prop · G803176 · 1984-12-31 00:00:00 — I samarbeie med andrafolkrörelser gjorde handikapprörelsen sig till lolk för en progressivsamhällssyn som kom all omforma och konkrelisera handikapp-poliiiken. Reformprogrammel inom handikappområdel på 1960-lalel ochförra hälflen av var en del av den allmänna reformpolitiken isamhället. Jag vill underslryka alt många av dessa allmänna reformer hade storbeiydelse för förbätlringen av levnadsförhållandena för människor medfunktionsnedsättningar. villkor för förbällringarna var givelvis den fördaekonomiska politiken. Denna skapade också förulsällningar för en radgrundläggande reformer, som mera direkl avsåg handikappområdel. Några betydelsefulla reformer från äruppbyggnaden av den ekonomiska tryggheten inom den allmänna försäkringen och avförstärkningsåtgärder inom arbelsmarknadsområdel och ulbildningsväsendet Tilldel omfallande reformprogrammel hörde även lillkomsten av hjälpmedelsverksamheten,den sociala hemhjälpen och färdtjänsten. Stor betydelse hade vidare allvårdartjänst infördes, att handikappråd inrättades samt atl vanföreanslallernaavvecklades. Den nuvarande omsorgslagen får alliså ses som en del avdessa reformer. Jag är övertygad om atl lagen har hafl ulomordenllig beiydelseför den omvälvande förbättring av psykiskl ulvecklingssiördaslevnadsförhållanden som ägt rum efler lagens ikraftträdande. Landstingskommunerna har som huvudmän föromsorgsverksamhelen på ell förtjänslfulll säu genomfört omsorgslagensinlenlioner. De har salsal stora resurser på ulbyggnad av verksamhelen. Omsorgslagen har emellertid just på grund av de sloraförbättringarna på områdel snabbi blivii föråldrad. Detla kan i och för sig sessom någol posilivt Det gäller dock atl bygga vidare och att undanröja de hindersom kan 1984/85:176 15 föreligga för en forlsall gynnsam utveckling inom deltaområde. Härvid är det angeläget och befogal atl göra en översyn av lagen. Delär också väsenlligl all utvecklingen sker i samförslånd med psykisklutvecklingsstörda och de organisalioner som förelräder dem. När omsorgskommiltén lillkallades fick della sesmot bakgrund av den ulveckling inom handikappområdel, som jag har beskrivit.De första moiionerna om en översyn av omsorgslag väcktes i riksdagen1973. Andra frågor av hög angelägenhelsgrad, som också tidigt avspeglade sig iriksdagsmotioner, var de om omsorgerna för psykotiska barn och om stöd ålflerhandikappade. Kommitténs uppdrag blev atl ulreda dessa ire frågor. Dessförslag om flerhandikappade lades delvis fram i belänkandel (SOU 1980:16) Vissafrågor rörande flerhandikappade. Förslagen har i huvudsak genomförts. Kommitténslutförde sitl arbete genom all avge belänkandel (SOU 1981:26) Omsorgerom vissa handikappade. Kommitténs förslag är starki präglade av den ulvecklingsom redan skell inom handikappområdel och av de handikappolitiska målennormalisering och integrering. Kommillén lägger slor vikl bl.a. vid behovel allminska inslilulionsboendel, atl öka tillgången på arbele och atl göra allassituation så likvärdig som möjligt oberoende av om de är handikappade eller ej. De grundtankar som bär upp kommitleförslaget har fåtl eltbetydande slöd av remissinstanserna. De lagförslag som kommittén har utarbetathar emellertid fåtl etl reserveral mottagande. Många remissinslanser har hävdatatt den föreslagna lagen om handikappomsorger är oklar till sin omfattning ochinnebörd. Andra har hafl erinringar mol kommitténs förslag i sak ibetydelsefulla delfrågor, främsl vad gäller personkretsen och särskolan förpsykiskt ulvecklingsslörda barn och ungdomar. Det stod alltså klart atl omsorgskommitténs förslag inteutan relativt omfatlande överarbetning kunde läggas lill grund för en nylagreglering. På grund härav beslöt jag , med regeringensbemyndigande, att tillkalla den lidigare nämnda arbelsgruppen för all den meduigångspunkt i kommittéförslaget och remissreaklionen skulle delta i beredningenav frågan om en ny omsorgslag. Arbelsgruppen tillfördes sakkunskap från denärmasl berörda inlressenlerna - från handikapprörelsen, huvudmännen ochlillsyns-myndigheierna. Jag kallar i forlsäUningen arbelsgruppen föromsorgsberedningen. Beredningens förslag kännelecknas av all del balanserarväl mellan olika inlressen. Samiidigi som beredningen ansluler sig lillomsorgskommilténs huvudiankar om avveckling av inslilulionsboendel och om andranormali- 1984/85:176 16 serings- och integreringsfrämjande åtgärder för psykisklutvecklingsstörda, har beredningen när del gäller beslämningen av personkrelsentagit intryck av alt det, bl.a. inom handikapprörelsen, råder delade meningarom det alls skulle behövas särskilda lagregler för handikappade och om sådanaregler är önskvärda. För egen del vill jag betona all psykisklulvecklingssiördas siiuaiion ännu inle är lillfredsslåilande. Del är såledesviktigt atl deras möjlighel lill delaktighet och gemenskap i samhälletförbättras. En förutsätining för del är all de så långt möjligt får medverka isamhället under hänsynstagande lill sin självbestämmanderätt och inlegrilel. En uigångspunkt är därvid all regelsystemet inte skallmolverka ulan i slället underläila och påskynda en sådan ulveckling. 1967 årsomsorgslag präglas i belydande ulslräckning av regler om instilulioner och omålgärder oberoende av samlycke. DeUa är uttryck för den äldre uppfattningen omett totalt omhändertagande som mesl angelägna åigärd. nytt regelsyslem börfrigöra sig från detla. Både kommillén och beredningen har dock funnii all delfortfarande är nödvändigt med särskilda regler som garanterar psykisktutvecklingsstörda en bra service. Visserligen konstaterar båda allsocialljänsllagen (1980:620) och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)tillsammans garanlerar etl gott grundskydd för alla handikappade. Men förpsykiskl ulvecklingsslörda kan det i särskilda fall behövas extra stödinsatser,som ännu inle kan lillgodoses av eller hälso- och sjukvården.Att delta behov blir tillgodosett bör enligi kommitténs och beredningens meningliksom garanteras genom en särskild lag. Den särskilda lagen bör dockklarare än den nuvarande ulvisa att den är ett komplement till och inte enersättning för andra lagar, främst socialtjänstlagen och hälso- ochsjukvårdslagen. På samma sätl behövs alltjäml särskilda regler om undervisningför psykiskl utvecklingsstörda. Dessa regler bör ses som elt komplemenl lillregler om och gymnasieskolan och i fortsättningen ålerfinnasfillsammans med dessa i skollagen. Redan sådana ålgärder av lagteknisk karaktär har ellvärde. De ger ultryck för synsäilel all psykiskl utvecklingsstördasförhållanden så långt möjligt bör vara desamma som för andra människor. Men viktigare är naturligtvis det sakliga innehållel iregleringen. Här har både kommitténs och beredningens förslag en inriktning sompå elt föredömligi sätl avspeglar de pågående normaliserings- ochinlegreringssträ-vandena. Utgångspunkten är atl barn och unga skall hamöjlighel atl växa upp i sin egen familj och all vuxna skall kunna skapa sig ensjälvsländig lillvaro. 1 della syfie skall föräldrar till psykisklulvecklingsslörda barn erbjudas råd och stöd i olika former. Små gruppbostäder i vanlig 1984/85:176 17 bostadsmiljö skall ersätta de slora, ofla avlägsetliggande insiitulionerna. Daglig verksamhet skall erbjudas den som inteförvärvsarbetar eller studerar. Dessa insalser och andra hithörande bör, sombåde kommillén och beredningen har föreslagil, kallas särskilda omsorger. En annan viklig utgångspunkt för en reform är atl denbällre än som är fallet skall avspegla respekl för psykisklutvecklingsstördas integritet och självbeslämmanderält Både kommiltén ochberedningen har slarkl understrukit detla genom olika förslag: de särskildaomsorgerna skall ges enbart efter begäran, de nuvarande reglerna om åtgärderoberoende av samtycke skall inle ålerfinnas i en ny lag, skyldighel atl samrådamed psykiskl utvecklingsstörda och deras föreirädare skall föreskrivas osv. Jagansluler mig lill della, Landsfingskommunerna har ansvarel för omsorgerna ompsykiskl ulvecklingsslörda enligt omsorgslag. Beredningen konstateraratl det i och för sig borde kunna vara en angelägenhel atl svara fördet behövliga extra stödel ål psykiskl utvecklingsstörda. Men landstingskommunernahar byggt upp en omfattande verksamhel och har resurser och kunnande som delf.n. är svårt att snabbi föra över till kommunerna. Detia gör, menar beredningen,alt den pågående och önskade utvecklingen bäsl betjänas av att denansvarsfördelning mellan landstingskommuner och kommuner som gäller i huvudsakfår beslå. Samiidigi bör dock möjligheier ges lill etl successivi överförandeav ansvaret. Jag delar den uppfattningen. Sammanfallningsvis innebär oinsorgsberedningens påkommittéförslaget och remissutfallet grundade förslag all det nu gällanderegelsystemet för psykiskl ulvecklingsslörda dels anpassas lill den förändringsom redan har sketl, dels främjar en ulveckling som i förlängningen bör kunnagöra det möjligl atl undvara särreglering även för denna grupp. Förslaget ärväl ägnat alt läggas till grund för ny lagsliflning. Reglerna bör av skäl somjag har nämnl tas in i dels en ny omsorgslag, dels en kommande ny skollag,vilka tillsammans bör få ersälla lag. Med della har jag avslulal min redogörelse för vilkaallmänna utgångspunkter som enligt min mening bör gälla för en reform avomsorgslagstiftningen, I det följande avser jag atl närmare behandla frågornaom - personkretsen iavsnill 2.2. - målel förverksamheten i avsniU 2.3 - huvudmannaskapsfrågani avsnill 2.4 - de särskildaomsorgerna i avsnill 2,5 -avveckling av insfilutioner m.m, i avsnill 2.6 - undervisning iavsnill 2.7 -fillsyn i avsnill 2.8 -vissa särskilda frågor i avsnill 2.9 -psykiskl ulvecklingssiördas inflyiande i avsnill 2,10 -forskning i avsnitt 2.11 2 1984/85. 1984/85:176 18 -genomförande och ekonomiska konsekvenser i avsnitt 2.12,Mina kommentarer lill de enskilda lagbeslämmelserna älerfinns i specialmotiveringen(avsnitt 4). Mitt förslag: Omsorgslagen skall gälla för psykisktutvecklingsstörda, för personer som pä grund av en hjärnskada, föranledd avyllre våld eller kroppslig sjukdom, har fåll elt belydande och beslåendebegåvningshandikapp samt för personer med barndomspsykos. förslag: föreslår enväsentligt större personkrets, nämligen alla handikappade barn och ungdomarunder samt vuxna människor med psykisk utvecklingsstörning eller barndomspsykoseller med annan bestående och betydande intellektuell funktionsned-sällning,som inle beror av åldrande eller psykisk sjukdom, Kommillén föreslår även beslämmelser om landsiingskommunsskyldighet atl samordna samhällets insatser för att habilitera handikappadebarn och ungdomar. Insaiserna för dem som ingår i personkrelsen skall enligiomsorgskom-millén samordnas under en landslingskommunal nämnd,habilileringsnämn-den. benämner denna samordning samordnadhabilitering. Den samordnade habiliteringen innebär bl.a, en sammanläggning avnuvarande organisationer för habililering av rörelsehindrade och eljest fysisklhandikappade samt omsorger om psykiskt ulvecklingsslörda. Med habilileringmenar kommillén kuraliva, medicinska, pedagogiska, psykologiska, sociala ochtekniska insatser. Syflel är att fastslå all samma ansvar bör gälla oberoendeav handikappels art och alt behovel av insalser skall vara del avgörande.Omsorgskommitlén tar därvid fasla på landsfingskommunernas gällande åtagandengenom omsorgslagen, lagen (1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade ochhälso- och sjukvårdslagen och den service som byggls upp kring rörelsehindradeoch annars fysiskt handikappade, liksom kring hörsel- och synskadade barn ochungdomar. Den föreslagna habilite-ringsnämnden skall även svara för insalserför vuxna inom personkrelsen. Remissinstanserna: Remissopinionen är splitlrad både vadbeiräffar beslämning av personkrelsen och i fråga om den samordnadehabiliieringen. Många är posiiiva och menar att del är viktigt all likvärdigaresurser slälls lill förfogande för alla handikappade barn. Det råder dockiveksamhel på vissa håll hur den av omsorgskommiltén föreslagna avgränsningenav personkrelsen skall fungera i prakliken. Svåra gränsdragningsproblem mellande olika huvudmännens ansvarsområden befaras. Handikapporganisalionerna redovisari denna fråga olika uppfaliningar. Nägra organisalioner avvisar med 1984/85:176 19 beslämdhel en personkreis som bygger på vissa diagnoseroch anser att alla individer skall ha rätt till bislånd efter behov ochförulsällningar enligi de lagar som gäller för alla människor, dvs,socialljänsllagen och hälso- och sjukvårdslagen. När del gäller den samordnade habiliieringen ärde flesla iprincip posiiiva. Flera landsfingskommuner, Landsiingsförbundei och Svenskakommunförbundel betonar del positiva i samordnad habililering men anser alldenna fräga inle bör lagregleras. Del är en organisalionsform som kommuner ochlandsfingskommuner bör kunna genomföra på egen hand. Omsorgsberedningens förslag: Överensslämmer med mitlförslag. Skälen för mitt förslag: Omsorgsberedningen har prövalomsorgskommilténs förslag till utvidgningar av personkrelsen. Beredningen harfunnit atl lagen bör omfatta dels dem som omfattas av omsorgslag. dvs.psykiskt utvecklingsstörda, dels tvä delvis nya grupper. Den försia gruppen ärpersoner som efler uivecklingsåren, dvs. i allmänhel efter fyllda . lill följdav yllre våld eller kroppslig sjukdom har fåll hjärnskador, vilka har medföriell belydande och beslående begåvningshandikapp. Den andra gruppen är personermed barndomspsykos. Båda grupperna karaktäriseras av all de har särskildabehov, som ligger myckel nära dem som psykiskl ulvecklingsslörda har. De personer som fåll hjärnskador, vilka har medfört eltbetydande och beslående begåvningshandikapp sä alt de är i behov av sammaomsorger som psykiskt utvecklingsstörda, uppskattas av omsorgskommittén till ca2 000. Dessa personer har som regel fåll sina hjärnskador efter uivecklingsårenoch lill följd av bl.a. olyckshändelser, infekiioner eller neurologiskasjukdomar. De har ofla särskilda behov av värd och rehabililering. De värdas nuinom landstingskommunernas långvård eller psykiatriska vård. Dessa vårdformerär inle avsedda för dem, Omsorgsverksamhelen inom landstingskommunerna harvärdformer sotn bättre svarar mol dessa personers vårdbehov och det rättakunnandet för atl tillgodose behoven. Av denna anledning bör även denna gruppomfattas av omsorgslagen. Jag vill betona all en person med angivna skadorförst skall las om hand inom hälso- och sjukvården och, om han så begär, fåräll lill särskilda omsorger sedan del är konslaleral au skadan är beslåendeoch atl del är genom särskilda omsorger han kan få det bästa stödet Samarbeiemåsle därvid forllöpande ske med hälso- och sjukvården. Omsorgskommiltén har gjort beräkningar av anlalel personermed barndomspsykos och kommil fram lill all del av 10 000 födda barn är ca femsom drabbas av barndomspsykos. Det innebär ca 50 barn i hela landet,dvs. det finns ca 1 000 barn med delta handikapp. Det har integjorts några beräkningar av anlalet vuxna med barndomspsykotiskt handikapp.Jag uppskattar att antalet ungefär motsvarar antalet barn, dvs, ca 1000 st. Flertalet personer med barndomspsykos har också en psykisk 1984/85:176 20 utvecklingsstörning och omfaUas därför i regel redan avden nuvarande omsorgslagen, mindre anial barndomspsykoiiska barn och vuxnaär inle psykiskl utvecklingsstörda, I den mån de kan ha nylla av särskildaomsorger bör de få rätl därlill. Vad som karaktäriserar barndomspsykosulvecklar jag närmare i specialmotiveringen (1 §). I likhel med bl.a. anser jag atlulformningen av samordnad habililering är en organisationsfråga som bör avgörasav landstingskommunerna själva. Det är därför inte nödvändigl atl frånslalsmaklernas sida gå in med lagregler. Jag vill belöna atl jag, frånlandstingskommuner som börjat genomföra en samordnad habililering, underhandfåtl övervägande posiiiva besked om denna organisalionsform. Jag ålerkommerlill samordningsfrågorna i specialmoliveringen i anslulning fill 8§, När jag i del följande lalar om psykiskl ulvecklingsslördaavser jag alla de tre nämnda grupperna. I fråga om personkretsen vill jag ytterligare anföraföljande. Omsorgskommitlén föreslog, all personkretsen, utöver de grupper somjag förordar, skulle omfatta alla handikappade barn och ungdomar . Denna fråga har härefter diskuterats livligt både inomomsorgsberedningen och i den handikappolitiska debatten. Den är en av de fåpunkter, där beredningen inle har nåli enighet. Från olika håll inom och utomberedningen har anspråk ställts på att alla handikappade under ålderskall ha rätt till särskilda omsorger enligt den nya omsorgslagen. Under beredningsarbelei i socialdepartemenlei har dennauppfattning bl.a. framförts av barn ochungdomar (RBU). Förbundel har därvid ultalal, alt dess anspråk syfiar tilljämställdhet för den grupp som förbundel förelräder, nämligen rörelsehindradeunder , med psykiskt ulvecklingsslörda i fråga om de särskildaomsorgerna rådgivning, annat personligl slöd och korttidsvistelse uianför delegna hemmel. Vidare har RBU framhållit, atl landstingskommunernas fortgåendesamordning av habiliteringen innebär fara för all psykiskl ulvecklingsslördaerhåller förslärkta resurser på bekostnad av rörelsehindrade barn och ungdomar,som inte är psykiskt utvecklingsstörda. För RBU är delta ell vikligtskäl för all gruppen skall ingå i omsorgslagens personkrets. Beträffande omsorgskommilténs förslag har jag sammainvändningar som många andra. Kriliken mol kommittén i denna fråga kommer fråntvå sidor. Å den ena uppfällas del som en godiycklig avgränsning all lillgruppen psykiskl ulvecklingsslörda - som får livslånga omsorger enligt lagen -föra andra handikappade . Dessa kritiker hävdar, att dentillkommande gruppen inte bör begränsas på della sätl, utan att den bör fåbehålla sina rättigheter även som vuxna. Å andra sidan kriliseras omsorgskommilténför atl den föreslagil en handikapplag med särbestämmelser för handikappade,som rubbar förulsältningama för den jämställdhet med andra 1984/85:176 21 medborgargrupper som håller på att utvecklas enligt riktlinjerna om normalisering och delaklighet Den av mig tillkallade omsorgsberedningen har medutgångspunkt i omsorgskommitléns belänkande och remissyttrandena över dellalagl fram forslag, som är väl ägnade för en revision av omsorgslagen förpsykiskt ulvecklingsslörda. bör beredas möjlighel all besluta om ensådan lag under innevarande riksmöle. Belräffande de rörelsehindrade barnen ochungdomarna anser jag det dock inte möjligl all i samband med översynen nu avomsorgslagen även revidera lag (1965:136) om elevhem för vissarörelsehindrade barn m.fl, (elevhemslagen). Vid en sådan revision skulle ävenbehöva beaklas situationen för andra handikappade barn och ungdomar änrörelsehindrade. Del gäller bl.a. barn och ungdomar med asima, allergi,diabetes, cyslisk fibros, hemofili, epilepsi, njursvikt och celiaki. sådantarbete skulle kräva en ny utredning med företrädare för bl.a.Landsiingsförbundei, Svenska kommunförbundel och handikapprörelsen. 2.3 Målet för verksamheten Mitt förslag: De särskilda omsorgerna skall syfta till attge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet atl leva som andra och i gemenskap medandra. Omsorgerna skall vara inriklade på alt utveckla den enskildes egnaresurser. Verksamhelen skall vara grundad på respekt för den enskildessjälvbestämmanderätt och integritet. förslag: Överensstämmer med mitlförslag. Remissinstanserna: Inslämmer i kommitleförslaget Omsorgsberedningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag. Skälen för mitt förslag: Målet för omsorgsverksamhetenskall vara atl de psykiskt utvecklingsstörda skall få ett värdigt liv, igemenskap med andra i samhället. Detta innebär alt slrävan skall vara atl gedem möjlighet all utnyttja den kapacitet var och en har för att klara sig merasjälvständigt. Omsorgsverksamheten skall således inle gå ul på ettpassiviserande omhändertagande ulan på atl aktivera och molivera till självständigaställningstaganden. Normalisering är grundläggande för insalser inom dettaområde. Del innebär atl åtgärderna skall syfla till atl levnadsomständigheternaså långt möjligl kommer atl överensstämma med andra människors. Etl viktigt ledi normaliseringen är principen om integrering. Psykiskt utveckUngsstörda skalldelta i samhällets verksamheter tillsammans med och i möjligaste mån på sammavillkor som andra människor. För att uppnå normalisering är det grundläggande attrespekten för 1984/85:176 22 psykiskt utvecklingsstördas självbestämmanderätt ochintegritet upprätthålls. Del är väsentligt att respeklera den enskildes integritetdels vid beslut om särskilda omsorge:-, dels i den dagliga verksamhelen. Enenskild utvecklingsstörd skall känna alt han så långt möjligt själv kanpåverka sin egen siiuaiion. Jag kommer i del följande all föreslå all reglerna omivångsvård enligi 1967 ärs omsorgslag inle las in i den föreslagnaomsorgslagen. De särskilda omsorgerna skall vara grundade på frivillighel frånde omsorgsberätligades sida. Del ligger i sakens natur all vissa psykisklulvecklingsslörda på grund av uivecklingssiörningen inle har möjlighet alluttrycka sin vilja. 1 dessa situationer anser jag atl den enskilde psykisklutvecklingsstörde kan företrädas av någon annan. Delta kan enligt min meningske genom förmyndare eller god man. Jag utvecklar detta närmare i avsnitt 2,10saml i specialmoliveringen (6 §). I socialtjänstlagen slås fast att "Verksamheten skallbygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och inlegritel" (1§ tredje stycket). En bestämmelse liknande den i socialtjänstlagen bör las in iomsorgslagen. MiU förslag: Landstingskommunerna behåller ansvarel för desärskilda omsorgerna enligi omsorgslagen. Kommunerna övertar ansvarel förförskolan för psykiskl ulvecklingsslörda. Därmed upphör förskolan inom ramenför särskolan. Landsfingskommunerna avses även behålla ansvaret för denegenlliga särskolan enligi regler som förs in i den planerade nya skollagen,Möjlighel öppnas all genom avial överföra verksamhelen enligi dessa lagar frånlandslingskommun lill kommun, Behovel av gemensam planering förlandstingskommunerna och kommunerna undersiryks. förslag: Omsorgskommitlén föreslår alllandsfingskommunerna skall ha ansvarel för de särskilda omsorgerna, dvs.insatser som syfiar lill atl kompletlera slöd och service från annan huvudman.Kommunerna skall ha ansvarel för service i hemmet enligt socialljänsllagen.Kommunerna skall ha ansvaret för både förskolan och särskolan. Remissinstanserna: Flerlalel remissinstanser lillslyrkerförslagel om ell landslingskommunall huvudmannaskap för de särskildaomsorgerna. En så gott som enig remissopinion motsäller sig omsorgskommilténsförslag om all inlemma särskolan i del allmänna skolväsendet Däremol ärremissinslanserna posiiiva lill etl närmande mellan särskolan ochungdomsskolan genom 1984/85:176 23 att särskolan förfallningsmässigl regleras i skollagen ochdärmed faller utanför omsorgsbegreppet Remissinslanserna tillstyrker iallmänhet en för alla barn gemensam förskola. Några motsätter sig en uppdelningav den nu sammanhållna särskolan. Omsorgsberedningens förslag: Överensstämmer med millförslag. Skälen för mitt förslag: Enligt omsorgslag skalllandstingskommunerna bereda psykiskt ulvecklingsslörda som är bosatta inomlandstingskommunerna undervisning, vård och omsorger i övrigl i den mån annanicke drar försorg därom. Undervisning meddelas enligt huvudregeln i särskola. Särskolanomfaliar förskola, skola för grundundervisning, iräningsskola eller yrkesskola. För vård skall finnas vårdhem, specialsjukhus, daghem förbarn och sysselsällningshem. I vissa fall skall vård lillhandahållas i hemmel(hemmavård). Psykiskl utvecklingsstörda som inte kan bo i eget hem men inleheller behöver bo i vårdhem eller specialsjukhus, skall beredas bostad i annatenskilt hem, inackorderingshem eller elevhem. Den nuvarande handikappolitiken, som har normalisering ochintegrering som mål för sin verksamhel, har medföri alt landstingskommunerna iallt högre utsträckning försöker utnyttja kommunernas daghem och skolor.