prop · G803207 · 1984-12-31 00:00:00 — Prop.1984/85: 207 omförsöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m. m. i vissa kommuner; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag om förenklade regler på byggnadslagstiftningensområde med anledning av den försöksverksamhet med ökad självstyrelsesom under liden fram lill utgången av skall äga rum i några kommuner (prop.1983/84: 152, KU 32, rskr 368). Förslageninnebär alt vissa av de förenklingsförslag som inryms i del av lagrådetgranskade förslaget lill plan- och bygglag (PBL) genomförs i tolv kommuner.Genom en särskild lag öppnas sålunda möjligheler för dessa kommuner attminska kravet på byggnadslov i vissa fall, alti störte utsträckning än f. n. lämna byggnadslov för tillfälliga ändamål och altsänka kravet på ansökningshandlingar, besiktningar m. m. i ärenden ombyggnadslov. Genomden särskilda lagen införs vidare generella lättnader i de nämnda kommunernanär del gäller möjligheten all utan byggnadslov uppföra vissa mindrekomplementbyggnader. Lagenskall träda i kraft möjligt. Ipropositionen lämnas vidare en redogörelse för vissa åtgärder inombostadsdepartementets verksamhetsområde som planeras inom ramen förförsöksverksamheten. De gäller beslutanderätt om vissa bostadslån ochstöd till förbättringsåtgärder samt ett uppdrag till statens planverk att biståförsökskommunerna och vissa myndigheter med särskild 1 1984/85. Prop.1984/85:207 2 rådgivningsverksamhet.Även önskemål från de berörda kommunerna som inte kunnat tillgodoses, bl. a.rörande lantmäleriet, behandlas i propositionen. 1984/85: 207 3 Lagom försöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m. m. i vissakommuner 1 § Försöksverksamhet medförenklade regler om byggnadslov m. m. skall lill utgången av bedrivasenligt bestämmelserna i denna lag i , , , ,, , , , , , och Piteåkommuner. 2 § I stadsplan eller byggnadsplanfår meddelas beslämmelser om alt enklare fritidshus, kolonistugor och liknandebyggnader på det sätt som närmare anges i planen får uppföras, ombyggas eller iövrigt ändras utan byggnadslov. I stadsplan eller byggnadsplan får ävenmeddelas bestämmelser om all schaktning, fyllning eller andra liknandeåtgärder får vidtas utan byggnadslov. 3 § För begränsade områden, sominte omfattas av stadsplan eller byggnadsplan, får beslutas alt byggnadslovinte krävs för att 1. uppförakomplementbyggnader, 2. göra mindre till- ochpåbyggnader, 3. göra sådana ändringar avbyggnader som berör konstruktionen av de bärande delarna eller som avsevärtpåverkar byggnadernas planlösning eller yttre utseende, 4. i byggnader installera ellerändra eldsläder, rökkanaler eller anordningar för ventilation,vattenförsörjning eller avlopp, 5. uppföra eller väsentligt ändramurar, plank eller liknande anordningar, 6. uppföra eller väsentligt ändravindkraftverk, 7. inrätta fasta cisterner ellerandra fasta anordningar för hantering eller förvaring av brännbara vätskor, 8. inrätta upplag, 9. utföra schaktning, fyllningeller andra liknande åtgärder. Beslutenligt första siycket får inte meddelas, om byggnadslov krävs för alttillvarata grannars intressen eller allmänna intressen. Inte heller får åtgärderi fråga om arbetslokaler eller personalrum undantas från kravet på byggnadslov. Beslutenligl första stycket skall för att bli gällande fastställas av . 4 §I fråga om beslut enligt 3 § skall tillämpas vad som föreskrivs om upprättande, anlagande, faslställelse, överklagande m. m. av generalplan i 10§ första stycket saml 149 och 150§§ byggnadslagen (1947:385) samt 14- 16§§, 17§ 1 mom., 3 mom. andra stycket samt 4 och 5 mom., 18§, 19§ 2 mom. saml 21 och 23 §§ byggnadsstadgan (1959:612). Omett stort anlal personer skall undertättas om utställningen och om del skulleinnebära störte kostnad och besvär än som är försvarligt med hänsyn lilländamålet med undertättelsen att sända den till envar av dem, får undertältelsei stället ske genom kungörelse i ortstidning enligt vad som är föreskrivet ilagen (1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Avkungörelsen skall framgå var det berörda området ligger, var utställningen ägerrum saml inom vilken lid, på vilket sätt och Prop.1984/85:207 4 till vem synpunkter på förslaget skall lämnas. Ikungörelsen skall även las in en erinran om innehållet i 150 § tredje stycketbyggnadslagen. Om andra siycket tillämpas, behöver inte fasiighetsförteckningupprättas. 5 § Kan byggnadslov lill en viss åtgärd inte lämnas pågrund av att den strider mot en stadsplan eller en byggnadsplan, får byggnadslov för tillfäl lig åtgärd lämnas, om sökanden begär del. I ett sådant byggnadslov får medges alt en byggnad uppförs, byggs om eller i övrigt ändras och alt en eller en byggnadsdels användning ändras. Lovet skall lämnas för högst . I ärenden om byggnadslov enligt första stycket skall - medde begränsningar som följer av denna lag - 55-59§§ byggnadsstadgan (1959:612)tillämpas. 1 fråga om överklagande av beslut om sådant lov skall 71 §byggnadsstadgan tillämpas. Om rättelse behöver ske på grund av att det som harmedgivits i ett byggnadslov enligt första stycket inte undanröjs eller upphörvid utgången av den tid som bestämts för lovet, tillämpas lagen (1976: 666) ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m. 6 § Bestämmelserna i 54§ 2 mom. första stycket 6byggnadsstadgan (1959:612) om undantag från kravet på byggnadslov i fråga om uthus och andra liknande frislående byggnader gäller ulan någon begränsning med hänsyn till byggnadernas avsedda användning. Sådana murar, plank, skärmtak och byggnader som avses i 54§ 2 mom. första stycket 46 byggnadsstadgan får ulan byggnadslov placeras närmaretomtgränsen än , om berörda grannar medger det. i en fastställdgeneralplan, stadsplan, byggnadsplan eller i utomplansbestäm-melser altbyggnader skall placeras på ett visst minsta avstånd från gränsen, krävs dockbyggnadslov om en byggnad skall uppföras närmare gränsen än vad som medges iplanen eller bestämmelserna. 7 § I stället förvad som föreskrivs i 55§ 1 mom. andra och tredje styckena byggnadsstadgan(1959:612) skall gälla att den som ansöker om byggnadslov skall lämna in deritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigt som behövs för prövningen. 8 § hinderav vad som föreskrivs i 63 § byggnadsstadgan (1959:612) får bestämmelserna iparagrafens andra stycke om utstakning av byggnader och utmärkande avbyggnaders höjdläge tillämpas även inom områden med stadsplan. 9 § Om del kanske utan olägenhet, får underlåta all företa sådana särskildabesiktningar som avses i 64§ 1 mom. andra stycket byggnadsstadgan (1959:612). Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den har utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och gäller lill utgången av . Vid upphävande avbeslut enligl 3 § och vid ingripande för alt åstadkomma rättelse får dock 4 §och 5 § tredje stycket tillämpas även efter utgången av . Prop.1984/85:207 5 Lag om ändring i lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m. m. Härigenomföreskrivs att 2§ lagen om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. (1976:666) skall ha nedan angivna lydelse. att som ett led i inseendet över byggnadsverksamhetenupptaga fråga om påföljd eller ingripande enligt denna lag lill behandling, såsnart anledning förekommer att överträdelse som avses i I § har skett. Näråtgärd, till vilken erfordrats byggnadslov enligt byggnadsstadgan (1959:612),har vidtagits utan att sådant lov föreligger, skall nämnden vara verksam förall det utförda undanröjes eller pä annat sätt rättas, om ej byggnadslov tillåtgärden meddelas i efterhand. Om det begäres av någon vars rätt kan beröras därav, skallbyggnadsnämnden lämna skriftligt besked huruvida i fråga om viss byggnadeller anordning har vidtagits åtgärd som föranleder ingripande enligl dennalag. att som ett led i inseendet över byggnadsverksamhetenupptaga fråga om påföljd eller ingripande enligt denna lag till behandling, såsnart anledning förekommer att överträdelse som avses i 1 § har skett. Näråtgärd, till vilken erfordrats byggnadslov enligl byggnadsstadgan (1959:612),har vidtagits utan alt sådant lov föreligger, skall nämnden vara verksam föratt det utförda undanröjes eller på annat sätt rättas, om ej byggnadslov tillåtgärden meddelas i efterhand. / lagen (1985:000) om försöksverksamhet medförenklade regler om byggnadslov m.m. i vissa kommuner finns särskilda beslämmelserom byggnadslov. Om del begäres av någon vars rätt kan beröras därav, skallbyggnadsnämnden lämna skriftligt besked huruvida i fråga om viss byggnadeller anordning har vidtagits ål-gärd som föranleder ingripande enligt dennalag. Denna lag träder i kraft efter den dag, dälagen enligl uppgift på den har utkommit frän trycket i Svenskförfattningssamling. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , R. Carisson, ,, , Propositionom försöksverksamhet med förenklade regler om byggnadslov m. m. i vissakommuner Ienlighet med beslut (prop. 1983/84:152, KU 32, rskr 368) skall enförsöksverksamhet med ökad självstyrelse bedrivas lill och medutgången av i högst nio kommuner och tre landstingskommuner (de s. k.frikommunerna). har bemyndigat regeringen att inom ramen förförsöksverksamheten besluta om avsteg från vad har bestämt i sambandmed anvisande av anslag, godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet ellerannan liknande åtgärd. Vissa begränsningar skall dock gälla förförsöksverksamheten. De centrala politiska organen måste ha möjlighet allgenomföra en politik för landet som helhet, l.ex. vad gäller likvärdig standardoch rättvist fördelad samhällsservice. Skyddet för medborgarnas liv och hälsaoch för särskilt utsatta eller svaga grupper måste bibehållas. Rättssäkerhetenskrav får inte åsidosättas. Försöken får inte leda till ökade statligakostnader. I försöksverksamheten bör sådana områden som engagerar många olikaintressen och medborgargrupper prioriteras (KU s. 6 och 8). Dekommuner som skall ingå i försöket med frikommuner är , , ,, , , , och samllandstingskommunerna i , län och . Fleraav dessa kommuner har väckt förslag om all del skall öppnas möjligheler lilllättnader på byggnadslagstiftningens område. Många av önskemålen fordrarlagändringar för att kunna tillgodoses. De författningar som berörs avförslagen är byggnadslagen (1947: 385, omtryckt 1981:872), 1984/85:207 7 byggnadsstadgan(1959:612, omtryckt 1981: 873), lagen (1976:666) om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande m. m. (påföljdslagen) samt den av statens planverkutfärdade Svensk byggnorm (SBN) med föreskrifter och allmänna råd. Jagvill nu efter samråd med chefen för la upp dessa förslag.Samtidigt avser jag att redovisa min syn på vissa andra förslag från kommunernasom rör bl. a. beslutanderätten i frågor om bostadslån och lantmäteriverksamhet. 2.1Lämpligheten av en försöksverksamhet på byggnadslagens område Mittförslag: Några av de förenklingar som finns i förslaget till ny plan-ochbygglag (PBL) införs omgående i vissa kommuner. Skälenför mitt förslag: Jag avser att senare i vår föreslå regeringen att till riksdagenöverlämna en proposition med förslag ny plan- och bygglag (PBL), som skallersätta bl. a. byggnadslagen, byggnadsstadgan och påföljdslagen. PBL-förslaget,som har granskals av lagrådet, innehåller en rad förslag om minskad statligkontroll och detaljstyrning av kommunerna och förenklingar för enskilda. Somjag nämnde innebär ett flertal önskemål från frikommunerna alt det skallöppnas möjligheter lill lättnader på byggnadslagstiftningens område. Det kannaturligtvis ifrågasättas om det är lämpligt alt nu starta några försök inom frikommunprojekletnär del gäller byggnadslagstiftningen. Flera av frikommunernas önskemål liggeremellertid helt i linje med PBL-förslaget och kräver endast mindre lagändringarför att de skall kunna tillgodoses. Om vissa delar av PBL-förslaget får tillämpasi några kommuner, kan viktiga erfarenheter vinnas bl. a. av det praktiskagenomförandet av förslaget. Försöket med ökat kommunall självstyre måste ocksåses som en helhet, där förenklingar på byggnadslagstiftningens område ingårsom en del. Därför är det enligl min mening bäde möjligt och lämpligt alltillmötesgå önskemålen om att dessa förslag skall genomföras möjligt ifrikommunerna. Jag föreslår alltså att vissa av de förenklingar som PBL-förslagetinnehåller nu införs i några kommuner. Samma förenklingsmöjligheler bör införasi alla kommuner som skall om-fallas av försöksverksamheten. 2.2 Försöksverksamhetens karaktär och omfattning Mitt förslag: Försöksverksamheten päbyggnadslagstiftningens område bör ges en särskild inriktning på kommunalservice och bedrivas förutom i de nio frikommunerna i ytterligare trekommuner. Skälen för mitt förslag: De önskemål om förenklingar somjag är beredd att tillmötesgå på byggnadslagstiftningens område innebär intebara en ökad frihet för de berörda kommunerna ulan framför allt förenklingarför de enskilda människorna. Av mina kommentarer i det följande till de kommunalaönskemålen framgår det att det är möjligt för kommunerna all i flera avseendenytterligare förenkla sitt arbele och därigenom förbättra servicen lillallmänheten ulan alt några författningsändringar krävs. Flera initiativ pådetta område har också tagits i många kommuner. Jag vill på allt sätt stödjaoch stimulera en utveckling där byggnadsnämnderna lar lill vara alla tänkbara möjlighelerlill förenkling när tillstånd behövs till olika byggnadsåtgärder m. m'. och attäven i övrigt underlätta för enskilda genom råd och upplysningar i samband medbyggnadsverksamhet. Det bakomliggande syftet med alt öka den kommunala frihetenpä byggnadslagstiftningens område är ju alt därigenom också skapaförutsättningar för att öka friheten för de enskilda och förbättra denkommunala servicen till allmänheten. Tonvikten i försöksverksamheten pä byggnadslagstiftningensområde bör ligga på en förbättrad service gentemot kommunmedlemmarna. För all servicen skall kunna bli bra fordras i många fallmedverkan från länsstyrelserna och i vissa fall de statliga fastighelsbildningsmyndighe-lerna.Det gäller l.ex. sådana frågor som rutinerna för samarbetet mellanmyndigheterna samt frågor om delegation av befogenheter från länsstyrelsernatill byggnadsnämnderna. Jag utgår ifrån alt länsstyrelserna och fas-lighetsbildningsmyndighelernaäven för egen del kommer alt ställa sig positiva lill att pröva nya idéer somkan komma att föras fram från frikommunerna på detla område. Jag avser att i annat sammanhang återkomma lill regeringenmed förslag alt statens planverk får i uppdrag alt - vid behov i samverkan medbostadsstyrelsen, statens lantmäteriverk och länsstyrelsernas organisationsnämnd- lämna särskild rådgivning till frikommunerna och de berörda länsstyrelsernaoch faslighetsbildningsmyndighelerna när del gäller frågor som kan leda tillbättre service inom byggnadslagstiftningens område. Under hand har jag ocksåerfarit att avser alt bedriva informationsverksamhet ianslutning lill denna del av frikommunförsöket. Med hänsyn till den serviceinriktning som frikommunprojekletbör ges på byggnadslagstiftningens område, bör enligt min mening även , 1984/85:207 9 och kommuner, som deltar i ett projektför all utveckla den kommunala servicen, omfattas av de lättnader som jagföreslår på detta område. Jag benämner i det följande de kommuner, som ingår i frikommunprojeklet,och de särskilda servicekommunerna gemensamt försökskommunerna när jag talarom försöksverksamheten på byggnadslagstiftningens område. Försöksverksamheten bör, när det gäller förordningarna ombostadslån m. m., av praktiska skäl ligga inom den ram som har bestämts avriksdagens ovan nämnda bemyndigande (prop. 1983/84: 152, KU 32, rskr 368) ochendast omfatta frikommunerna. Jag återkommer lill regeringen medförslag till beslut i dessa frågor. 2.3 Försöksverksamhet som berör byggnadslagstiftningen2.3.1 De kommunala önskemålen I frikommunernas framställningar påbyggnadslagstiftningens område har ett stort anlal olika förslag framförts. Deär av varierande karaktär när del gäller konkretion och utförlighet. Flera avförslagen kan helt eller delvis genomföras ulan lagändring. Andra kräverförfattningsändringar för att kunna prövas. Som kommer att framgå av mingenomgång av förslagen anser jag all del i stor utsträckning är möjligt alttillmötesgå kommunernas önskemål. Jag övergår nu lill att behandla förslagen och uppehållermig till en början främst vid de förslag som enligt min mening inte bör ellerinte behöver föranleda någon författningsändring. Några förslag från försökskommunerna gäller länsstyrelsensgranskning av plankartor eller går ul på att granskning avplanärenden skall vara mindre omfattande än den är . Jag delar i stort kommunernas uppfattning attlänsstyrelsens granskning bör koncentreras till i första hand säkerhetsfrågor,rättssäkerhetsfrågor samt riksinlressanta och interkommunala frågor. I den månlänsstyrelserna i övrigt finner att en kommun håller en hög kvalitet i sitt planarbele,kan granskningen anpassas med hänsyn härtill. Något formellt hinder för dettafinns inte. En kommun föreslår att muntliga plansamråd med deltagandeav en lantmätare skall föregå planfastslällelser. Huruvida samråden mellan kommunen och skallvara muntliga är enligt min mening en fråga om hur myndigheterna praktisktordnar sitt samarbete. Muntliga samråd mellan planförfattaren och markägarnahar sedan lång lid tillbaka rekommenderats av bl. a. centrala myn- Prop.1984/85:207 10 Hur samråden utformas och vilka som skall deltai dem måste avgöras på lokal nivå. Kravet pä dokumentation av samråden kan dockinte efterges i den mån det har betydelse för bedömningen av planärendet. Enlantmätares deltagande i plansamråden är också en fråga omfaslighels-bildningsväsendets organisation och kostnader. Jag kommer senare attla upp den frågan till särskild behandling (avsnitt 2.5). Några kommuner önskar få rätt alt S}ä\\afasiställa stads-och byggnadsplaner. Jag vill med anledning härav erinra om att PBL-förslagettillgodoser detla önskemål. En sådan ordning förutsätter emellertid ett annat plansy-siemän dagens och ell speciellt förfarande för behandlingen av planfrågorna. Ävenbesvärsreglerna måste ändras. Det är enlig' min mening varken praktiskt möjligt ellerlämpligt alt inom försöksverksamhetens begränsade ram göra de omfattandeändringar i byggnadslagen och byggnadsstadgan som fordras för att den statliga fast-ställelseprövningenskall kunna slopas för försökskommunernas del. Denna fråga berör också i höggrad sådana räiissäkerheisaspekler m. m. som enligt prop. 1983/84:152 (s. 8)inte skall omfattas av försöksverksamheten. Med en smidig tillämpning av nu gällande regler kan man ipraktiken ofta åstadkomma en fastslällelseprocess som ligger rätt nära ellsystem där kommunerna själva fastställer planerna. Jag utgår från att delänsstyrelser som kommer alt beröras av försöksverksamheten i positiv andaprövar förslag från kommunerna till förenklingar och rationaliseringar av planprocessen. Det tidigare aviserade uppdraget lill statens planverk börenligt min mening innefatta rådgivning till försökskommunerna och de berördalänsstyrelserna rörande en rationell planhantering och de berörda myndigheternasagerande under fastslällelseprocessen. Ett förslag från försökskommunerna går ul pä attstandarden inom planområdena skall anses vara en fråga. Jag delar i princip denna uppfattning men förutsätterdärvid självfallet att väsentliga säkerhelsintressen, riksintressen ochenskildas intressen blir tillbörligt beaktade. Ett sådant synsätt ligger ocksåtill grund för PBL-förslaget. Att enbart för försökskommunernas del på provgenomföra en sådan ändring av gällande lagstiftning kräver dock alltföromfattande ingrepp. Jag kan därför nu inte ansluta mig till detla förslag. Somjag har påpekat tidigare finns del dock inga formella hinder för en smidigtillämpning av gällande lagstiftning. På detta område besitter kommunerna iallmänhet en sådan kompetens att deras bedömningar i standardfrågor sällanbehöver ifrågasättas. Prop.1984/85:207 I j Fleraförslag från försökskommunerna avser kvaliteten på de kartor som läggs tillgrund för stads- och byggnadsplaner och delaljeringsgraden när del gällerutformningen av sådana planer. Dessaförslag ligger lill största delen i linje med de rekommendationer tilllänsstyrelser och kommuner som har lämnats av statens planverk och statenslantmäteriverk i skriften Enklare bebyggelse- och faslighelsbild-ningsfrågor -prövningssystemet och användningen av planutredningar (lantmäteriverketsmeddelande 1979:5, planverkels rapport nr 47). Enligl min mening bör förslagendärför inte föranleda några andra åtgärder än att regeringen, i enlighet medvad jag kommer alt föreslå, låter även dessa frågor omfattas av deluppdrag som bör ges lill statens planverk. Delhar framförts flera olika förslag när del gäller att minska kravel på byggnadslov. Pådenna punkt avser jag inte bara all till stor del tillmötesgå kommunerna utanäven på vissa punkter gå längre än de framförda önskemålen. Jag återkommer idet följande (avsnitt 2.3.2) lill denna fråga. Beträffandebyggnadslovsförfarandel gäller ell förslag lämplighetsprövning av bebyggelsepå grundval av planskisser i stället för fastställda planer. Ocksådenna fråga behandlas i planverkels och lantmäteriverkets nyssnämnda skriftoch bör inte föranleda någon lagstiftningsåtgärd i detla sammanhang. Enkommun föreslår ett förenklat byggnadslovsförfarande beträffande vissa småhusoch en vidgning av möjligheten till muntliga byggnadslovsansökningar. Rättenatt muntiigen ansöka om byggnadslov gäller enligt 55 § 1 mom. byggnadsstadganbeträffande enklare åtgärder. Föreskriften ger möjlighet altinom tämligen vida ramar själv bestämma vad som skall anses vara enklareåtgärder. Vidare har enligl 55 § 3 mom. byggnadsstadganmöjlighet att i viss utsträckning efterge kravel på ritningar vid byggnadslov.Enligt min erfarenhet utnyttjas inte denna möjlighet i särskilt storutsträckning. Verksamheten i försökskommmunerna ger ell tillfälle att utvecklaenklare arbetsmetoder på detta område till gagn också för andra kommuner. Delbör därför enligl min mening ingå i det nämnda uppdraget till statens planverkall också bistå i denna utveckling. Jag kommer dessutom i det följande attföreslå att försökskommunerna får möjlighet att helt upphäva kravet påbyggnadslov för vissa åtgärder och en rätt för att nyansera kravelpå att byggnadslovsansökningar skall vara åtföljda av en situationsplan övertomten. Jag vill på nytt Prop.1984/85:207 12 understryka vikten av att byggnadsnämnderna lar till varaalla möjligheter alt rationalisera och förenkla byggnadslovsprocessen inomramen för gällande bestämmelser. En av kommunerna vill också förenkla byggnadsnämndensgranskning av byggnadslovsansökningar och föreslår att nämnden skall få rättatt utse en ansvarig arkitekt eller konstruktör hos byggherten. organiserar sin granskningsverksamhelär en praktisk fräga som rör nämndens interna verksamhet. Jag finner dock inteanledning att föreslå alt nämnden skall kunna i särskild ordning utse vissaansvariga personer i bygghertens tjänst utöver den ansvarige arbetsledare somskall finnas vid alla byggnadsarbeten som inte är av ringa omfattning. Dessafrågor berör också och byggherrens ansvar för fel och bristeri byggnader. Jag återkommer lill detla när jag lägger fram PBL-förslaget.Frågorna kräver nämligen en mer systematisk bearbetning än vad som är möjliginom försöksverksamhetens ram. Ett förslag innebär att försökskommunerna skall slippa kraveli 55 § 4 mom. byggnadsstadgan på yrkesinspektionens yttrande över byggnadslovsansökningarsom rör arbetslokaler och personalrum. skulle enligt dettaförslag i stället kunna höra skyddskommittén, skyddsombudet ellerarbetstagarna. Jag vill här erinra om att inte har någonskyldighet att höra yrkesinspektionen utan att del åvilar byggherren att isamband med byggnadslovsansökningen förete ell yttrande från inspektionen. Nämndensskyldighet inskränker sig till all kontrollera all byggherten fullgjort dennaskyldighet.