prop · G803226 · 1984-12-31 00:00:00 — Slopandet avdenna begränsningsregel lag har medverkai lill mänga av de problemsom flnns inom koncessionsrenskötseln . Enligt min mening bör ägare eller bmkare avjordbmksfastighet i fortsättningen inte tillåtas att ha fler än 30 renar perhushåll i koncessionshavares vård. Detta förslag innebär atlkoncessionshavamas möjlighel att utöka sitl renantal avsevärt förbättras, liksomatt möjligheterna vidgas atl bevilja koncession till fler samer. Även fleraägare och brukare av jordbmksfastigheler kan då lättare bli medlemmar isamebyn. Ägare av skötesrenar kan vid den ändrade lagensikraftträdande komma att ha fler renar i koncessionshavares vård än som ärtillåtet. Det bör ankomma på lantbruksnämnden att fastställa eftervilken ägaren inte längre får ha övertaliga renar i koncessionshavares vård. Renarna räknas så gotl som undantagslöst under senhöstenoch förvintern, dvs. De renar som därvid sparas tillnästkommande år utgör renägarens produklionshjord - den s.k. vinterhjorden och avstäms därvid att gälla , dvs. som etl ingående renanlal 1984..'S5: 226 13 föl' del nya ärei. som sedermera fastställspå byns ordinaiie årssiämma ock fönecknas i cn s. k. renlängd och som ocksäanvänds vid renägarens taxeriiig, beräkningar i samband med kalaslrofskada elcinkluderar de kiilvai' som ännu inte fyll* elt är. jag anser all del hiigstalillåtna anlalel sköiesienar som. varje hushåll fär lämna i koncessionshavaresv;ird bör avse antaiei djur i vinterhjorden. En begränsning till 20 djui' ivinierujordeii inklusive årskalvar, som lantbruksslyrelsen föreslagil, skulleenligi min mening leda iill alllför siora begränsningar för ägarna avskölesrenar och iivemyra såväl iigarnas imresse för fonsall rensköisel somderas ekonomiska utläl! Jag anser därför au del högsta antalel renarsom ägare eller brukare av jordbruksfastighel fär lämna i koncessionshavaresvård bör fastslälles lill 30 djur i vinlerhjorden inklusive kalvar oavsellderas ålder, Koncessionshavarens möjligheier atl skaffa sig fiera renarberor givetvis på hans ekonomiska ställning. Enligt rennäringskungörelsen(1971:438) finns goda möjligheter all fä ekonomiskl slöd (rendriftsstöd) föratt underlätta finansiering bl. a. av förvärv av renar. Dels kan garaniilämnas för län som las upp för förvärv av renar, dels kan bidrag lämnas lillkosinader för förvärv av renar. Frågor om stöd prövas av lantbmksnämnden. Koncessionssamebyamas storlek och renanlal varierarkraftigt. Så fär t. ex. i Mestos sameby hållas tolall 700 renar och i Muoniosameby 4200 renar. avsikt är all Meslos och samebyarskall slås samman. Betesområdena för dessa båda byar är redan nu gemensammaoch skölesrenarna skall skolas gemensaml. En sammanslagning av de minsta koncessionssamebyama lillmer bärkraftiga enheler innebär att koncessionshavamas ställning slärks. Defasla koslnadema kan ju på detta sätl slås ut på flera renar. Dessutom ökar utrymmetför nya koncessionshavare i byarna, vilket minskar koncessionshavamasarbetsbörda. Detta leder även till en förbättring av byns renskötsel, vilketminskar riskema för konflikler med motstående iniressen. Samtliga koncessioner omprövas f. n. vidsamma tidpunkt. I fortsättningen bör koncession kunna meddelas för längre lidän . skulle ge koncessionshavarna slöme ekonomisk trygghel och öka derasbenägenhet atl utöka sitt renanlal. Skulle fömtsättningama för koncessionenändras, kan lantbmksnämnden enligt 89 § rennäringslagen föreskriva nya villkoreller återkalla koncessionen. Jag vill i detta sammanhang poänglera atl tankenbakom besiämmelsen om ålerkallelse av koncession är atl koncessionen endastskall återkallas om allvarliga olägenheter för andra intressen uppkommer genomkoncessionsrenskötseln och dessa olägenheter inte kan avhjälpas genom villkorför renskötselns bedrivande. En koncessionshavare, som inle uppenbarligenmissköter renskötseln till förfång för medlemmar eller tredje man. bör kunnaräkna med att få sin koncession förlängd. Undantag kan behöva göras omkoncessionshavaren av åldersskäl e.d. inte bör fortsätta med renskötseln ellerom renskötseln i dess helhet måste avvecklas i byn. Prop.1984/85: 226 14 mellan koncessionsliavarna oclikoncessionssamebyama beträffande anställning och ersättning för arbeiei börkunna regieras genom förhandlingai'. kräver dock allkoncessionssamebyamas stadga! ses över, e! "tersom det eniigi dessaankommer på ordinarie bystämma atl bi, a. fasisiälia värdet for dag eller timmeav del arbele som rensköiande mcdlemimar ulför för byn. Frågan omanställningsförhällandet bör närmasl övervägas av de berörda fackligaorganisalionerna, 2.5 Medlemskap ocb rösträtt i koncessionssanieSty Milt förslag: Medlemskapet i koncessionssameby förrensköiselberälligad som. biträder koncessionshavaren i renskötseln börbegränsas till au avse endasl biiräden som inte har annal huvudsakligtförvärvsarbete. skall faslställa efter vilken deren-sköiselberäitigade biträden som har annal huvudsakligt förvärvsarbele intelängre får ha renar i samebyn. Rensköiande medlem bör vid röstning iekonomiska frågor tillerkännas en röst för varje påbörjat tjugotal renar somenligl gällande renlängd innehas av honom. Utredarens förslag: Medlemskapet i sameby förrenskötselberätligad som biträder koncessionshavaren i renskötseln slopas hell.I övrigl överensstämmer utredarens förslag med mitl. Remissinstanserna: Lantbmksstyrelsen tillstyrkerförslagel. som avstyrker delsamma, påpekar att del finnskoncessionshavare som har renskölselberättigade medhjälpare. Skalen för mitt förslag: Renskötselberätligad som biträderkoncessionshavaren i renskötseln är enligt 86 § första slyckel rennäringslagenmedlem i samebyn. Han kan i denna egenskap, liksom koncessionshavarens make ochhemmavarande bam, av samebyn medges rätt att ha egna renar. Medlemskapet bör enligl min mening bibehållas för debiträden som inte har något annat huvudsakligt förvärvsarbete. Ett fortsaltmedlemskap för sådana biträden som aktivt deltar i renskötseln är ägnat attfrämja rekryteringen av såväl renskölselberättigade biträden somkoncessionshavare. Däremot anser jag att den tillfälliga arbetskraft som hämtasutanför koncessionshavamas eller skötesrenägamas krets inte längre har någraintressen atl bevaka i byn. Deras rätt till medlemskap i byn bör därför slopas.Lantbmksnämnden bör emellertid kunna medge de biträden som har renar isamebyn att ha kvar dessa , även om de inte längre fårvara medlemmar i byn. Rennäringslagens bestämmelser om sameby och dessförvaltning skall enligt nuvarande 86 § i tillämpliga delar gälla även i samebyför koncessionsrenskötsel. Pro-).1984/85:226 I-'' Eu av huvudsyftena med 1971 ärs icnnäiingslag var all istörsta .möjliga u!si:'äckninc överiåta ät samerna 'själva au bestämma cmrenskölselns organisntion oc!i om sina egna ekonomiska ar.gelågenheier. Degamla lappbyarna omorganiserades därför til! samebyar vars organisation bvggdesupp på principen om samverlcan mellan medlemmarna i byn liknande den som gälleri fräga om ekonomiska föreningar. 'else tillvaratar såledesmedlemmarnas gemensa.mma iniressen och företriider medlemmarna genlemolmyndigheter och andra uiomslående. Medlemmarnas rätt all della i handhavandetav samebyns angelägenheter uiiivas pä bystämma. I fråga om medlemskapet gällerden betydelsefulla skillnaden mellan koncessionssamebyarna och övriga samebyaratt i de förra sköiesrenägarna skall anses som medlemmar av byn, vilket de intebehöver vara i en vanlig sameby. Skillnaden sammanhänger enligt förarbetenatill lagen med all koncessionsrenskötseln bygger pä tanken attskötes-renägarna, dvs. ägare eller bmkare av jordbmksfastigheler inom koncessionsområdet,är villiga atl upplåta sina marker till renbelning. nägol som knappasl kanantas bli fallel om de inle fär möjlighel atl påverka planeringen ochledningen av byns renskötsel. För atl skötesrenägarna skall få delta iavgörandet av ärenden som angår dem föreskrivs därför atl de i sådana frågorskall räknas som rensköiande medlemmar. 1 fräga om rösträtt och beslut pä bystämma i en vanligsameby gäller enligt 59 § rennäringslagen i huvudsak följande regler. Varjemyndig medlem har en röst i frågor som rör t. ex. utseende av ordförande påbystämma eller av revisor eller beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen. Iövriga frågor lillkommer rösträll endasl rensköiande medlem, som därvid har enröst för varje påbörjat hundratal renar. Tillämpade på en koncessionssameby innebärrennäringslagens röst-rättsregler - eftersom skötesrenägare skall anses somrensköiande medlem - att vid utseende av ordförande o,d, koncessionshavarna(samerna) alltid är i minoritet. I frågor av annal slag blir inflytandet päbystämman beroende av antalet renar som innehas å ena sidan avkoncessionshavaren och å andra sidan av sköiesrenägarna. Delta får bl, a. denkonsekvensen atl, om anlalet sameägda renar är myckel stort i förhållande tillantalet skötesrenar inom en sameby, koncessionshavarna fär del dominerandeinflytandet på bystämman i angelägenheter av delta slag. Om å andra sidananlalet sameägda renar är mindre eller ungefär lika slort som sammanlagdaantalet skötesrenar och antalet skötesrenägare är stort, får de senare detavgörande inflytandet på bystämman, eftersom redan innehavet av en enda ren geren röst. Enligt min mening bör koncessionshavamas ställningstärkas. Detla bör ske genom att deras röstinflytande ställs i bättre relaliontill deras renantal än vad som är fallet med nuvarande regler. Enligt min mening kan det dock inte komma i fråga atlfrånta skölesren-ägama deras medlemskap i byarna. En sådan åtgärd går alltförlångt och 'vo\i.nn-iirS:226 16 s-rider niOi de praktiska syften som ligger bakom regiernaom koneessions-renskolsei- iviarkerna i fräga uinytijas ju lill rensköisel ävenpå sommaren irols iiil inarksrua til: sii,illriad mol vad som g'ii!ler inomrenskötselområdel i övrig; iiil Slörsta delen ägs av enskilda och irots atthu\'udn;irinca! 'na inoR-; omrädei är jordbruk och skogsbruk. En gmndläggandeföruisiiuning föi' £.11 denna speciella forin av renskötsel skal! kuuna fungeraiir diirför aU uiarkiigariif: har möjligheier alt påverka drii'ien avrenskölseln och au de fäi' iig:i rciiar som ell lillskou lill sin försörjning.Därigenom är de ocksä beredda iUi i viss utstriickning låla del inirång och deskador som renskölseln ursakar jordbmkel och skogsbmkel. detta kommer aumarkägarna säson: renägare är skyldiga aU bidia lill kostnaderna förrenskölseln i pioporlion tili renantalel, Somjag redan nämnt är rösträtten i ekonomiska frägor somrör renskötseln graderad efler renanlalet. Medlemmarna har därvid en lösl förvarje påbörial hundratal renar. Jag har i avsnitt 2,4 föreslagil atl anlalelskölesrenar skal! begriinsas tiil högst trettio per hushål!, Röstgraderingenbör enligl min mening jusleras i ungefär molsvarande män, nämligen pä så sätlall varje påbörjai tjugotal renar blir den schablon som ger en rösl. En sådanrösirätisregel ger lillsammans med den nämnda regeln om en begränsning avantalet skölesrenar koncessionshavarna en slärki ställning, 2.6 Koncessionshavamas inflvtande i samebyn Mitt förslag: För att stärka koncessionshavarens ställningtas en bestämmelse om att han regelmässigl skall vara ledamoi av samebynsstyrelse in i lagen. Finns det flera koncessionshavare i en by skall åtminstoneen av dem vara ledamot av styrelsen. Koncessionshavaren skall leda renskötselninom byn och anslälla den arbetskraft som kan behövas för renskötseln. Utredarens förslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: förkoncessionssamebyarna län anser att samebyn i samråd medkoncessionshavaren bör anställa tillfällig arbetskraft, medan ansluter sig till utredarens förslag. Enligt förbundelbör samebyn formellt vara arbetsgivare. Skälen for mitt förslag: Samebyn är organiserad på etlsätt som liknar en ekonomisk förening. Det skall flnnas en styrelse för byn somtillvaratar medlemmamas intressen i olika avseenden. I 48 § rennäringslagen flnns bestämmelser om de uppgiftersom åvilar styrelsen och som i tillämpliga delar gäller även för styrelsernaför konces- Prop.1984/85:226 17 sionssamcbyarna.Styrelsen sfcall leda renskölseln inom byns befesom-riide, ombesörja degemensamma a.rbeien som behövs för byn, lillse atl medlemmarnas gemensammiiiniiessen tillvaratas utan att någon medlem, missgynnas, ta ut de medel sommediemniarna är skyldiga att eriägga och i övrigl handha byns angelägenheler.Styrelsen företräder också byn mot tredje man och för byns lalan inför domsio!och andra m.yndigheier. Tillskillnad Irän vad so.m giiller för de vanliga samebyarna har emellertidkoucessionshavama tilldelals vissa särskilda funklioner när del gäller ledningenav renskölseln i koncessionssamebyarna. Enligl 86 § har koncessionshavarenrät! atl siyrelsens bemyndigande leda driften av renskölseln.Koncessionshavaren leder driflen under styrelsens inseende vilkel innebär atlslyrelsen kan ge vissa allmänna riktlinjer och anvisningar för driflen iframför alll sådana avseenden som päverkar byns ekonomiska ställning. Enligtmin mening skulle det dock strida mot lagstiftningens grunder om styrelsen görsädana ingrepp i koncessionshavarens rätt all handha den löpande renskölselnalt denne i realiteten kan anses ha huvudansvarei för denverksamhelen. Ensärskild tvistefråga inom vissa samebyar är vem som skall ha rätt atl anställaden arbetskraft som kan behövas vid loppar i renskötseln. Enligt min mening börden uppgiften ankomma på koncessionshavaren, som alltså inom anvisadeekonomiska ramar bör få avgöra vem som skall biträda honom i arbetet. Bestämmelsenom koncessionshavarens ansvar för ledningen av renskötseln bör i enlighet medv.id som har sagts uttryckas tydligare i lagtexten. Medhänsyn till att koncessionshavarna är hell beroende av renskötseln för sinförsörjning och mol bakgmnd av del ansvar de har för rendriflen samt dekunskaper om renskötseln som koncessionshavarna besitter bör de ha möjligheteratt påverka styrelsens beslut. För att ytteriigare stärka koncessionshavamasställning föreslår jag därför atl koncessionshavaren regelmässigl skall ingåsom ledamoi i byns slyrelse. I flertalet samebyar finns det mer än enkoncessionshavare. Åtminstone en av dem skall ingå som ledamot i slyrelsen. Mittförslag: Den som fldigare har haft koncession inom områdel men som av ålders-eller hälsoskäl lämnat renskötseln bör kunna medges rätt att inneha skötesrenaräven om han inte äger eller bmkar någon jordbmksfastighet inom området. Avregionalpolitiska skäl bör dock krävas att han är bosatt inom områdel och inlehar övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete. Efterlevande make ellerefterlevande underårigt barn till koncessionshavare eller lill f.d.koncessionshavare som för dödsfallet ägde skötesrenar bör ocksåkunna medges rätl Riksdagen1984/85. Prop.1984/85:226 18 au inneha skölesrenar utan atl iiga eller brukajoi'dbrukslasiighei om den efterlevande är bosall inom omiädei. Den imderärigesUiii ati inneha skölesi'enar iippliör när han fyller 18 är. Utredarens förslag: Överensstiimmer med milt utom vadavser riiii fiir efterlevande make och eflerlevande underårigt barn lillkoncessionshavare au inneha skölesrenar saml ki"avel pä bosättning inomomrädei. Remissinstanserna: Lantbruksslyrelsen anser alt enförutsättning bör vaia all vederbörande bor kvar inom byn. Kammarkollegietanser all reniiine-havel bör reduceras lill en rimlig nivä. Skälen för mitt förslag: Enligl gällande bestämmelser ärdet endasi ägare eller brukare av jordbruksfaslighel inom elt koncessionsområdesom har möjlighel att lämna skötesrenar i koncessionshavares vård. Jag har i avsnitt2.3 föreslagit atl denna möjlighel dessutom skall göras beroende av all ägareneller bmkaren är bosall inom koncessionsområdel eller eljesi pä den del avfastighten som är belägen utanför områdel. Från samiskt håll har föreslagils atl även fömivarandekoncessionshavare, som av ålders- eller hälsoskäl avstår från atl sökaförliingd koncession, skall få ha renar kvar i byn även om de inte ägerjordbmksfastigheler inom området. Jag delar denna uppfattning. Av sociala skäl bör därför enförutvarande koncessionshavare kunna få ha skötesrenar i byn även om han inteäger eller brukar någon jordbmksfastighet där. Som en fömtsättning för dellabör gälla att han inte övergåll lill annat huvudsakligt förvärvsarbete. Del böralltså vara av ålders-, hälso- eller liknande skäl som han lämnal renskölseln.Jag har i avsnill 2.3 föreslagil atl möjlighelen att inneha skötesrenar av regionalpolitiskaskäl skall förbehållas den som är bosatl inom koncessionsområdet. Enligt minmening talar de regionalpoliliska skälen för samma krav på bosättning när delgäller förutvarande koncessionshavare som för övriga ägare av skötesrenar.Renantalel för en fömivarande koncessionshavare bör begränsas på samma sättsomjag föreslagil i avsnitt 2.4 för andra ägare av skötesrenar, dvs. tillhögsl 30 djur i vinterhjorden. Den föreslagna bestämmelsen om möjlighet för fömivarandekoncessionshavare att inneha skötesrenar bör kunna medverka till atl koucessionshavamavid tidigare ålder än nu överlämnar ledningen av koncessionsrenskötseln tillyngre samer. F. n. är flera av koncessionshavarna . 1 rennäringslagens 14 § finns en bestämmelse om att rensköiandemedlems dödsbo får fortsätta den av medlemmen bedrivna renskölseln under treår från dödsfallet. Är en renskötselberätligad dödsbodelägare under 18 1984/85:226 19 är,räknas liden från del han fyller . Bestämmelseina om sameby och dessförvaltning gälier enligl 86 s andra slyckel rennäringslagen i tillämpligadelar sameby för koncessionsrenskölsel. En koncession all bedriva rensköisel äremellerlid enligt 85 § personlig. Den upphör därtör atl gälla närkoncessionshavaren avlider, varför 14 § rennäringslagen inle är lill-liimplig ifråga om sameby för koncessionsrenskölsel. jagförordar atl även en efterlevande make eller efierievande underärigi barn tillkoncessionshavare, eller till förutvarande koncessionshavare som vid tidpunktenför dödsfallet ägde skölesrenar, av sociala skäl skall kunna få lätt att innehaskötesrenar även om maken eller barnel inte äger eller brukarjordbruksfastighet inom koncessionsområdel, Enligl min mening bör del ställassamma krav på bosättning och på begränsning av antalel skötesrenar för deefierievande som för fömtvarande koncessionshavare, make ochefterlevande underårigt barn till koncessionshavare, eller lill fömtvarandekoncessionshavare som vid lidpunkten för dödsfallet ägde skölesrenar, kansåledes få inneha högst 30 renar i vinlerhjorden om den efterievande är bosattinom koncessionsområdet. Den underåriges rätt att inneha skötesrenar upphör närhan fyller . Somjag anfört i avsnitt 2.3 ankommer det på koncessionssamebyama alt beslämmaviika ägare eller bmkare av jordbmksfastigheler som kan komma i fråga som ägareav skötesrenar och till vilket antal var och en får inneha renar. Densituationen kan uppkomma, atl alla som vill inneha skölesrenar i en by inte kanberedas plals. Har samebyn därvid atl ta ställning till ansökningar från sävälägare eller bmkare av jordbmksfastighet som från tidigare koncessionshavareeller efterlevande make eller underårigt bam, bör de sociala skälen för desenare väga lungt vid en bedömning av vilka som skall få företräde att innehaskölesrenar. Ienlighet med det anförda har inom jordbmksdepartementet upprättats förslag tilllag om ändring i rennäringslagen (1971:437). Förslagetbör fogas till prolokollet i detta ärende som bilaga4. Densom är renskötselberättigad kan få tillstånd (koncession) att driva renskötseli nedanför lappmarksgränsen inom område där renskötsel av ålderförekommer . Koncession innefattar rätt för koncessionshavarenatt driva renskötsel med egna renar och med skötesrenar som tillhör I. den som äger eller bmkarjordbruksfastighet inom koncessionsområdet och som är bosatt inom områdeteller eljest på fastigheten. 1984/85:226 20 2. den som lidigarehar hafi koncession inom området där han är bosall. om han inle övergått liliannai huvudsakligt förvärvsar'Deie, 3. efierievandemake eiler efterievande underärigi bain till koncessionshavare eiler tii!ui'idei 2 angiven tidigare koncessionshavaie som vid lidpunklen för dödsfalleiägde skölesrenar. om den efierievande är bosatt inom koncessionsområdel. Koncession fär lämnas endasl om fortsatt renskötsel inom.områdel är til! övervägande nyiia för orten och endasi om den som sökerkoncession kan antagas komma att driva renskölseln på ett ändamålsenligl sätt. Koncession meddelas , högsl lio är. Första och and.ra slyckena har ändrats. I föisia Slyckel punkl I uppslälls som villkor förmöjlighelen au få ba skölesrenar i värd hos koncessionshavaren inle bara allvederbörande såsom f. n. skall äga eller bmka jordbruksfaslighel inomkoncessionsområdel, ulan han skall också vara bosall inom omrädet eller eljesipå fasligheten. Ligger fastighetens mark inom två eller flerakoncessionsomräden och är ägaren eller brukaren bosatl på jordbmksfasiighelenkrävs dock inle atl den fakiiska bosättningen äger mm inom den del avfastigheten som ligger inom del koncessionsområde där renarna skall hållas.Ägaren eller brukaren har i sådana fall möjlighel all ansöka om medlemskap ien av de samebyar inom vars koncessionsomräde fastigheten ligger. Skälet tillatt det s. k. bosladsbandet har återinförts har redovisats i avsnitt 2.3. I försia stycket punkt 2 ges på angivna villkorförutvarande koncessionshavare möjlighel att ha skölesrenar oavsett om hanäger eller bmkar jordbmksfastighet inom koncessionsområdet eller inte. Moiivenfinns angivna i avsnitt 2.7. I första slycket punkt 3 ges efierievande make ellerefierievande underärigi bam lill koncessionshavare som avlider under pågåendekoncession, liksom efterlevande till lidigare koncessionshavare, möjlighet attha skölesrenar oavsett om andra villkor i punkl I eller 2 än bosällning inomkoncessionsområdel är uppfyllda eller ej. Med underårigt barn avses detsammasom i 11 § punkt 3, nämligen den som är . Möjligheten förefierievande barn att lämna skötesrenar i koncessionhavares vård upphör när detfyller . Som villkor för efterlevande till f.d. koncessionshavare attkunna få äga skötesrenar krävs att den avlidne för dödsfalletägde skötesrenar. Motiven anges i avsnitt 2.7. För tydlighetens skull anges i första stycket attkoncession innefattar rätt för koncessionshavaren att driva renskötsel både medegna renar och med skötesrenar som tillhör de i punktema 1. 2 och 3 angivnapersonkate-goriema. Andra stycket ger uttryck för den avvägning mellanrenskötselintresset och motstående intressen på orten som skall ske vidkoncessionsprövningen. Uttrycket orten skall i detta sammanhang inte tas ialltför snäv betydelse. Under begreppet inryms hela den kringliggande bygden -koncessionsområdet. Frågan har behandlats i avsnitt 2.2. 1984/85:226 21 För renskölseln inom koncessionsomräde ska!! Medlem i sädan sameby iir koncessionshavaren, dennes make ochhemmavarande bam, renskötselberättigad som bilräder koncessionshavaren irenskötseln och som inie har annal huvudsakligt förvärvsarbete sami ägare avskölesrenar inom koncessionsområdel. Beslämmelsema om sameby och dess förvaltning gälier iliilänipliga delar i fråga om sameby för koncessions.enskötsel med följandeavvikel;:.-:': -ngare av skötesrenar anses som rensköiandemedlem. Rensköiandemedlem har i frågor som avses i 59§ 2 en röst för varje påbörjat tjugotal renarsom enligl gällande renlängd innehas av honom. Renskölselninom byn leds av koncessionshavaren som anställer den arbelskrafl som kanbehövas för renskölseln. Koncessionshavaren eller, om det finns flera,åtminstone en av dem skall vara ledamoi av slyrelsen. Båda styckena har ändrats. Enligl första stycket i dess gällande lydelse är enrensköiselberälligad som biträder koncessionshavaren i renskötseln medlem isamebyn. Medlemskapet begränsas nu till alt avse endast renskötselberättigadsom biträder koncessionshavaren i renskölseln och som inte har annathuvudsakligt förvärvsarbete. Något krav på fasi anställning hoskoncessionshavaren har dock inte ställts upp. Regeln har behandlats i avsnitt2.5.