prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — som omfattar många timmaroch kanske dygn föreligger det inte ingen nämnvärd skillnad enligtVärmeverksföreningen mellan individuell uppvärmning, elvärme eller Qärrvärmevad konsekvenserna för de Prop.1984/85:120 93 Bosladsstyrelsen föreslår att såvälbyggnadsnämnderna som de kommunala energirådgivarna rekommenderar installationav reservvärmesystem som ger en lillfredställande gmndvärme i hela bostadenoch därmed förhindrar förfrysning av värmesystemet. En annan möjlig lösning föratt förhindra frysning av värmesystemet är installation av reservkraft förcirkulationspump, oljebrännare o.d. För att uppnå tillfredsställandelångsiktig elsäkerhel i medelslora och störte Qärrvärmesystem och möjliggöraett reducerat beroende av eldistribution via stamnätet föreslårbosladsstyrelsen att del i större och medelstora kommuner påbörjas en raUonellplanering av fjärrvärmesystem som också medger produktion av el. Även bedömer att elavbrott kan få sådana konsekvenserför uppvärmningen att reservkraft kan vara nödvändigt och anser att den förstskall lillgodose elbehovet i anläggningar som eldas med olja eller faslabränslen för bl.a. drift av brännare, reglemtmslning saml cirkulationspumparför matning av energi i distributionsnäten. understryker i dellasammanhang behovet av atl sådana tekniska lösningar eftersträvas, som möjliggördrift av uppvärmningsanläggning och matning av energi med minsta möjligaeleffekt. delar också kommissionens uppfattning att det är angeläget attde lokala förutsättningarna för att driva fjärrvärmesystem vid långa elavbrottstuderas i kommunema. Även i län framhåller atluppvärmningen av bostäder i områden med fjärtvärme kan med en lokalreservkälla för drift av cirkulations-pumpar. Installationen av sådanaanordningar bör enligt stödjas med räntebidrag eller med statligabidrag. påpekar att frågan om behov avreservkraft är aktuell inom krigsskyddet för fjärrvärme, som enligt förslagfrån ÖEF bör inordnas i den kommunala beredskapen. Värmeverksföreningenförutsätter därför att detta problem blir föremål för diskussioner i särskildordning. Konsumentverketanser att frågan om reservkraft för t.ex. oljepannor bör utredas.Konsumentverket förordar också att man bör utreda om man inte kan hållagasolvärmare i lager hos krisorganen för de mest drabbade hushållen vid längreelavbrott. förordar vidare atl hus som uppvärms med direklelbör vara förberedda för uppvärmning med andra bränslen. Åven iÖrebro län anser att det behövs någon anordning för reservuppvärmning avlägenhet. konstaterar att det är bra frånberedskapssynpunkt alt många hushåll har kompletterat shtuppvärmningssystem med eldstäder, t.ex. spisar, kaminer, kakelugnar. Användsdessa anordningar främst för kompletterande uppvärmning är miljöpåverkanbegränsad. Undantagsvis bör man ge avkall på miljövårdskraven och tillåta atteldstaden utnytUas för hela uppvärmningsbehovet. VUlaägareförbundframhåller att kommunema bör vara mindre restriktiva då det gäller atttillgodose villa-ägamas berättigade krav att få installera alternativauppvärmningsanordningar för fastbränsle såsom braskaminer m.m. 1984/85:120 94 Civilförsvarsstyrelsenanser alt kommunerna i tätorter bör ansvara för atl vissa allmänna byggnaderhar eloberoende uppvärmning. Hushållens möjligheter att tillaga mat vid långaelavbrott är enligt FOA små. Hushållen bör därför informeras om att tillgångUll någon form av eloberoende matlagningsmöjlighet är av värde. 2.4.5 Hissar,kodlås m. m. Ibyggnader med reservkraft ansluter hissarna tillreservkraftanläggningen. Körning lill lämpligt stannplan saml fortsatt drift påreservkraft därefier bedöms för varje enskild byggnad. Del är enligtbyggnadsstyrelsen ytterst betydelsefullt atl hissar är utmstade med nödbelysningoch att det finns fungerande nödsignal eller telefon, som är bevakad. Byggnadsslyrelseninstallerar elslutbleck i entrédömar i de flesta byggnader. Allströmförsörjning för elslutbleck och manöverutmstning utföres med likriktareoch batteri så att lås fungerar även vid strömavbrott. Eldrivna garageportarbehandlas på likartal sätt som hissar betr. reservkraft och manuellmanövrering, SLkommer i samband med planerad uppmstning av reservkraften att förse samtligahissar med reservkraft. anser att krav bör ställaspå husägare att alla hissar förses med nödströmkälla som automatiskt för nerhissen till närmast lägre stannplan. Göieborgskomun framhåller att evenluella åtgärder för att förbättra driftsäkerheten hoshissar och kodlås bör utredas av statens planverk. Medhänsyn till att vattendistributionen kan utsättas för betydande störningar i enkris- eller krigssituation anser jordbruksnämnden det synnerligen angelägetatt minska dess känslighet för störningar. Då kommissionens förslag i dettaavseende torde kräva ytterligare utredning bör enligt jordbmksnämnden åtgärderför atl trygga vattenförsörjningen bli föremål för fortsatta studier. sätter ifråga om det inte vore ett rimligt krav att vattenverk skallha egen fast installerad reservkraft. Vid inträffat elavbrott torde del varasvårt för eldistributören att avdela personal för att ansluta mobilareservkraftaggregat till vattenverk och liknande anläggningar. Då det visat sigatt alla vattenverk inte har tillgång till reservel bör kommissionens förslagdock enligt prövas. Omvattenförsörjningen prioriteras med reservkraft anser i Örebrolän att även avloppsvattenreningen bör tillgodoses med reservkraft i sammaomfattning. I annat fall kan omfattande negativa konsekvenser drabba miljön.Stockholms kommun vill understryka behovet av att mobila reservkraftsaggregatkan anslutas till tryckökningsstationer för vatten. För driften avavloppsanläggningarna under ett långvarigt elavbrott krävs enligt kommunenmyckel stora resurser av reservkraft. Prop.1984/85:120 95 del varken från prakUska eller ekonomiska synpunkter ärmotiverat all prioritera denna del av den kommunallekniska försörjningen.Bräddning-ens miljöpåverkan kan visserligen bli belydande men bör kunna tålaseftersom verkningarna relativt snabbi kan övervinnas sedan elströmmen kommittillbaka. Även har i silt yllrande belyst belydelsenav att sjukhusen har en fungerande vattenförsörjning och vattenavloppsrening.Dessa synpunkter har närmare redovisats under avsnittet 2.4.2. 2.4.7 Telenät och radiokommunikation konstaterar i sitt yttrande att de brister ireservkraftförsörjningen som kom fram vid elavbrottet till stor del blivitåtgärdade. Om avbrottstiden skall utgöra dimensioneringsgmnd förteleverkets kraftanläggningar kommer detta att medföra mycket stora kostnadergenom att samtliga kraftanläggningar vid landets tele- och radiostationerbehöver förses med stationära reservelverk. En mer realistisk lösning kan varaatt förse fler anläggningar med anslutningsmöjlighet till transportabeltelverk. utreder f.n. möjligheten att förbättra elkraftförsörjningenför de mindre . Man kommer också att utreda de tekniskamöjligheterna och kostnaderna för att förbättra elkraftförsörjningen även förde mindre telestationerna. 1 samband med att ser över reservsysiemd bordeockså enligt FOA möjligheterna att prioritera belastningen på telenätenbehandlas. anför att reservkraft planeras ibyggnader för resp. för och . Enligt sker en fortlöpande kontroll och förbättring avreserv-kraftförsöijningen till lokalradiostationerna. T7" betonar vikten aven obm-ten elförsörjning av telenäten. betonar vikten av ett fungerandetelenät i krig för ledning saml alarmering av civilbefolkningen. Åtgärder börvidias för atl säkerställa lokal eldistribution för telestation och för atl gereservsyslem för telenätet större uthållighet. anför att radiosambandsfunktionen inompolisen är försedd med ballerireservkraft med begränsad drifttid samt att vissapolishus är utmstade med dieselgeneratorer. kommer att isamråd med att se över nu gällande riktlinjer för reservanordningarinom polishus. kommer även att föreslå kriminalvårdsstyrelsenalt en motsvarande översyn utföres för dess lokaler 7 1984185: 1 saml. Prop.1984/85:120 96 Med lanke på de knappast försumbara hotenfrån sabotörer och terrorister påpekar FOA viklen av atl polisens handlingsmöjlighetinte väsentligt begränsas vid elavbrott. biträder kommissionens förslag all delplanerade får i uppdrag att se över funkUonssäkerheten videlavbrott hos viktiga larmsystem. Nämnden sätter ifråga om inle uppdragel börutvidgas på så sätt att också skall utge allmänna råd förplanering av räddningstjänst vid elavbrott. I och med all det centralaräddningsverket ej är bildat kan det enligt ta tid innanarbelel kan påbörjas. Därför bör sådani uppdrag ges lill någol annat verk ellerorgan. Enligt är dd vikUgt för säkerheten altlarmsystem är utformade så atl de har en säker funktion även videlkraftavbrolt. Ackumulator-batterier i anläggningarna bör dimensioneras så atlde kan driva anläggningen . erfarenhelerbelräffande larmsystem har inneburit alt alla vikliga larm strömmatas vialikriktare och batteri för att larm skall fungera vid ev. strömavbrott. Arbetarskyddsstyrelsen biträder kommissionens uppfattningatt sårbarhetsfrågorna fordrar en fortlöpande bevakning. Detta sker också inomarbelsmiljöområdet i samband med att arbetarskyddsstyrelsen med stöd avarbdsmiljölagen utarbetar nya arbetarskyddsföreskrifter. Eventuellt erforderligakompletteringar i arbetarskyddsföreskrifter, t.ex. i samband med ny teknik,bedöms kunna införas i takt med att dessa förnyas. Enligt statskontorets uppfattning kan inteelförsörjningsfrågorna i samband med ADB behandlas skill från övrigasäkerhetsfrågor utan bör ingå i en bedömning av hela ADB-verksamhelenssårbarhet inom resp. myndighel eller företag. Sårbarhetsberedningen anser attanvändare av datorer bör tänka igenom och planera för avbrottssituationer.Della mäste ske bl.a. på basis av information och fakta som gjorts lillgängligagenom kommissionens arbete. anser att den ökande användningen avdatorer har medfört att större uppmärksamhet bör ägnas behovet av reservkraftför operationssystemens terminaler. 2.4.12 Jordbruk/animalieproduktion Lantbruksstyrelsen anser att samhället måste ta etl ökalansvar för beredskapsplanering av eldistributionen UU jordbruket. För attbegränsa verkningarna för jordbmket vid elavbrott behövs enligt styrelsen bl.a.planering och utbyggnad av reservkraften. Styrelsen menar att reserv- 1984/85:120 97 elkraftför mjölkproduktionen är önskvärd av bl.a. beredskapsskäl och betonar vikten avall minska mjölkproduktionens sårbarhet på grund av störningar ieldistributionen. Det ligger enligt iandbmksstyrelsens uppfattning i näringenseget intresse atl se lill att försörjningen av elkraft fungerar i fredslid.Styrelsen framhåller att enskilda förelag med känslig produktion i slor skalasjälva bör svara för beredskapen mot strömavbrott. Lantbruksstyrelsen anser emellertidalt moliv finns, särskilt med lanke på nuvarande sårbarhet i händelse avkristid, för atl samhällel på någol sätl slöder en ökad anskaffning avreservelkraft till jordbruket. Lanlbruksstyrelsen har också föreslagil enförsöksverksamhel med gemensamma reservkraflverk inom blockorganisationens ram.Också jordbruksnämnden förordar atl sådana ålgärder vidias som stimulerar tillanskaffning av reservelverk redan i fred. Liknande synpunkter förs fram av LRFsom anför atl livsmedelsförsörjningen i händelse av krig eller avspärring intekommer i närheten av uppställda försörjningsplaner framför allt beträffandemjölkproduklionen.Försörjningsberedskapen skulle förbättras väsenlligt medökad lillgång på reservkraft. LRF anser det också uppenbart att det behövsfinansiellt stöd för anskaffande av reservelverk för lanlbmkd. Ocksålänsstyrelsen i län anser atl slaten av beredskapsskäl bör förmålantbrukarna atl anskaffa reservkraft. betonar att eldistributörerna har en nyckelroll då det gäller attförmå lantbmkare i områden med svaga elnät att anskaffa reservelverk.Eldistributören bör också bistå med experthjälp vid installation avreservelverk så att de blir föreskriftsenligt installerade. Energiverkei erinrarockså om ett pågående arbete som initierats av verket och och som syftar till standardisering av reservelverk för iförsia hand lantbrukets behov. Enligt finns det etlgemensamt intresse för eldistributörerna på landsbygden att jordbmk medanimalieproduktion anskaffar tillföriitlig reservkraftulmstning. anser att man bör göra en inventering av befintligadieselaggregat och placera ut de aggregat som finns i lager i lantbruket. Vidnätförstärkning torde det enligt från totalförsvarssynpunktvara all föredra dubbelmatning av elström i skilda ledningssträckningarframför slarkare ledningar och Irädsäkra ledningsgator. Lanlbruksstyrelsen ochLRF instämmer i kommissionens bedömning att åtgärder för all förstärka ochmodernisera landbygdsnäten är nödvändiga för att begränsa verkningarna förlanlbmkd vid elavbrott. anser i likhet med kommissionen altelnäten måste vara väldimensionerade och välunderhållna för att minska riskenför elavbrott. Elnät med hög standard är enklare att reparera än nät med lågstandard. Väl hållna nät bidrar därför också till att avbrotlstiderna kanförkortas. Prop.1984/85:120 98 delarkommissionens bedömning atl ledningar med klena ledare i smala skogsgator är ensvag länk i elförsörjningskedjan, men anser atl också kraftledningsstolparnasstatus måste uppmärksammas. påpekar att ett stort antalträstolpar i ledningsnäten är skadade av röta. Enligt uppfatlningär det angelägel att bättre metoder ulvecklas för impregnering av irästolparm.m. Detkan enligt inte uteslutas att även större landsbygdsföretageftersätter underhåll och förnyelse av elnätet på grund av atl lönsamheten ärlåg inom vissa glesbygdområden. Etl uppdrag till att undersökabehovet av fortsatta åtgärder för uppmstning av vissa landsbygdsnät bör enligtenergiverket omfatta en landsomfattande generell studie. Den bör avse behovetav uppmstning och förstärkning av kraftledningar i region- och lokalnätenfrämst för landsbygdens elförsörjning och inle enbart avse de distributionsnätsom uppfyller kriterierna för statligt upprustningsslöd. menar alt leveranssäkerheten inom vissa distributionsområdenmåhända inte är tillfredställande. Del är emellertid på grund av geografiskaolikheter och avbrottsfrekvensens beroende av slumpmässigaväderleksförhållanden svårt att identifiera och avgränsa ifrågavarande nät.Uppdraget till statens energiverk kan därför visa sig bli mera krävande ochtidsödande än vad kommissionen tänkt sig. vill ocksåframhålla, atl om upprustningsåtgärderna nu särskilt inriktas på nätens drift-och leveranssäkerhet, så torde en optimal resursanvändning föranleda delvisandra bedömningsgrunder än för de tidigare uppmstningsbidragen, som väsentligensyftade till ökad leveranskapacitet och personsäkerhet. tillstyrker att statens energiverk får det av kommissionenföreslagna uppdraget som också bör omfatta att undersöka vad som bör göras föratt underhållet i fortsättningen inte skall eftersättas. och ulgör fortsattastaUiga upprustningsbidrag en betydelsefull faktor för att påskyndaeldistributionens strukturomvandling och minska risken för elavbrott. Dessutommedför upprustningen av elnäten enligt kommunförbundet positiva effekter frånsysselsättningssynpunkt. Liknande synpunkter anförs av REL som framhållervikten av att ekonomiska möjligheter ges för upprustning avglesbygdsdistributionen till godtagbar standard. LRF vill mot bakgrund avlantbmkels ökande elberoende understryka vikten av att tillräckliga medelavsätts för upprustning av svaga landsbygdsnät. EnligtLO bör underlag utarbetas för tidigareläggning av investeringar i elnätet. Föratt åtgärderna skall komma till stånd anser även LO att det behövs ekonomiskstimulans. Även livskraftiga företag bör enligt LO få stöd till sina egna anläggningari extrem glesbygd om det skapar sysselsättning. Röjningen av ledningsgator kanvara ett lämpligt beredskapsarbete. anser atl eldistributionsföreningarnas nät 1984/85:120 99 börses över och mindre föreningar uppmuntras all gå samman om service ochunderhåll i syfte all undvika onödiga elavbrott. 1sina yttranden har och också anfört att del måsteske en förbättring av reparaiionsberedskapen för regionala nät. En möjlighetatt snabbare få näten reparerade är enligt kommunförbundet all regionala ellerlokala eldistributionsförelag som så önskar får överta dessa nät. Etl annatalternativ kan vara atl de regionala och lokala förelagen åtar sig atl somentreprenörer svara för dessa arbetsuppgifter. REL för fram en liknande åsiktoch menar att denna fråga bör uppmärksammas i del fortsalla stmkturarbetel. Kärnkraftverkenbör enligt SKI ingå i den högst prioriterade gruppen av konsumenter som fårtillbaka sin normala kraftförsörjning först. Viduppbyggnad av ett isolerat syslem blir prioritering av elanvändare viktigtframhåller kommun i sitt yttrande. Abonnenter och elle-veratör börsåsom kommissionen påpekat i samverkan söka lösningar som tar hänsyn tillabonnenternas prioriterade elbehov. alternativ härtill kan vara altkommunen åläggs all utfärda anvisningar om prioritering av elkonsumtion. Detär enligt angelägel att pröva möjligheterna attsektionera förbrukningen av elkraft så att störningskänslig industriprioriteras framför hushållen vid återuppbyggnad av nätet efter elavbrott.Periodisk bortkoppling kan enligt vara en metodalt hjälpligt klara en siluation med begränsad produktionsresurser i drift. Förvärmeverkens del kan problem härvid väntas uppstå, om bort-kopplingen inteplaneras mycket noggrant vad avser tider och områden. Enligt finns det anledning atl uppmärksamma behov av och möjlighetertill prioritering av elanvändare inom ramen för den kommunala planering, somkommissionen föreslår. SLanför all man med Energiverk lagit upp frågan om prioritering avleverans av drivström till tunnelbanan. 2.7 Isoleradeelsystem vid längre elavbrott Civilförsvarsstyrelsenanser atl behovet av isolerade elsystem troligen är större i krig än fred. Vattenfallsverketdelar kommissionens uppfattning att man inte bör bygga upp lokala isoleradeelsystem i fredstid. En intern utredning inom verket studeraremellertid förutsättningarna för och möjligheterna s.k. ödrifl medinriktning på krigsituation och beredskapsförhållanden. delar kommissionens uppfattning att möjligheterna att bygga upplokala elsystem vid långa elavbrott bör undersökas av de Prop.1984/85:120 100 kommunerdär vissa allmänna fömtsättningar föreligger härför och anser dessutom atlåtgärder bör vidtas i berörda kommuner för atl vid behov snabbt kunna bygga uppelförsörjning inom begränsade områden. Dennafråga behandlas också av i som betonar viktenav att man vidtar aktiva åtgärder för att bygga upp isolerade syslem. SkeUefteåkommun anser att det finns goda möjligheter att bygga upp lokal elförsörjningdär del finns lokala elproduktionsresurser. Kvalitén på "lokal"elenergi kan bli sämre än normal elförsörjning. Detta får emellertid intehindra ansträngningarna alt vid avbrott som innebär bortfall av stamnätet ellermot stamnätet angränsande nätdelar bygga upp elproduktion i lokala nät. OcksåREL anser att det är möjligt att bilda "öar" för regionalelförsörjning i större utsträckning än vad utredningen ger vid handen.Gränsdragningen mellan reservkraft och lokala isolerade elsystem är enligtSvenska flytande. Föreningen delar kommissionens uppfattningatt möjligheterna för lokala isolerade elsystem bör undersökas. LRFmenar att det bör vara möjligt med reservelförsörjning i små områden l.ex.inom ett transformatorområde. På motsvarande sätt skulle mini-kraftverk kunnasvara för elleverans inom begränsade områden. Svenska Elektrikerförbundetmotsätter sig bildandet av sådana iransformatorområ-den eflersom förbundetbefarar att de elektriska olycksfallen kommer att öka. FOAframhåller vikten av att en sammanvägning görs av kommissionens analyser ochförslag och de resultat som det ekonomiska försvarets myndigheter kommer framUll i sina studier av krigsskydds- och beredskapsåtgärder. Därvid börövergripande ambitionsnivåer fastställas av regeringen i syfte att ge underlagför inriktning och omfattning av åtgärder för att minska elförsörjningenssårbarhet. FOAifrågasätter om det är i den kommunala beredskapsplaneringen för krig man böruppmärksamma sabotagehandlingar. Sabotage och terroristhandlingar bör enligtFOA även behandlas i den föreslagna kommunala planeringen för att möta långaelavbrott och vara en del i fredsamhällets åtgärder för att möta oönskadehändelser. instämmer i kommissionens förslag och vill betonade fördelar som planeringsskyldigheten bör ge för förhållandena i krig. Riksnämndenför beredskap understryker kommissionens bedömning att det fmns mångagemensamma drag mellan och planering för att ifredsUd möta långa elavbrott. Även ÖEF och vill särskiltunderstryka betydelsen av en samordning mellan planeringen för att mötaelavbrott och den kommunala beredskapsplaneringen. Enligt ÖEF:s mening är delinte möjligt alt pä Prop.1984/85:120 101 ettmeningsfullt sätt först utreda frågeställningarna för att därefter gerikllinjer för det fortsatta praktiska arbetet med planeringen. Arbelel måstei stället bedrivas . Parallelll med planeringen bör vattenfalls-verketoch berörda kraftföretag studera möjligheterna och behoven av atl drivaseparata nät i regionen. Resultatet av berörda kommuners och kraftförelagsstudier samt hoten mot regionen bör därefier läggas till gmnd för åtgärder it.ex. kraftsystemet eller för anskaffning av reservanordningar. Resultatet aven genomgång av en region kan enligt ÖEF inte utan vidare läggas till gmnd föråtgärder i en annan region. Däremot kan de erfarenheter som vinns komma attbli till nytta vid planering för andra regioner. Bostadsstyrelsenanser atl i den långsiktiga kommunala energiplaneringen bör ingå bl.a.framtagande av underlag för elanvändning och planering för att reducera riskenför långa elavbrott. En utgångspunkt vid planering av den kommunala beredskapenmåste enligt statens energiverk vara att grundberedskapen för reparation ochåterställande av driften skall åvila eldistributören.Kommunens ansvar bör därför begränsas till långa elavbrott som får allvarligakonsekvenser för samhället i stort. vill framhålla vikten avatt kommunernas resp. elleverantörernas roller klart preciseras. Det börtydligare än vad nu är fallet framgå att kommunema skall samordna planeringenför att möta konsekvenserna av en störning medan elleverantörens roll är attsvara för planeringen av elförsörjningen. Liknande synpunkter förs fram avlänsstyrelsen i län och Svenska Elverksföremngen. EnligtMalmö kommun är det på det lokala och regionala planet som det råder brist påbalans mellan planeringsinsatserna för olika energislag. Även om genomförandetav en planering avseende hela den lokala energiförsörjningen är ett kommunaltproblem är det enligt kommun en fråga som först måste uppmärksammas påcentralt håll. betonar också viklen av att på lokal nivå samordnasåväl den kommunala beredskapsplanläggningen som planeringen för att mötalängre elavbrott. betonar att problem som uppslårpå grund av elavbrott varierar starkt beroende på lokala förhållanden och attdessa problem bör angripas på nivå. Ävenom varje m.fl. organ planerar för åtgärder vid elavbrottär det enligt stålens brandnämnd viktigt att samordningen läggs påbrandförsvaret. Svenskakommunförbundel har uppmärksammat de problem som elavbrott kan medföra främstför den verksamhet som kommunerna har ansvar för. Som vägledning för kommunalahandlingsplaner finns skriften som utformats av kommunförbundet och distribueratstill kommunerna. I skriften beskrivs vad kommunema kan göra för att vid ettlängre strömavbrott upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och minskaeventuella följdverkningar för kommunens invånare. Eftersom kommunerna haransvar för 1984/85:120 102 kommunivånarnasvälfärd är det också enligt kommunförbundet motiverat att kommunema planerarför att så långt som möjligt minska de olägenheler som långa elavbrottinnebär. Flertalet kommuner har i varierande omfattning redan beaktat dettaplaneringskrav.