prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — rade .som omfatlas av annan koncession enligt lagen (1985:000) koncessioneller av sådan rätl en- om vissa torvfyndigheter får ligtgruvlagen som avses i första koncession enligt denna lag inte styckeleller beviljas sådan gruvrätt utan särskilda skäl beviljas annan inom område som omfattas av än koncessionshavaren. koncession, får arbele,som ulföres på grund av först uppkommen rättighet, icke hindras elleruppehållas av arbele på grund av rättighet som tillkommit . ' Senasle lydelse 1982:484. Meddelas koncession inom område som omfattas av annankoncession enligt denna tag eder av sådan rält enligi gruvlagen som avses iförsta slycket eller beviljas sådan gruvrätt inom område som omfatlas avkoncession, får arbele, som utförs på grund av först uppkomna rättighet, ickehindras eller uppehållas av arbete på grund av rättighet som tillkommit senare.Motsvarande gäller belräffande arbelen med slöd av koncession enligt dennalag i förhållande till arbelen som bedrivs med stöd av koncession enligt lagenom vissa torvfyndigheter. Har koncessioninle meddelals i fråga om fyndighet som avses i I § 2, 3 eller 5, får den utankoncession bearbetas av fastighetsägaren. Vad som sagts nu gäller inle omfyndigheten finns inom ett område där någon inmulare eller gmvrättshavare harrätt att utföra undersökningsarbete enligt 8 § första stycket I, och inteheller om den finns inom ett område som omfatlas av bearbetningskoncession förannan fyndighet. Fastighetsägaren får heller inte ulan koncession bearbetafyn-dighei som avses i I § 5, om länssiyrelsen för vissl fall beslular atlkoncession skall krävas för bearbelning. Så skall ske om en koncessionsprövningav särskilda skäl är påkallad för ställningstagande i fråga rörande skyddet förinlressen av speciell art som står mol bearbelning. Frågan huruvida koncessionskaU krävas prövas av på särskild begäran av den som ämnarpåbörja bearbetning eller i samband med prövning av tillstånd till läktenligt 18 § nalurvårdslagen (1964:822). Harkoncession inle meddelals i fråga om fyndighel som avses i I S 2 eller 3, fården ulan koncession bearbetas av fastighetsägaren. Vad som sagls nu gäller inteom fyndigheten finns inom ett område där någon inmulare eller gmvrättshavarehar rätt att utföra undersökningsarbele enligt 8 § första styckel 1, och inteheller om den finns inom ell område som omfattas av bearbetningskoncession förannan fyndighel. Senaste lydelse 1982:484. 1984/85:120 13 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Faslighelsägaren får utan koncession för husbehov utnyttjagas som framkommit på annat sätt än i samband med sökande efter olje- ellergasfyndighet, även om annan har koncession inom områdel. Meddelas bearbetningskoncession för någon annan änfastighetsägaren i.fråga om en fyndighet där denne utvinner torv för sitthusbehov, skaU koncessionen, om inte särskilda skäl föranleder annat, förenasmed villkor som gör del möjligt för fastighetsägaren all på skäliga villkoräven i fortsättningen få lorv för sill husbehov. Koncession kan förenas med de föreskrifier som behövs förall skydda allmänna inlressen eller enskild rätl eller som eljesl påkallas förall främja ell från allmän synpunkl ändamålsenligl utforskande ochtillvaratagande av naturtillgångarna. Koncession kan göras beroende av alt undersökning ellerbearbetning sker i viss omfattning. 1 koncession kan föreskrivas atl slaten skall ha rätl altdeltaga i verksamheten eller all koncessionsinnehavaren skall ulge avgifleller produklions-andel lill stålen eller iakttaga annat liknande villkor. / fråga om bearbeiningskoncession för lorv finnsbestämmelser om visst villkor I 9 § iredje styckel. 41 § Uppslår i fall som avses i 7 § Uppslåri fall som avses i 7 § andra slyckel ivisi, beslämmer tredjestyckel tvist, beslämmer bergmäslaren. med iakttagande av bergmäslaren,med iakttagande av vad som kan ha föreskriviis i frågor vadsom kan ha föreskriviis i frågan i samband med koncessionen, hur i sambandmed koncessionen, hur arbetena skall ordnas för all inne- arbetenaskall ordnas för all inne havaren av den först uppkomna rät- havarenav den först uppkomna rät tigheten skall kunna driva sitt arbe- lighetenskall kunna driva silt arbe le ändamålsenligl och med minsla teändamålsenligl och med minsla förfång för den andre rättsinneha- förfångför den andre rättsinneha varen, våren. Till böler eller fängelse i högsl dömes densom uppsålligen eller av oaktsamhel 1. påbörjar undersökningsarbele ulan alt iakttaga vadsom i 20 eller 32 § fiärde slyckel föreskrives om underrättelse och slällande av säkerhet. 2. bearbetar ämne som avses i 2. bearbetar ämne som avses i I § I, 4 eller 5 utan att ha erhållit 1§ / eller4 utan all ha erhållil bear- bearbetningskoncession, om sådan beiningskoncession,om sådan kräves, kräves, ' Senaste lydelse 1982:484. 1984/85:120 14 3.utan tillstånd enligt 33 § andra stycket lägger igen utfraktsväg, ort ellerbomhål som där avses. Tillpåföljd som anges i försia stycket dömes också den som vid fullgörande avuppgiftsskyldighet som är förbunden med koncessionen eller som avses i 40 §andra stycket lämnar oriktigt uppgift, om della sker uppsåtligen eller av grovoaktsamhet. Ifall som anges i första stycket 2 kan ämne som utvunnits förklaras förverkat. Ombrolt som avses i första stycket 1 förnärmar enbari enskilds rält, får åklagareväcka åtal endast om målsägande anger brottet lill åtal. Dennalag träder i kraft . Ifråga om koncession för undersökning eller bearbetning av lorvfyndighd för attulvinna energi, som har meddelats enligt äldre bestämmelser, tillämpas efterikraftträdandet lagen (1985:000) om vissa torvfyndigheter, varvid koncessionenskall anses som undersöknings- eller bearbetningskoncession enligt sistnämndalag. Ansökanom koncession för undersökning eller bearbelning av lorvfyndighd för attulvinna energi, som gjorts före ikraftträdandet men inte slutligt avgjortsdessförinnan, prövas enligt äldre bestämmelser. I fråga om koncession, sombeviljals på grund av sådan ansökan gäller vad som sägs i andra stycket. Måloch ärenden i övrigt i fråga om sådana torvfyndigheter vilka anhängiggjortsföre ikraftträdandet men inte slutligt avgjorts handläggs ochprövas enligt äldre bestämmelser. Prop.1984/85:120 15 Lagom ändring i gruvlagen (1974:342) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 3 § gruvlagen (1974; 342) skall ha nedan angiven lydelse. Inmutningsrätlfår ej ulan medgivande av regeringen beviljas inom 1. område som genombeslut av förklarats utgöra statsgruve- fält eller om vars förklarande för statsgruvefält statlig myndighet gjort framställning hos regeringen, såvida icke inmutning sökes för slatens räk ning, 2. område som avsatts tillnationalpark eller om vars förklarande för nationalpark slatlig myndighet gjortframställning hos regeringen, 3. befäsiningsområde och, i denulslräckning regeringen beslämmer, område utanför detta, 4. kyrkogård eller annanbegravningsplats, 5. område varpå sökts ellermed- 5. område varpå sökts eller meddelals koncessionenligt lagen delals koncession enligt lagen (1974: 890) om vissamineralfyn- (1974:890) om vissa mineralfyndigheler. dighder eller enligt lagen (1985:000) om vissa torvfyndigheter. Ulanhinder av vad som föreskrives i försia styckel får i fall som anges under 5inmulningsräll beviljas, om medgivande lämnats av den som sökl eller erhållilkoncessionen. Dennalag iräder i krafl den . Prop.1984/85:120 16 Lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härmed föreskrivs att 18 § nalurvårdslagen (1964:822)skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Takt av sten, grus, sand, lera. Takt av sten, grus, sand, lera, jord, torv eller andra jordarter för jord, torv ellerandra jordarter för annat ändamål än markinnehava- annal ändamål än markinnehava rens husbehov får ej ske utan läns- rens husbehov får ej ske ulan läns slyrelsens lillstånd. Vad nu sagls styrelsens tillstånd. Vad nu sagts avser dock ej läkt i vattenområde avser dock ej läkt i vattenområde vartill tillstånd lämnats enligt val- vartill tillstånd lämnals enligt vat tenlagen (1983:291) eller fordras tenlagen (1983:291) eller fordras enligt lagen (1966:314) om konti- enligt lagen (1966:314) om konti nentalsockeln, nenlalsockeln eller läkt av torvvar till bearbetningskoncession har meddelats enligt lagen (1985:000) om vissa torvfyndigheter. får förelägga den som söker täkttillståndatt, vid äventyr att ansökningen avvisas, lägga fram utredning som belyserbehovet av takten samt en täktplan av erforderlig omfattning. Tillståndet skallförenas med de villkor som behövs för att begränsa eller motverka företagetsmenliga inverkan på naturmiljön. Om ej särskilda skäl föranleder annat, skalltillstånd för sin giltighet göras beroende av att säkerhel ställs för sålundaföreskrivna villkor. Visar sig sådan säkerhet otillräcklig, får länsstyrelsenföreskriva att tillståndet skall gälla endasl om ytterligare säkerhel ställs. Om fullgörandet av föreskriven åigärd ankommer på annan änmarkens innehavare, är innehavaren skyldig låla att åigärden vidtages. Har lio år förflutit från det täkttillstånd har vunnitlaga kraft, får upphäva Ullståndet helt eller delvis ellerförena tillståndd med ändrade villkor. Visar det sig atl föreskrivna villkorinte i den utsträckning som behövs begränsar eller motverkar företagets menligainverkan på naturmiljön, får före uigången av den angivna lidenförena tillståndet med ytterligare villkor som behövs. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1983:654. Prop.1984/85:120 17 Lag om ändring i vattenlagen (1983:291) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6§ vattenlagen (1983:291)skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 6§ Bestämmelserna i 1, 2 och 4 §§ gäller inle 1. vattenföretagsom vid prövning av en viss verksamhet enligt 136 a § byggnadslagen (1947; 385)har angetts som ett villkor för verksamheten, 2. broar ellerandra vattenförelag för väg, järnväg, tunnelbana eller spårväg, vars anläggandehar prövats i särskild ordning, 3. rörledningar ivatien, vartill koncession har meddelals enligt lagen (1978: 160) om vissarörledningar, 4. verksamhel, vartill bearbeiningskoncession harmeddelals enligt lagen (1985:000) om vissa torvfyndigheter. Denna lag träder i kraft den . 2 1984/85. Prop.1984/85:120 18 Lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenom föreskrivs all 2 § lagen (1957:262) om allmanenergiskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Skalt utgår icke för inhemska lästa bränslen. Skall ulgårej heller för eleklrisk krafl, som a) framställesinom rikel av pro- a) framsiälles inom rikel avpro-ducenl, som förfogar över en insial- ducenl,som förfogar överen installerad generatoreffekl av mindre än lerad generatorelfeki av mindre än 5Ö kilowatt ochsom icke yrkesmäs- och som ickeyrkes-sigi distribuerar elektrisk krafl, måssigidistribuerar elektrisk kraft, b) lägreeffekl än ulan avgift levereras av producent eller distributör lillnågon, som ej står i intressegemenskap med producenten eller distribuiören, c) framställes ochförbrukas å farlyg eller annal iransporlmedel. d) nytliggöres inom rörelse för produklion ellerdislribuiion av elektrisk krafl eller borlgår lill följd av förluster vid överföring, iransformeringeller omformning hos producent eller dislribuiör. Denna lag iräder i krafl den . ' Lagen omtryckt 1984:994. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975; 272. 1984/85:120 19 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , , ,, R. Carisson, , , Propositionom riktlinjer för energipolitiken Gällanderiktlinjer för energipolitiken fram omkring beslutades avriksdagen (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 60, rskr 381). Därefter harålskilliga åtgärder vidtagits i syfte att underlätta och påskynda omställningenav vårt energisystem. Energiförsörjningssituationenhar förbättrats avsevärt. Användningen av energi ökade snabbt underefterkrigstiden . har dendock minskat till följd av bl. a. omfatlande energihushållningsåtgärder.Samtidigt har andelen oljeprodukter i energi-försöGningen minskat från till . Användningen av inhemska bränslen har ökatsnabbt liksom användningen av ny teknik såsom värmepumpar. Tillgången påenergi, speciellt elenergi, är f. n. god och väntas förbli det under denärmaste åren. Föratl inte ånyo riskera att samhällsekonomin utsätts för påfrestningar på grundav störningar på energiområdet eller en okontrollerad kostnadsutvecklingfordras målmedvetna och konsekventa energipolitiska åtgärder. Jag kommer i detföljande att lägga fram förslag till riktlinjer och långsiktiga mål förenergipolitiken. Härvid kommer jag också att redovisa en strategi förkärnkraftens avveckling. Utgångspunkten för mina förslag är i huvudsak vadriksdagen beslutade , dvs. att tillgängliga energikällor skall UlnytUaspå bästa möjliga sätt. En effekUv hushållning skall främjas och miljön skallvärnas. Förutsättningar skall skapas för en avveckling av kärnkraften enligtriksdagens beslut. Oljeberoendet skall minskas och en fortsall övergång lillfasta bränslen skall främjas. En successiv ulveckling skall ske mot ettenergisystem i huvudsak grundal på varakUga, helst förnybara och inhemska,energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Belydande kunskaper och erfarenheler har vunnits inomenergiområdet . En slor del av de satsningar som har £Jorts föralt få fram ny energileknik har utvärderats och vikliga sluisalser kan dras.Vidare har ell slort anial ulredningar och andra studier genomförts. Som underiag för mina stiillningstaganden liggerutredningsbetänkanden m.m. enligt följande sammanställning (labell I). Sammanfattningar av betänkandenam.m. bör fogas till protokollet i della ärende. 1 de läll remissbehandling harskett bör även sammanslällningar av dessa remissyttranden fogas lillprotokollet. Sammanfattningarna, skrivelserna och remisssammanslällningarna börfogas proiokollei i della ärende som bilagorna 124. Kommitié/motsv. Utredningen om taxe-och prissätlningen på energiområdet Kommissionen om el-försöriningens sårbarhet Kommiltén för översyn av kärnbränslenämndens verksamhet Utredningen om el och inhemska bränslen () Delegationen för upphandling inom energiområdet Betänkande/ moisv. Bilaga ld nr. LLigrådsreniiss med förslag till lag om vissa torvfyndigheter Lagrådels yllrande över lagrädsremissen 1 sliillet lör kärnkraft (SOU 1984:61) Pris på energi (SOU 1981:69) Saker elförsörjning (SOU 1984:69) Samordn.id avfalls-hanleringlSOU 1984:76) Storstädernas värmelör-försöoning (Dsl 1983:5)Lagstiftning om torv för energianvändning (Ds I 1984: 14) Komplettering avplanen för vatten-kraflul byggnad (Ds 1 1984:26) Oljeersällning Kontlikter -lokala lösningar (Ds 1 1984:27) Vidgad rådgivning för energihushållning och bostadsförbättring(Ds Bo 1984: II)Redogörelse förenergi-upphandlingsdelega-lionens verksamhel Energihushållnings-programmets effekter (1984:2) Små vattenkraftverk (1984:4) Kommitlé/molsv. Betänkande/ mol sv. Remiss- Hilapa hchandlad nr. Sl.ilens energiverk/statens industriverk International Energv Agencv (lEA)' I970-I99,S(I984:7) Förbränning av \ 16 lorv - hur kan miljökraven tillgodoses' Produktion -potential - prognos inspektion - uppgifter, organisation, resurser vindkraft programmet (I9«.S:I) Den energilekniska indu- 20 Skrivelse ang. avgifts- 21 Naliirgos - hälsa - miljö x 22 Energi 8.S - Energi- x 23 (026: 1984) * Bilagorna 3-24 finns i .särskild bilagedel. Jag har dessulom lagil del av en slor mängd synpunkler ochförslag rörande ålgärder inom energiområdet från myndigheler. kommuner, organisationer,förelag och enskilda. Jag vill i del sammanhanget särskilt nämnaIngenjörsvdenskapsakademiens (IVA) rapport och ekonomi och denförhandsinformation som jag har fåll om Folkkampanjens mol kärnkraft siudieFOLKE. budgetproposition (prop. 1984/85: lOObil. 14 s.77 och 139) har regeringen föreslagil all. i avvaklan på särskildproposilion i ämnel. för /86 beräkna 1. lill : Förvallningskoslnader etl förslagsanslag av . 2. lill : Ulredningar m. m. och informalion elt reservationsanslag av10929000 kr.. 3. liil Slatenselektriska inspektion elt förslagsanslag av . 4. lill Utbildningoch rådgivning m.m. för all .spara energi elt reservationsanslag av I , 5. till Främjandeav landsbygdens elektrifiering elt reservaiionsanslag av . 6. lill Ersällningf(>r försenad idriftlagning av kärnreaklorer ett förslagsanslag av290000000 kr.. 7. lill Visst inlernationellt energisamarbele etl förslagsanslag av . Prop.1984/85:120 22 8. till Statenskärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader etl reservationsanslag av 1 000kr., 9. till Statenskärnkraftinspeklion: Kärnsäkerhel.sforskning ett reservafionsanslag av 1 000kr., 10. till Ålgärder för haniering av radioaktivt avfall etlreservaiionsanslag av , 11. lill Stålens vatlenfallsverk: Kraftstationer m. m. ettreservationsanslag av , 12. lill Energiforskning ellreservationsanslag av , 13. till Bidrag tUl verksamheten vidStudsvik ell reservationsanslag av , 14. till Avveckling avforskningsreaktorer m.m. ett reservaiionsanslag av , 15. till Anläggningar för radioaktivtavfall i Studsvik. m.m. ell reservationsanslag av , 16. till Slöd för oljeersättandeålgärder, m.m. ett reservaiionsanslag av , 17. till Täckande av förlusler ianledning av slatliga garantier för oljeersättande åtgärder, m. in. 18. till Drift av beredskapslager ellförslagsanslag av , 19. lill Beredskapslagring ochinduslriella åtgärder elt reservaiionsanslag av , 20. till Särskilda kostnader förlagring av råolja och fiygdrivmedel elt förslagsanslag av . Jag anhåller nu om atl få ta upp även frågorna under p. Den följande framställningen kommer jag alt disponera påföljande sätt. Jag beskriver först den internationella utvecklingen påenergiområdet och del internationella energisamarbetet sedan 1980-taletsbörjan. Vidare redogör jag energipolitiska beslut och vikligarebeslut därefier (avsnitt 2). Därefter tar jag upp de rikUinjer och långsikligamål som enligt min mening bör gälla för energipolitiken (avsnitt 3). Jag går efter delta över till att bedöma behovet av energiframöver (avsnitt 4). I de följande avsnitten (avsnitt 5-12) lägger jag framförslag till riktlinjer för utvecklingen av olika delar i energisystemet. Bl.a. lägger jag fram förslag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskall(avsnitt 7.3). Jag föreslår också en ny lag om vissa torvfyndigheter,m.m. (avsnitt 8.6). De lagförslag som grundas pä ett förslag avminerallagskommittén (I 1983; 04) har genom beslut av regeringen den 22november 1984 remitterats till lagrådet, som har yttrat sig över förslagen,nämligen 1984/85:120 23 1. lag om vissatorvfyndigheter 2. lag om ändringi lagen (1974: 890) om vissa mineralfyndigheler 3. lag om ändringi gruvlagen (1974:342) 4. lag om ändringi nalurvårdslagen (1964; 822) 5. lag om ändringi vattenlagen (1983:291) Kommitténs lagförslag och en sammanslällning avremissyttrandena över kommitténs förslag bör fogas till protokollet i detlaärende som bilaga 8. Lagrådsremissen, med undantag av däri ingående kommitténslagförslag och en remissammanställning däröver, bör fogas lill proiokollei idella ärende som bilaga I. Lagrådetsyttrande över förslagen i lagrädsremissen bör fogas lill protokollet i dellaärende som Inlaga 2. Mina överväganden med anledning av lagrådets synpunkterredovisar jag liinpre fram lavsnitl 8.6). Innebörden i korthet av förslagen i propositionen och varde åierfmns framgår av följande uppställning: Riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken 3 Rikllinjer för energianviindningen .s.l Slöd for att öka de sammankopplade vilrmeundcrlagcn 6.1 Stöd till solvärmeanläggningar 6..S Riktlinjer för elförsörjningen 7.1 Rikllinjer för fortsatt vallenkraftutbyggnad 7.3 Slöd till små valtenkraftanläggningar 7.3 Ändring i lagen om allmän energiskatt 7.3 Stöd för förberedelser för framtida utbyggnad av motlrycks- Slöd lill ulveckling av vindkrafi 7.5 Stöd för anskaffande av reservkraflverk inom jordbrukel 7.7.1 Stöd för ålgärder för att minska utsläppen av kväveoxider och utsläpp vid förbränning av torv och avfall 8.1 Lag om vissa torvfyndigheter 8.6.1 Ändring i minerallagen 8.6.1 Ändring i gruvlagen 8.6.1 Ändring i naturvårdslagen 8.6.1 Ändring i vallenlagen 8.6.1 Slöd lill anläggningar för eldning med inhemska briinslen 8.6.4 Slöd för utveckling av ny energiteknik 10.3 Ändrad organisation och ändrade uppgifter för nämnden för hantering av använt kärnbränsle 11.2.2 2.1 Den internationella utvecklingen Den senaste tioårsperioden har medfört dramatiskaförändringar på de internationella energimarknaderna. har upprepade och kraftiga oljeprishöjningar ägt mm i förening medandra typer av leveransslörningar. Inget enskill land har undgått all påverkasav Prop.1984/85:120 24 För samlliga länder innebar1970-lalels ulveckling på energiområdet slulel på en epok och början lill enny: en omställning av väridsekonomin från låg- Ull högprisenergi. Energins betydelse som nyckel för ekonomiska framsteg ochsocial utveckling är uppenbar. Tillgång, produklion och konsumlion avenergi är emellertid ojämnt fördelad mellan världens länder och folk. gerupphov lill inlernaiionella slörningar och försvårar strävandena att utjämnaklyftan mellan rika och falliga länder. Flertalel i-länder har i slorl lyckats anpassa sig lill denya förhållandena på energimarknaderna. Däremol har många , och deicke-oljeproducerande i synnerhet, råkal in i en ond cirkel lill följd av högaenergipriser och växande utlandsskulder vilka försvårar eller omöjliggör sädanainvesteringar som skulle kunna vända den ekonomiska utvecklingen i gynnsammareriklning. Utvecklingen efter oljeprischockerna på 1970-lalel harvidare medföri att de flesta länder, oberoende av samhällssystem ochutvecklingsnivå, numera har eller är i färd med atl utarbela nationellaenergiprogram. Huvudmålel för energipolitiken på de flesla håll är av naturligaskäl all trygga energilillgången lill rimliga priser. Andra elemenl som brukaråier-finnas i energiprogrammen gäller målsättningar om alt använda förnyelsebara,miljövänliga och helsl inhemska energislag, att främja energihushållning, attslödja forskning och leknikulveckling. 1 detla sammanhang har delinternationella samarbetet kommit alt spela en alllmer framlrädande ochbetydelsefull roll. Jag avser all återkomma lill delta i del följande. Utvecklingen har redovisats ochanalyserals i elt flertal sludier i och ullandet. Jag vill i detlasammanhang särskilt hänvisa lill belänkandel (SOU 1983:19) Den slora omställningen,en analys av de inlernaiionella energimarknaderna. Bland de lairika förhållandensom har belysls i dessa analyser vill jag betona följande. Den totala efterfrågan på energi har, trotsoljeprishöjningarna, fortsatt att stiga i takt med befolkningstillväxten. Percapita-konsumtionen av energi i världen är således ungefär densamma somför . Energiförbrukningen har ökat kontinuerligt i u-ländernaoch statshandelsländerna, men varil sjunkande eller oförändrad iinduslriländerna fram lill . Tabell 2.1 Årlig tillväxttakt av energianvändning, % Väriden, totalt . "i.l 4.0 Slalshandelsländer'och 6,1 Prop.1984/85:120 25 Avde olika energislagen är det enbart efterfrågan på olja som, globalt sett, harsjunkit : frän lill år 1983.Denna minskning har skett hell inom . Förbrukningen av kol harökat i samtliga länderkalegorier. Detla har även gällt användningen avelkraft. Användningen av naturgas har minskat något i , men ökal ide Ivå andra ländergrupperna. De sloraoljeprishöjningarna har medfört en dramatisk förändring av devästliga i-ländernas energianvändning. harförbrukningen åriigen ökal med drygl , vilket kan jämföras med en årligökningslakt på under 1960-lalet. Konsum-Uonsnedgången blev särskilikraftig efter de stora prishöjningarna pä olja åren1979-1980 och den efterföljande konjunkturnedgången. Från slulel av år 1983har oljekonsumtionen åter börjat sliga samiidigi med konjunkluruppgången iframför alll Förenta stalerna och . Myckel lyder emellertid på att delnära samband som tidigare rådde mellan lillväxllakten förbruttonationalprodukten (BNP) och energianvändningen har försvagats.Användningen av energi ökar inte längre i samma takt som BNP.