prop · G803138 · 1984-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgmnd anser lagrådet att den föreslagnaregleringen skulle vinna i tydlighet och enkelhet om 3 § första stycket kortoch gott formulerades så att tillstånd att sända en radiotidning ges tillägaren av den nyhetstidning som skall vara förlagan till versionen. Jag delar lagrådets uppfattning att en sådanlydelse klarare återspeglar meningen i lagförslaget på denna punkt och godtarändringsförslaget. Jag förordar vidare att vissa ändringar av redaktionellnatur görs i förslaget. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 1984/85:138 41 2 Frågan om ansvarighet för radio- och kassettidningar Regeringen har tidigare denna dag på förslag avchefen för beslutat en proposition om ändring i lagen(1982:521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar. Avsikten är attriksdagen skall kunna behandla frågan i sådan tid att lagstiftningen kan trädai kraft med den av mig föreslagna lagen om ändring i lagen (1981:508)om radiotidningar, dvs. den Ijuli 1985. Lagförslaget i denna proposition innebär i korthetföljande. Ansvaret för det innehåll i en radio- eller kassettidning som utgören version av en allmän nyhetstidning föreslås läggas på samma person som äransvarig för innehållet i förlagan. Ansvaret för det innehåll i en radio- ellerkassettidning som utgör en sammanställning av material dels ur den förlaga somi samma radio- eller kassettidning återges i form av en version, dels urytterligare en eller flera förlagor av vilka versioner ges ul som radio- ellerkassettidningar, föreslås läggas på en persoii som utses gemensamt av samtligaägare av de berörda förlagorna. Detta lagförslag har upprättats i överensstämmelsemed de av mig förordade formerna för verksamheten med radio- ochkassettidningar och det förslag till lag om ändring i lagen om radiotidningarsom jag nu föreslår regeringen att lägga fram för . 3 Stöd till radio- och kassettidningar Motiven för samtliga ändringar i lagstiftningenåterfinns i de förslag till utformning av en fortsalt verksamhet med radio- ochkassettidningar som har redovisats i den remiss till lagrådet som regeringenbeslutade . Under fömtsättning att godkänner deföreslagna ändringarna i lagstiftningen och de förordade formerna för denfortsatta verksamheten har enligt min mening fömtsättningar skapats för enbreddning och vidareutveckling av verksamheten med radio- och kassettidningar.Taltidningskommittén kan i delvis nya former fortsätta sitt arbete med attpröva och analysera olika möjligheter att förbättra synskadades tillgång tilldagstidningar och därmed utveckla underlaget för en senare samlad bedömning avhithörande frågor. Jaghemställer att regeringen föreslår att dels anta det av lagrådetgranskade förslaget med vidtagna ändringar, dels godkänna de av mig förordadeändringama i gmnderna för stöd till radio- och kassettidningar. Prop.1984/85:138 42 5 Anslagsberäkningar för /86 budgetproposition (prop. 1984/85:100bil. 10, s. 552) upptogs anslaget Stöd till radio- och kassettidningar medpreliminärt beräknat belopp i avvaktan på förevarande särskilda proposition.Ett slutligt förslag till medelsanvisning kan nu föreläggas . Gli.Stöd till radio-och kassettidningar 1983/84Utgift 5142307' Reservation 11929092 1984/85Anslag 10662000' 1985/86Förslag 12903000 ' Anslaget Stöd till taltidningar Från anslaget utgår stöd enligt förordningen(1982:669) om stöd till radio- och kassettidningar (ändrad 1983:500, 1984:279och 1985:51). Frågor om stöd prövas av taltidningskommittén (U 1982:05) ienlighet med nämnda förordning och förordningen (KRFS 1982:9) med instmktionför tallidningskommittén (ändrad KRFS 1983:16, 42 samt 1985:1). Även medel förkommitténs förvaltningskostnader beräknas under anslaget. Kommittén har också i uppdrag att bedriva detytterligare utrednings-och utvecklingsarbete rörande stöd till radio- ochkassettidningar som har anförts i propositionen (1981/82:129) om stöd tilltaltidningar. Förvaltningskostnader Bidrag till utgivningsverksamhet m. m. Beräknad ändring 1985/86 ' Därav 2 milj. kr. för upphandling av teknisk utrustningför försök med överföring av datorlagrad tidningstext till synskadade. Pris- och löneomräkning av förvaltningskostnaderna . Under /84 har nio tidningsföretag beviljats sammanlagt4 . för utgivning av talutgåvor av dagstidningar. Av beloppet avser . bidrag till sju tidningar för reguljär utgivning av kassettidningar.630000 kr. avser bidrag till två tidningsföretag för ett tidsbegrän- 1984/85:138 43 satförsök med teleöverförda talutgåvor till sammanlagt 20 synskadade abonnenter.För /86 begär kommittén . för bidrag tilltaltidningsverksamhet (. Ulöver fördelning av bidrag har kommittén iöverensstämmelse med de mål och den inriktning som lagts fast av regering ochriksdag i samverkan med särskild expertis utvärderat verksamheten. Kommitténsanalyser och resultat, och härav föranledda förslag angående verksamhetens fortsattautformning, har redovisats i betänkandet (Ds U 1984:8) Om stöd till radio- ochkassettidningar. Betänkandet överlämnades lill regeringen . Jag har i det föregående redogjort för kommitténsbetänkande och redovisat mina överväganden och ställningstaganden i anledninghärav. I enlighet med vad jag har anfört bör stöd till radio- ochkassettidningar utgå endast för verksamhet som sker i sådana former och påsådana villkor som jag har förordat. Med hänvisning till vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tillStöd till radio- och kassettidningar för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredraganden har lagt fram. 1984/85:138 44 Sammanfattning av taltidningskommitténs betänkande (Ds U1984:8) Om stöd till radio- och kassettidningar har haft ett kombineratförvaltnings- och utredningsuppdrag. Detta har gått ut på atl inom en årliganslagsram om ca 10 milj. kr. dels fullfölja och vidareutveckla verksamhetenmed talutgåvor av dagstidningar, dels utreda möjlighetema att förbättrasynskadades tidningsförsörjning. För kommittén, liksom för utredningen omdagstidningar för synskadade - som avgav sitt betänkande (Ds U 1982:2) i febmari1982 -har målet således varit att göra "dagstidningamas information ochopinionsbildning tillgänglig" för läshandikappade. Till skillnad från utredningen har kommitténemellertid funnit att ansvaret för åtgärder i detta syfte - utgivning avdagstidningstext i radio- eller kassettversioner - inte låter sig utkräva avtidningsutgivarna själva. Dessa har genom iskrivelser såväl till regeringen som direkt till kommittén på principiellagmnder frånsagt sig ett sådant ansvar. Också en annan fömtsättning för kommitténs arbete,nämligen att talutgåvor av dagstidningar skulle tillhandahållas mot normalprenumerations-avgift, har delvis befunnits orealistiskt. () har hävdat en moralisk rätt alt ges tillgång lill dagspressoch anser att talutgåvan, i vart fall då den abonneras tillsammans med entryckt dagstidning, bör tillhandahållas kostnadsfritt eller till starktnedsatt pris. Gmnden för kommitténs verksamhel har alltså i tvåviktiga avseenden avvikit inte bara från den tidigare utredningens antagandenutan även från vad dåvarande departementschefen förutsatte i uppdraget tillkommittén, nämligen att tidningsföretagen i princip skulle bära redaktionellamerkostnader för talutgåvor, och att abonnenterna skulle erlägga full abonnemangsavgift. Inom de givna ramarna har kommittén haft tätakontakter med alla landets dagstidningsföretag, samverkat med myndigheter ochorganisationer, initierat vetenskapliga undersökningar och sökt utreda detekniska fömtsätlningama för vidareutveckling av taltidningsutgivningen. På kommitténs initiativ och med dess stödmedelutges kassettversioner av sju tidningar, nämligen ensjudagarstidning (storstad). 1984/85:138 45 fyrasexdagarsutgivna landsortstidningar samt en endagstidning och enfyradagarstidning, båda med riksspridning. Vidare har bidrag lämnals till en av lekniska skälstarkt begränsad utgivning av talutgåvor över telefon för kassettmottagning. Ivalet mellan utsändning av kopierade kassetter respektive utsändning via radiotill kassettbandspelare hos moltagama är det således bara den förra metoden somkommittén ännu har kunnal pröva i kontinuerlig drift . Parallellthärmed har kommittén ägnat stort intresse åt mer framålsyftande metoder föröverföring av tidningstext lill synskadade. Intressantast är de försök som hargjorts med sändning av nästan fullständig tidningstext över radio från ensätteridator till elektronisk utmstning för mottagning och omvandling avinformation till punktskrift eller syntetiskt tal hos abonnenten. Tillskillnad från hittillsvarande radio- och kassetttidningar, som utgör starktförkortade versioner av den tryckta förlagan, medger den nya metoden attsynskadade själva väljer ut förlagans text utan någon mellanhg-gande instansför urval och kondensering. Både kvarstående tekniska problem och (initialt)mycket höga totalkostnader gör metoden orealistisk i ett kortare tidsperspektiv.Dess potentiella fördelar och mottagarnas starkt positiva reaktioner motiverardock ett fortsatt utvecklingsarbete. Parallellt med utvecklingen av metoder förproduktion och distribution har kommittén bearbetat den lika viktiga frågan om "marknaden",dvs. den personkrets som har störst intresse och behov av dagspress i talutgåva. Totaltberäknas omkring 200000 personer i landet ha mer eller mindre nedsatt syn.Flertalet av dem har dock så lindriga besvär att laltidningar för deras vidkommandeinte synes motsvara något angeläget behov. Inte heller mer uttaladesynhandikapp skapar automatiskt något behov av tal-tidningar. Av de ca 35000personer som är upptagna i SRF:s socialmedicinska register, bedöms.endast12000 tillhöra den gmpp som på kort sikt utgör den egentiiga"marknaden" för talutgåvor av dagstidningar. På kangmppen möjligen komma att omfatta ca 17000 personer, eventuellt med ytterligaretillskott ur gmpper med andra handikapp än synskada. Avden primära målgruppen om 12000 personer nås inemot 1000 av de medkommitténs stöd utgivna talutgåvorna. För den fortsatta verksamheten har detvarit viktigt att undersöka hur denna proportionellt ganska betydande gmpp harreagerat på sina tidningar. Prop.1984/85:138 46 "Marknadens"reaktioner En vetenskaplig undersökning har utförts påkommitténs uppdrag av både talutgåvomas innehåll och läsarnas reaktioner. Detvisar sig att kassettidningarna visserligen har ett starkt begränsat omfång -av . förlagans stoffmängd men atl de refererar eller åtminstone inågon form berör av förlagans text. I kassetterna prioriteras ochdisponeras stoffet ungefär som i förlagorna. En viktig iakttagelse är att kassettidningarna tillca innehåller material som synskadade inte kan få del av i någotannat för dem tillgängUgt massmedium. Kassettidningarnas läsekrets - som är något"informationsstarkare" än genomsnittet av synskadade - bedömer sinatidningar mycket positivt. av dem finner kassettidningen"prisvärd", och ger den betyget "ganska bra"eller "mycket bra". Undersökningsrapporten betonar att kassettidningeninte bara har ett uppskattat och till stor del unikt informationsvärde utanockså fyller en viktig social funktion. Den bryter de synskadades isolering ochger dem del av en vidare gemenskap. Konstaterandet får särskild tyngd motbakgmnden av att inte av kassettidningsläsama är ensamstående. Ännu starkare uppskattning visar de fem personersom har ingått i försök med direktöverföring av dataproducerad tidningstext iGöteborg. Gmppen är dock för liten och försöken alltför begränsade för atttillåta några slutsatser om en framtida marknad. .Kassettidningsläsarnas positiva attityder motsvaras emellertid inte av någotUvaktigt intresse uttryckt i andel prenumerationer från den än så längeprövade "marknaden". Trots omfattande informationsinsatser frånkommittén, SRF och enskilda tidningar är det endast en begränsad krets avsynskadade i kassettidningsområdena som läser en kassettidning. Nära hälften avde synskadade läser däremot länstaltidningen. Möjligt är att det krävs en ännu längreinarbetningsperiod med än större informationsinsatser, och att läsekretsendärefter kommer att öka. Mycket tyder emellertid på att abonnemangspriset (somvid abonnemang på både förlaga och talutgåva har varierat mellan 110och av normal avgift) spelar en icke obetydlig roll för köpmotståndet. Deinarbetade länstaltidningarna distribueras gratis eller mot enbart en symboliskavgift, och de synskadade har inte genomgående visat förståelse för atltalutgåvor av dagstidningar skall behöva kosta mera. Köpmotståndet på marknaden har en viss motsvarigheti tidningsutgivamas motstånd mot utgivning av talutgåvor på nu gällandevillkor. 1984/85:138 47 har,som inledningsvis antytts, krävt full täckning för sina nettokostnader, vidtaltidningsutgivning och strikt jämställdhet mellan tidningarna oavsettekonomisk bärkraft. En föreställning om vilka belopp det kan gälla gerföljande exempel. Vid kassettdistribution av en talutgåva ådrar sig ensexdagars landsortstidning redaktionella merkostnader motsvarande 450000 ä500000 kr. "Normala" abonnemangsavgifter - för ca 100prenumeranter - beräknas kunna täcka av dessa kostnader. Frånsett frågan om kostnadstäckning hartidningsutgivarna även anfört andra betänkligheter mot de villkor som gällerför verksamheten. Många av dem har haft svårt att förstå varför utgivningenskall ske på det sätt som statsbidragsreglema fömtsätter. Dessa medger t. ex.inte något redaktionellt samarbete mellan flera dagstidningar genom vissgemensam text i talutgåvoma, vilket på många håll betraktas som en onödigspärr. Utgivarna har vidare på gmnd av otillfredsställandestatistiskt underlag funnit det svårt att bedöma marknaden för talutgåvor. Dehar trots intensiva marknadsinsatser funnit intresset bland synskadade långtmindre än väntat och anser att konkurrensen från de billiga eller gratistillhandahållna länstaltidningarna förstärker ett köpmotstånd mot talutgåvor avdagspress. Slutligen misstror de utgivningen av bud- eller postdistribueradekassetter och anser att radiosändning av texten är den realistiska lösningen.Radiosändning medger senare "pressläggning" och därmed färskarenyheter i talutgåvan. Om den av läsarna uppskattade men hittillsbegränsade verksamheten med talutgåvor skall byggas ut i enlighet medintentionerna i uppdraget till kommittén återstår flera svåra frågor att lösa. Ett krav går ut på en vid spridning av radio- ochkassettidningar och på en politisk mångfald i utgivningen. I praktiken synesdetta innebära att ingen dagstidning som önskar delta i verksamheten kanuteslutas. En så omfattande verksamhet skulle vid full utbyggnad komma attkosta 100 milj. kr. årligen.eller ännu mer. Siffran bör jämföras med de 10milj. som har stått och kan väntas ståtill förfogande för verksamheten. Ett annat hinder består i det fortfarande ganskaringa intresset för talutgåvor av dagstidningar jämfört med konsumtionen avlänstaltidningar och andra informationsalternativ som står synskadade lillbuds. Också rent tekniska problem måste övervinnas.Radioöverföring av hela tidningsinnehåll från sätteridator till abonnent är t.v. inte något realistiskt distributionssätt. Därmed återstår överföring avstarkt beskuren text, endera som via bud- eller postdistribueradekassetter eller, vilket förbereds, via radiosändning till kassettbandspelarehos mottagaren. 1984/85:138 48 Av dessa distributionssätt är det nu tillämpade(med distribution av centralt producerade kassetter) svårhanterligt ochkostsamt. Metoden kräver dessutom en tidig "pressläggning". Detsenare sättet (radiosändning till mottagarens kassettbandspelare) är billigareoch snabbare och möjliggör en mer aktuell talutgåva. Ledig sändningskapacitetfinns emellertid , vilket kan skapa svårigheter,om många tidningar måste utnyttja samma sändare. Om exempelvis varje tidningtar i anspråk för att sända sin unika talutgåva, torde endast ettpar tidningar hinnas med under den disponibla sändningstiden. Mot bakgmnd av dessa problem får abonnentemasläsvanor elt särskilt intress. Kassettidningsläsama väljer nämligen inte främstdet för den enskilda tidningen utmärkande, "profilerande" innehålletutan prioriterar lokalnytt, inrikesstoff och familjenyheter. Tillsammans har dessa omständigheter föranlettkommittén att fråga sig om utgivningen av ett mycket stort antal separata,"förlagetrogna" talutgåvor verkligen erbjuder det bästa och endasättet att göra "dagstidningarnas information och opinionsbildningtillgänglig för läshandikappade", som den tidigare utredningen formuleradesitt syfte. Utöver ett "Alternativ I", som motsvararkravet på förlagetrohet och gällande rikthnjer för verksamheten, harkommittén i sina förslag också skisserat ytterligare två möjligatillvägagångssätt. "AltemativII" fömtsätter en kassett- och radiotidning vars ena del helt utgörs av enbestämd tidnings text in extenso eller i sammandrag. Den andra delen ägnasdäremot åt material ur alla tidningar inom utgivningsområdet. "AlternativIII" avviker än mer från kravet på förlagetrohet och är avsett att bli engemensam taltidning för alla inom ett område samverkande dagstidningar. Påbekostnad av sin identitet som talversion av en existerande dagstidning kan ensådan taltidning utnyttja hela den sändningslid som står till förfogande ochdärmed tillgodose uppställda krav på former för samverkan och effektivtresursutnyttjande. erbjuds läsaren ett mer mångsidigt innehåll -alltsammans med en mindre redaktion och betydligt lägre kostnader än vad somkrävs för ett antal separata, var för sig redigerade och sända talutgåvor. Altemativen II och IIIkan inte betraktas som enbart taleditioner av en dagstidning. Om de prövas ipraktiken, uppstår därför nya ansvarsförhål- 1984/85:138 49 landen.Det tryckfrihetsrättsliga ansvaret måsle bl.a. regleras på särskilt sätt fördessa alternativ. Tidningsföretagen är inte beredda att bära någondel av kostnaderna för utgivning av talutgåvor. Några nämnvärda bidrag genomabonnemangsavgifter kan heller inte väntas. Kostnaderna för verksamhelen medtalutgåvor får därför till övervägande del bäras av samhället. Kommitténs överväganden utmynnar i förslag om attstödet till utgivning av radio- och kassettidningar skall utvidgas till attäven omfatta försök med icke företagetrogna taltidningar enligt två preciseradealtemativ. att stödet till utgivningen av radio- ellerkassettidningar enligt gällande riktlinjer kompletteras med praktiskaförsök enligt alternativen IIoch III i del föregående, att priset vid dubbelabonnemang, som innefattartalulgåvor av dagstidningar, generellt får sättas till avprenumerationspriset vid enkelabonnemang, att stödet får innefatta försök med den s. k.RAPS-meloden, dvs. radiosända punktskriftstidningar för synskadade, t. ex. isamverkan med talboks- och , att bidrag får lämnas till tidningarnasredaktionella merkostnader även i de fall där tidningsföretagen i och för sigskulle kunna delfinansiera verksamheten med radio- och kassettidningar, att de i kommitténs anslagsframställning /85 föreslagna lagändringama nu tas upp lill prövning, atl den lagstiftning som reglerar utgivning avradio- och kassettidningar blir föremål för en teknisk översyn genom särskildexpertis inom , med beaktande av kommitléns förslag om nyaformer för produktion av radio- och kassettidningar, i första hand enligtaltemativen II och III, samt attstödet t. v. administreras i kommittéform. 4 1984/85. 1984/85:138 50 Sammanställning av remissyttranden över taltidningskommitténs(U 1982:05) betänkande (Ds U 1984:8) Om stöd till radio- och kassettidningar. Efter remiss har yttranden överbetänkandet avgetts av , ,handikappinstitutet, , (), statenskulturråd (KUR), arkivet för ljud och bild (), presstödsnämnden, talboks-och (TPB), (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) efter hörande av i ochChalmers tekniska högskola, delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI), (),styrelsenför teknisk utveckling (STU), statskontoret, (), . , (),(), i (LO),(), (),, () ochSynskadades riksförbund (SRF). Hämtöver har skrivelser inkommitfrån i och Unga synskadade. Betänkandet har fått ett på dethela taget positivt mottagande. anser att kommittén på ettklargörande sätt belyst bakgmnden till såväl den tekniska problematiken somproblemen och behoven hos den berörda gmppen. är positivt tillkommitténs förslag och är berett att medverka vid kommande utbyggnad avsändningsresurser för radiotidningar. NO stöder fortsatta ansträngningar påområdet i huvudsak efter de linjer som dras upp i betänkandet.Landstingsförbundet finner kommitténs förslag väl motiverade. SRF understrykeratt betänkandet utgör en mycket värdefull och ambitiös beskrivning av denverksamhet som bedrivits kommittén arbetat.Folkbildningsförbundet anser att utgivningen av radio- och kassettidningar ärett viktigt inslag i kulturpolitiken och tillstyrker kommitténs förslag. , , , ,, , , , TCO och SRF framhåller att det en angelägenuppgift att förbättra synskadades tillgång till dagstidningar. Socialstyrelsenoch KUR anser att synskadade måste ha möjlighel att på samma sätt som seendefritt få välja en egen dagstidning. I annat fall måste synskadadesställningstaganden i samhällsfrågor bygga på ofullständig och knapphändiginformation, vilket inte 1984/85:138 51 motsvararkravet på jämlikhet. SÖ menar att nyhetsförmedlingen till synskadade böröverensstämma med den som övriga samhällsmedborgare får del av. TCO ser det somen rättvisesak att personer som på gmnd av nedsatt synförmåga inte kan la delav tryckta tidningar får möjlighet till motsvarande information på annal sätt.För en fortsatt utbyggnad av verksamheten talar också enligt NO och TL' detförhållandet att av en kassettidnings innehåll utgörs av material som intesamma dag finns tillgängligt i något annal medium. SRF menar atl formerna förutgivning nu har prövats i så stor omfattning att en permanent utgivning kanpåbörjas. ,SIL och SRF hänvisar till det handlingsprogram antagit förhandikappfrågor. SIL och SRF menar alt detta program skall ligga till gmnd föravvägningar och prioriteringar, och hävdar att beslut ifråga omgällande verksamhel och anslagsram bara var ett första steg. ,och anser att utredningsmaterialet i detta perspektiv ärsvårbedömt, främst avseende finansieringsfrågorna, eftersom kommittén varilförhindrad atl lägga fram förslag som innebär ökade kostnader för staten ochkommunerna. påpekar att eftersom kommittén inte närmare utretteller presenterat alternativa finansieringslösningar utifrånhandlingsprogrammet för handikappade är det svårt för styrelsen att taställning till utredningsförslagen enbart utifrån samhällsekonomisk aspekt.SRF har den uppfattningen att den begränsade medeisramen har haft en negativeffekt på tidningsföretagens intresse för taltidningsutgivning. Statskontoretfinner det otillfredsställande att kommitténs uppdrag i praktiken mer ellermindre omöjliggjorts genom orealistiska och motstridiga krav och villkor förhur stödet får disponeras. Av förarbetena till stödpropositionen framgår attinte oväsentliga meningsskiljakligheler förelåg rörande realismen i de förslagsom legat till grund för verksamheten samt i fråga om möjligheter, former ochfömtsättningar att över huvud taget åstadkomma talutgåvor av dagstidningar inomden begränsade medelsram som ställdes till förfogande. En fömyad politiskprövning av fömtsättningar och villkor krävs inför regeringens och riksdagensställningstaganden till medelsramar för den fortsatta verksamheten. KUR påpekar att kommittén inte närmare berört detaltidningar som ges ut av länsbibliotek och kommunala bibliotek, närmare70 tidningar. Parallellt med utvecklingen av radio- och kassettidningar bör delokala taltidningamas innehåll förändras mot egenproducerat, lokall material,vilket ställer helt andra och större krav på redaktionerna. Rådet fömtsätteratt överläggningar kommer att ske mellan ansvarig myndighet förtaltid-ningsstödet och utgivarna av de lokala taltidningarna.