prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Däremol harstatsbidragen mer allmänt medverkai till att stimulera folkbiblioleksverksamhéten.Medvetandet om möjlipheten atl få slatligl bidrag har säkerlipen inneburil atlmånga kommuner har utvecklat verksamhelen på etl sätl som annars inle skulleskelt. Inte sällan har dock denna effekl uppnåtts i kommuner som redan hafl enväl ulvecklad biblioteksverksamhet och som därför av egen kraft skulle hakunnal göra motsvarande salsning. 1984/85:141 215 Utifrån dessa bedömningar av uppnådda effekter avnuvarande bidragssystem drar inredningen slutsatsen att cn förändring ärangelägen så alt bidragets standardutjämnande roll förstärks. Ett flexibel!stöd till enskilda kommuner med svaga folkbibliotek i kombination medförstärkta möjligheter för länsbiblioteken att stödja kommunernas utvccklingsinitiativanser utredningen ger bättre förutsättningar för att uppnå snabba resultat. Detlokala bidraget bör inte vara bundet till viss typ av verksamhet utan möjligl altdisponera fördel slags insalser som bäst gagnar utvecklinpen i ifrågavarandekommun. Till grund för bidr.ipsbeslutct bör det finnas en lokaltfastställd utvecklingsplan, som har utarbetats i samråd med länsbiblioteket.Bidrag lill en och samma kommun bör kunna pes med etl sammanlagthögsta belopp på 2 milj. kr, per kommun. Kärnpunkten i folkbiblioteksiitredninpens stntsbidragsförslagär i varje enskilt fall väl tilltagna flexibla kommunbidrag i kombination med cnslagkraftig regional biblioteksfvmktion. Därför föreslår utredningen altlänsbibliotekens bidrag förstärks. Ytterligare medel till länsbiblioteken möjligpören förstärkt kompletterande service beträffande medieförsörj-ninp och kvalificeradinformationsservice, bältre möjligheter till rådgivning och utbildning inomolika verksamhetsområden samt större möjligheter atl ge mindre kommuner stödvid planering och utveckling. Vidare anser folkbiblioteksutredningen att elt statligt slödbör utgå för att stimulera en metodutveckling av folkbiblioteksverksamheten.Kulturrådet bör ha möjliphet att fördela medel lill kommuner för dettti. Rådetbör pöra en långsiktip plan för utvecklingsarbetet. Enligt utredningens mening är del fortfarande anpcläpet attstatlipa bi-drap kan fördelas till kommuner, länsbibliotek och lånecentralerför inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. Nivån på dettabidrag kan dock sänkas. Detta skapar utrymme för ett statlipt stöd tilllänsbiblioteken för inköp av talböcker. Ulredningen förordar den distribulionsmodellsom föreslagits av talbokskommittén, dvs. att länsbiblioteken köper talböckermed visst statlipt stöd och att kommunerna genom depositioner o.d. utnyttjardessa regionalt upphyppda bestånd. Folkbihlioteksutredninpens direktiv ger inle utrymme förförslag till utökning av statsbidragen till folkbiblioteksverksamhet. Ovanredovisade förslap innebär att utredningen föreslår alt befintliga medelomdisponeras enligt följande (milj. Gemensammaändamål, metodutveckling 2,5 Prop,1984/85:141 216 Skulle möjligheter lill yilerlipare omprioriteringarfinnas inom anslagel till kullur- och utbildningsseklorn till förmän för folkbiblioleksverksamhéten,anser ulredningen del angeläget all förslärka de lokala utvecklingsbidragen lillkommuner med låg biblioteksstandard. Därmed påskyndas den uljämning av folkbiblioleksslandardenkommunerna emellan som utredningen har angivil som huvudsyfte med eltstatsbidragssystem till folkbib-iioteksverksamhelen. Slullipen bedömer ulredningen alt kommunerna har elt slarklbehov av ell tillskoll av barn- och ungdomslitteratur för atl ge ytterligarestimulans i arbetet med att föra ut litteraturen lill barn- ochungdomsgrupperna. Ulredningen vill därför föreslå etl engångsstöd lillkommunerna för upprustning av mediebestånden på delta område. Varje kommun börha rätl atl efler ansökan erhålla etl bidrag som beräknas uiifrån antalet barni kommunen i åldern 7-12 är. Bidragel utformas så all mindre kommuner erhållerett slörre belopp per barn än större kommuner. Bidragel kan sökas en gång . Slalenavsätter 7 milj. kr. för della ändamål under försia årel och 4 milj. kr. Som villkor gäller alt kommunens skolstyrelse och kulturnämnd (ellermotsvarande styrelse för folkbibliotek) inkommer med en gemensam ansökan lillskolöverstyrelsen, som administrerar bidraget. Av ansökan skall framgå atl bidragelskall användas lill inköp av litteratur som skall används i ell läsfrämjande arbelebland barn och ungdom. Reformen bör finansieras genom omprioriteringar av delstatliga slödel till kultur- och utbildningsseklorn. Folkbiblioteksulredningen berör i korthel vissa ulbildningsfråpori det avslulande kapitlet. Utbildninp av bibliotekarier sker vid höpskolan iBorås . De två första terminerna, av sammanlaglfyra, är gemensamma för olika bibliolekarieinriklningar. Därefier sker enuppdelning på två linjer, folk/skolbibliotekarier och forsknings/företags-bibliolekarier.Avnämarna har lidigare riklal krilik mol ulbildningen, eftersom den inte itillräckligt hög grad har tillgodosett de olika kraven på specialistkompetenssom kan ställas för tjänsigöring i skilda biblioleksmil-jöer. Folkbiblioleksutredningenförordar alt den nya utbildningen noga prövas med tanke på denna krilik och atlmöjligheten övervägs att redan från första terminen införa två separata ulbildningslinjer.Folkbiblioteksutredningens förslag och synpunkter på bibliotekens verksamhelbör även sätta sin prägel på diskussionen om behovet av alt förändra ulbildningen.Utvärderingen bör ske inom ramen för nuvarande orpanisation. Det är angelägetatt avnämarna ges ett tillfredsställande inflytande vid evenluelll beslut om enframtida förändring. 1984/85:141 217 Folkbiblioleksutredningenframhåller brislen på grundutbildning för folkbibliotekets kontorspersonal. Ulredningenförordar att sådan utbildning anordnas på etl antal platser i landet. Evenluelllkan den kommunala vuxenutbildningen (Komvux) i samarbete med lämpliga störrefolkbibliotek svara för denna utbildning, vars omfattning bör vara ca 8- 10veckor. bör få reperingens uppdrap all i samråd med Svenska kommunförbundelutarbela förslag lill kanslistulbildning av folkbiblioteks-personal. Prop.1984/85:141 218 Sammanställning av remissyttranden över folkbiblioteksutredningensbetänkande (SOU 1984:23) Folkbibliotek i Efter remiss har yttranden avgetts avkriminalvårdsstyrelsen (KVS), överbefälhavaren (), (SoS), slatenskulturråd (KUR), (), talboks- och (TPB),(), universitets-och högskoleämbelel (UHÄ), högskolan iBorås, kungl.biblioteket (KB), forskningsrådsnämnden (FRN), delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI), statens invandrarverk(), statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), (),datadeiegalionen (B 1980:03), informalionsdelegalionen (B 1982:01), . , Ale, , , ,, Falu. , , , , ,, , , , , , Norrköpinps,, , , , , , . Umeä,, . , , och kommuner,, och . , , , , ,, Väslerbotlens, Väslernorrlands och läns landstingskommuner,Sveripes allmänna biblioteksförening (SAB), ().Bok-, (Bopako), (),Konstnärlipa och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Tjänsiemännenscentralorpanisation (TCO), Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), , och i , (), . , bildningsverksamhei (NBV),(), kyrkliga sludieförbund (SKS), Tjänsiemännensbildningsverksamhet (TBV), (Btj). (), Tekniska litteratursällskapet (TLS) och Bibliotek i samhälle (BiS). Därulöver har skrivelser kommil in från slatens institutför läromedelsinformation (SIL), styrelsen för , statensunpdoms-råd (SUR), kulturnämnderna i , , . , ,, , , , , , ,Väslerviks och Öslra Göinge kommuner, biblioteksstyrelsen i kommun,kulturnämnder i , länsbiblioteken för ochVärmlands län, sliftelsen . Prop.1984/85:141 219 Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län, Linkö-pinps kommuns kulturnämnds biblioleksdelegation, kulturnämndeni läns landslingskommun, (), . Same Älnam, (),Stiftelsen , , FörfattarcentrumRiks, Stiftelsen (), Seriefrämjandel, (), () ochbarnbibliotekarierna i län. Slutligen har etl antal skrivelser kommil in frånkommunala förvaltningar, organisationer och enskilda. Sammanställninpen börjar med ett avsnitt om den bedömningi stort som gjorts vid remissbehandlingen. 1 övrigt följer redovisningenbetänkandets kapilelindelning och numrerinp. Remissbehandlingen av folkbiblioteksutredningens förslaghar varil mycket omfallande. Den visar att del finns elt slarkt engapemanp ochett slorl intresse för del område som kommittén behandlar. Detla kommer lilluttryck i att så gott som alla som beretts lillfälle att yttra sig har uinyttjatden möjlipheten och i den slora mängd sponlana yttranden som också strömmat in. Belänkandet har fåtl elt mycket blandat mottagande. Detfinns remissinstanser som sätter slorl värde på kommitténs arbele och hyser storaförhoppninpar om vad detta kan leda lill. Del finns remissinstanser som haftstora förvänlningar pä ulredningen men blivit besvikna, framför alll över attkommitténs vältaliga beskrivning av folkbibliotekens betydelse i samhället intestämmer med de myckel försiktiga förslag som läggs fram. Slutligen finns delockså remissinslanser som är slarkt kriliska, som tycker alt utredninpcn är perspeklivlös,saknar framtidsvisioner och därför knappast når längre än till en beskrivningav nulägei. kommun och läns landslingskommun tillhörde remissinslansersom anser all ulredningen gett ett värdefullt och viktipl underiag förställningstagande till folkbibliotekens framtida verksamhet. En klar ochkraftfull utformning av den proposition som skall lippa till prund för riksda-pensbeslut om den statlipa bibliotekspolitiken kan få en starkt stimulerandeeffekt i kommunerna ute i landet. BiS får representera de remissinslanser som är besvikna,som inslämmer i framlidsbedömningen att biblioteken får en allt vikligare rolloch som just därför tycker atl det borde ha varit självklart för utredninpcnalt diskutera och ifrågasätta bibliotekens nuvarande del av det ekonomiskautrymmet, både på slallip och nivå. kommun uttrycker sip påliknande sätt. Den helhetssyn som utredninpcn utgår ifrån är värdefull men Prop.1984/85:141 220 värdel begränsas av alt utredningen arbetat uiifrån fömtsättningarnaom oförändrad ekonomisk nivå och fortsatt orepleral förhållande mellan statenoch kommunerna. Många kommuner är besvikna över atl kommillén i sinkartläggning utpär från de slora och medelslora biblioteken. De små ochresurssvaga kommunerna har svårt all känna igen sig och deras problem blirmyckel summariskt behandlade. På en enda punkl gör kommiltén ett uttalande som kan bliav värde i de kommande bibliotekspolitiska besluten, nämligen om pratisprincipen,att folkbibliotekens tjänsler skall vara avgiftsfria. Detla framför kommunsom i övrigl är starkt kritisk och menar alt kommittén förbisett delar av sina direkliveller varit mer återhållsam än vad direktiven egenlligen påbjuder. Kariskronakommun anser också atl belänkandet har slora brister. Alla framtidsperspektiv,som visar vad som skulle kunna åstadkommas i ell ekonomiskt mer gynnsamt läge,saknas. I den mån belänkandel kan ligga lill grund för en proposilion, bör man fäslastor vikl vid vad som kommer fram i remissarbetet och i förekommande fall ävengöra kompletterande utredningar. 12 Folkbibliotekets mål och uppgifter förslag i de övergripande frågomaom bibliotekens mål och uppgifier har blivit myckel omsorgsfullt och ulföriiglbehandlade av remissinslanserna, särskilt bland alla de kommuner som besvaratremissen samt bland folkbildnings- och intresseorganisationerna. Bland deremissinstanser som ulan närmare kommenlarer godtar utredningens mål ochhandlingslinjer finns Ale, , , , ochÖrebro kommuner saml , och länslandstingskommuner, TCO, TBV, och . Även flertaletav de övriga remissinstanserna ansluter sig till utredningens förslag, dock medvissa invändningar och kompletteringar. Många remissinslanser anser all folkbibliotekens roll intekan beskrivas enbart från ett kulturpolitiskt perspektiv. Enligt KB är de målsom utredningen släller upp i och för sig okonlroversiella men för snävlformulerade. Folkbibliotekets roll kan inte uttömmas genom en hänvisning tillde kultur-politiska målen. Biblioteken har också viktiga uppgifter inomutbildningsväsendet och informationsförsötjningen. Som den mest decenlraliseradedelen av landets biblioteksväsen bör folkbiblioteken även av rent samhällsekonomiskaskäl ulnyttjas effektivt. Denna uppfattning delas av DFI och RA som framhållerbibliotekens roll då del gäller alt förmedla vetenskaplig och leknisk informalion.Enligt RA får resurserna lill sådan verksamhel Prop.1984/85:141 221 Även UHÄ och högskolan I framhåller folkbibliotekenskunskaps- och informationsförmedlande uppgifter. SAB och SACOISR anser ocksåalt del finns anledning all se folkbibliotekens funktion ur andra perspeklivän rent kullurpoliiiska. Deras roll bäde i informations- och mediapolitikenoch i utbildnings- och forskningspolitiken är lika viktig. Samma uppfattninghar en rad kommuner, bl.a. , , . , ,, , , , och liksomSamrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor i län. Malmökommun lillhör de remissinslanser som ser en fara i att den folkbildande uppgiflenbetonas starkare än utbildnings- och informationsuppgifterna. Detta innebär inlebara elt avsleg från vad som redan gäller ulan kan även få enkonserverande inverkan vad gäller folkbibliotekens arbetssätt. DFI anser att folkbildningsambilionensom vägledande princip leder utredningen lill en alltför ensidig inriktning påenskilda personer medan det yrkesmässiga behovet av informalion i slort settförbigås. Just folkbibliotekens karaktär av kommunala institutioner borde leda fillslulsalsen atl de även kan ulnylljas för alla de ändamål som kommunen behöverfrämja. kommun har liknande tankar. Det stora flerlalelremissinstanser uppfattar emellertid folkbildningsambilionen som riklig ochsjälvklar och ser inle heller någon motsättning mellan den folkbildandeinriktningen och bibliotekens roll i ulbildnings-och informationssammanhang.KUR delar kommitténs uppfattning alt folkbildningsambitionen är central. Samiidigibetonar rådel atl folkbiblioteken som en stor och väl spridd resurs kan spelaen roll i en rad sammanhang - inte bara kulturpolitiska ulan även vad gäller informalioni bred mening och ulbildning på olika nivåer. Enligt Kommunförbundetfinns del en inbyggd motsägelse mellan folkbildningsambilionen och utredningensslrävan efler en gemensam syn på folkbibliotekens uppgifter och arbetssätt ocbförslaget atl genom förstärkning av länsbiblioteken likrikta folkbibliotekens ulveckling.Folkbildningen kännetecknas inte av en slrävan efter generella lösningar och enhelligautvecklingslinjer utan representeras snarare av begrepp som lyhördhet ochrespekt för vars och ens egenart och ambitioner. Envanlig åsikt bland remissinslanserna är att ulredningen när det gäller olikadelar av folkbibliotekens verksamhel bygper sina ställningstaganden på ettotillräckligt underlag. Elt slort antal remissinstanser, däribland ,, , , , , Prop.1984/85:141 222 , och kommuner, anser sålundaalt verksamhelen bland barn och ungdom borde ha analyserals grundligare. BiSbeklagar atl utredningen inle ansett detta område så viktigt att del förtjänatett eget avsnitt i betänkandet. KUR bifogar en egen rapporl. Barns lillgångtill böcker (Rapport från 1984: 2), som rådet gjort i anslutningtill utredningens arbele och som rådel bygger sitt remissyttrande på. Rådethävdar att biblioteken, åtminstone på vissa håll, har slora brisler i tillgångenpå barn- och ungdomslitteratur. SAB är av samma uppfatlning och finner altsåväl insaiserna för barn och ungdom som den läsfrämjande och uppsökande verksamhelenbehandlas ytligt och beskrivs i alltför ljus dager. kommmun anserall del hade varil värdefullt om utredningen hade sammanställt del ganska slorafaktamaterial om barns läsning och lillgång lill böcker som fakliskl finns och använldet för slutsatser i fråga om inriktningen av bibliotekens arbete bland barnoch ungdom. SBI noterar med tillfredsställelse att ulredningen särskilt belonalfolkbibliotekens ansvar gentemot barnen, men efterlyser en behandling av despeciella problem som ungdomsgrupperna erbjuder. SBI hänvisar lill frågansbehandling i boken glömt tonåringarna? (Biblio-leksdebau 11,1979) /SR och kommun påtalar atl del saknas enredovisning av verksamheten vid sjukhusbibliotek, enligt /SR den äldsta ochmesl etablerade formen av såväl uppsökande verksamhel som arbetsplatsbibliotekinom folkbiblioleksområdet. , och Göieborgs kommuner saml BiS är kriliskamol ulredningens sätt alt behandla invandrarverksamhelen. Många remissinslanser lar i sina yttranden upp frågan omfolkbibliotekens allmänkullurella verksamhet och anser all utredningen bordeha gjort en bättre analys av denna. kommun beklagar altfolkbibliotekens medverkan i allmänkulturell verksamhel inte redovisals. Dettagör all betänkandet mera fält karaktär av bokuiredning än biblioteksutredning. Remissinslanserna ifrågasätter i många fall deprioriteringar som kommittén gör. Enligi ulredningen är folkbibliotekels vikligasle uppgifli framtiden atl föra en kamp för boken och läsandet. Flera remissinstanserhävdar alt detla kan tolkas på sådani sätl att biblioteken avskärmar sig frånandra, nyare medier, som i vissa fall kan vara överlägsna boken. Högskolan iBorås tycker all ulredningen följer en grundsyn som slarkt reducerar inslagelav nya medier och nya tekniker. En rad andra remissinslanser, bl.a. SAB ochBorås kommuns kulturnämnd framhåller all biblioteken i silt litteratur- och informationsförmedlandearbele måsle välja det medium Prop.1984/85:141 223 som är bäst lämpal i det enskilda fallet. Informationenmåste stå i centrum, inte mediet. kommun inser vikten av boken som bärare avupplevelser och information. Men utredningen borde enligt yttrandet också habeaktat andra upplevelse- och uttrycksformer än läsning i strikt mening, t.ex.skrivning och muntligt framförande, områden som framlidens bibliotek säkerligenmåsie syssla med. Malmökommun anser att utredningens starka betoning av de värden som förknippas medböcker innebär en förenkling av den problematik som kännetecknar bibliotekensvardag. Den innebär ocksä en undervärdering av de andra medier, somfolkbiblioteken arbetar med och som ökar snabbt i betydelse. Södertäljekommun vill komplettera de fyra handlingslinjer som utredningen föreslår.Dessa är enligt kommunen relevanta. Men de utelämnar vissa för folkbibliotekensfortlevnad grundläggande behov som uppbyggnad, sammansättning och utvecklingav mediesamlingarna och folkbibliotekens roll i den samlade bibliotekssirukturen. ,4BF anslulersig till utredningens förslag och delar uppfattningen atl del är dags förfolkbiblioteken att mer aktivt samarbeta med folkbildningsorganisationer ochannat föreningsliv. Men ABF tycker inte att utredningen i sina förslag hartagit tillräcklig hänsyn till de stora skillnaderna mellan högutbildade och lägutbildadenär det gäller användningen av biblioteken. är klassgränserna tydligaregenom skillnader i bildningsnivå än genom inkomst. När den enskilde väljerkulturaktivitet framträder delta klart. Enligt ABF mäste folkbiblioteken mer änvad som framgår av utredningens förslag vara med och påverka läsvanorna.Biblioteken måste över huvud taget lära sig atl vara mer utåtriktade.Arbetsplatsbibliotek är en åtgärd i den riktningen. Arbetsplatsbibliotekenskulturpolitiska betydelse betonas också av KUR som anser att flera frägor mästelösas om arbetsplatsbiblioteken skall kunna utvecklas, I sitt handlingsprogramför kulturverksamhet på arbetsplatserna har föreslagit en nyramlag för tillträde till arbetsplatserna för kulturverksamhet saml en vidgad tolkninpav förtroendemannalagen som gör det möjligt för bok- och kulturombud attfullgöra sina uppgifter på arbetstid. Ett riktat slatligt stöd tillarbetsplatsbiblioteken behövs också. Denna fråpa behandlas närmare i avsnitt 11i denna sammanslällning. Medborgarskolanifrågasätter utredningens förslag att folkbiblioteken skall byppa ut sinuppsökande verksamhet. Folkbiblioteken bör i första hand prioritera ettattraktivt, allsidigt och kvalitativt högtstående bokbestånd och utveckla sininformationsservice. BiS anser atlulredninpens fyra handlingslinjer inte är tillräckliga och framhåller vikten avarbetet med invandrarnas litteratur- och övriga kulturförsörjning. är avsamma mening och pekar på behoven hos invandra- Prop.1984/85:141 224 re och minoriteter ifråga om biblioteksservice, läsfrämjandeålgärder bland barn och ungdom, litteratur på sjukhus och annaninstitutionsvård och samverkan inom folkbildningsarbetet. Söderiälje kommmunlägger fram egna förslag när del gäller invandrarverksamhelen. Kommunen anserall ulredningen behandlar invandrarfrågorna pä ell välmenande men ytligt sätt.Del utredningen föreslår är till liten nylta i det prakliska biblioteksarbetetoch ger inga nya idéer för det fortsalla arbelet. SoS vill särskilt underslryka bibliotekens ansvar föreftersatta gmppers behov av böcker och läsning. Biblioteken måsle ta sin del iarbetet med att förverkliga de handikappolitiska målen om jämlikhet ochdelaktighet. För sin uppsökande verksamhet behöver biblioteken känna lill vilkakommuninvånare som behöver speciell hjälp för alt kunna utnyttja bibliotekensservice. ansluler sig till de föreslagna målen menanser atl ungdom och andra eftersatta grupper borde ha nämnts ihandlingslinjerna. Just ungdom är i biblioteksverksamheten en eftersatt grupp. SRF framhåller atl bibliotekens service lill synskadadeoch andra eftersatta grupper måste ulvecklas och prioriteras om folkbibliotekenskall kunna spela rollen av lokal . En lång rad remissinslanser, särskilt bland kommunerna,anser att utredningen har undervärderat bibliotekens sociala roll, dvs.bibliotekens möjligheter alt fungera som träffpunkt, turistmål,utställningslokal, läsesal m.m. som samhällets vardagsrum är elt uttryckssältsom många remissinstanser använder. SAB menar att ulan denna aspekt blir bildenav folkbibliolekel oklar. Detla gäller inle minsl folkbiblioteket i de småkommunerna. SACOISR anser delsamma. Utredningen gör ingen skillnad mellanfolkbibliotek som lokal och som verksamhel. Liknande påpekanden görs avEskilstuna, , , , , , och Värmdökommuner samt kommuns biblioteksstyrelse och kommuns kulturnämnd. Många remissinstanser framhåller också betydelsen avfolkbibliotekens allmänkullurella verksamhet, särskilt i de små kommunerna.Denna uppgift borde ha lyfts fram bällre i utredningens förslag tillhandlingslinjer. landslingskommun tycker all utredningen bortserfrån bibliotekens roll som lokalt centrum för en bred kuhurverksamhel inom allaområden. Högskolan I gör bedömningen att ansvarel för denallmänkulturella verksamhelen i utredningens förslag har fåll stå lillbaka förden vällovliga ambitionen att verka för läsfrämjandel. Uppfattningarna om utredningens förslag alt gefolkbiblioteken två huvuduppgifter, en kulturuppgift och en informationsuppgift,går slarkt i sär. anser alt uppdelningen på två huvuduppgifterär myckel Prop.1984/85:141 225 Folkbibliotekens informaiionsuppgift är intesjälvklar för allmänhelen. Distinktionen kan därför vara av värde trols att denför bibliotekspersonal kan förefalla banal. SV framhåller att utredningens förslagtill mål och uppgifter för folkbiblioteken förverkligas bäst genom atlbibliotekens tradition med lokal förankring fullföljs. Folkbiblioteken måsteäven fortsättningsvis styras av lokala inilialiv och lokala intressen. Bland de remissinstanser, som inte stöder förslaget, finnsen del som anser att uppdelningen är konstlad. Andra anser atl den är oklar ochleder till atl vikliga områden, särskilt utbildningsuppgifterna ochbibliotekens sociala funktioner, underordnas. /SR finner uppdelningendirekt negativ och menar atl det inle går all renodla uppgifterna. De griperhela liden in i varandra. Kulturnämnderna i och kommuner framförliknande synpunkter. SAB anser alt det på båda områdena behövs mer aktiva insalser.Men de båda uppgiflerna bör inte ställas i molsatsförhållande lill varandra.Båda uppgifterna är fundamentala för varie biblioteks-enhet.