prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — För alt ytteriigare bredda den samladekunskap som finns alt tillgå inom nämnden bör en suppleant föreslås avgeneraldirektören för styrelsen för teknisk utveckling. Trots att nämnden genom sin sammansättning kanantas få mycket breda kunskaper om forskning kan del antas alt nämnden i vissafall kommer all inom sig sakna den särskilda sakkunskap inom elt forskningsområdesora kan krävas för bedöraande av en ansökan. Nämnden får givetvis i en sådansilualion inhämia de upplysningar som behövs utifrån, exempelvis från skogs-och jordbrukets forskningsråd. När forskarskattenämnden har varit bör en översyn ske av nämndens sammansättning. Förslagsordningen ifråga om de två ledamöterna med särskild insiki i forskningsfrågor och derassuppleanter kan då bedömas mot bakgrund av vunna erfarenheter av vilka områdende behandlade ärendena berör. Mittfurslag: Sekretess bör gälla beträffande ärenden hos forskarskattenämnden. Utredningenförslag: Överenstämmer med mitt. Remissinstanserna:Har inle yttrat sig i sekretessfrågan. Skälenför mitt förslag: Det är uppenbari atl det i ärenden av förevarande slag kanförekomma uppgifter vars utlämnande kan raedföra skada för den enskilde. Bl.a.förutsätts alt den skriftliga framställningen om reglernas tUlämpninginnehåller en redogörelse för den verksamhet forskaren skall bedriva i Sverigeoch vad syftet är med denna verksamhei. 1984/85:76 i,:, 13 värdauppgtfter rörande forskarens person kan tänkas förekomma. Enligt min mening börden sekrelessnivå söm gäller på skatteområdet i övrigt i första instans ocksågälla nu akluella ärenden. Sekretessen bör alltså vara absolut. Enligl 9 kap. 1 § första styckel sekretesslagen(1980; 100) gäller sekretess i myndighels verksamhet som avser bestämmande avskatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag förbestämmande av skatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden. Härav följer enligt min mening att någon särskild sekretessregelvid sidan av den som finns inle behövs annat än för nämndens beslut. Beträffandedessa bör beakias atl den beskatlningsfråga som behandlas vanligen har sambandmed ett planerat eller pågående projekt. Här kan etl mycket siarkt sekretessintresseföreligga. Med tanke på den motiveringsplikt som i vissa fall föreligger enligtförvaltningslagen kan etl beslut komma alt innehålla åtskilligt av skyddsvärdnatur. Det vore beklagligt om t.ex. ett förelag av hänsyn till risken för alluppgifler som man anser skyddsvärda tas in i etl offentligt beslut avstod frånatt göra en framställning om skattelättnad med följd att man kanske ocksåtvingades avslå från atl anlita den utländske forskaren. Jag anser därför atläven forskarskattenärandens beslut bör omfattas av sekretess. I den uppräkningsom finns i 9 kap. I 8 tredje styckel sekretesslagen bör därför beslut avifrågavarande slag las raed. Jaghar i denna fråga sararåtl med chefen för . I enlighet med det anförda har inomfinansdepartementet upprättals förslag till 1. lag om beskattning av utländskaforskare vid tillfälligt arbete i , 2. lag om ändring i lagen(1984:670) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Förslaget under 2 har upprättats i samråd medchefen för . Förslaget under 3 har upprättats i samråd medchefen för . En fördröjd behandling av lagstiftningsfråganskulle vålla avsevärt men. Lagrådels hörande får därför undvaras. 1984/85:76 14 Lagenom beskattning av utländska forskare vid tillfäUigt arbete i I paragrafen anges lagens inriktning. Vidareavgränsas kretsen som kan medges skattelättnader så till vida att det skallvara fråga om utländsk forskare, varmed skall förstås forskare som inte ärsvensk medborgare. 1 första meningen i paragrafen anges detgrundläggande kriteriet för alt skattelättnader skall medges, nämUgen alt delskall vara fråga om kvalificerat forsknings- eUer utvecklingsarbete och allinriktningen eller kompetensnivån skall vara sådan atl rekrytering inom landetraöter betydande svårigheter. Begreppet forsknings- och utvecklingsarbete harhär samma innebörd som i andra sararaanhang. De svårigheter som i allmänhetföreligger vid en sådan avgränsning bör bli mindre framträdande genom all detockså krävs att det skall vara fråga om etl kvalificerat arbete. Vad gäller frågan om svårigheter möter förrekrytering inom landet så kan detta bero på antingen den höga kompetensnivåneller på den särskilda inriktningen på arbetet. Här är atl märka att det interäcker med atl del råder en viss brist på kvalificerade forskare inom ell visslområde för all kraven skall vara uppfyllda. Å andra sidan kan naturUgtvis intedet förhållandet atl det över huvud tagel finns en person inom landet somuppfyller kompetenskraven leda till atl tiUräckliga hinder raot rekryteringinte skall anses föreligga. För att lagen skall vara tiUäraplig krävs också attdet skall vara fråga om lilUällig anställning eller tillfälligt uppdrag.Tolkningen av detta begrepp får ses i samband med den tidrymd varunder desärskUda skattelättnaderna kan medges. Beslämmelser om detta finns i andrameningen. Skattelättnader medges normalt under högst två år.Härmed avses en verkUg tidsperiod av , oberoende av hur perioden infallerunder olika kalenderår. särskilda skäl föreligger kan skattelättnaderraedges , dock högsl . Sådana särskilda skäl kan varaatt det rör sig om etl avgränsat forskningsprojekt som på gmnd av sin särskildaart eller sin omfattning inte kan genomföras . Ändra skäl kanvara att projektet försenas t.ex. på gmnd av en olyckshändelse eller forskarenssjukdom. Begränsningen avser en tioårsperiod. Att det skall vara fråga om en tillfälliganställning innebär atl skattelättnaderna inte får åtnjutas under de förstaåren av en mer långvarig anstäUning. Avgränsningen fär därför ses i sambandmed tidsgränsen för skattelättnader. Givetvis måsle gränsdragningen dock varanågot raindre exakt. Således utgör det inte hinder raot alt betraktaanställningen som tillfällig att den med någon eller några månader överskriderden angivna maximitiden för skattelättnader. Prop.1984/85:76 15 För alt skattelättnader skallmedges-skall forskaren normalt ha varit bosatt och verksam utomlands närmastföre anställningens början. Bestämmelsema i lagen får dock lillämpas även omforskaren strax före anställningens början har vistats tillfälligt i Sverigeoch under vistelsen också varil verksam här. Gränsdragningen mellan tillfälligoch stadigvarande vistelse skall göras på samraa sätt som vid beskattningen iövrigt. Skattelättnaderna innebär allendast av lönen behöver las upp som inläkt. Detla gäller dock endastinkomst frän sådan anstäUning som anges i lagen. Har forskaren under vistelseni haft inkomster från annal håll, t.ex. genom att författa artiklar ellerhålla föreläsningar, är dessa inkomsler skattepliktiga i normal omfattning. Äv andra stycket framgår att vissaersättningar för förlorad arbetsförtjänst skall likställas raed lönen. Enfömtsättning för detla är att de helt eller till huvudsaklig del grundas pådenna lön. Att så inle är fallet torde kunna inträffa endasl i undantagsfall. Av paragrafen fraragår att vissaersättningar för kostnader som har samband med vistelsen i inte hellerskall utgöra skattepliktig intäkt. Det är fråga om kostnader för bostad iSverige, flyttning till och från , resor mellan och hemlandetsamt avgifter för barns skolgång i . Sora fraragår av reglernasulforraning skall det vara fråga om ersättning för faktiska koslnader. I denmån utbetalning sker utan att ersättningen motsvarar faktiska koslnadertillärapas de regler som gäller för beskattning av lönen. I konsekvens med atl ersättning förkostnader för bostad inte skall las upp som intäkt skall förraånsbeskattninginte ske om forskaren får fri eller hyresbillig bostad. Tredje meningen innehåller densjälvklara regeln alt avdrag inte medges för koslnader som täcks av ejskattepliktig ersättning. Paragrafen innehåller degrundläggande bestäramelserna om prövningen, huruvida lagens beslämmelser ärtillämpliga på viss anställning. Prövningen ankommer på en särskild nämnd,knuten till . Nämnden skall kallas forskarskattenämnden. Nämnden består av ordförande ochtre ledamöter, var och en med en personlig suppleant. Ordförande ärgeneraldirektören i och överdirektören i verket hanssuppleant. En av ledamöterna och dennes suppleant skall ha särskild insikt iskattefrågor. Övriga ledamöter och deras suppleanter skaU ha särskilda insikteri frågor ora forskning. 1984/85:76 16 Regeringen utser ledamöter och suppleanter för entid av . Av ledamöterna med särskild insiki i forskningsfrågor föreslåsden ena jämte dennes suppleant av ordförandena i naturvetenskapligaforskningsrådet och medicinska forskningsrådet gemensamt, den andra avordföranden i saml dennessuppleant av generaldirektören för styrelsen för teknisk utveckling.Beträffande ledamoten och suppleanten med särskild insiki i skattefrågor skallnågot särskiU förslag inte lämnas. Normalt skall suppleant tjänstgöra för ledamotendasl vid förfall för ledamoten. Av paragrafen framgår emellertid attordföranden även i annal fall får kalla suppleanten atl i slällel för ledamotendelta i behandlingen av ell ärende, nämligen om suppleanten har särskildsakkunskap på det område som berörs av ärendet. Härigenom kan man på bäslasätt tillvarata den samlade sakkunskapen hos ledamöter och suppleanter. 1 första meningen anges alt en framställning omprövning av om förutsättningar för tillämpning av lagen finns skall görasskriftligen samt att framställningen skall avse en viss forskare. Den fär såledesinte avse enbari en viss forskningsuppgift. 1 andra meningen regleras vem somfår göra en sådan framställning utöver forskaren själv. Den får göras av såvälden hos vilken forskaren direkt har anställning eller uppdrag som den somanlitar eller avser att anlita forskarens tjänster trots att någon annan ärarbetsgivare. Av paragrafen fraragår att avgörande iforskarskattenämnden sker med enkel majoritet och ulslagsrösl för ordföranden.Normalt skall ordföranden och samtliga tre ledamöter delta i besluten raennämnden är beslutför med ordföranden och två ledamöter om de är ense ombeslutet. Forskarskattenärandens prövning avser om desärskilda skatlebestämmelserna är tillämpliga på en viss anställning eller ettvisst uppdrag som en forskare har eller avser att påböija. I paragrafen angesatt ett beslut där nämnden finner förutsättningarna uppfyllda skall avse vissangiven lid. När forskarskattenämnden meddelar sitt beslut kanforskaren redan ha påbörjat sitt arbete i men del kan också påbörjasförst senare och tidpunkten kan fortfarande vara oviss. Inte minst kan deltavara fallet om ett positivt beslut är en förutsättning för atl anställningenskall komma till slånd. Haranställningen påbörjats kan i beslutet anges att detla gäller anställ- Prop.1984/85:76 17 ning mellan vissa tidpunkter. I annat fall får beslutetavse såväl en viss tidrymd för anställningen (exempelvis ) som en visssista lidpunkt till vilken beslutet gäller. Del ligger nämligen i sakens naluratl förutsättningarna kan ha förändrats om alltför läng lid förflyter innananställningen kommer lill stånd. Förnyad framställning kan sedan göras för tidutöver den som beslutet avser. Paragrafen innehåller bestämmelserom vem som skall underrättas om beslutet. All sådan underrättelse skall lämnassökanden följer redan av bestämmelserna i förvaltningslagen (1971:290). Avprakiiska skäl bör emellertid beslutet även sändas till den som anlitar elleravser att anlila forskaren i de fall någon annan är sökande. Efiersom ettärende inte bör kunna prövas ulan alt forskaren får kännedom om beslutet, skallockså forskaren underrättas även när han inte är sökande. I beiänkandei föreslås attunderrättelse skall skickas också till den lokala skattemyndigheten. En sådanbestämmelse har inte inlagils i lagförslaget. Skälet är att det i de fall därforskaren ännu inte har påbörjat sin anställning kan vara ovisst vilken lokalskattemyndighet som kommer alt vara behörig alt utfärda skattsedel. Det får istället ankomma på forskaren själv eller arbetsgivaren alt förete beslutet förden lokala skattemyndigheten liksom vid behov för . I paragrafen föreskrivs atlforskarskattenärandens beslut inte får överklagas. Skälet härtill är behovelav alt snabbt få fram ett slutgiltigt avgörande. Forskarskattenämndenskompetens är sädan alt avsaknaden av möjlighet till överprövning inte ingerbetänkligheter. För att inte missförstånd skalluppkomma skall arbetsgivaren i kontrolluppgiften under särskilda upplysningarlämna uppgift om skattefri del av lönen och om skattefri ersättning ellerförmån som forskaren har haft. Upplysning om ersättningar krävs med hänsyn tillatt avdrag inte får göras för kostnad som läcks av skattefri ersättning. Lagen skall gälla årsinkomster, dvs. Bestämmelserna i lagen kan också tillämpaspå forskare som vid ikraftträdandet innehar anställning eller uppdrag iSverige, om de förulsättningar som anges i lagen förelåg när de påbörjadeanställningen eller uppdraget. Den maximala tidsperioden för skattelättnaderskall också räknas från denna tidpunkt. 1984/85:76 18 Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen lill 1. lag om beskattning av utländskaforskare vid tillfälligt arbele i , 2. lag om ändring i lagen(1984:670) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 3. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anla deförslag som föredraganden har lagl fram. 1984/85:76 19 Ds Fi 1984: 16 Prop.1984/85:76 20 Till statsrådetoch chefen för finariBdepartementet . Genom beslut vid regeringssammanträde bemyndigades chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag bland annat att se över beskattningen av utländska forskare med tillfällig anställningi . Med stöd av detta bemyndigande förordnade departementschefen f dkammarrättspresident till särskild utredare. Till experter att biträdautredaren förordnades direktör , direktör , kammarrättsassessor , f d försäkringsdomareAllan , biträdande skattedirektör , kammarrättsassessor ström, direktörOlle /e.rsson, t f regeringsrättssekreterareBjörne och sekreterare . Som sekreterare förordnadessamma dag kammarrättsassessor Per . Av experterna har Sjökvistpå heltid biträtt utredaren och svarar jämte denne fördet egentliga utredningsarbetet. har främst haft ansvaret för de frågor avseende socialförsäkringen, som aktualiseras vid enskatteomläggning av förevarande slag. Den särskildautredaren har för uppdraget antagit benämningen innovationsskatteutredningen. Utredningen, som slutfört arbetet i det inledningsvis angivna hänseendet, får härmed överlämna betänkandet Utländska gästforskaresbeskattning. 1984/85:76 21 Utredningenhar berett universitet och andra institutioner med uppgifter påforskningsområdet liksom ett ant&l enskilda företag medintresse för den på utredningen ankommande uppgiften att - om man så önskade -redovisa erfarenheter och synpunkter som kunde vara av värde förutredningen. Detta har i hög grad efterkommits. Därvid harockså tagits upp åtskilliga frågor med viss anknytning till utredningens uppgiftutan att likväl falla inom ramen för denna. Det sålunda erhållnamaterialet, som inrymmer åtskilligt av intresse, överlämnassamtidigt med betänkandet. Återstående på utredningen ankommande uppgifter redovisasframdeles i ett särskilt betänkande. 1984/85:76 22 Sammanfattning.................................................. .. 25 Författningsförslag ............................................ .. 29 1 Direktiven ........................................... .. 37 2 Inledning ............................................ 40 3 Skattskyldighet i ...................... .. 42 3.1 Internasvenska regler ......................... .. 42 3.1.1 Obegränsat skattskyldiga ...................... 42 3.1.2 Begränsat skattskyldiga ....................... 44 3.1.3 Metoder för att hmdra ellerundvika dubbelbeskattning närdubbelbeskattningsavtal saknas ......... 45 3.2 Dubbelbeskattningsavtal ....................... . 47 4 Socialförsäkringsbestämmelser .............. 53 4.1 Försäkringsskyddet ............................. 53 4.2 Avgiflsskyldigheten ............................. . 59 5 Särskilda skatteregler i vissaandra länder 61 6 Inhämtade upplysningar ochsynpunkter .. . 65 6.1 Antalet utiändska forskare iSverige ........ 65 6.2 Rekryteringsförfarandel ......................... 67 6.3 Vistelsetidens längd ............................. . 68 6.4 Anställningsvillkoren ............................. 70 6.5 Omständigheter som försvårarrekryteringen 72 6.6 Begreppen forskning ochforskare ........... 76 6.7 Nordiska gästforskare ........................... 78 6.8 Beslutsorgan ..................................... . 78 7 Allmänna synpunkter ........................... . 80 8 Särbestämmelsernas utformningenligt olika allernaliv 91 A. Schabloniseratomkostnadsavdrag ........... . 95 B. Inkomstenfritas helt från statlig inkomstskatt 96 C. Definitivkällskatt ................................ 97 D. Avdragfrån den uträknade skatten ......... 99 E. Delav lönen fritas från beskattning ........ . 102 9 SärskUdafrågor .................................. . 113 9.1 Forskare som ifrågakommer förskattelättnad 113 9.2 Beslutsorgan ..................................... 118 9.3 Procederet i övrigt ............................. 124 9.4 Sekretess ......................................... 126 Prop.1984/85:76 FÖRKORTNINGAR AFL Lagen (1962:381) om allmän försäkring ATP Tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring FoU Forskning och utveckling KL skattelagen (1928:370) KTH Tekniska högskolan i SiL Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Statens rådför skogs- och jordbruksforskning 1984/85:76 25 Syftetmed de ifrågasatta särskilda skattereglerna för högtkvalificerade utländska gästforskare i är att ekonomiskt underlätta ellermöjliggöra att anlita sådana forskare i vårt land.Dessa forskare är merendels högre avlönade i sitt hemland än motsvarande svenskaforskare här i landet som inkomstskatten i Sverigeofta är mycket högre än i hemlandet. I dessa hänseendenkräver forskarna kompensation för att överväga en anställning. sådan kanmerendels av anslagsmässiga och andra skäl inte erbjudas avuniversitet och andra institutioner. Läget kan vara annorlunda förindustriföretag men med hänsyn till inkomstskattensstorlek måste mycket höga löner utges. Härtill kommer socialavgifter, f n på utgående lön. I entabell intagen som bilaga 4 kan utläsas vad det kostar en arbetsgivare som tillförsäkrat enforskare visst netto efter skatt på lönen. Innovationsskatteutredningenhar funnit det erforderligt att försöka förskaffa sig en mer ingående kännedom omdet faktiska läget beträffande utländska gästforskare i och inhämtasynpunkter från dem med erfarenheter på området. Frågor harformulerats och universitet och andra institutioner påforskningsområdena liksom ett antal industriföretag harberetts tillfälle ge svar och synpunkter. Vad som på detta sätt inhämtatsredovisas i avsnitt 6. I sammandrag kan följande återges. Omanställningsvillkoren har erfarits, som ovan inledningsvis antytts, att viduniversitet och andra institutioner det endast undantagsvis förekommeratt annan lön erbjuds än som ifrågakommer för svenska forskare med en motsvarande institutionsanknytning.Löneläget är högre när det gäller högt kva- 1984/85:76 26 lificeradepersoner från utlandet, som hos industriföretag görforsknings- eller utvecklingsinsatser. Men även där sägs maneftersträva en lönesättning som svarar mot vad som gällersvenska anställda med likvärda uppgifter. etc får hit- och hemresor ersatta av arbetsgivaren, även förfamiljen, men merendels inte ersättningar av annat slag. Industriföretagensynes däremot ge särskilda ersättningar i en betydligt vidare omfattning. Exempelhärpå är ersättning för inte bara rese- utan ävenflyttningskostnader, för semesterresa till hemlandet vid längrevistelse i , för bostadskostnad, för barns skolgång ochkanske annat. mening är önskvärt att från beskattning frita förmåner som inormalfallet är att betrakta som ersättning förmerkostnader orsakade av vistelsen i , sådana förmåner kanenligt de vanliga skattereglerna utgöra skattepliktig intäkt och det är i någon måntveksamt om avdrag kan medges för kostnader som svarar mot förmånerna.Utredningen förordar att ersättning för sådant som hyra av bostad här ilandet, för flyttning av bohag mellan länderna ifråga, för resor för forskaren med åtföljandefamiljemedlemmar mellan och hemlandet och föravgifter för barns skolgång i samt förmån av fribostad förklaras skattefria som avdrag förklarasinte ifrågakomma för kostnader som täckts eller bestritts genom förmånerna ifråga. - Forskare, som inte åtnjutit förmån av detta slag, bibehålls vidden avdragsrätt som kan föreligga . När det gäller lättnadenav skatten på lönen har utredningen haft som utgångspunktatt denna lättnad bör vara sådan att forskaren tillförsäkras enlevnadsstandard motsvarande den i hemlandet i den meningen att han bör efterskatt få behålla lika mycket lön som i hemlandet. Prop.1984/85:76 27 harförordats eller godtagits av alla dem som utredningen haft att samråda med.Utredningen har undersökt vad som genomsnittligen gäller om lön efterskatt i de länder, som i detta sammanhang är i särskild mån avintresse. Det har därefter gällt att konstruera de särskildaskattereglerna så att den nämnda målsättningen i möjlig mån infrias. Olikaskattetekniska möjligheter har undersökts och närmareredovisats. Några av dem kan vara tänkbara, en är enligtutredningens mening klart att föredra . Det har visat sig på ett närmast förvånansvärt sätt att önskatresultat i det hela nås om beskattningen av lönen begränsas därav. En,sifferuppställning i avsnitt 8 underrubriken "E. Del av lönen fritas från beskattning" visar detta. Ikonsekvens med att viss del av lönen inte beskattas och såledesinte heller blir förmånsgrundande befrias arbetsgivaren frånsocialavgifter för en motsvarande del av lönen. Arbetsgivarenskostnader för en gästforskare från utlandet, somhar tillförsäkrats viss nettolön, begränsas avsevärt genomde ifrågasatta åtgärderna. Detta är belyst i tabell intagen som bilaga 4. Vadhärefter angår frågan på vem det skall ankomma att prövahuruvida forskaren är eller avses bli knuten till ett - för att återgeutredningsdirektiven i denna del - "kvalificerat forsknings- ellerutvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådankompetensnivå att betydande svårigheter skulle föreligga förrekrytering inom landet", är till en början uppenbart att detta inte kan ifrågakomma förtaxeringsnämnderna. Utredningen förordaratt ett särskilt beslutsorgan inrättas, en"forskarskattenämnd", som anknyts till ochsom består av tre ledamöter med personliga Prop.1984/85:76 28 suppleanter.Ordföranden föreslås vara generaldirektör med överdirektören iverket som" suppleant. Förslag till de båda övrigaledamöterna jämte suppleanter bör avges beträffandeden ene gemensamt av MFR och NER och beträffande den andre av . skall inte kunna överklagas. Det kan däremot på freunställningomprövas. Enframställning till nämnden kan innehålla upplysningar omproduktionsplaner och andra affärshemligheter. Sekretess skall därför gälla. Denya bestämmelserna avses skola tillämpas från och med möjlighet för forskarskattenämnden att ge besked så snart författningutfärdats efter ett riksdagsbeslut . Utredningenhar inte underlag för ett uttalande om hur många forskaresom kan ifrågakomma för skattelättnaderna i fråga. IVA har emellertid gjort ett uttalande att detkan handla om minst 50 och högst 200 kvalificerade utländska gästforskarei . Av dem torde minst hälftenvara sådana som på grund av gällande dubbelbeskattningsavtal inte ifrågakommerför svensk beskattning. Ä andra sidan kan antalet gästforskaremed skattskyldighet i förutses öka om de nya reglerna beslutas. Någrakostnadsberäkningar kan inte göras. Utredningen anser sigkunna uttala att skatte- och avgiftsbortfallet blir av mycket marginellbetydelse. 1984/85:76 29