prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag hardärför överläggningar med arbetsmarknadens parter om möjlighelema all avlalsvägenge kvinnor, som arbetar vid bildskärm och som önskar det, rätl till omplaceringi samband med graviditet. Vidare avser regeringen atl ge arbeiarskyddssiyrelsen iuppdrag atl i samråd med statens slrålskyddsinstilul och slatens mäl- ochprovråd utreda förutsättningarna atl införa någon form av - frivillig ellerobligatorisk -provning av datomtmslningar ur arbetsmiljösynpunkl. Sådanprovning bör inte enbart avse sirålning utan även andra aspekter som harbelydelse ur arbetsmiljösynpunkt. Genom sådan provning kan tillverkarna ocksäfä en objekiiv kritik av sina produkter och därmed bättre möjligheter till produktulveckling. Del är enligt min mening för övrigt naturligt attarbelsmiljökrav ullgo- Prop.1984/85:220 96 doses vid den upphandling av daiorer och terminaler soiiibl.a. slaien kom.mer au s\'ara ibr , Ensrtmai'beieis risker vid arbele i kontrollrum ocli vidarbetsniatser med begräns;-:d beriiKniiing Ytnv vidare uppmärksam.mats liksomnya lyper av buller ocii infrabuller. Inom bl.a. olycksfallsforskninger, harmiin upp-märksaramiii de förlopp son:; föregär olyckshändelser i komplexalekniska processer med elekironisk styming. Det gäiler bl.a. piobicmci med s.k.färdighelsbortfal!. Del innebär all personal pä grund av helläckandeauu>-maiik tappar nödvändig färdighet och kunskap alt manuellt kunna styraprocesser då auiomaiiken inle fungerar. Inom bl.a. kärnkraflsindustrin, störreprocessindustrier och petrokemiska industrin blir del mer och mer vanligt medsimulalorlräning för personalen eller all man heii enkell föreskriver manuellslyrning under vissa perioder, alli för all personalen skall bli bäitreskickade att haniera tillbud på arbelsplatsema. annat omräde som har uppmärksammats alllmer ärolycksfallsrisker vid användning av elektroniskt styrda maskiner och robotar.Del är i.cx. ofta svan all avgöra om robolar och andra automafiska maskiner äravställda eller i s. k. aktivt viloläge. Underhålls- och reparationspersonalkan råka ut för kläm- och krossolyckor ull följd av alt en maskin eller robotplötsligt startar. Eflersom robolar och elektroniskt styrda maskiner ofta sättsin i de svåraste arbetsmiljöerna, t. ex. vid lackering medlösningsme-delsbunden färg eller pulverfärg kan exponeringen för kemikalier ochlösningsmedel bli mycket hög för underhållspersonalen. Sådan exponering kanvara allergiframkallande. Vid sidan av dataleknikens effekter på olycksfallsriskeroch den fysiska arbetsmiljön har frågorna kring datoriseringens psykiska ochsociala effekter alltmer kommii i förgrunden. Del gäller frägor omorganisalions- och arbetsformerna i produklionen och administrationen, l.ex.konsekvenser för arbetets innehåll, inflytandet på arbelet, möjlighel lillarbeUsgemen-skap, inlegrilel elc, i arbelssituationen. Begreppen kunskap ochyrkesskicklighet är centrala i deua sammanhang. Löntagarorganisationerna harockså berört dessa frågor i sina datapoliflska program. Partema på den svenska arbetsmarknaden har av tradilionhaft en positiv syn pä tekniska förändringar. Den solidariska lönepolitikenhar i sig påskyndat lekniska förändringar i näringslivel. När den lekniskautvecklingen lell till negativa konsekvenser för de anslällda har problemenofta blivil föremiil för diskussioner och kanske reglering genom olika formerav avtal. Nära knuien lill frågan om arbetsorganisationoch användarinflytande är inlegritelsaspekien. Det förhållandet all en alllslörre del av arbetet ulförs med datorer och/eller styrs via datorsysteminnebär Prnp.1984/85:220 97 vriscniligi ökade niojlighete;' iil' koniroll tcii övervakningav arbeisiagar-ii.'i. Daiorbaserade planeringssysiern kan ge mbjiighei ali idetalj registrera olika moiuenl i arbeisp! "oeessei: oeii därmedarbeisiagarna. Informaiions-!y,;liandiiiig och kommuniiiaiioner sker silkiiiergenom lekniska system, viikei likaledes ökar möilighciei-iia iil!deialjkonirol! ocli övei"v;iki!ing av ai-beiei. a:inal exempel p. ökade ! :oniroi!mo;iigiieier lillföljd av ny teknik är arbeisplalser med "ciud-key-system" clicr audraelekironiska sysiem som innebår au cn ideiuiieiskoiitio!! ske;"'»idpassager inom lokalema. sädana syslem kan den enskilde arbeislagarensförflyttningar på arbelsplalsen kartläggas. Svenska .Meiallinduslriai-bciaielbibundet har i enskrivelse den !3 mars 1985 lagit upp vissa ir;°igor om. hur de anslälldasintegrilel påverkas i sa.mband med alt daiaicknik las i anspråk av förelagen.Förbundel önskar få en precisering och skärpning av datalagen (1973:289) i vadavser de enskilda anslälldas inlegrilelsskydd i arbelel. Vidare vill förbundelall de anställda och deras fackliga organisaiioner skall ges eli avgörandeinflylande över om ett syslem skall infö.-as. Förbundet betonar ocksäbetydelsen av att forskning och ulvecklingsarbeie pä omrädet initieras och gesstöd. Enligt min mening är frågan om arbelslagarnasintegritelsskydd i samband med införande av ny teknik i hög grad en fräga ommedbeslämmande vid förändringar av arbetels organisalion. Del är därmed iförsta hand genom förhandlingar och avtal som lösningar skall sökas på problemav den art som förbundet tar upp. Medbestämmandeavtal har också träffats församtliga sektorer av arbeismarknaden och för vissa branscher gäller särskildaavtal om införande av ny teknik, 1 de frågor som ligger vid sidan om datalagenär del naluriigt au evenluella komplelleringar görs i avtal av nämnt slag.Jag delar förbundets uppfallning om behovel av ytterligare forskning ochutvecklingsarbete rörande integritetsaspeklerna vid införandet av ny leknik. De forsknings- och utvecklingsprojekt som bedriviisom arbelsmiljö, arbetsorganisation och medbestämmandefrågor i samband med nyteknik har i liten utsträckning sluderal integritetsfrågorna. Forskning ochutveckling inom områdel ligger inom ramen för arbelarskyddsfondens ocharbelslivscenlmms uppgifter. Del är angelägel all dessa aspekter blir beaktadei den forskning som bedrivs på områdel. Elektroniskt distansarbete och s.k. tdecommuling. Den nyalekniken öppnar möjligheter lill s.k. distansarbete. Vissa insalser har redangjorts för alt utnyttja den nya kommunikationstekniken för all flytta ul arbelsuppgiflerfrån en central administration. Elt exempel pä detta är Servicecentralen iGällivare och (), som arbetar med dataregislrering, mikrofilmning,ordbehandling, Iryckning m, m. Datatekniken gör det möjligi all skapa arbete i glesbygdermed brist pä arbetsflllfällen. Dessa möjligheter bör självfallet utnyttjas.Samfldigt är det 7 1984/85. Profj.1984/85:220 9S av ulonifiideiiiiig vikt ali uppmiirksamma hur dislansarbeieoiganisei-as. Del måste ske p;-i ell sådant säu au ai'beiel ocksii lar eusociali innehall med nKiJiighei till konlakt med arbeiskainraier och iillfacklig verksamhet. Del niäsi.e ocks'å vara möjiigi ali bevaka au denarheisi"iiiisliga lagsiiftninc-en eiierievs. Med lijiilp av d.tlomiruslniiig och leicöverlbriiig är delinom den ijiinsle-pioduceraiide sekioin möjligi au införa enireprcuörsskapeller eiekironiskl hem.arbele. Den som uiför ai-beiei iir ime liingix:ansiiiild \'id förelagel utan arbetar som uiidereiureprenbr. den iidigai'e arbelsgivaren, kan därmed slippa ifrän sill iradilionellaarbetsgivaransvar. Vem som skall fä göra arbelsuppgifterna kan bli en fiåga föranbudsgivning i olika fo! "mer diir det för uppdragsgivaren/"a!be!sgivarenanbudet vinnei'. Det är ocksä miiiiigi au via elektroniskldistansarbete lägga Ui arbetsuppgifter pä arbetstagare i andra länder.Amerikanska förelag lägger ul elektroniskt hemarbele lill underenireprenörer iMellanamerika, som då vanligtvis utför lerminalarbele i hemmel oc!i levererarresultatet av arbelel lill . Man kan ocksä sprida arbelsuppgifterna överhela och pä så säll få ul många arbetsiimm.ai- och ändå slippakostnader för överlid och obekväm arbelslid. Del är ocksä möjligl att etableradistansarbete mellan t. ex. och . Exempel härpå finns redan inomordbehandlingssektorn. Programvaran kan göras så själv-konlrollerande atlkunskaper i det språk som skrivs ul inte är nödvändiga. De arbetsorganisatoriska lösningar som den här beskrivnalekniken kan leda lill slår pä intet sätl i samklang med den syn som vi enligtden s.k. svenska modellen har pä arbelel och arbclels värde. Den överensslämmerinte heller med de lagar och avtal som gäller på den svenska arbetsmarknaden. Frågor om distans- och hemarbete och dess konsekvenser harbl.a. uppmärksammals av datadelegalionen, som föreslagil att de skall utredas. För all närmare belysa hithörande frägor anordnadearbelsmarknadsdepartementet ell seminarium om distansarbete vialerminal på temat Framlidsvision eller lillbakagång. Syflel med seminariet varatl redovisa och diskulera utvecklingstendenser på området i , ochnågra andra västeuropeiska länder, anla! forskare samt företrädare för fackoch näringsliv dellog i seminariel. Seminariet skulle också stimulera flllfortsatt debatt om hur sysselsällning, arbetsmiljö, arbetsorgansia-flon,fackels roll m.m. kommer atl påverkas av den snabba utvecklingen här i landel.Regeringen kommer atl uppmärksamt följa denna utveckling. Arbetslivslagsliftning m.m. En fråga som har diskuteratsär om den arbetsrättsliga lagsiiftningen som infördes i under1970-talel har påverkal våri lands förmåga atl tillgodogöra sig ny teknik ochhävda sig i den internationella konkurrensen. Det finns knappasl några bevis för att tillföljd av en progressiv arbetsrättslig lagstiftning skulle ha en sämreinternationell kon- Prop.1984/85:220 99 kiirreuslbi"niflga än andiTi Iriiider. Tviiriom finnsde som hävdar all de v;il elablerade samverkansformer mellan arbelsmarknadensparler i , med bl.a. iiivccklingsavi.a! gerSverig.- eli försprång framför imdia när dei gälier ali la i anspriik allakra! "ier ibr ali Uiveckla verksamheier. En undersökning, benäinnd Deiosynliga konii-ak-tei som publicerades av S! !~0 höslen 1984. kan ses som elislöd föi' liknande uppfattningar. Det är viktig! med särskild uibildning i hur ny teknologiskall lianieras i det praktiska arbetslivet föi olika funklionäier påarbelsplatsema, 1. ex. fackliga förelrädare, skyddsombud, arbelsledare m.fl. 1arbetsorganisatoriska frågor bör de anslällda på ell lidigl sladium gesmöjlighel til! iitflyian-de och medbesläminande. I liksom i vissa andraländer har man kunnat uppnä slora effekiiviielsvinsier genom au isystemutvecklingen och arbetsorganisationen la lill vara de anslälldaskunskaper och idéer. Dalaeftektulredningen log bl. a. upp frågan om anlilandeav arbelslagai-konsuller för alt öka de fackliga organisaiionernas möjligheterlill aklivi medbeslämmande i arbelel med datafrågorna. Frågan om anlilande avarbelsiagarkonsuller har reglerais i flerlalel medbestämmandeavtal, men ännuinte fått en lösning på del kommunala och landstingskommunala områdel.Dataeffeklulredningen menade all de formella hinder som kan flnnas för eltavtal inom den kommunala sektorn kan lösas genom ändringar i lagen om fackligförtroendeman och/eller kommunallagen, TCO har i silt remissyttrande överdataeffektutredningens förslag siarkt understmkit nödvändigheten av att fråganom anlilande av arbelsiagarkonsuller pä del kommunala omrädet fär en lösning. Enligt min mening är möjligheten att kunna anlita enarbetstagarkonsult av slor betydelse för de fackliga organisaiionernas sirävanau effekiivt kunna ulöva medbestämmande. Frågan får tas upp i den särskildaberedningsgmpp för arbetsrältsliga frågor som är knuien lill arbelsmarknadsdepartementet.Samråd bör därvid ske. såvitt gäller den kommunalrättsliga sidan av saken, medcivildepartementei. 2.3 Forsknings- och utvecklingsverksamhet En lämligen omfattande forsknings- ochutvecklingsverksamhet om ar-betsinnehäll, arbetsorganisation o. dyl. har redankommit lill slånd. Behovel av försöksverksamhet och utvecklingsarbete kringdessa frågor är emellertid ännu långt ifrän tillgodosett. Arbelarskyddsfondenfinansierar, uiöver sitl sedvanliga slöd lil! ellutvecklingsprogram för ny teknik, arbetsorganisation och arbetsmiljö.Programmet, som närmare presenleras i del följande, behöver emellertidkompletteras med ytterligare insatser av motsvarande slag. Arbelarskyddsfondens stöd till forskningsverksamhel somberör infor-mattonsleknologi förekommer huvudsakligen inom följande områden Prop.19S4./S5:22r. - e;'g(wiorrus! :t; probieiiiSiiiiiniiigar som rördaioiiiirusiniiiga!' - eSTekicr nv l\c". iiya lekiiikcii piiarbeisorganisiUiou inkl. ledningsiYägor, arbeis!ni)c!iå! - medbesiiiii'!m:.indeocli Infiyiiindefriwor i samband med iiiformaiioiisiek-noiogi - anviindariiärasysiemii!\eckii;ig - ny iekiiik ociikvaliflkaiionssiriikiur, yrkeskompetens ocli lärande - kogniliva:ispekiei pä rn,i:i;iiska-datOi"inlcr;ikiion - effekler av iiylek-iik pä arheisiillfi-edsslälleist;, siress och hälsa Eii siii"sk;il pi'og! 'am !br "Ledniiig.arbelsorganisalion och medbesläminande"' iir f. Ii. under uppbyggnad,ocli kan förväntas komma ail innehälla forsknings- och uiveckliiigsaibete omdessa problemområden i fbrhäliande liU ,ny teknik. .Foiiden kur även slöti arbelel med all la fram underiagför elt nationellt iniori;iaiioiis!eknologip! 1 dci utvecklingsavlal som har träffats mellan SAF. LO ochPTK behandlas tre uivecklingsomräden. nämligen utveckling av arbelsorganisationen,leknisk utveckling samt förelagens ekonomi och resursfrågor. Det understryksockså au parterna skall söka komma fram till en samstämmig uppfallning om hurutvecklingsarbetet forllöpande sktdl bedrivas. De fackliga organisalionema har under senare är salsat påalt iniliera forskning kring den nya teknikens innebörd och bygger uppinfrastrukturer för forskningsverksamhet. Vad belräffar utbildning är kravet pågrundskoleutbildning och generell samhällelig utbildning rörande datateknikensamstämmigt mellan parterna. Däruiöver har de fackliga organisaflonemaframfört krav pä en breddning av utbildningen för dataspecialisterna attinnefatta organisaloriska och sociala aspekter. Krav på tidig utbildning för deanställda vid utvecklingsarbete framförs också. En omfattande studieverksamhet bedrivs, både internt och isamverkan med forsknings- och ulbildningsinstilulioner. Ocksä arbetsgivarorganisaiionerna bedriver en omfallandeutvecklingsverksamhet och utbildning, bl.a. för atl skapademonslralionsexempel pä ny teknik. ett program för stimulans av svensk systemutveckling. Jag har behandiaiförslaget i del föregående. Forskning öm systemutveckling och medbestämmande,arbelsorganisalion, arbetsmiljö, jämställdhet, yrkeskunnande etc. bedrivs vidarbelslivscenlmm saml vid några projekl vid högskoleinstitutioner. Den erfarenhet som samlats visar bl.a. atl de inledandefasema i en systemutveckling inle fär låsas i en formaliserad kravspeciflkationsom blir helt styrande. Frågor om arbelsorganisalion och yrkeskunnande måstekomma in tidigt i utvecklingen. De anställda måste vidare ha en utbildning sominnebär atl de fär en djupare förståelse för vad etl program och en Prop.[984. '.K5: 220 !0I ali-,oriim är. har visats varafruktbara i den inledande fasen av arbetet. En ytteriigare aspekl på syslem!Ji\'eclding äi' de meralängsikliga effek-lerr.a, främsl vad beträffar kunskap/yrkeskomoeiens. Omkunsliap byggs in i svsiemen flnns en sior risk au vj! ;tic yrkcskompeiensavvecklas och sedan inie finns lili hands i siiuiUioner diir sysiemel inie ärkapabell all handskas med en ny problemaiik. 'äffatide omiädelmänniska-dalorinler-akiion förekommer p:'ojekf so.m behandlar den fysiskautformningen av dalasystem, främsl inom dei synergonomiska omrädet. 1 övrigtväxer nu fram en ökad forskning om kogniliva aspekler på informalionssyslem.-Människans kapacilei och begränsningar i förhållande till etl effektiviutnyttjande av informalionssyslem och i förhållande lill utbildning i systemenlas upp i ell par projekl. När det gäller forskningens inriktningär del teoretiska inlressel i hög grad knulel slratcgier, drivkrafter ochtendenser för arbetsprocessens förändring och förändrade relalioner mellanarbetsmarknadens parter i samband med daiorisering. Det gäller främstekono-miskt-hisloriska och makrosociologiska förklaringsmodeller samt mera humanistisktinriktade studier av utbildningslraditioner, språk och begreppsbildning. Någranyckelbegrepp är yrkesarbete, arbetsdelning, kvalifikaiion, polarisering,sysselsättning och produktionsförhållanden. Verksamheten rör också grundläggande frågor som: var gårgränsen för maskiners förmåga att lösa problem? Vilka är villkoren för atldatorn skall bli etl verktyg, ett hjälpmedel i ell fmktbart samspel mellanmänniska och maskin? Nägra akluella projekt. Genom ell riksdagsbeslul vären1982 gavs arbetarskyddsfonden möjlighel att disponera sammantaget 54,5 milj.kr. bl.a. för all flnansiera etl särskilt utvecklingsprogram för bättrearbelsmiljö och arbetsorganisation vid utnyttjande av datorer och mikroteknik iarbetslivet. En särskild programstyrelse med representanter för arbetsmarknadensparter, staten och fonden är huvudansvarig för programmet, som beräknas pågåunder . Utvecklingsprogrammets uppgift är atl stödja och spridakännedom om goda exempel, där teknik och arbesorganisation/arbetsmiljö formasför att bidra till effektivitet, goda arbetsförhållanden och personalulvecklingi företag och förvaltningar. Genom att medverka i utvecklingsledande exempelskall programmet bidra till en hög ambifionsnivå och information om goda idéer,erfarenheler och lösningar. Programmet är ett komplement till den forskning ochutveckling som arbetarskyddsfonden redan stöder. inriktas arbetet på att tillföra programmetsamarbelsprojekt inom främst småföretagsområdel. byggnadsindustri, servicesamt statlig förvallning. Ansträngningarna för att sprida kunskap ocherfarenheter intensifieras. Vikliga uppgifler i det fortsatta arbetet är atlförmedla kon- .rop.1984/85:220 102 lakler oeh överföia iiifoiTiiaiion rneilari föi"et;igocli förvallningar siiml iTiedvcrka iiii at\ nya idéei' och kisniiicaraccepleras oeh följs upp i andra ibrciiig ocii i''cii'val!nir.gar. ,Ari>cisiivsccninin: bedriver f.n. eu pitijekiLlibikir.ing-.Arbeie-Teknik. F.ojekiei ;ör yrkeskunskaperna i aibeislivci viddatoriseiing och iekiiolo-giva! Facklig utveckling av och utbildning i daialeknik ocharbeisoigiiiiisarioF! med liiiiimpning inom l.ex. dcii ci'afiska bi'anschcn harockså si'.ide;':ils. Den grundläggande principen för utvecklii\gsai'beiel ärall föiena kvaiiiei i aibciet. säsom yrkeskunskaper, demokratiska arbetsformeroch god ai-beismiljö med hög produkikvaliiei. Vid arbetarskyddssiyrelsens forskningsavdelning ärforskning kiing förändrade krav på människan i samband med införande avnyteknik ett av de forskningsområden som f. n. prioriteras. Forskning inom deltaomräde bedrivs efler flera linjer. En sådan är sludier över hur människanpåverkas av bildskärmsarbete i olika avseenden. a. pågår ell brett upplagtepidemiologiskt arbelsmiljöprojeki av 450 bildskärmsopcralörer och 150kon-trollfal! bland kontorsanställda i . 1 projekiel siuderas fleraolika yrkeshygieniska expositionsfaklorer dels frän själva skärmen, dels frånarbelsplalsen och dels i arbeismlinerna. Dessulom undersöks ögon-,be-laslnings- och hudbesvär saml risker för fosterskador i samband medbildskärmsarbete. I etl annal projekl studeras olika vigilansproblem. dvs.trötthet, vakenhelsgrad och uppmärksamhet vid monotont bildskärmsarbete. Inom den socialpsykologiska forskningen vid styrelsenägnar man sig bl.a. ål frägor om datoriseringens konsekvenser förarbetsorganisation, arbetsinnehåll, arbelslillfredsställelse m.m. 1 elt projeklstuderas t.ex. psykiska och sociala följder av olika sätl att tillämpa leknik,organisera och utforma arbetet vid datorstödd aulomatisering inomverkstadsindustrin. Den nya tekniken har också direkl tagils i anspråk iarbelarskyddsverkels verksamhet. Informationssystemet om arbetsskador () ärell datoriserat informationssystem som bygger på de aibetsskadeanmälningar somskall göras till allmän försäkringskassa. Genom erhåller arbetarskyddsstyrelsenoch arbelsmarknadens parter m.fl. etl underlag för sina prioriteringar avarbetsmiljöinsatsema. Arbelarskyddsstyrelsen har fått i uppdrag att utforma ochinföra en samordnad lösning för och etl samordnat arbelsställeregister förarbelarskyddsverket (). arbelsslälleregisier beslår fn. av omfattande register. Genom den samordnade lösning för de tvåADB-systemen - med lokala datorer på yrkesinspektionen och medkommunikationsvägar lill en cenlral dalor på styrelsen - möjliggörs etteffektivi informalionsulbyle mellan styrelsen och yrkesinspektionen. lillbaka är arbetarskyddsstyrelsensbibliolek ett s.k. ansvarsbibliotek med nationellt ansvar för velenskaplig ochteknisk infor- Prop.1984/85:220 103 maiionsi"örsö.jniiig i arbetsmilJölVägor. 1 sambandhärmed har arbeiarskyddssiyrelsen, naiurvårdsvei ke! och arbeisiivscenirumgemensamt upp-räitai én lilieralurdalabasijiiusl fi.r arbelsliv, arbeisniiljo,miljöv.lrd och niiiurskydd kallad .AR.AMIS, I deiiiia bas ingår inic baraliuei'atui som hai registrensis av de tre bei'örda oiganen uian i basen ingärocksä iiiiernatio-nclla arbelsorganisationens (lLO;s) dalabas för arbeismiljölitiei-atursami den siora databasen hos del amerikanska naiionella forskriingsinsiiluleiför arbeismiijöfrägor (NIOSH). Diskussioner pågår om anslulning av flera såväloffentliga som privaUi databaser som är relevanla för miljöseklorn. AR.AMIS ärett bra exempel pä hur man genom användande av ny teknik på nationell basis kanskapa en slor informalions- och kunskapskälla som inle annars hade varil möjligall fä lill slånd. En arbelsgrupp under Nordiska minislerrädelsämbeismannakommillé för arbelmiljöfrågor har lagt fram ellutredningsförslag om att inrälla en samnordisk dokumenlalionscenlral förarbelsmiljö. Arbelsgmppens rapport remissbehandlas f. n. 2.4 Datateknik och handikappades arbetsliv Frågor som gäller datateknik och handikappades arbetslivhar uppmärksammals alll mer . Dataeffektutredningenkonstaterade i betänkandet Datorer och arbetslivets förändring atthandikappades arbetsmarknad påverkas av datatekniken pä flera säll.Handikappade arbelar i slor utsträckning inom områden med minskadepersonalbehov som en följd av ökad datoranvändning, t. ex. kontorsarbete,lager, grafiskt arbete. Samlidigt som arbelsuppgifter inom bl. a. dessayrkesområden minskar i omfattning öppnar datatekniken möjligheter flll arbeteinom nya områden, l.ex. som programmerare för synskadade. Nya hjälpmedelulvecklas och kommer allt mer till användning. Del gäller bl. a. hjälpmedel,som antingen sammankopplas med en dator eller vars viktigaste beståndsdelutgörs av en dator. Redan nu finns arbetsplatser, där daiorer har försetts medulrusining för syntetiskt tal, punktskrift eller annan kringulruslning, sombehövs för alt människor med olika slag av handikapp skall kunna använda dem.Inom bl. a. handikappinstitutet bedrivs utvecklingsarbete för atl få fram nyaoch förbättrade hjälpmedel som gmndas på datatekniken. Exempel på goda tekniskalösningar vad gäller handikappanpassning av arbetsplatser registreras iVerkstadsföreningens miljöbank. AMS och länsarbetsnämnderna har anslutit sigtill detta dokumentations- och informationssystem. Genom miljöbanken kansåledes tekniska lösningar spridas till arbetsförmedlare, företag,skyddskommittéer och andra intressenter. På samma sätt som andra arbetstagare påverkas handikappadenär ny teknik införs på en arbetsplats. Det är angeläget att man i dessa sammanhangockså beaktar hur tekniken skall kunna göras lillgänglig för handikap- Prop.198.4/85: :2:0 KM piidc iinslälida, när in;in bedömer uägor rörandeulrusining. samrnauliangei kan ii\'Ci; ncininas allskydd-Nkoinniittéeina genom en besiuiacl iindring av arbelsmiljölagen(pro',». 1984/85:89, SoLl 13, rskr 172) fär som uppgi.ft au verka för aitanpassnings- ocb rehabiliiei'ings-verksamhei bedrivs på iirbeissiiillena. iN'löjlighei ali ekonomiskt siödja anskaffning avdaiorbaserade ai-beis-lijälpmedei åt handikappade finns nu inom ramen förlionde huvudlilelns anslag Siirskilda ålgiirder for arbetsanpassning ochsysselsällning. För budgetåret I9SS. '86 hai föreslagils .