prop · G80357 · 1984-12-31 00:00:00 — Ledamoten har i en reservation framhållitatt det enligl hans mening borde vara del mest närliggande alternativet tilldagens förhållanden alt utveckla nuvarande usk-system varvid detaljernapreciseras i etl kollektivavtal. anser inte heller alt läsåret för destuderan- Prop.1984/85:57 76 de, , ulan vidai e bör föras över lill arbetstidtill högskoleenheternas förfogande i etl arbetstidsavtal för lärare. förslag till en ny arbetslidsregleringför liirarna i högskolan har behandlals av flcrialet remissinstanser, docksärskilt av högskolemyndigheterna. SAV och personalorganisationerna TCO samtSACO/SR. Flera remissinstanser, t, ex. UHÅ. NRM saml fiera högskoloransluter sig utredningens kritik av den nuvarande regleringen av läraresåligganden. UHÅ delar utredningens uppfattning att det för verk.samhelen inomhögskolan är av stort värde att ramen för lärares åligganden görs sä flexibel allijänslgöringen kan inrymma olika moment frän år lill år. t.ex. iinicersitetcit i och och högskolan för lärarutbUdiiing i Stockliolni.är posilivi inslällda till en rambetonad bestämning av lärares arbelslid.Universitetet i och anser dock att utredningens system inte skulleinnebära nägra större förändringar jämfört med vad som gäller, för CTH: sdel skulle del dock innebära vissa fördelar. Allmänt positiva synpunkter päförslaget anläggs i övrigt av RRV. lantbriiksuniversiieiei, TCO. SAF anser att den skisserade arbetsiidsregleringen skulle vara användbaröver hela skolsystemet. Direkt negativa åsikter om den föreslagna arbetstidsregleringenUllrycks dock av universiteten i och saml av högskolan i avstyrker införandet av en fullständigt flexibel arbetsordning och Andrénsutredning finner inie au förslagel innebär nägon förbättring ur forskningenssynpunkt. SPF menar att det även i fortsättningen bör finnas grundläggandeskillnader i uppgifter för olika befattningshavare, sä all vissa tjänsterfrämst är inriktade på undervisning, medan andra är inriktade på forskning. Det finns bland remissinstanserna olika upplänningar i frägaom del säll på vilket den nya arbetsiidsregleringen skall komma lill siäiid. UHAanser all del bör ankomma på de politiskt ansvariga instanserna - regering ochriksdag - att fatta beslut om arlen och ramarna för läiarnas åligganden. SAVanser ocksä att statens ambitioner i fråga om verksamhetens mål. omfallning ochkvalitet bör komma till uttryck i bestämmelser i en förordning. I polemik medreservanten hävdar SAV att uppfattningen om att lärares arbetstiduteslutande är en partsfräga. lill slor del bottnar i elt missförstånd om vargränsen går mellan den politiska demokraiin och det avtalsrätlsliga området. SAVfinner därefter att det bör ankomma på SAV att i kollektivavtal söka reglerafrågan om arbetstidens längd och andra frågor av arbetsleknisk art. RRV förordar i likhet med uiredningen alt ett tak förmaximalt uttag av undervisningsskyldighel bör sältas lägre än vad nuvaranderegler anger. Enligt UHÄ:s - och flera högskolors - upplänning bör det däremot-inom ramen för arbetstidsreglering finnas nägon form av reglering av undervisningsskyldighetensom utgångspunkt för de lokala avvägningarna av hur varje enskildforskare/lärare skall tas i anspråk. SA V anser däremol Prop.1984/85:57 77 inte - i molsais lill inredningen - all nägon regel ommaximum av lid för undervisning eller annan arbetsuppgift skall finnas. Beträffande förslaget om läsårets uppdelning i arbetstid, förlrocndclidoch semester finns flera synpunkter. /SR understryker att ferierna oftaanvänds pä del sätt som uiredningen föreslagit i fråga om förlroen-dearbetstiden.Lunlbruksunivcrsitelel framhåller dock att ferier har vissa fördelar för denenskilde. Avskaffandet av ferierna kan enlipl lanlhriiksuni-versitetet försämrarekryteringen till vissa Ijänstekalegorier. vilkel del dä blir en förhandlingsfrägaall ge kompensalion för. RRV och flera högskolor, t.ex. iUppsala och högskolorna i . är negalivl inslälldalill uiredningens förslag. SA V kan inle ansluta sig lill förslaget om förtroendearbetsiid.eftersom det enlipl SAV försvårar beräkningen av ordinarie arbelslid. SAVframhåller all "kärnfrågan" i förslagel är den belyddse man lägger i ullryckelövervakande av arbelel. SAV undersiryker alt lärare bör vara lillgängliga på arbetsplatsenoch all arbelel måste fastställas i tjänslgöringslisia eller annan handling förall man skall kunna ändra, omprioritera och omfördela arbetsuppgifter efterbehoven. Enligt SAV måste även anslagsberäkningarna göras enligt andra grunderän de nuvarande. TCO påpekar alt arbetstiden normalt regleras genomkollektivavtal. Del måste enligl TCO föreligga en proposition om en reformeradtjänsteorganisation, innan detaljerna i ett avtal kan börja diskuteras. 6.2 Bemanningsplanering och arbetsfördelning Lärartjänstulredningen framhåller att det knivs enöverskådlig och lätt-hanteriig ordning för planering och fördelning av lillgängligapersonalresurser pä inslilutionerna. Normall sker det inom yrkeslivet genombemanningsplanering. Utredningen anser alt bemanningsplaneringen bör ske i tvåled. Det första ledet utmynnar i institutionsstyrelsens beslut om hur till-giingligaresurser volymmässigt skall fördelas. 1 det andra ledet kommer prefektensbeslut om arbetsuppgifter för den enskilde arbetslagaren. Lärartjänstulredningen föreslår sålunda att institutionsstyrelsen skall upprätta bemanningsplan förverksamheten vid institutionen och att prefekten på grundval av bemanningsplanen skall fördelaarbetsuppgifterna pä berörd personal. Följande remissinstanser har behandlat förslagen, nämligenUHÅ. Fosam, TCO och SACOISR. Förslaget ati institutionsstyrelsen skall upprätta en bemanningsplantillstyrks av RRV. Universiielet i Stockholmpåpekar all det krävs en kompetenshöjning i institutionsledningen och att eltsyslem för anförande av besvär över beslut om tjänsle- Prop.1984/85:57 78 UniversUetet i framhållerockså att förslagel kräver ett beslutsfattande på institutionsnivå av heltannat slag än . Universiielet i menar attinstitutionsstyrelsens övergripande ansvar för såväl verksamhetens innehållsom för personalens arbetsfördelning måste markeras klarare. Liknandesynpunkter framförs av högskolorna i och i /, sombl. a. anser att prefektens roll är onödigt starkt betonad. LantbruksuniversUeieipåpekar behovet av särskild befattningsutbildning, eftersom prefekternasskyldighet alt själva föra MBL-förhandlingar sannolikt kommer att öka, närutredningens förslag genomförs. anser att en ökadadministrativ börda läggs på institutionerna. SAMN påpekar att uiredningensbeskrivning av bemanningsplaneringen inle är tillfyllest för en närmareanalys. Det framgår - enligt SAMN - inle om inslilutionerna skall vara skyldigaatt göra en verksamhetsplan, som bemanningsplaneringen .sedan kan grunda sigpå. SAMN anser att högskolan behöver en systematisk bemanningsplanering iförening med en flerårig verksamhetsplanering. SACOISR och KTH kan dock inte senågon anledning att centralt reglera administrativa rutiner förinstitutionernas beslutsfattande i dessa frågor. 6.3 Samordning av budgetarbete ochbemanningsplanering 1 avsnittet 6.4.5 beskriver utredningen procedur och lidplanför det lokala budgetarbetet vid högskoleinstitutionerna med utgångspunkt i attbudgetpropositionen framläggs och alt mänga tidsbegränsadeförordnanden för lärare utlöper . Utredningen konstaterar alt detvid institutioner med enbart grundläggande utbildning eller med relativl litenvolym externa anslag för forskning finns underiag för beslul om bemanningsplanredan i april. Vid institutioner med en större volym externt finansieradforskning finns förutsättningar för beslut om bemanningsplan först sedan anslagsgivarnasbeslut är kända. Forskningsrådens beslut om anslag bör därför enligtutredningens mening tillkännages tidigare för att lämna bättre rådrum för beslulom personalplanering, rekrytering, omplacering m. m. RRV och ansluter sig till utredningens uppfaltning omett tidigare-läggande av forskningsrådens beslut. framhåller alt detlamåste ske i full samordning mellan samlliga forskningsfinansierande organsansöknings- och anslagsutdelningsterminer. BFR nämner att rådet numera avhänsyn till forskarnas önskemål fattar beslut löpande under budgetåret. 6.4 Underlag för lärares tjänstgöring behandlar även konsekvenserna förlärares tjänsteunderiag vid tillfälliga förändringar i verksamheten.Utredningen framhåller det angelägna i att man vid bedömning av underiaget fören viss Prop.1984/85:57 79 tjänst på olika sätt prövar möjligheten lill vad somskulle kunna kallas fyllnadstjänstgöring vid annan instiiulion. Utredningenframhåller dock all forskning inom ramen för externt projekt är underkastadvissa effektivitetskrav. Man bör därför undvika att omplacera en arbetstagare lillverksamhet inom ell projekt och förutsätta all denne skaffar sig nödvändigakvalifikationer inom projektels ram. Lärartjänstutredningensbedömningar har kommenlerals av nägra få remissinstanser. DFI ser positivt på förslageltill fyllnadstjänstgöring pä annan institution. /?/? V finner att förslagel ipraktiken är svårt alt genomföra. På institutionen finns - enligt RRV - inleden planeringskapacitet .som är förutsättning för att sådana arrangemang skallkunna lösas smidigt. På grund av den flexibilitet som uiredningen föreslår betriiffandetjänsternas innehåll ser RRV emellertid inte tillfälliga och mindreförändringar i verksamheten som något problem. RRV undersiryker dock att - omhögskolan blir föremål för besparingsåtgärder - prioriteringar kan blinödvändiga och alt en viss handlingsberedskap är önskvärd. BFR ansluter sighelt till uiredningens grundsyn all en arbetstagare vid arbetsbrist inle böromplaceras till verksamhei inom ett projekt och förutsätta att denne skaffarsig nödvändiga kunskaper inom projektets ram. 7 Tillsättningsgrunder och tillsättningsordning Lärartjänstulredningen har i bil. 2 redovisat ett utkasttill förfatlningsfö-reskrifter rörande bl.a. tillsättning av tjänst som läraresamt i kapilel 7 mera utföriigl redovisat intentionerna bakom de föreslagna reglema. Vad gäller motiv och funktionssätt för de alternativabehörighetskraven och befordringsgrunderna för tjänst som docent/biträdandeprofessor hänvisar utredningen lill kapitel 4. Förslagen vad gäller lillsättningsgrunder har kommenleralsav få remiss-inslanser. som istort ansluter sig till uiredningens överväganden och förslag omtillsättningsgrunder, ställer sig iveksaml till den utvidgade bemärkelse ivilken utredningen använder begreppet vetenskaplig skicklighet. Enligt UHÄ: smening bör man tala om vetenskaplig skicklighet endasl i fräga om sådanverksamhet där någon, ensam eller tillsammans med andra, i varje fall tillnågon del självständigt bedriver forskning. Enbart medverkan i forskning bördäremot inte ses som mått pä sådan skicklighet. och framhåller att. för attbibehålla en god forskningsnivå, måste den vetenskapliga skickligheten vara denavgörande meriteringsgrunden till högre tjänster. SACOISR har samma inställningmen betonar alt vid sidan därav måste alltid pedagogisk skicklighet vägas in ibedömningen. Prop.1984/85:57 80 ser som en förutsättning för attpedagogisk skicklighet skall tillmätas avseende för alla undervisningsljänsleratt begreppet definieras bättre. finner inte uppslagen iutredningen tillfyllest och föreslår alt UHÄ uppdrar ål en arbetsgrupp att draupp riktlinjer för bedömningen av pedagogisk skicklighet. i anser alt det är väsentligtatt det utarbetas kriterier för bedömning av den pedagogiska meriteringen. LanlbruksuniversUetetoch CS-STF ser med tillfredsställelse den diskussion av begreppet pedagogiskskicklighet som utredningen gör. Förslaget om ökad vikl vid pedagogisk meritering vidtillsättning av tjänst som professor avvisas av ulredning. SFS avstyrker förslaget att enbart pedagogiska meriterskulle kunna meritera för högre tjänst. Tanken att kursvärderingar skulle kunna ges ettsjälvständigt värde i tillsättningsärenden anses oacceptabelt av /SR. universUeteti och högskolan i . DFE menar att förmåga alt planera och leda storaforskningsprojekt m. m. bör vara meriterande samt kunna anges vid utannonseringav tjänst. LanlbruksuniversUetet betonar att även personliga egenskaper såsomsamarbetsförmåga, arbetsledande förmåga och beslutskapacilet bör beaktas vidtillsättning av tjänst. SACOISR har särskilt framhållit att på samma sätt somkonstnärligt utvecklingsarbete jämställs med vetenskaplig skicklighet bör förlärarutbildare pedagogiskt utvecklingsarbete som utveckling.sarbete inomämnena musik, bild och gymnastik saml för omvårdnadsforskning jämställas medvetenskaplig skicklighet och ej med pedagogisk skicklighet. /SR anser attutredningen är oklar pä denna punkt. /, som är posiiiv tillförslagen, anser att utredningen inte klarlagt förhållandena för inomlärarutbildningen väsentliga ämnen som bild och form, gymnastik, metodik ochmusik. Inom dessa ämnen bör pedagogiskt utvecklingsarbete jämställas medvetenskapligt arbeie. KRO tillstyrker utredningens förslag att konstnärligskicklighet skall ersätta vetenskaplig skicklighet som bedömningsgrund förvissa tjänster inom de konstnärliga utbildningarna. Utredningen har föreslagit att ordinarie och extraordinarie tjänster som professor oförändrat skall tillsältas av regeringen samlatt övriga tjänster skall tillsältas av högskolestyrelsen. Detta förslag tillstyrks av UHÅ och ett flertalhögskolemyndigheter, bl.a. i . /SR menar däremot alt ordinarie och extra ordinarietjänster som Prop.1984/85:57 81 docent/biträdande professor bör tillsältas av UHÅ i likhelmed vad som fallel är vad gäller ordinarie universitetsleklorat. Annarsföreligger risk för aft det utvecklas olika praxis vid skildahögskolor, specielll vad gäller sammanvägningen av pedagogisk och vetenskapligskicklighet lill en helhetsbedömning. Enligl /SR motverkar etl centralttillsättningsförfarande även risken för provinsialism vid ijänstetillsättningar.CS-STF anser att alla ordinarie lärartjänster bör tillsättas centralt. Utredningen föreslår att skall beredaärenden om tillsättning av ordinarie tjänst som professor samt sådana tjänstersom docent/biträdande professor som inrättas av regeringen, tjänster som överläkareoch biträdande överläkare vid de statliga och de kommunala undervisningssjukhusensamt tjänster som lärare i odonlologiskt ämne och tjänster som övertandläkareoch biträdande övertandläkare. Högskolestyrelse skall även kunna hänskjuta andra fillsättningsärendentill nämnden. Övriga tillsättningsärenden skall beredas av institutionsstyrelsen,alternativt prefekten. Utredningen föreslär slutligen att fräga om befordrantill biträdande professor resp. högskolelektor skall beredas av . Förslagen tillstyrks av UHÅ samt av . /SR anser i motsats till utredningen att allatillsättningar av lärartjänst för vilka krävs doktorsexamen eller motsvarandevetenskaplig kompelens skall beredas av ijänsteförslagsnämnd. Utredningensargument för att tillsättning av icke ordinarie lärartjänster inte skallbehandlas av ijänsteförslagsnämnd anser /SR Inte övertygande. Liknande synpunklerhar framförts av i , KTH och CTH. TCO förutsätter all Ijänsteförslagsnämndskall vara beredningsorgan vid tillsättning av i princip alla lärar/forskartjänster. Högskolan för lärarutbildning i är kritisk lillden föreslagna ökningen av ijänsteförslagsnämndens verksamhei. SPF kan acceptera förslaget alt tjänsteförslagsnamndenssammansättning görs mera enhetlig men endast under förutsättning att del modifieras.Föreningen kan inte tillstyrka den utökning till 10 ledamöter (mot nuvarande 9eller 7 vid tillsättning av tjänst som professor resp. universitetslektor) somföreslås. .Antalet fasta ledamöter i nämnden bör vara 6. Av dessa börfakultets/sektionsnämnden ulse 2 ledamöler som är särskilt förtrogna medforskningens och forskarutbildningens krav och högskolestyrelsen utse 1 ledamotsom är särskill förtrogen med grundutbildningens krav. Prop.1984/85:57 82 Utredningen har föreslagil att Ijänsteförslagsnämndenssammansättning breddas och görs mer enhetlig. tillstyrker förslaget men betonaratt förslagsnämnden måste ha en majoritet av vetenskapligt sakkunniga såvälvid tillsättning av professorer som docenter/biträdande professorer. UHÄ tillstyrker förslaget, dock med den modifieringen somäven uttrycks av flera högskolemyndigheter, all minsl en av de särskiltutsedda ledamöterna alltid hämtas utanför den institution till vilken berördlärartjänst hör. utredning anser all de särskilda ledamöterna normaltbör väljas från andra högskoleorter och inle från den egna institutionen. Delsenare bör bara förekomma i undantagsfall. Utredningen anser att särskildaledamöter ocksä behövs vid ärenden som rör befordran lill biträdandeprofessorer. /SR anser att ytterligare fasthet i tillsältningsförfarandelför docent/biträdande professor bör skapas genom att för de ledamöter somutses för varje särskill ärende föreskriva all det skall vara minst en ochhögst tre och att minst en av de utsedda skall komma från institution som ejberörs av tillsättningsärendet. Vidare framhåller /SR att utredningen ej synes habeaktat att bedömningen av vetenskapliga meriter kommer att spela en mycketstörre roll för tjänsten som docent/biträdande professor än vad som ärfallet för universifetslektorat. De ledamöter som fakultets/sektionsnämnd haratt utse skall vara särskilt förtrogna med forskningen och forskarutbildningenskrav. Med denna precisering tillstyrker /SR utredningens förslag. och tillstyrker förslaget omtjänsteförslags-nämnds sammansättning. TCO fömtsätter därvid liksom uiredningenatt särskilda tjänsteförslagsnämnder kommer att behövas för tjänster t.ex. inomsektorn för utbildning för undervisningsyrken och för tjänster där konstnärligtutvecklingsarbete ingår. Prop.1984/85:57 83 Verksamheleninom högskolan ................................... ... 55 Tjänsteorganisationeni den statliga högskolan ........ 56 4.1.1 Forskningens villkor ..................................... ... 57 4.2.1 Behörighet till tjänst som lärare .................... 59 4.2.2 Högskolelärare/högskolelektor ..................... 61 4.2.3 Tjänster som docent/biträdandeprofessor ... 62 4.2.4 Tjänster som professor .................................. 64 4.3 Röriig resurs för forskning ..................................... 65 4.4 Tidsbegränsade förordnanden, behovoch användning 67 4.4.1 Tjänster för forskning .................................... 68 4.4.2 Tillfälliga förordnanden vidbortfall av arbetskraft på institution 68 4.4.3 Lärare vid konstnärligautbildningar .............. 69 4.4.4 Lärare i lolkutbildning, i fackspråkligutbildning, lärare i hemspräksläramtbildning och gästföreläsare/forskare 69 4.5 Forskningsanknytning ........................................... ... 70 4.6 Högskolans anslagssystem ................................... ... 71 5.................................................................................... Ledningsfunktioneri forsknings- och utvecklingsverksamheten inom den statliga högskolan ....................................... ... 72 5.1 Lärares skyldighet att åtaga siguppdrag ............. ... 72 5.2 Institutioner ............................................................ ... 72 5.2.1 Uppgifter för prefekt ochstudierektor ............ 73 5.2.2 ............................................ ... 74 5.2.3 Ledningsfunktioner ovanförinstitutionsnivån ....... 74 5.2.4 Vissa särskilda tjänster .................................. 75 Arbetsorganisationeninom den statliga högskolan ... 75 6.1 Lärares arbetstid ................................................. 75 6.2 Bemanningsplanering ocharbetsfördelning .......... 77 6.3 Samordning av budgetarbete ochbemanningsplanering 78 6.4 Underlag för lärares tjänstgöring ........................... 78 Tillsättningsgmnderoch tillsättningsordning .............. 79 7.1 Tillsätlningsgrunder ............................................... ... 79 7.2 Tillsättningsordning ............................................... ... 80 7.3 Tjänsteförslagsnamndenskompetensområde ..... 81 7.4 Tjänsteförslagsnamndenssammansättning ......... ... 81 Prop.1984/85:57 84 Statens arbetsgivarverks cirkulär A 26 1984 SAV AVTAL OM LÖNER 1984-85 FÖR STATSTJÄNSTEMÄN M.FL.(ALS1984-85) SAV saml /SR. SF och TCO-S har slutitrubricerade avtal. Avtalet, som från SAVs sida slutits under förbehåll omregeringens godkännande, har godkänts av regeringen. Avtalet återges i detla cirkulär. 5.1 För dessa ändamål är ulrymmena för TFUs delområdenföljande med beaktande av punkterna 2.2 och 3: - lärare iungdomsskolan m.m. 280 milj. kr., varav 7,5 milj. kr. - skolledare 17milj. - lärare ihögskolan 45 milj. kr. Inom dessa utrymmen kan vissa C-frägor behandlas. 5.4 För lärare i högskolan sammanförs det för denna gruppavdelade AB-utrymmet med utrymmet för särskilda åtgärder och används med deninriktning som framgår av underbilaga C. 6.1 För i första hand åtgärder fr.o.m.lönegrad L 16 och högre disponeras 10 milj. kr. 6.2 Det kvarstående utrymmei används enhetlig procentuell höjning av ålderstilläggen. Fortsatta förhandlingar sker under fredsplikt. Som elt led lönerörelse och i de s.k. "LÄTU-förhandlingarna" LÄTU-förhandlingarna förs bl.a. pägrundval av tvä inom upprättade promemorior (1982-06-10resp. Prop.1984/85:57 85 Alla tjänstemän pä löneplan L övertors fr.o.m. denI till löneplan F. Tjänsteman fär den tillämpade lönegraden och tt-klassen pä löneplan F med utgångspunkt i den för tjänstemannen gällande lönegra den och ålderstilläggsklassen pä löneplan L. Förslag framgår av den till denna underbilaga bifogade överföringstabellen. Kostnaden beräknas till ca 39 milj. kr. Parterna disponerar återstående utrymme för fortsatt arbeie med överföringen. SAV är berett all diskuiera frågan om ett eventuelltöverförande från löneplan L till löneplan SK av tjänst vid medicinsk fakultet,vars innehavare är leg. läkare, då de organisatoriska förulsällningarna för entjänstereform vid fakulteten redovisals, Parterna enas om att fr.o.m. densenare tidpunkt, dä en ny tjänsteorga nisation beslutals att genomföras, skall lärartjänsterna inplaceras i föl jande lönefält, här uttryckt i lönegrader pä löneplan F. -professor -högskolelektor - högskoleadjunktF I4-F2I Forskarassistent placeras i lönefäll enligl förslag som överlämmnassenare. Lönegradsplacering av tjänst som adjungerad professor,utländsk lektor, nordisk leklor m.fl. andra Ijänsler pä nuvarande löneplan Lbehandlas särskill. Dessa ijänsler förutsätts inle inordnas i ovanstående lönefäll. För ijänsleman som inordnas i lönefäll enas parterna om införundelav systemet med lokala förhandlingar enligt principerna i L-ATF samt tidpunktenhärför. SAV utgår ifrån att gränserna för resp, lönefäll bestäms i cenirall avial. Vissa ändringar i de s.k. doktorandavialet görs enliglförslag som överlämnas . Ändringarna syftar till ell införande avlönefält för assistenttjänst och doktorandijänsl saml alt bestämmelserna i lillämpliga på dessa ijänsler. SAV är bereil all diskuiera under vilka särskildaformer lönesällningen för professorstjänster i vissa fall skall kunna behandlas. Parterna är ense om följande ätgärder. 4.1 Parterna är ense om att under avtalsperiodengemensamt kartlägga högskoleenheternas personalföisörjningssiiuation. Föravtalsperioden avsiätts 3 milj. kr. för ätgärder inom högskolan. De avsattamedlen disponeras lör speciella selektiva åtgärder motiverade av svårigheienalt rekrytera eller bibehålla kvalificerade forskare och lärare i syfte attvidmakthålla myndighetens kompelens. Prop.1984/85:57 86 Högskoleenhet som har behov av speciella selektivaåtgärder anmäler detla lill SAV. Av anmälan skall framgå vilka ätgärderhögskoleenheten anser erfoderliga exempelvis att löneplanstillägg skall ulgåtill vissa tjänstemän. Högskoleenhetens framställning behandlas vid förhandlingmellan parterna i detta avtal. 4.2 Om överenskommelse ej nås vid förhandlingar som avsesi punkt 4.1 skall genom arbetsgivarens beslut uppkomna kostnader ej avräknasfrån de av parterna avsatta medlen.