prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Begreppetcivilförsvar exislerar inlernalionellt, del molsvaras lill sin huvuddel avverksamhet som innehåUs i det svenska begreppet civitförsvar och del anger i övriglde verksamheier som del svenska civilförsvarel primärt har alt samordnas ochsamverka med. Civitförsvarsbegreppel är nödvändigl all bibehålla underkrigsförhållanden då verksamhelen är kon-ventionsskyddad. Därför är del också nalurliglalt den funktion, som innehåller den huvudsakliga delen av förberedelserna förverksamheten, benämns civitförsvar. Begreppetbefolkningsskydd har i expertkretsar utnyttjats i dagligt tal som en synonym tiUcivilförsvar. FRI vill begränsa begreppel till alt avse enbart deskadeförebyggande åtgärderna. är ell för fredsändamål myntatbegrepp och kommer enligt räddningstjänstkommitténs förslag all innefalla även olycksförebyggandeåtgärder. Dellorde vara svårt all hitta en bra synonym tiU del nuvarande begreppetcivilförsvar. Detta bör därför bibehållas. Vill man som FRI bereda utrymme förbegreppet civilt försvar (som motsats till militärt försvar) och undvikamissförstånd, torde del vara enklare all hitta etl alternativt namn liU dellabegrepp, t. ex. civilt samhällsförsvar. RKBanser att FRI behandlat landstingskommunerna mycket summariskt. Endasl hälso-och sjukvården finns berörd i rapporten. RKB vill i della sammanhang betonavikten av den landstingskommunala beredskapen, som omfattar mer än hälso- ochsjukvård, och de behov av samordning som finns mellan kommun, landsling,statliga organ m.fl. RKB bör även fortsättningsvis ha denna samordningsuppgtft. 1984/85:160 74 a. att kris kan betraktas som en störning pä lägre nivå än krig.Behovet av funklioner i kris kan därför sträcka sig närmare fredsbehovet ändet "oundvikligen nödvändiga" behovet i krig. En sådan skillnad ibehov har inle diskuierats i utredningen. Kanske är del en förklaring lill skisserar en civil försvarsstruktur med etl ganska omfallande behov av funklioner. FOAanser atl del föreslagna funklionsmönslret borde kunna krympas genom att vissafunktioner och myndigheler lämnas ulanför krigs/krisplaneringen eller slåsihop med andra till större och färre enheler. Delav FRI använda begreppet civilt försvar finner FOA lilllalande men med hänsyn lillalt begreppet civilförsvar har en folkrätlslig innebörd som är snävare behöver lerminologindiskuteras ytterligare innan den etableras. FOAanser atl med ansvarsprincipen kan man få en smidig övergång mellan fred ochkrig men atl en för okritisk tillämpning i värsta fall kan verka konserverandeför krigsplaceringen. FOA släller sig mot den bakgrunden tveksam lillutredningens förslag atl flytta energifrågorna till statens energiverk. Delfunktionenetförsöijning bör enligt FOA bU en självsländig funkiion med SV som funklionsansvarigmyndighel. med hänsyn lill elförsörjningens vitala roll i samhäUet. RRVfinner atl med funklionsansvariga myndigheler följer all regeringens ledning inriklasmer mot samhällsfunktioner och mindre mot enskilda myndigheler inom funklionerna.RRV finner dessa överväganden rikliga och slöder förslagel omfunktionsindelning. SoS bilräderförslagel att låta begreppet civilförsvar ersättas med befolkningsskydd ochräddningstjänst. Begreppel civilförsvar och civilt försvar har utgjort enirriterande källa till oklarheter och missförstånd. konstaierar alt kan ses som verkande i funktionenpsykologiskt försvar, dels som huvudansvarig för funktionen rundradioverksamheli samarbele med /radio. Om man inte acceplerar en dubbel funktionstillhörighelbör redovisningen ske under rubriken rundradioverksamhet. AMSbiträder FRLs funktionsindelning med funklionsansvariga myndigheler. Förslagetbedöms kunna underiälla styrelsens egen ledning, samordning och uppföljning avden civila personalljänslen och den därmed förknippade personalplanläggningenoch uppskovshanteringen. AMS lillslyrker vidare FRLs uppfattning atl enprövning av de enskilda myndighelemas krigsuppgifter är påkallad. Även TPRfinner FRL.s förslag till avgränsning och uppbyggnad av samhällsfunktionervara lämplig i slort. TPR anser emellertid atl vägar bör uigöra en egen detfunklioni funktionen transporter. Tvttillstyrker att en funktion "Telekommunikationer" inrättas enligt förslagel. Beträffande televerkels rundradioverksamhet föreslås, efler Prop.1984/85:160 75 samrådmed , att denna lillsammans med programverksamheten inomSveriges får utgöra en egen funktion. Såvälriksbanken som försäkringsöverdomstolen tillstyrker FRI;s förslag tillfunktionsindelning. Bankinspektionen finner uppdelningen på funklioner ochledningsnivåer välmotiverade. Förslagets genomförande bör vara ägnal atl stärkaden civila försvarsorganisationen. Ingen erinran mot förslaget lämnas frän RFV.Också CBÖN och CBS tillstyrker utredningsförslaget. CBÖ anser emellerlid alt SINDredan i samband med bildandel av ÖCF bör överta ÖEF:s funktionsansvar för övrigvamförsörjning. bl.a. med hänsyn till att ÖCF:s uppgifler bör renodlas fränstarten. Samma uppfallning redovisar i . Västerbottensläns landsting däremoi anser, atl förslagen som rör ledningsförhållandenabeträffande den landstingskommunala hälso- och sjukvården inger vissabetänkligheter. Länsstyrelseni bilräder förslaget om ny benämning påcivilförsvarsverksamheten. delar ocksä FRLs uppfallning beiräffandeytteriigare förändringar i uppgtftsfördelning mellan kommuner, länsstyrelseroch CUFA. pågående förändringar bör först få genomföras och därefterutvärderas. Om denna ulvärdering visar på etl behov av eller en effeklvinst avytterligare förändringar i fördelning av uppgifler kan dessa initieras då. Attredan nu diskutera ytterligare förändringar syns vara olämpligt. BNoch kommun bilräder förslagel lill funktionsindelning, varigenomoklarheter och konflikter beiräffande ansvars- och kompetensområden mellanolika myndigheter kan förhindras. Också Centralorganisationen /SR anseralt en indelning av samhällsverksamheten i olika funktionsblock med en"gemensam nämnare" för varje block kan ha många fördelar. /SRanser dock alt del är vikligl alt funklionsindelningen görs på ett sätt somkänns nalurligl med hänsyn till de ingående myndigheternas ordinarie fredslidaverksamhet och kontaktytor och inte enbart ser lill myndighelernas beredskapsverksamhel.SACO/SR anser vidare att det är viktigt att göra klart vad funktionsansvaretinnebär. Det är viktigt att alla myndigheter känner och får la sill ansvar förberedskapsfrågorna inom sin egen verksamhel. CBNNanser att förslaget innehåller flera oklarheter vad gäller uppgifter ochbefogenheter i fred för ÖCF och de funklionsansvariga myndigheterna. Vilkarelationer skall råda mellan den funklionsansvariga myndigheten och sådanaövriga myndigheter inom funktionen som har olika stalsrätllig status och/ellersorterar under olika departement (jfr t.ex. funktionen Psykologiskt försvar).Vilka relationer skall råda mellan ÖCF, de funklionsansvariga och övriga.Vilka relalioner skaU råda mellan ÖCF och civilbefälhavarna. FRIhar i stort försökt överföra delar av försvarets planerings- och ekonomisystempå totalförsvarets civila delar. Avgörande för om detta är 1984/85:160 76 lämpligtär om samhället i dess helhet kan betraktas som en funktion som försvarsmakten.Detla är knappasl möjligt. Vidare erfordras befogenheter i likhei med vad somgäller för försvarsmakten, vilket är en omöjlighet i del svenska styrelse- ochförvaltningsskicket. Del FRI kallar "ledningsstruktur" är egentligenett adminislralivi syslem som överlagrats landets civila ledningsstruktur. Syflelsyns vara all med det administrativa systemet och i fredslid dels kunna la framen programplan för totalförsvarets civila delar, dels ordna en sluss för de ceniralamyndighelernas föreskrtfter m. m. till de regionala samordningsansvarigamyndigheterna. Ilikhet med FRI anser atl en övergripande utredning om bl.a.principen för förrådshållning och finansiering bör genomföras och behandlas i ellsammanhang grundad pä en helhetslösning innan förskjutningar av ansvar sker mellanlänsslyrelserna, civilförsvarsslyrelsens utbildnings- och förrådsansläggningar(CUFA) och kommuner. En sådan utredning bör ges högsta prioritet och bedrivasskyndsamt. ÖBframhåller behovel och vikten av alt försvarsmaklen kan samverka direkl med funklionsanvarigamyndigheter. Dessa möjligheter får inte begränsas eller försvåras genominförandel av elt nylt lednings- och samordningsorgan. Del måsle dessulom äveni fortsättningen vara möjligt all kunna samverka direkl med vissa myndighelerinom funktionen. ÖB anför vidare all någon analys av möjligheterna ochförutsättningarna att lösa de uppgifter som åläggs de funktionsansvarigamyndigheterna inte görs i utredningen. För vissa myndigheler lorde del såledeskrävas att dagens resurser förstärks om förslagen skall kunna realiseras. Förall uppställda mål skall uppnås krävs dessulom att civUa cenirala myndigheler allmänlbeaktar sitt beredskapsansvar och avdelar de resurser som svarar mot deltaansvar. En analys av och uttalande i denna fråga hade varit önskvärd. DV, KK,TPR och lillstyrker FRLs förslag om av funktionsansvarig niyndighelinom respektive verksamhetsområde. Såväl DV som KK och TPR anser emellertid allde framlagda förslagen innebär en höjd ambitionsnivå, vUkel kräver yllerligareresurser. VVanför att om en av huvuduppgifterna för den funklionsansvariga myndighetenskall vara atl föreslå och genomföra omfördelning av resurser mellan olikalandsdelar måste den funklionsansvariga myndighelen besitta avsevärd och bredkompelens. Ledningsuppgifter av angivei slag skulle som tidigare nämnts, slridamol ansvarsprincipen. CBÖNkonstaterar all funktionsansvaret för hälso- och sjukvården på lägre regionalnivå är delat mellan och . svarar förhälsoskyddet och veterinärverksamhelen. Beträffande sjukvårdsdelen harlandstinget funktionsansvaret. På högre regional nivå Prop.1984/85:160 77 harCB såväl funktions- som operativt ansvar. Enligt FRLs förslag skall mol landstingen gå genom . CB anser att detta extraled i beslulsprocessen är olämpligt. Dessa föreskrifter bör gå direkt tUllandslingen. Däremoi skall ha ell samordningsansvar gentemotlandstinget. Såvällänsstyrelserna i och som lUlstyrker FRLs förslag till funklionsindelning och de uppgiflerfunktionsansvariga myndigheler föreslås handha. Landstingsförbundetanser atl del slälls slora krav på kunskap om och erfarenhet frånlandstingskommunal verksamhet i fred för beslut på cenlral nivå i krig omsjukvårdsresursernas fördelning och användande. Viss oklarhet råder alltjämt omhur verksamhelen inom socialslyrelsen skall bedrivas i krig. Förbundel förulsällerdärför att yllerligare överväganden sker av sjukvårdsledningen på cenlral nivåi krig. Norrbotiensläns landsting tolkar utredningens förslag så all länsstyrelserna skulle hadirektivrätt gentemoi landstingen i sjukvårdsfrågor. Delta strider i så fallmot den lagändring som gjordes 1981, vilket innebar att länsslyrelsernas ansvarför hälso- och sjukvården i krig överfördes till landslingen. avslyrker FRLs förslag beiräffande den landslingskommunalahälso- och sjukvården och föreslår en fördjupad analys i syfle att bälire optimeralolalförsvarets och den civila sjukvårdshuvudmannens iniressen inomverksamheten. 3.3Val av funktionsansvarig myndighet ÖEFanser atl övervägande skäl talar för atl statens energiverk ges ellövergripande ansvar för energiförsörjningen också i krig. slår i överensslämmelsemed ansvarsprincipen. I konsekvens härmed biträds förslagel atlberedskapsuppgifterna överförs till . ÖEFbilräder vidare FRLs förslag att affärsbyrån organisatoriskt bör kopplas lillfunktionen övrig varuförsörjning. ÖEF avstyrker däremot att funktionen skallöverföras till SIND. Affärsbyrån bör knytas till den myndighet som får ansvarför central ledning och samordning. ÖEF anser vidare all anläggningsbyrån börhänföras lill den organisaloriska miljö där affärsbyrån hör hemma och avstyrkerdärför förslaget om överföring till slalens energiverk. bilräder FRLs förslag att energibyrån överförs lill . Däremoiavstyrker verket förslaget att anläggningsbyrån överflyttas till . anser alt FRLs förslag att SPF skall vara funklionsansvarig för rundradioverksamhelenunder beredskap och krig strider mol ansvarsprincipen. SoSanför all det är viktigt all understryka alt styrelsen enligt FRI även framgentär funklionsansvarig myndighel för hälso- och sjukvård m.m. I 1984/85:160 78 nulägetinräknar dock styrelsen i detta ansvar delfunktionerna hälso- och sjukvärd,socialtjänst samt hälsoskydd. Samarbete förekommer vidare med resp. ansvarigmyndighet vad avser delfunktionerna miljöskydd, livsmedelshygien och civilveterinärverksamhet. Slyrelsen kan finna det principiellt rikligt att SoS blirfunktionsansvarig myndighet för hela funktionen. Styrelsen måste dock härframhålla att styrelsens personella beredskapsresurser vare sig i nuvarandeeller i avsedd reducerad organisation är dimensionerad för en sådan utvidgningav ansvarei, som föreslås i rapporlen. Också SBL och om atl SoS bör vara funktionsansvarig myndighel för hälso-och sjukvård m.m. DrivmedelscentralenAB anser alt en överföring tiU slatens energiverk av energibyrån ochanläggningsbyrån kan innebära en splittring och försvagning av ÖCF:smöjligheter att genomföra samordnings- och ledningsuppgifterna. Därför bör ÖEF:snuvarande organisalion bibehåUas. Även FOA släller sig tveksam tiU ulredningensförslag alt flytta energifrågorna till statens energiverk. RKBavstyrker FRLs förslag beträffande den kyrkliga beredskapen alt ansvaret för atlsamordna de kyrkliga kommunernas beredskapsförberedelser överförs från RKB tiUsvenska kyrkans centralstyrelse. däremot haringet alt erinra mot förslagel. DVanser att åklagarväsendet, i den mån del inte görs lill en egen funkiion, böringå i funktionen ordning och säkerhet. Samma uppfallning redovisar ÄA. Å"/bedömer del ändamålsenligl och logiskt alt sammanhålla ulrikeshan-delsreglerandeverksamhel inom ramen för en funktion. Del framslår också som naturligt atl KKsåsom central förvaltningsmyndighel för rikets handel anförtros uppgiflen somfunktionsansvarig myndighel. RPStillstyrker den föreslagna ledningsstrukturen och är beredd all påla sig huvudansvareiför funktionen Ordning och säkerhel. SINDavstyrker förslaget att verkel bör överta funktionsansvaret för övrig vamförsörjningmedan TPR anser atl det framlida ansvarei för funklionerna energiförsörjningoch övrig varuförsörjning bör studeras närmare. VV däremot, tillslyrkerförslaget all beredskapsfrågorna beträffande energtförsörjningen överförs lill slalensenergiverk. SV släller sig posiliv till förslagel alt föra över beredskapsuppgtfternavad avser landels energiförsörjning från ÖEF till statens energiverk. Dennaöverföring av planeringsansvar får dock inle medföra att del ansvar som nuåvilar SV vad avser beredskapsplanläggning för landels elenergiförsörjningförändras. En sådan åtgärd skulle sannolikt medföra en försämring avberedskapsarbetets förankring i kraftinduslrins fredsorganisalion. () konstaterar att genom förslaget alt energiförsörjningenskall överföras till statens energiverk, splittras energibyrån 1984/85:160 79 ochanläggningsbyrån på två myndigheter, vilket kan försvåra en nödvändigsamordning av ulbyggnaden av oljeföreiagens resp. statens beredskapslager. SIavstyrker därför förslagel om en överföring av funktionen energtförsörjning lillslalens energiverk samt föreslår alt frågan om en senare öveföring avfunktionen övrig varuförsörjning från ÖCF till SIND skrinläggs. uppfattning är beredskapsfrågorna av sådan specieU karaklär all deorganisatoriskt bör behandlas skilt från de allmänna näringspolitiska statligainsatser som SIND administrerar. Även Centralorganisationen SACOISR anser allsåväl funktionen energtförsörjning som funktionen övrig varuförsörjning skallhållas ihop med övriga funktioner vid en övergång till ÖCF. Det finnsomständigheter som talar mot en överföring till statens energiverk, bl.a.sambandet mellan energiförsörjning och övrig vamförsörjning. Risk föreliggeralt kompelens och kontinuitet går förlorad med sämre beredskap som följd viden överföring. Samma uppfallning redovisar beiräffandefunktionen övrig varuförsöijning. En stor del av de frågor och problem somaktualiseras inom såväl beklädnads- som kemikalie- och metall- ochverkstadssektorerna är nära förknippade med import- och utrikeshandelsfrågor,vilka rimligen beaklas bäitre med nuvarande organisation. Cfskonstaierar att enligt förslaget skall ÖCF fördela en gemensam ekonomiskplaneringsram för hela det civila totalförsvaret. Styrelsens nuvarandeplaneringsram bör härvid ingå i den gemensamma ramen. Även omförvaltningskostnaderna undantas, anser Cfs att den avsedda integrationenleder till svårigheler atl fördela kostnaderna på å ena sidan civilförsvar ochå andra sidan fredsräddningstjänst. ÖCFbör enligt Cfs inte ha ledningsansvar för perspekliv- och programplanering menväl ell samordningsansvar i densamma. Ekonomiska ramar bör åtminstone förtyngre beredskapsmyndigheter meddelas direkl av regeringen. Myndigheter somdirekt meddelas ekonomiska ramar från regeringen tar fram perspektiv- ochprogramplaner och lämnar dessa direkt till regeringen. ÖCF kan sammanställadessa i en gemensam perspektiv- resp. programplan för hela del civila lotatförsvaret,där ÖCF också har möjlighet atl yllra sig över myndigheternas planer och föresläregeringen ålgärder. SåvälJN som TPR, LMV och RFV biträder FRLs förslag i slort all varje funklionsansvarigmyndighel upprättar en programplan för sin funktion som underlag för dengemensamma programplanen. Ambitionsnivån kan härvid anpassas till respektivefunktions förulsältningar och behov. Även AMS ansluter sig till della förslag. 7?7?V däremot anser alt såväl planeringssystemets anpassning till det civilaförsvarets ledningsorganisation som 1984/85:160 80 fråganom medelsramar bör studeras närmare innan beslul fallas om inrättandet av enny myndighet. SoSkonstaierar atl i rapporten anförs atl en avvägning mellan olika grupper avfunktioner i första hand lorde behöva inriktas mot alt få balanserade mål förde olika funktionerna. SoS anser all denna avvägning i försia hand är en frågaför siatsmakterna som också skall ange inrikining mol målen. Den föreslagna ÖCFskulle därvid endasl bli den mellaninslans som rapporten anger inte bör finnas. a. atl långsiktsplaneringen ingår som en av de väsentiiga delarna iett samordningspaket för hela totalförsvaret. För den civila delen avtotalförsvaret har inte etl enhetligt syslem tillämpats som t. ex. inomförsvarsmakten. I programplaneringen bör således CB:s synpunkter beaklas av deolika funktionsansvariga myndigheterna enligt ovan samt i ÖCF:s programsansvarför funktionen "civil ledning och samordning". Iplanerings- och budgetprocessen lämnar CB sina anslagsäskanden tillregeringen (Fö) och dessa omfattar endasl medel för genomförande-verksamheten(I 2). Några beredskapsanslag tilldelas inle CB. I vissa lägen lorde CB varabetjänt av atl kunna disponera ekonomiska resurser för all kunna tiUvarataberedskapskrav i fredsplaneringen. CBBanser att en nackdel med förslagel om inrättandet av den nya myndighelen ÖCF,med det ansvar och den kraftiga resurstilldelning som FRI föreslår, är attdelar av de centrala myndighelernas programansvar kommer att urholkas. Detta gäUerspeciellt Cfs/RÄV. Delta för med sig att sammanhanget mellan programansvar och produklionsansvarkompliceras. Den samordnande myndighelen (ÖCF) bör inte la över programansvareli fred för t.ex. utrymningar, undanförsel m.fi. delfunktioner även om de harkaraktär av operationer i ell genomförandeskede. Funktions-myndigheternaskompetens måste utvecklas under fred för att de skaU kunna medverka iberedningar för operativa beslut i krig. FRIhar överskattat betydelsen av atl ge de operativa ledningsorganen"horisontell" föreskriflsräll för att i fred åsladkomma samordning. 1dagsläget har de funktionsansvariga myndigheterna mycket starka styrinstrumenti vertikal led i form av föreskrifter (t.ex. Cfs), genom atl regionala myndighelerär inordade i verksorganisationen (t. ex. AMS) eller leds efterföretagsekonomiska principer (post, lele m.fl.). För atl föreskrtflsrällen ihorisontell led skaU kunna ta över den vertikala måste den understödjas medandra medel, t. ex. ekonomiska resurser eller sanktioner. I vissa lägen skulledel vara en fördel om CB och länsstyrelse kunde disponera ekonomiska resurserför atl lillvarala berättigade beredskapskrav i den fredslida planeringen. ÄvenCBÖ anför all föreslagen modell för koslnadsfinansiering avseende ulbildnings-och övningsverksamhet är olämplig. Sammanhållet anslag ökar byråkratin. All ÖCFbättre än CB skulle kunna avgöra att tilldelade anslag används för avseddaändamål är svårbegripligt och förefaller inte Prop.1984/85:160 81 varabaserat på faktiska erfarenheter. CBÖ avstyrker FRLs alternativa förlag omsammanhållet anslag under ÖCF:s ansvar. Däremottillstyrker i princip CBS saml länsstyrelsema i och länFRLs förslag angående modell för långsiktsplanering. 6 1984/85. 1984/85:160 82 Ledningsstmkturenbygger på en indelning i samhäUsfunktioner och ledningsnivåer. Syflel med funklionsindelningenär alt fördela ansvaret för beredskapsförberedelserna i fred och för verksamhelenunder kriser och i krig på nivån under regeringen. Här redovisas ellpreliminärt förslag liU indelning i samhällsfunktioner saml hur dessa böravgränsas och ansvarsfördelningen inom de olika funktionerna. Enutgångspunkt för funktionsindelningen är atl funktionen skall innefatta förtotalförsvaret viktig verksamhet som kräver någon form av central statligledning. Elt viktigt krav är också att en myndighet kan åläggas ellsamordningsansvar och ulses till funktionsansvarig myndighel. Detbör också betonas all någon prövning ännu inte sketl om enskilda myndigheters krigsuppgtflerär lämpligt ulformade. En sådan prövning måste göras. En revidering avmyndighetemas krigsuppgtfler kan få följder för funktionernas innehåll och avgränsning.Funktionsindelningen får då ses som en utgångspunkt för fortsatt arbete. Vissacentrala myndigheler har krigsuppgifter som inte lämpligen kan inordnas i någonsamhällsfunktion. De redovisas som fristående myndigheter och förtecknas iavsnitt 25. Tonvikienvid redovisningen har lagts vid förhållandena under krig.Beredskapsförberedelserna har berörts då speciella omständigheter råder ellerdå ansvarsförhållandena avviker från dem som råder under kriser och i krig. 2 Funktionencivil ledning och samordning Funktionensvarar för övergripande ledning och samordning av de civUa delarna avtotalförsvaret på cenlral, högre och lägre regional saml lokal nivå. På centralmyndighetsnivå svarar överstyrelsen för ekonomiskl försvar (ÖEF),civitförsvarsstyrelsen (Cfs), () ochtotalförsvarels chefsnämnd (TCN) för beredskapsförberedelserna inom funktionen.Överstyrelsen för civil beredskap () föreslås överta flertalet av dessa uppgtfteroch ges ställning som funktionsansvarig myndighet för ledningsfunktionen.Ledningsuppgifter på övriga nivåer handhas av civilbefälhavare (), länsslyrelseroch kommunstyrelser. Prop.1984/85:160 83 Begreppelcivitförsvar belystes av försvarskommhlé. Därvid utgick kommillén fråntilläggsprotokollet lill Genévekonventionerna den 12 augusti1949 rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikler. 1tilläggsprotokollet definieras civilförsvar som humanilära uppgifler i syfleall skydda civilbefolkningen mot faror i samband med fienlligheter ellerkatastrofer, hjälp atl övervinna de direkla följderna härav och tillgodoseendeav de nödvändiga fömtsättningarna för befolkningens överlevnad. Begreppel civitförsvar harsåledes folkrättsligt sett en mycket vid innebörd och läcker in verksamhet somhör lill flera av de funktioner som ingår i de civila delarna av lotatförsvaret.Här görs därför en underindelning i begreppen befolkningsskydd ochräddningstjänst för den verksamhet som f. n. i avses med civitförsvar. Befolkningsskydd omfattaråtgärder som syflar lill all skydda befolkningen mot stridshandlingar ochandra skadeverkningar.