prop · G8039 · 1984-12-31 00:00:00 — ombasenheten vid taxering; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås en sådan ändring av gällande beslämmelser att denindexuppräkning av basenheten som lillämpades taxeringsåren 1980-1983 inteautomatiskt sker inför . Åtgärden syflar till att etl senarebeslut angående basenheten vid denna taxering skall kunna tillämpas även ifråga om skattskyldiga med s. k. brutet räkenskapsår. 1 1984/85. Prop.1984/85:9 2 Lag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet Härigenomföreskrivs att 1-3 §§ lagen (1977: 1071) om basenhet' skall ha nedan angivnalydelse. Basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomslskallfastställes av regeringen före utgången avseptember månad. Basenhet enligt 10 § I mom. la-.gen (1947:576) om statliginkomstskall fastslälles av regeringen före ulgångenav seplember månad. Basenhetutgör för varje laxeringsår ett belopp som moisvarar multipliceratmed årels jämförelsetal. Basenheten avrundas nedål fill helt hundratal kronor. Basenhet ulgörför varje taxeringsår ett belopp som motsvarar basenheten för taxeringsåret1987 multiplicerad med årets jämförelsetal. Basenheten avrundas nedåt kronor. Jämförelsetaletför taxeringsåret är del lal som anger förhållandet mellan det allmännaprisläget före laxeringsåret och augusti månad år1984. Därvid skall förändringarna i det allmänna prisläget beräknas medbortseende från indirekta skaller, lullar, avgifter och ändringar i energiprisersamt lillägg göras för subventioner. Jämförelsetaletför taxeringsåret är del lal som anger förhållandel mellan del allmännaprislägel i augusli månad före taxerings-;lrel och augusti månad år1985. Därvid skall förändringarna i del allmänna prisläget beräknas medbortseende från indirekla skaller, tullar, avgifier och ändringar i energiprisersamt tillägg göras för subventioner. Dennalag träder i kraft och lillämpas försia gången vid 1987 årstaxering. Basenheten vid denna taxering skall vara . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1982 - Senasle lydelse1982:418. ' Senaste lydelse 1983: 1048. " Senaste lydelse 1982:418. 1984/85:9 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , , ,R. , , , , Propositionom basenheten vid taxering Genomlagstiftning (prop. 1978/79: 195, KU 39, rskr 359, KU 1979/80: 1, rskr2, SFS 1979:933) infördes i regeringsformen elt förbud mol retroaktivskattelagstiftning. Denna regel medför atl allmänna ändringar av inkomstbeskattningeni vissa fall inte kan träda i tillämpning samiidigi i fråga om allaskattskyldiga. Inkomsttaxeringenelt visst år avser inkomslema (beskattningsåret), vanligendel närmasl föregående kalenderåret. I vissa fall kan beskattningsåret emellerlidomfatta en annan period. kan ha börjat än viddel föregående kalenderårets början. Förbudet mot retroaktiv skattelag innebärall en lagändring som medför höjning av beskaltningen inte får tillämpasbeträffande inkomsler som redan uppburils. Hinder föreligger visserligen inteall tillämpa de nya reglerna på inkomster som uppbärs senare underbeskattningsåret. Vissa allmänna beskaltningsregler, däribland skatteskalornaför den statliga inkomstskatten, kan emellertid inte tillämpas särskilt på inkomslernaunder viss del av beskattningsåret. Resullatet blir då atl de nyabestämmelserna inte alls kan tillämpas vid laxeringen. Somexempel på verkningarna av reglerna kan framhållas alt det beslul om sänkningav basenheten jämfört med tidigare beslut och minskning av de tidigarebeslutade marginalskatlesänkningarna som fattades höslen 1983 inte kan börjatillämpas vid samma laxering i fråga om alla skattskyldiga. Molsvarande gällerden höjning av den slatliga inkomstskallen som beslutats isyfte alt finansiera höjning av barnbidraget och andra familjepolitiskaåtgärder. Jagämnar nu framlägga ell förslag i syfte atl hindra att molsvarande problemuppkommer vid laxering. 1984/85:9 4 Somnyss nämnts sammanfaller beskattningsåret vanligen med kalenderårel. Så är alllidfallet beträffande inkomstslagen tjänsl. kapital, tillfällig förvärvsverksamhetsamt schablontaxerad en- eller tvåfamiljsfastighet. 1 fråga om inkomslslagenjordbruksfastighet och rörelse samt inkomsi av konventionellt taxerad annanfaslighet eller annan faslighel som ägs av allmännyuigt bostadsföretag ellerbostadsrättsförening kan beskattningsåret avse annan period än kalenderåret.Använder den skattskyldiga annat räkenskapsår än kalenderår skall nämligendetta också användas vid beskattningen. Möjligheternaatt använda andra räkenskapsår än kalenderår regleras för bokföringsskyldiga i12 § bokföringslagen (1976: 125), för enskilda jordbrukare i 8 §jordbruksbokföringslagen (1979: 141) och för övriga fall i anvisningarna till3 § kommunalskattelagen (1928:370). Bestämmelserna innebär i huvudsakföljande. Räkenskapsårskall normall omfatta . Annal räkenskapsår än kalenderår (bruteträkenskapsår) skall omfalla liden den I maj-den 30 april, den 30juni eller den I september-den 31 augusli. När verksamhel påbörjas ellerräkenskapsår läggs om får räkenskapsåret förkortas eller utsträckas . Förkortning av räkenskapsårel kan också ske när verksamhetenupphör. Om synneriiga skäl föreligger kan annan tolvmånadersperiod än de nyssangivna få användas som räkenskapsår. Vidtaxeringen ett visst år sker beskattning för det beskattningsår som har slulal närmaslföre den under taxeringsåret. I uppbördslagen (1953: 272) används även begreppelinkomstår, varmed avses kalenderåret före taxeringsåret. Detta sammanfalleralltså i slor ulslräckning - l.ex. beträffande inkomst av ijänst - medbeskattningsåret men kan också avvika därifrån. Vadnu sagts innebär atl taxeringen etl visst år kan avse ett beskattningsår somhar börjat än inkomståret. Särskilt är detta fallet när enverksamhet har startals och möjligheterna till föriängning av räkenskapsårelhar ulnyttjats. kan den skatiskyldige beträffande annan inkomsttaxeras för närmast föregående kalenderår. Innebördenav det nu sagda kan belysas med följande exempel. Vidtaxeringen kommer det stora nerialel skattskyldiga ;ilt beskallas försina inkomster under . En skattskyldig som bedriver en rörelsemed räkenskapsår den 1 maj-den 30 april kommer emellertid såvitt avser denna förvärvskälki;itl beskattas för inkomsternii under beskallningsårel den 1 maj 1985-den 30april 1986. Är det fiåg;i om en nystartad rörelse kan riikenskapsåret och dårmedbeskaiiningsiirel om- Prop.1984/85:9 5 falla liden den 30 april 1986. 1 dispenslall- t. ex. om riikenskapsåret tillåtits börja - kan bcsk;ittningsårelt.o. m. ha börjat ännu tidigare. Skattskyldig som bedriver flera verksamheter skall anvånd;isamma räkenskiipsår för samtliga om inte dispens meddelas. Delta hindrar emellertidinte alt beskattning vid samma taxering kan ske för olika beskattningsår. Den skatiskyldigekan ju nämligen - förutom inkomsten från en näringsverksamhet med brutet riikenskapsår- även ha inkomst av tjänsl eller annan inkomsi som alllid skall beskattas medkalenderår som beskattningsår. Denna inkomst kan utgöra allt från en helt obelydligdel av den samlade inkomsten till den helt dominerande delen därav. Retro;iktivitctsförbudel innebiir att skall eller avgiftinte får tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifl. som gällde när denomständighet intriiffade som iillösic skattskyldighet. Nya regler som innebär skalte-skärpningfår dock enligt elt undiintag från huvudregeln tillämpas från den dag dåregeringen eller elt riksdagsutskott har lämnat förslag lill sådana regler tillriksdagen. Med förshig från regeringen likställs ett meddelande i en skrivelse atlett sådant förslag är att vänta. Som lidigare nämnts beslöts (prop. 1983/84:69. SkU 17, rskr 107, SFS 1983: 1047-IO.M)) ändringar av den statligainkomstskatten. Besluten innebar alt de marginalsk;itlesänkningar sombeslutals begränsades, liksom uppriikningen av basenheten som liggertill gmnd för skalorna för den statliga inkomstskatten. Besluten avsåg , dels taxeringsåren fr. o. m. 1986. vilket iilltså för deflesta skattskyldiga motsvarar kalenderåren 1984 resp. 1985. Under våren 1984har - som lidigare nämnls - beslut fallals (prop. 1983/84:150 bil. SkU 50. rskr395. SFS 1984: .<45) om en höjning av inkomstskatten i syfte atlbidra till finansieringen av ålgiirder inom fiimiljepolitiken. Höjningen skalltillämpas första gången vid taxering. Med hånsyn till förbudet mot retioiiktiv lagstiftning hardet inte ansetts möjligt att göra dessa skattehöjningar fullt ul tillämpliga påskattskyldiga med bcskatlninpsår som redan hade börjat. För dessa måste alltsåde tidigare beslutade skaltereglerna gälla, vilkel innebären liigre skatl.Eftersom skilda skatteskalor inte kan tilliimpas för olika delar av inkomstenunder elt år blir de förmånligare reglerna tillämpliga på alla deras inkomstersom las lill beskattning vid dessa laxeringar, även om en del av inkomsten hiinförsig till en förviirvskälla för vilken kalenderåret ulgör beskattningsår.Reglerna om sambeskiittning av makars B-inkomster har vidare gjort det ntnlvändigtatt tilliimpa de iildre reglerna på båda makarna, om de skall tilliimpas lör enav dem. Del har varit adminislralivt omöjligt all ha ett system diir det ivarje fiill skulle prövas om en otillåten retroakli-viiel uppkom cenom s;mibeskattningen. Del iir redan från administrativ synpunkt olyckligl altskilda skatteskalor måsle tilliimpas vid en och samma laxering. 1984/85:9 6 visockså genom att det för varje skatlskyldig måsle fastställas vilken skala somskall tillämpas. Men resultatet är också högst otillfredsställande från materiellsynpunkt. Genom atl de äldre reglerna lillämpas på all inkomsi underbeskattningsåret kan en person som har sin allt övervägande del av sin inkomstfrån en förvärvskälla med kalenderår som beskattningsår bli lindrigarebeskattad därför atl han har en obelydlig inkomsi från en förvärvskälla med bmtelräkenskapsår. I sammanhanget kan det finnas anledning alt erinra om atl beslulsom innebär sänkningar av skallen kan tillämpas fullt ut även på förvärvskällormed brulel räkenskapsår. Somframgått av del föregående kan vissa skallskyldiga vid taxering ha ettbeskattningsår som har börjal , medan det sloraflertalet skattskyldiga har etl beskattningsår som sammanfaller med kalenderåret1986. Detta innebär enligt huvudregeln att varje beslul som innebär höjning avskatten i jämförelse med nu föreliggande lagstiftning inte kan tillämpas ifråga om alla skattskyldiga vid taxering. Undantagsregeln gör dock attmöjligheten ännu kvarstår. Nuvarandelagstiftning innebär i fråga om indexregleringen av skalleskalorna attbasenheten som ligger till grund för skalorna lagts fast genom särskilda beslutför taxeringsåren 1984-1986 saml att för åren därefter automatisk uppräkningsker på gmndval av förändringar i det allmänna penningvärdet med vissajusteringar. Basenheten gmndas på prisutvecklingenmellan . Systemetinnebär alltså att skatterna vid taxering, som i slor utsträckning tasut som preliminär skatt inkomster, bestäms av prisutvecklingenunder en betydligt fidigare period. Kriiik har också -bl.a. från stabiliseringspoliliskautgångspunkter - riktals mot etl automatiskt verkande system av det slag som -med vissa jusleringar tillämpades taxeringsåren 1980-1983. Detär inte möjligt att nu ta slutlig ställning till basenheten vid 1987 årstaxering. Beslut i denna fråga kan fattas först när de ekonomiska förhållandenaunder kan bedömas med betydligt större säkerhet än som f. n. ärmöjligt. Denlagtekniska möjlighet som då står till buds är all nu fatta etl beslul sominnebär att basenheten (.) gäller även för taxeringsåret1987. Retroaklivitetsförbudet hindrar då inte atl elt senare ställningstagandetill basenhetens storiek vid taxering då också kan tillämpas påsamtliga inkomsttagare. Förslagetinnebär ändringar i 1-3 §§ lagen (1977:1071) om basenhet. Lagförslaget är av såenkel beskaffenhet atl lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 1984/85:9 7 Jaghemsläller atl regeringen föreslår atl antaga ett inom finansdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1977:1071) om basenhet. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslular att genomproposition föreslå atl anlaga det förslag som föredraganden harlagt fram.