prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Programmels tre viktigaste delar utgörsav: - Människa/maskininteraktion,daiabaskonstruktion, informaflonssys-tem, flöden i kontorsmiljö ochkonferenssystem, Målel är praktisk metodik för analys och utveckling avinformationssystem i koniorsmiljö. - Målproblemoch analys av verksamhel, beslutskrav och konsekvenser. Målet är alt i prototypta fram etl avancerat daiorbaserat verktyg för atl hantera all den informationsom samlas in och bearbetas i tidiga faser av syslemulveckling, - Administrationav datorbaserad information. Målet är atl för dalamodel-lering ta fram ettenhetligt språk, en praktiskt orienterad metod och handbok samt en prototyp fördatorstöd. Tillkomsten av innebär atl delar av det centmm föradministrativ datautveckling som föreslås av DEU kan förverkligas. I den nuigångsatta verksamheten vid finns dock ännu ej inriktningen mot mindreföretag och de användarfrämjande åtgärder som utredningen föreslår. berör också intressen inom försvarssektom. Eftersom jag anser att uppfyller stora delar av deintentioner som 1984./85:220 125 läg bakom DEU:s lorslag iir Jag inte beredd ati lbi'ordaeli ini'iiliande av eu cenirum för adminislraiiv daiauiveckling. J-ag anslutermig därmed liii .majorilelen a\' de som yiiiai sig oin förslaget och delarexempelvis riks-revisionsveikeis uppfattning all skälen ar otilli-iickliga. Jagiir medveten om all den inrikUiing mol smä- och medelsioia förelag, somulredningsförslagel innebär, iiiie liil aila delar iir uppfyllt genomtillskapandei av men Jag anser ait STU hiir har en uppgifl au verka Ibrail de smä- och medelstora förelagcns behov lillgodoses. Program för stitntilans av svensk sysientiitveckling Eii annal av de förslag som redovisals avdataeffeklulredningen rör ett särskilt progiam för slimulans av svensksyslemulveckling. Ulredningen hänvisar lill att leknikens utformning bör slåi samklang med verksamhelens och de anslälldas behov för atl uppnå en god loialeftekfiviiet. Utvecklingsarbetets genomförande påverkas enligt utredningen ihög grad av den syslemutvecklingsmodell som. följs, dvs. den modell elleridealbild som beskriver hur själva ulvecklingsarbeiei bör gå lill. Enligi förslaget innehåller programmei dels etlFoU-program för framtagning av bra systemulvecklingsmodeller och dels medelför stöd lill syslemutveckling. Kostnaderna för programmet beräknas för FoU-verksamhetentill 10 milj. kr. för en femårsperiod och ca 10 milj. kr. för en ireårsperiodför slöd lill systemutveckling. Dessa medel bör enligi utredningen flnansierasinom beflnlliga ramar frän arbelarskyddsfonden och STU. Innan jag gär in på mina överväganden vill jag redovisavad remissinstansema om detla förslag. Bland de som yttral sig flnns det bland de flesta enposiliv inslällning lill förslagel i stort. Till dessa hör riksrevisionsverkei,, statistiska cenlralbyrån, statskontoret, datadelegalionen,statens arbetsmiljönämnd, arbelarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfonden,länsstyrelserna i och , ulvecklingsfonden iMalmöhus län, TCO, , , , Sverigesarbetsledarför-bund. Centralorganisationen SACOISR och anser atl förslaget bör samordnas medinformationsteknologiprogrammel. STU ställer sig negativ lill förslagel om del skallfinaniseras inom befintliga ramar, eftersom det i så fall sker pä bekostnad avannan angelägen forskning, .Även STU anser att del bör samordnas medinformalionslekno-logiprogrammel. betonar derisker som är förknippade med standardisering av systemulvecklingsmodeller.Slalens industriverk och Ulveckling.sjönden i avslyrker. Prop.1984/85:220 -,26 För m.in del vili Jag framhålla au Jag delar ulredningensuppialining atl del är vikiigi au ulformningen av leknikesi bör sia i Siimklangmed veiksamheten oc!i de anslälldas behov. Därför är dei rimligt au stor orisoi'L' lillämpas vid val avsyslemutvecklingsmodell. ibreslagn.". åtminslonedelvis sammanfaller med , somjag redovisade, och efiersomprogramförslag och remissbehandling skedde innan tillskapades anser jagatt eU evenluelll program, för systemutveckling bör utgå från de insalser somredan görs inom. Frågan om ett särskilt systemutvecklingsprogram bordiirför ses i ett brett infor-maiionsleknoiogiski sammanhang, lämpligen isamband med ett handlingsprogram, inom informationsteknologiområdel, som jaglidigare redovisal planeringen av. Min uppfattning överensstämmer därmed medriksrevisionsverkeis och STUis, Jag går över lill att redovisa naiionelli ochinlernationellt arbele inom standardiseringsomrädet, med anknylning lilldataomrädet. 6 Standardisering inom dat- och teleområdet Utformning av standard bedrivs traditionellt i sekloriellaorgan, vart och ett ansvarigt för sitl teknikområde. I detla sammanhang ärdata-, el- och teleområdena av speciellt inlresse. Slandardisering bedrivsvidare pä global, europeisk och nationell nivå. Härtill kommer all de nordiskaländerna i stor ulslräckning samverkar på nordisk nivå.Berörda organ är främst:International Organizafion for standardization (ISO), International ElectrotechnicalCommission (lEC), Inlernational Telegraph and (), (), forElectrotechnical Standardization (CEN-ELEC), European Conference of Postal andTelecommunications Administrations (CEPT), Intemordisk slandardisering(INSTA), Nordiska samarbetet på telekommunikationsområdet (NORDTEL),i (SIS), Svenska elektriska Kommissionen(SEK) samt . Ansvarsfördelningen framgår av följande tabell: globall ISO lEC CCITT nordiskt INSTA INSTA NORDTEL nationellt SIS SEK leleverkei Standardiseringen omfallar säväl maskin- som programvara.Karakteristiskt för de senasle åren är atl den lekniska ulvecklingen gåll rasktframåt, samt att gränslinjerna mellan de olika tekniksektorerna blir Prop.1984/85:220 127 DeUa har lell lili eii alltmerakom.pliccrai inöusler av samvci-kan mellai) de olika sektorerna. 1 Sverigeligger del sektoriella ans\arei for data- och elområdena inominduslrideparlementel medan iiiisvirei för leleområdei vilar på kommunikationsdeparte.Tienlei. Er, betydelsei-ul! fakloi' i uivecklingen i Euiopa är altde Europeiska GeiTienskaperna, EG, som cti led i sin forsknings- ochindusiripolilik lagil inilialiv till all driva pä standardiseringsarbeiei pådala- och teleområdena, induslrin inom E.G har härvid varit p:"idrivande.Sålunda ryms siandardise-ringsiiiitiaiiv inom EG:s databehandlings-,informalionsleknologi- och le-lekommunikationsprogiam. Syfiei är att riva nednationella barriärer och dämied öka industrins konku.Teuskiafl pä en hårdnandeinternauonell maikiiad. Initiativen syftar inle enbart lil! slandardiseringuian även til! ökal samarbele beträffande provning och s.k. certifiering.Åtgärderna har därigenom bäde ett industripoliiiski och ell handelspolitisktsyfte för att skapa en enhetlig marknad. EG;s åtgärder kan ställa övriga europeiska länder inomEFTA vid sidan om utveklingen och ansträngningar görs därior all ökaEFTA-ländernas inflylande på ulvecklingen. Möjligheter lill detta erbjudseflersom EG primärt syftar lill att driva på arbelel inom /CENELEC och CEPT,organ där även EFTA-länderna har säle. Eftersom både har en betydande data- ochteleinduslri och intar en framskjuten plats när del gäller teletjänster ochulnytljande av datateknik inom offenflig och privat sektor är det pågåendearbetet av stor vikt för svensk del. Denna utveckling torde ställa krav på ökal engagemang avde svenska slandardiseringsorganen i del inlernalionella arbetet. Vidare lordekrävas en fortlöpande anpassning av nationella bestämmelser för provning ochcertiflering i syfte att öka den inlernalionella harmoniseringen. Vikligl för svensk del är emellertid att arbelet päeuropeisk nivå sker i största möjliga samklang med arbetet på global nivå såatl inte en onödig polarisering uppstår lill förfång för den lolalaulvecklingen. Uiveckling och anskaffning av elt flygplansystem som JAS39 innebär också satsningar på ny teknologi med en mängd nyaapplikationer för datorsystem och datomtmslningar inom flygplansyslemet.Dessutom flllkommer behov av nya satsningar inom försvarei för syslem som samverkarmed flygplansystemel, såsom l.ex. stridsledningssystem, kommunikation samlbas- och underhållssystem. De resurser som satsas inom dessa informationsteknologiskaområden innebär även atl en väsentlig del av dessa kommer atl gå lilldatorutveckling och datoranskaffning, vid sidan av inomförsvarets ram. Prop.1984/85:220 128 FramlTir allt biir här framhållas behovet avdatorkapacitet för det s. k. strilsysiemcl, som kommer all bli akluelll förupphandling under sluiei av 1980- Uilei samt 1990-lalel. Vissa sysicmiekniskastudier liar redan påböijats. J.AS-flygplanel kommer au innehitlla åttavikligare datoriserade del-syslem med ire kaiegorier daiorer, som allasamarbetar. För au reducera koslnadema för utveckling och underhåll avdaiorsysiemens programvara hiir eu standardiserat datasysicmkoneepl. SDS 80,uivecklals. Denna datorutveckling, omfattande såväl maskin som piogramvarasaml metodik och kvalilel h:ir, som eu led i Industrigmppen J.\S (IG JAS)uiFaslelser om alt bl.a. medverka lill leknikspridning från J.AS-proJektel,presenterats för svenska myndigheter och induslri. Detta skedde i samarbele med Ingenjörsvelenskapsakademienoch STU på en s.k. temadag vid . Ytterligare trelek-nikspridningsdagar med informalionsleknologisk anknylning har redan genomförts,nämligen avseende CAD/CAM-teknik, reglérsystem och om beräkningar påsuperdatorer vid de lekniska högskolorna i Siockholm, resp. . Intressant i detta sammanhang är atl (ERA) lill industridepartementet har inkommii med en ansökan om medellill ett civilt leknikupphandlingsprojekl där dalorkoncept (SDS80) skall utgöra stommen i etl avioniksystem för framtida civilaflygplanprojekt. I projektet dellar förutom ERA även Scandinavian AirlinesSystem, och luftfartsverket. Utöver de nämnda informationsteknologiska aktiviteternahar ERA ulfäst sig att sysselsätta vardera 50 personer vid tvänya mjukvamhus i sysselsättningssvaga regioner. Etl av dessa skulle lokaliserastill . ERA har efler överenskommelse med chefen förindustridepartementet startat tre mjukvaruhus i dels , dels ochdels Karistad. Vid de två sisinämnda skall senast varderasysselsättas minst 25 personer. Tillsammans vid de tie enhelerna har redandrygl 100 personer anställts. Genom de utfästelser som gjorts av IG JAS olika utländskaunderieverantörer om industriell samverkan med svensk industri finns företagmed omfattande informationsleknologiskt kunnande. Inom ramen för dessautfästelser har även projekt med informaflonsleknologiskt innehåll kommit flllstånd. Jag övergår nu till att något beröra etl annat område medhögl informationsleknologiskt innehåll, rymdområdel. Svensk Rymdverksamhet bedrivs såväl nationellt sominternationellt. I den nationella rymdverksamheten dominerar Tele-X projektetsom Prop.1984/85:220 !29 syfiar lill uppsändande av en exiierimeniell salellil fördirek!-TV och dai;'video överiöring. Den uärm;iie uiforniningen av experimentenäier-siäi ail definiera. bedrivs i samarbete med .Norge ocli tillviss del i"iuland. tVit annal ston nationellt verksamhelsområde ärfjärranalys som omfaltar säviii daiamoiiagning i fiån amerikanskasalelliier som avancerad dalo.riserad bildbehandling av dessa daia. Del senareområdel har laek vare rymdsalsningen kraftig! Pä det inlernationella planet dominerar deltagandet i deleuropeiska CS.A-samarbetel (European space Agency) som lell lili det numeraoperativa samarbele inom Eulelsal och omfattar vidareulveckling pålelesaiellil-omi'ädet. Vidare är sedan 20 är ES.A ledande i när delgäller inibrande och uiveckling av sysiem för daloriseiad informationssökning. Många av de frågor som aklualiseras avinformationsteknologins (IT) utveckling och användning har en inlernalionellkaraklär. Detta ställer krav på ell aktivi inlernationellt samarbele för atlfrämja ulvecklingen och lösa de problem som kan uppstå. 1 del följande tas i första hand upp multilateraltinternaflonelll samarbete inom , och Detla skall ses som en redovisningav det mer formaliserade samarbete som deltar i/alternativt söker deltai inom IT-området. Därutöver förekommer elt stort internationellt utbytebeiräffande FoU på olika nivåer, bl.a. med Förenta Stater.Uppmärksammade svenska forskningsavsnitt härvidlag är reglerteknik,bildbehandling och datalogi. Nordiska minislenrädet anlog dennordiska handlingsplanen på dataleknologiområdet (NU 1984:1). 1handlingsplanen har ministerrådet - med beaklande av Nordiska rådelssynpunkter på minister-rådsförslagei - formulerat ramama för en nordisksamarbelspolilik på dataområdet. Handlingsplanen skall - fr. o. m.1985 - vara etl instrument, för atl få fram lämpliga nordiska samarbelsprojektinom sammanlagt sju priorilerade områden. Del är samarbetsministrarna ochställ-företrädarkommittén som har det övergripande samordningsansvaret förhandlingsplanen. Det löpande arbetet med att förverkliga dess intentionerbedrivs i tre huvudsakliga block; - Induslriellforskning och utveckling - Utbildning ochgmndläggande forskning Ansvarei för det konkreta arbelet med all förverkligahandlingsplanens 9 1984/85. Prop.1984/85:220 130 inlenlioner inom dessa tre block vilar pä olika organ. Del iir Nordisk Industrifond som, tillsammans med NORDFORSK, har fälluppdritgel al! - under ämbelsmannakommiltén för indusiripolilik drivadelprogram met för slöd lil! industriell forskning och utveckling. I3en s.k. D.AKU-gruppen (Siyringsgiaippen för nordisksamarbejde om dataieknologi indenfor kulturområdel) och kultursekrelariaiet iKöpenhamn svaiar för huvuddelen av samarbelel inom områdena ulhildning ochgrundläggande forskning. Här spelar ocksä Nordiska forskningspoliliska rfulelen belydelsefull roll. Del löpande arbelel adminisirei-as inomi de övrigapriorilerade områdena - under minislerrådets slällförelrädarkommitié - av etlrådgivande ut skott i datafriigor. handlingsplanen har minisleiTådel förklarat sig berettall satsa i storieksordningen IOO milj. norska kr. (NOK)på etl särskilt program för slöd lill industriell forskning och utveckling. Fördel första året (1985) hade ministerrådet indikativl avsatt 20 milj. Genomsen.are beslut har ministerrådet anslagit 15 milj. NOK till programmet, medan 5milj. NOK avses bli använda för att starta arbetet med industriministrarnasprincipprogram om teknisk FoU- samarbele. I enlighel med handlingsplanen har ansvarigasamarbetsorgan inom industrisektorn lämnat etl underlag förministerrådets beslul om närmare riktlinjer för programmet. Sådana rikllinjerhar godkänls av industriministrama och fastställts av samarbetsministrarnaden . Det bör framhållas att de medel som ministerrädei siktarpå att satsa inte utgör av den sammanlagdanationella offentliga insatsen på områdel enbart . Härav följer attmedlen inte kan räcka till för något väsentligt fristående nordisktutvecklingsarbete. Däremoi kan den nordiska salsningen skapa samverkan mellannationella program och därigenom bidra till bättre resursutnyttjande och ivissa fall möjliggöra gemensaml deltagande i större inlemalionella program. Målen för delblocket industriell forskning och utvecklingär: - det skall bidratill att höja kompetensnivån och konkurrenskraften i nordisk industri;programmet skall vända sig främst till eleklronik- och dataindustrin men ävenannan industri, som tillämpar avancerad elektronik- och datateknologi i sinasystem och produkter skall kunna omfattas av programmet; - del skall iförsta hand utgå från pågående och planerade nationella program; genom insatsermed nordiska medel skall man sträva lill att relevanta delar av dessa programgenomförs i nordisk samverkan; i andra hand skall programmet kunna inrymmakompletterande insatser, - det skall bildagrund för ett mer långsiktigl nordiskt industriellt samarbete. Prop.1984/85:220 131 .A.i';svai'Ci för all adminislrera \'crksa;nhclen åligeci'Nordisk Induslri-fond. .'\rbeiei med alt la fram undei-lag förp! 'ogrami"örslaget utförs gemensam! av NORDFORSK ocit NoidiskLnduslrifond. För della -ubeic finns en pinne! 'iiigsgrupp med represenlanlerföi' naiionella organ. Arbeiei skali ske i samråd med förelriidare föreleklronik- oeh dalaiiidusirin. Eu pro-grani;"örsiag av.seende år I9.S5skiill laggas fram för Noi'diska ämbeisman-nakommillén för industripolitik snaraslefter ärsski.ftel . f>et andra blocket, uibildning ock grundläggandeforskning, har lidigare redovisals av chefen förutbildningsdepanenienlel. Del iredje blocket, övriga prioriterade områden, omfattarföljande prioriterade områden: - Byggsekioi'n - Teknikupphandling(utvecklingskonlraki) - Slandardisering:handelsprocedurer: lagsliflning o Arbetsmarknad, sysselsättning, yrkesutbildning m. m. oArbelsmiljö och medbeslämmande o Regionalpolitik - Den socialasekiom inkl. hjälpmedel för handikappade - Den offentligaförvaltningen. Arbetet med dessa områden följs och samordnas, som nämnlslidigare, av Nordiska minislerrådets ställföreträdarkommitlé, som bislås av delrådgivande utskottet i dalafrågor. För olika ändamål inom dessa områden har minislerrådelunder avsatt sammanlagt 2 milj. Motsvarande belopp för är6,4 milj. Dessa resurser, som ocksä skall täcka behovel avsekrelarials-resurser, måste anses som mycket begränsade i relalion lillbehoven. De är i försia hand avsedda som en slimulans lill all startasamarbelsprojekt, som successivi kan övergå i fasiare former med huvudsakligflnansiering från andra källor än den gemensamma nordiska budgeien, (Organisaflon for Economic Co-operaiion andDevelopmeni) har såsom medlemmar ländema i Västereuropa, FörentaSiater, , , och samt EG. är därför etlför vitalt fomm för frågor om informationsteknologins (IT) utvecklingoch användning. IT-områdel behandlas huvudsaklingen inom direktoratel förleknik. vetenskap och industri. Detla direktorat omfattar ire för IT-områdetrelevanta kommitlér nämligen. (), Kommitténför vetenskap och teknik (,CSTP) och (andCommunications Policy, ICCP). Indusirikommiitén ägnar bl.a. uppmärksamhet åt industripolitiska Prop.1.984,'85:220 132 aspekler oeh har genomfört sludier av robotanvändning,lelekommunika-flonsiitruslningsinduslrin. Vetenskaps- och leknikkominiiicn, CSTP, lar upp olikaaspekler pä FoU-polilik. Forskning oeh teknikutveckling inom IT-omrädel kommeralll mer i fokus för de analyser som görs i kominiiién. Handel med högteknologiprodukter, anpassning avforskningssystem och sociala effekter av ny teknologi iir exempei påsludieomn°iden. ICCP-konimitién har eu bredai"e mandal och dessarbele omfattar ekonomiska, juridiska och sociala aspekler på dataomi-ädel. IlCCP:s arbeie ingår policyfrågor rörande bl. a. lelekommunikalionstjänsler.dalaljänster, dalaflöden över gränserna, slalisiik pä daiaområdei,mjukvarufrägor, inlegrilel, juridiska frägor (bl.a. upphovsrätt), såibarhet,ekonoiniska och sociala eflckler av informalionsieknologin, Direkioraiets arbete på IT-om.rådei har koppling til!andra kommilléer inom som arbetar med t.ex. arbelsmarknadsuibildnings- ochhan-delsfrågor. Vidare hålls konflnueriigt konlakler på olika nivåer med arbelesom pågår i andra internationella fora t. ex. inom FN:s olika organ. Europarådetsaml organisationer på teleområdet. ICCP-arbetel har resulterat i två inlernationella policydokumeni inom dataområdet. antog riktlinjer förmedlemsstatemas skydd av den personliga iniegriteten. Riktiinjema avser atlgaraniera elt visst gemensamt minimiskydd för medborgama i OECD-länderna.Vidare antog ministerrådsmötet en deklaration om dataflöde övergränsema, som utgör en del i fortgående ansträngningar att främjafrihandel, induslriell och ekonomisk utveckling samt att motarbetaprolek-flonistiska tendenser. har aktivi medverkat i utarbetandet avdessa två dokumeni. De Europeiska Gemenskaperna, EG har initieratstrategier och program med syfte att utveckla industri, vetenskap och teknik imedlemsländema. Motivet är att siärka konkurrenskraften visavi och Japan.På informationsteknologiområdel föreligger flera olika, kompletterandeprogram. Det resursmässigl största programmet är ESPRIT, EuropeanStrategic Programme for Research and Developmeni in Infomralion Technology.Initiativet kom urspmngligen från 12 ledande data- och elektronikföretag inomEG. Ca är den beräknade totala kostnaden för perioden1984-88. De prioriterade områdena är mikroelektronik, avanceradinformationsbehandling, programvamteknik, kontorsautomation och datorslöddaproduktionssystem. ESPRIT avser s.k. "precompelitive", dvs. enkonkurrensneutral, forskning och utveckling som bedrivs i samarbete mellaninstitutioner och/eller företag från minst två medlemsländer per projekt. Storvikt läggs i programformuleringen vid möjlighelema att utnyttja de olikanationella IT-programmen som komplement. Prop.1984/85:220 133 har ännu inie välkomnats au delta, irois flerrjprojektförslag iVän sveiiska foretag. Dalahcliandling -år ell annai Eu-prog:"am sominriklals på slandardisering, uppliandiiiig i5ch forskiiingssamarbeie, incmbl. ;;, artificiell invelii-ceus- och- daiakommunikaiiorisoniiådena. eu dei samordnas insatserna bei;'iifiandedaiabeiiandling med COST-samarbetet. I COST, European Cooperation in the fieidof Scientific and , deltar tillsammans med nioandra euro-peiskii länder inkl. . Förutom dalabehandling är teleteknikeli slon sama.rbeisomiåde inom COST (ell liolal projekt). deltar viateleverket, Sloekolrns datamaskincenlrai m,fl. i dessa program, Euronei år ell av EG iniiieral datanät förinformationsförsörjning. är anslutet till detta nät,vilkel ger användare i lillgång iil! mer an 300 dalabaser i ocheuropeiska användare tillgång lill dalabaser i , Euronet kommer inom ennära framtid atl försvinna som elt separal näl och i slället ersättas avteleadministrationens allmänna dalanäi, som växer fram i , EG:sframlida arbele kommer därefler att koncenlreras pä ulvecklingen avinformationsförsörjningen i . Ansträngningarna görs f. n, all associeraSverige även framgenl i delta arbele. Jag hemställer atl regeringen bereder tillfälle atl ta del av den redovisninng jag lämnal om vissadatafrågor inom industridepartementets verksamhetsområde. Pirop.1984/85: 220 134 Sammanställning av remissyttranden över betänkaodetDalateknik och industriell förnyelse (SOU 1984:51) Vid remissbehandling av data- och elekironikkomntiiicns(, i 1978:04) sluibelänkande, "Datateknik och indusiiiel!förnyelse" har yttranden avgells av universiteis- och högskoleämbetet(UHÄ) - som bifogat yttranden från lekniska högskolan i (KHT),universiteten i , och och högskolan i -,skolöverslyrelsen (SO), (), , statensindustriverk (SIND), styrelsen Jör teknisk utveckling (STU), iMalmöhus län - som bifogal yttrande frän Handelskammare-, länsstyrelseni Nonbotiens län som bifogal yllranden från Norrlandsfonden, högskolan iLuleå och utvecklingsfonden i Norbotiens län-, datadelegationen, statskontoret.Svenska arbetsgivareföreningen (), (),i (LO), Tjänstemännens central organisalion (TCO),Centralorganisationen /SR som bifogat yttranden frän DIK-förbundel,() och , Sverigeshanlverks- och induslriorganisalion Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen),Telefonakliebolaget , , - som bifogalyttrande från Svenska Utvecklingsakliebolagel (SU) - och (). Sammanställningen är indelad i ell avsnitt med yttrandenfrån företag och affärsverk, ett med yttranden från orgariisafloner och ett medyttranden från myndigheter. Slutligen redovisas synpunkter från de remissinslansersom yttrat sig över avsnittet S .mordning av dalafrågor i industripolitiken iDEK:s slutbetänkande. Synpunkter från företag och affärsverk Telefonakliebolaget konstaterar all arbetat har verkligheten förändrats, liksom somliga av de begreppsom har rört sig med. Detla gäller bl.a. inverkan på produktsortimentet,produktutvecklingsfilosofin, produktionsmedlen och produktionsstyrningen.Ericsson anser att elt basteknologiskt vetande liksom allmän forskar-ochingenjörskompetens måste ullhandahållas av samhällel.