prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Krilik mol projeklen ges också avdomänverket, som bl. a. framhåller att en fullsländig utbyggnad av Malån skullemedföra atl 1-2 årsarbeten i skogen försvinner. kommun en av fallrättsägama i Malån - ärpositiv till en utbyggnad, dock under fömtsättning atl de berörda kommunernaockså ställer sig positiva. vattenregleringsförelag ger nya uppgifierom energiproduktion och kostnader för regleringarna. En reglering avSvariselet, Stora Skäppträsket, , Kvammarn och , med ensammanlagd magasinsvolym på 115 Mm, skulle ge 5 GWh/år i ny kraft iSkellefteälvens kraftstationer nedom saml överföra ca 40 GWh/årsommarkrafl vinterkrafl. Kostnaden bedöms lill totalt ,inklusive målhandläggning och skadereglering. Regleringarna bedöms ekonomisktväl motiverade. Den berörda kommunen. , i Jämtlandslän, , , planverket, kammarkollegiet. , Älvräddarnas samorganisation, ,samt socialdemokraterna i anser att en utbyggnad avStorån inte skall ingå i planen. Kammarkollegiel anför bl. a. atl en utbyggnad tidigarebedömts otillåtlig på grund av belydande förlust från naturskyddssynpunkl samtskador på rennäringen. Det nu redovisade förslaget ger enligt kammarkollegietinte underlag för någon annan bedömning än den som gjordes i samband med dentidigare ansökan. Utbyggnaden fömtsätter att riktlinjema i den fysiskariksplaneringen för ändras. Projektet bör enligt denberörda kommunen. , i , ,, planverket. ,och socialdemokraterna i inte ingå i planen. i framhåller alt regionenredan är kraftigt utbyggd för vattenkraftändamål och att återstående strömmandevatten Prop.1984/85:120 200 måste bevaras för turism och rekreation. Dessulom ärenligt en stark opinion i kommun mot en utbyggnad avHocksjö. Projektet är beläget inom obmtet Qällområde och omfattasav riktlinjer för vattendrag i den fysiska riksplaneringen. Inga invändningarhar dock rests mol att projektet ingår i planen. Det tillstyrks av bl.a. denberörda kommunen, och i . anser att projektet bör kunna genomförasinom ramen för de rikUinjer som gäller för obmtna fjällområden. Fallrättsägaren, AB , redovisarföljande uppgifter om projektet. Närmare sludier visar attulbyggnadsvattenföringen bör sänkas något vilket gör att produktionen blir ca11 GWh/år i stället för uppgivna 15 GWh/år. Vidare korrigeras uppgiften irapporten att Tjanglebäcken torrläggs efter en utbyggnad. Den återfår i ställdsin ursprungliga vattenföring från tiden före överledningen av Gmbbdalsån. Projektet avstyrks av den berörda kommunen , mentillstyrks av i och planverkel. ,, kammarkollegiel. Älvräddarnas samorganisation och Fältbiologernaanser att projektet bör utgå ur planen. Kritik mot en utbyggnad kommer ocksåfrån . och en av fallrättsägama, ABSkandinaviska , anser att projektet bör utgå ur planen eftersom det intekommer att förverkligas inom den tidsperiod som planen avser. AB anger att en reglering och kraftverksutbyggnad kan komma i frågatidigast om Ullstånd ges till torvbrytning. Omnaturvårdssynpunkter medför att torvbrytning inte tillåts så lär enligt bolagetinte heller någon reglering komma i fråga. och Ängra (Ängraån) Projekten är relaUvt okända, men avstyrks av den berördakommunen. anser att projektet inte bör komma tillstånd. i uppger att en utbyggnad avÄngraån bör komma ifråga före en utbyggnad av Edänge och . Prop.1984/85:120 201 Projektet omfattas av riktlinjer för vattendrag i denfysiska riksplaneringen. Projeklel avslyrks av den berörda kommunen. ,saml av en lång rad remissinstanser, däribland ,naturvärdsverket, planverket, kammarkollegiet, KungUga ,, , , kommun. Sportfiskarna, Rädda Ljusnan, UppsalagruppenRädda Ljusnan, LRF I , , Flugfiskarna i ,Botaniska Sällskap flera privatpersoner saml Vpk, fp, KDS och RäddaLjusdalsbygden i . För en ulbyggnad lalar AB Hälsingekraft, , avd 27och . i anser att en utbyggnad avEdänge bör komma ifråga före en utbyggnad av Galvån och , men efter enulbyggnad av Ängraån. tillstyrker projektet under förutsättningatt inga andra åtgärder kan åstadkomma motsvarande dämpning av flödena. Ljusdalskommun, som berörs av dämningen, och kommun, som berörs genom denändrade vattenföringen efter reglering avstyrker projektet. i anser att av de utbyggnadersom diskuterats inom länet är uppströms Vallhaga den älvsträcka som isista hand bör komma ifråga. Många remissinstanser har avstyrkt en utbyggnad, bland annatfiskeristyrelsen, naiurvårdsverkel, planverkel, KungUga ,Älvräddarnas samorganisation, , , , , Arbetsgruppen för Voxnansbevarande. Flugfiskarna i , Uppsalagruppen , GävleborgsBotaniska Sällskap och i . och planverket motsätter sig attprojektet förs till planen med hänvisning till de inventeringar som gjortsunder och framhåller att uppströms Vallhaga visat sig hahögre bevarandevärden än man tidigare visste. För planverkets del beror detändrade ställningstagandet till stor del på att man anser att utterstammenskulle hotas genom en utbyggnad. Detta och annat Ullbakavisas i en skrivelsefrån AB , som är fallrättsägare. Mackmyra Inga erinringar finns mot att projektet ingår iplanen. Prop.1984/85:120 202 kommun och i länlillslyrker en om-och Ullbyggnad av den gamla kraftstationen, förutsatt att maninte lar i anspråk ytterligare fallhöjd. Fallrättsägaren, Slora , ärav ekonomiska skäl inle berett alt genomföra projektet. Man vill bygga ellslörre projekl som utnyttjar fallhöjd också nedom nuvarande . Vadgäller delta projekt, se avsnittet Projekt utanför förslagel. Projektet innebär rensningar nedströmskraftstationen, i ett område av slor betydelse för fisket. Såvälfiskeristyrelsen som anser atl projeklel bör prövas mycketreslriktivt. Inga erinringar finns mol alt projekten ingår i planen. Den berörda kommunen, , och iVärmlands län Ullslyrker projektet fömtsatt att deras krav på minimitappningartillgodoses. och anser att projektetbör utgå ur planförslaget, medan kammarkollegiet anser det vara ekonomisktotillåtligt. Inga erinringar finns mot att projektet ingåri planen. Flera remissinstanser, bl. a. ,naiurvårdsverkel, kammarkollegiet, VatlenfaU och är kritiskamol att förslaget omfattar denna typ av projekt. . Kammarkollegiel framhållerbl. Om vattenkraften skall ses som ett realistiskt altemativtill andra kraftkällor, är del enligt kollegiets mening av största betydelseatl utbyggnader sker så skonsamt som möjligl. Del kan därför omöjliglaccepteras atl redan meddelade vattenhushållningsbestämmelser ändras tillnackdel för allmänna intressen. Trovärdigheten till utbyggarnas tal om skonsamutbyggnad av nya företag skulle direkt undergrävas om minimitappningar, som Prop.1984/85:120 203 bestämts av omsorg om t.ex. fiske, nalur ellerlandskapsbild, skulle naggas i kanten för atl vinna någon enstaka GWh/år. Föreslagna ändringar av vaitenhushållningsbeslämmelser böralltså helt utgå ur planen. I promemorian ingår etl tillskott om 60 GWh genom minskadtvångstappning. Med hänsyn till att tendensen har varit attvattendomstolarna skärpt kraven på minimitappningar bedömer del varaosannolikt alt det angivna tillskottet kan uppnås. I vissa fall hartidsbegränsade vattenhushållningsbestämmelser fastställts. Dd är även i dessafall osannolikt att de definitiva bestämmelserna blir gynnsammare förkraftföretagen. Det kan därutöver noleras atl den nya vattenlagen vidomprövning kan medföra försämrade villkor för kraftförelagen i äldrekraftstationer. Den berörda kommunen, , och iVästerbottens län har inget att erinra mot att projektet ingår i planen. Siorumans kommun och i Västerbottentillstyrker förslaget liksom hl. a. , medan ,kammarkollegiel och avstyrker förslaget. Projektet accepteras av kommun och iVästerbotten, den senare på vissa villkor, för att skydda fisket.Naiurvårdsverkel anser att projektet bör prövas restriktivt medanfiskeristyrelsen anser att projektet bör utgå. Fiskeriintendenten i framhåller att minskade tappningar i torrfåran i Stornorrfors skulleskada lax- och havsöringbestånden. Projektet avstyrks av kommun och länsstyrelseni . Andra remissinstanser som anser att projektet bör ulgå ärfiskeristyrelsen, , kammarkollegiet, och Sportfiskarna. VUhelmina kommun framhåller alt ån tack vare nu gällandeminimitappning är mycket värdefull från fiske- och rekreationssynpunkt. Den ärbelägen i ett för turismen mycket viktigt område och kommunen anser,att Prop.1984/85:120 204 en minskad tappning på ett avgörande sätt skulle försämraområdets attraktionsvärde vad gäller såväl fiske som allmänna rekrationsvärden. Projektet avstyrks av kommun och länsstyrelseni . anser att projektet bör bedömasrestrikUvt. Kommunen påpekar att tillgängligheten till sjön ärbegränsad genom isbron i strandområdena. En ytterligare ökning avregleringsampli-tuden skulle enligt kommunen förvärra de problem som redanfinns. Projektet bör enligt kammarkollegiet ulgå ur planen. Projektet bör enligt och kammarkollegielutgå ur planen. 2.4 Projekt utanför förslaget Projektet i föreslås avLandsorganisationen och . En utbyggnad av Sävarån föreslås av kommun.Flera av projeklen i Sävarån utgörs av minikraflverk. En ulbyggnad skulle ge ca50 GWh/år en kostnad understigande /kWh,år. En utbyggnad av bör enligt SkeUefteå kommunprövas i samband med beslut om avveckling av kärnkraften. En överledning av () tillSkellefteälven bör enligt SkeUefteå kommun prövas i samband med beslut omavveckling av kärnkraften. Enligt bör projekten iövre tillföras planen. Ett genomförande av projektet i modifierad form(Tärnaån berörs inte) skulle ge ca 80 GWh/år. Det skulle också medföra att enutbyggnad av Gardikfors blev ekonomiskt intressant. Kirjesån, som berörs genomöverledning, är undantagen genom riktlinjer i den fysiska riksplaneringen.Projektet utnyttjar en fallhöjd i Gardsjö-ån, eltbiflöde till . Medelårsproduktionen skulle bli ca 20 GWh. ProjeklenForsbäck, Gardikfors och Gardsjönäs skulle tillsammans producera ca 135GWh/år. Anläggningskostnaden skulle bli ca /kWh,år och projekten skulle geelt lokalt sysselsättningstillskott på 450 årsverken. En utbyggnad av föreslås av fallrättsägaren,, 1984/85:120 205 ingå i planen. är genom riktlinjer i denfysiska riksplaneringen undantagen från utbyggnad. VatlenfaU föreslår atl projektet överledning iAngermanälven förs till planen. Projektet skulle medföra all etl genomförandeav projekten blev ekonomiskt intressanta.Överledningen ökar vattentillgången i Ransarån och bedömer att dettaväsentligt förbättrar ekonomin för utbyggnad av stationerna Ransarluspen ochRansarån. Överiedningen Ullsammans med utbyggnad av de två stationerna skullege ca 55 GWh/år till en kostnad av /kWh,år. Projekten skulle ge ettlokall sysselsältningslillskoti på ca 300 årsverken. Överled-ningsprojektelberör obrutet fjällområde saml vattendrag som är undantagna genom riktlinjer iden fysiska riksplaneringen. i och socialdemokraterna iJämtland föreslår att projektet () i Åre kommuneventuellt förs till planen. Projektet innebär överledning från tillAnjan, med kraftverk vid . Projektet skulle ge ca 15 GWh/år. förs till planen bör enligt göras en sammanvägdbedömning av nyttan kontra skadeverkningarna. och socialdemokraterna i villvidare föra Nedre Långan () till planen, detta under förutsättningatl projekten i Hårkan (Edsoxforsen och Hotagssirömmen) tas ur planen. Andraremissinslanser som vill föra Nedre Långan till planen är och AB . En utbyggnad av projekten i såväl Härjedalsljiisnan somMellanljusnan föreslås av . AB Skandinaviska Elverkföreslår att Mellanljusnan tillförs planen. Projektet , som alternativ till främst en utbyggnadav Hylströmmen, föreslås av , planverkel och . Negativa till utbyggnad är och Bollnäskommun. anser att Galvån är det projekt som i sista handbör komma i fråga i . Botaniska Sällskap uppger atlprojektet inte bör komma till stånd. Enligt i börGalvån komma i fråga hellre än , men efter en utbyggnad av Edänge. kommun framhåller bl a föjande i silt yttrande: Projektet innebär att Galvåns vatien överförs tillFlästasjön, vilket kommer alt medföra atl Ljusnans vattenföring genom Bollnäscentrala delar starki reduceras. Galvåns vatten kommer atl passera i tunnelfrån Dönje kraftverk förbi nedströms liggande strömfåra. Galvån ger undersommarhalvåret av vattenföringen och kan andelenuppgå . Vidare framhålls Galvåns betydelse för rekreation ochfiske. i redovisar totalt sex projekt i Kölsjöån 1984/85:120 206 Testeboån och i Jädraån (Gavleån) vilka tillsammans skullege 12 GWh/år. Projekten lorde räknas som minikraftverk. En utbyggnad av hela föreslås av Byggnadsavd 30, anger en utbyggnad av Nedre Väsierdaläl-vensom lämplig atl ingå i planen. En utbyggnad av projektet i den ulformningsom innebär atl man tar i anspråk fallhöjd nedom den nuvarande anläggningenavslyrks av den berörda kommunen, , saml av ,och planverket. i anser inteatl man har skäl all yttra sig över detta projekt. En utbyggnad av i förs fram avstatens energiverk. och Svenska Byggnadsarbetareförbundetsamt av . Den berörda kommunen, , motsättersig utbyggnad. En rad utbyggnader i befintliga stationer skulle enligt GöranBryntse ge 240 GWh/år. Enligt Älvräddarnas samorganisation bör projektet tillföras planen. Nuvarande utbyggnad, i norsk regi, ersätts med elfrån och organisationen anser att så kan ske också här. Därigenom skulleen utbyggnad, även om den sker i norsk regi, betyda ett tillskott av el försvensk del. Projektet skulle ge ca 12 GWh/år. Prop.1984/85:120 207 Konflikter lokala lösningar? (Ds I1984:27) Betänkandeav utredningen om el och inhemska bränslen samt sammanfattning avremissyttranden över nämnda betänkande 1 Utredningensbetänkande ................................ 209 1.1................................................................ Utgångspunkteroch bedömningar 209 1.2 Förslag åtgärder ..................................... 215 1.3 Det fortsattautredningsarbetet .................... 218 2 Remissyttranden ............................................ 221 2.1 Remissförfarandet ...................................... 221 2.2 Samråd mellan kraftföretag ochfastbränsleintressenter 221 2.3 Allmänt .................................................... 223 14 1984/85. 1984/85:120 209 Detsvenska energisystemet genomgår f. n. en myckel omfattande och snabbomslällning bort från oljeberoendei. En framgångsrik energihushållning harminskat den totala energianvändningen. Marknadsbilden har förändrals från1970-talets brist och oro för oljeförsörjningen lill trängsel och risk föröverproduktion inom olika delsektorer. Inhemska bränslen har med etl belydandestatligt stöd introducerats för att ersätta olja. Denna introduktion har i vissmån kommit i konflikt med möjlighelerna alt använda ledigelproduktionskapacitei för uppvärmning av bostäder och lokaler. Den toialaanvändningen ligger dock fortfarande lägre än förväntningarna i denenergipolitiska propositionen (prop. 1980/81:90). Propositionenanger några allmänna riktlinjer för energipolitiken, främsl minskaloljeberoende och ökad användning av inhemska bränslen. Dessutom redovisasvissa kvantitativa mått för användning av olja och inhemska bränslen. Dessakvantitativa angivelser är närmast att betrakta som uppskattningar avkonsekvenserna av statliga insatser och prisförändringar på energimarknaden. Denprimära utgångspunkten för mina bedömningar i denna redovisning är attenergiförsörjningen skall ske till så låga kostnader som möjhgt inom ramen fören allmänt god hushållning med iakttagande av bl. a. kraven på miljöområdet ochinle de kvantitativa angivelserna proposition. Detta leder attbl. a. oljeförbrukningen kan förutses bli lägre än vad som angavs ipropositionen. Bedömningen när det gäller användningen av inhemska bränsleninnebär även den en lägre nivå än propositionens. Bakgrunden är delvisdensamma, nämligen att den totala energiefterfrågan blir lägre än den somfömtsaltes i propositionen. Detta går ut över alla energi slag. Desenaste årens satsningar på inhemska bränslen har varil framgångsrika. Medinhemska bränslen avses i denna redovisning endast torv, trädbränslen, halmoch vass i obearbetade och förädlade former. Elkraften inkluderas således ej.På har användningen av torv och trädbränslen ökat från en lågnivå till att svara för en icke obetydlig del av värmeförsörjningen. 1983fanns drygt ett 60-tal större trädbränsleeldade fjärrvärmeanläggningar med envärmeproduktion på ca . Ca 15 av dessa utnyttjade någon form av förädlatbränsle. Småhusens vedförbmk-ning uppgick till ca . I gmppcentraler ochandra mindre pannor utanför fjärrvärmesystemen används ungefär . Dentotala trädbräns-leförbmkningen inklusive industrins användning av bark ochlutar uppgick i mnda tal . Värmeproduktioneni torvbaserade anläggningar var ca 1983, 1984/85:120 210 då12 anläggningar med en sammanlagd effekt av 83 MW var i drift. För ytterligare49 anläggningar har investeringsbeslut fattats, vilket medför att den samladeeffeklutbyggnaden kommer all bli 940 MW. Under andra hälften av 1980-taldberäknas värmeproduktionen i torveldade pannor bli . Torvförbmkningensom var 1983, ökar då till nära /år. Satsningenpå ny teknik för oljeersättning, låga elpriser och existensen avfjärrvärmesystemen har också lell till en snabb kommersiell introduktion avolika typer av värmepumpar. Såväl mindre värmepumpar för småhus som slörreanläggningar för fjärrvärmenäl och mindre kollekliva värmesystem har kunnatersätta betydande mängder olja. Delfinns f. n. god tillgång på elproduktionskapacitet. Denna kapacitet kommer atlökas ytterligare då de två sista reaktorerna i det svenskakärnkraftsprogrammet har tagits i drift. För att produktionskapaciteten skallkunna utnyttjas måste el även avsättas inom andraområden än de sedvanliga. Ökad elexport får inle uteslutas men ger i etlkortsiktigt tidsperspektiv förmodligen endast ulrymme för en lilen ökning.Praktiskt sett är det därför endast för uppvärmningsändamål som en ökning avelanvändningen kan ske i tillräcklig skala. De eldistribuerande företagenerbjuder nu därför särskilda leveransvillkor - avkopplingsbara och avbrytbaraleveranser - i syfte att få avsättning för kraftproduktion med låga rörligakoslnader. Som förutsättning gäller dock atl dyrare kraftslag som oljebaseratmottryck och kondenskraft inte behöver tas i anspråk och att man inte behöverbygga ut nya distributionssystem. Det innebär att dessa tillfälliga leveranserupphör t.ex. med hög belastning. Kunderna måste då ha andramöjligheter alt producera värme, t.ex. med oljepannor. Priserna för deavkopplingsbara och avbrytbara elleveranserna ligger under motsvarandeoljepriser. Det lönar sig därför att ulnyttja dessa tillfälliga leveranser istället för olja. Avkopplingsbaraoch ofta även avbrytbara elpannor har därför med god lönsamhet kunnatinstalleras i Ijärtvärmesystem och i gmpp- och fastighetscentraler samt föruppvärmning av industrilokaler. Det innebär att den naUonellt sett myckelvärdefulla resurs som den befintliga, elprodukUons-kapaciteten utgör kananvändas. Denovan beskrivna utveckling där olja ersätts med bl. a. både elbaseradevärmesystem och inhemska bränslen stämmer väl med de riktlinjer förenergipolitiken som antog 1981. Ur dt samlat nationellt perspektivfinns det därför skäl att vara nöjd med den hittillsvarande utvecklingen. Effekterav den föreslagna elskatiehöjningen Ettgenomförande av den av regeringen föreslagna höjningen av elskalten med2 öre/kWh härav tidsskäl inte kunnal analyserats närmare. En första fråga sombör analyseras gäller i vilken utsträckning en skatte- 1984/85:120 211 höjningkommer att leda Ull prishöjningar på el. För den allra största delen avehörbmkningen kommer sannolikt en skattehöjning att leda till motsvarandepnshöjning. S.k. avkopplingsbar kraft är dock undantagen. Även för en del avden övriga värmemarknaden, t.ex. för avbrytbara leveranser finns vissamöjligheter att genom minskat vinstkrav från kraftföretagen undvika atlelskatiehöjningen får fullt genomslag på prisel. Eftersom priset redan nu oftaligger nära den rörliga kostnaden för kraftproduktion är dessa möjlighetersannolikt små. Slutsatsen är alltså att en elskattehöjning med undantag frånavkopplingsbara pannor i allt väsenlligt kommer att leda lill motsvarandeprishöjning på el. Närdet gäller konkurrensförhållandena till inhemska bränslen leder naturligtvisökade elpriser till en konkurrensfördel för inhemska bränslen. Den del avmarknaden där el och fastbränsle konkurrerar är dock relativt begränsad varförden ökade konkurrensförmågan för inhemska bränslen sannolikl ej leder tillnågon väsentlig ökning av avsättningen. Effekten torde i huvudsak bli att oljakommer att finnas kvar längre i småhus och flerbostadshus utanförfjärrvärmeområden, och att tillgänglig produktionskapacitet i kärnkraftriskerar att ej lill fullo utnyttjas. Denna utveckling kommer troligen atlförstärkas av prisutvecklingen på oljemarknaden med sjunkande priser ochförväntningar om ytterligare prissänkningar. Utnyttjandetav avkopplingsbara och avbrytbara elpannor kan lokalt alltså komma i konfliktmed introduktionen av inhemska bränslen. Under etl antal år framöver,åtminstone under resten av 1980-talel, kommer den nuvarande mycket godatillgången på elproduktionskapacitei att bestå. Den baseras på svensk vatten-och kärnkraft som kan produceras till låga rörliga kostnader. När de två sistareaktorerna i det svenska kärnkraftsprogrammet. och 3,tas i drift 1985, kommer tillgången på billig elkraft att öka ytterligare. Sålänge denna elkraft inte behövs för s.k. elspecifika ändamål, t.ex. inomindustrin, för belysning, drift av apparater etc, kan och bör den alltsåanvändas för att ersätta olja. När det specifika, svårsubstiluerade elbehovetväxer och successivt leder till ökade elpriser kommer delar av de elbaseradevärmesystemen alt ersättas. Detta kan fömlses inledas senast dåkämkraftsavvecklingen påbörjas. Inte minst för att ersätta olja. När det specifika,svårsubstiluerade elbehovet växer och successivt leder till ökade elpriserkommer delar av de elbaserade värmesystemen att ersättas. Detta kan förutsesinledas senast då kärnkraftsavvecklingen påbörjas. Inte minst för att beslutetom att avveckla kärnkraften i skall kunna fullföljas krävs detförberedelser för att ersätta inte bara olja utan också el iuppvärmningssektorn. Alternativavärmesystem måste byggas ut för att kunna la över när elkraften inte längre isamma utsträckning som kan användas för upp- 1984/85:120 212 värmning.Det är i detta långsiktiga perspektiv som de inhemska bränslena skallbetraktas. De fjärtvärmesystem som är under utbyggnad kommer dä att spela enviktig roll, bl.a. eftersom deras bränsleflexibilitet ger underlag för enökande användning av inhemska bränslen. och trädbränslen i oberabdadeller förädlad form kommer också att kunna svara för en ökad andel avbränsletillförseln uianför fjärrvärmesektorn. Deekonomiska fömtsättningarna för inhemska bränslen är mycket varierandeberoende på lokala förhåhanden. 1 vissa fall kan inhemska bränslen varabilligare än både avkopplingsbara elpannor, värmepumpar och t.o.m. kol. I andrafall är inhemska bränslen dyrare än lätt eldningsolja. Kostnadsbilden förinhemska bränslen är alltså betydligt mera heteorogen än för olja, el och kol.Utgångspunkten för de statliga insatserna bör därför vara att stimuleraanvändningen av inhemska bränslen där de har den bästa lönsamheten. Förnärvarande stöds inhemska bränslen på flera sätl. De är skillnad från annanenergi befriade från energiskatt. Direkt stöd utgår vidare via det särskildainvesteringsstödet, oljeersättningsprogrammet och det regionalpolitiskastödel. De är också befriade från förmånsbeskaltning. Faslbräns-lelagen innebärdessutom ett stöd för inhemska bränslen gentemot kol och olja. Medförbehåll för de stora lokala variationerna kan man göra vissa generellakostnadsjämförelser. 1 dagsläget är de inhemska bränslena lönsamma iförhållande till olja, men inte prismässigt konkurrenskraftiga i förhållandelill kol eller elbaserade värmesystem. Vad gäller den framtida lönsamhelenvisar investeringskalkyler att inhemska fasta bränslen endasl kommer att vara lönsammai energisystemet under fömtsättning alt kolpri-sel ökar relativt kraftigt ochpriserna på de inhemska fasla bränslena förblir oförändrade eller sjunkernågot.