prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Medel förjordbruksdeparlementets verksamhel har beräknats med utgångspunkt i etthuvudförslag för budgelåren 1985/86-1987/88. Resursminskningen fördelas med2%, I % och för resp. budgetär. Jag räknar med all resursminskningen i slortsett kan av genom pensionsavgångar. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för näsla budgelår lill . Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Jordhruksdeparlemenlei för budgetåret1985/86 anvisa elt förslagsanslag av 19083000kr. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 4 246424 3922000 4 198000 Lanlbruksråden har tilluppgift all inhämia och förmedla kunskaper om jordbrukel, skogsbruket ochfisket saml därmed sammanhängande näringar ävensom miljövården i de ländereller internationella organisationer som ingår i deras verksamhetsområden. F.n. är lanlbruksråden placerade i ,, , och . Prop.1984/85:100 Bilagall Beräknad ändring 1985/86 Ersättningar för resor till och -F 25 000 Ersällning för kostnader för Med hänvisning tillsammanslällningen hemsläller jag all regeringen föreslår alt till Lanibruksråd /86 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. Utöver utgifterna fördepartementets kommittéer bestrids från anslaget kostnaderna för miljövårdsberedningensamt beredningen för livsmedels-och näringsfrågor. Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten bör anslaget föras upp med 3,0milj. Jag hemställerall regeringen föreslår att till Kommilléer m. m. för budgetårel 1985/86anvisa elt reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 692690 1984/85 Anslag 500000 1985/86 Förslag 500000 Anslaget bör för näsla budgelår föras upp medoförändrai belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Exlra ulgiflerför /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilagall JORDBRUKETS RATIONALISERING M. 1983/84 Utgift 44472865 1984/85 Anslag 43962000 1985/86 Förslag 38088000 Lanlbrukssiyrelsen ärcenlral förvaltningsmyndighet för ärenden om lantbruket och lantbruketsrationalisering, trädgårdsnäringen och trädgårdsnäringens rationalisering,rennäringen och rennäringens rationalisering, slöd lill företag i glesbygd,kontroll och inspektion på växtskyddsom-rådet, den allmänna hälso- ochsjukvården bland husdjuren, djurskyddet saml velerinärväsendet, i den månsådana ärenden inte ankommer på annan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighetför lantbruksnämnderna och deras ortsombud, statens lanibrukskemiskalaboratorium samt distriktsveterinärorganisationen. Styrelsen är ocksåtillsynsmyndighet över avbytarverksamheten inom jordbruket, statensutsädeskontroll och de lokala frökontrollanstalter som är behöriga att utförastatsplombering av utsäde saml de lokala lantbrukskemiska kontrollanstaltervars stadgar styrelsen fastställt. Styrelsen skall vidare följa verksamhetenvid de hushållningssällskap för vilka styrelsen fastslällt stadgar. Lantbruksstyrelsen leds av en styrelse. Chef förlantbruksstyrelsen är en generaldirektör. Inom lanlbrukssiyrelsen finns fyraavdelningar, nämligen administraliva avdelningen, företagsavdelningen,växiodlingsavdelningen saml veterinär- och husdjursavdelningen. Dessutom finnsen planerings-och rådgivningsenhet, en enhet för internationella ärenden och eninformationsenhet. Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekoslnader) (-3 657000) (-4 273 000) -5 873 000 Medel från anslaget Stöd för oljeersättande ålgärder, m.m. Försålda formulär, blanketter 2 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilagall 18 1 rådandemarknadssituation för vissa jordbruksprodukter är möjligheterna begränsade atlförbättra jordbrukets resultat genom produktionsökning. Mol dennabakgrund kommer lantbruksverkels insalser även i fortsättningen attinriktas på att stimulera ålgärder som förbättrar effektivitet och ekonomi vid deenskilda förelagen utan höjning av produktionsvolymen. Det är även under denärmaste åren angeläget alt lanibruksverkel genom olika åtgärder stödjer dejordbruks- och Irädgärdsföretag som hamnat i ekonomiska svårigheter lillföljd av stora invesleringar och höga räntekostnader. rådgivning kommer i ökadutsträckning all inriktas mot en ekonomisk helhetssyn på företagen samtidigtsom jordbrukarens roll som företagare betonas. Möjligheterna atlförbättra fastighetssirukturen inom jord- och skogsbruket har varil föremål för enstatlig utredning. 1 belänkandel (SOU1983:71) lämnar strukturulredningen förslag till ålgärder för atl åsladkomma en förbältrad faslighetsstruktur.Ulredningen konstaterar bl.a. atl behovel aven förbättrad arrondering är särskilt stort vad gäller skogsmark.Lanibruksverkel planerar därför all ge ökat utrymme för insatser inom den skogliga strukturrationaliseringen ide delar av landet där faslighets- och ägarspliltringen är slor. Under de senasteåren har kraven skärpts när det gäller livsmedelsprodukternas kvalitet samtproduktionsmetoder och resursutnyttjande som innebärskonsamhel mol människor, djur, mark och miljö. Lanibruksverkel kommer altverka för en anpassning av jordbruksproduktionen för all möta dessakrav. Den avstatsmakterna fastlagda budgetpolitiken har för lantbruksstyrelsens del inneburiten årlig nedskärning av resurserna motsvarande . Nedskärningarna hari huvudsak skett genom vakanshållning av tjänster i samband med naturligavgång. Möjligheterna all genom resursplanering anpassa nedskärningarna efler behovel av resurser i olika länoch inom olika verksamhetsområden harhärvid ulnylljals. Den naturliga avgången har dock inle hell motsvarat den mest lämpliga minskningen avresurserna. Dessa problem harsuccessivt accentuerats i takt med alt resurserna minskals ochnyrekryteringen starkt begränsats. Lanlbrukssiyrelsenhar mot bakgrund av vad som anförts valt att redovisa etl huvudförslag sominnebär en anslagsnivå som ulgör pris- och löneomräknat anslag minskat med 5%över en treårsperiod. Härigenom kommerden långsiktiga personalplaneringen att underlättas. Enligtlantbruksstyrelsens bedömning är dock ytterligare resursminskningar svårgenomförbara de närmaste åren.Mol denna bakgrund hemställerlanlbrukssiyrelsen som elt alternativ till huvudförslaget att myndighetsanslagen inte blir föremål förytterligare besparingar som långtidsbedömningen omfattar. Prop.1984/85:100 Bilagall 19 Lanlbrukssiyrelsenföreslår också atl växiinspekiionsverksamhelen som till största delen äravgifisbelagd och vars verksamhel kan variera på grund av volymförändringarskall redovisas som en särskild post under anslaget. Genom beslut av (prop. 1983/84; 191, JoU37, rskr4l6) skall lantbruksnämnderna genomavgiftsfinansiering av rådgivningen la in lOmilj. per år.Lanlbrukssiyrelsen har utarbetat preliminära rikllinjer för hurlantbruksnämndernas arbele med den ökade avgiftsfinansieringen av rådgivningenbör bedrivas. Lantbruksstyrelsen har isin anslagsframslällning redovisal etl huvudförslag som omfattar budgetåren1985/86-1987/88. Medelsbehovel har därvid i enlighel med regeringensanvisningar beräknats i en prisnivå som ulgör pris- och löneomräknat anslag förbudgetårel 1984/85 minskal . Styrelsen har redovisal alt nedskärningarvid en tillämpning av huvudförslagel bör fördelas på de tre åren med 2, 2resp. Jag föreslår atl anslagel beräknas i enlighet härmed.Lantbruksslyrelsens verksamhet bör således även för nästa budgetår beräknas meduigångspunkt i huvudförslaget. Jag bedömer atl delta kan genomföras genomfortsatta rationaliseringar. Jag har vidare under anslaget beräknal 110000 kr.för vissa uppgifter inom del ekonomiska försvaret. Lanlbrukssiyrelsen bör ifortsättningen fä redovisa växtskyddsverksam-heten under anslagel. Jag förordardärvid atl verksamhelen redovisas som en särskild post under anslaget. I detla sammanhang villjag ta upp frågan om den statliga rennäringsadministrationens lokalisering.Rennäringsfrågorna administreras cenlrall av lantbruksstyrelsen och regionaltav lantbruksnämnderna i . Dencenirala administrationen finns i och den regionala i Luleä, ochÖstersund. Två av lantbruksslyrelsens tjänstemän är placerade i resp.Umeå. Dessutom bedriver rennäringsenhelerna vid de två nordligastelantbruksnämnderna fältverksamhel vid lokalkontor. iVästerbottens län har elt lokalkontor i . iNorrbottens län har lokalkonlor i , , , ,och . Efter beslut av (AU 1981/82; 23, rskr 388) uppdrog regeringen ål statskontoret all utredaförutsättningarna för alt lokalisera den cenirala rennäringsadminislralionentill . Vidare uppdrogs åt i atl ulredahur en flyttning kan genomföras av den regionala rennäringsadminislralionen iNorrbollens län från lill . Uppdragen har redovisats under åren1983 och 1984. Statskontoret har därvid bl.a. föreslagil all en ny cenlralmyndighet inrättas för rennäringslagstifiningens tillämpning. Prop.1984/85:100 Bilaga 11 20 i fortsättningen skall vara förstabesvärsinsians i frågor om upplåtelse av mark ovanför odlingsgränsen och inomrenbelesfjällen. De har därvid fåll elt blandat moliagan-de. Statskontoret,, , i Norrbottenslän och kommun har tillstyrktdem. Bl.a. , lanlbrukssiyrelsen, statens veterinärmedicinskaanstalt. och flertalet samebyar i länhar avstyrkt. Riksrevisionsverkel pekar bl.a. på alt nägra kostnadsberäkningarinte gjorts och att konsekvenserna för personal och anhöriga inte belysts.Inte heller har någon finansiering anvisais. Några remissinstanser har pekatpå att del från rennäringens synpunkl är olyckligl alt länsstyrelserna blirförsta besvärsinstans vid markupplåtelser. harpåpekat att en eventuell omlokalisering av rennäringsadministrationen bör skemed syfte att tjäna rennäringens intressen och behov och inle påregionalpolitiska grunder. Lantbruksstyrelsen anser bl.a. all en översyn avden statliga rennäringsadministrationen kan behöva komma lill stånd, menfrågan bör anstå lill dess all samerättsulredningen har lagl fram sina förslag. För egen del är jag inteberedd att nu la ställning lill förslagen. arbele kankomma att påverka utformningen av rennäringsadministrationen varför etlslutligt ställningstagande får tas när utredningen har lämnat sitt förslag. Med hänvisning lill vadjag nu har anförl hemsläller jag alt regeringen föreslår att tillLanlbruksstyrelsen för /86 anvisa ett förslagsanslag av38088000 kr. Jordbruks-, skogsbruks- och fiskeadministrativautredningen har lagt fram belänkandel (Ds Jo 1984; 14) Samordningav vissa resurser vid lantbruksnämnderna, skogsvårdsslyrelserna och den lokalafiskeriadministrationen. Ärendet bereds f. n. i . Jaghemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Lanlbruksnämn-derna för budgetårel 1985/86beräkna ell förslagsanslag av 212781000kr. 1984/85:100 Bilagall 21 Bidrag till Jordbrukets rationalisering, m.m. 1983 årslivsmedelskommitlé har lagl fram betänkandet (SOU 1984:86)Jordbruks- och livsmedelspolitik. Ärendel bereds f.n. i . Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan päsärskild proposition i ämnel, lill Bidrag till jordbrukets rationalisering, m.m. för budgetårel 1985/86 beräkna etl förslagsanslag av . Markförvärv för jordbrukets rationalisering 1983/84 Utgifl 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Jordfondensbokföringsmässiga värde uppgick den Ijuli 1984 lill 367 187000 kr.Lanlbruksstyrelsen disponerar dessutom en röriig kredit i riksgäldskontoretintill 25 milj. kr. t. o. m. den 30juni 1985. Jordfonden används föratt bestrida lantbruksnämndernas kostnader för fastighetsforvarv i samband medålgärder för yttre rationalisering på lantbrukets område. Jordfonden får dessutom ienlighet med vad chefen för anfört i prop. 1972; I(bil. 11 s. 158) användas för invesleringar på de fastigheter som av statenupplåts till sambruksföreningar. Lantbruksstyrelsendisponerar även en särskild rörlig kredil hos i avvaklan påförsäljning av sådan mark, främst skogsmark, som förvärvats från huvudsakligenolika skogsföretag, för ändamål som angivits i prop. 1978/79; 101 och medbeaktande av vad som anförts i prop. 1982/83: 100 (bil. 11 s. 23). /85 disponerar lanlbruksstyrelsen 75 milj. kr. Krediten ärunder avveckling. Jordfonden utgör etleffektivt och viktigt hjälpmedel för jord- och skogsbruketsstrukturrationalisering. Med denna kan lantbruksnämnderna bedriva en aktivinköps- och försäljningsverksamhel. Jordfonden är nödvändigför alt kunna genomföra större omarrondering-ar i bl. Fördessa krävs att berörda lantbruksnämnder disponerar en omfattande markreserv iområdet. Del tar relativt all bygga upp denna. Markreserver för slörreomarronderingar kommmer därför atl belasta jordfonden under lång lid.Huvuddelen av denna mark ulgörs av skogsmark. Del är därför särskilt angelägetatl omarrondering-arna kommer till stånd. projekterar f.n. isamråd med berörda länsmyndigheter nya omfattande omarronderingar i bl. a.Kopparbergs, och . Prop.1984/85:100 Bilagall 22 Omsättningen på fastighetsmarknaden harunder ökal och är f. n. hög.Detta återspeglas i såväl antalet ansökningar om jordför-värvstillslånd som anlalel lill lantbruksnämnderna hembjudna fasligheler avbetydelse för strukturrationalisering. Kraven på jordfondsmedel kommerdärför alt vara ökande. Försäljningsverksamhetenär oförändrai hög. För att klara den successiva avvecklingen av den mark somförvärvals med hjälp av den särskilda rörliga krediten har i första hand denna mark försålts.Detta har inneburit alt inköpen på jordfonden i kronor räknal är större änförsäljningarna. Jordfondens likviditet har däri"ör minskat. Vissa svårsåldafastigheter som inköpts med hjälp av den särskilda rörliga krediten kommer under budgetårelalt överföras lill jordfonden. Detla i kombination med den sjunkandelikviditeten innebär atl den rörligakrediten intill 25milj. torde komma all få ulnyttjas underbudgetåret. Lantbruksstyrelsenanser det angeläget atl inköps- och försäljningsverksamheten ävenfortsättningsvis kan ligga på en hög nivå. Ägo- och ägarstrukturen är istora delar av landet hell otillfredsställande, inte minst vad gäller skogsmarken.Del är därför viktigt alt lantbruksnämnderna långsiktigt kan bedriva en aklivinköpsverksamhet. Med utnyttjande avden särskilda rörliga krediten för förvärv av främst skogsmark hade vidutgången av markförvärv gjorts för 4l2milj.kr. Totalthar 2300ha åker och 84000ha skogsmark förvärvats. Försäljningen har även under /84fortsatt på elt tillfredsställande sätt. En koncentration av resursertill dessa försäljningar har medfört att denuinyttjade krediten understiger 75 milj. kr. den Ijuli 1984. Dennakoncentration har dock medfört att vissa lantbruksnämnder har fått mindre tid för bl.a. försäljningar frånjordfonden. Försäljningarna kräver också allt större insatser då den mesllätlsålda marken är avyttrad. Lanlbruksstyrelsen beräknar att huvuddelen avmarkinnehavet skall kunna avvecklas under /85. Vissaarealer beräknas dock vara osålda vid dennatidpunkt. Det är också av denna anledning nödvändigl att styrelsen disponerarden kredit om högst 25 milj. kr. som är knuten till jordfonden även efter så attdenna mark kan överföras till jordfonden. Lantbruksstyrelsen föreslår att densärskilda rörliga krediten upphör i och med utgången av /85. Lantbruksnämndernas inköps- ochförsäljningsverksamhet, som sker medanlitande av jordfonden, är av betydelse för jordbrukets rationalisering. Fonden uppgår f. n. till närmare 370milj.kr. Lantbruksstyrelsen disponerar dessutom en röriig kredit iriksgäldskontoret intill 25milj. t. o. m. den 30juni 1985 förjordfondsändamål. Lantbruksstyrelsenarbetar f. n. med att försälja mark som lidigare för- Prop.1984/85:100 Bilagall 23 värvats från huvudsakligen olika skogsföretag.Den rörliga kredil på 75 milj. kr. som disponerats för delta ändamål börupphöra i och med utgången av innevarande budgetår. Jag delarlantbruksslyrelsens bedömning all del kan kvarstå vissosåld mark från dessa inköp och atl ell visst behov av en rörlig kredil kanföreligga även under /86. Jag förordar därför atllanlbruksstyrelsen får disponera den röriiga krediten på 25 milj. kr. ävenunder /86. Denna kredit bör sedan upphöra. För riksdagensinformalion vill jag nämna alt regeringen fr. o. m. den Ijuli 1985 avser allinföra en expeditionsavgift vid tillståndsgivning enligt jordförvärvslagen. Detankommer på regeringen all beslula härom. Anslaget bör för nästa budgelår föras upp med I000kr. Jag hemsläller all regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge alllanlbruksstyrelsen för /86 får disponera en rörlig kredit av 25000000kr. 2. till Markförvärv förjordbrukels rationalisering för /86 anvisa ell reservaiionsanslag av I . Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti 1983/84 Utgift 39212431 1984/85 Anslag 20000000 1985/86 Förslag 20000000 Från anslaget beslridsutgifter för att läcka förluster på grund av slatlig garanti för lån tilljordbrukets yttre och inre rationalisering, förvärv och drift av jordbruk,maskinhållning inom jordbrukel, trädgårdsnäringens rationalisering m.m.,rennäringens rationalisering m.m. saml inköp av avelshäslar och ridhästar. Anslag m. m. Av den förlust somredovisats budgetårel 1983/84 hänför sig 28,2 milj.kr. till jordbruksföretagoch I LOmilj.kr. Enligt lanlbruksstyrelsen kan betydandeförluster förväntas . Anslaget bör därför uppgå till20milj. för /86. Prop.1984/85:100 Bilagall Kredilgaranliramar, milj. kr. Ytlre rationaliseringInre rationalisering Jordför- Inköp av avels- och ridhästar m.m. Summa milj. kr. 497,0 323,9 452,0 222,8 400.0 0,5 0,1 0,5 0,1 550,0 363,8 520,0 262,0 457,0 1-5.Investeringsbenägenheten har kraftigt avtagit beroende på försämrad lönsamhetoch högl ränteläge samt de överskottsproblem som föreligger på animaliesidan.Därutöver har lagen (1983:147) om förbud under viss lid mol nybyggnad avdjurstallar påverkat nybyggnadsverksamheten. Den fr. o. m. 1983/84 infördalånegarantiavgifien har dessulom sannolikl ökat låntagarnas intresse av atthålla garantibeloppen nere genom finansiering med andra lån på skäliga villkor,främst förhöjda bollenlån där detta har varil möjligl. Behovel av lånegarantierför byggnadsinvesteringar har därefter minskal kraftigt. Förbrukningen under1983/84 är den lägsta sedan böijan av . Även om det är angelägelfrån rationaliseringssynpunkt med en fortgående förnyelse av ekonomibyggnadsbeståndetkommer verksamheten åtminstone under det närmaste året atl vara forlsall svag. Aktiviteten påtorrläggningsområdel har däremot ökat, bl. a. i de nordligaste länen. Behovelav driftslån, bl.a. förkreditsanering, har ökal kraftigt och uppgår nu tillungefär hälften av tolall beviljade lånegarantier. En bidragande orsak därtillär de utlandslån som upptogs då investeringsverksamhetenvar slor och kreditmöjligheterna inom landet var otillräckliga. Dessa lånbörjar nu förfalla till inlösen och har vanligen inneburit mycket betydandekursförluster för låntagaren. Av det anförda framgåratt ramen för /85 lorde kunna sänkas med ca 50 milj. kr.Styrelsen föreslår därför en lånegaranliram om 350 milj. kr. Kreditgarantiramen för trädgårdsnäringens rationalisering m. m. Prop.1984/85:100 Bilagall 25 avser garanti för rationaliseringslån,förvärvslän och driflslån till irädgärdsföretag, maskinlån, lån tillsamverkansföretag samt till inrättande av lagerhus och auklionslokaler förträdgårdsprodukter. Garantiramen fastställdesför budgetårel 1983/84 till 65 milj. kr. Av della har ca38milj.kr. utnyttjats.Investeringarna har främst avsett nybyggnation av växthus och åtgärder för altspara energi. För /85 har ramen fastställts till 55 milj. kr. Styrelsen bedömer attbehovet av garantiram för trädgårdsnäringens rationalisering för budgetårel1985/86 blir 50 milj. kr. Regeringen har i etlantal beslut - - godkäni lantbruksstyrelsensredovisning av avtal med samebyarna i landet om övertagande av flertaletrenskötselanläggningar, vilka i huvudsak uppförts med allmänna medel och främstdå bidrag från AMS. Uppgörelsen innebär alt samebyarna med vissaundantag själva skall stå som huvudmän för sina anläggningar. Vid utförande av objektsom beredskapsarbete kommer i fortsättningen de bidragsgrunder som anges förstatligt resp. enskilt beredskapsarbete atl tillämpas. Enligtlantbruksstyrelsens beräkningar kommer samebyarna i en accelererande takt attansöka om lånegarantier och bidrag enligt rennäringskungörelsen. Nuvarandelånegarantiram om 2 milj. kr. kommer enligt styrelsens mening inte att varatillräcklig. Lanlbruksstyrelsenföreslår atl statlig kreditgaranti för lån lill rennäringens rationaliseringlämnas med 3 milj. kr. Sammanfattningsvisföreslår styrelsen en ram för budgetårel 1985/86 pä totalt 350 milj. kr. förkreditgaranti till jordbrukets rationalisering, 50 milj. kr. lillträdgårdsnäringens rationalisering och 3 milj. kr. Vidare föreslår styrelsen att, liksom tidigare, sammanlagthögst 1 milj. kr. inom totalramen om 403 milj. kr. får beviljas för kreditgarantiertill anordnande av offentliga karantäner. Del statligafinansieringsstödet till jordbrukelsoch trädgårdsnäringens rationalisering lämnas i huvudsak som kreditgarantier.Regering och riksdag har fastställt storleken av de ramar somlanlbruksstyrelsen fått disponera samt för vilka områden ramarna fåttdisponeras. 1983/84:150 medförslag lill slutlig reglering av statsbudgeten för /85, m.m.togs frågan upp om utformningen av statens kreditgarantigivning i framtiden.Förslaget innebar att man fr.o.m. nästa budgelår skall gå över till ett systemmed s. k. engagemangsramar. Detta blev också beslut. Engagemangsraminnebär att den kreditgi-vande myndigheten beviljas en flerårig ram förgarantigivningen med möjlighet till ny kreditgarantigivning inom dennatotalram i mån av utrymme. Systemet medför att myndigheterna får incitament attdra ned garantiernas 1984/85:100 Bilagall 26 löplider och även i övrigl hålla nerebelastningen på garanliramarna. Delta är långsiktigt av siatsfinansiellbetydelse eftersom långa löptider på kreditgarantierna försvåraromprioriteringar och binder upp slaten för potentiella utgiftsålaganden underlång tid. 1 enlighel med delriksdagsbeslut som jag nu har redovisat vill jag föreslå atl lanlbruksstyrelsenfr.o. m. den Ijuli 1985 i slälletför åriiga kredilgaranliramar tilldelas en flerårig ram. s. k. engagemangsram.Jag bedömer alt en ram av 4 000milj. skall vara tillräcklig. Statligagarantier bör liksom få gesför lån till jordbrukets rationalisering m.m., för lån till trädgårdsnäringensrationalisering m. m. och för lån lill rennäringens rationalisering m. m. Detbör få ankomma på lanlbruksstyrelsen atl fördela garantierna lill de olikaändamålen. Utrymme för ny kreditgivning skapas i fortsättningen huvudsakligengenom amorteringar av lån med statliga lånegarantier. Förluster till följd avinfriade garantier skall inte utgöra utrymme för ny garantigivning. Anslagel bör för näsla budgelår tas upp med 20milj. Jag vill i dettasammanhang också ta upp frågan om avveckling av stödformen lån med uppskjutenränta. Stödet infördes budgetårel 1978/79 i syfte alt minska behovel av egelkapilal. Då låneformen knappast alls utnyttjats föreslår jagatl stödformen lån med uppskjuten ränta upphör med utgången av innevarandebudgetår. Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemsläller jag att regeringen föreslår atl 1. godkänna vad jag haranförl om avveckling av stödformen lån med uppskjuten ränta, 2. fastställa en ram förstatlig kreditgaranti för lån till jordbrukets rationalisering m.m.,trädgårdsnäringens rationalisering m.m. och rennäringens rationalisering m. m.av 4000milj. 3. lill Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /86 anvisa etlförslagsanslag av 20000000kr. Bidrag till trädgårdsnäringensrationalisering, m. m. 1983/84 Utgift 6252785 1984/85 Anslag 7000000 1985/86 Förslag 7000000 Från anslaget utbetalasbidrag till trädgårdsnäringensrationalisering och lill energibesparande åtgärder inom Irädgårdsföretag enligtförordningen (1979:427) om statligt stöd till trädgårdsnäringensrationalisering (ändrad senast 1983:210). Därutöver används anslaget för bidragtill Svenska fruktfrämjandet, Svenska grönsaksfrämjandet och Svenskablomslerfrämjan-det. Prop.1984/85:100 Bilagall 27 Behov av bidrag lillralionaliseringsåigärder inom trädgårdsnäringen kvarslår oförändrai. De senasteåren har efterfrågan av regionala bidragsmedel ökal. Styrelsen beräknar atldelta bidragsbehov kommer att uppgå till ca 2 milj. kr.