prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — växte räntenettot i en sådan lakl atl fondenskapitaltillväxt ökade med , vilkel i stort sett kom attmotsvara ökningen av fondens kreditgivning. Ökningen placerades istatsskuldväxlar och långivning till de företagsfinansierande ochbostadsfinansierande (oprioriterade delen) instituten. Fonden minskade sittnettoinnehav av priorilerade statsobligationer, samiidigi som sloranettoförvärv av prioriterade bosladsobligationer gjordes. Även allmännapensionsfonden uppfyllde sin placeringsplikt. Under1984 minskade statens budgetunderskott till . (tabell10:6). Slatens inhemska upplåning ökade samfidigt med . En kraftig omsvängning i den inhemska finansieringenfrån såväl marknaden uianför bankerna som i bankerna till ägde rumunder året. Denna utveckling speglar i viss mån den likviditetsindragning somskett i samband med företagens insättningar på konto i . Dessulom varden en följd av neddragningen av bankernas skuld i . varinlösen av räntebärande siafiiga obligationslån omfatlande. Hushållens bidragtill budgetens finansiering i form av premie- och sparobligationer samtallemanssparandel uppgick detla år till , varavallemanssparandel svarade för . Somframgått lidigare upphörde i slort sett statens nettoupplåningutomlands, de realiserade kursförlusterna exkluderade. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 143 Under1984 ägde en relativt kraftig neddragning av kommunernas likvida tillgångar mm(tabell 10:7). Denna neddragning tillsammans med upplåning uianför dentraditionella inhemska kreditmarknaden finansierade kommunernasulgiftsöverskott detta år saml uppbyggnaden av deras övriga finansiellalillgångar. Kommunernas nyupplåning på den svenska kreditmarknaden var lägreän deras amorteringar 1984. Under1984 färdigställdes ett färre antal lägenheter än 1983 eller 35000. Ävenigångsättningen av bostäder minskade med 4 200 till 33400. Volymmässigt ökadebosladsinvesleringarna med 3,. Det var ombyggnadsinvesleringarna i såvälflerbostadshus som småhus, som ökade, medan nybyggnadsinvesteringarna i bådakategorierna minskade. Bostadssektornsnetloupplåning på kreditmarknaden (inkl. lån från slaten) kom altuppgå till ungefär samma belopp som 1983 (tabell 10:8). Teckningarna avpriorilerade bostadsobligationslån var oförändrade 1984 och uppgick lillnärmare . Denprivata seklorns netloupplåning på den inhemska kreditmarknaden (exkl. statenskredilgivning) ökade med . (tabell 10:9). Nettoupplåningen utomlands växte än kraftigare eller med drygt9 miljarder kr. Företagensfasta investeringar var . större 1984 jämfört med 1983.Lagren drogs ner i en långsammare lakt. Finansieringsbehovet fråninvesteringssidan ökade 1984 med knappi . Sektorns bmttosparandeförbättrades dock ej i en sådan utsträckning att det ökadefinansieringsbehovet från investeringssidan läcktes. Förelagens finansiellasparande försämrades med , vilkel fick en molsvarandedämpande effekl på företagens likviditeisutveckling. I denna riklning verkadeäven förelagens lillfälliga vinstavsätlningar på konlo i samtinsättningar på likviditetskonton i . Såväl företagens upplåning påden regislrerade inhemska marknaden som utomlands var å andra sidan störte1984 än 1983. Förelagens likvida tillgångar förefaller ändock ha byggts upp ien lägre takt 1984 än 1983. Hushållensfinansiella tillgångar beräknas ha ökat med mellan 3 och 4miljarder kr. Allemanssparandel har varil betydande sedanstarten . Premieinbetalningar på livförsäkringar (netto) harsamfidigt vuxil kraftigt. Hushållens upplåning i bank var betydligt lägre 1984än 1983. uppgick å andra sidan hushållens Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 144 oprioriterade fastighetskrediter i bostadsinstituten tillslora belopp. Utvecklingen av hushållens finansiella fillgångar och upplåningpekar på en viss förbättring av sektorns finansiella sparande 1984 (räknalinkl. Sammanfattningsvis kan konstateras alt den offenfiigasektorns finansieringsunderskott blev betydligt lägre än 1983 (tablå 1). Dentotala företagssektorns sparandeöverskott blev något lägre. Enförbättring av bytesbalansen ägde mm från ett underskott på 7 miljarder kr.1983 till ett överskott på . Tablå 1 Finansiellt sparande 1981-1984 1981 1982 1983 1984 Offentlig sektor Bostäder Hushåll Bytesbalans -14 -23 - 7 Källor: och . 10.3 Utblick mot 1985 tyder nuvarande beräkningar på atl den offenfiigaseklorns finansieringsunderskolt blir något lägre än 1984. förvänlasen försämring i den privata sektorns finansiella sparande. motsvarar entotal inhemsk sparandebrist 1985 och därmed ett underskott i bytesbalansen. Det förbättrade budgetläget för staten 1985 talar för eltkorresponderande lägre inhemskt upplåningsbehov från statens sida. Enligtkreditpolitikens inrikining skall samfidigt statens nettoupplåning utomlandsvara noll. Kommunernas finansiella sparande uppskattas komma attförsämras ytterligare 1985. Neddragningar av de likvida tillgångarna kan därvidkomma till slånd, någol som ytterligare förstärks av insättningar på konto iriksbanken (likviditelsdeposifioner). uppskattas färdigställandel av bostäder sjunkalill 32200. Igångsättningen beräknas antalsmässigt sjunka med 1400 lägenheter.En volymmässig nedgång i bosladsinvesleringarna väntas 1985.1 värde beräknasdessa bli något störte än 1984, vilket indikerar ell ökat behov avbostadsbyggnadskrediler . förutses en fortsalt ökning av företagens fastainvesteringar. Ett lageromslag uppskattas ske från en lagerneddragning på drygt6 miljarder kr. 1984 till en uppbyggnad av lagren på mellan 8 och 9 miljarderkr. Företagens finansieringsbehov för invesleringar beräknas därför. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 145 kommaatt öka med . Nuvarande kalkyler pekar på enkraftig förbättring av förelagens bmttosparande. Denna förbättring torde dockej komma att bli av samma storlek som del ökade finansieringsbehovet fråninvesteringssidan. Elt omslag från ett finansieringsöverskott till ettunderskott förefaller inträffa 1985. Ändrade uppbördsrutiner för källskatt ocharbetsgivaravgifter tillsammans med likviditetsindragningar till riksbankenbegränsar likviditeten hos företagen 1985. Delvis torde detta komma attmotverkas av ökad upplåning utomlands. 10 1984/85. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:1 Penningmängden och 1984 Milj. kr.,nettoflöden bankcertifikat (netto) Penningmängd, ökning: Banktillgodohavanden inkl. Sedlaroch mynt Tillskott genom: Utlandet statens utlandsupplåning (ökning -) Staten inhemsk upplåning utanför bankerna (ökning -) investeringskonton (ökning -) övrig utlåning i svenska kronor nettofordringar på övriga kreditinstitut Tabell 10:2 Bankemas likvida tillgångar 1983 och 1984 Milj. kr.,förändring statens utlandsupplåning (ökning ) Staten upplåningutanför bankema (ökning ) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning -) investeringskonton (ökning -) kassakvotsmedel (ökning -) Bankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar påriksbanken nettofordringar på Statsobligationer Anm. Istatsobligationer ingår premieobligationer, riksobligationer samtstatsskuldförbindelser. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:3 Kreditmarknaden och 1984 er Den privata sektom -1100 1 100 200 20200 9100 4 500 2500 6200 9100 22 500 16500 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut 3 500 5 100 28500 19700 300 20300 20300 15 900 23 900 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut - 1500 13 100 ' Affärs-, spar- och föreningsbanker. ' Uppgiftema avser valutabankemas utlåning tillvalutainlänning. Anm. Statens upplåning i utlandet anges i bokförda värden.Under 1983 uppgick statens realiserade kursförluster till . 1 övrigt är kurseffekterna exkluderade i uppgiftemaavseende utlandet. Bostadsinstitutens oprioriterade utlåning motsvarar den del,som finansieras utanför kreditinstituten. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:4 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande, s. k. övrigutlåning och 1984 Milj. kr.,förändring Ovrigutlåning i utländsk valuta därav: kommuner företag hushåll -300 6100 2900 3700 - 400 4600 2 300 -400 16700 2900 Anm. Uppgiftema avser transaktionsvärden. Källor: , samt statistiskacentralbyrån. Tabell 10:5 Bankernas förvärv av prioriteradestatspapper och bostadsobligationer samt prioriterade byggnadskrediter och1984 Skatlkammarväxlar, statsskuldväxlar samt korttidslån Prioriterade byggnadskrediter netto Utbetalda' Avlyft' ' Inkl. bankemas refinansiering utomlands för staten. 'Häri ingår uppgifter för de större sparbankerna. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 149 Tabell 10:6 SUtens budgetutfall samt upplåningsformer1983 och 1984 BudgetutfaU {nettoutg. -) Upplåning inom landelfinansobjekt: på marknaden utanför bankema Upplåning utom landel Anm. För att emå överensstämmelse mellan uppgiftema förstatens upplåning och budgetutfallet har och statsverketskassaförändringar dragits av från skatlkammarväxlar och korttidslån. Källor: och . Tabell 10:7 Kommunernas finansiella sparande från denfinansiella sidan 1983 och 1984 Milj. kr.,nettobelopp Summa finansiella tillgångar (1) Upplåning totalt därav: på svensk kreditmarknad i utlandet Övriga skulder Summa skulder (2) Finansiellt sparande (I)(2) Anm. Med likvida tillgångar avses banktillgodohavanden,bank-, kommun- och företagscertifikat, innehav av statsskuld växlar ochriksobligationer samt kassa och postgiro. Källor: och slalistiska centralbyrån. 11 1984/85. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:8 Prioriterade bostadskrediter 1983 och 1984 Milj. kr.,förändring Byggnadskrediter banker m. m. Tabell 10:9 Den privata sektorns upplåning påkreditmarknaden samt hos staten 1983 och 1984' Milj. kr.,nettobelopp A Svensk marknad Banker Finansbolag Enskilda och offentliga försäkringsinrättningar Upplåningutanför kreditinstituten varav bostadsinstitutens oprioriterade utlåning B Utlandet Genom valutabanker (jenom mellanhandsinstitutÖvrigt 20400 9100 7000 6700 6200 ' Exkl. kursförändringar och prioriterade bostadskreditermen inkl. oprioriterade Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 151 Prognosenför den svenska ekonomin 1985 har i denna rapport som en av sina fömtsättningaratt timlönen stiger nied 5,1984-1985. Detta som genomsnitt mellankalenderåren och för samtliga löntagare räknat. Vid sidan om denna prognoshar utarbetat ett alternafiv som utgår från räkneexempletatt timlönen stiger med 7,1984 1985.1 detta räkneexempel har fömtsätts atllöneökningen utöver gällande ram blir så pass omfattande atl timlönen inäringslivet stiger med och i den offentliga sektorn med . Gällandeprisstopp fömtsätts bli hävt då avtalsrörelsen fömtsätts varaavslutad. Alterna-fivkalkylen avser att belysa utvecklingen för del fall altlöneökningstakten 1985 inteväxlas ned till en lägre nivå. På så kort sikt som ett årframträder förhållandevis små skillnader i utvecklingen för den svenskaekonomin enligt de båda lönealternativen. Detta gäller särskilt om jämförelsegörs mellan de båda helårsgenomsnitten . Något större skillnaderframtréider vid en jämförelse mellan de båda alternafivens utvecklingsgångunder loppel av 1985. Skillnader av störte betydenhet framträder först när msnjämför den svenska ekonomins utsikter efter en löneökning 195 enligthuvudkalkyl resp. enligt altemafivkalkyl. Utgångslägel för den svenska ekonomininför 1986 blir annorlunda i åtminstone följande tre avseenden. Fördet försia och främst är det en belydande risk för att löneökningarna 1986 blir störte efteren lönebildning 1985 enligt alternativkalkylen än enligt huvudkalkylen. Kompensatoriska lönekrav riskerar att bli av en annan storleksordning såväl vad avser följsamhet mellan löntagargrupper som vad avser den gångna tidens prisutveckling i konsumentledet. Åt samma håll drar förmodligen löntagarnas ökade farhågor för fortsatt infla tion 1986. För del andra kan befarasatt företagens framlidsförväntningar påverkas negativt av en starkarelöneökning 1985 och den därmed sammankopplade risken för hög löneökning även1986. Bl.a. finns risk för att näringslivets och särskilt indusirins förvänlningarom den framtida kostnadsutvecklingen i relativt till utlandetförsämra:; så kraftigt att dess investeringsvilja dämpas 1986 och därefter. Ensådan :endens kan dessutom komma all förstärkas av att den finansiella basenfiir investeringsutlägg försämras i här betraktat altemativförlopp relafivttill förioppet enligt huvudkalkylen, och det . I alternativkalkylenantas nämligen att företagen ej vågar låta hela den "extra"löneökningen 1985 slå igenom på priserna på deras produkter. En del av denextra löiieökningen antas sålunda leda till relafivt huvudkalkylen minskadedriftsöverskott 1985. Vid fortsatt relativt högre löneslegringstakt också 1986finns :det av samma skäl anledning räkna med ytterligare relativ nedpressningav förelagensdriftsöverskott. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 152 För det tredje slutligen måste beaktas att agenterna iekonomin anpassar sitt handlande till ändrade ekonomiska villkor med en vissinbyggd tröghet. Så är fallet för hushållen som i den nedan presenteradealtemativkalkylen antas öka sin konsumtion med extra genom denextra ökningen av deras disponibelinkomst med 0,. Den exlra ökningen avhushållens sparkvot i altemativkalkylen är till stordel atl betrakta som temporär och inte varaktig . En likasåkaraktäristisk tröghet återfinnes hos köparna utomlands av våra exportproduktersom antas dra ned sina inköp 1985 av bearbetade varor med endast 0,som följdav ahemativkalkylens extra exportprisökning med 0,. På antasenligt vedertagna beräkningsschabloner köparna i utlandet dra ned sina inköpmed 1,som följd av en relalivprisökning för våra exportvaror med 0,. Sammaslags tröghet karaktäriserar de svenska köparna av importvaror. Dessa antas ökasina inköp av bearbetade varor i utlandet med endasl 0,1985 som följd avallemafivkalkylens exlra relativprisförsämring för hemmaproducerade varor med0,. På antas enligt likaså vedertagna beräkningsschabloner desvenska köparna av bearbetade varor öka sin import med vid enrelativprisförbättring för importen med 0,. Bytesbalansen 1985 beräknas till följd av dessa tröghetervisa ca . bättre utfall vid löneökning än vid 5%löneökning 1985. Utan dessa trögheter i agentemas anpassning' skullebytesbalansen i stället ha kalkylerats visa drygl . sämreutfall vid del högre löneantagandet. Bmttonationalprodukten 1985 visar drygt 100 milj. kr.lägre nivå priser enligt alternativkalkylen än enligt huvudkalkylen.Utan de ovan anförda trögheterna i agentemas handlande' skullealternativkalkylens BNP 1985 ha legat ca 600 milj. kr. lägre än huvudkalkylens. I det följande presenteras institutets alternativa kalkylför den svenska ekonomin. vid bortseende av (eliminering av) trögheter ianpassningen i gränsskiktet mellan huvudkalkyl och altemafivkalkyl. En sådaneliminering i alternativkalkylen innebär att förioppet efter 1985,sädant det nu kan kalkyleras, blir detsamma oavsett om man utgår frånalternativkalkylens 1985 eller huvudkalkylens 1985. Detta givetvis endast medavseende på just anförda trögheter i agentemas anpassning av sitt handlande. Beträffande de utländska köparna av våra exportproduktersamt för importörerna har den momentana anpassningen på marginalen tänkts ske ienlighet med vad som anförts i texten ovan. För konsumenterna har fömtsätts attde varaktigt sparar en fjärdedel av den extra inkomstökningen enligt altemativkalkylen.Vid omräkningen av altemativkalkylen lill momentan anpassning på marginalenfömtsätts alltså att hushållen ökar sin konsumtion med 0,extra i ställetför med 0,e:iitra 1985. (Detta ger en sparandeandel på en fjärdedel efterdet att hushållens disponibelinkomst justerats ned som konsekvens av det medca 50O milj. kr. nedjusterade BNP-utfallel .) Kalkylen med momentan anpassning på marginalen redovisas isin helhet i publikation ANALYSUNDERLAG till RNB 1985. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Itabell 1 redovisas den alternafiva beräkningen över hushållens inkomster ochskatteutgifter vid sidan av den i kapitel 6 redovisade huvudkalkylen. Hushållensdisponibla inkomster beräknas i den altemaliva kalkylen öka med 2 1/i fastapriser räknat (se tabell 1). Hushållens reala köpkraft skulle därmed ligga 1/2procentenhet högre 1985 enligt allernativkalkylen än enligt huvudkalkylen. Ikonsekvens med detta beräknas också den privata konsumtionen bli något högreenligt altemativkalkylen. Skillnaden i förhållande till huvudkalkylen skattastill knappi 1/. Det innebär att konsumtionsvolymen förutses ökadrygt 1 1/enligt den alternativa prognosen. Lönesummansrealvärde kalkyleras sliga med 1 1/i slället för 1/enligt huvudkalkylen.Sysselsättningens uppgång skattas bli av nära nog samma storlek 1 1/- ibägge allerriativen. Efterfrågan och produktion beräknas visserligen bli någolmindre i altemativkalkylen men delta fömtses leda till i första hand en någoloförmånligare produktivitetsutveckling i ekonomin. Direkta skatter och avgifter' -1,3 -2,6 därav: löner efter skatt 'Förändring som sänker disponibelinkomsten anges med minustecken. ' Prel.A-skatt 1985, kvarstående skatt för och fyllnadsinbetalningarsamt återbetalningar av överskjutande skatt för . Allslutskattereglering avseende A-skatt har förts till löner. 1skatteinbetalningarna ingår även förmögenhetsskatt samt skatt på inkomster fråntillfällig förvärvsverksamhet (t. ex. aktieförsäljning) och kapital. Ökningen ilönesumman efter prel. A-skatt men utan borträknande av slutskatteregleringenär 1,1 resp. 2,. Sysselsättningskomponenten bidrar till utvecklingen med 1,4procentenheter. Viden starkare lönestegring försämras situationen för pensionärer och andrahushåll med stora inkomstöverföringar. Huvuddelen av inkomstöverföringarna ärfastställda nominellt intill utgången av 1985 och den reala köpkraften fallerdärför i alternafivkalkylen med dess.starkare prisstegring. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 154 Dennominella inkomstutvecklingen har omräknats i reala tal med prisutvecklingenenligt implicitprisindex (IPI) för privai konsumlion. IPI beräknas 1985 stigai takt med genomsnittet för konsumentprisindex (KPI), dvs. med 6,enligt denhögre kalkylen och 6,enligt huvudkalkylen. Inedanstående tablå redovisas faktorerna bakom denna utveckling av KPI. Deinhemska koslnadsfaktorerna svarar för differensen mellan aher-nativen vadavser den genomsnittliga prisstegringen mellan kalenderåren. därav hänföriigt till: därav: devalveringen 1982 1985 i förhållande till års- alternafiva kalkylen antages alt prisstoppet upphävs . Dettamöjliggör ett prisgenomslag även för lönekostnadsökningar . Som framgår av tablån beräknas konsumentprisindex öka 5,underloppet av året i den altemaliva kalkylen mot 3,i huvudkalkylen. Av den extraprishöjningen om 1,faller på de inhemskakostnadsfaktorema. Den resterande tiondels procentenheten beror på att denhögre svenska prisstegringstaklen l:>eräknas ge utrymme för utländskaexportörer att, efter nedgången i samband med devalveringarna 1981 och 1982,något ytteriigare uppjustera sina marginaler. Somframgår av tablån ovan beräknas prisnivån ligga 1,över årsgenomsnittetför 1985 enligt huvudkalkylen och högre enligt alternafivkalkylen.Skillnaden i prisöverhäng är således 0,. Räknat mellan årsgenomsnitten 1985och 1986 kommer alltså prisstegringen i konsumentledel - vid givenprisutveckling under loppet av 1986 - att bli 0,högre efter enlöneutveckling enligt altemativkalkylen än efter en löneutveckling 1985enligt huvudkalkylen. Detta innebär att hushållens reala köpkraft vidvarje given inkomstutveckling skulle bli 0,sämre än om 1985 skulle hautvecklats enligt huvudkalkylen. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 155 I huvudkalkyl för exporten 1985 harförutsatts att exportörerna av bearbetade varor under intryck av den antagnalåga avtalsmässiga löneökningen 1985 försöker bryta den utveckling mot försämraderelativpriser som ägt mm av 1985. Därvid har antagitsatt relativprisema ökar endast svagt eller med 1/räknat mellangenomsnittsnivån för och genomsnittsnivån för första halvåret1985 för att därefter bli oförändrade mellan halvåren 1985. En sådanprispolitik från exportföretagens sida skulle ändock innebära atlvinstmarginalerna ökade 1984-1985 om än i väsentligt lägre takt än under1982-1984. I alternativkalkylen har antagits att försämringen avrelativpriserna fortsätter så atl en försämring medyllerligare kommer till stånd mellan halvåren . En sådanprisutveckling är förenlig med obetydligt höjda vinstmarginaler förden del av exportindustrin som producerar bearbetade varor. 1 beräkningen ingårdå också alt det högre lönealternativet fömtses bli förknippat med en någotlägre ökning av produktiviteten och en något högre prisökning för importeradevaror utom råvaror. kr., löpande Procentuell förändring priser 1985 1985 1985 1985 1985 1985 -4,4 -4,4 Som redovisas i tabell 2 fömtses den sämrerelativprisutvecklingen enligt altemativkalkylen leda till en något sämremarknadsandelsutveckling för bearbetade varor än enligt huvudkalkylen.Förlusten av marknadsandelar beräknas 1985 bli tämligen begränsad ellerungefär 1/jämfört med en relativprisulveckling enligt huvudkalkylen. Denlångsamhel med vilken marknaden normall reagerar på prisförskjutningar gerdämtöver anledning förmoda atl marknadsandelsförluster av storleksordningen 1/kommer att inträffa efter 1985 jämfört med huvudkalkylen. Exportprisutvecklingen och därmed även volymutvecklingenför övriga exportvaror antas bli densamma vid båda alternativen för löneutvecklingen1985. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Dentotala exportvolymen beräknas öka med 3 1/1985 enligt altemativkalkylenmot enligt huvudkalkylen medan prisuppgången för exporten beräknasbli 1/störte enligt alternativkalkylen. Detta innebär alltså attexportvärdet beräknas bli något högre enligt akernaliv-kalkylen. Itabell 3 redovisas importutvecklingen enligt huvud- ochalternativkalkyl. I huvudkalkylen har den importvägda efterfrågan förbearbetade varor beräknats öka med 7,mellan 1984 och 1985.1 altemativkalkylenväntas denna öka . Den lägre efterfrågan i alternativberäkningen kanfrämst återföras på ett lägre behov av insatsvaror till exportproduktionen, dåexporten av bearbetade varor väntas öka mindre ialtemativkalkylen. Detta väntas leda till att exportens bidrag till denimportvägda efterfrågan blir drygl 200 milj. kr. mindre priserenligt altemativkalkylen. En förväntad mindre lagerökning 19841985 inomfillverkningsinduslrin i alternativkalkylen beräknas likaledes leda till lägreimportefterfrågan. Den privata konsumtionen beräknas lämna ett ökat bidrag lillimportefterfrågan molsvarande 140 milj. kr. Som framgår avföljande tablå beräknas relativpriset för hemmaproducerade varor öka 0,4procentenheter mer i alteraativberäkningen. Prisutvecklingen på hemmamarknadenväntas bli högre i alternativkalkylen medan importprisetfömtses öka . Detta väntas höja volymen 1985 med 0,1 %.Sammantaget väntas den lägre efterfrågan och det högre relativpriset leda tillatt importen av bearbetade varor ökar mindre och den totalaimporten mindre i volym i altemafivkalkylen än ihuvudkalkylen. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4 Bytesbalansen 1985 kr., löpande priser Export av varor' Import av varor' Korrigering av handelsstatistiken 262750 243680 - 1130 263 240 243 560 - 1130 Transfereringar, netto Bytesbalans -30630 - 6710 -30630 - 6170 ' Enligt NR-defmition. Somframgår av tabell 4 beräknas handelsbalansen visa ett större överskott ialternafivkalkylen, då en viss försämring av den reala handelsbalansen mer änväl molvägs av en förmånligare lerms-of-trade utveckling. För tjänstebalansenberäknas ett obetydligt sämre ulfall i löpaiide priser beroende på ettberäknal större utflöde av resevaluta i alternativkalkylen. Underskottet ibytesbalansen beräknas därmed bli 540 milj. kr. lägre i alternafivkalkylen än igmndkalkylen. Delhögre lönekostnadsantagandet vänlas medföra reducerad lönsamhet inom industrin1985 jämfört med huvudkalkylen.