prop · G80346 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringenbeslular i enlighet med föredragandens hemställan. 1984/85:46 32 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande promemoria (PM nr 8) Narkotikastrafflagen m.m. Efterremiss har yttranden över promemoria (PM nr 8)Narkotikastrafflagen m.m. avgetts av , hovrätten för NedreNorrland, och tingsrätter, riksåklagaren (),(), , brottsförebyggande rådet(BRÅ), , generallullstyrelsen, ,, , , , . Föreningen , FöreningenSveriges polischefer. iSverige (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, åt läkemedelsmissbrukare (RFHL), RiksförbundetNarkolikafritl Samhälle (RNS), och Skola (RHS). Föreningen ochFöreningen har avgett ett gemensamt yttrande. RÅhar överlämnat yttranden från överåklagarna i , och åklagardistriktsaml från länsåklagarmyndighelerna i , ochGotlands län och län. i har vid siltyttrande fogat etl yttrande av den i länet särskilt förordnade åklagaren inarkotikamål di-siriktsåklagaren . En skrivelse har inkommit från Blåbandsrö-relseni . Prop.1984/85:46 33 Förteckning över remissinstanser som avgett yttrande promemoria (PM nr 11) Insatser inom kriminalvården m. m. Efterremiss har yttranden över promemoria (PM nr II) Insatser inom kriminalvården m.m. avgells av , kammarrätteni , riksåklagaren (), (), ,brottsförebyggande rådet (BRÅ), , socialberedningen (S 1980:07),ombudsmän (), . (), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO) och åt låkemeddsmissbrukare (RFHL).SACO/SR och LO har vid sina yttranden fogat yttranden av Förbundet resp. . 3 1984/85. Lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64) Härigenomföreskrivs alt 1,2 och 4 S§ narkotikastrafflagen (1968:64) skall ha nedanangivna lydelse. 1. överlåter narkotika, 2. framställer narkotika som är avsedd för missbruk, 3. förvärvar narkotika i överlåtel sesyfte, 4. anskaffar,bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattningmed narkotika som inte är avsedd för eget bruk, 5. bjuder ulnarkotika lill försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika,förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådanål-gärd, om förfarandet är ägnat alt främja narkotikahandel, eller döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabrott tillböler eller fängelse i högst . Är brott som avses i I § alt anse som ringa, skall för narkolikaförseelsedömas till böler. 1. överlåternarkotika, 2. framställernarkotika som är avsedd för missbruk, 3. förvärvarnarkotika i överiålel-sesyfie, 4. anskaffar,bearbetar, förpackar, transporterar, förvarar eller tar annan sådan befattningmed narkotika som inle år avsedd för eget bruk, 5. bjuder utnarkotika lill försäljning, förvarar eller befordrar vederlag för narkotika,förmedlar kontakter mellan säljare och köpare eller företar någon annan sådanål-gärd, om förfarandet är ägnat att främja narkotikahandel, eller döms, om gärningen sker uppsåtligen, för narkotikabroll tillfängelse i högsl . Är brott som avses i 1 § all anse som ringa, döms lill bölereller fängelse . Förförsök, förberedelse eller stämpling lill narkoiikabroti eller grovtnarkotikabrott döms, om gärningen, avser annal än innehav, lill ansvar enligl23 kap. . För försökeller förberedelse tUl narkotikabrott eller grovt narkotikabrott liksom för stämplingtill narkotikabrott, som inte är att anse som ringa, eller till grovt narkolika- ' Senaste lydelse 1983:363. ' Senaste lydelse 1983:363. brott döms, om gärningen, avser annat än innehav, tillansvar enligt 23 kap. . Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling Härigenomföreskrivs alt 1, 2, 8 och 24 §§ lagen (1960:418) om straff för varusmugglingskall ha nedan angivna lydelse. Den som utan att giva det tillkänna hos vederbörligmyndighet till rikel inför eller från riket utför gods, för vilket tull ellerannan allmän avgift skall erläggas till statsverket eller som enliglstadgande i lag eller författning ej må införas eller utföras, dömes, om gämingensker uppsåtligen, för varusmuggling lill böter eller fängelse i högsl två år.Gäller gärningen narkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64)skall dömas till böler eller fängelse i högst . Den som ulan att ge det tillkänna hos vederbörlig myndigheltill riket inför eller från rikel utför gods, för vilket tull eller annanallmän avgift skall erläggas till statsverket eller som enligl stadgande i lageller författning ej må införas eller ulföras, döms, om gärningen sker uppsåtligen,för varusmuggling till böter eller fängelse i högsl . Gäller gärningennarkotika som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64) skall dömas tillfängelse i högst tre är. Första stycket gäller även, när någon genom att lämnaoriktig uppgift i tulldeklaration eller medelst annal vilseledande i sambandmed lullbehandling av gods uppsåtligen föranleder, alt tull eller annan allmänavgift undandrages statsverket eller alt gods införes eller ulföres i slrid molförbud. Ärvarusmuggling som avses i I § första slyckel med hänsyn till godsels värde ochövriga omsländigheler vid brottet att anse som ringa. Ärvarusmuggling som avses i I § första slyckel med hänsyn till godsets värde ochövriga omsiåndighe-ter vid broliel att anse som ringa. ' Senaste lydelse 1983:364. ' Senaste lydelse 1980: 1138. döms till böter, högsl . döms lill böter, högst . Gäller gärningennarkotika döms lill böter eller fängelse . För försöktill vamsmuggling dömes till ansvar enligl 23 kap. . Delsammagäller förberedelse eller stämpling till sådan smuggling av narkotika som ejär ringa. Hava flera medverkat lill annan i denna lag straffbelagdgärning än vamsmuggling som är ringa, gälla bestämmelserna i 23 kap. . För försöktill varusmuggling döms till ansvar enligl 23 kap. . Delsammagäller förberedelse //// varusmuggling avseende narkotika saml stämpling lillsådan varusmuggling avseende narkotika som inte är ringa. Har fleramedverkat lill annan i denna lag siraffbelagd gärning än varusmuggling som ärringa och sotn inle gäller narkotika, gäller bestämmelserna i 23 kap.brottsbalken. I målrörande brott enligt författningar, vilkas efterlevnad har attövervaka, må, om ej svårare straff än böler kan följa å brottet, talan föras avbefattningshavare vid som generallullstyrelsen beslämmer. Sådanbefattningshavare må ock såsom åklagare meddela förordnande enligl 21 §första stycket. 1 målrörande brott enligt författningar, vilkas efterlevnad har attövervaka, mä, om ej svårare straff än böter kan följa å brottet eller målet rörbrott som avses i 2 § andra meningen, talan föras av befattningshavare vidtullverket som generaltullstyrelsen bestämmer. Sädan befattningshavare må ocksåsom åklagare meddela förordnande enligl 21 § första slyckel. Vad nu stadgats skall icke lända lill inskränkning iallmän åklagares åtalsrätl i fråga om brott, som sagls. Denna lag träder i kraft den . - Senaste lydelse 1968; 6.S. Prop.1984/85:46 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård ianstalt Härigenomföreskrivs alt 6.3 § lagen (1974: 20.3) om kriminalvård i anstalt skall hanedan angivna lydelse. Belopp, som erhållits vid försäljning av omhändertagen egendom, tillfaller kronan. Pengar, som påträffas hos eller ankommer till en intagen i strid med vad som är särskilt föreskrivet om intagnas rätt att inneha pengar, skall omhändertas, om det inte år uppenbart obilligt. Omhändertagna pengar skall genom styresmannens försorg göras räntebärande men får ej disponeras av den intagne förrån vid anslaltsvårdens slut. om del inte föreligger särskilda skäl. Alkoholhaltiga dncker eller andra berusningsmedel, sompåträffas hos eller ankommer till inlagen eller medföres av den som skall inlagasi kriminalvårdsanstall. Med omhänderiagen egendom skallförfäras på sätt föreskrives i 3 .? lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltigadrycker m. m. Vad som sägs i första stycket gäller i tillämpliga delar äventilko-holhalliga drycker dier andra berusningsmedel, som utan alt känd ägarefinns påträffas inotn anstalt. Belämmdserna i första och andra slyckena får tillämpasäven i fråga om injektionsspruta eller kanyl som kan användas för insprutningi människokroppen Alkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel fåromhändertas. 1. om depåträffas hos en inlagen. 2. om eninlagen får dem sig tillsända, eller 3. om demedförs av någon som skall tas in i kriminalvårdsanstall. Alkoholhaltiga drycker eller andra berusningsmedel fårockså omhändertas om de påträffas inom anstalt utan alt det finns någon kändägare liU dem. Styresmannen skall låta förstöra eller försälja denomhändertagna egendomen enligl bestämmelserna om beslaglagen egendom i 2 H Iförsta stycket lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m. m. Belämmdserna i första-tredje styckena får tillämpas även ifråga om injeklionssprula eller kanyl som kan användas för insprutning i människokroppeneller i fråga om andra föremål som är särskilt ägnade all användas förmissbruk av eller annan befattning med narkotika. Belopp, som erhållits vid försäljning av omhändertagenegendom, tillfaller staten. Denna lag träder i kraft den . ' Prop.1984/85:46 38 Lag om kontroll av berusningsmedel på sjukhus Härigenom föreskrivs följande. 1 §Föreskrifterna i denna lag skall tillämpas vid de sjukhus eller delar avsjukhus som beslutar. 2 § Den som sökervärd eller är inlagen för vård får inle inneha alkoholhaltiga drycker ellerandra berusningsmedel. Han får inte heller inneha injektionssprutor ellerkanyler som kan användas för insprutning i människokroppen eller andra föremålsom är särskilt ägnade all användas för missbmk av eller annan befattning mednarkotika. 3 § Överläkarenpå sjukhuset får ställa följande villkor för att vårda någon för missbruk av beroendeframkallandemedel, om det behövs för alt hindra alt han har tillgång till sådana medeleller föremål som anges i 2 §. De villkor som avses är krav på 1. all patientenunderkastar sig kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning, 2. alt patientenmedger undersökning av vad han innehar eller får sig tillsänt. 4 § Sådana berusningsmedel och föremål som anges i 2 § färomhänder tas 1. om de påträffashos en intagen, 2. om en intagenfår dem sig tillsända, eller 3. om de medförsav någon som söker vård på sjukhuset. Sådana berusningsmedel eller föremål får också omhändertasom de påträffas utan all det finns någon känd ägare till dem. Överläkaren skall låta förstöra eller försälja denomhändertagna egendomen enligl bestämmelserna om beslagtagen egendom i 2 § 1första stycket lagen (1958: 205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m. m. Belopp som erhållits vid försäljningen skall tillfalla slalen. Denna lag träder i kraft den . Prop.1984/85:46 39 Närvarande: vice statsministern I. , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , , , , Lagrådsremiss om tullens befogenheter att undersökainnehållet i handresgods, m.m. () har i en skrivelse den 14september 1984 hemställt alt regeringen vidtar åtgärder för ändring itullagstiftningen, så att där uttryckligt anges att tulltjänsteman färundersöka handhagage, portföljer, handväskor och liknande ulan alt misstanke ombrott föreligger. Bakgrunden till GTS:s framställning är ett beslut av justitiekanslern() . Beslutet gällde vissa riksomfattande kontroller somtullen lät genomföra av etl slort antal resenärer . Vid dessa kontroller beordrades resenärerna bl. a. att visa upp innehålleti sina handväskor och plånböcker. Tullens primära syfte med kontrollinsatsernavar all fullgöra den uppgift man blivit ålagd i valutalagen (1939:350),nämligen alt övervaka efterlevnaden av utförselförbud, som meddelats med slödav bestämmelser i lagen. I sill beslut konstaterade JK all undersökning avhandväskor och plånböcker är alt betrakta som kroppsvisitation samt att omständighetemainte varil sådana att kontrollåtgärder av delta slag var tillåtna. Vid sitt uttalande all undersökning av bl.a. en handväskaår alt anse som kroppsvisitation hänvisade JK lill förarbelena till denuvarande reglerna om integritelsskydd i 2 kap. 6 § regeringsformen (RF) (prop.1975/76:209 s. 147, jfr SOU 1975:75 s. 144 f och 362, SOU 1978:34 s. 97 och prop.1978/79:195 s. 37 f). Till kroppsvisitation hänförs här bl.a. undersökning avnågons kläder och av del som någon har med sig, t. ex. handväska. Mot denna bakgrund lar jag nu upp frågan om tullensbefogenheter alt undersöka bagage och liknande, som resande har med sig när depasserar våra gränser. Prop.1984/85:46 40 Mitt förslag: 1 varusniugglingslagen föreskrivs att tullenhar rätt att undersöka utlandsresenärers handresgods, säsom resväskor och portföljer,saml handväskor och liknande ulan all misstanke om oegentligheter föreliggereller s. k. skärpt tullkontroll beslutats. Sammanfattning av skälen för mitt förslag: Det är av stor vikt att kontrollen av in- och utförsel avvissa varor, särskilt narkotika, vapen och andra lärliga varor, är effektiv. Enmycket viktig kontrollmetod är tullens stickprovsvisa undersökningar av vadresenärerna har med sig i väskor m. m. Tullen bör därför ges en otvetydig rättatt ulföra sådana undersökningar. Skälen för mitt förslag: Till Slöd för sin framställning har GTS anfört bl. Tullverkels möjligheter att förhindra narkotikasmugglingoch annan varusmuggling i samband med resandeirafik måste ses mot bakgrund avall ca 20 miljoner resande inreser lill landet och att de lullresursersom står till förfogande för klarering och kontroll av denna trafik utgörs avca 700 luUbevakningsijänsiemän. Kontrollverksamheten måsle av det skälet iavsevärd mån bygga på att en preventiv effekl uppkommer genom förekomsten avstickprovskontroll av resandes handbagage och dylikt. Förekomsten av dennapreventivt verkande kontroll är av större betydelse för att förhindra smugglingsbroliän de direkta ingripanden som grundas på brottsmisstanke. Enligl beslagsslatisliken gjorde tullmyndigheterna ca 14000 beslag , varav ca 1 300 avsåg narkotika. Flertalet avbeslagen har gjorts vid kontroll av resandeirafiken. Effektiviteten avtullverkets kontrollverksamhet bör dock givetvis inte bedömas på grundval avantalet beslag utan del avgörande måttet på effektiviteten bör snarare vara ivad mån förefintligheten av gränskontrollen haft en avhållande effekl pä presumtivasmugglare. En bedömning av sådana förhållanden låter sig emellertid knappastgöras med någon slörre grad av säkerhet. Enligl styrelsens uppfallning har bl. a.stickprovskontrollen av resandes handbagage m. m. en stark preventiv effekl.Uppenbarligen blir det katastrofala följder för bekämpningen av narkotikasmugghngom tullmyndigheterna, på grund av brister och oklarheter i tullagstiftningen,inte anser sig kunna undersöka handbagage, portföljer, handväskor och dylika förva-ringsutrymmenannal än i de fall en direkl brollsmisslanke föreligger. Del är här även attmärka att sådana undersökningar ofta leder till iakttagelser som ger grund förden grad av misstanke som behövs för kroppsvisitation i ursprunglig mening,dvs. undersökning av vad någon bär på sig i kläder etc. 1984/85:46 41 Enså fatal lucka i kontrollsystemet kommer utan tvekan att framgångsriktutnyttjas av narkotikasmugglare. Det är därför av utomordentlig vikt att detskyndsamt genomförs sådana ändringar i tullagstiftningen att därav klart ochuttryckligt framgår att tulltjänsteman får undersöka handbagage, portfölj,handväska m. m. utan att misstanke om brott föreligger. När det gällerundersökning av vad någon bär i kläderna eller på kroppen bör dock någon gradav misstanke av smugglingsbrott föreligga liksom . Desvenska tullmyndigheterna har ansett sig ha stöd i tullagstiftningen förundersökning av handresgods m.m. dvs. i en lagstiftning som tillkom före denutvidgning av kroppsvisitationsbegreppet som anses gälla sedan 1977.Förevarande slag av tullkontrollålgärder är naturligtvis på intet sätt unikaför , vilket var och en som passerat tullgränser i skilda länder kanvittna om. Det intrång som resenärerna utsätts för genom tullens kontroll avhandbagage o.d. måste betraktas som lindrigt. Den resande allmänheten lordeockså i regel acceptera och normalt ha förståelse för att denna form av tullkontroUmåste förekomma vid gränspassage om efterlevnaden av viktiga införsel- ochutförselförbud skall kunna övervakas. Del bakomliggande syftet med gränsskyddsåtgärderna,dvs. att förhindra spridning av hälso-, miljö- och allmänfarliga varor(exempelvis narkotika, gift och vapen) m. m. torde av de flesta anses uppvägadet besvär som kan vara förknippat med ifrågavarande undersökningar av väskor m.m. Allmännabestämmelser om tullens befogenheter att kontroUera varor m.m. som förs in ieller ut ur landet finns i tullagen (1973:670) och tullsladgan (1973:671).Några bestämmelser som uttryckligen behandlar rätten att undersöka bagage ochliknande som resande har med sig innehåller inle dessa författningar.Befogenheten att undersöka väskor m. m. har i praktiken ansetts följa av den aUmännabestämmelsen i 36 § tullagen om rätt att undersöka varor, som förs in i landet. Bestämmelserom tulltjänstemäns rätt att utföra kroppsvisitation finns i 19 §varusmugglingslagen. I första stycket första meningen föreskrivs att tulltjänstemanfår företa kroppsvisitation, om del förekommer anledning mol en ullandsresenäratt han har på sig gods som enligt lagen är underkastat beslag. 1 förstastycket andra meningen föreskrivs att vissa tullbevak-ningschefer får beslutaom skärpt tullkontroll beträffande var och en som kommer från utlandet ellerskall resa ut ur landel och färdas med viss lägenhet eller ankommer under visstid eller till viss plats. En sådan skärpt tullkontroll får innefatta kroppsvisitation.Fömtsättningarna för ett beslut om skärpt tullkontroll är dock attförhållandena med avseende på resande-trafiken "med viss lägenhet ellerför viss tidrymd å någon plats" är sådana att skärpningen framstår som"oundgängligen nödvändig". Ifråga om möjlighetema att beordra skärpt tullkontroll uttalar JK i det tidigarenämnda beslutet, att det i allmänhet skaU vara fråga om en relativt begränsadaktion, och att det måste finnas särskUd anledning att anta att smuggelgodsskall påträffas vid kontrollen. Det måste alltså förväntas att någon ellernågra i en större men ändå med hänsyn till färdlägenhet, färdväg eller restidbestämd grupp kan föra med sig smuggelgods. 4 1984/85. Prop.1984/85:46 42 omständigheter som tullens skyldighet att övervakagränstrafiken, nödvändigheten av preventivt verkande stickprovskontroller ochbehovet av kroppsvisitation som medel för alt kunna utföra kontroll kan enliglJK: s uppfallning inle motivera att skärpt kontroll beordras. Jag har ingen anledning all ifrågasätta JK: s tolkning avbestämmelserna om tullens kontrollbefogenheter. Den gällande ordningen fär alllsäanses innebära all tullen saknar möjlighel att, utan att konkret misstanke om oegentlighetföreligger eller skärpt lullkontroll av sårskild anledning har beordrats,undersöka innehållet i handväskor och liknande, som resande har med sig,oavsett om undersökningen gäller valuta, narkotika, vapen eller andra varor. Jag delar GTS: s uppfaltning all stickprovsundersökningar- åtminstone om de genomförs med viss frekvens - har en starkt preventiv verkanpå benägenheten alt smuggla in varor i landet. 1 sammanhangel är också viktigtalt betona att tullen i praktiken är hänvisad till att nästan helt använda sigav stickprovsundersökningar - vid sidan av direkta iakitagel-ser, tips ochspaningsinformation - för att förhindra smugglingsbroli inom den s.k.resandetrafiken. Det är således av största vikt au tullen - i enlighet med vadsom också torde vara inlernalionell praxis har befogenheter att utföraverksamma rutinkontroller av det här slaget. En motsatt ståndpunkt i dennafråga skulle sannolikt leda till den yttersi betänkliga situationen att t.ex.narkotika till och med i stora mängder tämligen riskfritt skulle kunna föras intill landet. Säsom framgått av del jag redan sagt innebär denlagtolkning som har gjorts att det finns möjlighet att stickprovsvis undersökahandväskor och företa annan kroppsvisitation endasl inom ramen för den skärptatullkontrollen. Mot bakgrund av alt förutsättningar för att beordra skärptkontroll kan antas föreligga endast undantagsvis, är denna bestämmelses tillämpningsområdealltför begränsat för att bestämmelsen skall kunna utgöra grund för verksammakontrollinsatser av del slag jag nu syftar på. Det intrång iintegritetshänseende som en kontroll av handväskor och liknande som en resandehar med sig kan anses förorsaka måsle bedömas som lindrigt och bör accepterasmed hänsyn till det ytterst angelägna intresset av att ha en verksam kontroll molinförseln av narkotika, vapen och andra farliga varor. En lagändring bör därförgenomföras, som ger tullen räll all undersöka resenärers handväskor ochliknande utan att misstanke om oegentligheter föreligger eller skärpttullkontroll beordrats. En sådan ändring innebär inte att tullenskontrollinsatser skärps i förhållande till den i praktiken bedrivnakontrollverksamheten. Såsom framgår av GTS: s skrivelse har man innan JKmeddelade sitt beslul utgått från att sådana kontrollbefogenheter förelegat enliglredan gällande författningar och kontroller av denna art har utförts av tullensbevakningspersonal i t.ex. de s. k. tullfiltren på flygplatser och i hamnar. Mot bakgrund av uttalandel i förarbelena till 2 kap. 6 §RF och för alt få 1984/85:46 43 ensamlad reglering av tullens befogenheter all undersöka olika väskor m. m., somresande har med sig när de färdas över våra gränser, anser jag del lämpligt attlåta bestämmelsen omfatta väskor och andra föremål som tjänar samma syfte somen väska, och som den resande inte bär i eller innanför kläderna. Hit hänförjag då, förutom resväskor och handväskor, ryggsäckar, portföljer, bågar,kassar, påsar, korgar, axelremsväskor, handledsväskor m.m. Bestämmelsen börkunna tillämpas oavsett om en väska etc. är stängd eller inte. Enbestämmelse av denna innebörd kan lämpligen tas in som ett nytt andra stycke i19 § varusmugglingslagen efter de nuvarande bestämmelserna om kroppsvisitation.Bestämmelsen i 36 § tullagen kommer då i praktiken att ha betydelse endast närdet gäller kontroll av in- och utförsel av annat gods än sådani som omfattas avden föreslagna beslämmelsen. Detfinns anledning att betona att den lagändring som jag nu har förordat endaslavser att lagfästa de befogenheter som tulltjänstemannen i praxis haransetts ha och som använts för alt utan att särskild misstanke om brottföreligger eller s. k. skärpt tullkontroll har beordrats - undersökaresenärers resgods, handväskor etc. Destora resandeströmmarna till och från går över ett fåtal platser,framför allt färjelägen och flygplatser. KontroUen utförs där av tullensbevakningspersonal under direkt ledning av en förman. Den mtinmässiga kontroUensker genom stickprovsvisa undersökningar av resenärer. I vissa fall kan delfinnas anledning att rikta särskUd uppmärksamhet mot t.ex. passagerare från enviss avgångsort. Förmannen ger då instmktioner härom. Omen riktad, mer koncentrerad kontrollinsats vid något tUlfälle bedöms nödvändig- t. ex. för kontroll av flertalet passagerare som kommer till med enviss färja - kan den tjänsteman som utövar den lokala bevakningsledningen fattabeslut härom. Krävs en samlad regional kontrollinsats fattas beslut härom avbevakningschefen hos tulldirektionen i regionen. Denpraktiska ordning som har beskrivits är i allt väsentligt ändamålsenlig.Beroende på resurser, organisation m.m. är den kontrollverksamhet sominitieras av och styrs på lokal nivå den helt dominerande. Jag utgår därförfrån att den föreslagna lagstiftningen nästan uteslutande kommer att fåbetydelse för den lokalt initierade och styrda tullkontroUen. Medhänsyn tiU den praktiska ordning som tillämpas och till kravet på återhållsamhetäven vid användning av kontrollmetoder som innebär lindriga intrång i denpersonliga integriteten bör den föreslagna bestämmelsen i 19 § vamsmugglingslagenkompletteras med en bestämmelse om viss beslutsordning. Det bör ankomma på entjänsteman som utövar lokal eUer regional bevakningsledning att besluta omomfattningen av kontroUen.