prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — framhäller betydelsen av atl regional musikplanering ochverksamhet vid regionala musikinstitutioner samverkar med amatörulövare,musikskolor, folkrörelser, studieorganisationer m.fl. Etl direkt inflytande ilänet över verksamhet och resurser grundad på en sådan samverkan är en garantisåväl för kvalitet som för mångfald. En förutsätlning för atl etl gott resultatska kunna uppnås är dessutom all tillräckliga resurser tillkommer, l.ex. Landstingeti anser att etl ökal regionall inflytande är nödvändigl fördet fortsatta musikpolitiska arbelel i länet. Del behövs enligt landstingetsmening en störte integrering av regionmusiken i länels övriga musikliv. Genomatt regionmusikerna utför störte delen av sill arbele inom elt begränsatgeografiskt område är del angelägel all man följer modellen ell landsting - enmusikavdelning. ÄvenÖrebro läns landsting finner del orimligl, att tvä slatliga organ som regionmusikenoch Rikskonserter på musikomrädet fortsälter att arbela parallelll på regionalnivå. Regionmusikensemblerna bör i alla prioriteringsöverväganden kunna ingåsom etl led i en integrerad regional musikpolilik. Regionernamåsle göras lillräckligt stora, för alt resurserna inte skall bli för smä ochleda till atl verksamheten slutar i provinsiell isolering, konstaterarHelsingborgs konsertjörening. RSAOpoängterar att ett eventuellt överförande av huvudmannaskapet för IRK och RMinte får vara ett mål i sig utan måste bli en konsekvens av en ulveckladregional musikpolilik. Poliliska ansvariga organ bör ge besked om viljan ochberedskapen för atl en regional musikpolitik finns. KLYSpåpekar atl praktiska svårigheter med genomförandet av regionaliseringen avregionmusiken kan göra all etl bibehållet statligt huvudmannaskap ärnödvändigt till dess att en samlad lösning kan åstadkommas. Kulturrådethar inle fört fram någon helhetssyn beiräffande länsmusik-planeringen anser SOR.Det centrala för elt regionalt musikliv är att stärka förutsättningarna för enlänssymfoniorkester eller länssymfoniorkesteror-ganisation. Ur denna kan man iperioder få gruppaktiviteter av olika slag. 1984/85:1 62 Ävenom man väljer all ha en regionmusikavdelning kvar som en egen gruppering i länel,bör detta emellertid ske med sikle på alt ensemblerna successivt och så snartsom möjligt skall bli en inlegrerad del av ett länsbaseral musikliv. KÖRSAMtillstyrker förslag om regionalisering av slörre delen av nuvaranderegionmusikens och Rikskonseriers resurser. I första hand bör landslingenerbjudas alt få disponera dessa resurser men även andra regionala huvudmän börkunna komma i fräga, l.ex. länsbildningsförbund, länsavdelningar av kommunförbundeieller särskilda stiftelser. Näraen Iredjedel av remissinslanserna, bl.a. regionmusiken, Rikskonserler,, Ålvsborgs läns landsling, kammun, är tveksamma till kullurrådels förslag atlsamordna och regionalisera regionmusiken och Rikskonserler och de förordar istället ett fortsatt slatligt huvudmannaskap för aniingen båda organisationernaeller för någon av dem. Flera av dessa remissinslanser framhåller atl uddagenrer har svårt alt göra sig gällande redan på riksplanet. Med regionen sombas lorde dessa svårigheter bli större. Liknande farhågor finns även beiräffandeförnyelse och utveckling av den musikaliska repertoaren och fortlöpande beställningarav kompositioner och artangemang. Statenhar ett ansvar pä musikområdet, konstaterar regionmusiken och Rikskonserter,och staten bör även i fortsättningen ha huvudansvarei för all de resurser somställs till musiklivets förfogande är av hög kvalitet och kommer allalandsdelar till godo. Regionmusikenförordar alt regionala musiknämnder och en central förvaltningsmyndighet förregionmusiken, med styrelse utsedd av regeringen, inrättas. Vid den cenirala myndighelenskansli bibehålls de stödfunktioner som behövs för atl administrera deregionala musiknämndernas verksamhel. Kansliels funklioner skulle i slort setlöverensstämma med dem som finns vid regionmusikens cenirala kansli ochförestås av en direktör. Länsmusiknämnderna skall fungera både som styrelse förlänets musikavdelning och som planeringsorgan för länets musikliv. Till länsmu-siknämndenknyts ell kansli som byggs upp genom en sammanslagning av regionmusikensregionkanslier och Rikskonserters regionkonlor. Rikskonserler utvecklas istället till elt centralt serviceorgan för hela landels musikliv med defunktioner som kulturtådet föreslagit för del centrala organel. Rikskonserterförordar däremot en fullständig sammanslagning av regionmusiken ochRikskonserter med ett bibehållet statligt huvudmannaskap. Det regionala ochlokala inflytandet över verksamheten bör säkerställas genom slyrelser ellernämnder, där regionala intressen har majoritet. Rikskonserters och regionmsikensnuvarande regionala enheter sammanslås till en gemensam organisation, för atldärmed säkerslälla en gemensam planering vilket ger slora fördelar ät samtligaregionala enheter. 1984/85:1 63 Somny ledningsfunktion på regional nivå föresläs att musiknämnder inrättas.Musiknämnden skall fungera som styrelse för de statliga resurser som finns inomregionen. Detla gäller bl.a. fast anslällda musiker, och annan personal, samlmedel för produktioner och projekl som inte ulförs av den fast anställdamusikpersonalen. Etl centralt organ bildas genom en sammanslagning avRikskonserters och regionmusikens nuvarande centrala enheter och har tilluppgift atl sköta vissa administrativa funklioner gentemot de regionala enhelernaoch att vara produktions-och stödorgan. Dess slyrelse skall utses avregeringen. Liknande åsikter framförs av ochStockholms läns bildningsförbund, vilka även konstaierar att det gynnsamma musikulbudeti Siockholm gör att regionmusikavdelningen i även i fortsättningenbör behålla sin blåsor-keslerprofil. Förändringarav huvudmannaskap från stat till landsling har alllid inneburit ökade kosinaderför framhåller landsting. När nu landstingen skär nerpä sin verksamhel, skall man inte överta huvudmannaskapet för ytterligareverksamhet. anser atl Rikskonserters verksamhel bör regionaliseras ochresurserna överföras lill länsvisa stiftelser. Dessa sliftelser skall förstärkadel outvecklade arrangörsledel. En del av Rikskonserter bör dock finnaskvar centralt som ett stödorgan. Däremoi avvisar kommunförbundei kulturrådetsförslag alt regionalisera regionmusiken. Risken för en successiv övervällringav kostnaderna på de nya huvudmännen är alllför slor. Vid regionalaförhandlingar kan det bli aktuellt alt kräva utfästelser frånprimärkommunerna, som då tvingas låsa resurser avsedda för det lokalamusiklivet. Man bör överväga atl låla orkesterinstitutioner och musikteairar fäöverta en del regionmusiktjänster i form av grundbelopp. Reslerande del av deni ulredningen skisserade basresursen tillförs del regionaliserade organelRikskonserter. Musikaliskaakademien förordar en sammanhållen organisalionsform för Rikskonserter ochregionmusiken. Enligt markerar den promemoria som har utarbetats avdirektörerna för Rikskonserter och regionmusiken tydligare än rapporlen konstnärligt motiverad ambilionsnivå. föreslår atl den tilltänktaorganisationskommittén skall beakta möjligheterna atl samordna förslagen ikulturrådets rapport med dem i promemorian. Nägol principbeslut att avvecklaregionmusiken bör ej fallas . bör ange former ochlidsplaner för detta. Det fortsatta regionala ansvarstagandet bör ske etappvisoch i form av försöksverksamheter. Länsbildningsförbundenhar länge fungerat som samråds- och informationscentral inom musikområdet,påpekar . Det är därför lämpligt att till dem överföra delikartade uppgifter, som ligger på . Därigenomskulle länsbildningsförbunden få en resursförstärkning, så att de bättre fyllerdenna funktion. 1984/85:1 64 villkorenför övertagandet bör kunna regleras i etl avtal mellan staten och Folkbildningsförbundetpå motsvarande sätl som del tänkta avlalet mellan staten och Landslingsförbundel.Liknande åsikter framförs även av länsbildningsförbunden i , ,och län saml läns landsting. förordar ell statligt huvudmannaskap för regionmusiken, däravdelningarna bör vara de regionala organisalionsde-larna. Regionkontorenslopas och resurserna överförs till avdelningarna. Alla avdelningar behöver enadministrativ chef, med framför allt producerande och säljande uppgifter.Centrala kansliet blir en mindre serviceenhet, med vissa samordnande funklioner.Beiräffande Rikskonserter förordar att etl centraltutvecklings- och stödorgan inrätlas. Rikskonserters regionkontor bör enligt förbundeldäremot överföras till resp. region lillsammans med övriga statliga resurser iform av en genom avtal värdebeständig minimibasresurs lill resp. region.Liknande åsikter framförs även av . TCO,och anser att siatenäven i fortsättningen mäste la ansvar för den riksomfattande musikpolitiken ochförordar ett fortsatt statligt huvudmannaskap i myndighetsform. Någonsammanslagning av regionmusiken och Rikskonserter bör inte ske. Däremot börvissa personella och ekonomiska resurser överföras från Rikskonserter tillregionmusiken. Ett centralt ledningsorgan för regionmusiken bör skapas med i storlsett samma uppgifier som det nuvarande kansliet och en styrelsesammansättningliknande nuvarande styrelse. Vissa frågor, l.ex. profileringsfrågor, skulledock kunna delegeras till de regionala organen. Inom varje region bör enmusiknämnd inrätlas. I nämndens uppgifter bör ingå atl behandla övergripandefrågor som rör verksamhelens inrikining och planering i stort, saml ekonomi ochbudget. förespråkar en sammanslagning av regionmusiken och Rikskonserterunder statligt huvudmannaskap bl.a. av ekonomiska skäl. Utvecklingsmöjligheteroch flexibilitet lorde bli betydligt störte i en sammanslagen organisationsamt arbetsmöjligheterna för frilansartisler öka. Den nya organisationen börledas av en slyrelse som lill sitt förfogande har etl centralt kansli. Istyrelsen skall regionala intressen tillförsäkras etl siarkt inflytande.Liknande åsikter framförs av . HTF-klubbenvid Rikskonserter anser att utredningens förslag medför uppenbara risker föralt personalens anställningsförhållanden försämras jämfört med ett bibehålletstatligt huvudmannaskap. Rikskonserters regionala organisation bör i ställethållas samlad enligt ungefär nuvarande mönster och även finnasunder statligt huvudmannaskap. Eventuellt krav på insyn och deltagande frånlandslingens sida borde även med denna organisalion kunna reglerastillfredsställande. EnligtMusikcentrum bör regionmusikens och Rikskonseriers cenirala 1984/85:1 65 funktionerkunna slås samman under statligt huvudmannaskap när del gäller vissaadministrativa moment. För regionmusikavdelningarna och rikskonsertersregionkontor är det lämpligl med regionalt huvudmannaskap. Skolmusikproduktionenbör dock ha elt kombinerat statligl-regionalt huvudmannaskap. FöreningenSvenska Tonsättare framhåller att en regionalisering av musikresurserna skullemedföra en regional isolering och förordar i stället det förslag till enriksomfattande musikorganisation med sammanhållet statligt huvudmannaskap, somlagts fram av direktörerna för Rikskonserter och Regionmusiken. Därigenom kanen riksomfattande spridning av nyskriven musik främjas. ÄvenSollefteå kommun ansluter sig till förslagen i direktörernas PM. Ett statligthuvudmannaskap för främsl regionmusiken är en garanii för att verksamhelenbedrivs vid en professionellt hög nivå. förordar att Rikskonserter och regionmusiken förändras mindredrastiskt än vad ulredningen föreslår. Förbundet anser all en central ledningbör bibehållas samt att regionala institutioner bör byggas upp. Kulturrådetföreslår en successiv överföring av huvudmannaskapel för regionmusiken ochRikskonserter genom förhandlingar mellan staten och varje enskilt landsting.Ett 10-tal remissinstanser, däribland och läns landsting,, och Musikcentrumstöder detta förslag. anser att organisationsförändringarna måste skesuccessivt med tanke på varje regions speciella förutsättningar. Av hänsyn tillpersonalen vid regionmusiken och Rikskonserter är det viktigt att arbetetskyndsamt kommer i gång och att realistiska tidsplaner fastställs. Detär angeläget med en snabb omvandlingsprocedur anser Musikcentrum. Arbetetdärmed bör kunna avslutas . Cirkaen tredjedel av remissinstanserna bl.a. , ett lO-tallandsting samt och kommuner avvisar kulturtädets förslag tillsuccessiv överföring och förordar i stället att ett centralt principavtalförst träffas mellan och staten. Några av dessaremissinstanser, bl. a. läns landsting, Folkbildningsförbundel ochGotlands kommunstyrelse anser atl omorganisationen sedan skall vara gemensamför samtliga landsting och ske vid etl tillfälle, så att landstingen inte kanspelas ut mot varandra medan , ,m.fi. påpekar att efter det att principavtalet harslutits bör regionaliseringen ske , som besläms genomvidare förhandlingar. Hallandsläns landsting m. fl. framhåller att genom ett centralt avtal med Landstingsförbundetkan man undvika att de regionala skillnaderna inom musikområdet konserveraseller förstärks. 1984/85:1 66 Fleraremissinslanser, bl.a. och läns landsting.Stiftelsen musikverksamhet. ochlänsbildningsförbundet i delar kulturrådels uppfattning altövergången till regionalt huvudmannaskap skall förberedas av enorganisationskommitté i vilken representanter frän Landslingsförbundel, Svenskakommunförbundei, folkrörelserna och personalorganisationerna skall ingå. Norrbottensläns landsting föreslår atl ett beredningsorgan tillsätts centralt medrepresentanter för berörda parter för att precisera de statliga insatserna.Staten och landstingen medverkar sedan i etl praktiskt utvecklingsarbete ienlighet med förslag, , i samtliga län. Inomregionmusiken och Rikskonserter inleds etl arbele med att finna former för delcentrala utvecklings- och stödorganet. Liknande åsikter framförs av Kungl.Musikaliska och , som poängterar att ingaoåterkalleliga beslut om organisationsförändringar därigenom kan försvåra regionaliseringen. StiftelsenVästsvensk musikverksamhet framhåller all organisationkommitténs arbete börleda till ett ramavtal där statens ekonomiska åtaganden, fördelning avgrundresurserna, landslingens motprestation och frågan om stiftelsernashuvudmän preciseras. Organisationskommitténsarbete bör syfta till att i största möjliga utsträckning garantera varjeregion jämförbara villkor i sitt musikpolitiska arbete, poängterar fleraremissinstanser, bl. a. läns landsting. Kan inte en jämn fördelning avden slatliga resursen åstadkommas vid överföringen av huvudmannaskapel, börstaten i en långsiktig plan redovisa hur de länsvisa skillnaderna i del statligastödel på kan utjämnas. framhåller atl ett samrådsorgan mellan kommuner och landstingbör skapas, dels för all alla intressenter inom regionen bör få komma tilltals, och dels för att kommunerna har en betydligt större erfarenhet av musikpolitisktarbete än landstingen. Någraremissinstanser, bl. a. och avvisarkulturrådels förslag om löpande avtal, vilka kan sägas upp . Detskulle inte ge erforderliga garantier för en sädan värdesäkring av detstatliga bidragel att ett landsting kan överta arbetsgivaransvaret. En annanviktig invändning är, att risken ökar för att de regionala orättvisorna förvärtas,eller kvarstår oförändrade. Iavvaktan på ett centralt avtal anser och landstingen iVästerbottens, och att de påbörjade musikprojekten iolika län bör bedrivas som försöksverksamhet, genom vilken riktlinjerna för denregionala musikpolitiken kan arbetas fram. SORföreslår att får i uppdrag att starta en försöksverksamhet med en länsorkesterorganisationi form av musikinstitutioner som garanterar regionmusiker och övrigamusikerkategorier kontakter och trygghet för arbetsplanering. Prop.1984/85:1 67 Vadgäller frågan om huvudmannaskap ansluter sig övervägande delen av deremissinstanser, som förordar en regionalisering, till kulturtädetsståndpunkter, vilket innebär odelat regionalt huvudmannaskap för regionalainstitutioner och kombinerat statligt/regionalt huvudmannaskap för det centralastödorganet. Bland de remissinstanser som har denna uppfattning kan nämnasstatskontoret, flertalet landsting och bildningsförbund, KÖRSAM, saml Folkets . Man menar atletl odelat regionalt huvudmannaskap ger den bästa garantin för en varierad ochlill regionala förhållanden anpassad musikverksamhet. En förutsättning för enmusikverksamhet uppbyggd pä de regionala behoven är dock möjligheten altflexibelt och fritt kunna disponera de resurser som staten och landstingen kankomma att ställa till förfogande. ,och samt förordarstiftelseformen som den bästa formen för att ulöva regionalt huvudmannskap. Denmöjliggör självständigt agerande och en friare ställning gentemot den politiskahuvudmannen. Ålvsborgsläns landsting anser att frågan om politiskt inflytande över verksamhetensutformning inte nödvändigtvis behöver sammankopplas med frågan om ändrathuvudmannaskap. Angeläget i sammanhanget är att det skapas reellaförutsättningar för politiskt inflytande över verksamhetens inriktning ochomfattning, eftersom de musikpolitiska insatserna bör återspegla de politiskapartiemas ideologi och ambition på området. Irapporten föreslås att en ekonomisk uppgörelse om en gemensam s. k. basresurs träffasmellan stat och landsting. Denna basresurs skall omfatta lönekostnader förpersonal, rese- och traklamentskostnader, hyra för lokaler samt en viss summaproduktionsmedel atl utnyttja i det musikpolitiska utvecklingsarbetet. Denregionala parten skall också tillskjuta medel lill basresursen. Denna resursskall garanteras oförändrat realvärde. Flertaletlandsting och länsbildningsförbund. , , ,Folkparkernas , och instämmer i kulturrådels förslag och betonar särskilt viktenav att basresursernas realvärde består. Kopparbergsläns landsting anser dock att regionmusikens ekonomiska ursprungsstandard böråterupprättas innan ett övertagande kan ske. Örebroläns landsling framhåller att landstingens insatser för att förstärkabasresursen inte får sättas som villkor för regionalt övertagande. Dessa insatserskall i stället motiveras av de olika landstingens egna musikpolitiskaprogram. Malmöhusläns landsting anser att meloderna för uträkning av basresurserna i och försig är acceptabla. Men även om utredningen inte anser sig kunna ange en fastprocentsats, lorde det vara nödvändigt att precisera ett par olika nivåer,annars blir förhandlingsarbetet orimligt komplicerat. Man är vidare tveksaminför förslaget om utökning av basresurserna vilket 1984/85:1 68 innebäratt den regionala huvudmannen tillförs grundbelopp eller motsvarande efteransökan hos . Man menar alt elt sådant förslag torde innebärastora svårigheter att upprätthålla överenskommelsen om basresurs. Statskontoretfinner förslagen till teknisk konstruktion av en basresurs vara behäftad medåtskilliga svagheter, som i dagens samhällsekonomiska och statsfinansiellasituation gör denna modell mer eller mindre omöjlig som grundval för enlångsiktig överenskommelse mellan stat och landsting. Statskontoret anser docksjälva idén om en basresurs värd atl vidareutveckla till ett mera schabloniseralstatsbidragssystem för alla lyper av regionala och lokala kulturverksamheter,t. ex. regionala orkestrar och teatrar, länsmuseer och länsbibliotek. Kullurrådetföreslår i sin rapporl att Rikskonserters nuvarande huvudkontor ochregionmusikens centrala kansli sammanförs till ett centralt utvecklings- och stödorgan,över vilket ett regionall inflytande garanteras. Statskontoretanser att de uppgifter som bör läggas på ett sådant organ sammanhänger med denframtida utformningen av eventuella förändringar inom den statligakulturadministrationen. Statskontoret fäster stor vikt vid alt administrativasamordningsproblem och därmed sammanhängande gränsdragningsfrågor uppmärksammasi den fortsatta beredningen av detta ärende och samordnas med den departementalaberedningen av frågan om framtida ställning, uppgifter och organisalion. Samtligalandsting som kommenterat frågan saml KL YS stöder förslagangående stödorganet och dess arbetsuppgifter. Enligt KLYS bör delta organ äventillförsäkras, medel till egna konsertproduktioner. Örebroläns landsting m. fl. framhåller att ell centralt organ kan komma atl utgöra enväsentlig resurs för en väl utvecklad regional musikpolilik. Det bör varamöjligt att omvandla en del av de nuvarande centralt placerade administrativafunktionerna till en resursförstärkning på regional nivå. Genom det centralaorganet främjas en rörlighet bland personalen på avdelningarna på ett friare sätlän med nuvarande hierarki med regionala mellanhänder. Därmed minimeras ocksärisken för de olika avdelningarnas isolering. Ett regionalt inflytande överdetta centrala organ mäste dock garanteras. tillstyrker förslaget om inrättande av ett centralt organ mendet bör enligt förbundel inte ske genom en sammanslagning av regionmusikensoch Rikskonserters cenirala funktioner utan ge-rom att delar av Rikskonsertershuvudkontor omvandlas till ett stödorgan. sådant organ bör främst haförmedlingsuppgifter och konsultverksamhet men även försöks- ochutvecklingsverksamhet. Det bör finansieras med statsmedel. Fonogramproduktionenbör drivas av ett för ändamålet inrättat statligt bolag, där verksamhelendelvis kan finansieras genom de s.k. kassctiavgifterna. 1984/85:1 69 SORanser all en angelägen uppgift för del cenirala organel bör vara all svara för lonkonstnärsförmedling.Dit kunde också knylas en subvenlion-seringsmöjlighel för alt göra frilansartisternalika tillgängliga överallt. anser all del cenirala stödorganet bör fä till uppgifl all geservice och hjälp lill fria grupper när det gäller produklion av affischer,foldrar, pressmalerial elc. framhåller alt ett centralt stödorgan bör beakla deregionala organens integritet och utöva tillsyn med stort ansvar. Vad belräffararbelsuppgifterna för del cenirala stödorganet biträder man kulturrådetsförslag och vill betona vikten av försöksverksamhet med social ochpedagogisk inriktning och den så försummade musikvelenskapliga forskningen. Musikcentrumförordar en sammanslagning av regionmusikens och Rikskonserters ceniralafunktioner såvitt gäller vissa administrativa moment samtinformationsverksamheten. Beträffandeåterstående cenirala funktioner bör var och en kunna organiseras somfristående institutioner (fonogram- och skolmusikproduk-lion samtförmedlingsorganisation). framhäller betydelsen av stark samverkan mellan det centralastödorganet och de olika regionala organen då dessa organ på egen hand och påfullgott sätl kan ha svårl all leva upp lill de musikpoliliska och ekonomiskakrav som ställs. Deremissinstanser som kommenierai synpunkter på statens ekonomiskastöd till regional musikverksamhel inslämmer i vad som anförs om lokala ochregionala inilialiv, enkelhet i administrationen, spridning av beslut ochverkställighetsansvar, rättvisa i mångfalden, premiering av kvalitetsambitionersamt nationellt och internationellt uibyle. Remissinstanserna, bl.a. fieralandsting. , , , , ,Musikcentrum och , betonar speciellt behovel av slödtill arrangörsledet. Örebroläns landsting framhåller vikten av att stöd i olika former till SOR-orkestrarnaallvariigl beaklas i arbelet med den regionala musikplaneringen. Liknandeåsikter framförs även av , bildningsförbundoch SOR. Landstingsförbundetoch Folkparkernas anser atl det artangörsslöd som diskulerasi rapporlen bör ses som elt nödvändigl komplemenl till rapportens övrigaförslag. Kullurrådels förslag om en permanentning av vissa resurser från arbeismarknadsverketlill slöd för köpare av professionell musik är väl motiverat. Hallandsläns landsting framhåller all etl utvecklat arrangörsslöd måste kombineras med etlproduklionsstöd. De rationaliseringsvinster som uppstår vid en sammanslagningav Rikskonserter och regionmusiken bör innebära att administrativa resurserkan överföras till regionerna utan att nya ekonomiska lillskotl av störteomfattning behövs för delta. 1984/85:1 70