prop · G803209 · 1984-12-31 00:00:00 — omförskola för alla barni Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprolokoll för de åtgärder och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreslås att lägger fastprinciperna för all förverkliga en rätt för alla barn att delta i kommunalbarnomsorgsverksamhet, från ett och lill dess de börjarskolan. För barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetar ellerstuderar skall rätlen avse plats i kommunalt daghem, föräldrakooperativ ellerfamiljedaghem. För barn som är i familjedaghem eller vars föräldrar är hemarbetandeskall rätten gälla deltagande i öppen förskola eller plats i deltidsgrupp. Den angivna målsättningen främjas genom en planmässigutbyggnad som innebär att barnomsorgen för alla barn är fulll utbyggd senast år199L För all underlätta utbyggnaden föreslås i propositionenvissa generella höjningar av nuvarande statsbidrag till barnomsorgen. Vidareföreslås alt statsbidrag införs för deltidsgruppernas verksamhet. Höjningarnaav statsbidragen föreslås ske från . Dessutom föreslås alldel tillfälliga anordningsbidraget för /85 förlängs lill allgälla även /86. Förskolan skall vara ett komplement till hemmet och tillbarnens sociala och kulturella miljö. I propositionen föreslås vissa grundläggande principer förverksamheten i förskolor (daghem, deltidsgrupp och öppen förskola) ochfamiljedaghem. Bl.a. aviseras att skall få i uppdrag attutarbeta pedagogiska program för olika delar av barnomsorgen. De pedagogiskaprogrammen skall bilda ramen för den pedagogiska verksamheten i förskolan.Slutligen anges i propositionen alt frågor om organisationen av barnomsorgen ären uppgift för kommunen. 1984/85:209 2 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , , , , Föredragande: statsrådet om förskolaför alla barn I liksom i många andra länder har det längefunnits olika former av organiserad barnomsorg. Länge handlade del om välgörenhet.De första barnkrubborna öppnades vid 1800-lalels mitl. De tog företrädesvisemot barn lill medellösa mödrar, som var tvungna alt arbeta för att klara sinförsörjning. Omkring startades olika former av barnlrädgårdar.Verksamheten i barnträdgårdarna syftade till all stimulera barnens utveckling.I samband med all kvinnorna mera allmänt började söka sig ut på arbetsmarknadenökade intresset för en god barnomsorg. All barnen fick en god omvårdnad var irealiteten en förutsättning för småbarnsföräldrarnas möjligheler attförvärvsarbeta. Den kommunala barnomsorgen i form av daghem kombinerade barnensbehov av en god omsorg med föräldrarnas behov av att känna trygghet för barnen. Utbyggnaden av daghemmen tog fart . Riksdagenbeslutade på grundval av förslag från bl.a. familjeberedning omorganisatoriska och statsbidragsmässiga förändringar som gynnade dennautveckling. Behovet av daghemsplalser ökade dock i långt högre grad än vad sommotsvarades av utbyggnaden. För alt möta efterfrågan av barnomsorg kom kommunerna alti ökad omfattning använda sig av familjedaghem. Även här beslutade ,då på grundval av förslag års familjedaghemsulredning, om förändringarsom underlättade en utvidgning av familjedaghemsverksamheten i regi. Behovet av barnomsorg ökade emellertid i accelererandetakt i början av 1970-talel och ledde till all regeringen och år Prop.1984/85:209 3 1975 träffade en överenskommelse om en femårig utbyggnadsplanför barnomsorgen. Överenskommelsen underställdes , som på grundvaldärav bl.a. uttalade att 100 000 nya daghemsplatser borde byggas åren 1977 lill1981. Familjedaghemsverksamhelen skulle byggas ut eftervarje kommuns eget behov. För att möjliggöra utbyggnaden beslutade omkraftigt förstärkta statsbidrag till barnomsorgen. Utbyggnadsplanen kom emellertid inte alt heltförverkligas. byggdes ca 60 000 nya daghemsplatser.Familjedaghemmen ökade dock i en omfattning som inte hadeförutsatts i samband med överenskommelsen. Utbyggnaden av daghem och familjedaghem har fortsatt ävenefter femårsperiodens utgång. har såledesytterligare ca 35 000 barn fått plats i daghem. Det totala ar\talet förskolebarn som var inskrivna idaghem och kommunala familjedaghem beräknas lill ca 177 000resp, 109 000. Parallellt med denna kvantitativa utbyggnad avbarnomsorgen, utifrån de förvärvsarbetande föräldrarnas behov, har hela tidenfunnits synen alt en kvalitalivi god pedagogisk gruppverksamhel har storbetydelse för barnens utveckling. barnstugeutredning kom i mycket hög grad att ägnasitt arbete åt frågor som gällde verksamhetens innehåll i såväl daghem somdeltidsgrupper. Utredningens förslag ledde också till att år 1973beslutade om att införa en allmän förskola för alla sexåringar. Begreppetallmän förskola innebar all alla sexåringar erhöll en lagstadgad rätt att deltai en förskoleverksamhet i daghem eller dellidsgrupp som omfattade minst 525limmar . Utvecklingen har fortsatt och erbjuds i många kommuneräven fyra- och femåringar möjlighet att delta i dellidsgruppsverk-samhet. Undersenare år har också s.k, öppna förskolor i ökad utsträckning anordnats ikommunerna. Den öppna förskolan syftar till att ge de barn som är ifamiljedaghem eller har hemarbetande föräldrar möjlighet att delta i enpedagogiskt upplagd gruppverksamhel. Den öppna förskolan ger också hemarbetandeföräldrar och dagbarnvårdare tillfälle att träffa andra föräldrar och personaloch därigenom få stöd i sitt arbete med barnen. har såväl (SoU 1982/83:12, rskr 43), somår 1984 (SoU 1983/84:18, rskr 212), hemställt att regeringen föreläggerriksdagen en plan för den fortsatta utbyggnaden av barnomsorgen fram till fullbehovstäckning. Jag vill även erinra om att regeringen den 21 mars 1985beslutat om proposition (1984/85:176) med förslag till lag om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda m.fl. Enligt förslaget upphör särskolansförskola att vara en del av särskolan. Till följd härav skall psykiskt uvecklingsstördaförskolebarn beredas plats i kommunernas förskolor på samma sätt som andrabarn. r 1984/85. 1984/85:209 4 Jag avser nu alt ta upp frågan om en förskola för allabarn lill behandling. I det följande kommer jag att angeprinciperna för hur detta skall genomföras. , dvs.senast år 1991. avser jag att återkomma till regeringen om en lagstiftad rätttill förskola för alla barn. Frågan om en utbyggnad av skolbarnsomsorgen behandlas intei detta sammanhang. Anledningen härtill är att skolbarnsomsorgen utreds i ensärskild kommitté - (S 1982:08) - som beräknas lägga framsina förslag . Enligt vad jag under hand inhämtat kommer kommitlénatt föreslå relativt omfattande förändringar av skolbarnsomsorgensorganisation och innehåll. Ett ställningstagande till skolbarnsomsorgensomfattning och innehåll bör enligt min mening inte göras ulan sedvanligremissbehandling av kommitténs förslag. Vidare kommer jag i det följande all endast översiktligtbehandla samverkan mellan förskola och skola. Denna fråga utreds särskilt av Förskola-skolakommiltén(U 1981:01) som avlämnar sitt slutbetänkande . Jag anser även i detlaavseende det angelägel alt kunna ta hänsyn till remissbehandlingen innanslutgiltig ställning tas i de frågor om förskolans innehåll som berörövergången till skolans lågstadium. Jag vill vidare informera om att jag i mina kontakter medSvenska kommunförbundet har erfarit att förbundet avser att utarbeta en nyrekommendation om principerna för avgiftssättningen inom barnomsorgen.Rekommendationen skall därvid ha som utgångspunkt alt taxorna utformas på ettsådant sätl att ingen på grund av sina inkomstförhållanden utestängs frånmöjligheten att anlita den kommunala barnomsorgen. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna utgångspunkter Jag har inledningsvis kortfattat pekat på några viktigaställningstaganden som påverkal barnomsorgens utbyggnad under efterkrigstiden.Jag vill tillägga alt den ökade yrkesutbildningen bland kvinnor naturligtvis ihög grad medverkat lill alt förvärvsfrekvensen bland kvinnor med små barn ökatså kraftigt. förvärvsarbetar av dessa kvinnor. Delta har i sin turlett till att efterfrågan på en trygg och kvalitetsmässigt högtståendebarnomsorg har ökat. Barnens uppväxtvillkor har förändrats. Barnfamiljerna harfått allt bättre materiell standard och kunskaperna om barns behov har ökatpåtagligt. Jämfört med tidigare generationer har de flesta föräldrar nu störremöjligheter att ägna barnen omsorg och intresse. Men samhällsutvecklingen harockså inneburit alt dagens småbarnsfamiljer oftast bara har ett eller två barn.Ensamföräldrarnas antal har ökat. Familjernas sammansättning är mer skiftande.Befolkningsomflyttningar har medfört all kontakter och släktband mellanmänniskor inte alltid kan upprätthållas kontinuerligt. Arbete och boende harskilts åt, i storstadsområdena ofta med långa resvägar Prop.1984/85:209 5 Barnen i vår lid möter som aldrig förr en mängdinformation och påverkan från TV, reklam, lekmaterial, tidningar m.m. har dessutom under drygt en generation blivit ett invandrarland.Närmare 60 000 barn i förskoleåldern har föräldrar med annan kulturbakgrundoch annat modersmål än svenska. Invandrarna utgör av befolkningen ochrepresenterar ca 130 olika språkgrupper. Samhällsutvecklingen har således på mänga sätt förändratbarnens uppväxtvillkor. Detla har kommit att ställa stora krav på barnomsorgenoch ytterligare understrukit alt omsorgen behövs för barnens skull. Det är enligt min mening viktigt att på ett tydligare sätlän visa på den betydelse verksamheten har för det enskilda barnelsutveckling i olika avseenden. Det är min bestämda uppfattning alt förskolansverksamhet kan ge alla barn stöd och stimulans som betyder myckel för derasutveckling. Den kan ge kunskaper och erfarenheter av omvärlden, förmedla ettkulturarv och lägga grund till att barnen kan finna sig till rätta i vårtsamhälle. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar kan dessutom få del av en tryggoch god omsorg. Barnomsorgen måste enligt min mening nu medvetet inriktaspå att bli en del av en god uppväxtmiljö för alla barn. Skall vi leva upp tillsocialtjänstlagens mål och krav måste barnomsorgen byggas ut. Vi måstedessutom salsa på olika former av öppen verksamhet inom barnomsorgens ramar. Även om barnomsorgen måste byggas ut för barnens skull gårdet inte att förbigå det faktum att en god barnomsorg också är en förutsättningför föräldrarnas möjligheter lill personlig utveckling och till sin egen ochbarnens försörjning. Kvinnor skaffar sig numera yrkesutbildning i lika hög gradsom män och förutsätter att deras yrkesliv går att förena med familjeliv ochbarn. Samhällets uppgift blir därför enligt min mening all skapaförutsättningar härför för både kvinnor och män. Samhällets uppgift blirsamtidigt alt skapa goda betingelser för varje barns utveckling. 2.2 Rätten för barn och föräldrar Mitt förslag: Principen om alla barns räll att fr.o.m. ettoch och fram till skolstarten delta i en kommunalförskoleverksamhet läggs fast. Alla barn vars vårdnadshavare förvärvsarbetareller studerar får räll lill plats i daghem eller familjedaghem under den tidbehov av omsorg föreligger. Alla barn som inte är inskrivna i daghem ges rällalt delta i verksamhet i öppen förskola eller deltidsgrupp. Skälen för mitt förslag: Utifrån de allmännaförutsättningar som jag berört är det nu dags all slå fast en räll föralla förskolebarn att få delta i en pedagogisk gruppverksamhet som syftar tillatt ge barnen goda och så långt 1984/85:209 6 möjligt lika uppväxtvillkor. Det kan självfalletdiskuteras från vilken tidpunkt en sådan rätt för barnen skall inträda. F.n.gäller att en förälder har en lagfäst rättighet att vara ledig från sinanställning under barnets första 18 månader. Jag finner det lämpligt att knytaan till denna åldersgräns. Det betyder inte att kommunen befrias från sittansvar för omsorger för barn . Möjligheten att med ekonomisk ersättning utnyttja rättentill ledighet finns . har föräldrarna rättatt uppbära föräldrapenning enligt inkomstbortfallsprincipen ,vilket ger en generell möjlighet att vara hemma och själv värda sitt barn, 1övrigt utgår ersättning enbart enligt garanlinivån i föräldraförsäkringen . av den lagstadgade rätten tillledighet utgår ingen ersättning alls. Familjestödet för barn under ett och etthalvt års ålder förbättras genom att föräldraförsäkringen byggs ut då deekonomiska förutsättningarna så medger. För de barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerarbör rätten till barnomsorg avse den tid behov av sådan omsorgföreligger. De former som då främst kommer i fråga är daghem och familjedaghem.För övriga barn bör rätlen avse öppen förskola eller deltidsgrupp. Kommunen börsjälv få göra avvägningen mellan dessa former. Jag vill i anslutning härtilldock göra ett påpekande. gäller alt de sexåringar, som inte har plats idaghem, har rätt alt delta i verksamhet i deltidsgrupp som omfattar minst 525limmar . 1 många kommuner tar man också emot yngre barn i deltidsgrupp.Jag ser det som en naturlig utveckling alt kommunerna mer generellt öppnardellids-grupperna för fyra- och femåringar som inte finns i daghem. Självfalletbör denna verksamhet tidsmässigt anknyta lill de regler som gäller för denallmänna förskolan. Barn som inte har plats i daghem eller deltidsgrupp bör hagenerell rätt att delta i öppen förskoleverksamhet. Härigenom ges barnenmöjlighet att tillsammans med förälder eller annan vårdare delta i enverksamhet i gruppens form som syftar till att ge pedagogisk stimulans. Rätlenatt delta ger vidare ökade möjligheter för barn och hemmavarande föräldrar attbryta den isolering som kan följa av att en övervägande andel småbarnsföräldrari ett bostadsområde förvärvsarbetar. Rätten ger också dessa föräldrar möjlighetatt få slöd i sin föräldraroll av utbildad personal och av andra föräldrar. Rätlen att delta i öppen förskoleverksamhet bör erbjudasbarnen och föräldrarna utan krav på inskrivning eller dellagande i vissomfattning av verksamheten. Det bör dock av erbjudandet framgå vilken öppenförskola som erbjudandet avser och vilka öppettider och andra förhållanden somgäller för verksamheten. Jag vill understryka att det i vissa fall kan vara lillfördel om den öppna förskolan har en speciell inriktning som ansluter till l.ex,ett bostadsområdes särskilda karaktär, lill befolkningens sammansättning osv. Prop.1984/85:209 7 1 fråga om kommunernas val mellan att erbjuda fyra- och femåringarplats i dellidsgrupp resp. i öppen förskola är det min uppfattning att barnenfrån ålder har större utbyte av en mera strukturerad verksamhet idaghem eller deltidsförskola där verksamheten leds av utbildad personal. Jag vill i det här sammanhanget beröra frågan om allabarns och föräldrars möjligheter att utnyttja den kommunala barnomsorgen. LOhar i några undersökningar konstaterat att deras medlemmar i lägre utsträckningän tjänstemannagrupperna har sina barn inom barnomsorgen. Särskilt gäller dettadaghemmen. En bidragande faktor är givetvis föräldrarnas arbetstider -betydligt fler av LO:s medlemmar arbetar på obekväm arbetstid än andra grupper.Föräldrar som arbetar pä tider då daghemmen är stängda erbjuds huvudsakligenplats inom familjedaghem - i den mån de överhuvudtaget kan få plats inomkommunal barnomsorg. Försök har också bedrivits med nallöppna smådaghem. Detbör enligt min mening vara en viktig uppgift för kommunen all särskilt beaktabehovet av omsorg på tider som faller utanför den ordinarie öppethållandetidenför den kommunala barnomsorgen. Jag vill understryka vikten av att man i kommunentillämpar en medveten och flexibel resursfördelning inom barnomsorgen när detgäller stödjande åtgärder av olika slag. Jag vill också peka på den omständigheten att det i vissafall är praktiskt/organisatoriskt omöjligt att åstadkomma l.ex. daghems- och dellidsgruppverksamheti mycket glest befolkade områden. Jag vill dock understryka att huvudprincipenbör vara att barnen erhåller en god pedagogisk omsorgsform. 2.3 Mål och innehåll i barnomsorgen Mitt förslag: För mål och innehåll i barnomsorgensförskoleverksamhet skall finnas en gemensam ram för hela landet i form av ettpedagogiskt program för förskolan. Det pedagogiska programmet skall itillämpliga delar följas i daghem, deltidsgrupp och öppen förskola. Vårdnadshavaretill barn som omfattas av barnomsorg har rätt alt delta i planeringenav verksamheten saml i dess genomförande enligt riktlinjer som antagits avkommunen. Skälen för mitt förslag: har hos regeringenhemställt om en redovisning av målsättning och riktlinjer för barnomsorgsverksamheten(SoU 1981/82:1, rskr 38). Jag vill i del följande ta upp och belysa dennafråga. 1'* 1984/85. Prop.1984/85:209 8 Barnomsorgens uppgift är att i samarbete med hemmet bidra trygg och stimulerande uppväxtmiljö, att ge barnen omvårdnad och stöd i sinutveckling och att ge dem gemenskap med andra barn och vuxna utanför den egnafamiljen. Barnomsorgen skall successivt ge barnen kunskap om och erfarenheterav omvärlden. Den skall förmedla ett kulturarv och lägga grunden till attbarnen kan finna sig väl tillrätta i samhället och vilja delta i och påverkasamhällsutvecklingen. Mot denna bakgrund bör enligl min uppfattning innehålleti verksamheten preciseras. Det övergripande målet för barnomsorgen är alt förmedlaoch ge konkret innebörd ät demokratiska värderingar. Verksamheten skall fostrabarnen till solidaritet med andra barn samt lägga grunden för deras uppfattningom allas lika värde, självbestämmanderätt och integritet. Detla överensstämmermed den människosyn och samhällssyn som präglar socialtjänstslagens 1 §.Nyckelorden är demokrati, solidaritet, jämlikhet, trygghet och ansvar. Dessaideologiska mål skall vägleda och prägla barnomsorgen. Barnomsorgen skall vidare tillsammans med hemmet skapagoda förutsättningar för varje barns utveckling i fysiskt, socialt,emotionellt och intellektuellt avseende genom en allsidigpersonlighetsutveckling. Verksamheten skall också ge kunskaper, erfarenheteroch upplevelser i omvärlden som är anpassade lill barnens ålder ochutvecklingsnivå, genom att låta dem arbeta, leka och lära i meningsfullasammanhang. Detta innebär att barnomsorgens förskoleverksamhetbedriver en i vid mening pedagogiskt inriktad verksamhet där barn i grupp fårdel av omsorg, fostran och kunskaper. Pedagogisk förskoleverksamhet utmärks avatt den är målinriktad och planerad och ledd av utbildad personal. Till barnomsorgen kommer barn från olika uppväxtmiljöer,med skiftande familjeförhållanden och livsvillkor. Barnomsorgen är till föralla barn. Där finns barn med handikapp, barn med psyko-sociala problem ochbarn med olika kulturbakgrund. Jag anser all barnomsorgen på denna grund böroch kan utveckla en sociahmedveten pedagogisk verksamhet och att det bör varaen strävan att förmedla ett sådant synsätt. Delta innebär först och främst all ha en helhetssyn påbarnet. Personalen i barnomsorgen måste ha kunskap om barns fysiska ochpsykiska utveckling och behov. De måste också ha kunskap om del samhälle sombarnen växer upp i. Verksamheten behöver planeras och genomföras ufifrånbarnens egen livssituation, uppväxtmiljö och erfarenheter och på ett aktivtsätt bygga vidare från sådana utgångspunkter. Del bör således finnas en klarförankring i närmiljön socialt och kullurelll. Därför är del viktigt att denpedagogiska planeringen sker bland barnen i den egna verksamheten av personalensom känner barnen och deras livssituation och att detta sker i samarbete medbarnens föräldrar. prop.1984/85:209 9 Ett av de stora värdena med barnomsorgen är att barnen fårväxa upp i daglig kontakt och gemenskap med andra barn och därigenom utvecklassom individer och gruppmedlemmar. Därför är barngruppen i sig en vikiig resurs.Genom alt tillhöra en barngrupp och få växa och utvecklas tillsammans med andrakan barnen med personalen som stöd och förebild fostras till ansvarskänsla ochsolidaritet och utveckla vänskap och känsla för varandra. Viktigt är all denpedagogiska verksamheten stöder det enskilda barnets fostran och utvecklingsåväl som individ som gruppmedlem. Varje barn är betydelsefullt för gruppen ochskall stödjas och uppmuntras att sälta sin prägel på den, men också lära sig atthandskas med situationer där olika erfarenheter och intressen bryts mot varandra.Det är personalens uppgift att skapa förutsättningar för att barngruppenutvecklas demokratiskt, att motverka utstötning och alt se till attrelationerna i barngruppen präglas av uppfattningen om alla barns lika värde. En fast grupptillhörighet är väsentligtför kontinuitet och sammanhang i barnens tillvaro. Alt barnen regelbundetdeltar i verksamhe- ten är viktigt för deras trygghet och gruppgemenskap.Ju mer av kontinuitet och sammanhang man strävar efter desto svårare kan detbli för barn som vistas oregelbundet i förskolan och bara kommer i kontakt med osamman-hängandedelar av verksamheten. Jag vill därför understryka viklen av alt barnen regelbundetdeltar i verksamheten på fasta lider. Föräldrar och personal bör i samförstånddiskutera lämpliga tider för det enskilda barnet. En strävan bör vara attnärvaron blir så regelbunden och kontinuerlig som möjligt. Ett aktivt föräldrasamarbete byggt på ömsesidig respekt ärockså en viktig beståndsdel i en socialt medveten pedagogisk verksamhet.Barnomsorgspersonalen behöver kunskap om barnets värid i familjen och ibostadsområdet. Här ser jag föräldrasamarbetet som länken mellan hem ochbarnomsorg. Föräldrars medverkan och inflytande i förskolan har varit föremålför diskussioner och utredningar . deltar många föräldrari barnomsorgen, men jag anser att detta är ett viktigt utvecklingsområde. Barns trygghet och självkänsla är beroende av samarbetemellan föräldrar och personal. Olika uppfattningar och värderingar i frågor somrör barnens fostran behöver diskuteras gemensamt. Invänjningen och den dagliga kontaktenär grundläggande för samarbetet. Genom att föräldramedverkan ges en fastareform och ett klarare angivet innehåll kan föräldrarnas roll göras tydligare.Former för ett föräldrasamarbete som är inriktat på att omfatta all personaloch samtliga föräldrar behöver utvecklas i förskolan. Varje förskola börutforma en modell för detta som är ändamålsenlig just där. 1984/85:209 10 Föräldrars möjlighet att knyta kontakter och vara lillstöd för varandra genom förskolan som en träffpunkt i bostadsområdet är ocksåen väsentlig del av föräldrasamarbetet. Om barnfamiljerna bor i sammabostadsområde, vilket bör vara en princip vid förskoleplaceringen av barnen,kan den gemenskapen också få betydelse för trivseln och tryggheten ibostadsområdet. Del är uppenbart att innehållet i den kommunalabarnomsorgen påverkas av föräldrars möjligheter att delta i verksamheten.Ansvaret för att verksamheten planeras åvilar personalen. Föreståndaren harsjälvfallet en viktig roll i det sammanhanget. Ett fungerande föräldrasamarbeteförutsätter all föräldrarna ges reella möjligheter att delta i ochpåverka planeringen av den verksamhet där deras barn deltar. Enligt min mening bör man från statsmakternas sida därföruttala sig för en rätt för barnens vårdnadshavare att delta i planeringen avverksamheten. I många kommuner, och framför allt inom föräldradrivnadaghem, deltar föräldrarna också aktivt i genomförandet av verksamheten, elleren del av verksamheten. Det finns enligt min mening all anledning alt understödjasådana strävanden. Förutsättningarna för ett sådant deltagande frånföräldrarnas sida skiftar emellertid från kommun lill kommun och från förskola lillförskola. Del är därför inte lämpligt att ange några generella riktlinjer förhur föräldrarnas dellagande skall organiseras. Det blir en viktig uppgift förkommunerna all i sina riktlinjer ange formerna för och omfattningen avföräldrarnas dellagande. Barnomsorgen omfattar omvårdnad, fostran och utvecklandestimulans byggd på ett pedagogiskt arbetssätt i gruppens form. Vård och omsorgär delar i den pedagogiska verksamheten. Det har ibland hävdats att vård ochomsorg inte låter sig förenas med pedagogisk verksamhet. Jag delar inte denuppfattningen utan menar tvärtom att dessa är oskiljaktiga delar ibarnomsorgen. Barnomsorgen skall ge barnen omvårdnad som ger trygghet ivardagen.