prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade uidrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och del ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen läggs fram förslag lill bl.a. en lag om statlig fastighetsskatt.Skatten skall träffa hyreshus, kontorshus, småhus saml bostadsbyggnader pålantbruk. Underlagetför skatten skall för småhus vara en iredjedel av taxeringsvärdet och förövriga fastigheter hela taxeringsvärdet. Skattesatsen skall vara förschablonbeskattade fastigheter och för övriga fasligheler. Fastighetsskattenskall vara avdragsgill utom i fråga om schablonbeskattade fastigheter.Samtidigt som fastighetsskatten införs, avvecklas den nuvarandehyreshusavgiften. Den nya ordningen föreslås träda i kraft den 1 januari 1985.Fastighetsskatten skall utgå resp. ifråga om schablonbeskattade småhus samt resp. i fråga om övrigasmåhus och hyreshus på lantbmksenhet. Vissaav lagförslagen i propositionen har granskals av lagrådel. Bilaga 1 lillpropositionen innehåller utdrag av protokoll dels vidanmälan till proposition, dels vid anmälan till lagrådsremiss (bilaga 1.1)samt lagrådels yttrande (bilaga 1.2). Bilaga 2 innehåller utdrag avfinansdepartementets protokoll dels vid anmälan lill proposition, dels vidanmälan till lagrådsremiss (bilaga 2.1) samt de genompropositionen framlagda lagförslagen (bilaga 2.2). 1984/85:18 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, , R. Carisson, , , och anmäler förslag till statlig fastighetsskatt. Anförandenaoch förslagen redovisas i underprotokollen för bostads- resp.finansdepartementet. hemställer atl regeringen i proposiiion förelägger vad statsrådet har anförl för de åtgärder och det ändamål som de harhemslälll om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslular att genomproposiiion förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärderoch del ändamål som de har hemställt om. Regeringenbeslutar atl de anföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skallbifogas proposilionen som bilagorna 1 och 2. Anmälantill proposition om statlig fastighetsskatt Imitt anförande till prop. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.(bil. 9) redovisade jag vissa principer för en framlida fastighetsskatt. Jaganmälde att en fastighetsskatt med den ulformning som jag därvidskisserade krävde yllerligare överväganden inom och alt jagräknade med atl ell förslag skulle kunna presenteras för i sådan tidatl del kan träda i krafl . Regeringenbeslöt att inhämta lagrådels yttrande över ett inomregeringskansliet utarbetat förslag lill en slallig fastighetsskatt. Förslagethade föregåtts av en s.k. leknisk remiss till ,datainspektionen och . De till lagrådel remitterade handlingarnabör till den del de berör ansvarsområde fogas lillprotokollet i detta ärende som bUaga l.l. Lagrådels yttrande bör fogas tillprotokollet som bilaga 1.2. Innan jag tar upp lagrådels yttrande villjag erinraom bakgmnden lill förslaget om en slallig fastighetsskatt och om innehållet idet remitterade förslaget. 2 De allmänna utgångspunkterna för en statlig fastighetsskatt Samhälletsslöd till bostadssektorn är omfattande och beräknas uppgå till ca27 miljarder kr. Stödel lämnas direkt i form av bosladsoch ränlebidrag ochindirekt i form av skatlesubvenlioner i första hand för egnahemsägare. Statentillförs också intäkter från bostadssektorn genom hyreshusavgiften. 1984/85:18 4 Detill volymen största stödformerna är räniebidragen och skattesubven-lionernatill egnahemsägare. De beräknas uppgå lill 9 resp. 11,5 miljarderkr. Stödformerna är sammankopplade med varandra på så sätl alt räntebidragenför egnahem, på grund av alt egnahemsägaren även får en skattesubvenlion, ärlägre än räntebidragen för hyres- och bostadsrätislägenheter.Skatiesubventionerna är således delvis en ersällning för ränlebidrag.Belastningen på räntebidragssystemet skulle ha varit åtskilligt högre ochskatiesubventionerna åtskilligt lägre om denna sammankoppling inte hade gjorts.Syftet med sammankopplingen är att skapa en ekonomisk rättvisa mellanupplåtelseformerna. Ränlebidragssysiemelär avsett att dels skapa förutsättningar för rimliga boendekostnader för ny-och ombyggda bostäder, dels jämna ut de differenser i kapitalkostnader mellanolika årgångar av bostäder som uppkommer på grund av ökadeproduktionskostnader. Bostadsbidragenär den enda av stödformerna som är inkomstprövad. Kostnadema för dem beräknasunder uppgå till . I delta belopp innefattas såväl destatliga och de statskommunala bostadsbidragen som de kommunalabostadstilläggen lill folkpension. Kostnadernaför räntebidrag belastar i sin helhet statsbudgeten, medan kosinaderna förbosladsbidrag och för skatlesubvenlioner fill egnahemsägare fördelas ungefärlika mellan staten och kommunerna. Somjagnämnde bl.a. i milt anförande till prop. 1983/84:40 (bil. 9) har subventionernalill bostadssektorn totalt sett ökat krafligl . hardärför beslutat om åtgärder för att minska ökningstakten.Beslul har också fattats om en budgetförstärkning från bl.a. bostadssektorn iform av en hyreshusavgift. Jag återkommer längre fram i mitl anförande till deolika budgetförslärkningsåtgärderna och lill frågan om den inriktning som dessaåtgärder har haft. Inledningsvisvilljag redovisa en tabell över den beräknade utvecklingen avbostadssubventionerna . Som jämförelse återger jag ocksåuppgifter om den utveckling som har ägl rum . Hänsyn har därvidtagils lill effeklerna av de beslut om budgetförstärkningsåtgärder somriksdagen har fatlat. Tillgmnd för uppgiflerna i labellen ligger följande antaganden. Beräkningarnabygger på atl beslutade låne- och skatleregler beslår . Denberäknade årliga nyproduktionen uppgår till ca 33000 lägenheter, varav ca 12000i egnahem. Ombyggnadsverksamhelen antas omfalta ca 30000 lägenheter, varav 7000 i egnahem. De underhållsålgärder som utförs med stöd av ränlebidragberäknas uppgå till ca . Beräkningarna grundas vidare påen prisökning om . Dagens räntenivå antas beslå underår 1984, medan bostadslåneräntan beräknas uppgå fill 11,25%.Beräk-ningsfömtsältningarna innebär antagande om en hög real ränta. börregeringens mål för den ekonomiska poliliken leda lill en lägre räntenivå.Detta påverkar främst beräkningen av räntebidrag och skattesubvention. Prop.1984/85:18 , ,j;. Egnahemsägarens underskoltsavdrag till följd avfastighelslån har beräknats med hänsyn till följande märgirialskalter: år1983, och . Kostnaderna för bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. ärberoende av vilka inkomst- och hyresgränser som fastställer. Vidoförändrade regler minskar därför kostnaderna år om hushållensinkomster ökar. Här redovisade beräkningar bygger på antagande om att beslutfattas som medför att kosinaderna för bosladsbidrag till barnfamiljer ökar med3% . Koslnadsulvecklingen för de kommunala bostadstilläggen lillfolkpension har beräknals med hänsyn till alt anlalel pensionärer som har lågATP eller ingen ATP alls minskar . Bostadssubventionernas och hyreshusavgiflens utvecklingför . Miljarder kr, löpande priser. 1979 80 81 82 83 84 85 86 87 88 Bostadsbidrag' 5,0 6.0 6,0 6.3 6.7 7.0 7,1 7.0 6,9 6,8 Räntebidrag 3,7 5,0 7.2 8,9 9,7 9,3 10.4 11,3 12,2 13.0 Skattesubvenlion för egnahemsägare' 6,3 7.9 9,9 11,5 12.0 11.2 11.0 11.3 12,0 12.0 Hyreshusavgift* -0,4 -0.6 -0.8 -0,8 -0,8-0.8 Summa 15.0 18.9 23,1 26.7 28.0 26.9 27.7 28,8 30,3 31,0 ' Innefatlar säväl de statliga och de slatskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. 'motsvarar budgetårel 1979/80 osv. ' redovisas resultatet avriksrevisionsverkets taxeringsstalisliska undersökningar. Såväl fastighetermed överskott som fastigheter med underskott har beaktats. * Avgiften tillförstaten intäkter, här redovisas de intäkter som härrör från bostäder. Av tabellen framgår att den kraftiga tillväxten avsubventionsvolymen bryts för atl därefler ånyo öka.Tillväxttakten kommer dock atl bli väsentligl lägre än . Dämpningen av lillväxttaklen har främsl följande orsaker.En återgång har sketl från den historiskt sett mycket höga räntenivå som råddeunder till en lägre nivå. Effekterna av den höga räntenivånkvarstår dock i betydande omfattning, beroende på främst bindningsliden för boltenlåneränlorna. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att minskautgifterna inom ränlebidragssysiemel. De kan beräknas medföra altanslagsbelaslningen blir ca . lägre än vad somannars skulle ha varil fallel. Av delta belopp motsvaras ca . k. exira upptrappningar av de garanterade räntorna och ca 1.5 miljarder kr.av borUagande av de s. k. retroaktiva räntebidragen. Vidare medför begränsningen av underskottsavdragensskatlemässiga värde genom skattereform att skatlesubvenlionerna föregnahemsägare totall förblir relativt konstanta . 1984/85:18 6 Slutligenmedför förskjutningen i bostadsinvesteringarna från nyproduktion lillombyggnad och underhåll all anspråken på räntebidrag minskar. Trolsdetta är bostadssektorns belastning på stalsbudgelen alltjämt för hög. Vid enåriig bostadsinvesteringsvolym av nuvarande sloriek ökar dessutom anspråken påränlebidrag med ca . och skallesubventionerna med ca 400 milj.kr. De årliga upptrappningarna av de garanterade räntorna tillför inlestatsbudgeten elt belopp av denna storlek. Subventionerna kommer därför atlfortsätta all öka. Jaganser mot denna bakgrund att åtgärder måste vidlas som minskar bostadssektornsbelaslning på slatsbudgelen. 2.2Inriktningen av tidigare beslutade budgetförstärkningsåtgärder Tidigareönskemål all minska bostadssektorns belastning på slalsbudgeten har man iförsta hand försökl lillgodose genom all minska utgifterna för den statligaräntebidragsgivningen. Räntebidrag lämnas i princip lill koslnadema för räntapå bostadslån och underiiggande kredii inom låneunderlaget för bosladslån lillden del låneunderiaget avser utrymmen för bostadsändamål. Bidraget skallmolsvara skillnaden mellan räntekostnaden för sådana lånedelar och engaranterad ränta. Den garanterade räntan del första året av läneliden beräknaspå ursprungligt belopp för samma lånedelar enligt en på visst sätt beslämdräntesals. Denna räntesats - den garanterade räntan - skall av lånetiden höjas på visst sätt genom s. k. normalaupptrappningar. Slorieken på de normala upptrappningarna har vid fleratillfällen ökats, och ulgör f. n. för hus med hyres- ellerbostadsrätislägenheter och för egnahem. Vid sidan av dessagenerella upptrappningar har för äldre sialsbelanade bosladshus under åren1981-1984 genomförts upptrappningar av selekliv karaklär. Denra typ avupptrappningar kallas för extra upptrappningar. Även har extraupptrappningar beslutals. Upptrappningarna medför givelvis ökade kostnader islora delar av bostadsbeståndet, men de bidrar också till allsubvenlioneringen av tillkommande årgångar av bostäder i dagensstalsfinansiella läge har kunnat hållas oförändrad. På grund av att hyrornabestäms enligt del s. k. bruksvärdessystemet får kostnadsökningarna effekterför hela hyressektorn. De påverkar också boendekostnaderna i statligt belånadeegnahem och bostadsrättshus. De kapitalkostnadsökningar som upptrappningarnamedför berör dock endast den sialsbelanade delen av bostadsbeståndet. Medanledning härav beslöl (prop. 1982/83:50 bil. 2 och 5, SkU 15 och CU8, rskr 106 och 112) att en hyreshusavgift skulle införas. Motiven för hyreshusavgiftenär atl hindra att upptrappningarna av de garanterade räntoma och den däravföljande allmänna höjningen av hyresnivån leder till enförmögenhetsomfördelning fill förmån för fastighetsägare och ägare avbostadsrätislägenheter, vars hus resp. lägenheler inte omfattas av det statligaräntebidragssystemet. .i* Prop. 1984/85:18 4 ; 7 Bestämmelsernaom hyreshusavgift finns i lagen (1982: 1194) om hyreshusavgift. Sådan avgiftskall belalas av.den som vid taxeringen till inkomstskatt skall laupp garantibelopp för annan faslighet som inkomst, om fasligheten vidfaslighelstaxeringen betecknas som hyreshusenhet och omfaUar byggnad medberäknai värdeår . Avgiften omfattar således alla flerbostadshusmed hyres- eller bostadsrätislägenheter samt vissa hus med affärs- och/ellerkontorslokaler. Slatligt belånade hyres- och bosladsrättshus som omfattas avräntebidragssystemel är med hänsyn lill moiiven för avgiften undanlagna fråndenna. Hyreshusavgifienulgör med vissa undantag av det taxeringsvärde som har legat till gmnd förberäkningen av garantibeloppet. I inledningsskedet las dock ut en lägreavgift. Vid laxering skall den utgöra av taxeringsvärdet och vid1985 års taxering . Avgifisullagelunder ökar i samma lakl som hyresnivån beräknas öka pågrund av de extra upptrappningarna av den garanterade räntan för sialsbelanadehyreshus. Hyreshusavgiften medföratt staten tillförs inkomster från bostadssektorn. Dessa inkomsler bidrar påsamma sätt som upptrappningarna av de garanterade räntorna tiil att finansieranödvändiga subventioner för tillkommande årgångar av bostäder.Hyreshusavgiften och upptrappningarna av de garanterade räntorna blir på såsätt delar av ett omfördelningssystem inom bostadssektorn. Iföljande tabell redovisas de genomsnittliga ökade boendekostnader per m förbostäder av olika ålder och med olika upplåtelseform som blir följden avupptrappningarna av de garanterade räntorna och av hyreshusavgiften under åren1981-1985. Kostnadsökningar till följd av upptrappningar som berör egnahem harberäknals med utgångspunki i marginalskall. De redovisadekostnadsökningarna för bosläder som upplåls med hyresrätt grundas på uppgifterom de genomsnittliga effeklerna för SABO-förelagen. Deras totalafastighetsbestånd har härvid betraktats som en enhet. Prop,1984/85:18 8 Kapitalkostnadsökningar, kr./m, till följd iivupptrappningar av de garanterade räntorna' och hyreshusavgiften'() - med statliga lån byggda eller senare normal upptrappning byggda normal upptrappning extra upptrappning totalt byggda normal upptrappning extra upptrappning totalt 3-10 :5-20 S-30 - utan statliga lån - med statliga lån byggda eller senare normal upptrappning byggda normal upptrappning extra upptrappning totalt byggda normal upptrappning extra upptrappning lolalt - utan slatliga lån med värdeår efter 1974 med värdeår - höjning av den allmänna hyresnivån p.g.a. normal upptrappning extra upptrappning hyreshusavgift totalt ' har beslutat om extra upptrappningar vid tretillfallen (prop. 1980/81:63, CU 7 och 12, rskr 95 och 106, prop. 1980/81:118bil. 4, CU 30. rskr 287 och prop. 1981/82: 124. CU 26. rskr 350). Beslut om all införa en hyreshusavgift fattades avriksdagen efter förslag i prop. 1982/83: 50 bil. 2 och 5 (SkU 15 och CU 8, rskr106 och 112). Avtabellen framgår att stora delar av bostadssektorn har fatt vidkännasomfattande kostnadsökningar till följd av normala och extra upptrappningar avde garanterade räntorna. Denormala upptrappningarna medför i regel de högsta kostnadsökningarna i nyarebostäder på gmnd av de allt högre produktionskostnaderna. I dagens nyproduktionkan en normal upptrappning beräknas motsvara en åriig kostnadsökning om ca 15kr./m medan den för de äldsta husen medför en kostnadsökning om endasl ca 2kr./m. 1984/85:18 9 arnahar därför i regel utformats så atl de har medfört de högsia kostnadsökningarnai äldre hus. årgångar av bostäder har över huvud tagel inle utsatts förnågra extra upptrappningar av de garanterade räntoma. Sammantaget har på detlasäll en viss kostnadsutjämning uppnåtts mellan bostäder av olika ålder. Föregnahem byggda medför de normala upptrappningarna aUboendekostnaderna blir ca /m högre än . Deextra upptrappningarna medför en kostnadsökning om ytteriigare /m Kostnadsökningarnai bostadsrätislägenheter på gmnd av upptrappningarna är av ungefär motsvarandestorlek som för egnahem. Förhyressektorn hårde normala upptrappningarna medfört koslnadsökningar om ca 13kr./m, medan de extra upptrappningarna ökar kostnaderna med ca /m. Hyreshusavgifienhar ökat kosinaderna för SABO-företagen med i genomsnitt ca /m. Förbostadsrätislägenheter utan slatliga lån och med värdeår medföravgiften boendekostnadsökningar om ca /m. Kostnadsökningen för ettenskilt hyreshus till följd av hyreshusavgifien ligger i nivå med den för ettmotsvarande bosladsrättshus. FörSABO-förelagens del kommer således omfördelningsåtgärderna sammantagna atlmedföra atl kostnaderna blir ca /m högre än under år 1980.I företag med ell yngre fastighetsbestånd än genomsnittet kommerkostnadsökningarna lill följd av upptrappningar av de garanterade räntorna allvara högre än genomsnittet, medan effekterna av hyreshusavgiften blir lägre.För etl företag med etl äldre fastighetsbestånd gäller det omvända. Avvad jag här har redovisal framslår del tydligt att dagens omfördel-ningssysleminte har fördelal bördorna på etl rättvist sätt. Mot denna bakgmnd anser jagatl en annan väg måste väljas för att motverka fortsatta kostnadsökningar förstaten till följd av subvenlioneringen av bosiadsinvesleringarna, dvs. främstny- och ombyggnadsverksamheten. I sammanhanget vill jag framhålla alt lägresubventioner för kommande bostadsinvesteringar skulle leda till atlomfattningen av dessa drastiskt minskade, vilkel skulle få negativabostadspolitiska och sysselsällningspolitiska effekter. 3 Det remitterade förslaget om en statlig fastighetsskatt Ellsolidariskt omfördelningssystem inom bostadssektorn förutsälter att allafastighetsägare bidrar lill den nödvändiga subventioneringen av nyochombyggnadsåtgärderna, Alla kan också, vid de tillfällen då det är 1984/85:18 10 aktuelltatt vidta ny- och ombyggnadsåtgärder, dra nytta av all dessa subventionerfinns. Somjagframhöll i mitt anförande lill lagrådsremissen har mina överväganden lelt migfram till uppfattningen att en statlig fastighetsskatt är det instrument somlillsammans med ränlebidragssysiemel för ny- och ombyggnad bäsl svarar motkravet på etl rättvist och solidariskt omfördel-ningssyslem inombostadssektorn. Mol denna bakgrund inhämtades således lagrådets yltrande överetl förslag lill en statlig faslighelsskall. Lagrådels kritik av förslaget börenligt min mening leda till all föreslagna undantagsregler och skatteuttagetför småhus bör ändras innan förslaget underställs . I övrigl anserjag all skattens huvuddrag bör vara oförändrade vilkel bl. a. medför attskallen även skall omfatta vissa andra fastigheter än sådana som innehållerbostäder. Moiiven för del sistnämnda är främsl av fiskal nalur. Tidpunktenför införandet bör sättas till och skallen bör påförasförsia gången vid taxering. Fastighelsskatten är avsedd att ersättahyreshusavgifte:i. Lagen om hyreshusavgift bör därför upphävas närfastighetsskatten införs. Idet följande kommerjag atl närmare redogöra för tillämpningsområdet för skattenoch för dess utformning enligt del fill lagrådel remitterade förslagel. Jagredovisar därefler lagrådets yttrande och mina överväganden med anledning avdella. Denslalliga fasfighelsskatlen omfaltar enligt del remitterade förslaget i principvad som i faslighelstaxeringssammanhang benämns hyreshusenheter ochsmåhusenheter saml hyreshus och småhus med lillhörande tomtmark pålantbruksenhet. Delföreslagna tillämpningsområdet medför i princip atl fastighetsskatten skalltas ut för samtliga typer av fasligheter som innehåller bostäder eller som ibebyggt skick kan komma atl innehålla bostäder. Förhyreshusenhelernas del medför förslaget en uividgning av skallebasen jämförtmed den nuvarande hyreshusavgifien. Förslagel omfallar sålunda exempelvis ävenobebyggda fasligheter, hotell- och restaurangbyggnader och byggnader medvärdeår 1975 och . Beträffandesmåhusen omfattas både permanenlhus och fritidshus av skatten. Förlantbmksenheternas del är det endasl vad som benämns småhus och hyreshus samltomtmark för dessa som omfattas av skatten. Ekonomibyggnader och övriga delarav lantbruksenheterna är således undantagna. Skattenbetalas av den som vid taxering till inkomstskatt skall la uppgarantibelopp för fastigheten. Fastighetsskatten omfattar härigenom ävenfastigheter som upplåls med lomträtt. 1984/85:18 - . Vadjag lidigare har nämnt otii fastighetsskatten som eh del i eltomför-delningssyslem inom bostadssektorn innebär alt del bostadsbestånd somomfattas av systemels andra del, nämligen upptrappningarna av de garanteraderäntoma inom bostadslånesystemets ram, inte bör vidkännas koslnadsökningarfill följd av skatten. I det lill lagrådet remitterade förslagel lill stafligfastighetsskall undanlogs därför fasligheler som omfallas av räntebidragssystemelfrån skatten. Etl sådanl undanlag gäller beiräffande hyreshusavgifien.Vidare undanlogs övergångsvis småhusfastigheter som förvärvats under åren1977-1983, beroende på alt boendekostnaderna i dessa fall kan antas varasärskilt höga. Ränlebidragsreglernaför lån lill egnahem resp. hus med hyres- eller bosladsrätislägenheier är ivissa avseenden olika. I del remillerade förslagel differentierades därförreglerna för undanlag från fasfighelsskatlen för fastigheter som omfattas avränlebidragssysiemel. Vidare föreskrevs i fråga om nytillkommandebyggnadsprojekt att de byggnadsåtgärder som berättigar till lån med räntebidragskall ha en viss omfattning för alt fasligheten skall undanlas från skatten.Motivet lill den föreskriften var alt en relativt begränsadkapitalkostnadsökning till följd av byggnadsåtgärderna inte skall leda till enobefogat stor skatlelälinad. 1983/84:40 om vissa ekonomisk-politiska ålgärder, m. m. 9) nämndejag aft frågan om skatten skulle omfatta också industrifastigheter skulleövervägas vidare. I miU anförande lill lagrådsremissen förordade jag - eftersamråd med cheferna för finans- och industridepartementen - atl denna frågaskulle las upp i etl vidare sammanhang där industrins lolalabeskattningsförhållanden behandlas. Jag föreslog också altexploaterings-fastigheter t. v. skulle lämnas ulanför systemet. Underiagetför att beslämma fastighetsskattens sloriek ulgörs i del remitterade förslagetav taxeringsvärdet. Med hänsyn till att taxeringsvärdet för en småhuslägenhetnormalt är ca högre än för lägenheler i hyreshus, bestämdesunderlaget för småhusens del till en Iredjedel av taxeringsvärdet. Uftagelav fastighetsskatt bör beslämmas så, atl de ekonomiska pålagorna i form avskatt och minskade ränlebidrag fördelas så rättvist som möjligt mellan olikafastighetsägare. Motdenna bakgmnd föreskrevs i det remitterade förslaget atl skatteuttaget förkonventionellt beskattade fastigheter skall vara av taxeringsvärdet och attskatten i dessa fall skall uigöra en avdragsgill driftskostnad. 1984/85:18 12 Medkonventionellt beskattade fastigheter avses fastigheter där inläkl avfastigheten beräknas enligt 24 S 1 mom. kommunalskallelagen (1920:370), KL,eller ulgör inläkl av rörelse eller jordbruksfastighet. Dessaförslag beträffande konventionellt beskaltade fasligheler avviker från vad jaguttalade i milt anförande lill prop. 1983/84:40 (bil. Anledningen tilldelta är att de undersökningar som därefter har gjorts visar alt dekonventionellt beskattade fastighetsägarnas skatlemässiga fömtsättningar ärmyckel varierande. Detskalleutlag somjag angav i nyssnämnda anförande skulle visserligen i flertaletfall i storl sett ha motsvarat vad fastighetsägaren skulle ha erhållit iinkomsi efter skatl till följd av de hyreshöjningar som de extra upptrappningarnaav de garanterade räntorna har gett och kommer atl ge upphov fill. Men en ickeavdragsgill skall skulle kunna få ogynnsamma effekler för ägare av hyreshus medhuvudsakligen lokaler. Orsaken härtill är främsl alt lokaler har etl högretaxeringsvärde per ytenhet än vad bosläder har. Medhänsyn lill de skillnader i skallemässiga förhållanden som finns mellan olikakategorier av ägare lill konventionellt beskattade fastigheter hade detgivetvis varit önskvärt att en valfrihet hade kunnat medges mellan en lägre,icke avdragsgill och en högre, avdragsgill skaft. Jag har låtit undersökamöjligheterna att införa en sådan ordning. Undersökningen har dock visat att enså utformad valfrihet skulle ge upphov lill betydande svårigheter för såväl denskatiskyldige som myndigheterna. Jag har därför stannat för atl föreslå enavdragsgill skall för alla konventionellt beskattade fastigheter.