prop · G803108 · 1984-12-31 00:00:00 — Atlförfarandel föruisäuer medverkan av reslilu-Uonsmyndigheierna markeras ocksägenom att del i den egentliga avräk-ningsbeslämmelsen (3 § första slyckel)föreskrivs all kronofogdemyndighelen skall avräkna, efler underrättelse frånden myndighel som skall göra utbetalningen. Alt avräkningsförfarandel för all bli raiionelli ochlönsami i slor ulslräckning lorde komma all bedrivas med hjälp av ADB behöverenligt promemorian (s. 72) inle medföra a» ADB-användningen regleras i den nyalagen utan behövliga bestämmelser härom kan tas in i en förordning. De närmareöverväganden om ADB-användning som krävs bör enligt promemorian göras i ellsenare skede, l.ex. i samband med den fortsatta beredningen avskalleindrivningsulredningens belänkande (Ds Fi 1983:4) Ulsökningsregislerlag. Remissinslanserna har inle haft några direkla invändningarmol promemorieförslagel i denna del. Som framgår av vad jag förul sagi(avsnill 4.1) har flera remissinslanser dock framhållit viklen av altutbetalningarna sker med skyndsamhet och att kommunikationen medkronofogdemyndigheten inle får fördröja utbetalningarna till dem som inle harnågra skulder. Några remissinstanser anser att mindre utbetalningar bör kunnagöras ulan kommunikation med kronofogdemyndigheten och atl del således börfinnas en beloppsgräns. För egen del får jag anföra följande. Jag instämmer i synpunkten att avräkning inte bör görasnär fördelen med avräkningen inte står i rimlig proportion till kostnaderna förförfarandet. Utbetalning av mindre belopp bör således i vissa fall kunna görasutan Prop.1984/85:108 51 föregåendekommunikation med kronofogdemyndigheten. Det är emellertid inte möjligt atl ilagen ange en viss beloppsgräns. Kostnaderna för förfarandet blir nämligenberoende av hur den erforderiiga kommunikalionen mellanrestitutionsmyndigheten och kronofogdemyndighelen kan ordnas. När avräkningengenomförs helt maskinellt med ADB kan det löna sig att ta med även mycket småbelopp i avräkningsförfarandet. Enligt min mening bör avräkningsförfarandetemellertid inte begränsas till sådana fall då avräkningen kan genomföras medADB. Jag ålerkommer strax lill frågan hur den erforderiiga kommunikationenmellan resUtulionsmyndig-helen och kronofogdemyndigheten bör ordnas när delgäller de olika Ulbelalningar som enligt vad jag förul sagt bör ingå iavräkningsförfarandet. 1 de fall då avräkningen inle kan genomföras med ADB ärdel svårt all nu beräkna kostnaderna för förfarandet och koslnaderna kandessulom variera när del gäller ulbelalningar av olika slag, beroende på hurförfarandet i varje särskilt fall kan ordnas. I överensstämmelse med vad somföreslagits i promemorian anser jag därför att regeringen, eller den myndighetsom regeringen bestämmer, bör kunna föreskriva i vad mån utbetalning skall fågöras utan underrättelse lill kronofogdemyndigheten. I lagen bör enligt minmening anges att avräkning får underlåtas om kostnaderna föravräkningsförfarandet kan antas bli slörre än vad som är förenligl med detallmännas ekonomiska intressen. En sådan bestämmelse behöver enligt min meningkompletteras med verkställighelsföreskrifier som närmare anger förutsättningarnaför bestämmelsens lillämpning. För att markera della anser jag del lämpligl atldet i lagen också anges all närmare föreskrifter meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. Jag anser alt den av mig förut föreslagnabestämmelsen, enligt vilken avräkning får underlåtas i vissa anståndsfall, börsamordnas med den nu föreslagna undantagsbestämmelsen. Bestämmelserna om ivilka fall avräkning får underiåtas har tagits in i 3 § i mitt lagförslag. Avräkningslagensbestämmelser riktar sig givetvis inte bara lill kronofogdemyndigheterna, somskall besluta om avräkning, utan även de utbetalande myndighelerna, sominle får belala ut mer än vad som återstår efter föreskriven avräkning. Detlakommer i mitl lagförslag till ullryck genom all del i 2 § andra meningen anges,atl endast vad som överstiger del allmännas fordran får betalas ut. Lagenförutsätter således alt myndigheten innan den gör en utbetalning antingen pånågot sätt undersöker huruvida betalningsmottagaren är restförd hos kronofogdemyndigheteneller på någol säll underrättar kronofogdemyndigheten om den förestående utbetalningen.Enligt min mening behöver lagen inte innehålla några bestämmelser om detta.Det bör vara tillräckligt att regeringen eller den myndighet regeringenbeslämmer genom verkställighetsföreskrifter förordnar om hur kommunikationenmellan myndigheterna skall ordnas. Härav följer också att jag delaruppfattningen att användningen av ADB inle bör regleras i lagen. Prop.1984/85:108 52 Åven om kommunikationen mellan myndigheterna således intebör regleras i lagen kan det vara lämpligt all i detta sammanhang lämna enöversiktlig redovisning för de förutsåtlningar som enligt min bedömning bör fåbetydelse för verksiällighetsföreskiifternas utformning. Av vad jag förut sagtframgår att jag anser att skilda förtaranden kan komma att användas i fråga omolika slags utbetalningar. Jag kommer därför i det följande atl var för sigbehandla de olika ulbelalningar som skall ingå i avräkningsförfarandet. Vad jagdärvid anför grundas bl.a. på synpunkter och uppgifter som underlagstiftningsärendets beredning framförts av RSV och generallullslyrelsen.Innan jag går in på denna redogörelse vill jag dock först nämna följande. är samlliga kronofogdemyndigheteranslutna till exekutionsväsendets system lör automatisk databehandling(REX-systemet). 1 etl betänkande (Ds Fi 1983:4) harskatteindrivningsutredningen lagt fram förslag till en utsökningsregisleriag,som innehåller bestämmelser om detta personregisler. Enligt förslagel skallregistret benämnas utsökningsregistrel. Belänkandel har remissbehandlals ochdel år min avsikl au lägga fram förslag lill författningsreglering avuisökningsregislrel så au denna kan träda i kraft senasl när avräkningslagen skallträda i krafi. 1 förslaget lill ulsökningsregislerlag behandlas bl. a.frågor som gäller avräkningsförfarandet. Utsökningsregistrel, som förs medhjälp av ADB, kommer bl. a. all innehålla uppgifl om de skatte- ochavgiftsfordringar som överlämnals lill kronofogdemyndigheterna för indrivning.Registret är med andra ord väl lämpat som ett hjälpmedel iavräkningsförtärandet, antingen på så säll all en reslituerande myndighelsdataband med uppgifter om förestående ulbelalningar samkörs med utsökningsregistreleller på del sället alt en restituerande myndighel genom terminalåtkomst Ulluisökningsregislrel före utbetalningen kan kontrollera om någon avräkningsbarmotfordran finns eller inte. Mitt förslag till författningsreglering av utsökningsregistrelkommer därför alt innehålla en beslämmelse om att uisökningsregislrel fåranvändas i avräkningsförfarandel. Jag utgår sålunda från att de myndigheter somhar ADB-regisirering och är inkopplade i terminal-system skall kunna tillämpaavräkningsbeslämmelserna med dessa hjälpmedel. Som framgår av min följanderedogörelse får avräkningen i andra fall grundas på ålgärder. 4.5.2 Utbetalningar enligt UBL När del gäller dessa ulbelalningar bör man skilja mellanåterbetalning av överskjutande preliminär skatt och andra ulbelalningar. Numeraår alla kronofogdemyndigheter anslulna lill REX-sysiemet och avräkning enligtden nya lagen från återbetalning av överskjulande preliminär skall bör kunnagöras genom samköming av skattemyndigheiernas och kronofogdemyndigheternasregister på i princip samma sätt som tillämpats i Prop.1984/85:108 .5.1 fråga om kronofogdemyndigheter anslutna lill REX-syslemet.Skillnaden blir främst att ytteriigare fordringar skall avräknas frånrestilutionen. När det gäller andra utbetalningar enligt UBL sänderlänsstyrelsen, eller i vissa fall den lokala skattemyndigheten, nuunderrättelse om utbetalningen till kronofogdemyndigheten, som undersöker omdet finns skuld som skall avräknas. skall meddela resultatetav undersökningen lill utbetalningsmyndigheten, dvs. länsstyrelsen.Handläggningsli-den i detta förfarande kan beräknas lill . En sådanordning skulle i och för sig kunna lillämpas också i del nyaavräkningssysiemet. Jag anser emellertid att det bör vara möjligt att ändraförfarandet så atl utbetalningarna lill dem som inte har några skulder intealls fördröjs. Detla kan ske genom att via terminal tillutsökningsregistrel undersöker om den vilken utbetalningen skall ske har någraskulder för vilka avräkning skall göras. Endasl om så är fallet behöverskriftlig underrättelse om ulbeialningen sändas vederbörandekronofogdemyndighel. 1 övriga fall kan utbetalning ske omgående. 4.5.3 Utbetalningar enligt A UL Vid utbetalningar enligt AUL bör man enligt min meningockså kunna lillämpa den av mig förordade metoden med lerminalkonlroll. såatt skriftlig underrättelse om ulbeialningen endasl behöver sändas i fall dåavräkning är aktuell. 4.5.4 Utbetalningar enligt lagen om .sjömansskatt Enligi 6§ lagen om sjömansskall behandlas ärenden angåendesjömansskall av RSV. nämligen av verkels sjömansskaltekonlor och av en nämndinom verket, sjömansskaltenämnden. Utbetalningarna verkställs dock avlänsstyrelsen i Göieborgs och län. Vid reslilulion av sjömansskallöversligande ett belopp om I . skall avräkning göras med lillämpning avbeslämmelserna i 68§ 3 och 4 mom. UBL. I sådana fall sänds därför underrättelselill kronofogdemyndighelen. Åven i dessa fall anser jag all man bör kunnalillämpa meloden med lerminalkonlroll. 1 elt senare skede kan det bli aktuelltall genomföra avräkningen genom samköming av sjömansskalleregislrel ochuisökningsregislrel. 4.5.5 Utbetalningar enligt LPP lillämpas den ordningen vid reslilulion av punktskatteratt RSV sänder underrättelse lill kronofogdemyndigheten om reslitutioner avseende300 kr. Om RSV inle mottagit besked utbelalasbeloppet lill den skaltskyldige. Åven när det gäller utbetalningar enligt LPPanser jag att det vid avräkningslagens införande bör vara möjligl atl lillämpameloden med lerminalkonlroll. Prop.1984/85:108 54 4.5.6 Utbetalningar enligt ML är alla kronofogdemyndigheter anslulna lill REX-syslemel och avräkning enligi 49§ ML från alerbeialning av mervärdeskall görsf.n. maskinelll genom samköming av cenirala skatteregislret och REX-regisl-retenligt en metod som medför att ålerbelalningar. som inle kan bli föremål föravräkning, inle fördröjs (jfr avsnill 4.1). När avräkningslagen kan Iräda ikrafl bör således den använda meloden kunna användas också vidavräkning enligi den nya lagen. 4.5.7 Utbetalningar enligt A VGL Enligi AVGL svarar RFV för den nuvarande avräkningen vidalerbeialning av arbelsgivaravgifter. RFV har regisleransvarel för del s. k.arbelsgi-varregislrel, vilket används för debitering och uppbörd avarbelsgivaravgifter. Med uppbörd avses även alerbeialning och avräkning enligiAVGL. RSV har ansvaret för utveckling och underhåll av regislrel men databearbetningarnautförs på länsstyrelsernas dataenheter med i län somregisterförare. Avräkning enligt AVGL har , såvitt gäller avräkning motfordringar hos kronofogdemyndigheter som varil anslutna till ,genomförts vid återkommande samkörningar mellan della regisler ocharbetsgivarregistret. Alla kronofogdemyndigheter är anslulna lillREX-systemet och avräkning enligt den nya lagen bör därför kunna ske genomsamköming i huvudsak på del säll som lillämpas. 4.5.8 Utbetalningar enligt den nya lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare () Lagen, som Iräder i krafl den , innebär bl.a. alt uppbörden av arbetsgivaravgifler samordnas med uppbörden av källskattoch alt arbetsgivaravgifterna kommer atl registreras i del centralaskatteregislret. Med hänsyn härtill torde det i och för sig finnas möjligheterall ordna avräkningsförfarandel genom samköming ungefär på del säll som jagbeskrivit när det gäller avräkning från återbetalning av mervärdeskatt. Det nyauppbördssystemei för arbetsgivaravgifler antas emellertid medföra alt antaletreslitutioner blir ringa och därför är del enligt RSV inte motiverat allutarbeta syslem för maskinell avräkning. Den av avräkningslagen betingade kommunikationenmed kronofogdemyndigheterna lorde därför få ordnas på annat sätt åtminstonetills närmare erfarenheter av del nya uppbördssystemei vunnits. Eflersomresiiiuiionerna skall ankomma på länsstyrelserna, bör man kunna tillämpa den avmig förul angivna meloden med terminalkontroll. När det gäller dessa utbetalningar måste man skilja mellanulbelalningar s. k. kreditimportörer och utbetalningar till s. k.kontantbetalare. Prop.1984/85:108 55 liga utbetalningar på tullområdet går genomgenerallullstyrelsen. 1 generallullstyrelsens ADB-regisler registrerasemellertid bara ulbeialningarna lill kreditimportörerna. Av ett totalt antalulbelalningar om ca 22 000/år avser endast ca 550 utbetalningar till konlantbetnlarc.Enligt vad jag criärit från RSV och generaltullslyrelsen bör den föravräkningsförfarandel nödvändiga kommunikationen mellan generallullstyrelsenoch kronofogdemyn-dighelerna vad gäller kredilimporlörerna kunna ordnas på detsiitlet all generallullslyrelsen lill RSV översänder band med uppgifier om dehos generallullslyrelsen registrerade kreditimportörernas namn. Genom samkömingav detla band och utsökningsregistrel tas del därefter fram en lista över dekredilimporlörer som förekommer som gäldenärer i uisökningsregislrel. Lislanbehöver inle innehålla uppgifter om skuldbelopp men skall ange aktuellkronofogdemyndighets adress och telefonnummer. Lislan kan ordnas i alfabeliskordning eller i person- och organisationsnummerordning. Lislan sänds tillgeneraltullstyrelsen som vid sina kommande utbetalningar kontrollerar huruvidabetalningsmottagaren förekommer i listan. Om så är fallet måsle vederbörandekronofogdemyndighel kontaktas för att avräkning skall kunna göras. Med dennamelod kommer utbetalningarna lill dem. som inle har några skulder, att kunnaske utan någon fördröjning. För all denna melod för kollalionering moluisökningsregislrel skall ge en lillfredsställande grund för avräkningslagenslillämpning lorde få förulsätlas all generallullslyrelsen översänder sill bandlill RSV minsl . När del är fråga om utbetalningar avslörre belopp kan del kanske också vara lämpligl atl kombinera meloden medsådana kontakter som. enligt vad jag strax kommer lill, bör kunna användas närdet gäller utbetalningar lill kontantbetalare. Utbetalningarna lill konlanlbelalare är som jag förulnämnl få. Kommunikalionen bör därför kunna ordnas så alt man före utbetalningper telefon kontaktar en kronofogdemyndighel för besked huruvida betalningsmottagarenhar avräkningsbara skulder hos någon kronofogdemyndighet, vilken i så fall fårkontaktas för genomförande av avräkningen. Övriga ulbelalningar kan göras ulannågon fördröjning. Om generallullslyrelsen skulle få lerminalålkomsl lill uisökningsregislrel,kan förfarandel givetvis ordnas på ett smidigare säll. Mot bakgrund av den av mig nu lämnade redogörelsen skalljag ta upp frågan om behovet av ändringar i registerförfallningar. Om det praktiska avräkningsförfarandet utformas ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som sagls i min redogörelsekrävs del. som jag redan anlyll. alt den kommande författningsregleringen avuisökningsregislrel Ulformas med beaklande av atl registret skall användasinte bara för verkställighet enligt UB utan också för avräkningsändamål. Tilldessa frågor får jag anledning att återkomma när jag anmäler förslag tillförfall- Prop.1984/85:108 56 Jag skall däremol nu la upp frågan om en ändring iskatleregisierlagen (1980: 343). I denna fråga har yttrande inhämlals fråndaiainspekiionen. Ellavräkningsförfarande, som i enlighel med mill förslag skall omfalla inle baraskalt enligt UBL och mervärdeskatt utan också andra skaller och avgifier, läcksinle av den ändamålsbeskrivning som f. n. ges i skatleregisierlagen. För alldel av mig föreslagna avräkningsförfarandet skall kunna lillämpas med hjälp avskalleregistren krävs sålunda atl skatleregisierlagen förses med ell tillägg omatl registren skall användas också för avräkning enligt den nyaavräkningslagen. Jag föreslår att en beslämmelse om detla tas in i I §skatleregisierlagen. Dei promemorian (s. 63 ff) redovisade övervägandena angående förfarandel vidavräkningen och lagförslagets bestämmelser om detta har lämnals ulan erinranav flertalet remissinslanser. Jag kan också för egen del i princip ansluta miglill promemorians förslag i denna del. Jag skall i del följande redovisa ivilka avseenden jag anser atl vissa ändringar och tillägg bör göras. 16§ promemorieförslaget föreskrivs alt avräkning beslutas av den kronofogdemyndighelhos vilken målet om indrivning av del allmännas fordran är anhängigt. 1 ettandra stycke i paragrafen föreskrivs att avräkning, om flerakronofogdemyndigheter är behöriga enligt nyssnämnda regel, skall beslutas avden kronofogdemyndighet som myndigheterna i samråd bestämmer eller som ulses avden kronofogdemyndighet i vars distrikt den har silt hemvist mol vilkenindrivning skall verkställas. Regleringen i paragrafens andra stycke syftarsåledes på det fallet att mål orn indrivning av det allmännas fordringar mot enoch samma gäldenär är anhängiga hos två eller flera kronofogdemyndigheter. RSVhar i silt remissyttrande framhållit alt samtliga kronofogdemyndigheter kommeratt vara anslutna till utsökningsregistrel när den nya lagen kan träda i kraftsaml att - så som registersystemet är konstruerat -samtliga allmänna mål mot enoch samma gäldenär alllid finns registrerade hos en enda kronofogdemyndighet.RSV föreslår atl del föreskrivs att avräkning beslutas av denkronofogdemyndighet hos vilken målet om indrivning av del allmännas fordran ärregistrerat. Föregen del får jag anföra följande. Detväsentliga är alt bestämmelsen klart anger vilken kronofogdemyndighel som haransvaret för avräkningsbeslämmelsernas lillämpning i det särskilda fallet.Såvitt jag har kunnat finna uppkommer det med hänsyn till vad RSV upplyst ingenoklarhet, om behörigheten atl besluta om avräk- 1984/85:108 57 ningges den kronofogdemyndighet som enligt registreringen i utsökningsregistrel ärtilldelad målet om indrivning av det allmännas fordran. Jag föreslår attbehörighetsregeln utformas i enlighet med detta. Den har tagits in ilagförslagels 5§. Frågaär slutligen huruvida det krävs några särskilda bestämmelser som svarar mot demsom tagits upp i 6§ andra stycket promemorieförslagel. Dessa beslämmelser harenligt promemorian (s. 95) föranletts av att allmänna mål mol en och sammagäldenär enligt nu gällande bestämmelser i (se 4 kap. 8 § UB) kan varaanhängiga hos olika kronofogdemyndigheter. Eftersom det trots detta i prakUkenförhåller sig så aU samtliga allmänna mål mol en och samma gäldenär alllid ärregistrerade som tilldelade en och samma kronofogdemyndighet, anser jag attdel inle behövs någon motsvarighet till de i 6§ andra stycketpromemorieförslaget upptagna beslämmelserna. 4.6.2Underrättelse innan avräkning görs Ipromemorian (s. 67 ff) diskuteras bestämmelserna i 15 § förvaltningslagen omunderrättelse och deras tillämplighet i fråga om avräkningsförfarandet. Enligtpromemorian bör emellertid avräkning få göras utan att den som åtgärden avserhar hörts och i promemorieförslagel finns en beslämmelse om detta i 7 § förstameningen. Denna bestämmelse har bara kommenterats av ett fåtalremissinstanser. Några av dessa ifrågasätter om inte denrestitutionsberättigade på någol sätl borde underrättas om att avräkning kankomma atl ske, åtminstone då det gäller väsentliga belopp. Det framhålls bl. a.att det är otillfredsställande om avräkning sker för eventuellt felaktigtrestförda skatter eller för skatter som är föremål för besvär. Genom enunderrättelse skulle den skatt- eller avgiftsskyldige få möjlighet att reageraom någon felaktighet föreligger. Föregen del får jag anföra följande. Detär naturligtvis önskvärt alt eventuella felaktigheter i fråga om del allmännasi utsökningsregistrel registrerade motfordringar kan rättas till genom att deskatt- eller avgiftsskyldiga så långt som möjligt får tillfälle att komma medpåpekanden innan etl beslut om avräkning meddelas. Redan av UB: s bestämmelserföljer emellertid all de skatl- eller avgiftsskyldiga regelmässigt kommer attfå tillfälle att komma med påpekanden angående skuldbeloppet innan avräkninggörs. I 4 kap. 12 § första styckel UB föreskrivs nämligen all underrättelse ommålel skall sändas till gäldenären med posten eller lämnas på annat lämpligtsätt innan utmätning sker samt att underrättelsen skall ske så lidigl allgäldenären kan beräknas få Ullräcklig tid atl bevaka sin rätl. Enligt 4 kap. 12§ andra styckel UB behöver gäldenären dock inle underrättas, om del föreliggerrisk alt han skaffar undan eller förstör egendom eller saken eljest är brådskande.Underrättelse behövs inle heller om gäldenären saknar känl hemvist och delinte har kunnat klariäggas var han uppehåller sig. 1984/85:108 58 Dei 4 kap. 12 § UB givna föreskrifierna avser både allmänna och enskilda mål. Iunderrättelser avseende allmänna mål anges den fordran som del allmänna ansersig ha. Underrättelserna innehåller också uppgifl om att överskjutandeskattebelopp kan tas i anspråk för betalning av del allmännas fordran inle baragenom utmätning ulan också genom "kvittning". Såsnart etl allmänt mål registrerats i kronofogdemyndigheiernas ADB-system skrivsunderrättelse om målet i regel ut automatiskt och expedieras till gäldenären.Underrättelse sänds därför regelmässigt också i de fall då underrättelse inlebehövs på grund av att saken är brådskande, Deti UB föreskrivna underrätlelseförfarandel medför således alt den skatt- elleravgiftsskyldige i regel kommer all bli underrättad om de motfordringar som kankomma att bli belalda genom avräkning och han ges därmed tillfälle alt framföraerinringar mot dessa. Det förhållandet att underrättelse enligt UB inte behövsom gäldenären saknar känl hemvist har ingen betydelse, eflersom särskildunderrättelse med anledning av en föreslående avräkning då inle heller skullekunna sändas. Del bör vidare märkas att en avräkning inte kan leda någonbestående föriust för den skatl- eller avgifisskyldige. Det belopp somavräknats finns alllid tillgängligt hos det allmänna. Så snart en felaktighetupptäcks kan därför vad som avräknats för mycket ålerbelalas. Som framgår av deförslag som jag lägger fram i det följande skall kronofogdemyndigheten rättafel som är till den skall- eller avgiftsskyldiges nackdel och återbetala vadsom avräknats för myckel jämte ränla. Detsagda kan synas tala för att det inte behövs några speciella beslämmelser omunderrättelse i fråga om avräkningsförfarandel. Alt texten på de blanketter somf. n. används för underrättelse enligt UB bör kunna förbättras och förtydligasmed tanke på avräkningsförfarandet är en sak för sig. Detbör emellertid uppmärksammas att det i UB föreskrivna underrätlelseförfarandelavser utmätning. Detla medför att underrättelse inte sänds till den som är ikonkurs eflersom utmätning då vanligen inte kan komma i fråga. Underrättelse sändsinte heller lill den som meddelats anstånd med belalningen av det allmännasfordran redan innan den registrerats hos kronofogdemyndigheten. Till detlakommer att reglerna i UB inle hindrar att avräkning kan göras innan den daglöpt ut, då den skatl- eller avgiftsskyldige enligt underrättelsen senast kanbetala för att undvika utmätning. Detla talar enligt min mening för attbeslämmelser om underriillelse las in i den föreslagna lagen så all alla skall-eller avgiftsskyldiga, som har en för kronofogdemyndighelen känd adress, blirtillsända underrättelse om fordringar som kan komma alt bli belalda genomavräkning. Bestämmelserna bör också innebära att elt beslut om avräkning inlefår meddelas förrän den utsatta betalningsdagen löpt ut. Enligt min meningfinns det däremol inte någon anledning att ålägga kronofogdemyndigheten enskyldighet att före avräkningen lämna underrättelse om restitutionsbeloppet. 1984/85:108 59