningen om slopadkommunal beskattning av juridiska personer (prop. 1984/85:70, SkU 23, rskr 110,SFS 1984; 1060-1089). Detla hänger samman med all den hillillsvarande andraformen av självdeklaralion, den särskilda självdeklarationen, helt har spelatul sin roll genom den nämnda lagstiftningen och den likaledes beslutadereformen om slopande av särskild självdeklaralion för fysiska personer, m. m.(prop. 1983/84; 193, SkU 48, rskr 361, SFS 1984: 360-363). Mitt förslag i dethär ärendet föranleder att begreppet allmän självdeklaration bör återinföras. Prop.1984/85:180 127 I förhållande till de av lagrådet granskade lagförslagenhar justeringar av främst redaktionell art gjorts i vissa av förslagen. Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) I första stycket anges atl ränla enligt 69 § 1 mom. UBL(ö-skatteränta) inle skall räknas som skattepliktig intäkt. Nya bestämmelser omberäkning av sådan ränla finns i 69§ 1 mom. UBL. 1paragrafen har ocksä gjorts tvä redaktionella ändringar. Förordningen(1977:392) om stalskommunala bostadsbidrag till vissa folkpensionärer upphävdesår 1981. Reglerna om kompensalion av staten för bensinskatt pä bensin somförbrukals vid yrkesmässig användning av motorsåg avskaffades . Ienlighet härmed har dessa bestämmelser utmönstrats ur paragrafen. 33 § 1 mom. Imomentets nuvarande lydelse anges all skaltskyldig som för sin utbildningeller eljesl i och för tjänsten skuldsatt sig får dra av ränta pä skulden iinkomstslaget tjänst. Denna bestämmelse upphävs och i stället föreskrivs ilagrummet att ränta på sädan skuld får dras av enligt bestämmelserna i 39 § 1mom., dvs. i inkomstslaget kapital. 33 § 2 mom. I momentets försia slycke föreskrivs atl ettschablonavdrag om . skall avräknas frän anställningsinkomster. Avdragetfär dock inte överstiga av intäkterna. Den nuvarande hänvisningen lillpunkt 4 av anvisningarna vilken innebär att koslnader för resor lill och frånarbetet faller utanför schablonavdraget - slopas eftersom schablonavdraget ifortsättningen omfattar koslnader för arbetsresor. Kostnader för resor lilloch från arbelsplatsen kan medges enligt två alternativ. Del ena innebär atlkostnaderna tillsammans med andra kostnader i tjänsten inryms i schablonavdraget.Det andra alternativet innebär atl den skattskyldige medges avdrag för de verkligakostnaderna om dessa överstiger . I schablonavdraget ingär inte avdragför ökade levnadskostnader och kostnader i samband med tjänsteresa. Avdraget om100 kr. för skattskyldiga som hafl annan intäkt av tjänsl änanställningsinkomst slopas. Scablonavdragetensamt eller tillsammans med avdrag för faktiska kostnader får inle medföraunderskott i förvärvskällan tjänsl. Pä förslag av lagrådet har dennabegränsning av rätlen till schablonavdrag skett genom ett lillägg lill delnuvarande första styckel. Del nuvarande tredje slycket bör dä utgå. Prop.1984/85:180 128 Den föreslagna ändringen i första styckel innebär alt etlavdrag om . införs vid försäljning av aklier m. m. som innehafts av denskaltskyldige mindre än . Avdraget medges individuellt, dvs. det fårinte delas upp mellan makar. Ändringen i andra slycket innebär atl ävenavdraget för tväärsaktier individualiseras och all del bestäms till 2000 kr.Beloppsgränser för skyldighelen atl redovisa aktieförsäljningar anges i en ny25 d § iTL. 39 § 1 mom. Ändringen i första stycket föranleds av ändringen i 33 § 1mom. andra stycket varigenom avdrag för ränior i inkomstslaget tjänsl flyttastill inkomstslaget kapital. I momeniei införs ell nytl andra slycke som innebär attfysisk person medges avdrag för förvaltningskostnader endasl för den del somöversiiger . Det extra avdraget höjs från . lill 1 600 kr.samlidigt som det individualiseras. Möjlighelen för makar att gemensaml fåexlra avdrag genom alt ena maken kan utnyttja den andre makens outnyttjadeavdrag slopas. Med anledning av bestämmelsen om begränsad avdragsrält förförvaltningskostnader ändras ultryckel "avsedd" lill"avdragsgill". 46 § 2 mom. Ändringen innebär alt avdrag för underhåll av ickehemmavarande barn fär medges ulan att den skatlskyldige bifogar intyg e. d. ombidraget. ull 33 § punkl 4 Del nuvarande fjärde styckel som innehåller regler sombegränsar rälten till avdrag för kostnader för arbetsresor upphävs. Del innebäratt avdrag för resekostnader till och från arbelet i fortsättningen kan görasäven för de första . till 50 § punkl 2 Ändringen i försia stycket innebär atl bedömningenhuruvida den skatiskyldiges inkomst lill icke obetydlig del utgjorts avfolkpension skall göras med hänsyn till faktiskt utbetall belopp. Vidbedömningen skall man sålunda inte längre särskilt beakla del fallel attpension har utgått under bara en del av årel. 1 bestämmelserna klargörs nuocksä vad som skall menas med alt inkomslen lill icke obelydlig del utgjorts avfolkpension. Prop.1984/85:180 129 Ändringen i tredje stycket föranleds av attschablonavdragel om . enligt 33 § 2 mom. andra stycket KL avskaffas. Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) 1 det nya sjätte stycket i momentet ges en definition avbegreppet samlaxering som används i de nya 24 och 28 §§. Beslämmelsen anger atl del finns tvä slag avsjälvdeklaralion. Beleckningen allmän självdeklaration, som avskaffades isamband med den genomförda reformen om slopande av den kommunalabeskattningen av juridiska personer, ålerinförs för den självdeklaration somf.n. är ensamt förekommande. 1 momentet anges vissa av förulsäuningarna för atldeklarationsskyldigheten skall få fullgöras genom en förenkladsjälvdeklaralion. Ytterligare förulsättningar finns i paragrafens tredjemoment. Bestämmelserna har ulformais sä all den skauskyldige fär använda enallmän självdeklaration även när han uppfyller förutsättningarna beträffande enförenklad deklaration. De i förevarande moment angivna villkoren tar sikle påvilka intäkter och koslnader som den skattskyldige har att redovisa.Bestämmelserna knyler därmed an lill 25 § som anger vad en deklarationsskyldignormalt skall ta upp i sin självdeklaration. Föreskrifterna innebär alt ennödvändig förulsättning för all en person skall fä lämna en förenkladsjälvdeklaralion är att han endast haft sädana deklarationsplikliga inläklereller yrkar sådana avdrag som nämns i de olika punkterna i momentet.Förutsättningarna rör bara inkomsttaxeringen. Av punkt 1 framgår att annan fastighet får redovisasendasl dä fräga är om faslighel som skall beskattas enligt den s. k.schablonmetoden enligt 24 § 2 mom. KL. Den skaltskyldige får ha haft högst tväsådana fastigheter och innehavet måste avse hela beskattningsåret. Vidare måstetaxeringsvärde ha åsalts för beskaliningsårel. Enligi punkl 2 finns bara den begränsningen i fråga ominläkt som är atl hänföra till inkomstslaget tjänst atl den skall ha utgått ipengar. Inläklen får alllsä inte avse exempelvis förmän av hell eller delvisfri bil eller någon annan icke kontant förmån. 1 övrigt fär alla intäkter atthänföra lill tjänst redovisas. Däremot får den skatlskyldige inte yrka avdragmed belopp som översiiger del föreslagna schablonavdragel enligt 33 § 2 mom.försia slycket KL om . Schablonavdraget kommer alt medges utan att denskatlskyldige behöver framställa något yrkande. Av punkl 3 framgår all intäkter som skall hänföras lillförvärvskällan 9 Rik.sdagen 1984/85. Prop.1984/85:180 130 inkomst av kapilal fär bestå av dels vissa slag av sådanaränle- och uldelningsintäkter som avses i 38§ 1 mom. försia styckel KL, delssådan förmän av boslad eller annat som tillkommit medlem av bostadsföreningeller delägare i bostadsaktiebolag som anges i punkl 2 andra slyckel ianvisningarna till 38 § KL. Förmånen av boslad eller annal får redovisas i enförenklad deklaration även om den har förvärvats under beskatlningsäret.Däremol fär den inle ha avyttrats. Del fär inle heller vara fräga om upplåtelsesom avses i punkl 2 iredje slyckel i anvisningarna till 38 i? KL.Kostnadsavdrag fär bara göras för skuldränta. 1 punkl 4 behandlas de allmänna avdrag som fär las upp.Avdrag får yrkas endasl för underhåll av icke hemmavarande barn (46 § 2 mom.första styckel 4 KL) och för avgift för pensionsförsäkring som ägs av den skauskyldigesjälv och som inte är en tjänslepensionsförsäkring (46 § 2 mom. försia styckel6 KL). Enligt punkl 5 fär avdrag även yrkas för väsentligennedsatt skatteför-mäga på grund av sjukdom mm. Av uppräkningen i punkterna följer att vissa inkomstslaginte fär redovisas i en förenklad självdeklaration. Detta gäller inkomsl avjordbruksfastighet, rörelse och lillfällig förvärvsverksamhet och vidare avannan fastighet såvitt gäller konventionellt beskattad fastighet enligt 24 § 1mom. KL. Genom begränsningen av möjligheterna till avdragsyrkanden måste densom vill ha avdrag för t. ex. förvaltningskostnader lämna allmän självdeklaralion.Begränsningen innebär dock inte alt den skatlskyldige skall gä miste om vissaschablonartade avdrag, bl.a. schablonavdrag från anställningsinkomster om 3000kr. och extra avdrag under inkomsl av kapilal om . Dessa avdrag, somalla omnämns i den föreslagna 66a § TL, skall i förekommande fall tillgodoförasulan yrkande därom och behöver sålunda inle las upp i den förenkladesjälvdeklarationen. 1 momentet anges de deklarationsskyldiga som undantas frånmöjligheterna att lämna förenklad självdeklaration även om deras inkomstförhållandenär sådana atl förutsättningarna i 2 mom. är uppfyllda. Med samlaxering i punkl 1 avses att den skatlskyldigeskall taxeras enligt för gift skaltskyldig gällande bestämmelser, jämförförslaget till ny lydelse av 2§ 2 mom. TL. Punkl 2 rör bl.a. den som uppburitinkomst av anställning i ullandet. Beslämmelsen avser att undanta dembeträffande vilka del kan bli fräga om beskatlning både här och utomlands.Undantagen enligt punkterna 4 och 5 betingas av konirollskäl. Medförelagsledare i fåmansföreiag, närslående till företagsledare och delägare ifåmansföreiag avses detsamma som i 35§ la mom. sjunde-nionde styckena KL. Avpunkt 6 följer atl den som skall redovisa ränlelillägg för bl. a. räntefria låninte får lämna förenklad självdeklaralion. Prop.1984/85:180 131 25 S Ändringen innebär att begreppet allmänsjälvdeklaration ålerinförs. Paragrafen innehåller bestämmelser om att vissa uppgifter inlebehöver tas upp i en självdeklaration. Bestämmelsen innebär atl redovisning avaktieförsäljningar m.m. får underlåtas om brultoförsäljningssumman underbeskaltningsårel uppgår lill ett vissl högsta belopp. För korltidsakiier ärbeloppet högst , och för aktier som innehafts tvä år eller längre ärbeloppet högsl 6600, Del senare beloppet har bestämts med utgångspunkt ischablonmeloden för beräkning av anskaffningsvärdet enligt anvisningspunkt 2blill 36§ KL, Paragrafen anger vad den förenklade självdeklarationenskall innehålla och har utformats med 25 § som förebild. På grund av bl. a.avgränsningarna i 24 § 2 och 3 mom. behöver denna paragraf inte ta upp sädanaförhållanden som anges i 25 § men som inte aklualiseras i fråga om den som lämnaren förenklad självdeklaralion. Avbeslämmelserna framgår att den skatlskyldige inte behöver lämna nägon särskildredovisning av tjänsteinkomster om arbeisgivaren eller molsvarande harfullgjort sin skyldighet gentemot den skattskyldige all lämna meddelande ominkomsterna. Delta beror pä att taxeringen skall grundas påkontrolluppgifterna. Om den skatlskyldige inle har erhållit etl korrektmeddelande från arbeisgivaren måste han däremot lämna uppgifter om de rättaförhållandena. Detta skall han ocksä göra i fråga om inkomster beträffandevilka det inle föreligger någon skyldighet alt utan anmaning lämnakontrolluppgifter. Undermotsvarande förutsättningar behöver uppgifier inle heller lämnas om intäkteratl hänföra till inkomst av kapilal. Vad gäller dessa skall emellertidkontrolluppgifterna ligga till grund för taxeringen försl fr. o. m. 1 övergångsbestämmelserna föreskrivs därför atl den skaltskyldige vid1987 och taxeringar skall lämna fullständig redovisning om kapitalintäkterna.Beslämmelsen i punkt 5 skall alltså lillämpas fullt ut försl fr. o. m. Enligt punkt 8 behöver den skattskyldige redovisa sinförmögenhet endast om förmögenheistillgångarna uppgår lill minsl 90000 kronor.Skall han samlaxeras gäller en gräns om för del sammanlagdavärdel av hans och hans makes förmögenhetslillgångar. Har den skatlskyldigehemmavarande barn som har en till statlig inkomstskatt beräknadbeskattningsbar inkomst om minsl , skall han redovisa sin förmögenhel omhans egna och barnets förmögenhetstillgångar uppgår till sammanlagl minsl180000 kr. Prop.1984/85:180 132 Även om redovisningsskyldigheten är begränsad måsledeklarationsblanketten utformas så att de skilda förutsättningarna återges ochall del klarl framgår all den skaltskyldige genom alt underteckna deklarationenlämnar en försäkran som avser bl, a, de meddelanden rörande kontrolluppgiftersom han fäll, Ändringen syftar lill att klargöra atl endeklarationsskyldig, som lämnat förenklad självdeklaralion trots all han inleuppfyller förutsättningarna därför, får anmanas att komma in med allmänsjälvdeklaralion. 37 § 1 mom. Genom slopandet av undantaget förkonlrolluppgiftsskyldighel i fråga om folkpension behöver den skaltskyldigeinle lämna uppgifter om uppburen pension i den förenklade självdeklaraiionen. Ändringeni undantagsbestämmelsen i g i punkl 1 har behandlals ulförligl i avsnill4.1.1. Den innebär en uividgning av möjligheterna atl slippa redovisaersättningar för resekostnader i kontrolluppgifter. Genom bestämmelserna i 25§ första stycket 3 och 28 § försia stycket 4, vilka hänvisar till dennaundantagsbestämmelse, behöver ifrågavarande ersättningar inte heller redovisasav den skatlskyldige i deklarationen. Genom elt tillägg i punkt 4 a föreskrivs en skyldighet attange aktieinnehavet för fysiska personer vid årets utgång. 37 § 2 mom. I momentels elfte slycke föreskrivs att kontiolluppgifienligt vissa uppräknade punkler i första momentet skall lämnas på faslslälltformulär. Pä förslag av lagrådet har ytterligare punkter lagits med iuppräkningen. 37 § 5 mom. Förslaget innebär en utökad skyldighel föruppgiftslämnaren atl tillställa även den skatlskyldige etl meddelande medmotsvarande innehåll som det som finns i kontrolluppgiften. Genom ändringenföreskrivs en skyldighet alt lämna även den skattskyldige upplysning om bl.a.aktieutdelning och aktieinnehav. 37 § 8 mom. Momentet innehåller bestämmelser om den obligaloriskauppgiftsskyldigheten i fråga om ränteinläkter. I momentet har föreskriviis vilka som är uppgiflsskyldiga.Uppgiftsskyldighelen har ulformais så atl den träffar samlliga som fränallmänheten yrkesmässigt lar emol eller förvallar pengar med individuellränlegottskrivning. Inlåning av pengar mol ränta skall ingå som ett led i enyrkesmässig verksamhel. Vid en bedömning av yrkesmässighelen fär hänsyn las Prop.1984/85:180 133 lill säväl borgenärernas antal som storleken av de beloppsom förekommer i verksamhelen. Även den som yrkesmässigt ombesörjer all pengarblir räntebärande omfattas av uppgiftsskyldigheten. Det innebär att även annanpenningförvaltande verksamhet än inlåning träffas av uppgiftslämnandet.Uppgiflsskyldiga blir i huvudsak samtliga banker, postgirot, fondkommissionsbolag,finansbolag, finansieringsföretag och försäkringsbolag. Även riksgäldskontoretomfatlas av uppgiftsskyldigheten. För altuppgiflsskyldigheten även skall omfatta verksamhet som inte kan betecknas somyrkesmässig penningförvaltning anges atl den som ger ut skuldförbindelse förden allmänna marknaden är uppgiflsskyldig. Härigenom kan företag som ger utobligationer eller reverser bli uppgiftsskyldiga. Uppgiftslämnandetaktualiseras dock i dessa fall endast i de fall företaget direkt tillborgenären betalar ut ränla. Uppgiftsskyldighel gäller ocksä för VPC. Hos VPC finns bl.a. förlagsbevis, konvertibla förlagsbevis, konvertibla skuldebrev samtbankobligationer registrerade. Den verksamhel som innebär alt VPC betalar uteller goiiskriver ränta för sådana skuldförbindelser Iräffas således avuppgiftsskyldigheten. Uppgiftsskyldighetgäller även för föreningar som mottar pengar för förräntning. Förräntning avmedlemmars kapitalbeViällning på s. k. medlemskonton i t. ex.konsumtionsföreningar pä vilka ålerbäringsmedel samlas upp och förräntasomfattas således av uppgiftsskyldighelen. Uppgifter skall också lämnas på andrainsättningar som medlemmar gör på olika typer av sparkonton. Även inlåning fränmedlemmar mot revers omfattas av uppgiftsskyldighelen. Förränlning avmedlemmars insatskapital i föreningen omfattas däremot inte. Medlemsinsatsernaär i försia hand en nödvändig förutsättning för medlemskapet och föreningen börinle vara uppgiftsskyldig för den eventuella ränta som belöper på medlemsinsatserna. Verksamhelsom innebär att ränta lillgodoförs i samband med normala affärsförhållandenlämnas utanför uppgiflsskyldigheten. Uppgiftsskyldighelen omfaltar t.ex. intesådan verksamhel som innebär att fasla leveran-törskrediier lämnas, även omlånen löper med ränla. Verksamhel som den uppgiftsskyldige bedriver men sominte kan betecknas som inlåning, penningförvaltning eller motsvarande omfattasinte av uppgiftsskyldigheten. Del gäller t.ex. inkassouppdrag som bankerna åtarsig alt utföra för kunders räkning avseende bl.a. ränta pä köpekontrakt. Deltaföljer av undanlagsbestämmelsen i punkl a. Uppgiftsskyldighelenskall avse den ränta som den uppgiftsskyldige sammanlagt gottskrivit ellerutbetalat lill borgenären. Förslaget innebär således en skyldighet för uppgiftslämnarenatt sammanställa uppgifier från den skattskyldiges olika konton ellerfordringar. Med utbetalning avses i lagrummet atl någon direkt tillborgenären betalar ut ränla. Om en bank löser in en kupong som hänför sig Prop.1984/85:180 134 räntebärande obligation skall banken lämna uppgifl omutbetald ränta. Förhållandet är delsamma i fräga om ränta pä t.ex.skatlkammarväxlar, skallkammarväxelcerlifikal och kapilalmarknadsreverser. 1 fråga om sparobligationer innebär förslaget alt riksgäldskonlorelunder löptiden skall lämna uppgifl belräffande gottskriven ränta ochfordringens sloriek. När obligationen däremol löses in hos en bank blir bankenuppgiflsskyldig för utbetald ränla. Uppgift om fordringens sloriek behöver bara lämnas i de fallborgenären har en fordran direkl pä den uppgiftsskyldige. Del gäller t. ex. ifråga om vanliga banktillgodohavanden. Däremot kan det vara svärl eller iblandomöjligl för banken all med säkerhet känna lill borgenärens sammanlagda fordrannär det gäller l.ex. Uppgifl om fordringens sloriekskall således inte lämnas i de fall den uppgifisskyldige inle själv ärgäldenär. Bank skall lämna kontrolluppgift för varje kund som bankengottskrivit eller utbelalat ränta lill. Förfarandet genomförs i två steg. Vid1987 och taxeringar skall kontrolluppgift lämnas endast om ränlan förårel sammanlagt uppgått lill . års taxering slopasräntegränsen helt. De räntor som avses är ränla pä konlo, obligationer ochandra skuldförbindelser för den allmänna marknaden samt ränla som bankengoiiskriver och utbetalar vid förmedling av län. Däremol ingår, som nämnls,inle ränta som banken goiiskriver eller utbetalar på grund av inkassouppdrag. Kontrolluppgiften skall ange gottskriven ellerutbetald sammanlagd ränla samt kundens fordran på banken . Omkunden innehar etl konto tillsammans med en eller flera andra kontohavare skallpä kontot belöpande ränta och kapital fördelas lika mellan kontohavarna. Harkontohavarna meddelal banken atl fördelning sker efter annan grund skall dockdenna lillämpas vid kontrolluppgifternas upprättande. Pä kontrolluppgiften skall anges borgenärens namn ochadress samt person- eller organisationsnummer. Som har framgått av den allmännamoliveringen (avsnitt 4.2.1) har kreditinstituten alt aklivi verka för attkontrolluppgifterna skall kunna förses med borgenärens personnummer. Jag villutöver vad som anförts i lagrådsremissen nämna att undantaget från skyldighelenall ange sådant nummer avser bara sådana fall där borgenären inle har någotpersonnummer eller det annars förelegat någol faktiskt hinder att fä framuppgiften, 1. ex. att man trots efterforskning inte kunnat fä reda på numret. Isådana fall skall om möjligt födelseliden redovisas. Hänsyn behöver inte tas till ränla och fordran på konlo,om detta saknar person- eller organisationsnummer och öppnats före den 1januari 1985 samt ränlan inle uppgår lill I . Innehas kontot av flerakontohavare skall hänsyn lill kontot bara tas om minsl en av kontohavarnagollskrivils . För kontohavare med lägre ränta skall dennamedräknas endast om konlohavarens sammanlagda räntor uppgår till . Prop.1984/85:180 135 Vid taxering sänks ränlegränsen på ej nummersatiakonton till . Del innebär atl om kontot innehas av flera kontohavareskall hänsyn las till kontot bara om minst en av kontohavarna gottskriviis 100kr. För kontohavare med lägre ränta skall uppgift i sädant fallalllid lämnas eflersom ränlegränsen slopats. Förmedling av bankernas notariatlän sker ofta mellan tväkunder i banken. Längivaren erhåller l.ex. etl panlbrev som säkerhel för sinutlåning. Ofta lämnar dock den förmedlande banken garanti som säkerhet förlånet.