prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Elt kulturpolitiskt motiveratdislribufionsslöd för böcker i form av generella och varaktiga portorabatlerskulle enligt ulredningen vara lill slor nylta för bokspridningen, inle baralill glesbygdsområdena ulan även i övrigt. Utredningenföreslår alt förhandlingar upptas med postverket om att brevbefordran av böckerbeviljas en generell portonedsätlning för såväl normalbrev som ekonomibrev. Föratl få avsedd effekl bör ell rabatleral bokporto avsevärt undersliga deallmänna porlosalserna. I fråga om leknisk lösning kan den temporära ordningsom prövals ulgöra en förebild. Uppbyggnadenav Seeligs kompletteringslager (K-lager) har hafl slor betydelse för ensamordnad distribution av etl brett boksortimenl. ulgår statsbidrag som medger viss rabatt, s. k. K-lagerbonus, vidfackbokhandelns köp från K-lagret. Hanteringen av K-lagret har uppnätt ensådan stabilitet all del är nödvändigl att behålla etl statsbidragi nuvarande form. Underen försöksperiod som inleddes har det varil möjligl förbokhandelsägare atl få statligt kredilstöd. Sådant stöd utgår i form avavskrivningslån, investeringslän och kredilgaranli. Bokutredningenanser att kredilstödel i väsenllig grad har bidragit lill att molverkanedläggning av bokhandlar i . har ell drygt 60-talkrediter beviljals. I flera fall var risken för nedläggning överhängande. Etlantal överlåtelser av bokhandlar har skell som inle hade varil ekonomisktmöjliga att genomföra ulan kredilstödel. Delslatliga kreditstödet bör enligt bokulredningens uppfallning permanentas. Dekrilerier som gäller för atl komma i fråga för kredilstöd bör också kunnavara en lämplig ram för fortsatta stödinsatser. Slöd bör även kunna utgå föratl finansiera överlagandel av hyresrätten lill en affärslokal. Behovetav slöd lill nyetablering av bokhandel bör särskilt uppmärksammas.Bokulredningen vill peka på den betydelse en nyetablering av bokhandlar kan få tillsammans med kraftfulla insatser för att hejda utslagningen av befintligabokhandlar - för att siärka tillgängligheten av elt brett urval avallmänlilteralur inom hela landet. Nuvarande bokhandelsslöd och deförstärkningar som bokutredningen föreslår bör kunna bidra lill en sådanutveckling. Utredningenräknar med etl sammanlagl medelsbehov av 2 milj. kr. under anslagel Lån lillinvesleringar i bokhandel. Prop.1984/85:141 141 ningens förslag om ett kompletterande investeringsbidragför anskaffning av datorutrustning. anser att bokhandelns datorisering harviktiga kullurpoliiiska aspekler. Med hjälp av mikrodatorer kan bokhandelnslagerhållning styras bättre mot efterfrågad litteratur utan att en ökadinvestering i lagret gör verksamheten olönsam. Datoriseringmed terminal i butik för kataloginformation och beställning skulle kunnaförbättra bokhandelns information till allmänhelen om tillgänglig litteratur. föreslår fnot denna bakgrund att statligainvesteringsbidrag utgår för bokhandelns datorisering. Det gäller främst stödför anskaffning av terminal för katalogfunktion och/eller dator förlagerstyrning och order. Stödet skall ses som ett komplement till del statligakredilstödel. Det är inte bundet till någon viss teknisk lösning. Stöd bör utgåi form av avskrivningslån och handhas av BFI. Den nya stödformen är främst avsedd för små och medelstorabokhandlar. anser att ca 300 bokhandlar kan komma i fråga fördatorisering . Av dessa bör omkring 250 kunna få kreditstödför att utrustas för katalogfunktionen, och omkring 200 även få stöd för en meravancerad datorutrustning för bl. a. lagerstyrning. Utredningen beräknarbidragsbehovet till sammanlagt 6 milj, kr. och föreslår att stat.sbidrag utgårmed 1,5 milj, kr. anser det vara synnerligen angeläget attulbildningen inom bokhandeln kan bedrivas även i fortsättningen och att den fårutvecklas i takt med de nya krav som ställs. Detta gäller såväl denkvalificerade företagsledarutbildningen som kurser för bokhandelsmedhjälpare.Vid planeringen bör särskild hänsyn tas till utbildningsbehov i samband medbokhandelns dalorisering. Behovel av ekonomisk rådgivning lill bokhandeln har ocksåstarkt vitsordats av såväl Bok-, (Bopako)som BFI. vill understryka vikten av att en kvalificerad rådgivningses som en integrerad del av det samlade bokhandelsstödet. Det finnsen enig uppfattning inom bokbranschen om att effektivt utnyttja de resurserför utbildningsverksamhet som finns i olika branschfonder. För en fortsattverksamhet i utvecklade former, som även innefattar kvalificeradkonsultverksamhet, krävs ett ytterligare tillskott av medel. Bokutredningenföreslår att statsbidrag skall utgä med . , vilket också kan geulrymme för en diskuterad påbyggnadsutbildning på högskolenivå. har angett hur insatserna för bokhandelnskulle kunna utvecklas i en rad avseenden. Del ligger enligi ulredningen näralill hands att samordna de föreslagna nya insatserna med hanteringen avnuvarande kreditstöd till bokhandeln. Frågor om det ställiga kreditstödetprövas av BFI enligt ett avtal med staten. BFI bör även kunna svara förhandläggning Prop.1984/85:141 142 av frågor rörande stödordningen för mindre bokhandlar.investeringsstödet för datorutveckling samt utbildnings- ochrådgivningsverksamhet. Bokulredningen understryker viklen av attuigivningsslödels nuvarande omfattning inte görs till föremål för någoninskränkning. Utredningen anser stödets värdesäkring vara betydelsefull, inleminsl i fräga om anlalel titlar. En nedskärning av antalet stödlillar kommeroundvikligen att medföra inle bara effekler på förlagssidan, utan också enrisk för atl stödverksamheten som sådan får drag av censurerande urval. Utredningen gör vissa överväganden beträffandemöjligheterna att effektivisera ulgivningsstödel genom all återta stödel frånsådan försåld upplaga som lämnar ett betydande överskott. Man undviker därigenomatl försämra förlagens riskvillighet eller att minska utgivningen avkvalitetslitteratur. Högsta försålda upplaga för fullt ulgivningsstöd föreslåsstanna vid 8000 exemplar. Utredningen föreslår en avlrappning lill halvtstödbelopp inom en upplagegräns på 10000 exemplar. Begränsningen avser endasldel första årets försäljning. Nuvarande minimigränser för tryckt upplagaföreslås oförändrade. Förändringen av reglerna eller utgivningsstödet påverkarinte stödets omfattning i kronor eller antalet titlar. Vid det slatliga uigivningsslödels tillkomst ansågs att ensänkning av bokpriserna var en förutsättning för statligt engagemang, dvs. attförlagen såsom motprestation för erhållande av stöd skulle förpliktigas atthålla ell av statens fastställt lågt bokpris. Utredningen har kommil lillslutsatsen all det fortfarande finns goda skäl atl behålla det nuvarandesystemet med fasta förlagsnettopriser bundna till bokens ulförande. Ettövergivande av detla syslem skulle dels medföra alt en av slödels kalkylgrunderförsvann, dels ta bort den trots allt prishämmande verkan som del nuvarandesystemet har för sådan kvalilelslitleralur som har låg priskänslighet. Med beaklande av att nalionalulgåvan av verk sannolikt utgör det slörsla sammanhängande textkritiskautgivnings-projektet i världen finner bokulredningen del rimligl atl inledandeproblem förorsakat svårigheier. Ulredningen förordar att arbelet med att ge utAugust får fortsätta enligt nuvarande riktlinjer. En utbyggnad av nälel av förfatlarverksläder/bokmaskinergenomförs f.n. anser utvecklingen från kullurpolilisk synpunktsynnerligen intressant. Med nuvarande relativt begränsade medelsinsalser skerhär en lovvärd utveckling vad gäller möjligheterna att lillfredsställamedborgarnas uttrycksbehov och säkerslälla en för demokratinnödvändig tryckfrihet. föreslår all slödet lillförfattarverkstäder utgår i oförändrad omfallning även i fortsättningen. Prop.1984/85:141 143 finner att Litteraturfrämjandetshittillsvarande verksamhel med En bok för alla i slort sett uppfyllerriksdagens intentioner. Utredningen finner del angeläget attframhålla att inriktningen på lässvaga och läsomedvelna grupper förstärks.Verksamheten med En bok för alla har sill främsta berättigande om det avregering och riksdag förutsatta läsfrämjande syftet får styra utgivningen.Detta innebär atl sliftelsen måsle inrikta sig på elt långvarigt, tålmodigtoch resurskrävande arbele för att nå fram till de "kulturellaglesbygder" som finns på många håll, inle minsl i landetsstorstadsområden. Det urval av boktitlar som genom En bok för allasverksamhet tillförts den svenska bokmarknaden är såväl litterärt värdefulla somväl utvalda med tanke på verksamhetens läsfrämjande inriktning. Detla gällerbåde vuxenulgivningen och utgivningen för barn och ungdom. Utredningen har vidare i sina överväganden kommit lill denuppfattningen att En bok för alla inom ramen för del lilelanlal, somanslagsanvändningen medger, borde ta elt visst ansvar förklassikerutgivningen, såväl svenska som ulländska klassiker. Bokulredningen anser atl den förhållandeviskoslnadskrävande utgivningen av lättläst litteratur (LL-böcker) bör motsvarasav etl mol kostnaderna svarande utnyttjande. Kvar slår de problem som rördistributionen, där varken förlag, bokhandel eller organisationer ännu infriatställda förhoppningar. Dessa problem måste lösas. Utredningen föreslår atlverksamhelen drivs i samma omfattning som lill dess attdistributionen får en mer effektiv utformning. Utredningen behandlar också i detla avsnitt böcker medstor stil, svensk litteratur i utlandet saml utgivning av populärvetenskapliglitteratur. 9.5 EU nytt uppslagsverk Enligt bokulredningens mening motiveras tillkomsten av etlnytt svenskl uppslagsverk såväl av allmänkulturella skäl som av etl väldokumenterat behov inom utbildningssektorn. Frågan om ett nytt tillräckligtomfatlande svenskl uppslagsverk utgör därmed en fråga vars lösning bör ges högprioritet. KUR har lagit elt initiativ för att åsladkomma dennödvändiga ekonomiska grundvalen. Om rådet lyckas genomföra sina planer finnerutredningen del naturligt atl rådel också ges i uppdrag att forlsalta arbelelmed all möjliggöra utgivningen av etl svenskl uppslagsverk. Bokulredningen finner det rimligt med dispens frånbrutloprisförbudel vid försäljning av en så speciell utgivning som det här ärfråga om. En dispensansökan bör också sannolikt kunna beviljas. Frågan bör dockprövas först sedan nämnda planer lagit mer konkrel form. Prop.1984/85:141 144 9.6 Kreditgarantier lill bokförlag Bokbranschulredningens förslag och remissyttrandena vadgäller statliga kreditgarantier till bokförlag har överlämnats till 1982 årsbokutredning för alt beaktas i det fortsatta arbetet. har vidsin prövning av de statliga kreditgarantierna inle funnii anledning atlifrågasätta bokbranschutredningens analys och frångå de förslag som dennautredning framfört i frågan. Utredningen föreslår att det avbokbranschuiredningen lagda förslaget genomförs. 9.7 Finskspråkig litteratur i De finska invandrarna har små möjligheter att följabokutgivningen på finska i svenska bokhandlar och folkbibliotek. anser atl kunskaperna om tillgången tillfinsk litteratur är otillräckliga både när det gäller bokhandeln och andraförsäljningskanaler samt biblioteken. Behovet av en heltäckande kartläggningär stort. En sådan skulle kunna utgöra underlag för förbättringar bäde inom bokhandeloch folkbibliotek. Utredningen föreslår alt KUR får i uppdrag all undersökasverigefinnarnas tillgång till böcker på del egna modersmålet. Kartläggningenskulle kunna omfatta delstudier av (I) tillgången lill böcker och tidskrifter på finska genom bokhandeln,varuhus och andra försäljningsställen, (2) de svenska folkbibliotekens beståndav böcker och tidskrifter på finska samt (3) i vilken utsträckningsverigefinnarna är medlemmar i finska bokklubbar och prenumererar på finskatidskrifter. Bokulredningen föreslår också alt det uppdras åt KUR altsärskilt studera frågan om statligt lagerstöd lill bokhandlar som säljer ochlagerhåller finsk kvalitetslitteratur. 9.8 Litteraturstödet och folkbibliotekens inköp Frågan om all länka samman det statliga ulgivningsstödeloch folkbibliotekens inköp har tagits upp i olika sammanhang. Våren 1982anvisade 10 milj. kr. för elt temporärt stöd lill folkbibliotekensinköp av böcker som har givils ut med statligt litteraturstöd. Medlen fick iförsta hand användas till inköp av lilleralurslödda titlar som inle lidigareköpls in. KUR kommer under höslen 1984 med en ulvärdering av hur folkbibliotekenhar kunnat utnyttja bidragel. Bokulredningen understryker för sin del alt denlitleraturstödda utgivningen i hög grad är ell kvaliletsurval. Del bör därförha sitt särskilda intresse för biblioteken att hålla sig informerade omlitteraturstödet och bilda sig en uppfattning om hur stort utrymme dessa titlarskall få vid inköpen. Ulredningen föreslår all KUR får i uppdrag all i samrådmed 1984/85:141 145 länsbibliotekenpröva nya former för att uppmärksamma den litteratur-stödda utgivningen isamband med folkbibliotekens inköp. Utredningenär däremot inte beredd alt föreslå införande av en stödordning som formelltbinder samman del slalliga litteraturstödet med folkbibliotekens inköp. Detfinns ändå all anledning atl peka på atl biblioleksför-säljningens omfattningmånga gånger är helt avgörande för spridningen av de litterärt värdefullaböcker som ges ul med slalligl utgivningsstöd. 9.9Kommunala bokinköp från lokal bokhandel Upphandlingenav skol- och biblioteksböcker är i slor utstäckning centraliserad. Mängakommuner väljer att köpa läroböcker direkl från förlag eller från en slörrebokhandel uianför kommunen. Den lokala bokförsäljningen till folkbibliotekenhar minskal avsevärt genom att (Btj) sedan år 1972samordnar uppköp och bindning av biblioteksböcker. Bokulredningenredogör mol denna bakgrund för reglerna om upphandling ochunderstryker angelägenhelen av all kommunala myndigheler särskilt beaklarmöjlighelerna till inköp från den lokala bokhandeln. Detla gäller såvälskolans inköp av läroböcker som folkbibliotekens komplefteringsinköp av främslallmänlitteratur. Det kommunala upphandlingsreglementet ger visserligen inteulrymme för alt beakla sådana långsikliga kommunalekonomiska konsekvenser somkan följa av l.ex. Men kommunerna har möjlighet all ibegränsad ulslräckning justera bestämmelserna med sikle på nedläggningshotadeoch från varuförsäljningssynpunkl strategiskt belägna butiker. resonemangbör även kunna gälla bokhandeln. Kommunenhar också inom ramen för sin kompelens ett visst utrymme för att stödjaenskilda butiker. Nyttan och värdel av alt kommunen och dess invånare fårbehålla en välsorterad bokhandel, bör därför kunna vägas in i bedömningarna närkommunen gör bokinköp fill bl. a. skolan och folkbiblioteket. 10 Genomförande och kostnader Bokutredningensförslag rörande en statlig politik för litteratur och läsning spänner över etlmycket stort område. Utredningen förespråkar en ökad satsning på läsfrämjandeinsatser bland barn och ungdomar. Ulredningen lar vidare ställning motkonkurrensbegränsande ingrepp på bokmarknaden. Etl utvecklingsprogram förbokhandeln läggs fram och ulgivningsstöd föreslås utgå i oförändradomfattning. förslag rörande bokhandel och bokutgivning berör nedanståendeanslag och anslagsposter inom lilteralurområdel. Under dessa 10 1984/85. för budgetaret 1982/83. vilket är den rambokulredningen haft all arbeta inom. Utredningens förslag för budgetåret1985/86, i 1984 ärs prisnivå, stannar vid .36811 (H). 1985/86 Förslag Slöd till kompletteringslager Ny post. Sortimentsstöd ni, m, Utbildningsinsatser Kreditgarantier till förlag och bokhandel för investeringar i bokhandel 'i06(HH» (:7(H)(KK1) (3tKKHK)0) 1 2tH)tHH) 8tM)(MK) I Försök under fem är. engångsbelopp under fyra ar. I bokutredningens förslag rörande läsning och läsfrämjandehar del läsfrämjande arbelel för barn och ungdomar i fåll enframlrädande plals. Litteratumndervisningen i föresläs därvid iförsta hand få erforderliga resurser inom ramen för skolanslagen. 1984/85:141 147 Sammanställning av remissyttranden över bokutredningensbetänkande (SOU 1984: 30) LÄS MERA! Efterremiss har yttranden avgetts av postverket, marknadsdomslolen, näringsfrihelsombudsmannen(NO), statens pris- och kartellnämnd (SPK), , (), pressiödsnämnden (PSN), talboks- och punktskriftsbibliotekel (TPB),(), slatens instilut för läromedelsinformation (SIL),universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), högskolan i , kungl. (KB), forskningsrådsnämnden (FRN), delegationen för vetenskaplig och lekniskinformationsförsörjning (DFI), statens invandrarverk (), statensindustriverk (SIND), statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), statistiskacentralbyrån (SCB), Svenska kommunförbundel, , Eskilsluna,, , , , , , , ,, , , , , , Vilhelminaoch kommuner, (), (), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), (), Konsinäriiga och litterärayrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), (),Bok-, (Bopako), (), (), allmänna biblioteksförening (SAB), (), , (), Tjänsiemännensbildningsverksamhei (TBV), Sfiftelsen LiUeralurfrämjandet, (Btj), Bokbranschens konsult (), Riksförbundel finska föreningar iSverige (RFFF) och (). Därutöverhar skrivelser kommit in från styrelsen för , statensungdomsråd (SUR), i , kulturnämnderna i Upplands-Brooch kommuner, läns landstingskommuns utbildnings- ochkulturnämnd, Författarcentrum Riks, Författarförlaget, (), Seriefrämjan-del. (),() m.fl. Sammanslällningenbörjar med elt avsnitt som innehåller allmänna synpunkter på betänkandet.Därefier följer redovisningen betänkandets kapi-lelindelning och numrering. Prop.1984/85:141 148 Utredningen fär i allmänhet etl mycket positivt mottagandeav remissinstanserna, som genomgående instämmer i ulredningens övergripanderesonemang och principiella synpunkter. kommun uppskattar att utredningenformulerar en humanistiskt präglad ideologi, bl. a. i samband med uttalanden ombokens möjligheter till överlevnad i konkurrens med andra medier. kommunanser atl kommittén genomfört sitt uppdrag på etl myckel bra säll, emedan denutgått från människorna i samhället. Kommunen framhåller också att såvälulredningens rapport ! som dess belänkande ulgör stimulerande läsning ochatt delar av betänkandet borde kunna spridas via andra kanaler. 5BF anser atl rapporten ! utgör en god samling avuppgifter rörande bl.a. bokutgivningen och bokdistributionen i samtöversiktligt även i vissa andra länder. Enligt SBF: s mening är det avutredningen offentliggjorda materialet av stort värde urdokumentalionssynpunkt. Åtskilliga remissinstanser, däribland många kommuner,tillstyrker generellt utredningens förslag. RRV anser att utredningen gjort engod analys av utvecklingen inom bokdistributionen och har ingel au erinra motde olika förslag som utredningen lagt fram. Bopako finner betänkandet välspegla del aktuella läget för bokbranschen och tillstyrker i princip de avutredningen framlagda förslagen. Några remissinstanser anser dock atl ulredningen varilalltför återhållsam i sina förslag. LO anser atl ulredningens analyser ärgodtagbara men anmärker atl de förslag som lagts fram borde ha varit merlångtgående och all utredningen har en defensiv hållning lill framtiden. SFF beklagar all utredningen av direkliven tvingats hällasina förslag inom nu gällande kostnadsramar. Om ulredningen haft frihet attpresentera mer ambitiösa förslag, hade riksdag och regering hafl lillgäng lilletl betydligt bältre beslutsunderlag. SFF anser att utredningens förslag ärotillräckliga. Om boken skall kunna bli etl prioriterat kulturmedium krävs enhelt annan salsning från såväl statens som kommunernas sida. Enligt KLYS mening har begränsningen lill nuvarandekostnadsramar medföri att ulredningen i långa stycken blivit ell försvar förstatus quo. KLYS protesterar mot atl en koslnadskrävande uiredningsapparat, somskall ge auktoritativa besked i frågor rörande bokdistribution och bokenstillgänglighet, inle har friheten att beröra en viktig fråga som den ombibliotekslag. KLYS menar också att ulredningens tidsram varit alltförbegränsad. Eskilsluna och kommuner beklagar all varkenbokutredningen eller biblioteksutredningen tagit upp frågan om en bibliotekslag. Frågan om bibliotekslag belyses ytterligare i bil. 4,avsnitt 3 och 8. ABF konstaterar atl ulredningens förslag är återhållsamma.ABF beklagar att utredarna hafl myckel snäva direkliv och att de inte förmåttalt Prop.1984/85:141 149 beskriva mål som är värda alt sträva efter ulöver denuvarande ekonomiska gränserna. Vissa remissinstanser anför principiella synpunkter på destatliga insatserna för stöd till kvalitetslitteraturen. SBF framhåller att de statliga insatserna i form av direktstöd till bokbranschen också fortsättningsvis bör avvägas på ett sådant sättatt de inte rubbar den ekonomiska och marknadsmässiga baltmsen i branschen. SBFpekar på vikten av atl göra noggranna analyser av stödåtgärdernas effekter frånekonomiska och slrukturella utgångspunkter, med tanke på att bokbranschen haratl verka inom elt kommersiellt system där slatliga slödålgärder kan medförasåväl för- som nackdelar, SIL framhåller att insatser för utsatta gmpper somhandikappade och invandrare måste prioriteras och att insatser för andragrupper inte får ske på bekostnad av dem som har det svårast. SRF beklagar att utredningen alltför summariskt behandlarlalboksulgivningen och dess olika problem. KLYS ansluler sig lill SFF: s yllrande i frågor rörandebokhandelsslöd, arbetsplatsbibliotek och förslärkning av bokens ställning iskolundervisningen. ansluler sig till Bopakos yttrande i sin helhet. 2 Ett internationellt perspektiv Med anledning av ulredningens redovisning alt de småländerna kan uppvisa en högre titelproduktion per capita i förhållande tillslörre länder, påpekar KUR all del urval titlar som står en enskild medborgaretill buds inom ett stort språkområde är väsenlligt större än i små länder. Desmå ländernas relativt sell stora titelutgivning represenlerar emellerlid en ambitionatl upprätthålla en sorls minimistandard, menar KUR. Om del också i framtidenskall vara möjligl all upprätthålla nuvarande litelbredd för svensktvidkommande fordras, enlipl rådels mening, all existerande hinder för böckersåtkomlighet och läsning efler hand kan ges en pålagligl minskad verkan. Ett flertal remissinstanser instämmer i delitleraturpoliliska mål som utredningen formulerat, däribland . Malmöoch Skinnskalle-bergs kommuner, SFF och ABF. Utredningens uppfatlning att boken skall betraktas som detpriorilerade kulturmediet delas av bl.a. KUR. Eskilsluna, ochNorrköpings kommuner. Prop.1984/85:141 150 SÖ vill särskilt uppmärksamma målsätiningen atl ökakonkurrenskraften för kvalitetslitteraturen i alla försäljningslokaler, SÖpåpekar dessutom att de av ulredningen uppräknade målen för statliga insalserockså bör avse litteratur på invandrarspråk. SIL saknar en målsättning rörande invandrares ochhandikappades tillgång till litteratur. och HCK framförsamma synpunkl. KUR vill särskilt uppmärksamma vad ulredningen anför ombevarande-målet. och kommuner framhåller särskilt depunkler i ulredningens uppräkning av mål som avser läsfrämjande insalser. kommun anser all de mål som utredningen ställerupp för den slalliga litteraturpolitiken är svåmppnåeliga inom de fixeraderamarna. Kommunen frågar sig vilket eller vilka kulturmedier som blirborlpriorile-rade om boken blir del priorilerade kullurmediet. påpekar atl ell realiserande av deuppslällda målen kräver omfatlande slatliga bidrag, som måsle bygga på sloraomfördelningar inom den slatliga budgetpolitiken. 5 Boken i mediesamhället SÖ delar den grundsyn som präglar ulredningensställningstaganden till kulturfrågor och boken som medium. Eskilsluna, Malmöoch Skinnskalle-bergs kommuner delar utredningens synpunkler i fråga om bokenoch medierna. och kommuner inslämmer i atl aktiva läsfrämjandeinsalser behövs för all läskunnigheten inle skall minska och för all förhindrakommersiella och teknokratiska krafter all hota intresset för läsning avkvalitetslitteratur. inslämmer också i ulredningens åsikt attboken även i fortsättningen kommer all vara del unika mediet förskönlitteraturen. SIL, och HCK efterlyser en översiktöver den lekniska utvecklingens möjligheter för de gmpper som inle kan utnyttjaboken som medium.