prop · G803220 · 1984-12-31 00:00:00 — Inom arbelsmarknadsulbildningen har del skell enförskjutning mol en yrkesinrikiad utbildning. () delar i allt väsentligl debedömningar av datateknikens betydelse för industrin som presenlerar i sittbetänkande. Del nya i belänkandet är DEK:s slutliga industripoliliskaöverväganden. SIND kan instämma i de flesta av de principiella överväganden somgörs i detta avseende. SIND menar liksom att huvudansvaret för inlroduk-flonenav ny teknik och speciellt datateknik bör åvila industrins förelag själva. SINDmenar också alt siaten ska begränsa sina insastser till utvecklingsstöd,rådgivning och informaflonsspridning och endast i begränsad omfattning arbetamed direkta subvenfloner till investeringar i ny teknik. SIND menar atl statennoggrant bör följa utvecklingen inom dataområdet för att bedöma om ytterligareinsatser kan behövas, eftersom utvecklingen även framgent kan komma att gåsnabbt. Styrelsen för leknisk utveckling (STU) bilräder i alll väsenfligtDEK:s synpunkter. i ansluter sig i huvudsak till . delar utredningens uppfattning atl en lämplig ochnödvändig uppgiftsfördelning mellan det privata näringslivet och staten är alldel privata näringslivel självt måste fatta beslul om investeringar i ny teknikmedan del är slatens uppgift att medverka till alt den industriella miljön blirgynnsam för förnyelse. Handelskammare har av i bereitstillfälle att yttra sig över DEK:s betänkande. Handelskammaren understrykervikten av alt de personer som är verksamma inom induslrin utbildas för attkunna tillgodogöra sig datateknikens fördelar. De teoriutbildningar som finnsi dag är ofta inte tillräckliga utan ökade utbildningsinsatser börprioriteras. Handelskammaren vill slufligen ansluta sig till ledamotenGunnar Du särskilda yltrande och vill särskilt uppmärksamm.a de negativa effek- Prop.1984/85:220 144 beskattningen i Svei-ige medför niir dei gälierincitament för arbete och investeringar. i inslämmer med omutbildningens betydelse och vil! sårskill framhålla all den siora gruppenlärare ino.m grund- och gymnasieskolan behöver fä mera insiki om teknikens rollför alt kunna vidarebefordra detta sami aii speciell uppmärksamhel bör ägnas ätuibildningsbehovel för undeilevcranlörer och legotillverkare. förordar vad gäller elektroniken och daiaieknikensintiä-dc på bied fronl i yrkeslivel atl ulbildningssysiemeis effektiva utfoimningför all underlätta denna introduktion görs lill en av industripolitikens huvuduppgifler. När del gäller informjuion om ny leknik och applicering avny teknik i olika förelag anser all sliniulansålgärderna om möjliglbör bygga på olika lokala och regionala inilialiv där teknikspridningen kananpassas lil! Dessutom anser det vara av primärl intresseför sialen atl sumulera och siödja projekl som kan ge landelmöjligheter all hävda sig internationellt. vill vidare framhålla att för mindre företagbland annal legotillverkare och underleverantörer flnns ett ökande behov avstöd för forskning och utveckling samt ahdia invesleringar på gmnd av den nyasituation som dessa företag hamnai i. Slutligen anser atl om de statliga medlen föralt främja teknikspridning skall användas effektivt bör staten i högre gradutnyttja den befintliga regionala och lokala kompetensen som kan åstadkommainsatser specifikt anpassade till det egna näringslivel. i Norrbotiens län vill undersiryka vikten avutbildningens centrala roll, både vad gäller vidareutbidlning i företagen, gmndulbildningoch den högre utbildningen och forskningen. vill understryka viklen av att högskolans iLuleå kompetens kan vidmakthållas och ulvecklas ytterligare. Den forskningsorganisa-flonsom planeras vid högskolan - en kraftsamling kring datorområdet med sex nyaprofessurer - är utomordentligt viktig för den långsiktiga utvecklingen avregionens näringsliv. har inhämtat synpunkter frånutvecklingsfonden. Norrlandsfonden och högskolan i . Ulvecklingsfonden i stödjer DEK:s syn atttillgången på kunskaper är av avgörande belydelse för företagens möjligheteratt utnyttja ny teknik. Norrlandsfonden vill särskilt framhålla att detnorrländska näringslivets stmktur, med tyngdpunkt på små företag, innebär attbehovet av information vad avser nya tekniker är stort. Kompetensuppbyggnadsåväl institutionellt som i företag är nödvändigl. 1 övre har bl. a.Högskolan i , IVF och lUC i viktiga roller att spela. S*rop. 1984,/85:220 145 Industrins investeringar i ny leknik bör finansieras medriskvilliga krediler pi"i goda villkor. Fonden avvisar dock slatligabidrag. Infoimaiion Ibi aii sprida kunskapei om ny teknik iir däiemotasigelägei, deili! giiller framför alll smä och medelslor.'! förelag med ringa .röruisiiii-uingaraU följ'ä icknikuivecklingen. .Med hanvisning iill att FOU-insatserna i i Jämförelsemed övriga är blygsamma, vill Norriandsfonden markei-a siu önskemål om ulökadeFOU-insalser, lokaliserade til! Ibndcns verksamhelsomriide, inom berördaområden i beiänkandei. Den expansiva teknikutvecklingen stiiller krav på ulökadeutbildningsinsatser bäde inom förelagen och bland olika uibildningsinslanser. Sluiligen anser fonden atl dalaleknikulvecklingen kommeratt innebära Slora möjligheiei' för företagen all bibehälla och stärka sin konkurrenskrafi- fiämsl pä den inlemalionella marknaden. Datadelegationen vill peka pä nägra omsiändigheler sominom överskådlig framlid kan grumla den posiliva bilden av svensk industriunder 1980-talel. Den ena omständigheten gäller vilken verksamhet svensk induslrikommer all bedriva i och ulomlands. Den andra omständigheten gäller atlden svenska data- och elektronikindustrin och även avancerade dala- och eleklronikanvändarei är sårbara för handelshinder. Såvitt delegalionen kan förstå finnsdet all anledning all räkna med all de mesl avancerade elektroniskakomponenterna och systemen saml programvarorna kan fortsätta att bli föremålför handelshinder även om hindren för överskådlig framtid sannolikl inlekommer alt öka. DEK:s förslag atl staten även skall stödja företagensstrategiska invesleringar är däremot tveksamt enligt delegaiionens mening.Sådana görs för alt bygga upp långsiktig kunskap som kan bli avgörande för denegna konkurrenskraften. I ett ökat anlal förelag används system för företagsstyrningsamt avancerade produktions- och designsystem för atl ge förelagel fördelarframför andra. Det ligger då i sakens nalur all utformningen av dessa syslemblir "förelagshemligheler". Då bortfaller ocksä incilamenl för samhällelatt ekonomiskt stödja sådana investeringar. Delegationen föreslår, med tanke på branschens betydelse,alt SIND bör la på sig att uppdatera och ajourhålla en årlig redovisning avsvensk dala-, elektronik- och automatiseringsindustri. Genom en årligredovisning läggs en grund för alt belysa förändringar i industrin ochbranschen och se effektema av de stora samhälleliga salsningar som synesföreslå. När del gäller olika skäl för industriländer alt görasamhällssatsningar pä dataområdet är delegafionen inte övertygad om atlförekomsten av en inhemsk induslri i sig främjar teknikspridningen till näringsliveli.övrigl. Flera mindre länder t. ex. och saknar i stort egendataindustri men har en avancerad dalaanvändning. 1 är inte hellereffekterna av dataindustrin på näringsliv och förvaltning klarlagda. Delega-flonenanser att SIND i sitt arbete bör kunna belysa detta ytterligare. 10 Riksdagen1984/85. 1984/85:220 146 Delegaiionens synpunkei på samordning av datafiägoråterfinns i ett särskilt avsniu om dessa IVägor. Slatskonioret anser ati fJEK har pi-esenlerat elt bädeintressant och kvalilalivl höglsläende maierial. Vissa omriiden ibr DEK:s uii"ediiingsar-beieär emellenid inle sluiförda. Slalskonlorel anser all DEK:s ai'beie börfullföljas, speciellt vad gäller programvaruindustrin. Slalskonlorel slöder DEK:s förslag om dcmonslralicmssysiemoch menar aU sädana ocksä har föidelen av aU hushålla med knappa personresurseri form av specialister i olika avseenden. Slalskonlorel delar DEK:s uppfallning att man bör ägna densnabba utvecklingen på syslem- och progiamvaruomrädei lika stor uppmärksamhelsom mikroelekiioniksekiorn. Risklagande i mindie företag bör siimuleras, l.ex.via riskförsäkringar gällande utvecklings- och marknadsförings-kosinader. Slalskonlorel förordar inle bara salsningar enligi "spjuispetsmodellen"ulan ocksä via konkurrens pä redan exislerande marknader. Liksom anserstatskontoret industrisamarbete vara viktigt, även samarbetsavtal med inländskprogramvaruindustri. Liksom tror statskontoret all möjligheterna tillstatlig teknikupphandling även inom system- och programvaruområdet bör prövas.Beställningar från den offenfliga seklorn skulle också kunna fungera som ett styrinstmmentpå datatekniken i posiflv bemärkelse. Statskontorets cenirala upphandling av generell ADB-utmslningåt de stafliga myndigheterna ger standardiseringseffekler samt en noggrannprövning av kraven. Upphandling av denna typ även för andra sektorer skullekunna öka teknikspridningen och ge posiflva effekter för tillverkningsindustrin. Statskontoret anser att del skulle ha varit iniressanl medfler internaflonella jämförelser på dala- och eleklronikområdel. Med hänsyntill områdets strategiska betydelse inte bara för de enskilda företagen utanför landel som helhel hade det varil intressant med förslag till riktlinjer förindustripolitiken på området. Även så vad beträffar åtgärder för atl förbällramöjligheterna atl fömtsäga och förbereda de omställningar som kan behöva ske. Samordning av datafrågor i industripolitiken () anser atl avsnitten rörande SINDi det avslutande kapiflet är inaktuella och ofullständiga. Den kriuk som framförtslidigare i olika sammanhang har statsmakterna tagit fasta på i program för SIND,senasl i prop. 1983/84:135. De delprogram för SIND:s verksamhet som därföreslås och som senare har godtagits av riksdagsmajoriteten anser SIND medhänsyn till fillgängliga resurser för ändamålet vara väl avvägda. Samarbetetmellan SIND och STU är väl utvecklat såväl Prop.1984/85:220 17 i form av dagliga informella konUtkier som i direkl piojeklsamarbele.SlN)D;s c!ckii'onikulredningai iiiibrs sillunda i näi'a samarbele med STU. SIND anser vidare aU. vad DEK:s anföi' om hur siaismaklernaoch iiivndighelerna sköter eller mis.sköier sina uppgifter ligger pä en allmän liiväulan någol redovisal uuedningsunderiag. Några direkliv tiil kommii-icii au i:: fra.meli sådan! har uppenbariigen heller inie flmniis. SIND kommer föi' egen del altiiiom ramen för siu mandal bevaka indusirins uiveckling och föreslii ålgärder isädana avseenden som kan försiäi'ka den s\'enska indusirins konkurrenskrafi. i Norrhotlens län insuiinmer i vad beträlTai' samordningsfrågor och de instilulionella förulsällningarnaför en effekliv indusiripoliUk. Den allmänna bevakningen bör i slörre ulslräckningskolas av dem som har operaiivi ansvar genlemol industrin. SIND och STU bör iökad utsträckning samarbeia vid bedömningar av ulvecklingen och behovet avinsatser. ock.så tillfoga alt stora effekliviietsvinster kangöras genom bättre samordning mellan centrala ocli regionala organ vilka lar alllslörre ansvar för operafiva insatser i näringslivel. Datadelegationen anser i likhet med atl del ärangelägel atl det skapas ett nära samarbele mellan SIND och STU när det gällerdataområdet. SINDis utredningsresurser kan då användas för alt förbättrabeslutsunderlaget införde stora industripolitiska satsningar som STU stårinför på dalaområdet. I samarbetet mellan STU och SIND bör även vissa affärsverkoch andra större upphandlande myndigheter kunna ingå. Delegationen menar altdessa affärsverk och myndigheter i sitl dagliga arbete har en praklisk kontaktmed avancerad daialeknik som bör kunna komplettera SIND:s och STU:s arbete. Delegationen vill även peka på atl samordningen moiiverasav den breda spridningen av lekniken, atl den är kunskapsintensiv och kanladmed paradoxer kring frågor som sysselsällning, arbelslillfredsställelse, arbetsmiljö,produktivitet, näringslivets utveckling, inlegrilel, sårbarhet och säkerhet, kuliurm.m. Datatekniken leder lill effekler som kan gå i olika riktningar. Med dagenskunskaper är del inle förutsägbart om den ena eller den motsatta effeklenuppkommer. Problemen kring samhällsslyrning av datafrågor flnns runtom i den induslrialiserade världen. Denna styming görs med olika inriktning. 1länder som och är styrningen i huvudsak datain-dustripolitisk.Vidare byggs datautbildning upp i skolväsendet. Detla görs dock ofta för attlättare introducera datatekniken . I har man sedaninlett etl program för all konkurrera med de japanska dalaindustriellasatsningarna. Pä senare tid har man även påbörjat en utredning omdatateknikens effekter i arbetslivet, baserat på farhågor om betydandeomställningar på arbeismarknaden fram . I har enutredning om "Microelectronics and Employmenl" läm- 1984/85:220 |4S nal sina fiirslag lil! 1 NedcriändernLi flnns en ivärpoliiisk styrning påregeringsnivå. ! finns ell FoL--organ som för daiaområdei har de flinkiioncrsom STU och Arbelarskyddsfonden lillsammafis har i . .Andra länder somintresserar sig för ivärsektoriclla aasalscr iir öslerrike, Finl-ind och .\ustralien. 7C0anser au SLND och STU bcir pröva lampliga former för att bygga ul en i''ungeranderädgivningsflinkiion för ny teknik. 1 Inledning ...................................................................... .... 2 Naiionellimikroelektronikprogram (NMP) .................... 114 3 NaUonellt informationsleknologiprogram ..................... 115 4 Dala- och eleklronikkommitténm.m............................... . i19 5 Dataeffeklulredningen ................................................ 123 '"diseringinom data- och leleområdei ............. 126 7 J.S-proJektet ................................................................ 127 8 Rymdverksamhel ........................................................ 129 9 Internationelltsamarbete ............................................ 129 10 Hemställan................................................................... 133 Bilaga 5.1 Sammanställning av remissyttranden överbelänkandet Dalateknik och industriell förnyelse (SOU 1984:51) .... 134 vid regei-ingss:immaiiii'äde Förcdrasaride: statsrädel Holmbeif har ansvar för frågor som gäller slalens.-DB-an-vändning. Till dessa räknas bl.a. daiordrift, anskaffning av ADB-utmstning,systemutveckling och utformning av rutiner för beslul om ADB-invesleringar.Hit räknas emellerlid också den statliga informaflonsförmed-ling som sker medstöd av ADB. har också genom huvudmannaskapet för datadelegationenell ansvar för vissa allmänna ADB-frågor. Jag lämnar här en redogörelse för arbelemed de slatliga ADB-frågoma och sammanfattar i dessa avseenden vad jag anfört iprop. 1984/85:225 om statsförvaltningens användning av ADB m.m. Jag anger ocksäriktlinjer för det fortsatta arbelel inom daladelegaflonens omräde. Vidare behandlas frågor som gäller Sverigesdatakommunikationer med utlandet. I regeringens program för förnyelse av den offenfliga sektom(skr 1984/85:202) ingår som väsentliga delar atl effeklivera den offentligaverksamheten och förstärka servicen till medborgarna, minska detaljregleringenoch att ägna större uppmärksamhel ål verksamhelens mål och resultat. Bland de instrument som står til) förfogande för attförverkliga programmet återfinns användningen av ADB. Ett viktigt drag i utvecklingen inominformationsbehandlingsområdet är att den tekniska utrustningen blivit bådemindre och billigare. Användningsområdet har därför ständigt kunnat vidgas. Eltannat drag är att datasyslem inom olika delar av företag och offenfligaverksamheten i ökad 19H4/H5:22(5 150 ulslräckning inlegi"ei"as och byggs samnvan. En sammanknvtningav olika verksamlieier sker ocksä genom daianiit. Tre oiViiädeu är av särskild belydelse föi' ulformningen ;-ivden stafliga .\DB-anv;;indningen. gäller uppbyggnaden a\' .'\D13-verksamheien. aiinai giiller planeringen av . '\Dl>-anviindningep.och ell iredje uinyiij'diidet av den ini'ormaiion som lagras inom .ADB-systemen. 2.1 lippbyggnaden av tlen slatliga . 1984/85:225 om stalsförvallningens användning avADB m.m. framhäller jag all ulvecklingen inom mikiodaioromrädcl är snabb och allnKijIighclerna ökat att använda en småskalig och decentraliserad dauUek-nikinom slatsföivaltningen. Del flnns ocksä ett slort inlresse frän myndighelemas sidaatt ulnyuja den nya lekniken i sin verksamhel. Framför alll gäller detta för ekonomi-ochpersonaladministration men ocksä som stöd i sakverksamheien. Den nya lekniken ger möjligheter all binda samman mindre daiorermed varandra och med stordatorer som innehåller information om ekonomi,persona! men också om regelsyslem och andra fakla som kan vara till hjälp till myndighelernasarbele. Myndigheiema kan i sina egna mindre daiorer göra bearbetningar avinformation som hämtas från stordatorerna. Myndigheterna ges därmed bl. a. möjlighelenatl göra uppföljningar och utvärderingar av sin verksamhet. Deua bör i sin turleda till alt statsförvaltningen blir effekflvare. I viss utsträckning kantekniken ocksä utnyttjas för atl förbättra servicen. Utvecklingen m.ol ökad användning av mikrodatortekniken kanstimuleras på flera sätt. Statskontorets arbete med s. k. basdatorer utgör engrund för att åstadkomma ett enhetligt daiorbaserat kontorsinformationssyslemför statsförvaltningen. En fömtsättning för atl detta skall lyckas är dock atlen ändamålsenlig programvara ulvecklas t. ex. för ekonomi- och personaladministration.Teknikupphandlingen bör inriktas på detta. Som ett led i delegeringsslrävandena föreslås i prop.1984/85:225 att beloppsgränsen för upphandlingsärenden som skall underställasregeringens prövning höjs från 2 milj. kr. kr., samlidigt somansvaret för upphandling av datorutrustning i ökad utsträckning delegeras frånstatskontoret till myndigheterna. Den allmänna inriktning som kommer ull uttryck i prop.1984/85:225 är, som här framhålls, att satsa pä en uppbyggnad av ell småskaligtsystem av datorer. Det innebär emellertid ime att de stora centrala datorernaspelat ut sin rol). Dessa krävs alltjämt för de ADB-system som återfinns bl.a.inom del allmänna försäkringssystemet, skattesystemet samt ekonomi-och personaladministraUonen. Datamaskincentralen för administraflv databehandling (DAFA)har enligt sin instrukflon (1975:570) flll uppgift att tillhandahålla databehand- Prop.1984/85:220 151 liiigskapacilet at sialsmyndigheier son: saknar egen ADB-anläggning.En de! av de slora ställiga datasystemen har lagls tili DAFA i dess egenskap avsk. 1984/85; 225 visas att uiveckli;igeii inom ADB-omrädetmoiivei'ar en förändring av t).A,FA:s associationsform. D.AFA skall enligtenligt del förslag som presenleras i proposilionen befrias från myndighetsuppgifteroch erhålla en mer renodlad servicebyräroll. D.AF.A bor då arbeta på sammavillkor som andra servicebyråer, vilkel kan ske om D.AFA ombildas lill akliebolag.För en långsiklig överlevnad är det dock nödvändigt, med hänsyn flli bl.a.utvecklingen mot smäskalighet på dalorområdei, att D.AFA breddar sin nuvarande verksamhelmot persondaloromrädet. En samverkan mellan del i aktiebolagsform drivna bör kunna leda lill en breddning och lill att statenskaparen slagkraftig heltäckande serviceverksamhet pä dataområdet. 2.2 Gemensam verksamhets- och ADB-planering Ulvecklingen mot en mer småskalig och decenlraliseraddatateknik inom statsförvaltningen ställer nya krav på underlaget för beslut ominvesteringarna i det statliga ADB-systemet. Den hittillsvarande handläggningsordningen(förordningen 1981: 266 om investeringar i statliga ADB-system) syftar till attge regering och riksdag möjlighel att på etl tidigi stadium påverka större ADB-investeringar.Den förutsätier bl.a. atl beslul fattas om ett system i taget. Denna ordninguppvisar i vissa delar svagheter. Regeringen uppdrog åt slatskonlorel att utredaoch lämna förslag till en ny handläggnings- och beslutsordning för slalliga ADB-investeringar. Statskontoret avrapporterade uppdragel till regeringen i februari1985. Ulgångspunklen för slatskonlorels förslag är atlutvecklingen av infor mations- och kommunikationssystem inle avskiljs från denadministrativa ulvecklingen i övrigt, dvs, organisations- ochpersonalutvecklingen. 1 framtiden bör, enligt statskontorets förslag,investeringsbesluten gälla treårsperioder. Som grund för besluten bör utarbetasADB-strategier som omfattar än . Inköpen av ADB-utmstningbör även fortsättningsvis finansieras över det av statskontorels administreradecentrala reservationsanslaget. Jag avser att, som närmare utvecklas i prop. 1984/85:225,ta iniliativ till att en försöksverksamhet startas i huvudsak i enlighet medstatskontorets förslag. 2.3 Aktivare statlig informationsförmedling 1984/85:225 om statsförvaltningens användning avADB m.m. framför jag att ett antal skäl talar för att informationsförmedlingeninom Prop.1984/85:220 152 den stafliga förvallningen bör bli fin-emåi fiSr en ökad uppmarksamliei.! dag finns del i dalabasform slora informaiionsmiinuder inom olika faekom-riiden,Dalabasieknikcn bör kunna uinytijas föv au IVirbiiitrLi de slailieamyndigheternas service ocli effektivitet. För detta kriivs au databaserna byggs upp sii ;ui sökpiocessenblir sä enke! Drift verksamlieien bör ocksä vara enheiligorganiserad. Jag föreslär i proposilionen att stuiskouiorei ges i uppdrag aii uiiedrimöjligheterna lill samordning pä detta område och au belysa behoven avdatabaser med informalion frän siatslbrvaiiiiiigcii saml all !ämii;i lorslag lillinrättande av nya informaflonsdaiabaser. I samband med atl D.AFA ombildas lill akliebolag miisie endataba.sfräsa iignas speciell uppmärksamhel och del gäller huvudmannaskapel fördel stafliga person- och adressregislrel (SP.AR). Föruio.Ti all SPAR är ell monopolregislersä har DAFA även ell förfallningsregleral huvudmannaansvar för regislrel.Flera skäl lalar för atl huvudmannaskapel skall ligga hos en siaflig myndigheloch inle hos ett bolag, även om bolagel svarar för driflen. Myndighetsformenmedger en insyn i registrets användning som krävs för atl klara högl ställdakrav pä skyddel av den enskildes integrilel. 1984/85:225 föreslås allen ny myndighel -en nämnd- inrätlas för all svara för huvudmannaskapel. Nämndenbör ha en bred sammansättning men hämta sina kansliresurser från slalskonlorel. 3 Datakommunikationer med utiandet De svenska datakommunikationerna med utlandet har inventeratsav utredningen (B 1982:07) datakommunikationer med ullandel. Arbetethar omfattat främst dalakommunikaiion över landets gränser via det vanligatelefonnätet, allmänna datanätet eller privata förbindelser, förhyrda frånteleförvaltningarna. Den har även inkluderat dalatransporter där självadatabäraren (magnelband, skrivminne eller motsvarande) förflyttas från ettland till ett annat. Syftet med utredningen har, enligt direktiven (Dir1982:81), varil att snabbi fa fram ett faktamaterial om de intemationelladataflödena och deras betydelse för individer, företag och samhälle. Som utredningen har konstaterat kan utvecklingen vadgäller de intemationella datakommunikationerna komma att medföra förändradeförhållanden såväl i näringslivet som i samhället i övrigt. Några av deexempel utredningen hävisar till avser den offenfliga förvallningen. Den ökade användningen i näringslivet avinformationsteknologi, och i det här aktuella avseendet datakommunikation medutlandet, innebär atl några av de uppgifter som olika statliga myndigheter haratt ulföra kommer att förändras och i en del fall försvåras. Resultaten av den pågående remissbehandling får utvisa hurman bör gå vidare. 1984/85:220 153 Jagtror dock alt en inventering bör ske vid de ansvariga myndigheterna av vilkakrav den ökade användningen av informationsieknologi i närings-livei och samhälleli övrigi stiiller på myndigheterna i deias löpande verksamhet, vilka reglersom kan behöva ses över samt vilk» kiav som kan komma au ställas pämyndigheternas egna dalasysiem. 1 anslulninglill en sädan gcnomgäiig böi' beaklas de siikerhels- och sårbarhetsfrägor som aklualiserals,liksom pioblem sammanhängande med oflenllighelsp! 'incipens tillämpning i enmiljö med bl.a. ökande internalionell dalakommunikaiion.