prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — Om del är lämpligloch den ersäitningsberäliigade samiycker, får ersättningen lämnas i form av ellengångsbidrag för fiskevård eller andra ålgärder som främjar friiidsfiskei.Under samma förulsällningar får i slällei fiskerisiyrelsen låta utföra sådana ålgärder." Enligt vad som sägs i den allmänna motiveringen (avsnitt2.5) bör anmälan om ersättningsanspråk göras hos inom fem årfrån del all reglerna har trätt i kraft. Promemorieförslaget upptog också ensådan tidsfrist. I första stycket av denna paragraf stadgas att anspråk påersättning skall framslällas skriftligen hos fiskerisiyrelsen före utgången avår 1989. Eftersom del remitterade lagförslagel avses skola träda i kraft den Iapril 1985, kommer den som vill framställa anspråk på ersällning all ha och på sig all göra detta. Om den enligt motiven avseddafemårstiden skall gälla måste - under förulsällning atl ikraftträdandet ägerrum angivna dag - beslämmelsen ändras så, att anspråk på ersättning skall framslällasföre uigången av . I andra stycket föreskrivs all beslutskall meddelas ulan dröjsmål. Denna föreskrift synes inte vara av sådan naiuratt den bör upptas i lagen. Den lorde sålunda böra ulgå. öm en beståmm,else iämnet anses behövlig, kan den upptas i administrativ författning. 1 deltasammanhang bör påpekas att förvaltningslagen (1971:290) är lillämplig på handläggningenhos , dock med den jämkning som följer av ersättningslagen. Enligt 4 § i förslaget skall ersättningstalan vidfastighetsdomstol väckas från den dag då beslut delgavs sökanden. Det synes vara förutsatt att delgivning av beslutet skall ske genom slyrel sens försorg. En uttrycklig regel härom torde böra införas, förslagsvis i andra stycket av förevarande 3 §. Lagrådet får sålunda föreslå att andra stycket i paragrafen ges denna lydelse; "Beslutet skall i 4 §.Beslu tet skall delges sökanden." I 7 § av förslaget stadgas atl beslut av fiskerisiyrelsen enligiden föreslagna lagen inte får överklagas. Enligt lagrådets mening bör enbestämmelse om fullföljdsförbud lämpligen ha sin plals i lagen före de reglersom 1984/85:107 161 handlarom lalan vid fastighetsdomstol. Lagrådet får därför föreslå alt bestämmelsen,utformad så som förordas vid 7 § i del följande, i slället tas upp som elttredje slycke i förevarande 3 S. Omden som har framslälll anspråk på ersättning hos inle är nöjdmed slyrelsens beslui. får han enligi lagförslagel inle överklaga beslutet tillhögre instans. enligt vad som föreskrivs i denna paragraf, i slälletväcka talan mot slalen vid vederbörande fastighetsdomstol. Kammarkollegiet -som enligt 5 § i förslagel förelräder staten vid talan om ersättning infördomstol - har inle molsvarande möjlighel atl dra frågan under faslighetsdomslolensprövning. Denföreslagna ordningen innebär att faslighetsdomslolen inle har ställning som fullföljdsinslansi förhållande lill . Om talan angående ersättningsanspråk enligiförslaget väcks vid faslighetsdomslolen. uppkommer ell frislående mål inom domslolsförfarandelsram med faslighetsdomslolen som första instans. Fastighelsdomslolens avgörandekan på vanligl sätt överklagas hos hovrätten. Därifrån kan lalan fullföljas lillhögsla domstolen; all möjlighelen all få ersättningsfrågan prövad där är starktbegränsad framgår av 54 kap. 9 och 10 §§ . såsom föreslagits, växla över från ell prövningsförfarande hos fiskerisiyrelsentill ell domslolsförfarande kan aklualisera ell flertal lillämpningsfrågor iolika hänseenden vilka det är svårt all överblicka. Lagrådet inskränker sig lillalt här beröra endast några av dessa. Delkan hända all fastighelsdomslolen i elt ersättningsmål anser sig sakna lillräckligigrundmaterial för alt kunna avgöra målel på elt tillfredsställande säll. Eflersomfiskeristyrelsen inte är underinslans i förhållande till fastighetsdomstolen,torde domstolen inte kunna återförvisa tvistefrågan lill förkompletterande behandling. Faslighetsdomslolen är likväl oförhindrad att. iden mån ytteriigare utredning eller belysning av saken behövs, inhämia yttrandeav i målel. Fastighelsdomslolensavgörande av en ersättningsfråga har rättskrafts-verkan enlipl reglerna i 17kap. Det innebär att, om fastighelsdomslolen har prövalen fiskerällshavares lalan om ersällning i vissl hänseende, fiskerättshavareninte kan få samma sak prövad hos domstolen. En förnyad talan hosfastighetsdomstolen i en fråga, som den redan har pröval, skall avvisas. Om enannan grund för den nya framställningen om ersättning åberopas, kan framställningenlikväl upptas lill prövning. Som exempel kan nämnas alt fiskerättshavaren i sinförsta, av faslighetsdomslolen prövade framställning åberopat inkomslbortfallpå grund av uleblivna arrendeupplålelser. medan han i den nya framställningenåberopar inkomstbortfall till följd av minskning i den egna fångslen. Ehurusärskilda beslämmelser därom saknas i förslaget, synes del för all systemetskall bli konsekvenl vara nödvändigt alt finner 1984/85:107 162 sigförhindrad alt till ny prövning uppta samma fråga, som en gång redan har avgjortsav fastighetsdomstolen eller högre rätl. Enligträttegångsbalken gäller all högre rätl inte får ändra ell överklagat avgörandetill den klagande partens nackdel (se bl.a. Welamson, Rättegång VI, 2 uppl., s. 61). Om den som har väckt ersättningstalan hos fastighelsdomslolenöverklagar domstolens avgörande lill hovrätten med yrkande om högre ersällning,kan hovrätten inle - ulan all även molparten överklagat - sänka den ersättningsom fastighetsdomstolen har fastställt. Principen enligt omförbud mol ändring lill det sämre slår formellt inle lill i del fallet alt en fiskerättshavare,som är missnöjd med fiskerislyrelsens beslut, väcker talan vid faslighetsdomslolenmed yrkande om högre ersättningsbelopp. Enligt promemorian får emellertidkammarkollegiet vid talans utförande hos fastighelsdomslolen anses såtillvidabundet av beslut all anspråkel måsle medges till den del del godkänlsav siyrelsen. Denna uppfallning har vid remissbehandlingen föranlettinvändningar från kammarkollegiets sida. Föredragande departementschefen har iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) uttalat all fastighetsdomstolen vidsin prövning av framställda ersättningsanspråk är i princip obunden av fiskeristyrelsensbeslut. Någol formellt hinder mol alt faslighetsdomslolen fastställer en lägreersättning bör enligt departementschefen inle uppställas. Angivnauttalanden i lagrådsremissen slår i slrid med de länkar som ligger bakomgrundsatsen om förbud mol ändring till del sämre. Om man vill åsladkomma denordning som enligi den allmänna moliveringen ansetts böra gälla, lorde delkrävas en räll även för kammarkollegiel all med anledning av fiskerislyrelsens besluiväcka lalan hos fasUgheisdomstolen. 1 avsaknadav en sådan laleräll för kollegiet får enligt lagrådels mening faslighetsdomslolen inle anses ha möjlighel atl besluta om lägre ersättning lill fiskerättshavare som har väckt talan vid domstolen. En uttrycklig regel i ämnet framsiår inte som nödvändig. Ettförbud mot ändring till det sämre innebär inte all fasUgheisdomstolen underalla förhållanden är förhindrad alt utdöma en lägre summa pengar än den som fiskeristyrelsenfastställt. En sänkning av beloppet kan få ske om t. ex. fiskerättshavaren blirfullt kompen.serad härför genom all han - efter egel samtycke - erhåller bidragför fiskevårdande ålgärder (jfr 2 §i förslagel). Vadtill sist angår den närmare utformningen av paragrafen torde det vara avsett atlendast beslut i ersättningsfrågan skall kunna ge upphov talan vid fastighetsdomstolen. Till förtydligande härav torde omedelbartefter ordet "beslut" i paragrafens första mening böra tillfogas"i ersättningsfrågan". Till "ersättningsfrågan" torde varaall hänföra även beslut varigenom någon förklarats icke vara sakägare. 1984/85:107 163 Ilinje med vad lagrådet har anfört i fråga om 4 § torde del i förevarandeparagraf upptagna förbudei atl överklaga böra avse endast fiskeristyrelsensbeslut i ersättningsfråga enligt lagförslaget. Beslut varigenom fiskeristyrelsenhar avslagit etl ersättningsanspråk eller bestämt ersättningen till lägrebelopp än som yrkats skall sålunda inle kunna överklagas. För dessa fall har i4 § i slället anvisais vägen atl väcka lalan mol slaten vid faslig-hetsdomstol.Beslut som inte avser själva ersättningsfrågan torde emellertid böra fåöverklagas enligt vad som annars gäller därom. För atl del här sagda skallkomma till uttryck i lagtexten får lagrådet föreslå att mellan orden ""och "enligi" i förevarande paragraf inskjuls orden "iersättningsfråga". Ienlighel med vad lagrådet har förordal vid 3 § lorde beslämmelsen om förbud allöverklaga i slället böra upptas som ell Iredje stycke i nämnda paragraf. Prop.1984/85:107 164 Närvarande: sialsrådel Lundkvisl, ordförande, och slalsrådenSigurdsen, , , , , , , R. Carisson,, , Föredragande: sialsrådel Lundkvisl Proposition om ändring i lagen (1950:596) om rätt tillfiske m. ni. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådels yttrande' över förslag lill 1. lag om ändringi lagen (1950: 596) om rätt lill fiske, 2. lag omersättning för intrång i enskild fiskerätt. Föredraganden redogör för lagrådetsyttrande och anför. Lagrådet har utförligt behandlat och analyserat de frågorav principiell art som har väckts genom reformförslaget. Därigenom harrättslägel enligt min mening på etl värdefulll säll klarlagls. Under rubrikenAllmänna synpunkler i lagrådsyttrandel framgår alt lagrådel inslämmer i vad somsägs i lagrådsremissen att reformen inle är all karakterisera som en exproprialioneller etl annal sådant förfogande som avses i 2 kap. 18 § regeringsformen. Lagrådet har dock vissa erinringar mot de ilagrådsremissen föreslagna ersättningsbestämmelserna. Lagrådet godtar såsom enhuvudregel den ersättningsbestämmelse som jag har föreslagit i lagrådsremissen.Lagrådet anser dock att den ersältningsgrund som finns upptagen i förslagetinte kan anses tillräckligt vid för all bereda fiskerättshavare kompensalionför det intrång och de skador i övrigt, som det ändrade läget i fiskerätlsliglavseende direkt föranleder. Lagrådet föreslår därför en kompletterandeföreskrift om utvidgad ersättningsrätl. Som jag har framhållit i lagrådsremissen anser jag detangeläget atl innehavare av enskild fiskerätl som gör en föriust genom det Ifriahandredskapsfiskel ges rätt till ersättning. Sådana föriuster föreligger i defall då fiskerättshavaren kan visa på etl direkt inkomslbortfall. pågrund av bortfall av försäljning av fiskekort eller uppsagt arrendeavtal. Medanledning av vad lagrådet anfört om komplettering av ersättningsbestämmelsen ' Beslut om lagrådsremiss fallat vid regeringssammanträdeden . 1984/85:107 165 vill jag nämna att jag inte utesluter att det kan förekommaandra fall än de jag lidigare nämnt då fiskerättshavaren gör en förlust. Jagtänker dä t.ex. på sådana fall då uppehåll i den inkomstbringande verksamhetenskett under något eller men det kan visas atl inkomster skulle hakunnat erhållas även i fortsättningen. Även dessa fall omfattas av den av migföreslagna ersättningsbestämmelsen. Om man på sätt som jag har föreslagit utformar regleringenmed hänsyn till den ekonomiska skada som kan drabba en fiskerättshavarepersonligen kan enligt min mening alla berättigade ersättningsanspråktillgodoses. Det saknas då skäl att lämna utrymme för anspråk om ersättning försänkta marknadsvärden eller för sådana "slumrande" värden somlagrådet angett. Ersättningsanspråk av sislnämnda slag kan enligi min meningjämställas med förväntningsvärden som inte ersätts enligt markpolitisklagstiftning. När del gäller lagrådets uttalande om minskat ulbyte avyrkesfiske eller husbehovsfiske kan enligt min mening annan personlig skadatill följd av det fria handredskapsfisket än sådan som är att anse sominkomstbortfall inte förekomma. För att tillgodose det skydd för den enskilde, som manvill uppnå med 2 kap. 18 § regeringsformen, är det alltså enligt min meninginte behövligt att kompleltera ersättningsregleringen på sätt lagrådetföreslår. Föreleende av bokföring eller deklaralionshandlingar ärenligt min mening etl lämpligt sätt att styrka inkomster från upplåtelse av fiskerätl.Såsom lagrådel har anfört gäller dock principen om fri bevisprövning. Ävenandra bevismedel kan alltså användas. Jag har därvid ingel att erinra mot deexempel på bevismedel som lagrådet har anfört. Lagrådet har tagit upp frågan om den föreslagna reformensförenlighet med angående skydd för de mänskligarättigheterna m. m. och har funnit att några invändningar med fog inle kanresas. Det förhållandel all lagrådels förslag till kompletterandeersättningsbestämmelse inte följs föranleder enligt min mening ingen annanbedömning. Vad lagrådet i övrigt anfört under Allmänna synpunkterföranleder ingen kommeniar från min sida. Jag övergår nu till alt ange mina ställningstaganden tillvad lagrådet har anförl i anslulning lill de olika förfatlningsförslagen ilagrådsremissen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1950:596) om rätttill fiske Jag har ingel atl erinra mol vad lagrådet har anfört ochtillstyrker de ändringar i lagtexten som lagrådel har föreslagil. Lagförslaget om skyddsföreskrifter för nätfiske sombedrivs med stöd av Prop.1984/85:107 166 enskild fiskerätt har vid remissbehandlingen avdepartementspromemorian i stort sett lämnals utan erinran av remissinstanserna.De problem som lagrådet har pekat på är emellertid av väsenllig betydelse isammanhanget. Jag vill härvid också peka på vad som föreskrivs i 33 b § lagenom rätl till fiske. Enligt denna paragraf skall varje fiskande söka undvika althans fiskeredskap kommer så nära fiskeredskap, som annan fiskande tidigareutsatt eller börjat utsätta, att fara uppkommer för att redskapen hopsnärjs.Överträdelse av bestämmelsen kan enligt 35 § samma lag bestraffas med bötereller fängelse . 1 33b§ ges visserligen inle företräde åtden som fiskar med stöd av enskild fiskerätt men bestämmelsen syftar likväl lillatt förebygga skador på redskapen. Jag anser dessutom att man kan förutsättaatt sportfiskarnas organisationer lämnar information om vikten av all deenskilda fiskerättshavarnas redskap lämnas oskadade. Med hänsyn lill de omsländighetersom jag nu har angelt förordar jag atl paragrafen inle ändras. Förslaget till lag om ersättning för intrång i enskildfiskerätt 1 fråga om paragrafens första slycke delar jag lagrådetsuppfattning att ordel "skadan" bör bytas ul mol ordet "inkomstbortfallet".Som jag redan lidigare sagl har lagrådels förslag till en kompletterandeersättningsbestämmelse inte följts. I fråga om andra slyckel torde enligt lagrådel böraövervägas all låla den mening ulgå enligi vilken den. vars fiskerätl grundas påavtal med en kommun eller landstingskommun, inle har räll till ersättning. Enbestämmelse med motsvarande innebörd fanns i departementspromemorian ochlämnades utan erinran av remissinstanserna. Vad lagrådet har anfört ger enligtmin mening inte anledning alt frångå förslaget i lagrådsremissen. 2§ Paragrafen bör enligt min mening ändras i enlighet med lagriidelsförslag. Tidsfrislen för att framställa ersättningsanspråk börlämpligen ulgå i samband med ett årsskifte. Jag finner därför inle anledning atlfrångå förslaget att ersättningsanspråk skall framslällas före uigången av år1989. 1 övrigt bör paragrafen, dock med en redaktionelljämkning, ändras i enlighel med lagrådets förslag. Lagrådet tar upp frågan om förbud mot ändring lill detsämre av beslut när talan om ersättning förs ifastighetsdomstolen. Enligt lagrådet får fastighetsdomstolen lill följd av den processuellagrundsaisen Prop.1984/85:107 167 om förbud mot ändring till det sämre inte anses ha möjlighelatt besluta om lägre ersättning fiskerättshavare som har väckt talan viddomstolen. Som skäl för detta anger lagrådet aU kammarkollegiet saknarmöjlighet att föra talan inför domstol mot fiskerislyrelsens beslut. Fall dären administrativ myndighet förhandlar och fattar beslut om ersättning men medmöjlighet domstolsprövning förekommer även inom andra områden. Jag tänkerhär på ersättningsfrågor som handläggs t.ex. enligt jordabalken ochnaturvårdslagen (1964:822). I sådana fall anses domstolen principiellt obundenatt fatta beslut om lägre ersättning än vad myndigheten har kommit fram till.Detta beror bl. a. på att myndighelen företräder staten som avtalspart och attmyndighetens beslut således är alt jämställa med elt partsbesked. Sammaförhållande bör gälla på det nu akluella området. Åven om man enligt min meningbör utgå från att del i allmänhel inte finns anledning atl sänka den ersättningsom har beslutat, får därför domstolen anses vara principielltobunden atl fatta ell beslut i sänkande riktning. Vad jag nu har anfört medför molsvarande principiellaobundenhet för kammarkollegiet. I övrigt inslämmer jag i vad lagrådet har anfört ochförordar att paragrafen ändras i enlighet med lagrådets förslag. En redaktionell jämkning bör göras i lagförslagel. 7§ Jag inslämmer i lagrådets förslag. 2 Upphävande av vissa författningar Under utredningen av lagstiftningsärendet har framkommitall samlliga ärenden enligt lagen (1950; 599) om ersällning för mistad fiskeräiiär slutligt avgjorda. Nyssnämnda lag samt lagen (1956:215) angående utsträckttillämpning av lagen (1950:599) om ersättning för mistad fiskerätt m.m. saknardärför betydelse och bör upphävas. Vad som har sagls gäller även lagen(1967; 193) angående tillämpning av lagen (1950:599) om ersättning för mistadfiskerätt m. m. beträffande fredningszoner i . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen föreslår 1984/85:107 168 delsatl antaga de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar, delsatt antaga inom upprättade förslag till 3. lag om upphävande av lagen(1950:599) om ersättning för mistad fiskerätl m.m., 4. lag om upphävande av lagen(1956:215) angående utsträckt tillämpning av lagen (1950: 599) om ersättningför mistad fiskerätl m. 5. lag om upphävande av lagen(1967; 193) angående tillämpning av lagen (1950:599) om ersättning för mistadfiskerätt m. m. beträffande fredningszoner i . Medhänsyn till den enkla beskaffenheten av lagförslagen 3-5 anser jag att någotyttrande från lagrådet inte behöver inhämlas över dem. 4 Anslagsfrågor för /86 1984/85: 100 (bil. 11 s. 59) har regeringen föreslagil atl, iavvaktan på särskild proposition i ämnel, för /85 underanslagsrubriken till strandägare för mistad fiskerätt m. m. beräknaett belopp av . Jaganhåller att nu få anmäla denna fråga. Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m. m. 1983/84'Utgift 1984/85'Anslag 1000 1985/86 Förslag 3000000 'Anslaget Ersättning till strandägare för mistad fiskerätt m. m. 1min anmälan protokollet i detta ärende redovisade jagmina förslag till hur och i vilka fall ersättning bör kunna lämnas lillfiskerättsägare när handredskapsfisket blir frilt för allmänhelen i vattnenlängs m.fl. vatten. Jag föreslog därvid bl.a. alt ersättningför inkomslbortfall skall bestämmas i pengar att betalas ul på en gång ellerges i form av bidrag till fiskevård eller som andra åtgärder som främjarfritidsfisket (avsnitt 2.4, 2.7 och 4.2). 1 fråga om handläggningen aversättningsfrågor förordade jag all skall besluta för statensräkning efter att ha förhandlat med dem som har framställt ett anspråk (avsnitt2.5). För adminislralion bör i första hand utnytt- 1984/85:107 169 jassådan personal som på uppdragsbas sysslar med ulredningar i vattenmål men somhar brist på arbetsuppgifter. Slatenskoslnader för ersättningar, ifrågavarande fiskevårdsbidrag och fiskeristyrelsensadminislralion bör läckas från anslagel Ersättning till strandägare för mistad fiskeräiim. m. Anslagels benämning bör i fortsättningen vara Ersättning för intrång ienskild fiskerätt m. m. Jag beräknar de sammanlagda årliga koslnaderna till 5milj. Jag räknar dock med att koslnaderna under detförsta året kommer atl begränsas 3 milj. kr. Finansieringen härav bör skegenom atl 2,5 milj. kr. avräknas anslaget Bidrag lill fiskevård m.m., som jag iannal sammanhang kommer alt anmäla för regeringen. Resten bör avräknasbidragsramen för turist- och rekrealionsanläggningar av riksintresse under anslagelSlöd till turism och rekreation. Delankommer på regeringen eller efler regeringens bemyndigande atlbesluta om de särskilda föreskrifter som kan behövas för handläggningen m.m. avnu ifrågavarande ersättnings- och bidragsärenden. Jaghemställer alt regeringen föreslår atttill Ersättning för intrång i enskild fiskerält m. m. för budgetårel 1985/86anvisa ell förslagsanslag av . Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslular all genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har laglfram. 1984/85:107 170 Proposition ........................................................ .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... 1 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 5 1 Inledning ......................................................... .... 5 2 Allmän motivering ........................................... .... 5 2.1 Allmänna utgångspunkter....... 5 2.2 Ändringar i lagen om rätt tillfiske .................. 10 2.3 Principerna för ersättning ............................... 11 2.4 Betalningen av ersättningen .......................... 16 2.5 Fiskerislyrelsens handläggningav ersättningsfrågor 16 2.6 Domstolsprövningen av ersätlningsfrågor........... .. 19 2.7 Det statliga stödet till frilidsfisket.................... .. 20 3 Upprättade lagförslag ........................................ 21 4 Specialmotivering ............................................ 21 5 Hemställan ..................................................... 27 6 Beslut ........................................................... 27 Bilaga1 Departementspromemorian (Ds Jo 1984:3) Frill handred skapsfiske ............................................. 29 Bilaga2 Remissammanställning ........................... 66 Bilaga3 De remitterade lagförslagen .................. 146 Uidragav lagrådets protokoll ........ 149 Utdragav prolokoll vid regeringssammanträde . 1 Anmälan av lagrådsyttrande ............................. 164 2 Upphävande av vissaförfattningar ..................... 167 3 Hemställan ..................................................... 167 4 Anslagsfrågor för budgetåret1985/86 ................ 168 5 Beslut ........................................................... 169