prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Om lagenskärps lorde en nedläggning av verksamheten bli nödvändig med friställning avca 150 medarbetare, varav 50 svarta, som följd. Effeklerna i av ensådan nedläggning torde omfatta ca ett 50-lal anställda. menar all investeringsförbudel innebär enstarkl hämmande faklor, inle bara för den lokala tillverkningen, ulan ocksånär det Prop.1984/85:56 96 gäller försäljningen i av produkter exporteradefrän främsl de svenska tillverkningsenheterna. En ytterligare skärpning skullefå till följd minskad sysselsättning inom koncernen och etl minskat leknologiiillskotilill Copcos totala utvecklingsarbete. De svenska sanktionsbestämmelserna skapar vidare hoskunderna osäkerhet om Allas Copcos förmåga lill framlida leveranser. Enskärpning av Sydafrikalagen skulle öka dessa hinder för och imolsvarande män underiälta för företagets sydafrikanska och amerikanskakonkurrenter. Exporten frän fill uppgår till ca ,vilket molsvarar en sysselsättning pä ca 300 personer, arbetare och tjänstemän.Ett mer eller mindre stort bortfall av exporten lill följd av investeringsförbudetm. m. skulle slå ojämnt, men skulle främst drabba sysselsättningen i ,och . Om Allas i på sikl måsle avveckla sinverksamhet drabbas 700 anställda, representerande alla raser. Medfamiljemedlemmar betyder detta ca 3 000 personer. Enligt ler det sig något orealistiskt att talaom all de svenska dotterbolagen i bereds möjlighet till övervintringoch överlevnad till den dag annorlunda förhållanden råder. kommer derasmöjligheter lill anpassning till marknadens krav och till den lekniskaulvecklingen att leda lill en utarmning. () menar att utredningsförslaget irealiteten innebär att svenska företag pä sikt ej kan fortsätta sin verksamheti . Detla skulle få starkt negativa effekter pä affärsresultatet inomSecoroc AB. Förutom bortfall av utdelning och royalty från del sydafrikanskadotterbolaget, bortfaller resullalel på leveranserna från . Möjligheternaatt bedriva målinriktat produktutvecklingsarbete försämras. Antalet anställdainom Fagerslaorlen bedöms som en följd av de föreslagna åtgärderna komma allminska med 50-75 personer. är myckel allvarligl pä en ort, som ärsynnerligen hårt drabbad av sysselsält-ningsminskningar som en följd avnedskärningar och slrukluromvandling inom specialslålindusirin.Utredningsförslaget skulle vidare medföra stor osäkerhet för den personal somverkar inom det sydafrikanska dotterbolaget. Nyckelpersoner kommer med störstasannolikhet all lid söka sig lill andra arbetsgivare, varvid riskenför elt snabbt sönderfall av verksamheten kommer alt bli akut.Konkurrenlföreiag skulle sannolikt härvid komma i åtnjutande av den teknologi,varpå förelagels marknadsställning bygger, vilket skulle bli lill storl menför bolaget pä marknader även utanför . Den osäkerhet somSydafrikalagen skapat och som ytterligare poängteras av den tid efter annanåterkommande debatten om en skärpning av lagsliftningen, inverkar skadligt påbolagets möjlighet att framstå som en tillförlitlig leverantör ellersamarbetspartner. Denna negativa påverkan gäller även Secoroc AB:s verksamhei istort. ; De invesleringsbegränsningar som rått under enlängre lid förhindrar företagel att i önskad takt förbättra arbetsförhållandenai våra Prop.1984/85:56 97 Affärsmässigt kan konstaleras, att Sandviksförsäljning i utanför bergborrområdel i huvudsak är baserad påexport från och väsentligt bidrar till såväl lönsamhet somsysselsättning i (ca 400 personer berörda). Företagets ställning påbergborrområdel är myckel speciell. Om konkurrenter genom den föreslagnalagsliftningen skulle kunna överta våra affärer och eventuellt vårt know-howinom bergborrning, skulle delta innebära en stor fara för och AtlasCopcos affärer på detla område. I det större arbetsmarknadspolitiskaperspektivet kan 2-3000 arbetstillfällen synas vara en låg siffra. Om mandäremol betänker, all del i det aktuella fallel är enskilda förelag som drabbasoch alt i fallel kanske skulle fä uppleva ett bortfallav 3-400 personer, är della en oerhört hög siffra. Normalaarbelsmarknadspolitiska insaiser lorde här inte pä långt när vara tillräckliga. ; Den ekonomiskt mest betydelsefulla delenav svensk sjöfartsverksamhet till och frän representeras av denlinjesjöfart som drivs genom , i vilketTransallanlics och Sverige-baserade linjelrafik samlats. Om rederiettill följd av vikande lastunderlag skulle tvingas inställa Sydafrikatrafikenfinns inle längre ekonomiska förutsättningar all fortsätta den också ibisiändssam-manhang betydelsefulla trafiken på angränsande . Ennedläggning av linje skulle med all sannolikhet leda tillförsäljning av de båda där engagerade fartygen med åtföljande föriust av 150 å175 arbetstillfällen till sjöss och lill lands i och 20 ä 30 iSydafrika. Bland de fackliga organisationerna framför Metall och SALFatt man delar uiredningens syn när det gäller de svenska företagens överlevnadtills vidare i . De ska alltså kunna överleva "på sparlåga"tills silualionen ändras i posiiiv riktning. Om situationen genomgår försämringarska en beredskap finnas för ett snabbt borttagande. Metall:När del gäller företagens möjlighet att överleva på sparlåga lar inte kommitténkonsekvenserna av sitt eget resonemang. Det är riktigt all ell förelag kanöverleva om del får möjlighet all återinvestera förslitetrealkapital; men om den tekniska utvecklingen går fori och marknaden ökarkraftigt så försämras de svenska företagens konkurrensförmåga i snabb takt.Alt överleva på spariäga kommer vid en sådan utveckling alt bli en renillusion. De svenska produktionsbolagen i sysselsätier omkring 3 000personer. 1 torde omkring I 000 personer vara anställda i produkliondirekt till de sydafrikanska dotterbolagen. Siffran blir högre om man inräknaräven den export som blir möjlig tack vare att förelagen faktiskt finns iSydafrika. Sambandet mellan att vara på plats med produktion och svensk exportär svårt att uppskatta i anlalel jobb. Det räcker med att konstalera all dellasamband finns. Förbundel anser alt uiredningen lar för lätt på jobben -framför allt i . Den som förlorar etl jobb i etl svenskt dotterbolag iSydafrika har utomordentligt svårt all finna etl annal och likvärdigt arbete.Det finns 7 1984185. 1984/85:56 98 inget utbyggt socialförsäkringsskydd. Arbetslösheten blirdärtör tyngre att bära än i någol annal land. Förbundel tror all det är viktigare med jobben i desvenska dotterbolagen i än i moderbolagen i . Med en hårdarepolitik mot de svenska Sydafrikaförelagen, skulle jobb gä förlorade även iSverige. Dessa förluster är lättare alt bära än i . Vissa förelag ochorter kommer dock alt drabbas hårdare genom alt beroendet av dotterbolagen ärstörre. Om regeringen väljer en hårdare polilik mol somhotar de svenska jobben måste ocksä regeringen se till att extraordinärainsatser sätts in på de orler där viss indragning kan komma all ske. TCO: Genom möjligheten till övervintring ges de svenskaföretagen en chans alt på likvärdig grund arbeta i sydafrikansk ekonomi sedanapartheidsystemet avvecklats. Dessulom kan svenska förelag redan nu så långtsydafrikansk lagstiftning tillåter verka för mer jämställda villkor för sinasvarta anställda. En avveckling av svensk företagsamhet i kommer attleda till att inhemska och utländska konkurrenter övertar den svenskägdaverksamhelen hell eller delvis. Minskad sysselsättning i såväl somSydafrika skulle bli en följd medan nägra positiva resultat i kampen mot apartheidinte skulle kunna uppvisas. De svenska dotterföretagen har liten betydelse förden sydafrikanska ekonomin. De sysselsätter drygt 3 000 personer i Sydafrika.Här hemma beräknas ca 1000 personer ha jobb till följd av inlernleveransernamellan moder- och dotterföretag. Inkluderas även den övriga exporten tillSydafrika uppskattas antalet arbetstillfällen till 2-3000. Nordiska afrikainsiitutet har förordat en noggrannareutredning om invesieringsförbudeis och andra sankiionsätgärders effekter påden svenska ekonomin. De enda bedömningar som har framförts, framhållerinstitutet, är uträkningar av de berörda företagen samt omhur stor andel av omsättningen som kan anses härröra från produktion på ellerför den sydafrikanska marknaden. Dessa tal har sedan använts för alt ange hurstor del av sysselsättningen som är Sydafrikarelalerad. Siffrorna har varieratmellan 2000 och 4000 anställda i förelag i , som skulle ha sina arbetenpå grund av Sydafrikamarknaden. Denna beräkningsmetod är emellertid långt ifrånden enda möjliga. Inslitutel anser all delta är ett område där ekonomiskexpertis både inom och utom borde kunna anlitas för att ge underlag fören realistisk bedömning av alternativen. Även anser att en opartisk utredning i denna frågaskulle vara värdefull och ge underlag för en bedömning av huruvida normalaarbelsmarknadspolitiska insaiser är tillräckliga eller om särskilda ålgärderär nödvändiga. SMR och SKU ställer frågan vad som land ärberett att betala i form av uteblivna vinster, försämrad handelsbalans ellerarbetslöshet och efterlyser en redogörelse för vad olika skärpningar avSydafrikalagen eller rent av en avveckling av svensk företagsamhet skullekosta. 1984/85:56 99 uttalar att priset för vår solidaritet med den svartamajoriteten självfallet inte ska betalas av enskilda arbetare eller fackklubbargenom ökad arbetslöshet - priset bör gemensamt betalas t.ex. genom garanteradsysselsättning för dem som riskerar att stå utan arbete. Organisationernamenar alt del har stort symboliskt värde all vi faktiskt är beredda all takonsekvenserna av en skärpt hållning gentemot . Man är villig allmedverka i en ulredning av både de etiska och samhällsekonomiska sidorna avfrågeställningen om solidaritetens pris. AGIS: Afrikagrupperna anser det vara möjligt att medtillgäng till bl.a. de uppgifter förelagen förfogar över göra kvantitativauppskattningar av de konsekvenser som räknas upp, även om uppskattningarnaibland kan bli grova. Det går ocksä att klarare än kommittén gör precisera förvilka produktgrupper och företag, samt genom vilka mekanismer sysselsättningoch försäljning påverkas. Om delta redovisas i en ulredning med opartiskaexperter kan bedömningarna av kostnader bli föremål för en mer kvalificeraddebatt och olika ålgärder för att minimera eventuella mer betydande förlusterdiskuteras. Frän näringslivets organisationer framhålls alt densvenska lagstiftningen inte haft nägon effekl pä förhållandena i ochNamibia. Allmänt framhålls att ekonomiska sanktioner är ineffektiva instrumentför att åstadkomma politiska förändringar. och hänvisar i sina yttranden tillde studier som gjorts vid bl.a. EG-parlamenlet och Inslitutel förInternationell Ekonomi i och vid Harvarduniversilelel. Slutsatsernai dessa studier är enstämmiga och pekar på att sanktionsvapnei visat sig ha mycketdålig effekl när det gäller uppställda mål att påverka andra stater. menar att alla unilateralaålgärder ingår i en lotalitet som påför den sydafrikanska regimen väsentligaextrakostnader för att bevara systemet. Enbart oljeembargot, som visserligeninle pä länga vägar har lyckats skära av leveranserna totalt, har fört lillungefär 2 miljarder USD ärligen i extrakostnader. Andra typer av ålgärderverkar i samma riktning, om än inte i samma storleksordning. Under den lågkonjunkturSydafrika nu erfar med en negativ tillväxttakt är del självklart att allaextrakostnader märks och således bidrar till all försvaga regimen. Institutetanför vidare all därtill måste läggas att unilaterala sanklionsålgärder. iavsaknande av bindande och allomfattande sanktioner genom FN. aren uppmuntrantill motståndsrörelsen, politiskt och moraliskt såväl som materiellt. Enförsvagning av regimen är etl molsvarande stärkande av motståndet. Samma argument framförs av m.fl. Vad avser effekterna av lagsliftningen på de svartaanställda i Prop.1984/85:56 100 har näringslivets organisationer och de berörda företagenenhälligt framhållit de förödande konsekvenser som arbetslöshet i Sydafrikakan medföra för den svarta befolkningen. Man påpekar att utredningensunderlätenhet all beakta dessa anställda är elt uttryck för en häpnadsväckandelikgiltighet för enskilda människors levnadsvillkor. SAF; Den svenska Sydafrikalagen berör uppskattningsvisnärmare 20000 personer - anställda och deras anhöriga. De är alla för silllevebröd direkl beroende av de svenska dotterföretagen i . 20000personer molsvarar hela befolkningen i en medelstor svensk kommun - l.ex. Nynäshamn.Om de svenska dolierförelagen till följd av lagen tvingas lägga ner ellerkraftigt inskränka sin verksamhei i är del således elt mycket storlantal människor som riskerar all förlora både levebrödet och någorlundaanständiga levnadsvillkor. En lag som får sådana konsekvenser svarar illa motkommitténs tal om att den svenska lagen är etl uttryck för moralisk protest ochsolidaritet. De 20000 kommer att drabbas - fast lindrigare - även om de svenskadotlertorelagen kan fortleva trots skärpt lagstiftning. Lagens omedelbara effekt är all undergräva de svenskadotterföretagens möjligheler att genom invesleringar och en lönsam produktionbygga ul. modernisera och därmed erbjuda sina anställda en god arbetsmiljö ochgoda arbetsvillkor, hyggliga löner. Den minskar ocksä möjligheten att befordrajämställdheten mellan vila och svarta genom att förbättra villkoren för denminsl kvalificerade arbetskraften, genom all utbilda svarta och genom andraålgärder som förbättrar de svartas sociala förhållanden lex. med avseende päbosläder. Nuvarande Sydafrikalag och dess tillämpning har redan börjat beskärade svensk.i förelagens möjligheler i nämnda hänseenden. En skärpning av lagenkommer all ytterligare slå mot marginalerna och därmed mot förutsättningarnaalt driva en god, framåtsyf-tande, icke-diskriminerande personalpolitik.Möjligheterna förde svenska företagen all framgent uppträda som elt föredömeminskar. Sydafrikalagen försvårar ocksä för de fackliga organisationerna. Derasrekrytering är beroende av att de kan utverka bällre arbetsförhållanden försina medlemmar. Det gäller särskilt bland grupper som saknar fackligatraditioner. Flertalet av näringslivets organisationer och företagenredovisar synpunkter och åsikter liknande dem som anförts av SAF. Flertalet remissinstanser noterar alt ett av lagenssyften, nämligen att andra länder skulle följa vårt exempel, inte uppnåus. Från näringslivels organisalioner och från företagenframhålls all det inte torde vara sannolikt att uiredningens förslag skullevara ägnat att i högre grad än lag förmå andra stater alt följa detsvenska exemplet. i förslagel kan föranleda ändrad uppfatining hos deslaler som Prop.1984/85:56 101 hyser misstro mot sankfioner som ell effeklivi instrumenteller hos de slaler som hyser juridiska beiänkligheier mol all genomföraunilaterala sanklionsålgärder ulan stöd av bindande sanktioner i FN:ssäkerhetsråd. SAF finner del anmärkningsvärt att kommittén avstått frän attbedöma sannolikheten av att den svenska lagsliftningen skulle få någonefterföljd av vikl för utvecklingen i . Även KKfinner det svårt att tro alt kommilléns förslag om skärpningar i olikaavseenden kan leda till meningsfulla resultat. Risken för all dessa skulle blikontraproduktiva är uppenbar. Metall:Lagen kommer att bli svårtillämpad och inle mindre byråkratisk . Man kanutgå ifrån alt andra länder kommer att tveka att införa liknande sanktioner pågrund av den krångliga karaktären. Förbundet menar därför alt all politiskfantasi och uppfinningsrikedom borde användas för att utforma en lagstiftningsom är enkel, lätt att ta efter och naturiiglvis blir en verklig belastning förden sydafrikanska regimen. SIF: Närlagen infördes fanns förhoppningar om att andra länder skulle följa efter meden liknande lagsliftning. har lagen emellertid inte fäll någon konkretefterföljd i något annat land. Förbundet delar kommilléns uppfattning attdetta inle bör leda till slutsatsen att lagen nu bör avskaffas. Elt avskaffandeskulle uppfattas som en seger av den sydafrikanska regimen och utnyttjas idess propaganda. skulle en sådan åtgärd vara en stor besvikelse fördem som inom och utanför bekämpar apartheidsystemet. Del skullesannolikl ocksä minska möjligheter att åstadkomma verksamma sanktionerfrän FN:s sida. Det börockså tilläggas att lagen varil i kraft relalivi , vilket kan ha vissbetydelse när det gäller andra länders bristande inlresse alt följa värtexempel. Erfarenheterna av lagens tillämpning visar dock att lagen behöverförändras, så alt lagens syfte uppnås bättre som en omfattandeadministrativ handläggning kan undvikas. Härigenom skulle troligen andra länderha lättare all ta efter vår lagstiftning. framhåller att intresset för lagen som etl exempel pä enbegränsning av de ekonomiska relationerna med är stort. Någonkopiering av den svenska lagen är däremol inte realistiskt att vänta, eftersomde ekonomiska relationerna med varierar i karaktär och omfattningfrån land lill land. Afrikainsiitutet m.fl. remissinstanser hänvisar till dediskussioner som pågår i bl.a. och om ålgärder av sanktionskaraktärvarvid den svenska lagen använts i debatten. SMRoch SKU anser inte att det avgörande för hållning genlemolrasistregimen i är vilka ätgärder andra stater vidtar eller underiåterall vidta. Del övergripande målet för svensk Sydafrikapolitik måste iställetvara att från svensk sida efter de resurser som slår till buds i vårt landaktivt stödja den svarta folkmajoriteten i deras kamp för en människovärdigtillvaro. 1984/85:56 102 6 Sanktioner på handelsområdet Betänkandet s. 179-181. SIDA; Det skulle enligt styrelsens mening ha varitvärdefullt, om kommittén närmare än som skett hade angivit de Sverigesinternationella åtaganden på handelns område som enligt kommittén ulgör hinderför restriktioner på vår export till och import från . Väl såintressant i sammanhanget är handel med det ockuperade , därkommittén anfört att ålgärder som kan tolkas som avsteg från frihandelsprincipenbör undvikas. Emellertid bör påpekas, att i sin utrikeshandel kanuppvisa flera exempel pä inskränkningar i frihandeln. 1 samband meddiskussioner kring svensk biståndspolitik har sålunda den svenskaprolek-lionismen avseende textil- och beklädnadsvaror samt jordbruksprodukterkritiserats. Mer näraliggande uttryck för ingrepp i frihandelsprincipen är idetta sammanhang naturligtvis frågan om förbud mot kapitalexport tillSydafrika, investeringsförbudet och kommitléns eget förslag om förbud av exportav datautrustning, terränggående fordon och drivmedel för militärt ochpolisiärt bmk. Nordiska afrikainsiitutet: Den stora luckan i kommitténsbetänkande är den bristfälliga behandlingen av handelsfrågorna. Mot bakgmndenav den mycket snabba tillväxten av exporten lill under de senasteåren, är detla anmärkningsvärt. Varor är bärare av teknologi, i synnerhet maskinutrustningsom utgör av den totala svenska exporten till nyckelfärdiga anläggningar är teknologikomponenten ännu Slörre. Kommitténsovilja att överhuvudtaget gå in på handelsrestriktioner motiveras utifrånfrihandelsprincipen och åtaganden som medlem av . Huruvida GATT-stadganverkligen är ett hinder för handelsrestriktioner är kontroversiellt. På den punktenfinns starkl skilda uppfattningar bland folkrältsexperter. Flera argument haranförts mol den rådande tolkningen; a) Redan idagfinns många exempel på undanlag; b) GATT-stadganmedger undanlag, som kunde åberopa, artikel XXI om handelsrestriktioner i säkerhetssyfte samlartikel XXVsom medger dispens("waiver") från GATT-stadgan i enskilda fall; c) Prejudikatfinns; (handelsrestriktioner gentemot ); d) bryter självl grovt mol GATT-stadgan i ochmed sin subven- lioneringspolitik; e) Eventuella handelsrestriktioner skulle inle ha enhandelspolitisk moti vering, utan en rent politisk med hänvisning lill FN;s ställningslagande lill aparlheidsyslemet; O Andra medlemsländer skulle knappasl stödja ifall deUa land skulle anföra besvär. 1984/85:56 103 Det finns därför all anledning alt utreda GATT-frågannoggrannare frän juridisk såväl som politisk och ekonomisk synvinkel. Om GATTinle anses som ett hinder för handelsrestriktioner vore det i sin lur en viktiguppgift att utreda hur ell licensieringssysiem för handeln med kundetänkas fungera, t. ex. efter mönster av det system som gäller för import avjordbruksprodukter till som en skyddsåtgärd för det svenska lantbruket. ILO-kotnmittén: Sydafrikakommiltén finner del beklagligtatt kraven pä effektiv isolering av på handelsområdet inte har vunnitgehör och all något beslul inle kunnal fattas i denna riktning isäkerhetsrådet. Den anser det självklart alt även fortsättningsvis börkraftigt driva frågan i generalförsamlingen och i de andra fora som kan stålill buds. Till dessa torde få räknas som i deklarationen 11:1 av år 1981förespråkar avbrytande av bl.a. kommersiella förbindelser med den sydafrikanskaregeringen. ST-Statskontoret och AB Distrikt: Utan ålgärder påhandelspolitikens område är det stor risk att lagen om investeringsförbud, ävennär den skärps som utredningen föreslär, inte får den verkan som är avsedd. Desvenska företagen i kan även i fortsättningen öka produktionen.Näringslivet har självt påpekat att det är svårt att skilja pä invesleringaroch handel. De svenska förelagen i har en stor omsättning inle barapä vad de producerar ulan ocksä pä vad de importerar för alt sälja i . En stor del av den ökande handeln med undersenare är har varit inlernhandel mellan moderbolag och dotterenheter iSydafrika. Genom all manipulera prissättningen kan de verkliga invesleringarnadöljas och risken är därmed stor att de svenska företagen i i smyg. Genom den okontrollerade handeln kan ocksä teknologiöverföras, l.ex. vid försäljning av s. k. tum key-projeki. En fortsatt handelriskerar ocksä all sälta FN:s vapenembargo ur spel. Det är ju som bekant iblandsvårt att skilja på civil och militär ulrusining, t.ex. datorer. menar att handeln borde ha granskals närmare avuiredningen och åtgärder ha föreslagits ocksä för att kontrollera ochväsentligt begränsa handel med . Detla är desto angelägnaredå invesleringar och handel intimt hänger samman. Utan kompletterande ätgärderpä handelspolitikens område är risken stor alt lagen, trots försök alt skärpaden och täppa lill vissa luckor, möjliggör fortsatt expansion av produktionenhos svenska företag i och därför inte får den verkan som avses.Handeln överför viktig teknologi till och stöder därmedapartheidregimens strävanden att göra den sydafrikanska ekonomin mindreberoende av omvärlden. vill här specielll peka på handel inomenergiområdet. Internationellt pågår ett arbeie för alt stödja och följa uppOPEC:s oljeembargo som kostar slora summor. föreslår altlicenslvång pä all handel med införs. Prop.1984/85:56 104 En omfattande handel bedrivs mellan de svenskamoderföretagen och de sydafrikanska dotterföretagen. Del är uppenbart alt dennahandel minskar effekterna av investeringsförbudel. Inlernhandeln bör utredasoch lämpliga åtgärder vidtas för att begränsa densamma. AGIS: Såväl den föregående som den nu aktuellaSydafrikakommittén hänvisar till GATT-överenskommelsen och andrainternationella åtaganden som avgörande hinder mol alt skulle begränsahandeln med . Kommittén hänvisar också i den föreliggande utredningentill den principiella hållning som statsmakterna intagit i fråga om beslul iFN:s säkerhetsråd som förutsättning för alt bryta . Men trots den principiella hållning kommittén refererartill har vidtagit, och vidtar, ålgärder av sanktionskaraktär ulanbeslut i säkerhetsrådet och trots GATT-överenskommelsen. Svenska företag harsedan 1950-talet underkastat sig de begränsningar i handeln som och övrigaNATO-stater infört mot vissa länder för varor pä den s. k. COCOM-listan. Andra avsteg från frihandelsprincipen finns i deförordningar om "handel med vissaländer" som främst reglerarimporten av teko-produklerfrån s.k. lågprisländer. 1 vissa fall har dessaförordningar baserats på frivilliga överenskommelser, i andra fall är beslutenmer klart ensidigt svenska.