prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Skillnaderna avser främst import, lagerinvesteringar, bytesbalansoch inflation. Denekonomiska tillväxten i industriländerna sammantagna blev stark 1984. BNP iOECD-området ökade med . Tillväxten var emellertid geografiskt ojämntfördelad. I blev tillväxten , medan den i Västeuropastannade vid endast 2,. Den draghjälp som gav den övrigavärldsekonomin förbättrade avsevärt bytesbalansen i flera länderoch mildrade skuldproblemen i skuldtyngda utvecklingsländer. Trots den ökadeaktiviteten har inflationen inte ökat i OECD-området som helhet.Konsumentprisemas ökningstakt var 1984 oförändrat . Inte heller i deländer där fillväxten var snabbast, accelererade prisstegringarna särskiltmycket. Arbetslösheten i OECD-området minskade från 8,av arbetskraften 1983till 8,1984. I ökade den dock från till 10,. Denamerikanska ekonomin tycks nu komma in i en fas med långsammare tillväxt. Istort sett samtliga inhemska efterfrågekomponenter väntas utvecklas svagare äntidigare och ulrikesbalansen väntas ge fortsatt negativa bidrag tilllolalefterfrågan. BNP-tillväxten beräknas stanna vid 31/1985. Draghjälpenfrån Förenta statema väntas således minska 1985. Därtill kommer alt finans- ochpenningpolitiken i övriga industriländer har en stram inriktning. I flertaletländer fästs stor vikt vid att få ner budgetunderskotten och att dämpa pris-och kostnadsutvecklingen. Den lotala produktionstillväxten i stanna vid 21/även 1985. Den inhemska efterfrågan väntas dock ökamed endast 11/. Investeringsefterfrågan är det mest expansiva inslaget,medan man å andra sidan måste räkna med ett bortfall av extern efterfrågan. Denmåttliga fillväxten kan leda fill att arbetslösheten stiger till 1985,vilket motsvarar ca 19 milj. människor i utan arbete. Denjapanska ekonomin har stimulerats kraftigt av de goda exportmöjligheterna detsenaste året. Efter hand har även hemmaefterfrågan förstärkts något, särskiltgäller det investeringarna i den privata sektom. Finanspolifiken har emellertidalltjämt en klart restriktiv inriktning och den fortsatta tillväxten väntasalltjämt i hög grad bygga på extern efterfrågan. Bytesbalansens överskottberäknas fortsätta alt stiga. Den totala produktionstillväxten väntas bli ca5% 1985. Sammantagetberäknas BNP-tillväxten i OECD-områdel bli 3 1/ 1984/85:150. Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 3 I jämförelse med den preliminära nafionalbudgelen är det ennågot gynnsammare bild av den intemationella utvecklingen som redovisas.Främst är det prognosen för som uppreviderats. Inflationeni industriländerna tycks nu ha stabiliserats på en låg nivå. Något nämnvärtinflationstryck från råvampriserna är inte sannolikl . Inte hellerlönekostnaderna torde medföra några starkare inflations-impulser. Den stramafinans- och penningpolitiken i de flesta länder bidrar till att dämpaeventuella prisstegringstendenser. Konsumentpriserna väntas öka med 1985för OECD-området som helhet. Skillnaderna mellan olika länders inflationslakt väntasminska. och andra för vikfigakonkurrentländer bedöms fortsätta att ha en inflationstakt under genomsnittetför hela OECD-områdel. Somvanligt är bedömningar av den internationella utvecklingen behäftade med osäkerhet.När det gäller ekonomi har del främst all göra med de ökadeunderskotten i den federala budgeten och bytesbalansen. Underskotten kan utlösaanpassningsmekanismer som kan få en återhållande effekt på världsekonomin. Dehar bl.a. inifierat en diskussion i kongressen om långlgående protektionistiskaåtgärder för atl skydda den amerikanska industrin (importavgifter ochimportkvoter), ålgärder som med stor sannolikhet skulle utlösa motåtgärderfrån andra länder och därmed få ytterst allvarliga konsekvenser för detintemationella handelssystemet och världsekonomin. Vidarekan dollarkursens fortsatta utveckling få stor betydelse förkon-junktumlvecklingen . Dollarn måste anses varaklart övervärderad när det gäller konkurrensförhällandena mot resten avvärlden. Det kan inte bedömas om den nedgång som skett i dollarkursensedan mitten av mars är inledningen till en mer omfattande dollardepreciering.I ett appendix till kapitel 3 analyseras länkbara konsekvenser i första handför den svenska ekonomin av en nedgång i dollarkursen. Av analysen framgår allkonsekvenserna för världsekonomin i hög grad skulle bli beroende av vilkafaklorer som utlöste dollarfallet och vilka reakfioner från den ekonomiskapolitiken, som nedgången skulle ge upphov lill. Tabell1:1 Internationell utveckling och 1985 3 1/4 2 1/2 31/4 ' 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 4 Närdet gäller har osäkerheten atl göra med huruvida de grundläggandeproblemen rörande pris- och lönebildningen har minskat eller ej. Medanutvecklingen i Förenta statema har inneburit en dämpning avbåde inflafion och arbetslöshet, har den sänkta prisstegringstakten iVästeuropa kunnal uppnås bara till prisel av en högre arbelslöshel. Den s. k.Phillipskurvan har i inte förskjutits inåt ulan utvecklingen desenaste åren har medfört en rörelse längs kurvan mot högre arbetslöshet ochlägre inflation. Förstärkt tillväxt och reducerad arbetslöshet skulle därmedkunna dra upp inflationstakten. Detla skulle i sin lur kunna utlösa nyaåtstramningar med ålföljande risker för att tillväxten dämpas. Detkan inte uteslutas att tillväxten i blir något slarkare än ovanförutsatt. Möjligen skulle farhågor för konsekvenser av minskade positivabidrag från den amerikanska ekonomin kunna leda lill lättnader i den nuvarandestarkt restriktiva finanspolitiken. I vissa länder övervägs exempelvisskaltelällnader, vilka emellertid inte torde få några mer betydande effekterpå konsumfionsefterfrågan . Allmäntom utvecklingen och 1985 Denekonomiska tillväxten i blev stark 1984. BNP ökade med 3,ochindustriproduktionen med . Efterfrågan hade en tyngdpunkt på export ochinvesteringar (inkl. lager). Dessa delar ökade sammanlagel med ca 61/, medankonsumtionen bara ökade med . Bytesbalansen förbättrades från eltunderskott på . 1983 till ett överskott på . 1984.Antalet sysselsatta ökade med 36000 personer och arbetslösheten reduceradesfrån 3,1983 fill 3,1984. Inflationen dämpades från 1983 till 8%1984. Åven1985 väntas fillväxten fortsätta att vara god. BNP beräknas öka med ca 21/2%och industriproduktionen . Efterfrågan har fortfarande en inriktning påexport och investeringar. Dessa delar av efterfrågan beräknas även 1985 öka medca 61/, medan konsumtionens ökning på nytt väntas stanna vid . Settöver hela innebär det att investeringar (inkl. lager) ochexport har ökat sin andel av efterfrågan från till , setabell 1:2. Denna förskjutning av efterfrågan från konsumtion motinvesteringar och export har skett inom ramen för en total tillväxt på 2 å 3%per år. Antaletsysselsatta väntas öka med närmare 40000 personer 1985. Arbetslösheten ser utatt kunna reduceras ytterligare 1985. Inflationen beräknas fortsätta attdämpas till 1985 (konsumentprisindex ökning mellan årsgenomsnitten 1984och 1985). Regeringens mål att nedbringa inflationen till under loppet av1985 fömtses kunna uppnås. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 1:2Efterfrågans utveckling och sammansättning 19821985 + lagerinvesteringar H- export Procentandel av total efterfrågan + lagerinvesteringar -t- export lansen beräknas försämras något till elt underskott på ca3 miljarder kr. I jämförelse med den preliminära nafionalbudgelen förutsesen något starkare tillväxt av produklion och sysselsättning . Särskiltinvesteringarna ökar mer än lidigare beräknal, men även exporten och denprivata konsumtionen väntas öka något snabbare. Den starkareefterfrågelillväxten gör emellertid att lagemppbyggnaden inte antas bli fulltlika kraftig som tidigare beräknats. BNP-tillväxten 1985 upprevideras från 2,fill 2,, se tabell 1:3. Åven importens ökningstakt har reviderats upp. Tabell 1:3 Försörjningsbalans 1983-1985 , Åriig procentuell volymförändring Import, varor och tjänster -1,7 -3,5 2,8 -1,0 Bruttoinvesteringar Näringslivet Därav industri Statliga myndigheter och affärsverk Kommuner Bostäder 1,7 -0,2 -2,1 -5,4 -5,4 3,2 2,3 -1,7 -2,4 -7,2 -0,4 Export, varor och tjänster Förändring i lagerinvestering i procentav föregående årsBNP. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 6 Denekonomiska politikens inriktning 1985 Finanspolitikenhar en fortsatt restriktiv inriktning. Statens reala utgifter exkl.räntebetalningar minskar något 1985, medan statens reala inkomsler ökar meddrygt 21/, dvs. i ungefär samma takt som BNP. Därigenom verkar både inkomsteroch utgifter exkl. räntor åtstramande på ekonomin. Ränteutgifterna beräknas ökamed ca . 1985, vilkel har en viss expansiv effekt.Finanspolitikens sammanlagda effekter beräknas reducera BNP-tillväxten meddrygt 1/1985. Budgetunderskottet väntas minska från 75 miljarderkr. Åvenpenningpolitiken är restriktiv. Ränledifferensen gentemot utlandet för kortaplaceringar var . Penningmängdens fillväxtavses även 1985 hållas på en mycket låg nivå. För att begränsalikviditetsökningen och föreslås ikompletteringspropositionen ytterligare likviditetssteriliseringar från näringslivetoch kommunerna. Regeringenhar satt som mål att begränsa inflationstakten under loppel av 1985 till 3 %.För atl skapa bättre fömtsättningar för all dämpa pris- och kostnadsökningarnahar regeringen överlagt med arbetsmarknadens parter om löneökningarna 1985.Enighet har därvid uppnåtts om att de totala löneökningarna 1985 bör begränsasfill högst . Ett allmänt prisstopp gäller från . En särskildskattereduktion har föreslagits för att möjliggöra att reallönema efter skattstiger vid nominella löneökningar på . Sysselsättningspolitikeninriktas på att stödja den industriella expansionen. Arbetsförmedlingen hareffektiviserats, vilket har medgett att de genomsnittliga vakansliderna harkunnal hållas nere på en väsentligt lägre nivå än under tidigareexpansionsfaser. Teknikerbristen motverkas genom insalser inom både utbildnings-och arbetsmarknadspolifiken. De arbetsmarknadspolitiska insatsema i form avberedskapsarbeten har reducerats kraftigt. Särskilda insatser görs för attmotverka ungdomsarbetslöshet och långtidsarbetslöshet. Vidare genomförsåtgärder för atl reducera de regionala och yrkesmässiga obalansema påbyggarbetsmarknaden. Deninternationella konjunkturen vänlas, som redan nämnls, fortsätta att förbällras1985, dock i något långsammare takt . Produktionsökningen iomvärlden ger underlag för en ökning av den lolala exportmarknaden förbearbetade varor med (drygl för enbart OECD-området). Detta är ennågot ljusare bild av den internationella utvecklingen än i den preliminäranationalbudgelen. Densvenska industrins konkurrenskraft väntas vara fortsatt god . Desvenska företagens relativa exportpriser på bearbetade varor beräknas i årligga lägre än 1981. Industrins relativa lönekostnader per producerad enhetberäknas vara lägre än 1981. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 7 svenskainduslrin har förbättrats kraftigt - mer än i andraOECD-länder. Exportenav bearbetade varor beräknas öka med 1985. Därvid har hänsyn tagitstill att relativpriserna på den svenska exporten steg med 21/1984 till följdav både en något snabbare prisökning än hos konkur-renlländema och en vissappreciering av den svenska kronan. fömtses ett oförändratrelativpris. Den svenska marknadsandelen, som ökade med 1984, beräknasminska 1985. De marknadsandelsvinster, som uppnåddes 1983, har därmedkunnat bibehållas. Exporten av bl.a. trävaror och massa beräknas minska 1985.Den totala varuexporten vänlas öka med och den totala exporten avvaror och tjänster med 4,. Importenav varor och tjänster beräknas av öka 1985. Denrelafivt snabba efterfrågeökningen i drar med sig en kraftigimporlökning. Inte minst spelar lagerinvesteringarna en stor roll för importensutveckling. 1984 minskade lagren, medan en lageruppbyggnad fömlses 1985. Dennaförändring i lägerinvesteringarna bidrar till importökningen för varor ochijänster med . Konjunkturinstituteträknar med en större ökning av importen än . Skillnademaavser två punkter. Det gäller för det första råolja och petroleumprodukter, därinstitutet räknar med att nettoimporten ökar från . Departementet förutser en något störrelageravveckling och minskning av den inhemska förbmkningen och beräknarnettoimporten till . Den andra punkten därkonjunkturinstitutets bedömning skiljer sig från departementets är importen avbearbetade varor. räknar i detla fall med en importökningmed 1985 och med 8,. Huvudsakligen baseras departementetslägre importprognos på att lageruppbyggnaden enligt departementets bedömninginle blir fulll lika stor som institutet räknar med. Bytesbalansenberäknas försämras från elt överskott på . 1984 till etl underskottpå . 1985, se tabell 1:4 (räknar med ettunderskott på 61/. Försämring-Tabell 1:4 Bytesbalans1982-1985 Miljarderkr., löpande priser Export av varor Import av varor 1,9 -18,9 -23,2 -27,5 4,8 -30,6 -22,8 -3,6 -1,0 -0,4 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 8 enav bytesbalansen kan delvis hänföras fill handelsbalansen, vilken förutsesförsämras med . Denna försämring beror i första hand påavsaktande internationell tillväxt och relativt kraftig ökning av den inhemskaefterfrågan. Enbart omsvängningen från en lagerminskning 1984 till enlagerökning 1985 beräknas försämra handelsbalansen med ca 5 miljarder kr.Försämringen av bytesbalansen beror emellertid också på att räntebetalningarnalill utlandet väntas öka, bl. a. till följd av atl dollarkursen har stigit. Delbör understrykas alt prognoser för bytesbalansen är behäftade med storosäkerhet. Både exporten och importen av varor och tjänster är i storleksordningen300 miljarder kr. och mindre avvikelser för någon av eller båda dessa variablerkan medföra fel i prognosen för bytesbalansen på åtskilliga miljarder kr. Iett särskilt appendix fill kapitel 3 redovisas, som nämnts, en studie av vadsom vid vissa givna fömtsättningar skulle hända vid ett fall i den effektivadollarkursen , motsvarande en nedgång med . Av appendixframgår att effekterna på den svenska bytesbalansen är positiva men varierarberoende på vilken ekonomisk utveckling i övrigl och vilken ekonomisk polifik ide störte som åtföljer dollarfallel. Den "renodlade"effekten av en lägre dollarkurs beräknas bli en förbättring av bytesbalansenmed ca . I ett gynnsamt fall kan förbättringen bli ca 15miljarder kr., men om dollamedgången åtföljs av en dämpad ekonomisk aktivitet iindustriländerna och ett höjt ränteläge kan förbättringen slanna vid drygt 3miljarder kr. Dekalkyler som redovisas i den reviderade nationalbudgelen baseras på detberäkningstekniska antagandet atl dollarkursen 1985 är9,/USD (genomsnittet för febmari 1985). Varje sänkning av dollarkursen med skulle på någol års sikl förbättra bytesbalansen med ca 1/. Löner,priser och privat konsumtion Denviktigaste förutsättningen för atl den konkurrenskraftsförstärkning somuppnåddes genom devalveringarna 1981 och 1982 skall bli bestående är att pris-och löneutvecklingen blir markant lägre än under 1970-lalet och början av1980-talet. Delta krav förstärks av att den intemationella inflafio-nen harreducerats från 1980 till 1983. Prisökningarna har de senastetvå åren stabiliserats på den lägre nivån och vänlas även 1985 och Densvenska utvecklingen när det gäller att dämpa pris- och kostnadsstegringamafår betecknas som framgångsrik . Trots att devalveringen hösten 1982innebar en kraftig inflafionsimpuls, kunde prisstegringarna begränsas till ca9% 1983 och löneökningarna stannade vid , se tabell 1:5. Utvecklingen 1984var däremol inle lika god. Både priser och löner ökade med . De svenskarelativpriserna på bearbetade varor 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9 Tabell 1:5 Priser och löner 1983-1985 Timlön, ökning mellan årsgenomsnitten 6,1 8,3 5,0 ökning (dec.-dec.) ökning mellan årsgenomsnitten 8,9 8,0 6,0 sleg med 2 1/. Åven de relativa lönekostnaderna perproducerad enhet steg med ca 21/. Den prognos för den svenska ekonomin 1985, som redovisas iden reviderade nationalbudgelen, baseras på fömtsättningen atl löneökningarna1985 stannar vid . Det är den ram om vilken enighet har nåtts mellanregeringen och arbetsmarknadens parter och som senare har bekräftats genom encentral ramöverenskommelse mellan . De löneavtal som hillills har slutits täckerstörre delen av arbetsmarknaden och håller sig i stort sett inom denna ram. Enviss osäkerhet om den fakfiska löneutvecklingen återstår dock när detgäller de områden som inte har löneavtal samt när det gällerlöneglidning och lokala avtal. Fömtsatt en normal löneglidning bör docklöneökningama kunna begränsas till 1985. Det skulle innebära att desvenska företagens konkurrenskraft kan bibehållas 1985. 1 den samlade bedömningen i detta kapilel har förutsattsatt inflationen begränsas till under loppet av 1985 (konjunkturinstituteträknar med en prisstegring på 3,). Möjligheterna att nå dettainflationsmål är goda. De måttliga lönekoslnadsökningarna är en fömtsättningför denna bedömning. Flera andra faktorer bidrar till atl inflationen kandämpas så kraftigt. Den internationella inflationen är måttlig. Råvamprisemaförutses bli så gott som oförändrade . Eftersom en tredjedel avhyresvärdarna fidigarelade hyreshöjningarna fill slutet av 1984, beräknashyreshöjningarna i genomsnitt understiga . De prisökningar som kommer viajordbraksavialet väntas bli de klart lägsta ochberäknas endast höja konsumentpriserna med en tiondels procent. Inga merbetydande höjningar av arbetsgivaravgifler, indirekta skatter, taxor ochavgifter har beslutats eller planeras. Finans- och penningpolitiken har enstram inrikining. Ytteriigare likviditetsindragningar andra halvåret 1985föreslås i kompletteringsproposilionen. Alla dessa faktorer understödjer detallmänna prisstoppet i strävandena atl radikalt dämpa inflationen. Reallönema efter skatt ökade med ca 11/1984 ochberäknas öka ungefär lika mycket 1985, se tabell 1:6. Till denna utvecklingbidrar både ökad sysselsättning och ökade reala limlöner efter skatt. För attmöjliggöra att en reallöneökning kommer till stånd 1985 har regeringenföreslagit en 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 10 Tabell 1:6 Hushållens reala inkomster efter skatt 1984 och1985 -2,1 -0,6 -0,8 -3,0 Driftsöverskott,räntor m. m. Disponibel inkomst 0,6 1,8 särskildskattereduktion 1985, vilken uppgår till , för det stora flertalellöntagare med heltidsarbete. För barnfamiljerna ökar de disponibla inkomslernaäven genom kraftigl ökade barnbidrag 1985. Pensionärernas realinkomster efterskatt beräknas öka med . De reall disponibla inkomsterna förhushållssektorn som helhet vänlas öka med 1985 och den privata konsumtionenväntas öka med 1 1/1985. En viss ökning av hushållssparandet fömtses. Kraftigaproduktionsökningar, stigande kapacitetsutnyttjande och god lönsamhet harmedfört en stark invesleringskonjunktur i . Sammanlaget ökade de fastainvesteringarna med 31/1984. De beräknas av öka med 31/även 1985. Möjligen kan ökningen bli ännu något kraftigare till följd avhögre leasing-investeringar i näringslivet och invesleringar ienergihushållning än som här antagits samt fill följd av de åtgärder regeringennu vidtar för all slödja byggverksamheten. Näringslivelsinvesteringar ökade 1984 och beräknas öka med 1985. Det ärfrämst industrin, som har expansiva investeringsplaner. Ökningen beräknas därtill 1985 efter en ökning med . Verkstadsindustrinsinvesteringsnivå beräknas 1985 komma atl översliga nivå den tidigarehögsta nivån. De kapacitetshöjande byggnadsinvesteringarna i industrin ökarkraftigt både 1984 och 1985. Även inom handeln m.fl. branscher fömlses enfortsatt investeringsuppgång. Bostadsinvesteringarnaökade enligt preliminära beräkningar med 1984 efter att ha fallit varjeår tidigare . Bakom denna utveckling ligger en mycket kraftigökning av ombyggnadsinvesteringarna, bl.a. som elt resultat av detbostadsförbätlringsprogram som infördes detta år. Nyproduktionen av lägenhelerminskade dock 1984 och beräknas fortsätta att minska något. Tillsammans med endämpad ökningstakt för ombyggnadsinvesteringarna beräknas de totalabostadsinvesteringarna åter minska någol 1985. De offentliga investeringarnaberäknas bli ungefär oförändrade 1985. Byggnadsinvesteringarnaberäknas totalt sell minska med 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 11 1985 men eftersom reparations- och underhållsverksamhelenökar kraftigl, leder det till en ökning av byggnadsproduktionen med ca 1 %1985.' Sysselsättningen inom byggnadssektorn beräknas därmed kunna hållasoförändrad 1985 efter att ha minskat . En dämpning avbyggarbetslösheten förutses. Lagren fortsatte att minska 1984. förutsesemellertid en viss lagemppbyggnad. räknar med enlagerökning på 51/. 1985 (priser). En lagemppbyggnad iden storleksordningen förekom i samband med att konjunkturen vändenedåt. Eflersom denna fas enligt bedömning inte är nåddän, räknar departementet med en något lägre lagemppbyggnad , eller meddrygt . Lageromslaget skulle i så fall ändå molsvara 1,av BNP. Produktionsutvecklingen är alltjämt stark. Inom industrinökade produktionen med 1984 och beräknas öka 1985, se tabell 1:7.Särskilt expansiv 1985 vänlas utveckhngen vara i verkstadsindustri, gmvor ochickejärnmetallverk. Däremot väntas produktionen minska i skogsindustrin ochvarven. Inom den privata tjänstesektorn ökade produktionen enligt lillgängligauppgifter med drygl 1984. Den beräknas öka med drygl 1985. Totalt settberäknas BNP öka . Det innebär att de samladeresurserna har ökat med . i årets prisnivå. Tabell 1:7 Produktion och sysselsättning 1984 och 1985 7,5' ' Varav gruvor och tillverkningsindustri 6,och el-,gas-, vatten- och värmeverk BNP från användningssidan 3,. ' Byggnadsinvesteringar omfattar både ny- och ombyggnaderav hus, vägar och anläggningar. Utvecklingen 1984 och 1985:Byggnadsinvesteringar -1-1,resp. -1,, reparationer och underhåll -t-1,5%resp. +1,och byggnadsproduktion -1-3,0%resp.-hl,. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 12 Idella sammanhang finns del anledning alt återknyta till regeringens proposifionom riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt (prop.1984/85:40). Där konstaterades att en fortsatt slabil tillväxt i denna taktunder återstoden av avsevärt skulle förbättra möjligheterna atl nåbalans i den svenska ekonomin. Vidare slogs fast att det är nödvändigt allpris- och löneökningarna dämpas kraftigt och atl statsfinanserna förbättrasavsevärt för att en sådan tillväxt skall bli möjlig. Den utveckling avproduktion och sysselsättning som sker inom den svenska ekonomin är förenligmed att fullt kapacitetsutnyttjande och full sysselsättning uppnås . Sysselsättningen ökade med 36000 personer och arbetslöshetenreducerades från 3,1983 till 3,1984. Sysselsättningslägetförbättrades kraftigt under loppet av 1984. Mellan första kvatalel 1984 ochförsta kvartalet ökade antalet sysselsalla med 56000 personer. Eftersomsamiidigi de arbelsmarknadspoliliska insaiserna i form av beredskapsarbeten,ungdomslag och rekryteringsstöd minskade i omfattning, var den underliggandesysselsättningsökningen ännu kraftigare, ca 70000 personer. Antalet ledigaplatser har också ökal kraftigl och antalet vid arbetsförmedlingarnakvarstående arbetssökande har minskal betydligt. Delfinns också tecken som tyder på atl arbetsmarknaden fungerar bättre än underfidigare konjunkturuppgångar. Den genomsnittliga vakans-liden - den tid det tarinnan en plats tillsätts - är nu atl jämföra 1974och 1980. Detta har kunnat ske trols alt kraven på ulbildning ochyrkeserfarenhel nu är betydligt högre än i tidigare konjunktumppgångar. 1984var i genomsnitt av platserna förenade med sådana krav medan vardet 1979-1980. Åven om en stor andel företag uppger att de har brisl påtekniska tjänstemän, är det få företag som uppger atl tillgången på arbetskraftär en begränsande faklor för att utvidga produktionen. Åvenunder 1985 förutses en förbättring av arbetsmarknadslägel. Sysselsättningenberäknas öka med närmare 40000 personer. En slor del av denna ökning sker inomindustrin och den privata tjänstesektorn.