prop · G803158 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen förelägger vad som tagits upp ibifogade uidrag av regeringsprotokoll för de ålgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I proposilionen redovisas regeringens syn på televerketsroll och uppgifler. Del föreslås alt lypgodkända (T-märkta) privatägdatelefoner skall få anslutas lill nät. En basapparat av hög kvalileloch med underhåll utan extra kostnad skall normalt ingå i abonnemanget. Det föreslås också att statens aktier i , som förvaltas av , överlåts lill TelefonakliebolagetLM för en köpeskilling av 50 miQ. Slutligt beslul om verksamhetsformen för televerketsindustridivision, , bör fattas först efler förnyade överiäggningar mellanteleverket och de fackliga organisationerna. 1984/85:158 2 Närvarande:slatsminislern , ordförande, och statsråden , , ,, LeQon, Hjelm-WaUén, , , , , , , , och . 1 Teknikutvecklingen ändrar förutsättningarna för telepolitiken Informationsteknologins,dvs. dala- och teleteknikens, dynamiska utveckling sätter sin prägel påsamhällsutvecklingen. Den tekniska utvecklingen inom data- och teleområdena ärmycket snabb och medför att fömtsättningarna för telepolitiken i -liksom på många andra håll i väriden - också snabbi ändras. Dala- ochteletekniken smäller samman liksom marknaden för data- och teleprodukler och Qänster.Telepolitiken måste successivt anpassas till dessa nya förhållanden för attmöjliggöra en fortsatt gynnsam utveckling när del gäller t.ex. tillgången lillväl fungerande nät i hela landel, kvalificerade moderna leleQänster och lågateletaxor. Reglernaför televerkels verksamhel har mol denna bakgmnd ändrats bl. a.genom alt verket fåll ökad ekonomisk handlingsfrihel och bäitre möjligheter atthandla marknadsmässigl. har fattat beslut om sådana ändringar både år1980 (prop. 1980/81:66, , rskr 132) och (prop. 1983/84:100 bil. 8,, rskr 249). För en mer omfallande diskussion om fömtsättningarna förtelepolitiken och en redovisning av genomförda åtgärder får jag hänvisa tilldessa propositioner. Televerkelhar nu aktualiserat ytteriigare förändringar i en skrivelse till regeringen den17 . I denna begärs bl.a. godkännande av nya avtal som träffatsmellan och Telefonakliebolaget (). Nya reglerför anslutning av telefonapparater till det allmänna telenätet föreslås liksominrättandet av en behandla överklaganden av beslulom innehav och användning av radiosändare. Utvecklingen av telenätet under 1980-talelbehandlas också. En särskild förhandlingsman' har på regeringens uppdrag bl.a.behandlat 'i , . Prop.1984/85:158 3 fråganom samarbetet mellan och . Förhandlingsmannen har redovisatsina bedömningar i en skrivelse till regeringen den 18 februari 1985.Massmediekommitténs betänkande (SOU 1984:65) "Via satellit och kabel"samt remissutlåtanden över detta föranleder överväganden angående kabel-TV-nätensroll i det framtida telenätet och roll i denna utbyggnad. Jaganhåller om alt nu få la upp dessa frågor. 2 Internationell telepolitik i förändring Telekommunikationernasinternationella karaktär gör atl del inle är praktiskt möjligt för ett land attbedriva en telepolitik som inte tar hänsyn också lill förhållandena i andraländer. Jag vill därför i korthet beskriva några viktiga telepolitiskaförändringar och tendenser i andra länder. Jag baserar i allt väsentligl minredovisning på uppgifler i skrivelse . Ipraktiskt laget alla länder, inklusive , har telekommunikationer sedan längevarit föremål för statlig reglering som bland annat avsett att säkerställa attalla, oavsett geografiskt läge, får tillgång till kommunikationsmöjligheter påenhetliga villkor. Detta har i praktiken inneburit en uQämning av taxornamellan storstäder och glesbygd, liksom mellan storanvändare och småföretagresp. Telenätet, i vissa fall inkl. apparater, har betraktats som enodelbar helhet, som av lekniska, sociala och regionalpolitiska skäl måsteregleras i någon form, IUSA, där de institutionella torhållandena är hell annorlunda än i de europeiskaländerna, började man redan i slutet av 1960-talei ifrågasätta denna reglering.Regleringen har bl, a, omfattat bestämmelser för anslutning av apparater lilltelenätet och bestämmelser om vilka förelag som fär bedriva olika slags telekommunikalionsverksamhel.Telefonapparater, liksom andra terminaler, har fiisläpptsfrån regleringen så all kunderna kan välja mellan alt hyra eller köpa frånflera leverantörer. Sedanbörjan av har en genomgripande förändring genomförts. Den hittillsdominerande (, ATc&T) fickår 1984 avhända sig den lokala och regionala teletrafiken. Denna har övertagitsav sju regionala bolag, AT&T får , i konkurrens med andra, bedriva längdistansirafiksamt tillverka utrustning. För den lönsamma långdisianstrafiken och den inlernalionellairafiken skall fri konkurrens råda, AT&Tvar genom lagstiftningen förhindrat au bedriva annan verksamhet än telefoni.Koncernen producerade själv, genom tillverkande dotterbolag, merparten av denutrustning man behövde, Detla dollerbolag, som är världens utan jämförelsestörsta tillverkare på områdel, var förhindrat att sälja till utomståendekunder. Genom de nu vidtagna ålgärderna har AT&T:s tillverkande dotterbolagförlorat ensamrätten till den amerikanska ti /85. Prop.1984/85:158 4 telemarknadensom nu öppnats för andra leverantörer. har hindren för AT&T:sförsäljning till utomstående hävts. Det är troligt all detla kommer alt fåkonsekvenser för den internationella handeln på områdel. Således har AT&Tinlett samarbete med avseende tillverkning och internationellförsäljning av stora växlar. AT&T har vidare köpl in sig i för attstärka sin position på terminalområdet. har flera europeiska förelagökat sin verksamhet i . De stora dataföretagen gör vidare massiva anslrängningarför atl utveckla och tillverka telemateriel. Detär, som har framhållil, svårt och missvisande atl dra direkta paralleUermellan och europeiska länder, l.ex. är enkontinent, som inte direkl kan jämföras med enskilda länder i . Också deuppdelade lokala telebolagen i är vart och etl av samma format som hela televerksamheleni de största europeiska länderna eller 2-3 gånger slörre än svenska televerketoch har inle slörre folkmängd än en storstad i , men spridd övermyckel slörre yta. Del är mol bakgrund av händelseutvecklingen i USAofrånkomligt att molsvarande debatt också kommer upp i andra länder. Samlidigt måsleett realistiskt vägval beakta landels - och därmed leleverksamhetens slorlek. IStorbritannien har införts ell visst mått av konkurrens när detgäller att bedriva lelekommunikationsverksamhel. Den brittiska regeringen fanndet därvid nödvändigt atl hålla samman all verksamhel inom (motsvarigheten lUl svenska och med ca 200000 anslällda) i ettförelag, med hänsyn lill internationell konkurrens från lika stora eller störreföretag. begränsade man, åtminslone tills vidare, konkurrensen på nätområdeigenom all ge koncession lill ytterligare endasl etl, brillisklägt, förelag.Under år 1984 genomfördes också en uppmärksammad försäljning av merparlen av slatensaktier i , vars verksamhet därmed privaliserades såväl vadgäller nät som terminaler. monopol på telefonapparater avskaffadesi början av 1980-lalel och på lerminalområdet i övrigt har en långtgåendeliberalisering genomförls. 1Frankrike har regeringen under ell anlal år slräval efler all leda den lekniskaförändringen i andra banor. Man har bedrivii en industripolitik, som bl. a.innebär all man med skattemedel skulle finansiera avancerade tillämpningar på lele-och dataområdet under samlingsrubriken . 1 detta ingickmålmedvetna salsningar på utnytQande av bl.a. satelliter, fiberoptik,elektroniska telefonkataloger m. m. har inte och har aldrig haft elt sådanl monopol på anslutning avtelefonapparater som i . Däremot innebär de rält restriktiva statligaupphandlingsreglerna all marknadstillträdet är begränsat för utiändskaleverantörer. 1del tredje stora europeiska landet, , har ändringarna hillillsinte varil pålagliga. Telefonapparaterna säljs av hävd i viss konkur- Prop.1984/85:158 5 rens,medan nätet omges av ett starkt monopolskydd av bl. a. regionalpolitiska skäl.Under senare år har detla monopolskydd stärkls, bl.a. genom alt allatyper av modem för datakommunikation förts in under monopolet samt genom ändradprispolitik för hyrda ledningar. Till motiveringarna hör all den snabba lekniskaomvandlingen av telenätet kräver ett mer samlal grepp samt alt många småförelaggenom den tyska teleförvaltningen (Bundesposl) har tillgång till endistributionskanal de i många fall annars ulan monopolskydd - skulle hasaknat. Även om utvecklingen inomEuropa således inte är entydig vad gäller nätkonkurrens är tendensen atttelefonapparater och andra utrustningar säQs i konkurrens. Detta gäller ocksåför exempelvis Nederiänderna saml för de övriga nordiska länderna där förslagom all avskaffa lidigare monopol på telefonapparater och andra lillsalsutmslningarnu föreligger i såväl , som . Vadgäller konkurrens på terminalområdet finns lång erfarenhei från flera länder,med varierande grad av öppenhet på marknaden. I har det i praklikenvarit fråga om konkurrens mellan ett fåtal (nationella) leverantörer, medanUSA har en hell öppen marknad för bl. a. telefonapparater. Mycket tyder på attefterfrågan nu alllmer inriktas på kvalificerade och hållbara apparaler. När det gällernätkonkurrens är de internationella erfarenhetema mer begränsade ochkortvariga. Som en följd av förändringarna i har taxoma för de långvägasamtalen sänkts. har införandet av konkurrens mellan olika leleföretagenligt en rapport presenterad av "Con-sumers ",en sammanslulning av över 200 konsumentorganisationer, inneburit höjningar avhushållens teletaxor på . Enligt en opinionsundersökningpublicerad i lidningen var av detillfrågade negativa till den nya telepolitiken (uppsplittringen av AT&T),var positiva medan var likgiltiga. 3 skall ha en bred verksamhet Somen allmän bakgmnd till mina förslag i del föQande villjag här ge min syn påteleverkets roll och uppgifler. Jag ser del också som angeläget, med tanke påden diskussion som förs i och i andra sammanhang om affärsverken ochderas verksamhel, alt tydliggöra det synsäll som jag menar bör anläggas i frågaom televerkel. Somstatens instmment för all åstadkomma bra telekommunikationer har eltövergripande ansvar för telekommunikationerna i landel. Verket skall tillgodosevårt behov av säkra telekommunikationer med god kvalilet och liU lågt pris.Sociala och regionalpoliliska hänsyn skall därvid las; exempelvis genom allalla i landel erbjuds samma underhållsservice och belalar samma inträdesavgiftför telefonabonnemang i permanentbo- 1984/85:158 6 städer.Verket skall också beakla lolalförsvarets behov såsom behovet all telesystemetskall ha låg känslighet för störningar. Verksamheten skall bedrivas inom ramenför de ekonomiska krav som statsmakterna ställer och verket skall tillämpa detaxor som regeringen bestämmer. Detär dessa samhälleliga krav som gör all huvudsakliga verksamhelbedrivs i affärsverkels form. En affärsmässighet med lyhördhet för kundernasönskemål bidrar till att kraven kan tillgodoses. Verket måste ständigt effekliviserasin verksamhel och utveckla metoder för att fånga upp kundernas önskemål. Enliten del av verksamheten har karaktär av myndighelsulövning. Delär enligt min mening ytterst viktigt att verkel har goda relationer till sina kunderocb håller dialogen med dem levande. Detla gäller verket både i dessaffärsverksamhet och i dess myndighetsutövning. har i sin skrivelseden aviserat all verket avser atl vidta ytterligare ålgärdermed detla syfte. Genom Näringslivels lelekommitlé har sedan längefungerande kontakter med företagskunder. Verket vill utsträcka dessa kontakter lillandra konsumentgrupper genom att på prov inrätta lokala s. k. serviceråd.Serviceråden skall få en bred representation från folkrörelser och andraorganisationer. Råden kommer att vara rådgivande organ för frågor som rörteleverkets sätt atl lillgodose konsumenternas iniressen. Sedan är 1982bedriver också, i elt särskilt projekl, etl intensivt arbete i helaorganisationen för att bli mer kundorien-lerat. avser i linje därmedbl. a. all införa en smidigare praxis i fråga om klagomål från kunder. Jag villocksä nämna atl informalionsverksamhel är under utveckling bädecentralt och lokall. Televerkethar en bred verksamhet inom teleområdet och förvaltar bl, a, för statensräkning det allmänna telenätet men har inte monopol i landet på atl bygga ellertillhandahålla telenät. Några formella hinder för att bygga upp andra telenät,privata eller allmänna, vid sidan av finns således inte. Jag villdock klarl markera atl grunden för ett fungerande allmänltelekommunikationssystem är ett sammanhållet telenät. För alt garantera nätelsfunktion måste det alltid finnas regler i fräga om vilken ulrustning som fåranslutas lill nät. Telefoner, abonnentväxlar och vissaanslutningsutrustningar för datakommunikation (modem) skall enligt nu gällanderegler ägas och underhållas av för att få anslutas lill nätet. Delär vad som i dagligt lal åsyftas med "telemonopo-let". För övrigutrustning fordras att krav att utrustningen ej skadar nätet ochall den fyller uppgiven funktion uppfylls. Jag återkommer senare till dessafrågor. Hittillshar , enligt min mening, myckel väl fylll sin telepolitiska uppgift.En bidragande orsak lill detta anser jag vara atl verkel arbetat på helatelekommunikationsområdet dvs, inom både nät- och terminalområdet och både somlillhandahållare, användare och tillverkare. Verksamheten bedrivs i allt högregrad i konkurrens med privata företag. Prop.1984/85:158 7 Delär vikligl all verket, som förvaltare av ell telenät, verkar och skaffar sigbreda kunskaper inom hela telekommunikationsområdet. Därigenom kan televerketpå ett bälire sätt bygga ut nätet och anpassa det lill kundernas behov ochutvecklingen på lerminalområdet. Denna inriktning av telepolitiken har medförlall vi har kunnat bygga upp elt av världens mesl utveckladetelekommunikationssystem. Vi har den högsia telefonlätheten i världen.Taxorna är intemationelll setl myckel låga. Del är därför min övertygelse attteleverket även fortsättningsvis bör ha denna vida roll. Verketbör, självt eller genom de bolag vars akiier verkel förvallar, också ifortsättningen få driva leleverksamhel som konkurrerar med prival företagsamhet.Jag vill i del sammanhanget särskilt påpeka all tillhandahållandet av nälQänsterinte i något industriland hell skiljts från tillhandahållandet av apparalersom skaU anslutas lill nätet. Televerkel skall bedriva den verksamhel som är konkurrensuisattpå samma villkor som konkurrenterna. Del bör dock framhållas atl olika förelaghar olika konkurrensfördelar. Televerkel har genom sin slarka ställning på densvenska telemarknaden givetvis vissa fördelar. Verkels konkurrenter, som i höggrad ulgörs av inlernationellt verksamma storförelag, har andra fördelar i konkurrensen.Televerkels konkurrensutsatla verksamhel som bedrivs i verksform särredovisas iräkenskaperna enligt beslut av (prop. 1980/81:66, , rskr 132).Riksrevisionsverket granskar och deltar fortlöpande i utvecklingen avmetoderna för särredovisning. Jag anser alt en tillräcklig säkerhel därigenomskapas alt den konkurrensulsalta verksamhelen inle subvenlioneras av övrigverksamhet. Självfallel skall konkur-rensverksamheten ge ett överskott. Del harockså varit fallel de båda senasle åren. Denverksamhel som bedrivs i verkels bolag skall vara etl naturligt slöd och komplemenltill televerkels egen verksamhet och vara inordnad i en koncernstrategi. Detbör ankomma på slyrelse, som skall utgöra koncemstyrelse, alt inomramen för av statsmakterna angivna riktlinjer närmare utforma denna strategi.Strategin bör innebära all televerkskoncernen bedriver en sådan bredverksamhet somjag förordal. För alt tydligt markera verksstyrelsens roll som koncemstyrelsebör en del åtgärder vidlas. Jag avser att återkomma med förslag lill regeringeni den frågan. Därvid är del arbete som utförs av verksledningskommittén (C1983:04) av slor belydelse. Förhandlingsmannen har i sammanhanget pekal på önskvärdhetenav ålgärder som slimulerar till ökad samverkan inom . Ålgärderna börenligt förhandlingsmannen medverka lill att öka de fackliga organisationernasdelaktighet och inflytande. Jag kan instämma i detta. Somförhandlingsmannen vidare har framhållit bör ha en organisation somkan la vara på de möjligheter som en snabb utveckling av telekommunikationerinnebär. Organisalionen skall också driva på utvecklingen inom sinaintresseområden. Televerkels egen tiUverkning och produktionskunnande hardärvid stor betydelse och är en nationell tiUgång. t2 1984/85. 1984/85:158 8 Detsvenska har, i motsats till övriga europeiska teleförvaltningar,haft en omfattande egen industriell verksamhet och en därmedsammanhängande omfattande utvecklingsverksamhet. Denna långtgående vertikalaintegration har enligt min mening spelat en väsentlig roll för Sverigesutveckling till atl bli ett av väridens ledande länder på telekommunikationsområdet.Det kan noteras alt en motsvarande vertikal integration finns i fleraframstående telekommunikationsnationer som t. ex. och . har genom egnautvecklingsinsatser åstadkommit konkurrenskraftiga produkler och system somtillverkas inom industrier (). Därigenom har ocksåuppnätt en siarkare ställning gentemot andra leverantörer. Resultaten avteleverkets utvecklingsinsatser har även varil till nytta för övrig svensk teleinduslrioch bidragit till svenska exporlframgängar. Det kanske främsta exemplet är den roll utvecklingsbolaget spelat. Bildandel avEllemtel hängde samman med dalateknikens växande betydelse för telekommunikationerunder vilket krävde anpassning av både ochEricssonkoncernens affärsstrategi. Det väsentligaste resultatet av dettasamgående är alt och gemensamt inom Ellemtel utvecklat lelefonstalionssystemeiAXE, vilkel visat sig ha överlägsen internationell konkurrenskraft ochinnebära en av svensk industris främsta exportframgångar . Jagåterkommer till samarbetet mellan televerkel och i del föQande. innebär engagemanget i Ellemtel att man genom en forlsall kraftigsatsning på utveckling åstadkommer nya inlernationellt konkurrenskraftigaprodukter och syslem, vilka tillverkas hos . Härigenom bibehålls leverantörsoberoendeloch säkerställs roll som prispressare. Att ha en tillverkande enhel inomteleverkskoncernen är således av utomordentlig belydelse. en egentillverkning skulle motiven för insatser för utveckling, i Ellemteleller inom koncernen, kraftigt minska. Därmed skulle också förutsättningarnaför samarbelel med förändras avsevärl. Detta vore, enligt min mening, lillslort men för telekommunikationerna i vårl land. Ulvecklingenmot ett ökal konkurrensinslag på teleområdet skärper kraven på televerkelskonkurrensförmåga. Det finns somjag framhållil ingen anledning atlförändra televerkels väl beprövade affärsstrategi med vertikal integration neri lillverkningsledet och därmed sammanhängande UtveckUngsinsatser. Delkunnande som härigenom skapas inom koncernen blir en siyrkefaklor när dentekniska utvecklingen går snabbi och släller krav på insiktsfulla bedömningarav framtida marknadsmöjligheter. För atl fullfölja denna affärsstrategi krävsdock dds all leleverkskoncer-nen gör stora utvecklingsinsatser, dds all ärmycket konkurrenskraf- 1984/85:158 9 tigtbeträffande produktion och produkttornyelse. Jag ålerkommer i del följande tillfrågan om verksamhetsform för . Verkelhar således uppgifler som bäsl lillgodoses genom en bred verksamhet påteleområdet. Uppgifterna är av den arten atl ell samhällsinflytande ärväsentligt. Det nya treårsplanesystemet ger goda möjligheter för regering ochriksdag all åsladkomma en rationell övergripande styrning av leleverkskoncernensom inriklas på de väsentliga målen och överlämnar åt verket och dess slyrelseatt beslämma hur de skall uppnås. Servicemål såsom mål för framkomlighet och felavhjälpningsaml ekonomiska mål såsom ränlabilitel och soliditet godkänns ärligen avriksdagen på grundval av verkets treårsplan liksom investeringarnas ochverksamhetens allmänna inriktning och omfattning. Såsom jag tidigare redovisali budgetpropositionen (prop. 1984/85:100, bilaga 8, s. 117) är styrsystemetunder utveckling. Jag vill i sammanhanget särskilt framhålla alt verksslyrelsenhar en mycket viklig uppgifl när del gäller all leda verksamheten. Styrelsensroll blir som jag ser del alll viktigare i takt med utvecklingen av treårsplanesystemet. Del övergripande ansvareiför telekommunikationerna innefattar också all skall iniliera,finansiera och självl driva forsknings- och utvecklingsarbete inomtelekommunikationsområdet. Denna uppgift bör verket, enligt min mening, ha ävenframgent i en miljö som alllmer präglas av att verkets Qänster tillhandahålls ikonkurrens. Jag anser all med sina i överlägsna praktiska erfarenhelerinom telekommunikationsområdet naluriigen bör ha ell sådanl sektorsansvar förforskningen som beslutat om (prop. 1981/82:106, UbU 37, rskr 397).Enligt riksdagsbeslutel skall sektorsorganen ha en myckel cenlral roll inom sitlforskningsområde. Verkel bör ha ett ansvar för och medverka till att del inom landelbedrivs en sådan forskning och utveckling atl kan behålla sinframträdande ställning inom telekommunikationsområdet. Det gäller både i frågaom vårl eget telekommunikationssystem och i fråga om svensk teleinduslri som hillillsvarit så framgångsrik på inlernationella marknader myckel tack vare del goda samarbelelmed . Delta innebär enligt min mening alt även forskning ochutveckling som ligger utanför affärsverksamhet skall omfallas avverkets ansvar inom telekommunikationssektorn. Forskningen och utvecklingen börkunna äga rum både inom televerkel och - på uppdrag av verkel - inom universitetoch högskolor. 1 försia hand bör tillämpad forskning bedrivas inom verkels ramoch grundforskning vid universitet och högskolor. 1 anslutning lill deltaforsknings- och utvecklingsarbete bör exempelvis de handikappades iniressen beaklassaml beredskapshänsyn las i den mån totalförsvarets intressen berörs. Såsomsektorsansvarig myndighet bör televerkel ge vid spridning ål resultaten avforsknings- och ulvecklingsansträngningarna. Ävenpå annal säll har etl ansvar för alt sprida kunskaper 1984/85:158 10 Den informalionsverksamhel, som verket slött, om le-leanknutnainformationssystem (TELDOK) finner jag myckel värdefull. 1 finns en bred represenlalion från olika intressenter. Televerkelbör i liknande eller andra former även kunna bidra lill uppbyggnaden ochspridningen av kunskaper om effekterna i olika avseenden av användningen av nyaleleQänster. Jag återkommer till detta. Denlekniska ulvecklingen på tele- och datateknikens område släller nya och ökadekrav på standardisering och harmonisering, nationellt och internationellt. IEuropa har EG tagit initiativ till att påskynda och effektivisera arbetet iberörda standardiseringsorgan. arbete har inte bara teknisk ulan ocksåhandelspolitisk belydelse för . Liknande strävanden pågår inom har beträffande slandardisering inom teleområdet en viklig funkiionall fylla i erforderiigl samråd med övriga intressenter inom både tele- ochdataområdena, eftersom gränserna mellan dessa områden alllmer suddas ul. Enstrategi på telekommunikationsområdet bör sammanfattningsvis inbegripa - möjlighellill nationell kontroll över telekommunikationsnätet, enrörlig och föränderlig organisation av som leder och följer denfortsatta utvecklingen inom hela lelekommunikationsområdei, allverkets egen produktion är en stor tillgång för den fortsatta utvecklingen avtelekommunikationerna, - all har etl seklorsansvarför forskning inom teleområdet, - all i god lidinformerar näringsliv och förvaltning om sina ulbyggnadsplaner och demöjligheter dessa skapar, allteleverket har elt ansvar för slandardisering inom området. 4 Försäljning av aktier i Mittförslag: Jag föreslår alt de av aktierna i () som förvaltas av genom överlåts lill Ericssonför en köpeskilling av 50 miQ. Televerketsförslag: Televerkel har begärt godkännande av försäQningen av aktierna i samlav ändringsavtal till immalerialrältsavialel om Ellem-lel-samarbetel.