prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Belräffande gränsdragningen mellan dröjsmål pånäringsidkarens sida och etl sådant fel hos tjänsten som består i attnäringsidkaren inte har utfört allt del arbete som följer av uppdraget lillhonom kan hänvisas till vad som har sagts i specialmotiveringen lill 9 8 försiastycket. Dröjsmål på näringsidkarens sida föreligger inte, om enförsening beror på något förhållande på konsumentens sida. 1 fråga ominnebörden härav kan i allt väsentligt hänvisas lill vad som har anförlsbelräffande motsvarande undanlagsregel i 16 8. Till del där sagda kommer iförevarande 1984/85:110 247 sammanhang naturiigtvis sådana förhållanden som atlkonsumenien l.ex. inte lämnar näringsidkaren tillträde till konsumenlensbostad i fall arbetet skall ulföras där. En försening får vidareanses bero på ett förhållande på konsumentens sida, om näringsidkarensarbele fördröjts på grund avall en annan, av konsumenien anlitad näringsidkare inte har blivit klar med sill arbele i lid. Detsamma gäller, om enförsening uppkommit på grund av all näringsidkaren har inställtarbetet med stöd av 45 8 eller på grund av atl näringsidkaren har hållit kvarföremålet för Gänsten med stöd av 49 8. Belräffande vissa frägor medanknytning härtill kan hänvisas till , Om köp och byte av lösegendom, 1960, Uppdraget kan komma att avslutas för senl, omnäringsidkaren i enlighel med 6 8 tredje styckel ställt in arbetet i avvaktanpå att få koniakt med konsumenten och erhålla dennes anvisningar. 1 etl sådantfall får förseningen i allmänhet anses bero på ell förhållande på konsumentenssida. Delsamma gäller, om uppdragel avslutas för senl på grund av atl näringsidkarenutan atl ha fåll kontakt med konsumenten har utfört sådant tilläggsarbele somhan enligi 8 8 tredje styckel är skyldig alt utföra. På motsvarande sätt torde ofta böra bedömas fall dånäringsidkaren, när han inle kunnat få kontakt med konsumenten, har utförtsådant tilläggsarbete som han enligt 8 8 andra slycket får ulföra i dennasituation. Bedömningen kan dock bli en annan, om konsumenien har gjort klartför näringsidkaren atl del är av vikt för konsumenten att en avtalad lid föruppdragets avslutande hålls. Av den nu berörda undanlagsregeln framgår motsätlningsvisatl del föreligger ett dröjsmål pä näringsidkarens sida även om en försening avuppdragets avslutande beror på en olyckshändelse eller därmed jämförlighändelse Gfr specialmotiveringen till 16 8 och betänkandet s. 324). Deltainnebär bl.a. atl näringsidkaren - om Gänsten avser etl föremål som haröverlämnats i näringsidkarens besittning eller som skall tillverkas av denne -i princip bär risken för förseningar på grund av olyckshändelser e.d. sominträffar under en transport av föremålet för tjänsten till konsumenten, vilkennäringsidkaren har ålagil sig att ombesöija Gfr specialmotiveringen lill 12 8försia stycket). En annan sak är all näringsidkaren, som strax skall beröras, isamband med avtalet om en Gänsl kan i skälig omfattning förbehålla sig rätttill en lidsföriängning på grund av olika omsländigheler. I enlighel med vad som har anförts i avsnitt 2.5.1 stårdel i princip parterna fritt att själva genom avtal reglera, inom vilken tiduppdraget skall vara avslutat. 1 förevarande beslämmelse fastslås därför början att etl dröjsmål på näringsidkarens sida föreligger om uppdraget,ulan att detla beror på någol förhållande på konsumenlens sida, inle haravslulals inom den tid som har avtalats. Den tid inom vilken uppdraget sålunda skall vara avslulalkan genom avtalet ha bestämts på olika sätt. För del försia kan parterna haträffat en Prop.1984/85:110 248 reservalionslös överenskommelse om all uppdragel skallvara avslulal en 24 § KtjL viss dag e.d. 1 så fall föreligger elt dröjsmål pånäringsidkarens sida, om uppdragel inle kan avslutas vid den angivna lidpunkienulan all det beror på något förhållande på konsumenlens sida. Del lorde dock inte vara särskilt vanligl altnäringsidkaren gör en sådan reservalionslös utfästelse beträffande tiden föruppdragels avslutande. Vid många Gänster är denna nämligen beroende av olikaomsländigheter som ligger utanför näringsidkarens kontroll, t.ex. vädret.Betydligt vanligare är därför atl parierna i avtalet visserligen anger enlidpunkt då uppdragel skall vara avslutat, samiidigi som näringsidkaren dockförbehåller sig rält till en förlängning av tiden pä grund av olikaomständigheter som kan fördröja arbetet m. m. Med hänsyn till den grundläggande avtalsfriheten när delgäller atl bestämma tiden för uppdragets avslutande är ett avtal om en sådanvill-korad tid i princip giltigt, givetvis under förulsällning all förbehålldhar gjorts på elt sådani säll alt det över huvud taget kan anses utgöra en delav avtalet mellan parterna. Del bör framhållas atl ell angivande av en lidpunklför uppdragets avslutande i förening med en reservation för vissa fördröjandeomständigheter från konsumentsynpunkt ofta kan vara all föredra framför attnäringsidkaren för säkerhets skull tar lill en onödigi eller atttidsfrågan lämnas öppen. Som har framhållits i avsnitt 2.5.1 kan ett förbehåll omrätl till tidsförlängning emellertid vara att anse som oskäligt molkonsumenten, med följd atl del kan jämkas eller lämnas utan avseende med stödav 36 S avlalslagen. Denna fråga får bedömas med hänsyn lill omständigheternai del enskilda fallet. Rent principiellt kan dock sägas att näringsidkaren genomett förbehåll av del nu berörda slaget för det första inte bör kunna avskärakonsumenien från rällen atl häva avtalet eller hindra honom från atl göragällande andra dröjsmålsbefogenheier under en oskäligt . Delta gälleroavsett vad som är orsaken till att näringsidkaren enligt avtalet i och för sighar rätt till en tidsförlängning. Vad som i detla sammanhang är atl anse som enoskäligt lång lid får naturligtvis bedömas med hänsyn bl.a. till Gänslens art. För det andra bör näringsidkaren inte kunna åberopa ettförbehåll som ger honom rätt att mer eller mindre efter eget gottfinnandeförskjuta tidpunkten för uppdragets avslutande eller som indirekt fritar honomfrån skyldighelen att planera och genomföra Gänsten på ett fackmässigl sätt ochmed lillbörlig omsorg om konsumentens intressen. Detta innebär all ellförbehåll ofta bör kunna bedömas som oskäligt i den mån del ger näringsidkarenrätl tidsförlängning på grund av andra omsländigheler än sådana som liggerutanför näringsidkarens kontroll. 1 regel bör näringsidkaren emellertid inteheller när del gäller sådana omsländigheler kunna åberopa ett förbehåll om rätttill lidsföriängning, om han bort räkna med atl en viss Prop.1984/85:110 249 omständighet skulle komma alt försena arbelet eller om hanmed iaktta- 24 s KtjL gande av fackmässighet och omsorg borde ha kunnatundvika en försening på grund av en sådan omsländighel. Del sagda lar i första hand sikle på den vanligasituationen all elt förbehåll om rätt till uppskov med uppdragets slutförandeåterfinns i elt standardavtal e.d. Självfallet kan det inte alllid ansesoskäligt mol konsumenten att näringsidkaren i ett enskill fall förbehåller sigrätl lill en skälig tidsförlängning även på grund av omsländigheler som i ochför sig ligger inom hans konlroll eller som är av en mera subjektiv natur.Förhållandel kan t. ex. vara det att näringsidkaren, när avtalet träffas,väntar på att få in ett arbete som han vill utföra med förtur och all del ärosäkert när detta andra arbete kan bli aktuellt. Näringsidkaren bör dånalurliglvis kunna förse ell löfte om att konsumentens arbete skall vara klartlill en viss dag med elt förbehåll om räll till elt skäligl uppskov för denhändelse del andra arbelel aklualiseras . Delsamma gäller i andraliknande situationer. Över huvud tagel gäller att del vid en bedömning enligt36 8 avtalslagen finns större anledning lill återhållsamhet när det gäller atlgodta schablonartade förbehåll i standardavtal e.d. än när del är fråga om merindividuella förbehåll som har lillkommii efler diskussion mellan parterna idet enskilda fallel och vars innebörd konsumenien har lättare atl överblicka. Om näringsidkaren och konsumenten inle har träffat avtalom liden för uppdragets avslutande gäller enligt förevarande beslämmelse attuppdraget skall vara avslutat inom den lid som är skälig med hänsyn särskilitill vad som är normalt för en tjänst av samma arl och omfattning. I annat fallföreligger ett dröjsmål på näringsidkarens sida, såvida inte förseningen berorpå något förhållande på konsumentens sida. Som framgår av vad som har anförts i avsnitt 2.5.1 innebärdenna regel atl del vanligen föreligger etl dröjsmål om näringsidkaren inle kanavsluta uppdraget inom den lid som generelll sett är atl betrakta som normallidsålgång för den ifrågavarande Uänsten, med skälig marginal för sådanaförhållanden som alt det råder högsäsong och därmed viss vänlelid inombranschen o.d. I den mån normal lidsåtgång överskrids på grund av ytlreförhållanden som näringsidkaren inte råder över och vars inverkan han inteheller rimligen kan förebygga eller undanröja, medger bestämmelsen även attsådana omständigheler beaktas, dock endast inom ramen för vad som kan betraklassom en skälig tid för att färdigställa Uänsten. Vad som härvidlag utgör skäligtid får bedömas med hänsyn till Gänslens art och omfallning, orsaken lilltidsutdräkten i förhållande lill vad som är normall, de olägenheler som entidsåtgång utöver det normala innebär för konsumenten m. m. De yttre omständigheter som sålunda bör kunna beaktas närdel gäller att avgöra humvida näringsidkaren enligt den nu berörda regeln kananses ha råkat i dröjsmål är t.ex. särskilt ogynnsamma väderieksförhållanden. Prop.1984/85:110 250 naturkatastrofer, omfallande arbetskonflikler, allmänbrisl på arbetskraft, 24 § KtjL material eller energi och liknandeförhållanden. Som har framhållils i den allmänna motiveringen skall konsumentenemellerlid i princip inle behöva finna sig i atl ell arbele tar särskilt långlid beroende på den enskilde näringsidkarens individuella förhållanden. Ennäringsidkare bör sålunda inle. när uppdragels avslulande fördröjs ulöver vadsom kan anses normall, enligt den nu berörda regeln kunna åberopa atlfördröjningen beror på hinder eller svårigheter som föreligger enbari för honomeller hans förelag, t.ex. sjukdom, en arbetskonfiikt inom företagel, brisl påarbetskraft enbart inom detta, brist på pengar, leveransförseningar frånunderleverantörer som inte beror på sådana mera generellt ingripande förhållandensom lidigare har berörts m. m. Självfallet bör näringsidkaren dock i del enskilda fallelkunna förbehålla sig rält lill en längre lid för utförandet av Gänsien ännormalt med hänvisning även till sådana individuella förhållanden som harnämnts, under förutsättning att förbehållet inte kan anses oskäligl molkonsumenien. Har della skett utan att någon besiämd lid för uppdragelsavslulande har angetts, får del anses avtalat mellan parterna all Gänsten skallvara utförd inom normal lid med ett skäligl tillägg för del eller deförhållanden som förbehållet avser, 1. ex. sjukdom eller personalbrisl. Till skillnad från ulredningens förslag med dess merallmänt hållna regler om betydelsen av lämnade marknadsföringsuppgifierinnehåller den föreslagna lagen inle några uttryckliga bestämmelser omnäringsidkarens civilrätlsliga ansvar för marknadsföringsuppgifier rörandetiden för utförandet av en tjänst. Del torde emellertid vara klart altnärigsidkaren ändå, på avtalsrättslig grund, blir bunden i enlighet med sinamarknadsföringsuppgifter i detla hänseende huvudsakligen i samma omfattningsom skulle följa av utredningsförslaget. Om en näringsidkare l.ex. genom anslagi sina lokaler eller i annonser anger att beställda arbelen färdigställs torde sålunda av avlalsrältsliga regler följa att denna lid får ansesavtalad för uppdragets avslutande, om näringsidkaren lar emol en beställningav konsumenten utan att därvid göra klart för denne atl en annan tid skallgälla. Har avtal inte träffats om när uppdraget skall vara avslutat börmarknadsföringsuppgifter om snar leverans, snabbt utförande o.d. kunnatillmätas betydelse när det gäller att bedöma vad som enligt förevarandebestämmelse är skälig tid för att avsluta uppdragel. 1 lagförslagel regleras inte särskilt vid vilken tidpunktnäringsidkaren skall påbörja tjänsten. Detta kan emellertid ha beslämls iavtalet mellan parterna (se andra styckel). Om så inte har skett, ärnäringsidkaren skyldig all ulan särskild uppmaning från konsumenlens sidapåbörja Gänsten i sådan tid att uppdraget kan avslutas i rätt tid Gfrbelänkandel s. 222). Har parterna avtalat alt uppdragel skall vara avslulal viden viss tidpunkt, blir detla givetvis indirekl bestämmande för närnäringsidkaren måsle påbörja Gänsten. I fall då avtal inle har träffats om varesig liden för Prop.1984/85:110 251 avslutandet av uppdragel eller arbetets påbörjande skallvad som enligt 24 § KtjL förevarande bestämmelse utgör skälig tid för attavsluta uppdraget givetvis i princip räknas från den lidpunkt dä avtalet omGänsten iräffades. Näringsidkaren är då alltså skyldig atl påbörja Gänsien isådan lid atl uppdraget kan avslulas inom skälig tid efter avtalstillfället,med hänsyn särskili lill vad som är normall för den ifrågavarande Gänsten. Enligt bestämmelsen i andra slyckel skall det också ansesföreligga ell dröjsmål på näringsidkarens sida, om näringsidkaren inte iakttaren överenskommen lid för påbörjande av tjänsten eller för ell arbetes framskridande.Av beslämmelsens formulering framgår atl del inle heller i dessa fall är frågaom någol dröjsmål av näringsidkaren, om en försening beror på någol förhållandepå konsumentens sida. Del krävs däremol inle alt det föreligger någonförsummelse av näringsidkaren. Del är Ullräckligt all han inte följeröverenskommelsen, även om detta beror på etl ytlre hinder e.d. somnäringsidkaren inte kan undanröja. Liksom är fallet med sådana avtal som avsesi första styckel kan överenskommelsen även i hithörande fall emellertidinnefatta etl förbehåll från näringsidkarens sida om rätl lill framflyttning avden överenskomna lidpunkien på gmnd av exempelvis omständigheter utanförnäringsidkarens kontroll. Givelvis kan ett sädant förbehåll ibland vara allanse som oskäligl mot konsumenien. Beträffande den frågan kan i allt väsenlliglhänvisas till vad som har anförts vid första slycket. En överenskommelse om liden för påbörjande av Gänsten kangå ut på alt den skall påbörjas en besiämd dag eller senasl en viss dag e.d.Överenskommelsen kan emellertid också gå ut på alt Gänsien skall påbörjassedan en viss händelse har inlräffai, 1. ex. närmaste dag med uppehållsväder,eller atl den skall påbörjas vid anfordran från konsumentens sida. I sistnämndafall torde näringsidkaren likväl, om inte annat framgår av överenskommelsen,ha etl skäligt rådrum till sitt förfogande om han inte kan påbölja Uänslengenast vid anfordran Gfr betänkandet s. 220). När det gäller Gänsler som avser arbele på egendom behöveren överenskommelse om liden för Uänsiens påböGande inle nödvändiglvis gå ul påatl själva arbetet skall påböGas en viss dag e.d. Är del fråga om ell föremålsom skall överlämnas i näringsidkarens besittning för arbetets utförande, t.ex. en bil, kan överenskommelsen också innebära alt näringsidkaren harförbundit sig alt ta emot föremålel en viss dag även om arbetet inle behöverpåbörjas då. Eftersom bestämmelsen anger vad som utgör elt"dröjsmål" på näringsidkarens sida reglerar den givetvis inle detfallet att näringsidkaren, l.ex. när ett arbete skall utföras i konsumenlensbostad, kommer för all påbörja Uänslen alltför . Om konsumenien i eltsådant fall inte kan eller önskar låta näringsidkaren påbörja Uänslen föreutsatt tid, kan han givetvis vägra att ta emol näringsidkaren. Prop.1984/85:110 252 Överenskommelser om tiden för ett arbetes framskridandelorde huvud- 25 § KtjL sakligen vara akluella vid arbelen av slörreomfattning, t.ex. byggnadsarbeten. En sådan överenskommelse kan avseexempelvis atl en viss del av arbetet skall påbörjas eller vara färdig senastvid en besiämd tidpunkt. 1 förhållande till ulredningens förslag innebär den härföreslagna beslämmelsen - i förening med beslämmelserna om påföljder viddröjsmål på näringsidkarens sida - framför alll den skillnaden alt konsumenienkan bli berättigad atl häva avtalet om en tjänst redan på grund av ell dröjsmålmed Uänstens påböGande eller arbetets framskridande i förhållande lill vad somöverenskommits, såvida dröjsmålet är av väsenllig betydelse för konsumenten(se 29 8 försia och andra styckena). För atl konsumenien skall ha rält alt hävakrävs del alliså i och för sig inie all etl dröjsmål med yänslens påböGandeelc. måsle antas leda också till etl dröjsmål med uppdragets avslulande (se 29S iredje slyckel). Förevarande paragraf är lillämplig även vidGänsler som avser förvaring av lösa saker. De beslämmelser som här blir akluellaär dels första styckel, dels den bestämmelse i andra styckel som avser allnäringsidkaren inte iakttar en överenskommen tid för all påbörja förvaringen,dvs. ta emot saken för förvaring. De särskilda frågor som uppkommer när delgäller vad som avses med ett dröjsmål på näringsidkarens sida vid förvaringhar utförligt behandlats i avsnitt 2.11.3 i den allmänna moliveringen. Vid dröjsmål på näringsidkarens sida får konsumenien hållainne belalningen enligt 27 S- Han får välja mellan atl kräva atlnäringsidkaren ulför Uänsten enligt 28 S och att häva avtalet enligt 29 8.Dessulom får konsumenten kräva skadestånd av näringsidkaren enligt vad somsägs 1318. Paragrafen innehåller en allmän beskrivning avkonsumenlens befogenheter mol näringsidkaren vid dröjsmål. De närmareförutsättningarna för utövandet av dessa befogenheter framgår av debestämmelser som paragrafen hänvisar till. Paragrafen lorde inle fordra någrasärskilda kommentarer. Paragrafen gäller även beträffande Gänster somavser förvaring av lösa saker. Sedan uppdraget har avslutals får konsumenien häva avlaleleller fordra skadestånd på grund av ett dröjsmål endasl under förutsättning allhan inom skälig tid därefter har underrättat näringsidkaren om alt han villåberopa dröjsmålet. 1984/85: no 253 Har reklamationsmeddelande lämnals in för befordran medpost eller 26 8 KtjL avsänts på annat ändamålsenligt sätt, ansesreklamalion ha skett när detla gjordes. (Jfr 3 kap. 12 8 i utredningens förslag) Paragrafen reglerar bl.a. konsumentens skyldighel atlreklamera, om han vill göra gällande vissa befogenheler på grund av elldröjsmål från näringsidkarens sida. Frågan har behandlats utförligt i avsnitt2.5.3 i den allmänna moliveringen. Konsumenien är enligt bestämmelsen skyldig atl reklameraendasl om han på grund av ell dröjsmål vill häva avtalet eller fördraskadestånd och då endasl under Jörutsättnlng atl uppdraget har avslutals.Liksom när del gäller reklamalion vid fel är det tillräckligt att konsumentenavger en neutral reklamation. Han behöver alltså inle i samband medreklamaUonen nödvändiglvis ange vilken eller vilka påföljder som han kan viljagöra gällande (se specialmoUveringen till 17 8 första styckel). Reklamation skall ske senast inom skälig lid efter det attuppdraget avslulades. Utgångspunkten för reklamalionsfrislen är alltså inle dendå konsumenten märkt dröjsmålet. Bestämmelsen fyller därför framför allt denfunktionen att näringsidkaren, sedan uppdraget har avslutats, inte därefier skall behöva sväva i ovisshet huruvida konsumenten har föravsikl atl åberopa ell eventuelll dröjsmål. När del gäller frågan om enreklamalion kan anses ha skett "inom skälig tid" kan i huvudsak hänvisastill vad som har sagls i specialmotiveringen till 17 8 försia styckel. Av bestämmelsen framgår all konsumenten inle är skyldigall reklamera, om han med stöd av 28 S vill kräva all näringsidkarenfullföljer avtalet. Konsumenien kan dock, om han förhåller sig passiv, såsmåningom förlora rällen lill fullgörelse. Den frågan berörs närmare ispecialmotiveringen till 28 8. Inle heller behöver konsumenien särskilt reklamera, om hanpå grund av ett dröjsmål vill häva avtalet hell eller för en återstående del avUänslen innan uppdragel har avslutats Gfr 29 8) och i anslulning lill en sådanhävning eventuelll fordra skadestånd. gäller vare sig en slörre ellermindre del av Uänsten har ulförts och vare sig arbetet pågår eller haravbrutits. Denna ordning lorde inle behöva vålla några slörre problem för denseriöse näringsidkaren. Näringsidkaren måsle ju i allmänhel vara medvelen omatl han befinner sig i dröjsmål och kan därmed själv genom frågor lillkonsumenten klariägga dennes inställning till dröjsmålel. 1 konsumentförhållandentorde hilhörande frågor i allmänhel kunna lösas på etl informellt sätl. 1984/85:110 254 Om konsumenien vill häva avlalel på grund av ell dröjsmålmed påbör- 27 § KtjL jande av tjänsien eller en viss del av denna (se 24 8andra styckel), måsle han givelvis säga ifrån senasl när han märker allnäringsidkaren påbÖQar eller länker påbörja det ifrågavarande arbelel. 1 detlaläge räcker del inle med all konsumenten förklarar sig vilja åberopadröjsmålel, ulan han måsle avge en hävningsförklaring. Arbelet måste justoppas. Näringsidkaren kan, om han vill klarlägga situationen innan hanpåböGar arbelet, rikta en förfrågan e.d. lill konsumenien rörande dennesinställning all avtalet fullföljs trots dröjsmålel med dess igångsättande.Konsumenien får då anses vara skyldig all så snart som möjligl genäringsidkaren ell besked om sin inställning. Underlåter konsumenten ulangiltigt skäl all svara, får situationen bedömas med hänsyn lill innehållel inäringsidkarens förfrågan eller molsvarande Gfr betänkandet s. 327-328). Omkonsumenten låter näringsidkaren påbörja arbetet trots dröjsmålet, får hananses ha avslåll från sin räll alt häva avlalel på grund av della dröjsmål. Hanär däremot bibehållen vid sin rätl att eventuelll fordra skadestånd på grund avdröjsmålet, såvida han inte kan anses ha avstått även från dennarätl. Vill konsumenten fordra skadeslånd på grund av dröjsmålel måsle han ivari fall, om han inle redan lidigare har gjort klart för näringsidkaren atlhan vill åberopa dröjsmålet Irots att han inle häver, reklamera enligtförevarande bestämmelse inom skälig tid efter det att uppdraget avslutades. Beslämmelsen är ivingande lill konsumenlens förmån.Näringsidkaren kan alltså inte genom avtalet om en Gänst föreskriva en längregående reklamationsskyldighel för konsumenten vid dröjsmål än som följer avbeslämmelsen. Här kan hänvisas lill vad som har anförts rörande molsvarandefråga i specialmoUveringen lill 17 8 första styckel. Beslämmelsen moisvarar 17 8 iredje slyckel. Här kan därförhänvisas till specialmotiveringen lill den bestämmelsen. Förevarande paragraf är lillämplig även vidUänster som avser förvaring av lösa saker. lorde inte kräva någrasärskilda kommentarer. Konsumentens rätt atl hålla inne belalningen Så länge näringsidkaren befinner sig i dröjsmål fårkonsumenien hålla inne hela den del av betalningen för Gänsten som harförfallil sedan dröjsmålet inträdde. Har näringsidkaren enligi avlalel rälllill beialning för en del av Gänsien som har ulförts, får konsumenien dock intehålla inne sådan betalning i vidare mån än som framgår av andra slycket. Konsumenien får alllid hålla inne så myckel av belalningensom fordras för att ge honom säkerhel för hans krav på grund av ell dröjsmål. (Jfr 3 kap. 14 8 i ulredningens förslag) Prop.1984/85:110 255 Paragrafen reglerar konsumenlens rätt att hålla innebetalningen för 27 S KtJL Gänsten med anledning av dröjsmål pånäringsidkarens sida. Frågan har behandlats i avsnitt 2.5.2 i den allmännamoliveringen. Bestämmelserna i försia styckel avser den silualionen allnäringsidkaren befinner sig i dröjsmål. Vad som avses med dröjsmål framgår av24 8. Del kan vara fråga om elt dröjsmål med alt påbörja Gänsten eller medarbelels framskridande (se 24 8 andra styckel). Med atl näringsidkaren befinnersig i dröjsmål avses i dessa fall atl en överenskommen fidpunkt för påbörjandeav Gänsten resp. för färdigslällande eller påböGande av en viss del av dennahar passerats ulan att näringsidkaren har iakttagit överenskommelsen. Vidarekan det vara fråga om ell dröjsmål med uppdragels avslulande.