prop · G80345 · 1984-12-31 00:00:00 — I2a§ Fordonsskallen för en personbil Fordonsskattenför en personbil skall utgå med ell lägre skallutgå med ett lägre belopp än som anges i bilaga beloppper år ån som anges i bilaga 1 till denna lag, om bilen hör hem- Ilill denna lag, om bilen hör hem ma i en kommun som anges i bilaga mai en kommun som anges i bilaga 3 lill denna lag. Detta gäller dock 3till denna lag. Detta gäller dock inte om skatten för bilen skall be- inleom skatten för bilen skall be räknas enligt 12 b §. räknas enligl 12 b §. En personbil anses höra hemma i den kommun, där denskattskyldige har sin adress enligt bilregistret , som anges i14§ första eller andra stycket eller vid ingången av den tid som anges i 14 §tredje stycket. Saknas sädan adress gäller i stället den adress som borde varaantecknad i bilregistret. Den lägre fordonsskatten tillämpas när fordonsskatt påförsför helt skat-teår eller hel skalteperiod. når skall påförs därför altskatteplikt inträder för ett fordon eller vid efterbeskatlning. ' Lagen omtryckt I984:2. Senaslelydelse av lagens rubrik 1974:869. Bilaga 1 till vägtrafikskattelagen (1973:601) I Buss som är 1 Lastbil som är Skattevikt, Skatt, kronor tilläggsbeloppför varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 2.2 utan anordning för påhängs- vagn med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar E Traktorer och molorredskap 1 Tranktraktoroch registrerat motorredskap som inrättats för drift med annat drivmedel änbrännolja 2 Trafiktraktoroch registrerat motorredskap som inrättats för drift med brännolja 1 Släpvagnar med skatlevikt högst 2 Släpvagnar med skattevikt över , som dras av en bensin- eller gasoldriven bil' med en hjulaxel med två hjul axlar med tre eller Oera hjulaxlar ' Dras annan släpvagn än påhängsvagn även av kilomelerskattepliktigt fordon tas skatt Ul enligt 3. Dras släpvagn även av trafiktraktoreller registrerat motorredskap tas skatt ut enligt 4. grund- tilläggsbelopp belopp för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 3 Kilomelerskatte-pliktiga släpvagnar 3.1 styraxel för påhängsvagnmed en hjulaxel med två eller flera hjulaxlar 3.2 andra släpvagnar med en hjulaxel med tre eller flera hjulaxlar Släpvagnar med skatlevikt över , som dras aven trafiktraktor eller ett registrerat molorredskap' med en hjulaxel med tre eller flera hjulaxlar ' Dras annan släpvagn än påhängsvagn även av kilomelerskalleplikligtfordon tas skall ut enligt 3. Bilaga1 tUl vägtrafikskattelagen (1973:601) I Buss som är I Lastbil som är grund- tilläggsbelopp belopp för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 2.2 utan anordning för påhängsvagn med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar E Traktorer och motorredskap Trafiktraktor och registrerat motorredskap som inrättatsför drift med annal drivmedel än brännolja Trafiktraktor och registreratmotorredskap som inrättats för drift med brännolja Traktor klass II Släpvagnar med skatlevikt högst Släpvagnarmed skattevikt över , som dras av en bensin- eller gasoldrivenbil' med en hjulaxel med två hjulaxlar med tre eller flera hjulaxlar ' Dras annan släpvagn än påhängsvagn även av kilometerskattepliktigtfordon tas skaU ut enligt 3. Dras släpvagn även av trafiktraktor ellerregistrerat motorredskap tas skau ut enligt 4. tilläggsbelopp för varje hell hundratal kilogram över den lägsta viklen i klassen 3 Kilometerskattepliktiga släpvagnar 3.1 styraxel för pähängsvagnmed en hjulaxel med ivä eller ner;i hjulaxlar andra släpvagnar med en hjulaxel med tre eller Oera hjulaxlar 4 Släpvagnar med skattevikl över , som dras aven Iratlklraklor eller ell legi-slieral molorredskap-med en hjulaxel med ire eller flera hjulaxlar - Drasannan släpvagn än pähängsvagn även skatt ul enligl 3. ,iv kilomelerskalleplikligtfordon las Bilaga2 tUl vägtrafikskattelagen (1973:601) belopp för varje helt som dras av ett Är kilomeierskattepliktig bil inle inrättad för drift medbrännolja utgår skatt av angivna belopp. Bilaga 2 till vägtrafikskatlelagen (1973:601) som dras av elt Är kilometerskaliepliklig bil inte inråttad lör drift medbrännolja utgår skall av angivna belopp. Denna lag tråder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1976:338) om vägtrafikskatt påvissa fordon, som icke är registrerade i riket Härigenom föreskrivs att bilaga 2 lill lagen (1976: 338)'om vägtrafikskatt på vissa fordon, som icke är registrerade i riket skall hanedan angivna lydelse. Bilaga 2 tUl lagen (1976:338) om vägtrafikskatt på vissafordon, som icke är registrerade i riket Skatt, kronor för 1.1 med anordning för 3 Släpvagnar kopplade till eller avsedda all kopplas 3.1 Slyraxel för påhängsvagn Lagen omtryckt 1984:257. 1984/85:45 33 Släpvagnar kopplade till eller avsedda alt kopplas till brännoljedrivnalastbilar eller brännoljedrivna bussar 3.1 Slyraxel lör påhängsvagn Denna lagtråder i kraft den . Äldrebestämmelser tillämpas dock forlfarande i fråga om fordon som har förts in i landelföre . 3 1984/85. 1984/85:45 34 Lagom ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt Härigenomföreskrivs att 14 § lagen (1957:262) om allmän energiskatt' skall ha nedanangivna lydelse. 14 § Skatten ulgår med per Skatten utgår med för elektrisk kraft kilowattimme för elektrisk kraft som förbrukas i kommuner som som förbmkas i kommuner som anges i bilaga 2 till denna lag och anges i bilaga 2 tiU denna lag och med i öv- med per kUowattimme i öv riga fall. I fråga om sådan kraft som riga fall. I fråga om sådan kraft som förbrukas i industriell verksamhet förbrukas i industriell verksamhet ulgår dock skatten med per utgår dock skatten med för den del av för- kilowattimme för den del av för brukningen under etl år som över- bmkningen som över stiger . stiger 40 000 kUowatUmmar. Dennalag träder i kraft den . Dennya skattesatsen för elektrisk kraft tillämpas för energiförbmkning-en efterutgången av . Om mätaravläsning görs -gäller den nya skattesatsen för tiden efter mätaravläsningen.Görs inte mätaravläsning eller görs den i endast begränsad omfattning,tillämpas den nya skattesatsen för energiförbrukningen från och med den 1december 1984, varvid skatten beräknas efter skälig grund. Som mätaravläsninggodtas även avläsning som enligt tillämpade rutiner görs av förbrukaren. 'Lagen omtryckt 1984: 154. Senastelydelse av lagens rubrik 1975: 272. 1984/85:45 35 Lagom ändring i lagen (1978:144) om skatt på vissa resor Härigenomföreskrivs all 9§ lagen (1978:144) om skatt på vissa resor' skall ha nedanangivna lydelse. 9§ Reseskatl utgår med Reseskatl utgår med Reseskattutgår inte för passagerare som inte fyllt . Reseskatt utgår inle hellerför passagerare som deltar i charterflygning som avses i 2§ första slyckel 1,2, 4 eller 5 utan egen kostnad i egenskap av anställd hos den som utförcharterflygning eller anordnar eller förmedlar resa i vilken sådan flygningingår. Dennalag träder i kraft . De nya bestämmelserna gäUer för charterflygningarvars avresedag är bestämd lill eUer . Äldrebestämmelser tillämpas dock fortfarande i fråga om resor som har beställts avpassagerare före den 24 oklober 1984 med avresedag före . 'Lagen omtryckt 1984: 160. RätteUe:S. 36, 1 § rad 8 Står: (1984: faslighetsskatt Rättat till: (1982: 1194) - S.36, 1 § raderna 26-29 båda spalterna Utgår: lagen (1976 i riket Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenomföreskrivs au I § skattebroUslagen (1971:69) skall ha nedan angivna lydelse. Denna lag gäller i fråga om skall eller avgift enligl 1. lagen (1908: 128) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och räUigheler, förordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning av aktiebolags tillgångar, kommunalskattelagen (1928:370), förordningen (1933:395) om ersättningsskatt, lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskau, lagen (1958:295) om sjö-mansskaU, lagen (1982:1194) om hyreshusavgift, lagen (1983:219) om tillfäUig vinstskatl, lagen (1983:1086) om vinslddningsskalt, 2. lagen (1928:376) om skau på 2. lagen (1928:376) om skall på lotterivinsler, lagen (1941:251) om lotterivinster, lagen (1941:251) om särskildvaruskatt, lagen (1957:262) om allmän energiskatt, lagen (1961:372) ombensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stäm-pdskaltelagen (1964:308),lagen (1968:430) om mervärdeskatt, lagen (1972:266) om skall på annonser ochreklam, lagen (1972:820) om skaU på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissadryckesförpackningar, vägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1973:1216) omsärskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343),lagen (1977:306) om dryckesskau, lagen (1978:69) om försäljningsskaU påmotorfordon, lagen (1978: 144) om skall på vissa resor, lagen (1982:691) omskatt på vissa kassettband, lagen (1982: 1200) om skau på videobandspelare,lagen (1982: 1201) om skatt på viss elektrisk kraft, lagen (1983:1053) om skaupå omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild avgift förelektrisk kraft frän kärnkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskatt, lagen(1984:355) om skau på vissa drycksförpack- särskild varuskatt,lagen (1957:262) om allmän energiskall, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen(1961:394) om tobaksskatt, stäm-pdskaltelagen (1964:308), lagen (1968:430) ommervärdeskatt, lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen(1972:820) om skaU pä spd, lagen (1973:37) om avgift pä vissadryckesförpackningar, vägtrafikskattelagen (1973:601), lagen (1973: 1216) omsärskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen (1975:343),lagen (1977:306) om dryckesskau, lagen (1978:69) om försäljningsskaU påmotorfordon, lagen (1978: 144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) om skaUpä vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skall på videobandspelare, lagen(1982: 1201) om skaU på viss dek-trisk kraft, lagen (1983: 1053) om skatt päomsättning av vissa värdepapper, lagen (1983: 1104) om särskild avgift förelektrisk kraft från kärnkraftverk, lagen (1984: 351) om tolalisatorskaU, lagen(1984:355) om skau pä vissa dryckesförpack- ' Senaste lydelse 1984:601. Paragrafen föreslås ändradäven i prop. 1984/85: 18. ningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, lagen (1984:405) om stämpelskall på aktier, lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, lagen (1984:410) om avgift pä bekämpningsmedel. ningar, lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter,lagen (1984:405) om stämpelskall på aktier, lagen (1984:409) om avgift pågödselmedel, lagen (1984:410) om avgift pä bekämpningsmedel, lagen (1984:000)om lagerskatt på viss bensin. 3.lagen (1981:691) om socialavgifter. Lagen gäller ävenpreliminär skatt, kvarstående skall och tillkommande skatt som avses iuppbördslagen (1953: 272). Lagen tillämpas inle omskatten eller avgiften fastställs eller uppbärs i den ordning som gäller förtull och inle heller beträffande restavgift, skaltelillägg eller liknandeavgift. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigadeskattefordringar m.m. Härigenomföreskrivs att 1§ lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skatlefordringar m.m.skall ha nedan angivna lydelse. Förmånsrätt enligl 11 § förmånsrältslagen (1970:979) följermed fordran på 1. skatt och avgift, som anges i 1 § första stycketuppbördslagen (1953:272), samt skaU enligt lagen (1908:128) om bevUlningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, lagen (1958:295) om sjömansskatt, kupongskattelagen (1970:624) och lagen (1983:219) om tillfällig vinstskaU, 2. skattenligt lagen (1968:430) om mervärdeskatt. 3. skatt eller avgift enligl lagen (1928:376) om skaU på lotterivin ster, lagen (1941:251) om särskild vamskaU, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattela gen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen(1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskau, lagen (1978:69) omförsäljningsskatt på motorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor,lagen (1982:691) om skatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt påvideobandspelare, lagen (1982:1201) om skaU på viss elektrisk kraft, lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) omsärskild avgift för elektrisk kraft från kämkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskatt,lagen (1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, lagen (1984:405) om stämpel- 3. skatt eller avgift enligl lagen (1928:376) om skaU på lotterivin ster, lagen (1941:251) om särskUd vamskaU, lagen (1957:262) om all män energiskatt, lagen (1961:372) om bensinskatt, lagen (1961:394) om tobaksskatt, stämpelskattela gen (1964:308), lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skaU på spel, lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, lagen (1973:1216) om särskild avgift för oljeprodukter och kol, bilskrotningslagen(1975:343), lagen (1977:306) om dryckesskatt, lagen (1978:69) om försäljningsskallpå motorfordon, lagen (1978:144) om skatt på vissa resor, lagen (1982:691) omskatt på vissa kassettband, lagen (1982:1200) om skatt på videobandspelare,lagen (1982:1201) om skau på viss dek-trisk kraft, lagen (1983:1053) om skattpå omsättning av vissa värdepapper, lagen (1983:1104) om särskild avgift förelektrisk kraft från kämkraftverk, lagen (1984:351) om totalisatorskaU, lagen(1984:355) om skatt på vissa dryckesförpackningar, lagen (1984:404) om stämpelskattvid inskrivningsmyndigheter, lagen (1984:405) om stämpel- ' Senaste lydelse 1984:602. Paragrafen föreslås ändradäven i prop. 1984/85:22. 1984/85:45 39 skattpå aktier samt lagen skatt på aktier, lagen (1984:410) om (1984:410) om avgift på bekämp- avgift på bekämpningsmedel, Mwr ningsmedel, lagen (1984:000) om lagerskatt på 4.skau enligt vägtrafikskattelagen(1973:601) samt lagen (1976: 339) om saluvagnsskatt, 5. tull och särskild avgift enligl39 § lullagen (1973:670) samt avgift enligt lagen (1968:361) om avgift vidinförsel av vissa bakverk, 6. avgift enligt lagen (1967: 340)om prisreglering pä jordbrukels område, lagen (1974:226) om prisreglering påfiskets område och lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel, 7. avgift som uppbärs medtillämpning av lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligl lagen (1981:691)om socialavgifter. Förmånsrättenomfattar ej restavgift och liknande avgift som ulgår vid försummelse attredovisa eller betala fordringen och ej heller skatte- eller avgiftstillägg ochförseningsavgift. Dennalag träder i kraft . 1984/85:45 40 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. Återhämtningeni den svenska ekonomin fortsäiier. Enligl preliminära beräkningar av siaiisliskacentralbyrån ökade BNP med 3,jämfört med förstahalvåret i tjol. Tillväxten är lill stor del exporlledd med en ökning avexporten på ca 7,5 9f. Industriinvesteringarna ökar markant. Mellan förstahalvåren och 1984 sleg invesleringarna inom gruv- ochtillverkningsindustrin med I99f. Detär normalt all en konjunkturuppgång får effekler pä arbetsmarknaden medbetydande eftersläpning. har emellerlid effekterna dröjt längre änvanligt. Industrisysselsäuningen ökar nu - på mer än fyraår. Sysselsättningen inom den privata tjänstesektorn fortsätter alt växa. Äveninom den offentliga tjänsteproduktionen har vi en positiv utveckling. Den måstedock ses i samband med införandel av ungdomslagen . Arbetslöshetenhar minskal successivt sedan hösien , även om det skett avvikelserfrån trenden . uppgickarbetslösheten lill mol i tjol. Denna utveckling är en följd avdels en förbättrad aktivitet i ekonomin, i synnerhet inom näringslivet, delsökade insatser för framför allt ungdomsgrupperna. Arbetslösheten blandungdomar har under heia varit lägre än förraåret. Minskningen är koncentrerad till åldersgruppen , för vilkenungdomsplatser och ungdomslagen har slor betydelse. 1 denna åldersgmpp hararbetslösheten sjunkit lill en nivå som är lägre än tidigare under 1970-och 1980-talen. 1984/85:45 41 EnliglKonjunklurinsliiulels (Kl) septemberbaromeler har sysselsättningen både förarbetare och tjänstemän ökat . Brislen på yrkesulbildadarbetskraft har ökat under del senasle året. Särskilt markant är ulvecklingenav lekniska tjänstemän där bristen i seplember 1984 var den högsla sedan 1960-talel. Arbetslöshetenhar ändrat karaktär. Trots att anlalel lediga platser har ökatmarkant växer gruppen sökande som har varil ulan arbete under en längre lid. Denya platserna går således dessa arbetslösa förbi. med dennautveckling finns både i näringslivet och i vissa delar av den offentligasektorn vissa flaskhalsproblem. Det är enligl min mening inle rimligl att engrupp arbetssökande ständigt skall ställas utanför den ordinariearbetsmarknaden och vara hänvisad lill arbelsmarknadspolitiska insaiser i formav framför alll beredskapsarbete. Den garanli för beredskapsarbete sominfördes den syftar lill att klara sysselsätlningen för dem somriskerar att utförsäkras från arbetslöshetsersättning. Delta är emellertid intetillräckligl. Redan långt innan en utförsäkring blir aktuell måste aktiva insaiservidtas om inte omfattande sociala och personliga problem skall drabba denenskilde. Åtgärderna för all motverka långtidsarbetslöshet måste därför ytteriigareintensifieras. Det är av yttersta vikl all alla berörda parter medverkar i de insaiserför de långtidsarbelslösa som jag strax återkommer lill. Regeringensgrundläggande strategi för arbetsmarknadspolitiken - arbetslinjen - liggerfast. Det innebär att de arbetslösa i första hand skall erbjudas arbete ellerutbildning som kan leda lill arbete. Arbetslinjen har delvis urholkals underåren från mitten av 1970-lalet. Regeringen har sedan den tillträdde ansträngtsig att med olika medel vända denna ogynnsamma utveckling och vill åter medkraft hävda arbetslinjen. Grunden för delta är en tillväxtorienterad politiksom ger näringslivet goda utvecklingsmöjligheter. 1 denna strategi ingår somen betydande del - arbetsmarknadspolitiken, som under senare lid tillförts nyamedel i form av rekryteringsstöd och ungdomslag. 1den uppgång för ekonomi som är påtaglig har arbetsmarknadspolitikentill uppgift att underlätta, understödja och utnyttja konjunkturuppgången.Arbetsförmedlingen har fått nya medel till sitt förfogande. Den har byggt ulkontakterna med företagen för all tidigare kunna komma in i förelagensplanering och rekrytering. Rekryteringsstöd har införts för alt bl. a. påverkatidpunkten för nya anställningar i en konjunklumppgång. Vidare ges stöd tillföretagens personalutbildning genom bl.a. den s.k. fiaskhalsutbildningen. Genom den inriktningsom den ekonomiska politiken har getts finns del nu förulsällningar för enförbättring av arbetsmarknadssituationen under del närmaste året. Enförutsättning är emellertid att inga dramatiska förändringar inträffar på detinternationella ekonomiska planet och att den svenska industrinskonkurrenskraft inte åter försämras. Även om industrin 4 1984/85. 1984/85:45 42 nu ökar sin expon och därmed åven sysselsättningen såfordras en långsiktig sanering av samhållsekonomin för att alla skall kunnagaranteras arbete. Industrins ökade behov av arbetskraft visar sig tydligt i statistikenöver nyanmälda lediga platser. ökadeplatstillströmningen med mer än 80 9f jämfört med förraåret. En mycket slor andel av de lediga platserna kräver utbildning och/elleryrkeserfarenhet. Detta krävs , för ca två tredjedelar av de lediga platsernamot mindre än hälften under den förra konjunkturuppgången. Kraven har såledesökat. Trots denna utveckling har vakanstiderna för lediga jobbinom industrin sjunkit till veckor jämfört under den förrahögkonjunkturen 1979-80, vilket tyder på att rekryteringen till industrin gårbättre . Det finns många orsaker till detla. Jag vill bl.a. peka påden intensifierade arbetsförmedlingen, där induslrins behov har prioriteratsmen också på möjlighetema till utbildning inom företagen och på rekryteringsstödet. Efterfrågan pä arbetskraft inom främst exportindustrinkräver forisatta insaiser i form av aktiva förmedlings- ochutbildningsåtgärder. () måste fortsätta att inriktasina ansirångningar på all underlätta rekryteringen till de lediga platserna.En viktig del i arbetsmarknadspolitiken är all i del uppgångsläge vi nubefinner oss i lösa eventuella flaskhalsproblem för industrin. Ett väsentligtmedel år utbildningsinsatserna för såväl arbetslösa som för redan anställda.Genom beslul (AU 24, rskr385) med anledning av regeringensproposition /84: 150, bil. 4, kompletteringsproposilionen. anvisadessärskilda medel för att skapa elt program för att minska bristen på teknikeroch yrkesarbetare inom industrin. Det är angeläget att detta program fullföljsmed hög prioritet och att de resurser som finns inom högskolan, framför alltinom de lekniska högskolorna (motsvarande), verkligen utnyttjas lika väl somföretagens egna utbildningsresurser. Jag utgår frän att utbildnings-myndigheternaär beredda att bistå AMS i delta arbete. Jag har i denna fråga samrått medchefen för . har i sin publiceradehöstrapport konsiaie-rat all utvecklingen av den internationella konjunkturenpräglas av relativt stor osäkerhet. Balanslaget i ekonomin bedöms emellertid iflera hänseenden ha förbättrats. De största problemen ur balanssynpunkl är, enliglKl, den aktuella pris- och kostnadsutvecklingen. För att framgångsrikt kunna fuUföljade senaste årens ekonomiska politik måste, enligt Kl, den svenska ekonomin itillräcklig grad kunna hävda sitt relativa pris- och kostnadsläge i de förinternationell konkurrens utsatta sektorerna i den svenska ekonomin. Förarbetsmarknaden leder de antaganden och beräkningar som Kl gör lUl denbedömningen att arbetslösheten i genomsnitt för är 1985 skulle hamna en halvprocentenhet högre än genomsnittet för . Prop.1984/85:45 43 AMS har på grundval av länsarbetsnämndernas bedömning förde närmasle kvartalen och med utgångspunkt i sin framställning från den 31augusti 1984 om ytterligare åtgärder bedömt alt arbetsmarknaden det närmasleåret kommer att kännetecknas av elt ökat arbetskrafisutbud och en ökadsysselsättning. Arbetslösheten bedöms minska till en något lägre nivå än underdet . kommer färre personer att vara sysselsatta iberedskapsarbeten. Såväl Kl: s som AMS bedömningar visar tydligt denosäkerhet som råder beträffande ulvecklingen . Oron iavtalsförhandlingarna försvårar bedömningen ytteriigare. Det finns emellerlid, enliglmin mening, nu anledning att komplettera de arbelsmarknadspolitiska åtgärdernaför att ytterligare stärka arbetslinjen. Åtgärderna måsle främst inriktas motlångtidsarbetslösa. 1 en skrivelse till regeringen har AMSredovisat sin bedömning av ulvecklingen på arbetsmarknaden och lämnat förslag lillförstärkta arbelsmarknadspolitiska insatser under innevarande budgetär. Enligt AMS bedömning ställer den pågåendekonjunkturuppgången krav på delvis andra arbetsmarknadspolitiska insatser änunder tidigare konjunkturuppgångar. Jag delar denna uppfallning. De snabbastrukturella förändringarna i efterfrågan på arbetskraft och arbetslöshetensändrade karaktär kräver ytterligare insaiser inom flera områden av arbetsmarknadspolitiken. Som jag har framhållit måste problemen medlångtidsarbetslösheten nu ägnas särskild uppmärksamhet. Rekryteringsstödettill näringslivet som infördes det senaste årsskiftet är avsett i första handför de långtidsarbelslösa och ungdomarna. Del är emellerlid uppenbart attåtgärderna i ännu högre grad måste inriktas pä de långtidsarbelslösa. Längreförvärvs-avbrott kan medföra alt viktiga yrkeskunskaper inle kan bibehållas.Det finns också studier som visar att personer som har drabbats av långaarbetslöshetsperioder pä sikt får vidkännas en sämre löneutveckling än andra. Jag kommer mol den bakgrund som jag nu har beskrivit attföreslå olika åtgärder till en förstärkning av arbetsmarknadspolitiken medsärskild inriktning på de långtidsarbetslösa.