prop · G803143 · 1984-12-31 00:00:00 — I ett försök att stimulera till ökat räkfiske har nämnden och delegationerna enats omatt föreslå att ett fast pristillägg med 2:-/kg utgår för kokräka under /86. Kokräka skulle därmed inte åsättas ett normpris. Prop.1984/85:143 207 För råräka utgår under innevarande regleringsår ett fast pristillägg med per kg. Dettapristillägg föreslås höjt till /kg för det kommande regleringsåret. Makrillfisket är ett utpräglat säsongsfiske och har därför ansetts böra ligga utanför normprissystemet. I stället utgår ett fast pristillägg, vilket under innevaranderegleringsår fastställts till per kg. Vidare äger rätt att tillämpa speciella regler beträffande överskottshanteringen av ringnotsmakrill.Pristillägget föreslås bli uppräknat till per kg. gällande övriga stödsystem för makrillfisket bör bibehållas även /86. Störredelen av konsumtionen av lutfisk baseras på importerad långa. Endast ett par svenska fiskelag ägnar sig numera åt storbackefiske efter långa i . Fängstkvoten för är i EGrs nordsjözon. För storbackelånga tillämpas ett system med fasta pristillägg som f n uppgår till per kg för långa utan huvud och 1:70 per kg för långa med huvud. Pristillägget föreslås bli uppräknat till 2:10 resp per kg. 7.6 Kostnader för regleringen 1985/86 7.6.1 Kostnaden för den löpande regleringen Direkt avgörande för kostnaderna för prisregleringen på fisk är prisutvecklingen på såväl den nationella som den internationellamarknaden för fisk och fiskprodukter. Det innebär att jordbruksnämnden inför det kommande reglerings-året har att göra prognoser för marknadsutvecklingen. Sådana prognoser är dock mycket svåra att göra med hänsyn till framför allt den stora inverkan deinternationella priserna har främst på sill och torsk. Nämnden har vidare att göra en bedömning av storleken av pristilläggsberättigade kvantiteter för fiskslag som ej omfattas avnormkvantitet. Mot bakgrund av de gjorda marknadsbedömningarna, de föreslagna normpriserna samtnormkvantiteten för sill/strömming har kostnaderna för pristilläggen för normprissatta fiskslaguppskattats till . Härav får högst användas för pristillägg pä sill. Till kostnaderna för rörliga pristillägg kommer för att finansiera trygghetspaketet för yrkesfiskare. För täckande av Svensk Fisks kostnader avöverskottshanteringen har beräknats åtgå . Av de föreslagna formerna för det övriga stödet har beräknats för det regionala stödet på ostkusten, för pristillägg på sötvattens-fisk och fraktstöd för skräpfisk. Kostnaderna för fasta pristillägg på makrill , kok- och råräka samt storbackelånga har beräkants till . Den sammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknas komma att uppgå till ca . 1984/85:143 208 7.6.2 Kostnader för utplantering föreslår att utgår ur prisregleringskassan för att bestrida kostnader för utsättning av laxfisk och ål under /86. Kostnaderna bör i stort sett fördelas enligt det förslag som framlagts av fiskets förhandlingsdelegation. Enligt dettabör användas för utsättning i insjöar, för utsättning av ål på ost- och sydkusten och 0,16 miljkr för utsättning av ål på . För utsättning av hummer bör anslås . Det bör ankomma på att tillregeringen avge förslag i frågan. Härvid bör ärendet beredas inom styrelsen i ensärskild grupp med representanter för , jordbruksnämnden och . kostnader för uppbörd och kontroll av prisregleringsavgiftenberäknas uppgå till för det kommande regleringsåret. Dessa kostnader bör som hitills få täckas med medel urprisregleringskassan. 7.6.4 Svensk Fisks kostnader Nämndenföreslår att kostnaderna för Svensk Fisks administration ochupplysningsverksamhet, som av föreningen beräknatstill ca , får täckas genom de ränteintäkter som uppkommer hos föreningen eller konjunkturutjämnignsfonden. I den mån dessa inte räcker till bör erforderligt medelsbehov få täckas genom uttag ur fonden. De sammanlagda kostnaderna för regleringen /86 inkladministrations- och uppbördskostnadersamt medel till utsättningberäknas komma att uppgå till ca . 7.7 Regleringens finansiering /86 föreslås för den löpande pris-regleringsverksamheten /86 tillföras urprisregleringskassan förfisk varav högst för sill. Vidare bör kostnaden för trygghetsförsäkringen få täckas med medel ur kassan.Kostnaderna för utplantering samt jordbruksnämndens uppbördskostnader föreslås ävenledes täckas med medel urprisregleringskassan. Kostnaderna för överskottshanteringen samt ovanangivna övriga former av stöd bör få täckas med medel ur Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond. De kostnader för pristilläggen som överstiger samt dekostnader för föreningens administration etc som överstiger ränteintäkterna bör ävenledes få täckas med medel ur konjunkturutjämningsfonden. Prop.1984/85:143 209 Inkomsterna i prisregleringskassan under nästkommande regleringsår kan beräknas till ca . Härtill kommer ränteintäkter på i kassan innestående medel, vilka kan beräknas till ca . Ränteintäkterna i Svensk Fisks konjunkturutjämningsfond kan beräknas till ca . Dettabelopp kan dock beräknas komma tas i anspråk för att täcka Svensk Fisks administrationskostnaderetc. Ovannämnda förslag till finansiering innebär att ur jordbruksnämndens prisregleringskassa skulleanvändas , vilket beräknas överstiga intäkterna i kassan med ca 17 milj kr.Behållningen i kassan skulle därmed komma att uppgå till ca per den 1 juli1986. Ur Svensk Fisks konjunktur-utjämningsfond skulle komma att tas i anspråk ca utöver räntan på medlen i konjunkturutjämningsfonden. Behållningen i fonden per den 1 juli1986 skulle därmed komma att uppgå till ca . Disponiblatillgångar per skulle därmed komma att uppgå till . Härtill kommer för /87 intäkter i form av prisregleringsavgifteroch räntor på sammanlagt . Enligt regeringens inledningsvis nämnda beslut av den 29 november 1984bör jordbruksnämnden efter överläggningar med de bägge delegationerna föreslå åtgärder som innebär att exportmöjligheterna för beredda produkter tas till vara.Nämnden bör vidare föreslå från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för de fall avräkningspriset överstiger normpriset. Nämnden bör också redovisa förutsättningarna för en fördelning av normkvantiteten för sill pä dels kuststräckor, dels storleksgrupper. Vid utformningenav nämndens förslag bör hänsyn slutligen tas till att det bör kunna tillämpas i ett system med samordnad förstahandsmottagning av fisk. 8.1 Exportmöjligheter förberedda produkter Av regeringens beslut framgår att lagstapriset anses ha haft negativakonsekvenser för den svenska fiskberedningsindustrinsmöjligheter att exporter-beredd vara.Enligt normprissystemets utformning finns nämligen endast ett lägstapris, vilket således gäller vid försäljning till såväl inhemsk industri som vid export.Det kan innebära att den svenska industrin kan få betala ett högre råvarupris än konkurrerandeberedningsindustrier i andra länder och därmed inte vara konkurrenskraftig. Enligt jordbruksnämndens uppfattning har de av fastställda lägstapriserna varit marknadsanpassade,dvs det har varit möjligt att exportera sill även i situationer när marknadspriserna varit låga. Detta visas inte minst av att Prop.1984/85:143 210 de av övertagnakvantiteterna under innevarande regleringsårvarit mycket små. Skulle särskilda lägstapriserinföras för de kvantiteter som exporteras i beredd eller oberedd form ellerskulle exporten av beredda produkter stödjaspå annat sätt skulle den svenska konservindustrin komma i ettofördelaktigt konkurrensläge gentemot motsvarande industrier i andra länder. Har exporten av beredda produkter haft svårt att konkurrera prismässigt torde en lösningav problemen kunna sökas i bättre rationalisering och samordning iberedningsindustrin. För genomförandet av rationaliseringsåtgärder finnsbl a tillgång till fördelaktiga fiskberedningslån. 8.2 Ur konsumentsynpunkt påkallade åtgärder Enligt beslut om riktlinjerna för prisregleringen på fisk (prop 1977/78:112) utgörkonsumenternas intresse av att kunna köpafisk och fiskprodukter av bra kvalitet till rimliga priser en av utgångspunkterna förfiskprisernas avvägning. Därför skall, ompriset till producent överstiger normpriset, från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder vidtas. Enligt den arbetsgrupp som utredde normprissystemetstekniska utformning kan fiskpriserna påden svenska marknaden stiga antingen pågrund av att den svenska fiskeflottans fångsterär små i förhållande till efterfrågan eller pä grund av att den internationella prisnivån på Fisk är hög. De motåtgärder som kansättas in mot prisstegringar får ses mot denna bakgrund. De kan enligtarbetsgruppen delas in i tvåhuvudgrupper, nämligen åtgärder som tarsikte på att öka utbudet av fisk på deninhemska marknaden och åtgärder som direkt inriktas på attsänka priset. Under de senaste årenhar under långa perioder priserna på såväl torsk som kokräkalegat över respektive normpris. Vad gäller torsk torde anledningen till de höga priserna i förstahand vara höga internationella priser medan ifråga om kokräkade svenska fiskarnas fångster varit låga. Jordbruksnämndenhar inte funnit det möjligt att med tillgängliga medel pressa ned priserna till normprisnivå. När det gäller torsk har detta bl a berott på att exportförsvårande åtgärder motverkats av möjligheten att landa i utländskahamnar. Det torde kunna konstateras att normprissystemet pä denna punkt inte fungerat tillfredsställande. och debåda delegationerna har enats omatt föreslå att kokräka under det kommande regleringsåret ej skall åsättas normpris. I stället föreslås att ett fast pristilläggmed /kg skall utgå. Denna åtgärd kommer förhoppningsvis att medföra en stimulans till ökade fångster av kokräka, vilket börkunna komma konsumenterna till godo i form av ökade fångster och därmed lägrepriser. I fråga om torsk bör Prop.1984/85:143 211 kunna bortses från prisrörelser i närheten av normpriset. Därför föreslås att pristillägg ej bör utgå om det beräknade pristill-lägget uppgår till /kg eller mindre. Även om detta förslag inte innebär en ökad tillförsel av torsk bör förslaget komma konsumenterna tillgodo genom att kostnaderna för pristilläggenpå torsk bör minska, vilket i sin tur bör minska medelsbehovet. Nämnden vill i detta sammanhang pekapå att även för /86 föreslås ett högre normpris på torsk under första hälften av regleringsåret, vilket bör öka tillförseln . Några ur konsumentsynpunkt påkallade åtgärder under /86 utöver de nu Föreslagna åtgärderna För kokräka och torsk Förutses nu inte. 8.3 Förutsättningar för en uppdelning av normkvantitetenpå sill. Under den korta tid som varit tillgänglig för överläggningar har jordbruksnämnden inte funnit det möjligt att utreda förutsättningarna för en uppdelning av normkvantitetenför sill på såväl storlekar som kuststräcka. Nämnden och delegationerna har därför enats om att frågan skulle utredas . Nämnden avser således att senare återkomma till denna fråga. 8.4 Tillämpning av prisregleringen i ett system med samordnad förstahandsmottagning. Enligt förhandlingsuppdraget bör nämnden vid utformningen av sitt förslag ta hänsyn till att det bör kunna tillämpas i ett system med samordnad förstahandsmottagning av fisk, där prisstöd endast lämnas för den fisk som levereras till enmottagare som har anslutit sig till en gemensam organisation för samordning av Försäljningen och distributionen av Fiskoch Fisk-produkter. Nämndenhar i Första hand sett detta som en tekniskFråga. , som handharutbetalningen av pristilläggen berederdet inga tekniska problem att betala ut pristillägg endast till de Fiskare som lämnar sin Fisk till mottagareanslutna till en sådan organisation. Enligt nämndens uppfattning torde det närmast ankomma på regeringen att avgöra när en samordningsorganisationuppfyller de krav som kan komma att ställas på en sådan organisation och huruvida demedlemmar som anslutit sig till organisationen kan anses som Fullvärdiga medlemmar. 9. översynav normprissystemet Mot bakgrund av de svårigheter inom Fiskerinäringen som kulminerade undermitten av tillsatte regeringen den s k . I kommitténs Förslag, som Framlas 1977, intog normprissystemeten Framträdande plats. Systemet skulle bl age möjlighet för fiskarna att uppnå en större trygghet genom att ett inkomstmål infördes. Normprissystemet trädde i kraft och harsålunda tillämpats . Grunderna för systemet och dess tillämpning utformades Prop.1984/85:143 212 Förhållandenainom fisket var då i vissa viktiga avseendenannorlunda, bl a var exporten betydligt mindre. Det har också visat sig att tydliga målkonflikter finns mellan systemets inkomstmål och tolkningen av produktionsmålet. Även ifråga om vissa andra förhållanden, t ex behandlingen avpriser som överstiger normpriser finns behov aven grundligare översyn. Mot denna bakgrund föreslår jordbruksnämndenoch delegationerna att normprissystemet görstill föremål för en ingående översyn. Med hänsyn till det ovan anförda hemställerjordbruksnämnden 1. attprisregleringen för fisk under /86 utforma; pä sätt som ovan föreslagits, 2. att normpriseroch normkvantiteter fastställs på sätt som ovan föreslagits, 3. att nämnden beviljas påangivna grunder utbetala till för kostnader förpristillägg 4. att nämnden bemyndigas begränsa kostnaderna för pristillägg på sill till högst , 5. att nämnden bemyndigas medge att pristillägg för torsk ejutbetalas om pristillägget understiger /kg fören viss regleringsperiod, 6. att nämnden bemyndigas lämna tillstånd för att ovan angivna fasta pristilläggfår utgå på sötvattensfisk, kok- och råräka, makrill oth storbackelånga, 7. att regionaltfraktstöd på ostkusten lämnas med sammanlagt högst enligt bestämmelser som fårbeslutas 8. att fraktstödför s k ogräsfisk fråninsjöarna får lämnas med sammanlagt högst enligt bestämmelser som får beslutas av nämnden, 9. att jordbruksnämndenbemyndigas medge att får ta i anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden utöver det föreslagna beloppet för överskottshanteringefter prövning av jordbruksnämnden, 10. att nämndenbemyndigas medge att disponera hela behållningen i konjunkturutjämningsfonden förkostnaderna för regleringen, Prop.1984/85:143 213 11. att nämnden bemyndigas meddela närmare bestämmelserom pristillägg, 12. att nämnden bemyndigas bestrida kostnaderna för fiskarnas trygghetspaket med , 13. att regleringenav import och export av fisk för /86 bestämspå samma sätt som under innevarande budgetår, 14. att i förekommande fall högsten milj kr av de fettvaru-avgifter som tas ut vid härdning av sillolja av inhemskt ursprung med avdrag för vad som kan beräknasåterbetalas vid export överförs tillprisregleringskassan för fisk. Detta ärende har på föredragningav avdelningsdirektören avgjorts avgeneraldirektören och ledamöterna . Därvid har även avdelningscheferna . y.// R.ijuaiorn Ir.k 1985-02-2 7 Crr, Normprissystemet /82 och har således tillämpatshittills under tre hela budgetår. Redogörelse förutfallet av regleringen 1981/82 resp 1982/83 finns som bilaga till nämndens regleringsskrivelse inför budgetåret1983/84 resp 1984/85. Enligt beslut justerades normpriserna upp med igenomsnitt 1983/84 jämfört med året innan. Enligt jordbruksnämndens bedömning skulle kostnaden för pristilläggen inom normprissystemet uppgå till lägst och högst . Av nedanstående sammanställning framgår de prognostiserade /84 erhöll fiskarna i pristillägg av skillnaden mellan normpris ochmarknadspris vad gäller andra fiskslag än sill. För sill var motsvarande andel . Som framgår avsammanställningen överensstämdeprognosen totalt för sill nära med det faktiska marknadspriset. Sillpriset låg kvar påungefär samma låga nivåsom året innan. Marknadspriset för stor sill blev högre än det förväntade medan marknadspriset förliten sill blev lägre än det förväntade.Torsk-priset utvecklades gynnsammare änprognosen. Pristillägg för torsk kom att utbetalas endast av budgetåret. Den faktiska pristilläggsutbetalningen för torsk stannade vid att jämföras med motsvarande prognos på . Även för kokräka blev priserna gynnsammare än prognosen. Förkokräka utbetalades inga pristillägg 1983/84. Prognosen hade här . Övriggruppernahade prognostiserats att kosta i pristillägg men kom i verkligheten att kosta . Sammanfattningsvis blev prisutvecklingen för samtliga fiskslag utom för sill/strömminggynnsammare än prognosen förutsade. Sillpriserna förblev lågai enlighet :npd prognosen och låg kvar pä ungefär samma nivå som /82 och 1982/83. Den lägsta prognostiserade totalkostnaden för pristilläggenav normprissatta fiskslag var . Utfallet blev ca lägre. Av nedanståendesammanställning framgår fördelningenav pris-tilläggsbeloppen på olika grupper av fiskslag. Pristillägsbelopp till olika normprisgrupper 1983/84 Stor sill Liten sill Torsk Kokräka Övriggrupp I Övriggrupp II ÖvriggruppIII Övriggrupp IV (milj kr) Somframgår av tabellen ovan erhöll sill av det totala pristilläggsbeloppet 1983/84. Sill/strömming, stor Sill/strömming, liten Torsk Övriggrupp II -7 1 I övriggrupp I ingårgråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. 2 I övriggrupp II ingår kolja, rödspätta,havskatt och lyrtorsk. 3 I övriggrupp III ingårkummel, rödtunga och bergtunga. 4 I övriggrupp IV ingar lubb, skrubba och horngädda. 5 Det högre priset föreslås gälla underperioden -. 1984/85:143 216 Proposition ....................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... I Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 4 1 Inledning ......................................................... 4 2 Föredraganden ................................................. 5 2.1 Allmänna utgångspunkter ............................... 5 2.2 Fiskeripolitikens mål ...................................... 7 2.3 Fiskenäringens omfattning och inriktning .......... 8 2.4 Fiskepolitikens medel ................................... 10 2.4.1 Allmänt ............................................... .. 10 2.4.2 Reglering av fisket med stöd av fiskeriförordningen(1982: 126) 10 2.4.3 Licens för yrkesfiske ............................. .. 14 2.4.4 Statligt ekonomiskt stöd ....................... .. 16 2.4.5 Prisregleringen på fisk, allmänt ............... 19 2.4.6 Distribution och marknadsföring av fisk ...... 21 2.5.................................................................. Särskildafrågor 24 2.5.1 Laxfisket ............................................... 24 2.5.2 Konsumtionsodling av fisk, skaldjur m.m....... 32 2.5.3 Forskning och utvecklingsverksamhet ....... .. 34 2.5.4 Prisreglering på fisk under /86 36 2.6.................................................................. Denstatliga fiskeriadministrationen 40 2.6.1 Allmänna utgångspunkter ....................... 40 2.6.3 Fiskenämnderna ................................... 45 2.6.4 Genomförande av omorganisationen .......... .. 47 3 Upprättade lagförslag ......................................... 48 4 Hemställan ..................................................... 48 5 Anslagsfrågor för /86 ................. .. 49 6 Beslut ........................................................... 54 BilagaI Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1984:6) Bättre Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Jo1984:6) Bättre yrkesfiske ..................... 62 Bilaga3 Skrivelse från Fiskförsäljning ek. m. fl. omsamordning av fiskförsäljningen ............ .. 98 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över skrivelse av fiskförsäljning ek.för. m.fl. om samord ning av fiskförsäljningen .......................... 100 Bilaga5 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1984:5) Lax 104 Bilaga6 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Jo1984:5) Lax ....................................... 108 Bilaga7 Rapport från om bevarande av de svenska fiskbeståndensgenetiska resurser ............. 138 Bilaga8 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1984:7) Fiskeri administrationen .................................... 163 Bilaga9 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds Jo1984:7) Fiskeriadministrationen ............. 167 Bilaga10 Skrivelse av statens jordbruksnämnd med förslag till regle ring av priserna på fisk m. m. under /86 .. 196