prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — En sådan utveckling pågår blandannal med stöd från STU och andra forskningsstödjande organ. STU instämmer iönskemålet alt denna typ av forskning ges möjlighet all få ökat stöd. Härvidmåste dock observeras att inom nuvarande ramar för STUs energiforskningsprogramär möjligheterna att direkt stödja denna typ av forskning begränsade tillenbart punktinsatser och då främsl mot gmndläggande samband med inriktning motförbränningsmotorer. Som exempel härpå kan nämnas atl STU tillsammans medsvensk industri ddfinansierar en förstudie rörande elt internationellt projekt,lES (Inlergrated Energy Syslem) som bl. a. har till mål atl kraftigt minskaemissionerna vid energiproduktion och energianvändning. STUskriver vidare angående ett program för utveckling av miljövänliga alternafivadrivsystem för fordon. Vidare noteras (sid 71) att behov anses föreligga förframtagning av viss ny teknik. Således borde STU till redovisaprogram för utveckling av miljövänliga alternativa drivsystem för fordon. Omett sådant program skall utarbetas och göra anspråk på att vara väl genomtänktkrävs att uppdraget ges erforderlig tid. Likaså fårTransportforskningsberedningen i uppdrag att ävenledes lill läggafram ett program för utveckling av miljövänliga transportsystem för kolleklivtrafik i tätort och för godstrafik varvid särskill låga kväveoxidutsläpp skallbeaklas. Det kan dock starkt ifrågasättas om inte dessa två utredningar (STUoch TFB) är så väl inflätade i varandra atl del vore klart olämpligt altbedriva dem var för sig. 1984/85:127 104 framhåller att det ärviktigt att satsa på utveckling av alternativ motorteknik och energibesparandeteknik (energilagring). Transportforskningsberedningen anför att vi delardäremot inte uppfattningen att det är nödvändigt att komplettera nuvarandebeslutande organ med ytterligare sakkunskap inom trafik/miljöområdet.Transportforskningsberedningen har en mycket bred sammansäUning där ohkaintressen är representerade. Styrelsen för teknisk utveckling skriver atlutredningen föreslår också att såväl STUs som TFBs beslutande organkompletteras med sakkunskap inom trafik/miljöområdet. För STUs del kan härvidnoteras att såväl fordonsindustrin som SNV och TFB deltar i STUsplaneringsprocess vad gäller energianvändning i fordon. Flera remissinstanser kommenterar förslaget attforskarkompetensen vid universitet och högskolor förstärks. meteorologiska och hydrologiska institutskriver angående förslaget om förstärkning av forskarkompetensen att det ärväsentligl atl denna görs långsiktig och inkluderar även den fackmässigakompetensen på berörda myndigheter som exempelvis SGU och . När resurserläggs på kompetenshöjning, inom universitet och högskolor eller myndigheter,är det vikligl aU myndigheterna får resurser så all forskningsresultatenkommer till praktisk operationell användning. anför aU det är, som framhållsi aklionsplanen, angeläget att forskarkompetensen förstärks inomproblemområden, som berör skogsskador och grundvaltenförsurning. Men det ärockså mycket angeläget, att problemen med processer och mekanismer i försuradesjöar fortsättningsvis ägnas stor uppmärksamhet. Kunskap som tillåter vissekosyslemstyrning för fiskproduktion är av samhälleligt intresse och kunskapom hur försurade sjöar kan tillfriskna är av myckel centralt, internationelltinlresse. Eftersom sjöns ekosystem fill största delen styrs av processer inomavrinningsområdet kan kunskap om sjön betraktas som facit för alla villrings-och övriga markprocesser inom elt avrinningsområde. ,matematisk-naturvetenskapliga fakultelsnämnden menar att de ökade satsningarsom föreslås i huvudsak är väl balanserade. Man konstaterar dock atti ett avseende har dock en egendomlig skrivning kommii till stånd, nämligenatt förstärkningen av forskningen rörande "orsaker till skogsskador"bör ske just vid och . För övrigainsatsområden anges ej någon sådan lokal styrning. Från universitetmåste därför i detta sammanhang följande anföras: har sedan längeproblem med försurning av mark, vattendrag och grundvatten och på senare tidhar omfattande skogsskador uppmärksammats. Delta har föranlett en breduppbyggnad av forskarkompetensen inom regionen. För att lösa ekotoxikologiskaproblem i samband med luftföroreningar och försurning krävs 1984/85:127 105 godakunskaper i ekofysiologi, luftföroreningarnas kemi, depositionsbeteende osv.En god kombination av experter inom dessa områden finns i därväxtfysiologiska avdelningen, GU, och IVL har ell omfatlande samarbete. Vidarebedriver zoologiska institutionen, GU, omfattande forskning kringförsurningsproblematiken. Belräffande luftföroreningars spridning ochtransformationer har IVL och GU för landet unik kompetens. anför att i aktionsplanen föreslåsmera forskning på vikliga områden såsom orsaker till skogsskador,grundvaltenförsurning och hälsokonsekvenser av försurningen. Däremol nämns inteett ord om fortsatt hög prioritet på forskning om försurning av sjöar ochvattendrag. Det är beklagligt därför att: 1) det fmns starka vetenskapligamotiv för ännu bättre kunskaper på detta område, inte minst därför atlmarken-vattnet är en enhet och det är i vattnet man oftasl bäst avläser vad somsker i marken, 2) i landet finns en stab avforskare med en kompelens som det tagit att bygga upp och som man intebör avrusta så länge försurningen av sjöar och vattendrag är ett så gigantisktproblem som det är, och så länge svenska forskare på många delområden harinifiativet internationellt sett. Det är resursslöseri atl tvinga dessaforskare över lill andra upgifter. Dessa forskare skulle kunna utföra"mönsterundersökningar" om försurningens utveckling, orsaker ocheffekter med högt vetenskapligt värde och som dessutom skulle bli bra vapen iopinionsbildningens tjänst, särskill om projekten fick en intemationellkaraktär. borde överväga att försöka initiera och delta i forskning iandra länder där luftföroreningar och försurning inte är så uppmärksammadeproblem som i . påpekar atl då någonkostnadsberäkning ej görs för den viktiga kompetensuppbyggnaden kan del ejsägas om avvägningen mellan praktisk försöksverksamhet och forskning är denriktiga. Det fordras dock väsentligt mera än de /år som föreslås 1987/88för forskning om skogsskador och grundvattenförsurning för att man på rätl sättskall kunna använda de som skall utgå för försöksverksamhet,rådgivning och inventering. När det gäller frågan om hur anslagen skallbeviljas, anför att i aktionsplanen, sid 68, sägs attkompetensen vid universitet och högskolor kan förstärkas antingen genom anslagdirekt lill universitet eller via något anslagsbeviljande organ. är av den forskning vid SLU som har anknytning lill effekler avluftföroreningar externfinansierad, vilket är en orimligt hög andel. Det ärytterst angelägel att de aktuella forskningsgmpperna får en bättre faslekonomisk bas som sedan kan kompleteras med anslag från externa myndigheter.Lantbruksuniversitetet vill därför starkt understryka att de medel som anvisastill förstärkning av kompetensen vid universiteten bör anvisas direkt till dessa. 1984/85:127 106 Effekterna av de ålgärder som bör genomföras enligtaktionsplanen är naturligtvis starkt beroende av vilka grundläggande kunskapervi har inom de akutdla områdena. Det finns här stora brister, vilket framgår avbifogat forskningsprogram , som utarbetats vid SLU. För attframtida aktionsplaner skall kunna bygga på ett bättre vetenskapligt kunskapsunderlagär det angeläget att kompetensen inom området byggs ut. Jämfört med kostnadenför den totala skadebilden är det belopp på till förstärkning avkompetensen som föreslås i SLUs utredning myckel Utet. Vad som ovan sägs om skogsbruket gäller också i höggrad för jordbruket. Sålunda är det angeläget att ta fram ett forskningsprogramom åkermarkens försurning. anföratt dessutom är det positivt att forskningen kring orsakssammanhang ocheffekter i miljön ges ytleriigare finansiella resurser. har dennaforskning huvudsakligen bedrivits med stöd av tidsbegränsade projektanslag. Vistöder tanken atl nu i större utslräckning direkt förstärka kompetenser ochresurser ute på sådana institutioner, där luftförorenings- ochförsurningsaspekler har blivit en mer normal beståndsdel i del pågåendeforskningsarbetet. Inom har l.ex. under åretutarbetats en ambitiös plan för aktivering av den egna forskningen inom dettaområde. En del av den nu föreslagna forskningsförstärkningen bör således kunnakanaliseras direkt till olika institutioner eller såsom öronmärkta pengar tillforskningsråden. bör dock även i fortsättningen ha ett visstövergripande ansvar för samordningen. Centralorganisationen /SR tillstyrkerförslagel, men påpekar att det är väsentligt all den fortsattaforskningen får en sådan inriktning att de långsikliga målen för en tolerabelbelastning av luftföroreningar på olika delar av ekosystemet kan preciseras. Transportforskningsberedningen delar hell den framfördauppfattningen. TFB tycker dock att insatserna i första hand bör koncentreraslill existerande transportmedel och hur dessa kan ulvecklas mot störtemiljövänlighet. , sektionen förmaskinteknik anser all det vore naturiigl all en forskartjänst inom områdetförlades till den fordonstekniska utbildning som startats i vid KTH. Styrelsen för teknisk utveckling anför attutredningen föreslår bl. a. att forskarkompetensen förstärks inom en radområden (sid 71) och all särskilda medel ställs till förfogande. I sig kantanken vara god. För att detta skall få effekt krävs förutom att medelverkligen blir tillgängliga även kompetenta personer och gmpper som vill ägnasig åt relevanta problem och att framtagna, förhoppningsfullt goda,systemlösningar sätts i produktion och att således ömsesidiga kontakterföreligger mellan högskolorna och industrin. Vidare bör observeras atlförstärkning av forskarkompetensen vid Prop.1984/85:127 107 högskolornaär en långsiktig process, som rimligen tar år för att resultera i praktiskaresultat. Hur denna önskade förstärkning skall finansieras lämnas öppet iutredningen. STUs möjligheter aft här agera begränsas av att även STUsbudgetramar är mycket begränsade. Härvid bör nämnas att kompetensen vid vårahögskolor inom området katalytisk avgas- och rökgasrening för närvarandekartläggs av STU i samråd med SNV och . Vidare ges ett visststöd till katalytisk avgasreningsteknik inom ramen förenergiforskningsprogrammet. behandlar alternativadrivsystem i sitt remissvar och skriver. I aktionsplanen föreslås utökadforskning kring miljövänlig motorteknik och utveckling av miljövänligaalternativa drivsystem. Kostnaderna skall bestridas av ökade fordonsskatter. Självfallet är fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete motiverat också på delta omrdåe. Men det finns anledningvarna för en övertro på att begränsade insalser utanför bilindustrin skullepåskynda utvecklingen. Stora insatser har gjorts inom bilindustrin förvidareutveckling av dagens motorer och för utveckling av alternativadrivsystem. Åtskilligt har åstadkommits men mycket finns kvar atl göra.Bränsleförbrukning och avgasutsläpp prioriteras inom all bilindustri. Vi har anledning aU räkna med fortsaUproduktutveckling inom bilindustrin även vad gäller miljökrav. Det är i förstahand fråga om vidareutveckling av dagens teknik. Framtidsvisionerna om heltnya drivsystem syns ha blivit alltmer avlägsna. En viktig fömtsättning för att effektiva ochstabila avgasbegränsande system skall kunna ulvecklas är att samhällskravensamordnas på bred intemationell bas och aU de inte ändras alltför ofta.Nationella särbestämmelser och snabba kast i regelsystemen tvingar framimprovisationer och mindre lyckade lösningar. motsätter sig förslaget omspecialfinansiering över bilskatten av samhällets forskning pätrafik/miljöområdet. Det finns ingen rimlig anledning att särbehandla just denforskningen. konstaterar att aktionsgmppensförslag angående teknisk FoU i huvudsak innebär ett fullföljande av del programför förbränningsteknik och rökgasrening som f.n. drivs på energiområdet. Idessa satsningar vill aktionsgruppen prioritera åtgärder som reducerarutsläppen av kväve. Dessutom föreslås ett nytt program för forskning ochutveckling av miljövänlig teknik inom trafikområdet. Enligt RRVs uppfattning är den omfatlandeuppmstning av forskarkompetensen i miljövänlig teknik inom trafikområdet somaklionsgmppen föreslår tveksam. Aklionsgmppen bör enligt RRVs mening prioriterasådana nischer inom de aktuella områdena där både forskningsmässigt ochindustriellt har kompelens och resurser samt möjligheter att la emot ochvidareutveckla framtagna resultat. RRV anser därför att det tekniskaFoU-stödet i 1984/85:127 108 försurningssammanhangbör "kraftsamlas" i forskning och utveckling för att reducera deindustriella och energiproducerande anläggningarnas utsläpp av kväve ochsvavel och inte splittras upp på områden med små möjligheter all ta emot ochvidare utveckla eventuella resultat. Förslagel att2 milj. kr. anslås t.o.m.1987/88 för forskning om försurning av gmndvatten och kortosion på markförlagdakonstruktioner tas upp av bl. a. styrelsen för teknisk utveckling som skriveratt utredarna har observerat att den pågående försurningen har negativaföljder, inte enbart för konstruktioner ovan mark, ulan att del försuradegrundvattnet medför korrosion även på markförlagda konstruktioner. Som följd avdelta föreslås att två miljoner anslås /88 för forskning omförsurning av grundvatten och kortosion på markförlagda konstruktioner. SNVönskar här få ett huvudansvar för dessa medel. Syftet torde i sig vara gott,men bör noteras alt också STU stöder korrosionsforskning, men atl -på gmnd av det kärva budgetläget budgeten för /85 har skurits nerjämfört med vad som var fallet 1983/84. En stor del av STUs kortosionsbudgelgår till kortosionsforskningsinstilutet, som har visal intresse för justforskning rörande kortosion på markförlagda konstmklioner. Om det framlagdaförslaget sålunda enbart skulle resultera i en omfördelning av vem somfinansierar forskningen medför della ingen resursförstärkning. påpekar vidare atl nyaresultat visar att kväveoxider och svaveloxid har synergistisk effekt. Man fåralltså ej bortse från kväveoxidernas betydelse för korrosionshastigheten. Förslaget att riksskogstaxeringensståndortskartering och permanenta provytor skall få en fasl finansiering underden nät måste las upp av Centralorganisationen /SR som anserdet värdefullt att ståndortskartering av permanenta provyior föreslås få enfast finansiering. Det kan nämnas att skogsfakulteten på lanlbmksuniversitelelhar fällstationer, lämpade för luftövervakning över skog. Förslaget att får i uppdrag attutarbeta etl detaljerat program för övervakning av hälsokonsekvenser som följdav försurning kommenteras i vissa remissyttranden. har ansvaret för frågorrörande livsmedels (inkl. dricksvattnets) kvalitet och säkerhet. Således börverket delta i utarbetandet av program för övervakning av hälsokonsekvensernaav försurning samt forskning rörande försurningseffekter på gmndvattnet. , hygieniska institutionenkonstaterar atl ell av de medicinska problemen sammanhängande medluftföroreningar och försurningsproblematiken är risken för en ökadmetallexponering. Den ökade ackumuleringen av kvicksilver i fisk med 5000-10000sjöar, som är i riskzonen att svartlistas, anses till väsenllig del härtörafrån den ökade försurningen. Enligt rapporten tyder ingenting på atl halternakvicksilver i fisk gått ned under trots minskade luflutsläppav kvick- 1984/85:127 109 silver.Ackumuleringen av kvicksilver i fisk anses i rapporten inte innebära "någotstort folkhälsoproblem" men det understryks atl det från miljösynpunktinte är acceptabelt och att åtgärder bör vidtagas för att förbättrasituationen. Enligt min uppfattning utgör ackumuleringen av kvicksilver i fiskelt betydande folkhälsoproblem. Metylkvicksilver är mycket neuro-toxiskt ochman vet ännu inte ens om det finns något tröskelvärde för känsliga gmpper,exempelvis gravida kvinnor. KarolinskaInstitutet skriver vidare att enligt förslaget skall avsättas för attplanera ett detaljerat program för övervakning av de hälsokonsekvenser somföljer av försurningen. skall få i uppdrag atl utarbeta ettsådanl program. Det kan redan nu förutskickas alt de erforderhga forsknings-och utredningsresurserna för att genomföra ett sådant program kommer att blislora. Det är angeläget atl i sin planläggning avundersökningarna redan nu anmäler detta. Institutet påpekar också att försurningen endast ären faktor avbelyddse i samband med människans metallexponering. Etl långsiktigtprogram för att belysa metallexponeringen bör studera problemaliken i sinhelhet. , medicinskafakultetsslyrelsen finner den utredning, som redovisas i bil 10 och som gjortsav , väl knapphändig. Den tar ej tillbörlig hänsyn lill andraluftföroreningar än svaveldioxid och kväveoxider. Fakultetsslyrelsen villdärför föreslå, alt vid utarbetandet av det detaljerade program som föreslås iAktionsplanen, även representanter för de medicinska fakulteterna ingår,lämpligen efter förslag av . Med hänvisning till ovanstående vill medicinskafakultetsstyrelsen även föreslå, att vid den förstärkning avforskningskompetensen inom del aktuella området vid universilel och högskolor,som föreslås i Aktionsplanen (sid 68), förslag även inhämtas från StatensMedicinska Forskningsråd. Styrelsenför teknisk utveckling tar upp förslaget att och delsintensifierar arbetet med ulprovning av olika tekniska metoder för kalkning avsjöar och vattendrag, dels till STU lämnar förslag till angelägen tekniskutveckling inom området kalkning av sjöar och vattendrag. STU accepteraraktionsplanens förslag, men konstaterar också att för genomförande av denåsyftade tekniska utvecklingen krävs att medel ställs till förfogande.Utredarna (sid 71) noterar önskvärdheten av teknisk utveckling inom områdetkalkning av sjöar och vattendrag. Härvid kan dock noteras atl en kraftfullsatsning på delta område inom ramen för befintlig "miljövårdsbudget"innebär atl nuvarande satsningar på exempelvis avloppsvattenrening måstebantas krafligl eller alternativt läggas ned. har en avgmndlankarna för STUs verksamhel inom miljövården varit attmiljövårdsaspeklerna skall integreras redan då riktlinjerna dras upp för nyaindustriella processer. Följaktligen har STUs miljö-vårdsbetingade FoU-budgetskurils ned. I sin tur innebär detla att det ej finns utrymmeför en kraftfull satsning inom delta område. 1984/85:127 110 8 Åtgärder inom skogsbruket 8.1 Allmänna synpunkter tillstyrker de föreslagnaåtgärderna inom skogsbmkel. Likaså är länsstyrelserna i och Värmlandslän beredda att tillstyrka de framlagda förslagen i aktionsplanen. Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningenfinner det viktigt att påpeka aU aktionsplanen på flera ställen felaktigtblandar ihop den s. k. naturliga biologiska försurningen med försurningen viadet sura nedfallet. Det sägs t. ex. alt "dessa två källor försyratillförsel är ungefär lika stora". Den naturliga försurningen beror påatt träden växer och ackumulerar basiska ämnen i sina ovanjordsdelar, vilkelresulterar i ett överskott av vätejoner i marken. Detta innebär inte någonnellofillförsel av syra till ekosystemet. Visseriigen sjunker pH i marken, jnendel är en logisk kullerbytta aU se marken som ekosystemets enda beståndsdel.Mark och vegetation hör ihop och när träden dör eller avverkas multnar bart ochgrenar, näringsämnena återförs till marken och pH sfiger igen. Markens surhetvarierar således naturiigl under en skogs omloppstid. Viuringen i marken kompenserarungefär förlusterna genom normal skörd av stamvirke. Försurningsproblemaliken är naturiigtvis djuptallvariig från många synpunkter men för skogen tycks inte försurningen avmarken utgöra det mest akuta hotet på kort sikt. Av störte belydelse för delskademönster vi ser över och i delar av , ärluftens innehåll av skadliga gaser och syror som omger trädens kronor. Dennapåverkan samvekar med en rad andra bidragande och utlösande stressfaktorer avbåde skoglig och klimatisk art. Det samlade slresslrycket varierar över tidenoch kan ibland bli för hög för träden. I finns stora arealer medskog, som är ansträngd och som därför reducerat sin barrmassa och lever medlägre vitalitet och tillväxt. Skogsdöd, definierad såsom död skog eller dödaträd, är ännu begränsad lill områden med extremt hög påverkan och utgör inormalfallet endast någon procent av träden i t. ex. skadadebestånd. De bedömningar som gjorts av det europeiskaskogsbrukel pekar alla på att arealen påverkad skog sannolikt kommer att ökaunder men atl någon stark inväxning i svårare skadeklassereller död skog sannolikt inte kommer atl ske. Man kan alltså inte tala om någonallmän skogsdöd men man kan utan tvekan säga att stora delar av de europeiskaskogarna går på sparlåga. Detta är den ännu relativt ouppmärksammade sidan avluftföroreningarnas effekt på skogen, risken för lägre tillväxt och förloradproduktion. Den inger skogsnäringen större oro än den s. k. skogsdöden. , sektionen förmaskinteknik anser att de presenterade åtgärdsförslagen vad gäller skogsvård ärvälmotiverade. Prop.1984/85:127 111 8.2Begränsning av skogsgödsling och helträdsutnyltjande , matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnden anför att den viktigaste anmärkningen vi vill framföra gällerbedömningen av helträdsavverkningens framlid. Den totala försurningen kanuppenbariigen bli högre vid helträdsavverkning än vid enbartstam-uttag. Markbiologiska negativa konsekvenser förväntas. Vår åsikt är atthelträdsavverkning, liksom hdträdsgallring skall principiellt förbjudas intilldess ytterligare forskning klarlagt effekterna. De grova gissningar som liggertill grund för bedömning att man kan bedriva helträdsavverkningpå av skogsarealen är inte tillfyllest vid ställningstagande. skriver att jord- ochskogsbmk bör som föreslås vidta åtgärder för att motverka försurning ochluftförorening. För skogsbruket gäller det främst begränsning och anpassning avskogsgödsling samt helträdsutnyltjande. God skogsskötsel och god skogshygienbör också framhållas. i diskuterarskogsgödsling, hellrädsutnyttjande, trädskogsval och skogsvårdsåtgärder. Länsstyrelsenkonstaterar att med hänsyn till att de effekter som kunnat noteras på skogenännu inte är kartlagda och utvärderade måste det vara svårl att kunna angeexempelvis vilken gödslingsnivå som är acceptabel eller vilka former förhellrädsutnyttjande som kan accepteras. Del senare saknar länsslyrelsenmöjlighet alt uttala sig om då några förslag inte redovisas. Behandlingen avskogsvårdsåtgärder är så pass allmänt hållen att del är svårt alt bedöma vilkamöjligheter till åtgärder utredningen behandlat. Exempel på åtgärder som kan habetydelse för den långsiktiga utvecklingen är införande av ett utökat mångbmk iskogen. Sammanfattningsvis anser alt möjliga åtgärder inomskogsbrukel bör utredas ytleriigare mot bakgrund av den pågående kartläggningenav skogsskadornas utveckling och den påbörjade forskningen inom området. noterar attaktionsplanen när del gäller skogsbrukets åtgärder i stor utsträckning hänvisartill pågående utredningsarbete inom och skogsstyrelsen.Föreningen vill för sin del betona atl det är angeläget atl dettautredningsarbete mycket snart resulterar i riktlinjer och bindande regler somförhindrar all exempelvis helträdsulnyttjande används på marker som ligger iriskzonen för markförsurning. Föreningen önskar också att ett förbud motskogsgödsling införs så snart delta är möjligt. Svenska cellulosa- och pappersbruksföreningenpåpekar all ändrad skogsskötsel inte kan lösa problemen med luftföroreningarna.Den enda långsiktiga lösningen är att minska utsläppen. Luftföroreningarna äremellertid ett faktum. Skogsbruket är därför berett attpå bästa sätt hjälpa till alt motverka och fördröja en negativ utveckling. Detbör dock understrykas att ändrad skogsskötsel aldrig kan bli en särskilt Prop.1984/85:127 112 Den stora arealen och de långa växttiderna gör att skogslandskapet ochdess innehåll har en mycket stor inneboende tröghet mot förändringar.