prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag avser mot bakgrund avvad som anförts och efter yllerligare beredning föreslå regeringen atlåterkomma med förslag lill åtgärder inom det kommunalekonomiska områdel inför1986 i en särskild proposition . ekonomi harunder 1984 tagit flera viktiga steg på vägen mol balans och fullsysselsättning. Del stora underskottet i våra utrikes affärer förbyttes i etlmindre överskott. Budgetunderskottet fortsätter atl minska och den offenlligasektorns underskott, mätt som andel av bruttonationalprodukten, har sedan 1982halverats. Industriinvesteringarna ökade kraftigt efler fall. Enfortsatt produktionsökning och begynnande invesieringsuppgång ledde till altäven lägel på arbetsmarknaden vände. Arbetslösheten minskade efter attoavbrutet ha ökat . Även inflationstakten gick ner, ehuru mindre änvad som varit önskvärt. Denna påtagligaförbättring av det ekonomiska läget har kommit snabbare och med slörre breddän vad som allmänt förväntats. Utomordentligt ambitiösa mål hade salts upp förden ekonomiska politiken och den förbättring som uppnåtts ligger i linjemed dessa mål. är ell av de ytterst få västeuropeiska länder, som utanreservationer satsar på alt bekämpa både arbetslöshet och inflation och somsamtidigt slår vakt om del sociala välfärdssystemet. Utvecklingen 1984 visaratt vi tillhör den ännu mer exklusiva grupp länder, där dessa mål ocksåfaktiskt uppnås genom atl arbetslösheten sjunker som inflationendämpas. Även om nedgången i inflationstakten 1984 borde ha varit större medhänsyn lill den internationella prisutvecklingen, bör det noteras attinflationen i kunde dämpas i ett skede med kraftigt ökad ekonomiskaktivitet i landet och en betydande uppgång i sysselsättningen. Bådeerfarenheterna från andra länder och 4 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilagal 50 våra egna från tidigare konjunkturuppgångarvisar alt detla är en sällsynt kombination. De ekonomiska utsikternaför ter sig förhållandevis goda. Det gäller särskilt molbakgrunden av att draghjälpen för vår industri från den internationellakonjunkturen väntas bli svagare 1985 an den varit del . Denekonomiska tillväxten stannar däriorvid drygl . Men uppgången av export och industriproduktion, investeringar ochsysselsättning fortsätter. Det betyder bl. a. att arbetslösheten väntas minskaytteriigare . Också i ett annat avseende ter sig utsikterna gynnsammareän tidigare. Om infialionen kan hållas nere kommer de svenska hushållensrealinkomster att växa och ge utrymme för en allmiin förbättring avlevnadsstandarden. Det samlade resultatet avden ekonomiska politik som inleddeshösten visar att den valda strategin varit framgångsrik. Tillväxten avproduktion och investeringar har skjutit fart genom stimulans av eftertVäganriktad mol svenska varor och tjänster. En rad riktade insatser har gjorts föiatt öka det svenska näringslivets slagkraft och utvecklingsförmåga, inte minstinom den tekniska forskningen. Underskotlen och inflationen har minskats genomen stram finans- och penningpolitik. Även skatte- ochfördelningspolitiken har givits en viktig roll i arbetet för tillväxt och fullsysselsättning vid ekonomisk balans.Skattebelastningen har förskjutits från arbete och sparande till konsumtionoch stora kapitalvinster. har såväl skattepolitiken som de socialareformerna utformats så att krispolitikens bördor fördelas så rattvist som möjligl. De uppnådda resultatenkan dock inte enbart tillskrivas denekonomiska politiken. En avgörande insats för att devalvering blivit såpass framgångsrik gjordes avlöntagarna och deras fackliga organisationer, när de accepterade ännu en periodav sänkta reallöner. Det svenska näringslivet har överlag visal stor förmågaatt utnyttja sill förbättrade konkurrens-och vinslläge genom ökadeförsäljningsansträngningar, nya investeringar och utvecklingsinsatser.Tillsammans med de slora samhällsinsatser som gjorts för att skapa en ny ochslagkraftigare industristruktur ger den starka utvecklingsviljan i näringslivelen god grund för framtida tillväxi av produktion, sysselsättning ochlevnadsstandard. Även om oväntadesvårigheter aldrig kan uteslutas, kan det mot denna bakgrund med visstillförsikt hävdas atl har en internationellt sett nästan unik chanslill ekonomisk tillväxt och hög sysselsättning, som utvecklingen molekonomisk balans och stabilare priser kan fortsätta. Förutsättningar finns nuatt slutgiltigt bryta med den långa inflationsepoken. Och även omöverskottet i ulrikesbalansen inte kan bibehållas 1985, är underskottet inteslörre än att numera obestridligen är en nation som kan försörja sigsjälv. Detta högt satta mål förutsälter alt regeringensekonomisk-politiska Prop.1984/85:100 Bilagal 51 strategi fullföljs med slor fasthet ochkonsekvens. Det nu framlagda budgetförslaget har inriktats på en fortsattneddragning av budgetunderskottet. Med detta förslag kommer underskottet attha minskat med ca . i löpande priser på tre budgetår. I budgetenför /86 uppnås den slalsfinansiella förbättringen genom altutgifterna inklusive slalsskuldräntorna hålls starkt tillbaka, så att de inleökar ens i nominella tal. Inom ramen för denna myckel återhållsammautgiftsutveckling har utrymme skapats genom omprioriteringar för förbättringarpå vissa, socialt särskilt angelägna områden samt inom utbildningen och påkulturens område. I budgetens ulgifler ingår också en uppräkning av pensioneroch studiestöd enligt principen om full värdesäkring. Denna stramabudgetpolitik bör bli ett viktigt bidrag till en fortsall förstärkning av densamhällsekonomiska balansen, inte minst på prisområ-del. En rad andra faktorerpekar också på att utsikterna är goda för en väsentlig minskning avinflationstakten . Enighet råder mellan arbetsmarknadens parter omatt lönekostnadsslegringen bör begränsas till . Utvecklingen av hyror, matpriser,taxor och avgifier saml importpriser ligger, såvitt nu kan bedömas, väl inomramen för det uppsatta prismålel. Regeringen har visal attden är beredd atl utnyttja de resurser som står till den ekonomiska politikensförfogande i kampen mot inflationen. Avgörande är nu all tillräcklig enighetkan uppnås om att ytterst få har något alt vinna på att inflationen ånyoskjuter fart. Med dessa förutsättningar bör det vara möjligl att nå målet, omförnuftet och solidariteten får fortsätta alt styra vårt handlande. 1984/85:100 Bilaga 1 52 Enligt lagen (1972:266)om skalt pä annonser och annan reklam ulgår skatt av beskattningsvärdetutom för annons i allmän nyhetstidning, där skattesatsen är 3%.Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget för reklamen. Den som offentliggörreklamen, t. ex. etl tidningsföretag i fråga om annonser i pressen, ärskallskyldig. Förutom för annonserutgår reklamskatt för reklamlrycksaker och för reklam som återges iIjuslidningar, på fastigheter m.m. samt genom visning av film elleråtergivning av ljud. I fråga om annonser idagspress, populärpress och fackpress galler att någon reklamskatt inlebelastar en annonsomsäitning om upp lill 9 milj. kr. (dagspress) resp.6milj. (populärpress och fackpress). Statsrådet i det följande att föreslå att produktionsbidraget inom presstödet höjsmed . För att finansiera denna ökning bör enligt min mening nu en mindrehöjning av reklamskatten ske. Skattesatsen bör därvid genomgående höjas med 1procentenhet. Det innebär atl skallen för annonser i dagspressen ökas till 4%av beskattningsvärdet och att reklamskatten i övrigt höjs lill av beskattningsvärdet. För attåtgärden inle skall bli alltför kännbar för dagstidningar med låga annonsintäkterföreslår jag atl frigränsen höjs från 9 till 12 milj. kr. Därigenomkommer några dagstidningar som får betala in reklamskatt au hell blibefriade från skatten och några andra tidningar få en sänkt skalt. Totalt ger den föreslagnahöjningen ökade skatteintäkter om ca 50 milj. kr. , varav drygl 20 milj.kr. Inom finansdepartementethar utarbetats etl lagförslag om ändring i lagen om skatl på annonser och annanreklam (se bilaga 1.5). Med hänsyn till atl lagstiftningsåtgärden är av enkelbeskaffenhet anser jag att det inte finns någon anledning alt inhämta yttrandefrån lagrådet. Höjningarna bör träda i krafl den . 2 Statliga kreditgarantier, m.m. Omfattningen av olika slatligakreditgarantier framgår inte av statsbudgeten. a. av detla skäl harriksrevisionsverket (RRV) regeringens uppdrag atl redovisavissa uppgifter om kreditgarantigivning-en. 1 tabell 1 samman fallas dessauppgifier. Liksom lidigare år lillämpas en kassamässig redovisning. Del är främsl exporlkreditgaranlierna, för vilkautfästelse enligt gällande 1984/85:100 Bilaga 1 regler kan lämnas till belopp som överstiger defastställda garanliramarna, saml garantigivning, som svararför skillnaden mellan garaniiulfäslelser och garantiramar. Vattenfallsverketsutfästelser överstiger också garantiramen. Orsaken är - som tidigareredovisats - förändringar i valutakurserna som inträffat efter den tidpunkt dågarantin ställdes ut. Den garanteradekapitalskulden uppgick till , vilket är ca . mer än ellår lidigare. som anmäldes i kompletteringspropositionen (prop. 1983/84: 150), hänsyn lagils lill alt skuldförbindelser som ärdeponerade i och som avser internationella utvecklingsfonder intelängre redovisas som kreditgarantier. Inkluderas även dessa förändringar harkapitalskulden under /84 ökat med . , stöd till varvsföretag samtexportkredilnämnden svarar för de största ökningarna. Kapitalskulden har ocksåökat lill följd av valutakursförändringar. Även minskningar av den garanteradekapitalskulden förekommer, främst när det gäller åtaganden inomindustridepartementets verksamhetsområde. Utgifterna lill följd avinfriade garantier uppgick under budgetårel 1983/84 till närmare 1.6 miljarderkr. Exporlkreditgaranlierna och riksgäldskoniorets garantier svarar dettabudgelår för de största förlusterna. Exportkreditgarantierna svarar samtidigtför de största inkomsterna från garantiavgifter som tolall uppgår till ca 400 milj. kr. Inkomsterna frångarantiavgifterna har jämfört med föregående budgelår ökat med ca 55 .Statligakreditgarantier, m.m. per p. g. a. åter- (21 145) (34,6) Prop.1984/85:100 Bilaga 1 54 RRV anför i sin redovisning alt ävenom avgifter tas ut i ökad omfattning på nya garantier får detta inte någon merabetydande effekt på inkomslerna eflersom de äldre, ej avgiftsbelagda,garantierna helt dominerar. Inkomsler till följd avåterbetalning av infriade garantier uppgår för perioden till ca 400 milj. kr.Även dessa inkomster kommer främsl från exportkredilgarantierna. Statens kassamässigaunderskott för kreditgarantiverksamheten uppgick under /84 till727 milj. kr., en ökning jämfört /83 med 66 milj. kr. Till detla kommerstatens koslnader för administration av garantiåtagandena. I tabell 2 redovisar jagde förslag om förändringar av slatliga kredilga-rantiramar som förelagtsriksdagen efter kompletteringspropositionen 1984 eller som berörda statsrådidag kommer att lägga fram förslag om. Föreslagna eller beslutade förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande till budgetårel 1985/86 efter Ramar för årligt Garantiram Förändringlill Garantier för län till personal inom biständsförvalt ningen 5,5 15 -t- 9,5 18,9= 160,1= 0" 125' Garantier för län till jordbrukets rationalisering m. m. 3586' 4043= 4000' -43 Garantier för lån till fiskeföretag m. m. 48,0' 71,6= 75' -i- 3,4 skogsvägar 7,9' 18,9= O" - 18,9 Beredskapsgarantier 35,1' 160,1= 125' - 35,1 -445,5 - 2 -521.6 Ramar för samlat statligt garantiåtagandeStrukturgarantier inom industridepartementets verksamhetsområde Garantier för lant- brevbärariån Trav och Galopp = Maximalt ianspråktagenram vid utgången av budgetårel 1984/85 om hela del årliga ramtillskottet skulle ianspråktas ' Engagemangsram " Garantiramen upphör ' Garantier lämnas ifortsättningen inom ramen för garantier tillindustrigarantilän m. m. "Ramen nedsätts med 2 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga I 55 Om bifallerregeringens samtliga förslag kommer således ramarna för statensgarantiåtaganden att minska från 131 529 milj. kr. med 521.6 milj.kr.till 131007,4 milj.kr.vid ingången av budgetårel 1985/86. Då har berilknats att helagarantiutrymmet i de årliga ramar som tidigare redovisats utnyttjas /85. Statsrådet kommer härutöver senare denna dag attföreslå att regeringen bemyndigas att höja garantiramen för statsgarantier förexportkrediter med ytterligare om så anses erforderligt.Denna ökning av garantiramen har inle beaktats i ovanstående beräkning. Av de70 miljarder kr. regeringen redan tidigare beviljats medge exportkreditnämndensom garantiram har . lagls ut (se tabellI). Vid min anmälan av 1984års kompletteringsproposition föreslog jag att de garaniisyslem som förinnevarande budgelår baseras på årliga ramar borde omvandlas till s.k.engagemangsramar. Som framgår av tabell 2 föreslås nu denna förändring förflera garantisystem med årliga ramar. Som jag tidigare anfört anser jag attsystemet med engagemangsramar är mer överblickbari och ger bättre kontroll av tillväxten av det samlade statligakreditgarantiåtagandet. Ett system med engagemangsramar ställer emellertid särskilda krav på redovisningen avgarantiverksamheten. Jag har för avsikt att i annat sammanhang återkomma tillregeringen i denna fråga. Jag kommer då också att redovisa mina förslag medanledning av RRVs rapport om verksamheten med slatliga kreditgarantier.Rapporten bereds f. n. i . Jag föreslog vid minanmälan av kompletteringsproposiiion alt infriande av kreditgaranti iett system med engagemangsramar skall minska ramen med motsvarande belopp.Della för alt undvika atl ev. förluster leder till all det skapas utrymme förny garantigivning. Förslaget trädde sedermera i kraft den . Givetvisgäller denna regel även för de garantisystem som föreslås bli omvandladetill engagemangsramar. Av RRV:s redovisning avkreditgarantiverksamheten per framgår att den av statengaranterade kapitalskulden har ökat med . under budgetåret1983/84, medräknat skuldförbindelser för internationella utvecklingsfonder.Motsvarande siffra för /83 var . Som jag tidigare anförtbör den statliga garantigivningen inte innehålla något subventionselement. Denallmänna övergången till s.k. engagemangsramar bör skapa incitament som verkari denna riktning, även om ökningen av statens kassamässiga underskott förverksamheten är oroande slor. Jag kommer därför atl följa utvecklingen ochåterkomma lill frågan vid senare tillfälle. Prop.1984/85:100 Bilagal 56 3 Försöksverksamhetenmed ränteincitament på myndigheternas utgiftsanslag beslutade undervåren 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. 1 s. 53-54, FiU 30, rskr 143) atl detskulle inledas en försöksverksamhet med atl koppla en räntefaklor fill vissaanslag för att skapa incilamenl för en förbättrad kassahållning vidmyndigheterna. Avsiklen var alt studera alternativ eller komplement lilladministrativa regleringar. Försöksverksamheteninleddes och har omfattat anslaget Inköp av motorfordon m. m. underandra huvudtiteln, vilket disponeras av , och anslagenForskning och utveckling saml Utrustning under tolfte huvudtiteln, vilkadisponeras av styrelsen för leknisk utveckling. De berörda myndigheternahar därvid givits möjlighet atl placera anslagsmedel på räntebärande konto iriksgäldskontoret. Räntefoten har motsvarat statens avkastningsränla undernärmast föregående budgelår. Vid anslagsberäkningen har en reduktion gjorts förförväntade medelstillskott i form av ränteinkomster. I den månmedelsförbrukningen senare-lagls har myndigheterna kunnal tillgodogöra sigextra medel till följd av att ränteinkomsterna överstigit vad som ursprungligenbudgeterats. RRV har på uppdrag avregeringen följt och utvärderat försöksverksamheten under föregående budgetår.I uppdraget har även ingått att överväga tekniska lösningar för en mer generellanvändning av ränleincilament saml att föreslå justeringar i de regler somgäller för affärsverk och uppdrags-myndigheter när del gäller förräntning avstatskapital och utrustningslån. RRV konstaterar attförsöksmyndigheterna har senarelagt utbetalningar. RRV bedömer dock altmyndigheterna borde ha kunnat vidta ytterligare ålgärder. Atl så inle har skettkan enligt RRV: s utvärdering delvis bero på alt vissa betalningsrutiner inlekunnat ändras förrän efler nägon tid. Vidare bedömer RRV atl en påtagligknapphet på medel erfordras för att myndigheterna skall bli tillräckligtmotiverade atl senarelägga betalningarna. RRV diskuterar irapporten alternativa tekniska lösningar för ett generellt verkande system medränteincitament. I rapporten redovisas vidare etl antal förslag till åtgärderför alt öka incitamentet för effektiv kassahållning hos affärsverk ochuppdragsmyndigheler. Dessa förslag bör beaklas dels i del ordinariebudgetarbetet, dels inom ramen för utvecklingsarbetet avseende styrningen avmyndigheterna. Av RRV:s rapport framgåratt elt system med ränleincilament för atl fungera tillfredsställande kräverbl. a. betydande förändringar av såväl anslags- som betalningssystem. Enligtmin mening bör därför ell generellt verkande system med ränleincilament inteaktualiseras . Vidare har framkommit att den tekniska lösning som utnyttjatsunder försöket har 1984/85:100 Bilaga 1 57 a. har ränteinkomstererhållits ulan all faktisk sena-reläggning av utbetalningar från statskassanhar skett. Vissa korrigeringar har därför fått göras vid budgeteringen. Jaganser mot denna bakgrund att den pågående försöksverksamheten bör avslutas vidutgången av innevarande budgetår. Cheferna för justitie- ochindustridepartementen återkommer till detla vid sina anmälningar av berörda anslag. Jag anser emellertid atldel är viktigt att ta tillvara de synpunkter som RRV framför i sin rapport idet vidare arbetet med att förbättra den statliga kassahållningen. Enutveckling inom detla område är också en förutsättning för alt bl. a. fråganom atl skapa någon form av ränleincilament för vissa myndigheter eller anslagåter skall kunna aktualiseras. Det gäller exempelvis en översyn avbetalningssystemet. RRV anmäler i sin rapport all ett utvecklingsarbete bedrivsvid verket inom detta område. Arbetet bör enligt min mening ges en sådaninriktning alt del blir möjligl alt följa belalningsprofiler på myndighetsnivå,införa ränleincilament eller en spärr som möjliggör en bättre kontroll avmyndighelernas dragningsrätt pä statsverkets checkräkning saml förbättraavsiämningsmöjlighelerna löpande och vid bokslutstillfället mellanredovisnings- och betalningssystemen. Härigenom bör också ett förbättratunderlag för statens upplåningsverksamhet kunna erhållas. Jag vill understryka altelt översynsarbele av denna karaktär är omfattande och kommer att ta lid altgenomföra. Det är min avsikt alt i olika sammanhang återkomma lill regeringenmed förslag i de frågor som jag här redovisat. 4 Finansiering av vissa affärsverksverksamhet Regeringen föreslog i1984 års budgetproposition all investeringar och behov avrörelsemedel skulle kunna tillgodoses genom lån på den allmännakapitalmarknaden. beslutade i enlighet med regeringens förslag(prop. 1983/84: 100 bil. 1, FiU1983/84:25, rskr. ansåg att samarbetet mellanteleverkskoncernens centrala finansfunklion och när detgäller upplåningen på kredilmarknaden borde ägnas särskild uppmärksamhet ochbetonade vikten av att med sin erfarenhet och kompetenssamordnar dessa frågor. Klarhet borde enligt ulskoltet också skapas omavgränsningen i upplåningen mellan å ena sidan och dess dotterbolagå den andra liksom vilken typ av verksamhet som de skall finansiera. Utskottetangav vidare att regeringens överväganden och förslag med anledning av dessafrågor borde föreläggas för ställningslagande om hur arbetet bordebedrivas framöver. En särskild arbetsgrupp har varil verksam för att närmarestudera dessa frågor. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 58 tet kommer senare denna dag all utförligtredovisa resultatet från arbetsgruppen samt överväganden i samband därmed. Inom regeringskansliethar övervägts möjlighelerna att ge ändrade finansieringsförutsättningar iytterligare några fall. Utöver finns behov att skapa mermarknadsmässiga förulsättningar för ytterligare några affärsverk.Investeringsvolymerna och behovet av rörelsemedel är i dessa fall var för sigväsentligt mindre än för . Liksom för är det minuppfattning atl ändrade finansieringsformer förutsätter alt en merändamålsenlig styrning av verken tillämpas t.ex. genom att långsiktigainvesteringsplaner upprättas, särskilda avkastningskrav formuleras och genom envälutvecklad målstyrning av verksamheten. Del kan dessulom i vissa fall finnasanledning atl ändra verkens organisation så att en styrning med härangivna medel underlättas. Förutom att televerketmedgetts låna på kredilmarknaden har godkänt att vissa delar avteleverkets och SJ:s finansiering sker genom finansbolag som ägs av verken.Förslag har framförts även från andra affärsverk alt få bilda liknande bolag.Enligt min mening framsiår del som mindre lämpligt att förfara på detta sätt. En sådan lösning skulle innebära attöverblicken över stalsupplåningen försämras och att redovisningen avstatsskulden försvåras. En god överblick och fullständig redovisning ärnödvändig för all statens upplåning skall kunna ske effektivt. Jag föreslår därför, sometl alternativ till finansiering på den allmänna kapitalmarknaden, att enmöjlighet öppnas för några affärsverk som innebär att riksgäldskontorettillhandahåller både löpande och långfristiga krediter. Riksgäldskoniorets nuvarandekreditgivning lill affärsverken kan då kompletteras med längre krediter än denuvarande rörliga krediterna. De rörliga krediterna bör i så fall ses över ochgöras mer lika affärsbankernas checkräkningskrediter. Räntesättningen för delånga krediterna bör kunna knytas till räntorna på riksgäldskontoretsmarknadsmässiga upplåning kompletlerad med etl tillägg för att läckariksgäldskoniorets hanteringskostnader. En upplåningsmöjlighet på detta sätlkan innebära lägre lånekostnader än om upplåningen sker genom respeklive verk.En förutsättning för della är att kan tillhandahållakrediter pä så långt möjligt marknadsmässiga villkor samt åstadkomma enrationell administrativ hantering av låneverksamhelen. skallsjälvfallet utlåningen inte vara subventionerad. Förslaget innebär därutöverden fördelen alt respeklive affärsverks relationer med medavseende på amortering och förräntning av krediterna blir ovillkorliga till skillnad mot nuvarande ordning med statskapitalöver budgeten. Detta innebär också alt eventuella förluster på verksamheter somfinansierats i skall regleras mellan kontoret ochaffärsverket och inte få belasta statsbudgeten. Dessa krediter bör inte redovisas över statsbudgeten. Upplåningenmåste däremot rapporteras och redovisas som statsskuld. En lösning enligt mittförslag innebär att de nuvarande slordriftsfördelarna för Prop.1984/85:100 Bilagal 59 stalsupplåningen kan bibehållas och alt överblicken ochrapporteringen av statsskuldeninte försvåras. En utgångspunkt förkreditgivning via är enligt min mening att den skall omfattainvesteringar där full förräntning kan påräknas. Investeringar där så inte ärfallet bör fortfarande anslagsfinansieras över statsbudgeten. I samband med atl ett enskiltaffärsverk av medges att direkt låna i bör detta skeinom en angiven ram. En motsvarande ram bör kunna ges för verkets behov avrörelsemedel. För /86 förutser jag att denna lånemöjlighet börkunna utnyttjasför delar av luftfartsverkets och statens järnvägars investeringar. För televerketföreslås ingen ändrad ordning. Avsikten är alt denna låne-verksamhel iavvaktan på resullalel av en utvärdering endast bör omfatta ett begränsat antalaffärsverk och, som jag tidigare anfört, med begränsat upplåningsbehov.Möjligheterna och metoderna atl styra affärsverkens verksamhet vid denna typ avfinansiering bör successivt utvecklas och utvärderas. Jag föreslår attriksgäldskontoret efter förslagsvis en period av utvärderar sin del avverksamheten och avrapporterar lill . Berörda myndigheler bör ges tillfälle atl yltra sig över utvärderingen. Kontoret bör därutöver lämna en regelbundenredovisning för verksamhelen, l.ex. i samband med budgetpropositionen. Chefen förkommunikationsdepartementet kommer all återkomma tillregeringen med förslag om här nämnda affärsverk.