prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — Sker för angivna ändamål uppehåll i , får sådana uppehåll inleslräcka sig längre lid än som moisvarar för som ansiällningenulomlands varar eller under ell och samma anställningsår längre lid än 72dagar. För att inte avbrott i den tid som anges i första och andra styckenaskall anses föreligga får dock inle i någol fall perioder för avbrylande avvistelse utomlands förläggas lill böijan eller slulet av en anställning ulomlands." Fjärde styckel till nyssnämnda anvisningar innehåller beslämmelserenligi vilka inkomst av anställning utomlands under de speciella förutsällningarsom anges i slyckel skall undantas från beskattning i . För befrielsefrån beskattning i nu avsedda fall torde det formellt inle krävas atl denskallskyldige framställer yrkande därom. Reglerna lorde med andra ord i principskola beaklas självmant av skattemyndigheterna. För alt dessa skall få kännedomom de förhållanden som enligt lagrummet skall leda lill skattefrihet tordelikväl den anställde ha atl i deklarationen eller på annal säll lämnaskattemyndigheterna erforderliga upplysningar i saken. I punkl 3 av anvisningarna till 54 § KL görs f. n. enhänvisning till punkt 2 försia slycket av anvisningarna lill 53 § KL i syfteall undanla vissa kalegorier av anslällda från möjlighelen alt erhålla skaUebefrielseenligt ettårsregeln (54 § försia styckel f KL). Detla ernås genom att del isistnämnda anvisningspunkt presumeras atl verksamhel på grund av anslällningi svenskt företag anses utövad i även om ijänsleinnehavaren i och försin tjänsl måste göra tillfälliga besök ulomlands eller under längre tiduppehålla sig där under kringresande. Som exempel nämns handelsresande. I del remitterade förslagel ulgår den nämnda hänvisningeni punkl 3 av anvisningarna till 54 § KL. Avsiklen synes vara allförutsättningarna för frikallelse från skattskyldighet vid anslällning ulomlandsuttömmande skall anges i 54 § KL med anvisningar. Frågan är emellertid om inlepunkt 2 Prop.1984/85:175 119 försia slyckel av anvisningarna till 53 § KL ändå kananses vara tillämpligl vid anslällning ulomlands. Följande exempel kan illustrera problemel. En person somlar anställning hos etl svenskl förelags fasla driftställe i utlandet kan av sislnämndaanvisningspunkt få intryckei all verksamheten trots all den faktiskt ulövas ulomlands,skall anses utövad här i rikel i t ex. de fall arbelel innebär alt han måsleförelä resor i ijänsten. Man kan dä fråga sig om kravel i del remitterade förslagelall anställningen skall ha utövats ulomlands verkligen är uppfyllt. Av förarbelenatill KL (prop. 1927: 102) och då särskilt den lill proposifionen fogade bilaga3, "PM angående ålgärder till undvikande av eller lindring i inlernaiionelldubbelbeskattning med mera", framgår del emellertid klart atl syflel medanvisningen i fråga är all förtydliga när en person som är inskränkt skaltskyldigskall anses ha förvärval inkomsl genom verksamhet som har ulövals här i rikel.Del remiilerade förslagel om frikallelse från skattskyldighet i vid anslällningulomlands gäller enligi ordalydelsen emellertid endast för person som är bosatti (oinskränki skallskyldig). Atl på della säll betrakta anvisningarnasom elt hjälpmedel all lolka den paragraf lill vilken anvisningarna hör är heltnaturligt varför inga frågetecken borde finnas. Emellertid har den ursprungligalekniken i KL med anvisningar som endasl var förtydliganden lill paragrafen ifråga inle upprätthållits konsekvent. Del finns således exempel där enanvisningspunkt inte utgör ell förtydligande av paragrafens innehåll ulan är ensjälvsländig rällsregelj.Frågan är alliså om punkl 2 andra slyckel avanvisningarna till 53 § KL kan ses som en sådan självständig rättsregel. När den nu gällande hänvisningen i punkl 3 avanvisningarna lill 54 § KL infördes var syflel all beskriva den situation somskulle medföra att skatlebefrielse inle skulle medges enligt ettårsregeln.Hänvisningen i fråga gjordes med andra ord i stället för all i ettårsregeln ullryckligenange all kringresande m.fl. inle skulle omfattas av skatlebefrielse faslän arbelelulfördes utomlands. Åven om punkt 2 andra styckel av anvisningarna till 53 § KLkom genom hänvisningen i fråga atl lillämpas både på inskränkl och påoinskränkt skattskyldiga personer finns ingel skäl all anla all anvisningspunklendärigenom fått en självsländig betydelse. Hänvisningen har endasl inneburil altanvisningspunkten kommit all tjäna som ledning vid tillämpningen av två olikaparagrafer. Om således hänvisningen i fråga utgår är den nalurliga slutsatsen attpunkt 2 andra slyckel av anvisningarna lill 53 § KL i forlsäUningen endasl har beiydelsevid fillämpningen av 53 § KL. De remiilerade lagförslagen lämnas i övrigl utan erinran. 1984/85:175 120 Närvarande:slatsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, Hjelm-WaUén, Boslröm, Bodsiröm, , , R. ,, Hellslröm, Thunborg, Propositionom nya bosättningsregler i skattelagstiftningen samt nya regler vid beskattningav lön vid utlandstjänstgöring 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag till 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928; 370), 2. lag om ändring i lagen (1947:576) om slatliginkomstskatt, 3. lag om ändring i taxeringslagen (1956; 623).Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådethar inle haft några principiella invändningar mol del remitterade förslaget omändral bosättningsbegrepp bortsett från utformningen av övergångsbestämmelsen. Densom enligt gällande regler hafl en bevisskyldighel som upphört före de nyareglernas ikraftträdande bör enligt lagrådels mening inle på nytl blibevisskyldig genom en tillämpning av femårsregeln. För all undvika detta harföreslagils ett tillägg till de av mig föreslagna övergångsbestämmelserna. Jaggodiar detta förslag. Beslutom lagrädsremiss fattat vid regeringssammanlräde , Prop.1984/85:175 121 Härulöver har lagrådel lagil upp vissa frågor lilldiskussion vilka föranleder följande kommentarer och ställningstaganden. Den försia rör deklarafionsskyldigheien för en person som flyliarfrån . Enligt 22 § 1 mom. första slycket 3 taxeringslagen (1956:623)gäller i princip all den som är oinskränki skattskyldig här är skyldig alllämna självdeklaralion utan anmaning om inkomslen från olika förvärvskälloruppgår lill sammanlagl . Den som är inskränkl skallskyldig ärskyldig all lämna sådan deklaralion om han uppbär inkomsler som sammanlagluppgår till minsl . under förulsättning all han enligtkommunalskattelagen (1928; 370) eller lagen (1947; 576) om slallig inkomstskattär skallskyldig för dessa inkomsler. Den uppräkning av omsländigheler som görsi punkl 1 av anvisningarna till 53 § kommunalskalielagen innehåller anknylningsmomenlsåväl av ekonomisk arl som andra av mer personligl slag. Som jag lidigareframhållit skall en sammanvägning av alla omsländigheler i varje enskill fallgöras vid bedömningen av om väsenllig anknylning lill föreligger. Del lordedå bli ovanligt att någon kommer all anses som bosatt i utan atl delföreligger någon enda ekonomisk anknylning med som medför en inkomslför honom som uppgår lill minsl . Avsikten med delta konstaterande är atlvisa atl skyldighel all lämna självdeklaralion utan anmaning föreligger för ell slort anial personer som enligi punkl 1 andra slycket avanvisningarna lill 53 § kommunalskalielagen kan komma alt belraktas som bosattai . Del är då naluriigl, om minsta tvekan föreligger, att ideklarationen upplysa om förhållanden som enligt punkt 1 av anvisningarna lill53 § kommunalskalielagen är av inlresse vid bedömningen av om väsenlliganknytning lill föreligger. Beträffande lagrådels förslag alt den skattskyldige skallfå lillfälle all yttra sig innan en inkomst tas upp till beskattning hos honomvill jag erinra om atl den utredningsskyldighet som enligt 65 § laxeringslagenåvilar taxeringsnämnden torde innebära all skriftväxling med den skatlskyldigenormall bör äga rum innan deklarationen frångås. Jag vill också nämna alt enskallskyldig som i sin självdeklaralion inte tagit upp inkomsler som en inskränklskallskyldig inie behöver deklarera i , men som angivil i deklarafionenall han inle har väsenllig anknytning med , därmed får anses ha framslälllyrkande om all han inte skall anses bosall i . Om del senare skulle visasig atl omständigheterna är sådana atl han borde ha ansetts som bosatt iSverige, kan han således, enligt min mening, inle enbart av den anledningen altinkomslbeloppen inte angivils i deklarationen, anses ha lämnal sådan oriktig uppgiflsom kan leda till eftertaxering och skattetillägg. Någol praktiskt behov av enregel av det slag som lagrådel lagil upp lill övervägande föreligger således inleenligt min uppfallning. Näsla fråga rör vilken kommun som vid taxeringen skallanses som den skattskyldiges hemortskommun. Lagrådets synpunkter i fråganmynnar ut Prop.1984/85:175 122 i att den lagreglering som f. n. finns inle i allasituationer ger ell entydigt svar på frågan om vilken kommun som skall ansessom den skallskyldiges hemortskommun. Frågan om hemortskommun hänger nära samman med frågan omfolkbokföring. Med hänsyn till all en ulredning om förbällrad folkbokföring(Dir. 1983:28) pågår och frågor av della slag oundvikligen måsle beröras av ulredningenvore det enligt min mening en fördel om lagstiftning tv. Jag ärav den uppfattningen all problemen inle är slörre än all de kan lösas i den prakliskatillämpningen. Lagrådet har vidare anseti atl del av mig föreslagna ullryckel"aklivi ekonomiskl engagerad" är för vitt och obestämt och föreslår istället atl lagtexien beskriver den lyp av engagemang som åsyflas. Jag godiarvad lagrådel föreslagil men föredrar atl uttrycket "näringsverksamhel"används i stället för "rörelse" som är en mer leknisk term. I övrigl har vissa redaklionella och språkliga ändringar vidlagils. Lagrådels yllrande ger anledning lill att utvecklainnebörden av uttrycket anslällning. Enligi eiiårsregeln har utgångspunkten varil all det måstevara fråga om en anslällning ulomlands. Detla har normall inle vållal några svårigheiervid tillämpningen. Praxis har inlagil en relativt välvillig inslällning ochbortsett från vissa formella kriterier. Exempelvis har anslällning inom en ochsamma koncern godlagits för skaltefrihet. Lagrådet nämner också ell fall därflera anslällningskontrakl gällande samma arbelsgivare men avseende arbete iflera olika länder godtagils. Kopplingen till en anställning i ettårsregelnmåste ses mol bakgrund av all villkoren i övrigl för skattefri-hel i ärsä liberala alt utan della villkor risken för au inkomslen hell skall undgå beskailninghade varil betydande. I den föreslagna regeln har vissa villkor införts somfyller samma ändamål som kravel pä en anställning i ettårsregeln. I sexmånadersregelnförutsätts bl. a. att arbetsgivaren skall driva rörelse från fasl drifisiälle idel land där arbetet utförs och i den nya ettårsregeln är ell krav förskallefrihet atl anställningen och vistelsen pågår under minsl ell år i ell ochsamma land. Enbart för att hindra att inkomsten blir hell obeskaiiad behöversåledes kravel på en enda anställning inle längre upprätthållas. Till bildenhör emellertid också att uttrycket anställning förekommer i andra sammanhang ilagtexien. Således har det betydelse vid beräkningen av den vistelselid som ärlillålen i utan alt vislelsen ulomlands skall anses avbrulen. Vidarefinns ett förbud mot alt förlägga vistelsen i till början eller slulelav en anslällning. Fråga uppkommer då om del på grund härav finns skäl allupprätthålla ell krav på en enda anslällning. Prop.1984/85:175 123 all inie lillåla all anställningen fär påbörjas eller avslulasi är bl. a. all delta i praktiken skulle innebära all del skulle räckamed mindre än fem månaders sammanhängande utlandsvistelse för alt frikallasfrån skattskyldighet i . Belräffande vistelsetiden i äravsikten främsl all den skallskyldige på förhand skall vela vad som kan acceplerasmed bibehållen skattefrihet av dessa syften åsidosätts enligt min meningom man tillåter all flera olika anställningar i detla sammanhang ses som en anslällning.Ibland kan det dock vara en nackdel att så sker. Av delta följer all det ocksåkan vara en fördel all få belrakia vad som civilrällsligl lorde vara en enda anslällningsom två anställningar. Anlag all en person kvalificeral sig för ullämpningenav sexmånadersregeln och sedan åker hem för semester och ijänsteuppdrag och därefierfortsäller ansiällningen. Översiiger efler elt års anslällning vislelseliden iSverige skulle om detla betraktades som en enda anställningskaltefriheten även för de försia sex månaderna gå förlorad. Jag anser all äveni sådana fall ullryckel anställning inle skall lolkas på så vis altskattefrihet inle kan ges. Med denna lolkning av ullryckel anställning får dellaen myckel uttunnad betydelse. Man kan fråga sig om del över huvud tagel ärmeningsfullt all använda utlryckel. Enligt min uppfallning har det dock enviktig funktion alt fylla. Det garanlerar atl personen i fräga verkligen är anslälldunder hela vistelsen ulomlands, något som måste krävas för atl inte den skatlskyldigeskall frestas all slanna ulomlands irots atl ansiällningenupphört. Vidare görs en klar avgränsning mol arbele som uiförs i egen regi. Min slulsals blir alltså alt ullryckel anslällning i dellasammanhang bör ges den flexibla innebörd som erfordras för de syften som här beskrivils.Delta innebär bl. a. all den skallskyldige bör ha möjlighel alt beslämma om en semesler,ell ijänsteuppdrag eller liknande skall räknas som ell avbroll i de fallutlandsvistelsen sedermera fortsätter i en eller annan form. Förbudet atlförlägga avbrollen lill början eller slulel av anställningen innebär i ett sådanifall elt förbud mol atl föriägga den till början resp. slulel av en period somkan beslå av flera olika anslällningsförhållanden. I de fall en skallskyldigväljer atl dela upp en vistelse i två perioder blir hela perioden däremellanall belrakia som "elt avbrott" som inte skall räknas in i någon av detvå utlandsvistelserna. De nya reglerna skall lillämpas på anställningar sompåbörjas den eller . För au inle della skall leda lill enminskad benägenhei all i de fall där de nya reglerna är förmånligare påbörja enanslällning någol före denna dag bör de nya reglerna också kunna lillämpas påanställningar som har påbörjats lidigare, om den skallskyldige begär del, 1 såfall skall en ny anslällning anses ha påbörjais vid lagens ikraftträdande. Med anledning av de här utvecklade synpunklerna har jaggjort vissa ändringar i punkl 3 Iredje stycket av anvisningarna till 54 § kommunalskalielagensaml i övergångsbestämmelserna. Vidare har vissa redaktionella 1984/85:175 124 ändringargjorts i det remitterade förslagel i övrigl, varvid särskilt bör nämnas all ullryckel"näringsverksamhet" använls i slällei för "rörelse". Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen au anla de av lagrådel granskade förslagen lill 1. lagom ändring i kommunalskalielagen (1928:370). 2. lag om ändring i lagen (1947: 576) om statliginkomstskatt, 3. lag om ändring i laxeringslagen (1956:623), med vidlagnaändringar. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposilionföreslå alt anta de förslag som föredraganden lagt fram. Prop.1984/85:175 125 Proposition ..................................................................... ...... I Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ..... 1 Lagförslag ........................................................................ ..... 3 1 Förslag lilllag om ändring i kommunalskalielagen (1928:370) ,.., 3 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt 7 3 Förslag tilllag om ändring i laxeringslagen (1956:623) 8 Uidrag av protokoll vid regeringssammanträde den 31januari 1985 , 9 1 Inledning ...................................................................... ..... 9 2 Allmänmotivering ........................................................ 10 2.1.1 Allmänna överväganden ................................... 10 2.1.2 Ulvidgad grundför bosättning i ......... ..... II 2.1.3 Presumiion för bosällningi ................. ... 14 2.2.1 Allmännaöverväganden ............................... ... 15 2.2.2 Ullandsvlslelsenslängd ................................. ... 16 2.2.3 Anlalethembesöksdagar ............................... 18 2.2.4 Vissa villkorför sexmånadersregelns tillämpning 19 2.2.5 Anställda istal och kommun m.fl....................... ... 22 2.2.6 Anställda ombordpå utländska fartyg ............. 23 2.2.7 Begränsning av sexmånadersregelnstillämpning till vissa länder 25 2.2.8 Administrativafrågor ..................................... ... 26 2.2.9 Ikraftträdande ............................................... ... 27 3 Specialmotivering ......................................................... 28 3.1 Punkt I andra slyckelav anvisningarna lill 53 § kommunalskalielagen (1928:370) 28 3.2 Punkt 3 försiaoch andra slyckel av anvisningarna till 53 § kommunalskalielagen (1928:370) 28 3.3 Punkt 3 tredjestycket av anvisningarna lill 54 § kommunalskattelagen (1928:370) 29 3.4 Punkl 3 fjärde slyckelav anvisningarna lill 54 § kommunalskal-telagen (1928: 370) 30 4 Hemställan .................................................................. ... 31 5 Beslut ......................................................................... 31 Bilaga I Sammanfattning av promemorian (Ds Ju 1983: 18)Beskatt ning vid flyttning lill utlandet, m.m..................................... ... 32 Lagförslaget i promemorian (Ds Ju 1983: 18) Beskattningvid flyttning till ullandel, m.m................................................................ 33 BUaga 2 Sammanställning av remissyttranden överpromemorian (Ds Ju 1983; 18) Beskattning vid flyllning till ullandet m.m...... ... 34 Bilaga 3 Sammanfattning av departemenlspromemorian (Ds Fi 1984:6) Beskattning av lön vid utlandstjänstgöring ...... .. 65 Lagförslagel i departemenlspromemorian (Ds Fi 1984:6) Beskatlning av lön vid ullandsijänslgöring .......................................... 66 Bilaga 4 Sammanställning av remissyilranden över promemorian(Ds Fi 1984:6) Beskatlning av lön vid ullandsijänslgöring ..... 69 Bilaga 5 Del remitterade förslagel .................................. 105 Utdrag av lagrådels prolokoll ...... Uidrag av protokoll vid regeringssammanlräde den 14 mars1985 ,.. 120 Norstedis Tryckeri, 1985