prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — som har beräknatspåTPB:s förvaltningskostnadsanslag las ut under produktionskostnadsanslagel.Enligt vad jag har inhämtat kommer mitt förslag inle all få några nämnvärdakonsekvenser för det antal titlar, som kommer all produceras under nästabudgetår. Som jag har redovisalunder föregående anslag är jag inle beredd alt tillstyrka atl särskilda medelanvisas för uppbyggnad av lalboksbesiånd på i n v andrarspråk. Regeringen, eller efterbeslut av regeringen . bör i likhet med lidigare år ges ell bemyndigandeatt under /86 lägga ul bestal 1 n i nga r av talböcker,punklskriflsböcker och tryckta publikationer som kommer atl belasta /87. Jag föreslår att bemyndigandet får avse elt belopp omhögst 5,5 milj. kr. Ulredningen (U 1983:02)om videogram för döva har överlämnat sill betänkande (DsU1984: 18) Videogram för döva. Belänkandel remissbehandlas f. n. och kommerdärför inte alt kunna föranleda någon proposition lill underinnevarande . Jag anser det likväl angeläget atl dövasriksförbunds (SDR) produktion i av videogram på teckenspråk kan ökaredan nästa budgelår. En ökning av produktionen bör vara möjlig med de tekniskaoch lokalmässiga resurser som videoverksamheten i nu förfogar över.Bidraget till SDR bör höjas med 0,6 milj. kr. Jag förutsätter därvid attorganisationen själv bidrar till finansieringen av videogramproduktionen isamma ulslräckning som . (2, 9) Jag tillstyrker TPB:sförslag om medel för en handledning för punklskriflsframställning samlförslagel om överföring av medel mellan båda anslag. (6, 7) TPB:s framställning i övrigl föranleder ingaförslag från min sida. Med hänvisning lill vadjag har anförl och lill sammanslällningen hemställer jag all regeringenföreslår att 1. medge alt regeringenlämnar talboks- och punkiskriftsbiblioleket det beställningsbemyndigande om 5 500000kr. för /87 som jag har förordal, 2. lill ochpunktskriflsbiblioteket: Produklionskoslnader för /86 anvisa ell reservaiionsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 10 561 Litteraturstöd samt övriga ändamål inomlitteratur- och folkbiblioteksområdet 1 statsbudgeten förinnevarande budgelår finns uppförda följande anslag som avser slöd lillbokbranschen, vissa andra ändamål avseende litteratur saml stöd tillfolkbiblioleksväsendet. Kreditgarantier lill förlag och bokhandel. Lån till investeringar i bokhandel. Bidrag till folkbibliotek. Bidrag till regional biblioteksverksamhet. Medelsanvisningarna förnämnda ändamål uppgår innevarande budgetår till sammanlagt 64996000 kr.Myndigheterna har föreslagil all medel för budgetårel 1985/86 anvisas underdessa anslag. (U 1979:17) och bokutredning(U 1982:02) har lämnal förslag avseende bl. a. medelsanvisningarna för sammaändamål. Förslagen har remissbehandlats. Beredningen av dessafrågor är ännu inte avslutad. Jag avser all föreslå regeringen all förriksdagen vid 1984/riksmöle lägga fram en särskild proposition omlitteratur- och biblioteksfrågor. denna dag har utrikesministern isamråd med mig under anslagel Dl. underutrikesdepartementets huvudtitel lagt fram förslag om slöd lill svensklitteratur i utlandet. Medel för detta ändamål bör därför inte anvisas underutbildningsdepartementets huvudtitel. I övrigl förutsäller jag all medelavseende litteratur- och biblioteksområdet anslagstekniski kommer att anvisas ihuvudsak på samma sätl som innevarande budgetår. Det synes lämpligl att förberörda ändamål ta upp elt preliminärt belopp av . Jag hemställer atl regeringen föreslår att, i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, lill Litteraturstöd samt övriga ändamål inomlitteratur- och folkbiblioleksområdet för /86 beräkna ett anslagav . 36 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 562 Riktlinjerna för radio-och TV-verksamheten lades fasl av (prop. 1977/78:91, KrU 24,rskr 337). Verksamheten reglerasfrämsl genom radiolagen (1966:755, omlryckt 1972:240, ändrad senasl 1984: 114)och radioansvarigheislagen (1966:756) med förordningen (1967: 226) omtillämpningen av radioansvarighetslagen. Av betydelse i sammanhanget är ocksålagen (1978:478) om avgift för innehav av televisionsmotlagare (ändrad senasl1984: 311) och förordningen (1978:482) med inslruklion för radionämnden. Sändningsrält enligtradiolagen tillkommer f. n. de fyra programföretagen ,, och AB.Närmare bestämmelser om rättigheter och skyldigheter belräffandesändningsräilen och programverksamheten finns i avial mellan staten ochprogramföretagen träffade . träffade avtal mellan staten ochSveriges regleras dels detta bolags uppgifter som moderbolag i enkoncern i vilken de nämnda programföretagen ingår, dels koncernens verksamhetunder krig eller vid krigsfara. Samlliga avtal omfattar perioden t. o. m. den30 . övervakargenom efterhandsgranskning alt programföretagen iakttar föreskrifterna iradiolag och avtal. Radio- ochTV-verksamhetens drifts- och investeringskostnader har sedan startenhuvudsakligen finansierats med mottagaravgifter. Fr.o.m. budgetårel 1985/86skall även utbildningsprogramverksamhelen avgiftsfi-nansieras (prop. 1983/84:40bil. 6, KrU 8, rskr 90). Medel för programverksamheten för utlandet anvisasöver statsbudgeten under anslaget Riksradios programverksamhet förullandet under huvudtitel. verksamhetfinansieras med mottagaravgifter. svarar för distribution avprogram, avstörningsverksamhei inom hela radioområdet och uppbörd avmottagaravgifter. Avgiftsuppbörden är samordnad med inkasseringen avlelefonavgifter. Avgiftsmedlen fonderas hos . haransvar för projektering och uppförande av slörre byggnader för . Denna får ulan särskilt bemyndigande göra byggnadsinvesteringari de fall då byggnadskostnaderna inle översfiger 2 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 563 drifts- ochinvesteringsutgifter saml investeringsulgifter i sambandmed den allmänna programverksamheten bekostas med avgiftsmedel.Investeringarna avskrivs i sin helhet. Kostnader för budgetåret1983/84 för den avgiftsrinansierade verksamheten För ljudradio- ochtelevisionsverksamhelen logs 2 259 milj. kr. i anspråk under budgetårel1983/84. disponerade I 843 milj.kr. utnyttjade totalt 375,6 milj.kr., varav 275,4 milj.kr. för programdistribution ochavgiftsuppbörd och 100,2 milj.kr. för avskrivning av invesleringar. Koslnadernaför radionämndens verksamhet var 1,6 milj.kr. investeringskostnaderuppgick till 50 milj. kr., varav 37,8 milj. kr. belastar fonden budgelåret1983/84. Under budgetåret uppgickde lotala intäkterna i form av mottagaravgifter och räntor på avgifier lill 2266 milj.kr., vilkel i förhållande lill de avgiftsmedel som togs i anspråkinnebär ell överskott på 24 milj.kr. Behållningen i rundradiofonden per den 30juni 1984 var 181 milj. kr. Den allmännamotlagaravgifien är . den och tilläggsavgiftenför färg-TV är . Antalet allmänna avgifier uppgick den I juli1984 lill drygt 3,2 miljoner och anlalel tilläggsavgifter för färg-TV lill ca2,9 miljoner. För /85har 86,8 milj.kr. anvisats för invesleringar i rundradioanläggningar. beräkningarav investeringskostnaderna för den avgiftsfinansierade rundradioverksamhelenunder budgelåren 1985/86-1989/90 redovisas i del följande. Femårsplanen för investeringar(utbyggnad och reinvestering) överensslämmer med den i prop. 1982/83:100 (bil.10 s. 153) t.o.m. budgetårel 1987/88 angivna och av godkända nivån,uppräknad till aktuell kostnadsnivå. Vissa justeringar och omprioriteringarinom denna nivå har dock gjorts. Utöver nämnda nivå tillkommer medel för etlIjärde FM-näl, vars Ulbyggnad föreslås ske med /86. Också efter elleventuellt införande av satellii-TV kommer tyngdpunkten i rundradiodislribuiionenunder all ligga på de nuvarande lerrestra näten på grund av all dellager möjligheter lill regionala och lokala sändningar och mobil mottagning samlpå grund av nätens betydelse från beredskapssynpunkt. Äleranskaffningsvärdelför FM-TV-nätens anläggningar beräknas uppgå till ca 2500 milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 564 och TV I-anläggningsdelar pågår. Mot 1980-talelsslut förslärks reinvesle-ringsbehovel även för de TV 2-uirustningar somanskaffades under 1960-lalels slut. liksom för del landsomfaltanderadiolänknälet. Sändarslationer för FM och TV Genom utvidgningen avFM-bandel 87,med delen kan i princip ivå landstäckande FM-nät ulöver de tre befintliga inrymmas. En detaljeradfrekvensplan för FM-bandel utarbetas vid den andra sessionen av enplankonferens i regi. Planeringen har inriktats påett länsuppdelat (järde FM-nät och ell kommunuppdelat femte FM-nät. Enligi Radiolöser tillkomsten av ell fjärde FM-näl, utformat som ett länsnät, frågan omfördelningen av sändarnälen mellan riks- och lokalradio på etllillfredsställande säll. fjärde FM-näl, likade befintliga FM I- och FM 2-näten, kan etableras till en kosinad av 53,4milj. och i sin helhel byggas ul med början budgetårel 1985/86,varvid förutsätts att befintliga programförbindelser disponeras.Driftkostnaden för ett sådant nät uppgår lill ca 5 milj. kr. Delidigare etablerade kompletterande FM-sändarna för P3 och lokalradio förutsättsingå i det nät som disponeras av lokalradion. Även ytterligarekompletteringar är akluella. Ulbyggnadsordningen avses utarbetas i samråd medde berörda programföretagen. För förbättring avljudkvaliteten och bilradiomotlagningen görs kompletteringar i de befinlligaFM-näien för P 1, P2 saml P3 och lokalradio. Ulbyggnaden av mindreTV-staiioner för förbältrad TV-täckning fortsätter enligt den utökadevolym som förordas i prop. 1983/84:100 (bil. 10 S.445) och innebär att elltrettiotal sådana slalioner planeras per budgelår . De sex slörre stationersom ännu inte försetts med reservsändare förTV2 erhåller sådana . Dessulom förses vissa mindre stationermed reservsändare för . Uppförandel av reslerandestationstillbyggnader för all inrymmaTV2-reservsändare vid större slalioner slutförs i början av femårsperioden. Flyttningen av UppsalaFM-TV-slation beräknas vara helt avslutad under /87. har detre störte , som saknat reservkraft,försetts med sådan. Vidare planeras ett flertal av de mindre stationerna medstor befolkningstäckning få dieseldrivna reservkraflsag-gregat, medan övrigaplaneras förses med begränsad batlerireserv (upp lill fyra timmars drift). Vid ingången /86 uppgår antalet hushåll som inte erhåller rättlokalradioprogram vid ell landsomfattande elavbrott till ca 1984/85:100 Bilaga 10 565 Efter genomförande av ovanslåendeåtgärder, för vilka kostnaderna beräknas uppgå till ca I milj.kr. budgetåret1985/86, reduceras anlalel hushåll lill ca 15 000. De FM- ochTV-sändaranläggningar, som anskaffades i början av respektive näts utbyggnad,har varit i bruk och börjar därför bli förslitna. Fortsatta reinvesteringar främsl i TVI-anläggningarna behöver därför göras . Mot slutet av periodenmåste ell ulbyte av FM-sändarna påbörjas. Även förTV2-anläggningarna börjar ettreinvesteringsbehov uppkomma. 1 tasden nya mellanvågsslationen MV i bruk och ersätter då den utslitnamellanvågssändaren vid . Den lolala kostnaden för stationenuppgår till 25,4 milj.kr. vilketinnebär ett behov av 2,8 milj.kr. för /86 för reslerandearbelen. MV får genom den högre sändareffekten och elt effektivareaniennsysiem avsevärt större räckvidd än MV och beräknas under dygnetsmörka del täcka bortemot 165 miljoner invånare i norta . Sedan MVlagits i drift återstår av de äldre lång- och mellan-vågssändarstalionernaendast LV som togs 1962. Denna modifierades vid årsskiftet1983/84 för alt ge förbältrad täckning av närom-rådel kring , främsl inordostlig och sydvästlig riktning, bl. a. för alt ge kompensation för den ibörjan av nedlagda MV och den lidigare nedlagda MV.Motala LV används för sändning av riksprogram. Vidare finns kortvågssändarna iHörby och Karisborg för täckning av områden på slörre avstånd meduilandsprogram. 1975 i Genevefastställda frekvensplanen för lång- och mellan-vågsbanden finns förulomGolland LV (som används för LV) och MV (tidigare benämndSkåne MV) ytteriigare sex tilldelningar (en på långvåg och fem på mellanvåg)som inle används. Då denna plan upphör all gälla måste man, enligtteleverket, räkna med atl de sistnämnda sex tilldelningarna därefter inle kanbibehållas om de inle används för svenska sändare. beräkningar i1985/kostnadsnivå av investeringskostnader för den avgiftsfinansieraderundradioverksamheten /86-1989/90 redovisas i följandesammanslällning, där även dispositionen av erhållna medel (i milj. för /85 anges. 1984/85:100 Bilaga 10 566 femårsperioden /86-1989/90 (1984/85 års (1985/86; för FM och TV tioner för FM och TV Rundradioceniraler m. m. 91,8' ' Inkl. 5 milj. kr. som ej förbrukals /84. Ulbyggnaden under /86 För /86har erhållit elt beställningsbemyndigande om 30 milj. kr. För ulbyggnad avsändarslationer för FM och TV erfordras 27,7 milj.kr.,för tillbyggnader för främst TV2-reservsändare vid slörre stationer och etltiotal nya mindre . Dessulom anläggs elt trettiotal nya mindreTV-slalioner, arbetet med en ny FM-TV-stalion i fortsätter ochreservkraft för lokalradiosändare installeras vid vissa mindre . För reinvestering erfordras 35,5 milj. kr. Belräffandesändarstalioner för AM erfordras för anläggning av den nya mellanvågsslationenSölvesborg MV 2,8 milj. kr. Utbyggnaden avradiolänklinjer och OB-utrustning beräknas till 6,7 milj. kr. ochreinvesleringarna lill 15,6 milj. kr. För en modernisering avrundradiocentralerna i och krävs 7,0 milj. kr. För den första etappen iden treåriga utbyggnaden av ett Qärde FM-nät erfordras 9,7 milj.kr. Driftskostnaderna förprogramdistribution m. m. beräknas uppgå lill 234,3 milj.kr. på denkostnadsnivå som beräknas gälla under budgelåret. Hänsyn har tagils lill denförhöjda kostnadsnivån och till volymökning. Även rationalisering är invägd.Distributionen av program för finansieras fr.o.m. /86 med rundradionsavgiftsmedel. Dessa koslnader beräknas bli 21,8 milj.kr. Samma sändningsvolymsom under /85 har förutsatts. Vidare ingår 8,3 milj.kr. somavser ljudradiosändningar lill lyssnare i ullandet och som finansieras avskallemedel. 1984/85:100 Bilaga 10 567 De koslnader som behöverbestridas av avgiftsmedel beräknas således uppgå fill (234,3 - 8,3 =) 226,0milj. A v g ift s i n k a s seri n g ocha v g ift s kon t ro 11 koslnader förinkassering/kontroll av moilagaravgifier beräknas komma att uppgå till 78,0milj. på den kostnadsnivå som beräknas gälla under /86,varav 61,5 milj.kr. avser debitering och uppbörd och 16,5 milj. kr.kontrollverksamhet. Kostnadsförändringen jämfört med föregående år hänför sig lill dels minskade koslnader till följd aven bättre hantering av radiohandlarnas inköpsanmälningar, dels den förhöjdakostnadsnivån men rationalisering in vägd samt volymökning. Medelsbehovel för kos t nade r för /86 Medelsbehovel förinvesteringsverksamheten uppgår lill 105 milj.kr. KostnadeiUa föravgiftsfinansierad programdistribution inkl. programinsamling samtavgiftsinkassering uppgår till (226,0 4- 78,0 =) 304,0 milj. kr. på den kostnadsnivåsom beräknas gälla under budgetårel. För /85har 114,5 milj.kr. av televisionsavgiftsmedel tilldelats byggnadsslyrelsen förbyggnadsarbeten. Därav ulgör 6,5 milj. kr. medel för invesleringar somtidigarelagis av sysselsättningsskäl. harberäknat medelsbehovet för projektering och uppförande av radio- ochTV-byggnader under /86 lill 95 milj.kr. Beloppet avser tillövervägande del beslutad lill- och ombyggnad inom kvarteret iStockholm jämte energibesparande åtgärder inom samma kvarler saml härulöverbl.a. tillbyggnader i och och en kontorsbyggnad i . Verksamheten unde r budgei år e n 1978/79 -1984/85 Ulbyggnaden av radio- ochTV-verksamheten enligt beslut (prop. 1977/78:91, KrU 24,rskr 337) har pågått i sex budgelår. Ulbyggnaden skall vara genomförd vidutgången av /89. Regionaliseringsätgärderna har under periodent.o.m. /85 kostal mesl, 134 milj. kr., av de olika reformåtgärderna. Huvuddelen av denplanerade regionaliseringen av riksprogramproduk-tionen har kunnat genomföras.Riksradion har ökal distriktens rikspro-gramproduktion från 62 till 97 timmarper vecka, dvs. Televisionens distrikt /85 att produ- 1984/85:100 Bilaga 10 568 cera riksprogram.Regionaliseringsmålel 640 limmar beräknas nås /88. Regional-TV-verksamhetenhar fått fastare form i de fyra ursprungliga försöksområdena. Norrköpingstartade regional-TV-sändningar och startade sådanasändningar över som sjätte regional-TV-distrikl . Lokalradion har gjort väsentligainsatser för alt konsolidera verksamhelen och genomföra utvecklingsplanernaför basstationer, glesbygd och storstäder. Detla har bl. a. inneburit enväsentlig decentralisering av verksamhelen. Lokalradion har 41lokalredaktioner uianför huvudorterna. Slora insalser har vidaregjorts för kvalitetsförbättringar iprogramverksamheten. Sammanlagl har över åren 113 milj.kr. motsvarande drygt en tredjedel av medelstillskotlenanvänts för delta ändamål. Hur resurstillskotten (imilj. har fördelats pä de olika ändamålen och på programföretagen framgårav följande sammanställning. lokalradio KvalilelsförbäUringar Minoritetsspråk m.m. Övrigl 63.4 70.9 113.3 15,2 51.3 39.6 17.6 84,2 5,3 34,4 Ulbildningsradion har lillförls medel förreformåtgärder endasl för budgelåren 1979/80 och 1980/81. Åtgärdernainriktades på kvalitetsförbättringar, minoritetsspråk och regionalisering. Verksamheten under /86 1 förra åretsanslagsframställning redovisades programföretagens bedömningar av dekvarstående reformbehoven inom ramen reformprogram. Dendominerande posten i programmet är enligt () åtgärder förall höja programkvalilelen. Regionaliseringen som är den andra störrekostnadsposten har genomförts så långi all några väsentliga ytteriigarehöjningar av driftskostnaderna inle behövs för atl nå regionaiiseringsmålen. De bedömningar somprogramföretagen har gjort i årets anslagsframställningar befäster synen på dekvarstående reformbehoven. Kvalitetsförbättringarna svarar nu liksom förraåret för ca 4/5 av de kvarstående behoven. Regionaliseringen tar av deåterstående reformmedlen i anspråk. ()planerar atl starta regional-TV-sändningar gemensaml för Mellansvenskadislriklel och Värmlandsdislrikiel våren Prop.1984/85:100 Bilaga 10 569 innebär etl avsleg från riksdagensrikllinjer för distriktsindelningen för regional-TV. Dislriktsindelningenenligt beslut innebar att fördes lill Mellansvenskadistriktet. F.n. är länet bevakningsmässigt delat på Mellansvenska distriktetför norra länsdelen och Östra distriktet för . Det senare laräven emot regional-TV-sändningarna från . För atlregional-TV-programmel från Mellansvenska distriktet skall kunna sändas tillden södra delen av krävs 21,3 milj. kr. i ny- och ombyggnaderav sändare. Det medför vidare en åriig driftskosl-nadsökning med 0.8 milj.kr.SVT beräknar dessulom att vissa merkostnader kommer all uppstå förprogramverksamheten. Om sändningarna i slället sker från öslra distriktetberäknas investeringskostnaden bli 6,5 milj. kr. och driftskostnaden 0,3 milj.kr. SRAB anser i likhet medSVT atl del vid sidan av de ekonomiska skälen för att behålla den nuvarandedistriktsgränsen även finns journalistiska skäl alt göra detla på grund av denfaktiska uppdelning i en sydostlig och en nordvästlig del som karakteriserarSödermanlands län. Landshövningen iSödermanlands län har i en skrivelse kommenterat SRAB:s ställningstagande idenna fråga. 1 skrivelsen framhålls att den lösning som SRAB förordar voreolycklig, eftersom den skulle öka länets redan kännbara splittring samiidigisom den skulle leda till ett försvårande av nyhetsbevakningen i länet. rationaliseringskravpå har gällt för den avgiftsfinansierade verksamheten fr.o.m. budgelåret1981/82 och för () fr. o. m. /80.Del innebär enligt SRAB att den avgiftsfinansierade verksamheten budgetåret1984/85 haren lägre medelslilldelning för oförändrad verksamheisnivå. FörUR är nivåsänkningen . beslut medanledning av förslagen i regeringens proposition (prop. 1983/84:40) om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (bil. 6, KrU 1983/84:8, rskr 90) innebär allen besparing om 50 milj. kr. skall genomföras för SRAB:s del fr. o. /86. Härutöver harverksamheten drabbats av kostnadsökningar som inte omfattats avkompensationssystemet. gäller verkningar av devalvering,lokalkostnadsökningar, ökade koslnader för programrälter m. m. Programföretagen hargenomfört ulbyggnaden och förstärkningen av verksamhelen enligt 1978 årsreformprogram. Medelstilldelningen har för dessa ändamål räknats uppmed 2,. Nettoeffekten avreformtillskottel och rationaliseringskravet på medelstilldelningen harinneburit en ökning av medelsramen om 45 milj. kr. SRAB påpekar alldetta har inneburit atl reformverksamheten i allt väsenlligt harsjälvfinansierats. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 570 Redovisningen avreformverksamheten visar atl ralionaliseringsarbetel har kunnat drivas ulan atl reformarbetet har bromsats.Samiidigi skapar emellertid den ekonomiska åtstramningen ett allvarligt lägesom inte kan undgå att återverka på programmen. Programföretagensålgärder för all möla den alll siramare ekonomiska siiuafionen har blivit en del av deras allmännaverksamhetsplanering. Besparingskravet om 50milj. ovanpå den nu planmässigtbedrivna ralionaliseringsverksamhelen innebär enligt SRAB atl planerna förryckskraftigt och atl gjorda dispositioner måste ändras. SRAB understryker deolägenheter som programföretagen påtalar som en följd av förändringarna iplaneringsföruisällningarna . Förändringarna har enligt SRABinneburit alt medelstilldelningen /86 är 400-500 milj. kr.lägre än den skulle ha varil med de ursprungliga förutsättningarna. Förulom alldella motverkar en rationell planering av programverksamheten blir del enligtSRAB svårt alt behandla frågor om personalreduceringar på ett konsekvent ochför personalen godtagbart sätt. Medelsbehovet för budgetårel 1985/1986 Medelstilldelningen förden avgiftsfinansierade verksamheten /85 är i 1983/84 årsprisläge I 848,5 milj. kr. Utbildningsprogramverksamhelenskall avgifisfinansieras fr.o.m. /86. De kostnader som börläckas av avgiftsmedel inom är kostnaderna förprogramverksamhet och för investeringar. Budgetårel 1984/85 beräknaskoslnaderna för programverksamheten till 96,8 milj. kr. i 1983/84 årsprisläge. Kostnaderna för investeringar utgör ett fasl belopp på 2 milj. kr. Underlaget förberäkningen av medelsbehovet för budgetårel 1985/86 är således (I 848,5 + 96,84- 2 =) I 947,3 milj. kr. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 84-85) beräknas medelslillskottelför /86 till 2,, vilkel motsvarar 44,8 milj. kr. Rationaliseringskravet om2% motsvarar 39,8 milj. kr. Härtill kommer besparingskravet på 50 milj. kr.Medelsbehovel blir därmed 1902,3 milj. kr. Den allmännamotlagaravgifien har fr. o. m. den höjls med . till 576 kr.Färglillägget är oförändrai . Den samlade avgiften för innehav avfärg-TV-moltagare är således . Intäkterna förrundradiofonden under /85 beräknas till 2364 milj. kr. ochutgifterna till ca 2440 milj. kr. Vid årets ingång fanns dessutom en behållningfrån föregående budgetår om 181 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 10 571 För /86ökar belastningen pä rundradiofonden lill följd av alt UR skallavgifisfinansieras. De lolala koslnaderna för UR (programverksamhet ochdistribution) ulgör ca 125 milj. kr., vilket motsvarar en avgiftshöjning på 38kr. Till övervägande delbestäms behovel av alt höja avgifterna av takten i den allmännakostnadsutvecklingen. påverkas behovet också avbyggnadsslyrelsens koslnader för nybyggnader i kvarteret iSlockholm. Med hänsyn lill osäkerheten i föreliggande infia-tionsbedömningarhar beräkningarna utformats från två olika inflationsantaganden (resp. ).Enligt beräkningarna måsle den allmänna molta-garavgifien för budgetåret1984/85 höjas i båda fallen. Med samma principer i övrigt för reservbehållningi fonden etc. som lidigare år bör höjningen enligt företaget vara . vid4% inflation och . SRAB understryker viklenav atl den kompensalion som koncernen får för kostnadsutvecklingen även ifortsättningen följer den allmänna kostnadsutvecklingen i samhället. för innevarande budgetår uppgår till , varav högsl1308000 kr. avser medel för lönekostnader och . För budgetårel 1985/86 har nämnden begärt en ökning avmedelsanvisningen med . Av della belopp avser . kompensationför ökade lönekoslnader och .