prop · G803216 · 1984-12-31 00:00:00 — Förbundet framhållerdock som sin principiella uppfattning att olika kommunala samhällsuppgifter iförsta hand bör försöka lösas genom endera primärkommunalt eller landstingskommunalthuvudmannaskap, varigenom direkt politiskt och ekonomiskt ansvar kan utkrävas.Enligt förbundet bör ur kommunaldemokratisk synpunkt dubbla och oklarahuvudmannaskapsgränser så långt möjligt undvikas. Förbundet delar utredningens uppfattning attlänsstyrelsens nuvarande 1984/85:216 81 kontroll-och tillsynsfunktioner vad gäller kommunalförbund helt skall upphöra. Förbundettillstyrker också utredningens förslag att ge kommunen och landstingskommunenstörre avtalsfrihet i fråga om möjligheterna att utträda ur kommunalförbundliksom den lösning av revisionsfrä-gorna i kommunalförbund medförbundsdirektion som föreslagits. Förbundethar invändningar när det gäller frågorna om tvång att bilda kommunalförbundsamt övergångsbestämmelserna. anser att utredningens förslag är i stora delar väl ägnat attligga till grund för lagstiftning. I vissa frågor finns emellertid enligtförbundet anledning att göra ytterligare överväganden, vilkei bör ske inomramen för den samlade bedömning av den föreslagna kommunalförbundslagen och avkommunalförelagskommiiténs förslag om interkommunal samverkan som skall skeinom stal-kommunberedningen. Förbundettillstyrker att kommunerna ges möjlighet att välja mellan kommunalförbund medfullmäktige och kommunalförbund med förbundsdirektion. Den enklare formen kanenligt förbundet komma till praktisk användning i de fall då ett interkommunallavtal framstår som en otillräcklig lösning å den ena sidan och ettkommunalförbund med fullmäktige som en för tungrodd lösning å den andra. På deskäl som utredningen anfört tillstyrker förbundet också att länsstyrelsensbefattning med kommunalförbunden genom underställning av vissa beslut m. m.upphör. Likaså tillstyrks den lösning av revisionsfrågorna i kommunalförbundmed förbundsdirektion som utredningen föreslagit. Förbundethar ingen erinran mot att kommunalförbunden registreras centralt, menförutsätter därvid att någon laglighets- eller sakprövning inte sker frånkammarkollegiets sida vid denna registrering. Defrågor som enligl förbundet ytterhgare bör övervägas gäller samarbeisnämnder,jävsreglerna i kommunalförbundslagen, bildande av kommunalförbund genom tvång,möjligheten att företa rättshandlingar innan kommunalförbund bildats, utträdeur och upplösning av kommunalförbund samt övergångsbestämmelserna. CentralorganisationenSACO/SR tillstyrker de framlagda förslagen. /SR påpekar dock attutredningen inte belyst vilka arbeisräiisliga konsekvenser ett genomförande avförslagen kan få för de anställda. Personalkonsekvenserna bör vara utreddainnan eventuell verksamhet enligt de framlagda förslagen påbörjas, anserSACO/SR. LOanser att det är viktigt att de anställdas behov av insyn och representation ibl. a. kommunalförbund uppmärksammas särskilt i det fortsatta lagstiftningsarbetet. delar utredningens uppfattning alt huvudlinjen även ifortsättningen bör vara att allmänna medel så långt som möjligt hanteras ioffentligrättsliga former. Bolagsformen skall enligt förbundet vara ettundantag. Förbundet instämmer i att den nuvarande kommunalförbundsorganisationenkan vara en trög och omständlig konstruk-6 1984/85. Prop.1984/85:216 82 Det kan enligl förbundet särskilt gälla förverksamheter som är av utpräglad teknisk natur. Förbundet anser därför all delvore värdefulll alt del, såsom utredningen föreslår, vid sidan avkommunalförbund med fullmäktige inrällas en kommunalförbundsorganisation med ellenda organ, en förbundsdirektion, som har hand om alla de uppgifter som äruppdelade på fullmäktige och styrelsen. Därmed kan behovet av bolagsbildningminska anför förbundet. anser attutredningsförslaget är positivt, eftersom del torde stimulera till ett ökatbildande av kommunalförbund. 2 Synpunkter på särskilda frågor Kammarkollegiet anför: Enligt förslagel bildas ettkommunalförbund genom att den antagna förbundsordningen ges in lill registreringsmyndighelen.Själva ingivandet föreslås alltså få konstitutiv verkan för kommunalförbundet.En sådan ordning kan inte anses tillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt.Tidpunkten för bildandet av en juridisk person, särskilt en sådan avoffentligrättslig karaktär, bör alltid vara ostridig och lätt att fastställa.Detta är av betydelse inte bara för dem som bildar kommunalförbundet utanockså, och inte minst, för tredje man och allmänheten. Något exempel på den avutredningen föreslagna ordningen för bildande av juridisk person är inte känlför kollegiet. Med den föreslagna ordningen skulle fråga lätt kunna uppkommanär ett kommunalförbund skall anses bildat. Det kan vara svårt alt avgöra t.ex. vederbörliga handlingar skall anses ha kommit in tillmyndigheten, särskilt som handlingar tydligen kan komma successivt från olikahäll och svårigheter kan uppstå vid bedömningen vilka handlingar som ärkonstitutiva och om de getts in i vederbörligt skick. I slällel bör enligtkollegiets mening konstituerandet av ett kommunalförbund - liksom bildandet avandra juridiska personer - knytas till beslut av myndigheten att registreraförbundet. 1 annat fall bör myndigheten inte ges den missvisande beteckningenregistreringsmyndighet. länsavdelning ochPerstorps kommun anför: För att förhindra "övergrepp" motmedlemskommuner, som är i minoriiet inom ett kommunalförbund, är det mycketangeläget, att förslaget till ny lag om kommunalförbund ändras sä, allförbundsordningen måsle innehålla en närmare preciserad beskrivning av denverksamhet förbundel skall bedriva. Verksamheter (uppgifter) uiöver de, somklart Prop.1984/85:216 83 framgår av fOrbundsstadgarna föreslås förutsätta samtligamedlemmars godkännande i varje särskilt fall. I annat fall bör de icke fåbedrivas (verkställas). Nordvästra anför: Det är enligt NSKsmening väsentligt att kommunerna skall ha rätten att själva bestämma formernaför sitt samarbete, såvida icke annat föreskrivs i särskild lagsliftning. 1enlighet härmed är det också kommunerna själva inom ett förbund som iförbundsordningen formulerar och beslutar om ändamålen med förbundetsverksamhet. Lagtexten, 6 § p. 1. föreslås få följande lydelse: (Förbundsordningenskall ange) 1. förbundets medlemmar och ändamål, som skall vara klart avgränsade. 2.3 Förbundsfullmäktige och förbundsstyrelse Kammarkollegiet anför: Utredningen har inte funnitanledning alt föreslå en obligatorisk bestämmelse om suppleanter iförbundsfullmäktige. Däremot föreslås i 8 § att suppleanier skall ulses i kommunalförbundmed förbundsdirektion. För de beslutande organen i kommuner, landstingskommuner,församlingar och totala kyrkliga samfälligheter är det obligatoriskt att utsesuppleanter. Kollegiet ser inga skäl varför inte suppleanter skall ulses ävenför ledamöter i förbundsfullmäklige. Genom ett obligatoriskt suppleantsystemtillförsäkras medlemmarna representativitet i kommunalförbundet. Kollegietföreslår därför att 7 § kompletteras med regler om suppleanter. Om suppleanter för förbundsfullmäklige blir obligatoriska,bör andra meningen i 9 § resp. orden "och har suppleanter utsetts" iförsta meningen i 14 § utgå. kommun anför: Förslagel att de nyvalda kommunfullmäkligeomedelbart efter mandatskiflel måste utse förbundsfullmäktige, som i sin turskulle välja ny förbundsstyrelse med mandat åretefter valåret kan vara besvärligt för medlemskommunerna. Valet till förbundsfullmäkligebör samordnas med de övriga val som kommunfullmäklige förrättar i december.Det vore bättre om den gamla förbundsstyrelsens mandatperiod utsträcktes attgälla in i januari året efter valåret, intill dess förbundsfullmäklige vall nystyrelse. anför: Enligt 12 § i lagförslagetskall förbundsfullmäktige väljas året eftervalåret. Av 19 § kan utläsas, alt den av de nyvalda fullmäktige utseddastyrelsen jämte andra organ också skall väljas från och med . 1 16 § angives,att de nyvalda fullmäktige skall förrätta sådana på dem ankommande val, somavser tiden efter valåret. I specialmotiveringen lill denna paragraf sägs, attfullmäktige genom denna bestämmelse fått lagligt stöd för alt förrätta val tillstyrelser och nämnder, redan innan fullmäktiges mandatperiod börjat löpa. Prop.1984/85: 216 84 Även om så är fallet, torde det i praktiken bli svårt atthinna med dessa val. En nyvald kommunfullmäktigeförsamling tillträder sombekant , och vid sitt första sammanträde i utser denen valberedning. På grundval av dess förslag utser sedan församlingen vidsammanträde omkring bl. a. sina representanter i kommunalförbundetsfullmäktige. Enligt lagförslaget skall det inte finnas någon motsvarighettill prövning av förbundsordningen frän legalitets- och lämplighetssyn-punkt.1 stället skall det helt och hållet vara medlemmarnas angelägenhet att bestämmaom bildandet av kommunalförbund och anlagande av förbundsordning. Del torde ligga i sakens natur attregistreringsmyndigheten måste underkasta handlingar, som getts in förregistrering, någon formell granskning innan registrering kan ske. Sålundamåste myndigheten se till att det finns formellt riktiga beslul om att antaförbundsordning av de organ som är behöriga att fatta sådana beslut och att deingivna handlingarna uppfyller andra formella krav. Även om en registreringinte skulle krävas, måste en sådan granskning ske, om besked skall kunna lämnaspå fråga, om ett kommunalförbund bildats och när detta skett. Ett formelltsådant besked torde f.ö. knappast kunna lämnas utan att registreringsmyndighelenfattat ell beslut om registrering eller likvärdigt godkännande av de ingivnahandlingarna. Vidare finns i 68 §§ i lagförslaget vissa ivinganderegler om innehållet i en förbundsordning. Det bör ankomma påregistreringsmyndigheten att också pröva om en antagen förbundsordningupprättats i enlighet med dessa beslämmelser, innan kommunalförbundet kanregistreras. För att underlätta för kommuner och landstingskommuner som önskarbilda kommunalförbund skulle det givetvis vara av värde om någon form av anvisningarför upprättande av förbundsordning eller en "normalförbundsord-ning"utarbetades genom Svenska kommunförbundets och/eller försorg. Sedan prövning skett av en ingiven förbundsordning enligtvad som sagts, bör det ankomma på registreringsmyndighelen att besluta omregistrering. Först genom detla beslut bör kommunalförbundet anses bildat.Detta bör framgå av lagtexten i 5 §. Motsvarande bör gälla för ändring i förbundsordning.Således bör sådan ändring bli gällande först när registreringsmyndighelenbeslutat om registrering av ändringen. Tidpunkten för ändring av förbundsordningkan vara av betydelse för både medlemmar och utomstående. Samma synpunkter påvikten av klarhet om tidpunkten gäller här som i fråga om bildandet avkommunalförbund. Vad som sagts nu bör givetvis också framgå av lagtexten i 5 §. anför: Ett problem somaktualiserats i samband med förbundsbildning är avsaknaden av regler om konstitueringoch 1984/85:216 85 möjligheten att företa rättshandlingar innan förbundel ärbildal. Sådana regler finns i aktiebolagslagen för aktiebolagens del. Det äremellertid inte säkert all bolagsreglerna kan tjäna som modell förkommunalförbunden. Problemet har uppkommit i första hand när kommunalförbundskall bildas på det obligatoriska området där speciallagstiftningen förutsätteratt den obligatoriska verksamheten - oavsett om denna skall drivas i förbundsformeller ej skall tas över av kommunerna . Sädana problemuppkom t. ex. när vårdförbunden skulle bildas men också i samband med bildandetav kollektivirafikförbund. Denna fråga bör analyseras ytterligare under detfortsatta lagstiftningsarbetet. öm de nyvalda förbundsfullmäklige skall hinna med allvälja sina organ , måsle de med hänsyn till kallelsetidensammanträda mellan jul och nyår. En sådan lösning förefaller inte sårskiltönskvärd, och det torde därför vara bättre, om mandatperioden förkommunalförbundets styrelse och övriga organ kunde utsträckas till den 1februari, eventuellt , året efter valåret för fullmäktige, sä au denya förbundsfullmäktige fär rimligare tid på sig alt förbereda sina val. Nordvästra anför: Beträffandebestämmelserna för kommunalförbund med fullmäktige noterar NSK att utredningenunder valår "legaliserar" ett decembersammaniräde med de fr.o.m. 1januari nästkommande år utsedda ledamöterna. Detta torde innebära attmedlemskommunernas nyvalda fullmäktige redan vid sitt första sammanträde måsteutse ledamöter till kommunalförbundet. En samordning med nomineringarna iövrigt i en kommun, dvs. valberedningens arbete, kommer inte all ske, vilketsynes beklagligt. Bättre torde vara att införa en bestämmelse som ger dengamla styrelsen förlängt mandal tills de av medlemskommunerna nyulsedda förbundsfullmäkligekunnat sammankallas och då valt ny styrelse. Ett sådantsyslem motsvarar principiellt sett vad som tillämpas i kommunerna under valår. av missbrukare i Västerbottenslän anför: För kommunalförbundet innebär del svårigheler att fastställabudgeten (33 § KFL). Vår verksamhet finansieras genom dels statsbidrag, delsvårdavgifter som betalas av de kommuner som placerar vårdtagare i vårverksamhet. Del år inte bara förbundets medlemskommuner som placerarmissbrukare pä våra institutioner utan verksamheten omfattar hela länet. Vårdavgif-lernautgör del underskott som förbundel får i verksamheten. Dessa preli-minärdebiterasav förbundel och regleras efter bokslutet då det exakta underskottet är känt.Västerbottens kommunalförbund finansierar alltså inte sin verksamhet med bidragenligl 34 § KFL som lagstiftarna beskriver normalfallet för kommunalförbund. Prop.1984/85:216 86 Både den gamla och nya lagstiftningen bygger pä attbudgeten skall fastställas så alt medlemskommunerna hinner budgeterasina kostnader i den egna budgeten. tycker att möjligheter borde finnas attfastställa budgeten eftersom vare sig förbundets medlemmar somövriga kommuner på något sätt kan känna sina kostnader ett visst budgetår.Ingen kommun kan i förväg säga hur många personer som kommer att placeras i vårverksamhet och därmed veta kostnaderna. Kammarrätten i SiaidsvatI anför: Föreskrifterna i 36 § iförslaget innebär alt i ett kommunalförbund med förbundsdirektion varjeförbundsmedlem skall välja en eller flera revisorer och minst lika mångarevisorssuppleanter för revision av förbundels verksamhet. Mot bakgrunden avatt förbundsdirektionen är ett sådant kommunalförbunds enda organ framstår ensådan ordning som i princip riktig. I fall dä förbundsmedlemmarna är mänga kanemellertid bestämmelserna leda lill att antalet revisorer och suppleanter bliralltför stort. För att undvika detta bör det vara möjligt förförbundsmedlemmarna eller vissa av dem att välja gemensamma revisorer. Deföreslagna bestämmelserna synes inte utesluta ett sådanl förfarande. Kammarkollegiet anför: I 36 § första stycket föreslås attvarje förbundsmedlem (i kommunalförbund med förbundsdirektion) skall välja eneller flera revisorer och minst lika många revisorssuppleanter. Kollegiet tillstyrkeri och för sig den föreslagna ordningen att varje medlem skall utse revisor förrevision av förbundets verksamhet. Men kollegiet anser fullt tillräckligt altvarje medlem endast utser en revisor. Orden "eller flera" i 36 §första stycket bör således utgå. I specialmoiiveringen s. 183 synes utredningenha utgått frän att varje medlem skall utse endast en revisor. I 36 § tredje stycket görs en hänvisning tillkommunallagens bestämmelser om revision som föreslås i övrigt i tillämpligadelar gälla för revision av kommunalförbund med direktion. Förbundsmedlemmarnaskall dock enligl förslagel var för sig pröva frågan om ansvarsfrihet fördirektionen. Man kan då fråga sig hur situationen skall lösas om medlemmarnakommer lill olika resultat i ansvarsfrihelsfrågan. 5 kap 6 § kommunallagentorde vara tillämplig i sådant fall och varje enskild medlemskommun kan var försig väcka talan gentemot förbundsdirektionen. I ett sådant läge kan det emellertidvara naturligare att förbundsmedlem, som inte anser sig kunna beviljadirektionen i kommunalförbundet ansvarsfrihet, i stället begär sitt utträde urförbundet. kommun anför: När det gäller förbund med direktionskall frågan om ansvarsfrihet prövas av förbundsmedlemmarna själva var för sig.Kommunstyrelsen kan inte finna det särskilt meningsfullt att varje medlem undersådant förhållande skall utse minst en revisor och suppleant för detta ändamål. Prop.1984/85:216 87 anför: 1 fräga om revision avkommunalförbund med förbundsdirektion har föreslagits att varje förbundsmedlemutser en revisor och en suppleant att granska förbundets verksamhet och varjeförbundsmedlem skall besluta om ansvarsfrihet. Kommunstyrelsen inser svårigheternaatt finna ett system för revisionen men ser också de praktiska olägenheternaav förslaget i samband med förbund med många medlemmar. Frågan bör övervägasytterligare. anför: När det gäller förbund med direktion skall fråganom ansvarsfrihet prövas av förbundsmedlemmarna själva var för sig. Vi kan intese någon större mening i att vaije medlem skall utse min.st en revisor ochsuppleant för detla ärende. I värt förbund skulle detla innebära alt 18personer skulle engageras. Vi förordar i stället den av utredningen diskuterademen förkastade lösningen alt den revision, som enligl kommunallagen skall skeav de kommunala räkenskaperna, också skall omfatta revision av kommunalförbundvari kommunen kan ingå. anför: När det gäller kommunalförbund med förbundsdirektionföreslår utredningen alt frågan om ansvarsfrihet skall prövas direkl avförbundsmedlemmarna genom att vardera utse minst en revisor och en suppleant.I ett förbund med mänga medlemmar innebär förslaget att ett mycket stort antalpersoner skulle engageras. Frågan om revision i kommunalförbund med direktionbör därför övervägas ytterligare. av missbrukare i Västerbottenslän anför: Lagförslaget 36 § KFL att varje förbundsmedlems fullmäktige väljeren eller flera revisorer verkar på oss överambitiöst. För ett kommunalförbundmed mänga medlemmar (i värl fall kunde det ha varit 15 medlemmar) mäste dennaregel te sig svårbemästrad. förordar en enklarereglering av revisionen. 2.6 Utträde ur och likvidation av kommunalförbund Kammarkollegiet anför: Enligt nuvarande ordning kan enmedlem utträda ur kommunalförbund och kommunalförbund upplösas endast om vissai lagen närmare angivna ändrade förhållanden inträtt. Det är somprövar om förutsättningarna för utträde och upplösning föreligger och sombeslutar i dessa frågor. förslag skall det i stället tillkomma medlemmarna alt själva beslutai sädana fall. Således skall enligl 39 § i lagförslaget ett kommunalförbund påbegäran av en förbundsmedlem träda i likvidation då väsentligt förändradeförhållanden inträtt. Om medlemmarna emellertid inte kommer överens i frågan omsådana förutsättningar föreligger, finns i lagförslaget inte någon väg anvisadför lösning av tvisten. Utredningen har inte ansett delta nödvändigt (s. 196 ibet), eftersom den anser det osanno- Prop.1984/85:216 88 likt att förbundsmedlemmarna inte själva skall kunna lösa meningsskiljakligheterom sädana frågor. Om mot förmodan tvist skulle uppstå mellan förbundsmedlemmar,får de enligt utredningen vända sig till de allmänna domstolarna. Kollegiet anser inte att allmän domstol är en lämpliginstans för att slita tvister som i dessa sammanhang kan antas ha uppkommit pågrund av olika politiska uppfattningar eller förvaltningsmässiga problem. Ilagen bör enligt kollegiets mening anvisas en väg att lösa dylika tvister. Enmöjlighet är att ta in en bestämmelse att tvist mellan förbundsmedlemmar skall hänskjutastill avgörande av skiljemän. Enligl utredningens förslag fastställs tidpunkten för enmedlems utträde ur förbundet till den dag då den ändrade förbundsordningen kommilin till registreringsmyndigheten. Kollegiet har föreslagit att ändring iförbundsordning skall bli gällande när registreringsmyndigheten fattat beslulom att registrera ändringen. Givetvis måste med detta synsätt även sådana ändringari förbundsordning som föranleds av medlems utträde registreras för att fårättsverkan. Därför bör utträdet tidsmässigt knytas till registrerings-beslutetoch lagtexten bör ändras så att det framgår alt utträdet har skett närändringen i förbundsordningen har registrerats. Det är nödvändigt att registreringsmyndigheten underkastarhandlingar, som ges in för registrering, någon formell prövning för attkontrollera att beslul om ändring i förbundsordningen fattals i behörig ordningo.d. Vidare bör myndigheten pröva att den ändrade förbundsordningen står iöverensstämmelse med bestämmelserna i kommunalförbundslagen. Eftersom betydande rättsverkningar knyts till ettkommunalförbunds beslut om likvidation, bör ett sådant beslut - i fråga omkommunalförbund med fullmäktige - endast kunna fattas av förbundetsfullmäktige. Detta är enligt kollegiets mening en självklarhet men bör ändåframgå av lagtexten. Utredningen menar att likvidationen börjar i och medbeslutet om denna. Det finns enligt kollegiets mening inget att invända motdetta. Eftersom likvidationsbeslut tilldrar sig stort intresse från såväloffentligrättslig som privaträttslig synpunkt föreslår utredningen att sädanabeslut skall ges in till registreringsmyndigheten, dock utan att ingivandetskall medföra någon särskild rättsverkan. Som sagts tidigare, anser kollegiet inte lämpligt allenbart ett ingivande av handlingar till registreringsmyndighelen skall färättslig verkan i olika avseenden. I stället bör sådan verkan uppnås genom attmyndigheten efter viss formell prövning fattar beslut om registrering. Ianalogi med detta bör även beslut om likvidation registreras hos myndigheten,trots att någon direkt rättsverkan inte förbinds med regislreringsbeslulet. Enregistrering innebär dock som kollegiet framhållit ovan attregistreringsmyndigheten måste kontrollera besluten i fråga om behörighet m. m. Utredningen föreslår att ett kommunalförbund skall varaupplöst när förbundsmedlemmarna har delgetts förvaltningsberättelsen rörande likvi- Prop.1984/85:216 89 dation och till denna fogade redovisningshandlingar.Kollegiet anser denna tidpunkt mindre väl vald. Förbundsmedlemmarna kannämligen delges och del kan vara svårt för rättsägare ochandra intressenter alt få vetskap om när så skett. 1 delta fall bör del intevara nödvändigt att knyta upplösning av kommunalförbund till ett särskiltregistreringsbeslut. Däremot bör registreringsmyndigheten av praktiska skäl fåkännedom om när förbundsmedlemmar blivit i behörig ordning delgivna aktuellahandlingar för att bl. a. kunna lämna upplysning till tredje man om detta.Kollegiet föreslår därför ati ett kommunalförbund skall anses upplöst närifrågavarande handlingar har delgetts samtliga förbundsmedlemmar och bevis omdetta har kommit in till registreringsmyndigheten. Lagtexten bör såledeskompletteras i detta avseende. bör också få kännedom om attlikvidation tas upp på nyU och fonsälls för kommunalförbund som upplösts. 44 §bör därför kompletteras med en bestämmelse att anmälan om fortsättande avlikvidation skall göras hos registreringsmyndigheten. i län tillstyrker deföreslagna reglerna om utträde, men anser att också en längsta ovillkorlig uppsägningslidexempelvis , bör skrivas in i lagen. Enligl är detnämligen inte uteslutet att en kommun vid inträdet i ett kommunalförbund laralltför lätt pä frågan om utträdestid. Om det dä avtalas mycket långauppsägningstider blir det reella värdet av utlrädesrätten mindre för berördakommuner, anser . i och tån anför:Länsstyrelsen ifrågasätter om utträde ur kommunalförbund bör kunna ske sälättvindigt som utredningen föreslår. De flesta kommunalförbund verkar pä långsikt med ofta ansenliga investeringar och åtaganden. Det förefaller då interimligt att en enda förbundsmedlem skall kunna säga upp sitt medlemsskap nårsom helst i de kommunalförbund som bildats för obestämd tid. 1 vart fall bör enligllänsstyrelsens mening skyldigheten för förbundet att träda i likvidationinträda senare än efter uppsägning.