prop · G80368 · 1984-12-31 00:00:00 — Deskandinaviska länderna har för sin del uttryckt tveksamhet till behovet av enkonvention, men deltar i arbetsgmppens arbete genom som påtagit sig ettskandinaviskt samordningsansvar. Detpågående arbetet rörande hantverksfrågor har koncentrerats kringförberedelserna kongress i Wurtzburg. Sverigeär representerat i en arbetsgrupp beträffande arkeologi inom 1984/85:68 13 ramenför fysisk planering. har denna arbetsgmpp förberett en konferens1984 i . Konferensen avses utgöra utgångspunkt för Europarådetsfortsatta engagemang och åtaganden inom detta arbetsfält. Industriminnesfrågornahar varit föremål för kommitténs intresse. har tvårapporter utarbetats i avsikt att utröna på vilket sätt kankomplettera övriga insatser som görs internationellt inom detta område. Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) höll sitt trettonde plenarmöte iStrasbourg . Mötet ägnades bl. a. ål förberedelser för kommunminisierkonferenseni . diskussionsfråga inom kommittén är det av kommunalkonferens (CLRAE)framlagda förslagel till "European Charter of Local Self-Government".Förslaget till Charter skall behandlas vid nyssnämnda kommunministerkonferens. Deverksamheter som pågår inom CDRM gäller bl. a. självstyrelse,demokrati, administration, ekonomi och regionalafrågor. Kommunala åtgärder för att minska arbetslösheten har av kommitténföreslagits som en särskild aktivitet . a) Konventioner och rekommendationer Enkonveniion om ersällning till offer för våldsbrott har tidigare antagits av slällförelrädarkommittén.Sverige undertecknade konventionen , som denöppnades för undertecknande. 1 konvenlionen åläggs medlemsstaterna att, genomlagstiftning eller på annal sätt, skapa en ordning enligt vilken offer föruppsåtliga våldsbrott får ersättning av allmänna medel. Konventionen föranlederingen ny eller ändrad lagstiftning i . Irekommendation R (83) I uppmanas medlemsstaterna att genom vissa ålgärderunderlätta för nomader att få tillstånd att uppehålla sig i och resa till ochfrån länder till vilka de har en viss anknytning. RekommendationR (83) 2 innehåller vissa principer som bör gälla till skydd för tvångsinlagnamentalsjuka. Den är bara delvis tillämplig på mentalsjuka som intagits på grundav dom i brottmål. har reserveral sig på en punkt i rekommendationen. Irekommendation R (83) 3 förtecknas ett antal principer och riktlinjer som böreftersträvas lill skydd för rättsdatakunder. har avstått från att röstaför denna rekommendation. Den huvudsakliga anledningen till delta var att manfrån svensk sida ansåg att ämnesområdet var alltför begränsat för en särskildcivilrättslig reglering. 1984/85:68 14 1rekommendation R (83) 7 förtecknas en rad åtgärder ägnade att öka allmänhetensmedverkan när del gäller att forma en kriminalpolitik som syftar till attförebygga brott, använda alternativ till frihetsstraff och stödja brottsoffren. RekommendationR (83) 10 tar upp vissa principer som bör vara vägledande när det gäller skyddför persondata som används i velenskaplig forskning och statistik. Irekommendation R (83) 12 anges vissa vägledande principer i fråga om tillämpningenav artikel 12 i konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål. Principernagäller personer som skall avlägga vittnesmål i annan stat än den där de har sinhemvist. Under huvudkommittén förjuridiskt samarbete (CDCJ) pågår utred ningsarbete på en rad områden i syfte alt uppnå ökad rättslikhet mellan medlemsländer. Bland de ämnen som har utretts kan nämnas konkursförfarandet, förvärv av efternamn, administrativa för faranden och rättegångar, läkares rättsliga skyldigheter gentemot patienter samt dataskydd. Den expertkommitté som behandlat frågan om könsdis kriminering avlämnade i slulel av 1983 ett förslag tiU rekommendation i ämnet. CDCJhar haft sina 39:e och 40:e möten. Kommittén har föreslagilministerkommittén att anta de tidigare nämnda rekommendationerna R (83) 1-3och 10. Huvudkommitténför brottsfrågor (CDPC) höll sitl 32: a möte. Kommittén beslöt bl. a. föreslå ministerkommittén all anta den tidigare nämnda konventionen om ersällning till offer för våldsbrott. Blandde frågor som behandlades av kommittéer under CDPC kan nämnasinternationellt samarbete i fråga om brott rörande konstföremål, utländskamedborgare inlagna i kriminalvårdsanstalter, våldet i dagens samhälle,kriminalregister och rehabilitering av dömda samt organisation avbrottsförebyggande arbete. () expertkommitté för massme- diepoliliska frågor (MM-PO) framtogs elt utkast till rekommen dation om reklam i TV. Utkastet som aniogs av CDMM överiämnades till ministerkommittén. CDMM:s expertkommilé för juridiska frågor (MM-JU) har främst ägnat uppmärksamhet åtfrågor rörande upphovsrätt m. m. i samband med överföring av främmande TV-programvia satellit och kabel. CDMMinledde vidare arbete på en rekommendation om uthyrning av satellitutrynime tilltredje part. Kommittén diskuterade också frågor om industriellt samarbete inommassmedieområdet och om skydd av individernas rättigheter. Isamband med revisionen av gällande långtidsplan gav ministerkommittén CDMM etlutvidgat mandat, vilkel bl. a. innebär att kommittén i 1984/85:68 15 framtiden skall mötas en gång som etlinternationellt forum för utbyte av informaiion om aktuell utveckling påsatellit- och kabelområdena. I detta sammanhang kan också frågor om efterievnadav inom antagna instrument på massmedieområdet behandlas. för frågor rörande asylrättoch flyktingar (CAHAR) fortsatte arbetel med att utforma enöverenskommelse i den s. k. första asyllandfrägan. Syftet med en sådanöverenskommelse är att klargöra vilken medlemsstat som har all i vissl fallpröva en asylansökan. Enighet uppnåddes emellertid inle . texter till två rekommendationer rörande skyddet för de facto-flyklingar.Det ena rekommendationsförslaget överlämnades till ministerkommittén förgodkännande. I fråga om det andra förslaget endades CAHAR preliminärt om entext. Till ministerkommittén överlämnades vidare förslag lill en rekommendationangående medborgarskapsförvärv av flyktingar i asyllandet genom naturalisalion. ///. JondJör bosättning och regionalutveckling Fonden för bosättning och regional utveckling (ReseltlementFund) bildades . Samlliga medlemsländer utom Iriand, Storbritannienoch är anslutna till fonden. Dessutom är den Heliga Stolen medlem.Fonden bildades ursprunglingen som ett instrument i flyktingpolitiken, men ärnumera inriktad huvudsakligen på alt genom lån stödja infrastruktur-,sysselsättnings- och bosiadsbyggnadsprojekl i regioner med slorabefolkningsomflyttningar. Högsta prioritet ges härvid insatser i samband medflyktingströmmar och naturkatastrofer. Vid diskussioner om bidragtill en balanserad ekonomisk och social utveckling mellan medlemsländernaspelar fonden en framträdande roll eftersom den är rådets enda konkrelainstrument för all påverka ulvecklingen inom della område. Fondens kapilal ökades frän 17.9 till 68,4milj. Härtill kommer att fonden vid utgången av 1983 hade reserveroch vinstmedel på 72.3 milj. dollar. Med detta kapital som bas kan fonden pä jämförelsevisfördelaktiga villkor låna upp pengar på den internationella kapitalmarknaden.Dessa medel lånas sedan ut till projekt i medlemsländerna med den inriktningsom beskrivits ovan. En mindre del av utlåningen sker på specielll fördelaktigavillkor, en procents ränta. Denna subventionerade utlåningbekostas av en del av fondens vinstmedel. Sedan sin tillkomst och lill slutet av 1983 har fondenfinansierat projekt i medlemsländerna om totalt 2 244 milj. dollar. utestående lån uppgick I 886 milj. dollar varav 22,9 milj. dollarsom subventionerade lån. De ojämförligt största låntagarna har varit (nära hälften av lånemedlen) följt av (c:a en Ijärdedel). På senaretid har dock nyutläningen fält en jämnare geografisk fördelning och flera andrasydeuropeiska länder har erhållit stora lån. 1984/85:68 16 Underde har fondens verksamhet expanderat mycket starkt. Nyutläningenunder uppgick lill 504 milj. dollar. Trots denna expansion väntade /84 projekt milj. dollar på finansiering. Fondens vinstuppgick till 17,2 milj. dollar, vilket innebär en liten minskningsedan föregående år (17,6 milj. dollar). Sverigeinträdde i fonden . Vår andel av fondens kapital består av ettgarantiåtagande på , vilket motsvarar 1,av fondens kapital.Sverige har bl. a. eftersträvat att utlåningen skall få en bättre geografiskfördelning, att en större andel av fondens vinst skall användas för lån påsärskilt fördelaktiga villkor samt alt flera länder skall ansluta sig tillfonden. Sedan1975 har varit anslutet till konventionen om utarbetandet av eneuropeisk farmakopé. Denna innehåller kvalitetsnormer för läkemedelssubstanseroch färdiga läkemedel och har bindande giltighet i de länder som anslutit sigtill konventionen. I trädde den första utgåvan av ikraft . Dess bestämmelser har tillämpats avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning och läkemedelsindustrin vid registreringoch kontroll av läkemedel saml för Apoteksbolagets läkemedelshantering. Under1980 påbörjades utgivningen av den andra editionen av . Denkommer att ersätta bestämmelserna i den första editionen och dessutomkommer den att tillföras nya föreskrifter. Med utgången av 1983 har sju delarav den andra editionen utgivits från trycket. Hela innehållet i de tre förstadelarna och vissa avsnitt i de följande tre delarna av den andra editionen harhittills hunnit sältas i kraft i . Sextonländer var anslutna till konvenlionen . Samtliga nordiska länderdeltar i arbetel i farmakopékommissionen. som tidigare haft status somobservatör, har varit fullvärdig medlem i samarbetet. Sverigevar representerat vid samtliga tre kommissionsmöten . Dessutommedverkar tretton svenska representanter i de totalt 25 expertgrupper, somförbereder och bearbetar det material, som skall ingå i farmakopén. Omfattandeexperimentellt förarbete utförs även på nationell nivå, på slalligalaboratorier och vid vissa industriföretag. I deltar bl.a.socialstyrelsens läkemedelsavdelning, apotekens centrallaboratorium och någraav landets farmaceutiska industrier. Under1981 skedde en översyn av uppläggningen av arbetet inom farmakopékommissionenoch på expertgruppsnivå. Nya prioriteringsregler har medföri att arbetet sedan1982 koncentrerats till nya medicinskt och farma-ceutiskt ändamålsenligaläkemedel. Därigenom har elt ökal antal undersökningsmetoder och monografierför nya läkemedelssubslanser kunnal fastställas.