prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — om reglering avpriserna på jordbruksprodukter, m. m.; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen läggs fram förslag om prisregleringen på sockerbetor och sockerför tiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987 och för övriga jordbruksprodukter förtiden den Ijuli 1985-den 30juni 1986. Vidare behandlas åtgärder för attstimulera exporten av livsmedel. Dessutom tas upp vissa anslagsfrågor påjordbrukels område. 1 1984/85. Prop.1984/85:211 2 Närvarande: statsministern , ordförande, och statsrådenI. , , , , , , ,, , , , , , , , Proposition om reglering av priserna på jordbruksprodukter,m. 1984/85: 166 har regeringen lagt fram förslag lillriktlinjer för en samlad livsmedelspolitik. Dessa grundar sig på förslag somhar avgells av livsmedelskommitié'. Regeringen uppdrog ål statensjordbruksnämnd att efter överiäggningar med företrädare för sockerbetsodlarnaoch socker-tillverkningen samt jordbruksnämndens konsumentdelegation avgeförslag om den närmare utformningen av prisregleringen på sockerbetor och sockerför tiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987. Nämndens förslag skulle bygga på att driften vid samtliganu existerande sockerbruk skall upprätthållas. Sockerbelsarealen borde medutgångspunkt i en areal är 1985 om högst anpassas med hänsyntill den beräknade trendmässiga avkasiningsökningen för sockerbetor. Överläggningarnaskulle ske med utgångspunkt i beslut om mål för livsmedelspoliliken (prop.1983/84:76, JoU 20, rskr 141) och i den ordning som gäller för övrigajordbruksprodukter enligt nämnda riksdagsbeslut. Förslaget skulle vara såavvägt att något underskott inte beräknas uppkomma i sockerregleringsfonden.Nämnden borde vidare beakta vad som i prop. 1983/84: 191 anförts omfinansieringen av visst slöd lill biodlingen. har efter avslutade överläggningari skrivelse den 20februari 1985 lagt fram förslag beträffande prisregleringenpå soc- ' Generaldirektören , ordförande,riksdagsledamoten i , lantbrukaren , riksdagsledamöterna . Prop.1984/85:211 3 kerbetoroch socker för fiden den Ijuli 1985-den 30juni 1987. Skrivelsen bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 1. Regeringenuppdrog den Mfebruari 1985 åt statens jordbruksnämnd att, efter överläggningarmed Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och jordbruksnämndenskonsumentdelegation, lämna förslag om den närmare utformningen avprisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetor och socker för liden denIjuli 1985-den 30juni 1986. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt iriksdagens beslut om vissa livsmedelspoli-liska frågor (prop. 1983/84:76, JoU20, rskr 141). lägga fram förslag om användningen av införselavgiftsmedeloch därvid utgå frän alt av införselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen ettbelopp motsvarande 8,5 milj. kr. fick disponeras för pristillägg på får- ochlammkött samt 8 milj. kr. för att täcka kostnader för statistik på jordbrukelsområde. Jordbruksnämndenskulle också ta upp frågan om ytterligare finansiering inom ramen förjordbruksprisregleringen av viss del av kostnaderna för djurens hälso- ochsjukvård. Ulgångspuklen skulle härvid vara att ytteriigare 15 milj. kr.avlastas statsbudgeten. Vidareskulle prövas möjligheterna att finansiera en lill lOmilj.kr. uppgående del avkostnaderna för den statliga rådgivningen till jordbruket på annat sätl än överstatsbudgeten. lämna förslag om en successiv avveckling av den röriigakredit pä högst 250 milj. kr. som f.n. stär lill förfogande för säsongmässiglagring av jordbruksprodukter. Utgångspunkten skulle vara en minskning avkrediten från den Ijuli 1985 med lOOmilj.kr. Vidare skulle jordbruksnämndenbeakta att den rörliga kredit på högst 120milj. som f. n. stär tillförfogande för ändamål inom jordbruksprisregleringen och regleringen avsockernäringen skulle minskas fill 50milj.kr. från den Ijuli 1985. 1skrivelse har jordbruksnämnden efter avslutade överläggningarlagt fram förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område efter den 30juni1985 m.m. Till jordbruksnämndens skrivelse har fogats särskilda skrivelser frånLantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation med synpunkterpå jordbruksnämndens förslag. Två ledamöter i jordbruksnämnden har avgettreservation mot förslaget. skrivelse med delegationernassynpunkter samt reservationen bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 2. Livsmedelskommitténhar den 30januari 1985 överiämnat belänkandet (Ds Jo 1985: 1) Export avlivsmedel. Belänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärendebör fogas dels kommitténs sammanfattning av betänkandet som bilaga 3, dels enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandenaöver betänkandet som bilaga 4. Beträffande nuvarande förhållanden m.m. samtkommitténs närmare överväganden hänvisas lill betänkandet. Prop.1984/85:211 4 Jordbruks-, skogs- och fiskeriadminisirativa utredningen'avgav betänkandet (Ds Jo 1984: 14) Samordning av vissaresurser vid lantbruksnämnderna, skogsvårdsstyrelserna och den lokala fiskeriadmi-nistrationen. I betänkandet behandlas förutsättningarna för att genomsamverkan i olika former effektivisera användningen av de samlade resursernaför länsmyndigheterna under . Efter remiss har yttranden över utredningens betänkandeavgetts av (), statskontoret, lantbruksstyrelsen - sombifogat yttranden från samtliga lantbruksnämnder, - som bifogatyttranden frän samtliga skogsvärdsslyrelser, länsstyrelserna i ,, och saml . (), . CentralorganisationenSACO/SR och . Ett yttrande har också inkommitfrån . 1984/85: 100 (bil. 11 s. 20, 38, 43 och 71) harregeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition iämnet, lill Lantbruksnämnderna för /86 beräkna ettförslagsanslag av , till Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde /86 beräkna ett förslagsanslag av ,till Bidrag lill permanent skördeskadeskydd för /86 beräkna ettanslag av , lill Administration av permanent skördeskadeskydd m. m.för /86 beräkna ett förslagsanslag av , till Lantbruksstyrelsen,djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet för /86 beräknaett förslagsanslag av . och lill Bidrag till djurens hälso- och sjukvårdför /86 beräkna ett reservationsanslag av . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. 2.1 Prisregleringen på sockerbetor och socker bar pä regeringens uppdrag haftöverläggningar med betodlares centralförening (SBC) och () saml nämndens konsumentdelegation om prisregleringen päsockerbetor och socker för tvåårsperioden den Ijuli 1985-den 30juni 1987.Efter avslutade överläggningar och i samförstånd med SBC, SSA och konsumentdelegationenföreslår jordbruksnämnden att sockerbetsodlarna under periodenerhåller kompensation för kostnadsökningar i odlingen saml inkomslföljsamhet utifrånutfallet av obundna överläggningar. ' F.d. statssekreteraren . 1984/85:211 5 SSA: s del föreslår jordbruksnämnden att kompensation förkostnadsökningar m. m. ges en gäng utifrån utfallet av obundnaöverläggningar. SSA övergår lill gaseldning vid flerasockerbruk och jordbruksnämnden föreslår bl. a. mol bakgrund härav att ensärskild arbetsgrupp utreder kompensationsmodellen med avseende på energikostnader.Vidare får enligt jordbruksnämnden korrigeringar göras av betod-lingens och SSA:s kostnadsvolymer på grund av att kontraktsvillkoren för frö, biprodukter,transporter m.m. ändras . Nämnden har redovisat förslag till kompensationsbeloppavseende reg-leringsårel 1985/86. Jag återkommer lill detta förslag i detföljande. I fråga om kompensalionsbeloppen för /87 föreslårjordbruksnämnden att överiäggningar äger rum . Härvid bör enligtnämnden sedvanligt material om kostnadsvolymer, kostnadsutveckling m. m. lasfram och i huvudsak ligga till grund för överläggningarna. Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffar underregleringsperioden föreslår jordbruksnämnden au del bör få ankomma på den attefter överläggningar med delegationerna lägga fram förslag lill de åtgärdersom kan anses påkallade. För egen del kan jag i allt väsentligt biträdajordbruksnämndens förslag beträffande utformningen av prisregleringen påsockerbetor och socker för iväårsperioden /86-1986/87. Förslaget bygger påalt driften vid samtliga nu existerande sockerbruk bibehålls. Koslnadskompensalionenlill betodlarna och sockerbolaget samt betodlarnas inkomslföljsamhet bör bestämmasen gäng efter obundna överläggningar. Överläggningarna avseende regleringsårei1986/87 bör som jordbruksnämnden har föreslagit äga rum i slutet av år 1985.Som jordbruksnämnden framhåller behöver vissa frågor inom prisregleringen sesöver med anledning av ändrade kontraktsvillkor mellan betodlarna och SSA samtövergång lill gaseldning vid vissa sockerbruk. Del ankommer på jordbruksnämndenatt ta de initiativ som behövs härför och att vid behov komma in lillregeringen med de förslag som kan föranledas av översynen. Om väsentligtändrade förutsättningar inträffar bör det vidare ankomma påjordbruksnämnden att efter överläggningar med SSA, SBC och konsumentdelegationenlägga fram förslag till de åtgärder som kan anses påkallade. Del bör ankomma på regeringen att besluta om den närmareutformningen av prisregleringen . Under innevarande prisregleringsperiod har sockerbelsarealeni enlighet med beslut (prop. 1982/83:162, JoU 35, rskr 336) minskatsmed 500 ha med sikte på en areal är 1985 på högst 51 500 ha. Jordbruksnämndenföreslår nu all arealen bör uppgå lill högst 51 300 ha både och år1986. Erforderiig kvotering av odlingen bör utgå från nu gällande principer ochgodkännas av nämnden. Prisavdraget vid överodling bör vara kraftigt. Prop.1984/85:211 6 föreslår oförändrade arealbidrag. per ha till odlarna på , . per ha till odlarna påÖland och . per ha till de odlare i och som levererarbetor till bruket i . Jag biträder jordbruksnämndens förslag till total sockerbeisarealoch arealbidrag. Del bör ankomma på regeringen att besluta i dessa frågor underperioden. Ersättningen tiU sockerbetsodlarna och sockerbolaget föreslår efter överläggningar och isamförstånd med SBC och konsumentdelegationen alt betodlarna i form av prishöjningarper den Ijuli 1985 ges kostnadskompensalion med 40,23 milj. kr. och inkomslföljsamhetmed 3,77 milj. kr. Förslaget innebär all grundpriset för sockerbetor med 16%sockerhall bör höjas med . vilket motsvarar en partiprishöjningpä socker med . Grundpriset på sockerbetorföreslås bli 30,20kr. Vad gäller kompensationen till sockerbolaget föreslårjordbruksnämnden att prisregleringen, liksom tidigare, endast bör avseströsocker. Av verksamheten vid raffinaderiet i bör ingå raffineringen avsåväl inhemskt som importerat råsocker för den svenska marknaden. Sockerpriset har justerats när oljepriset harändrats med minst ± . per m'. Denna regel ledde under regleringsårei1983/84 lill två prishöjningar på sammanlagt . /85 har regeln givit en höjning om 3,95kr. föreslår efter överläggningar och isamförstånd med SSA och konsumentdelegationen alt SSA för regleringsårei1985/86 lillerkänns kostnadskompensation i form av prishöjningar per den Ijuli1985 med 29 milj. kr. I kostnadskompensationen ingår vissa engångsersättningar.Vidare har avdrag gjorts med hänsyn lill effeklivilelsförbätiringar isockerproduktionen och för definitiv reglering av oljekostnaderna för regleringsårei1983/84.1 koslnadskompensalionen har vidare merkostnaderna för bruken pä Ölandoch Golland beaktats vilket vid normal produktionsvolym innebär 18,4 milj. kr.Dessutom föreslås SSA erhålla 4,3 milj. kr. ur sockerregleringsfonden fördriften av dessa bruk. Koslnadskompensalionen lill SSA motsvarar en prishöjningpå . per socker eller 2,. Härtill kommer effekterna aveventuell sluljustering av lönekostnadskompensationen saml av eventuellaoljeprisändringar. Tillsammans medför de prishöjningar som jordbruksnämndenhar föreslagit att sockerpriset i fabriksledet stiger den Ijuli 1985 med ca23kr. per eller med 5,. begär alt få genomföra prishöjningarnapå ell sådant sätt alt minsta möjliga störning uppslår på marknaden. Nämndenföreslår vidare alt ersättningen för raffinering och lagring 1984/85:211 7 av importerat råsocker får höjas motsvarandegenomsnittliga kostnadsökningarna i sockertillverkningen. För egen del vill jag framhålla följande. Det bör ankommapå regeringen att besluta om kostnadskompensation och inkomslföljsamhet förbetodlarna och om kostnadskompensation för SSA . Jagbiträder de förslag som jordbruksnämnden har lagt fram och avser alt vid senaretillfälle återkomma till regeringen i frågan. Gränsskyddei för socker föresläs av jordbruksnämnden utgå enliglde grunder som har gällt. Detta innebär att en införselavgift las utför importerade kvantiteter då världsmarknadspriset understigerdet fastställda avräkningspriset på socker ur svenska betor. De uppburna medlenbör - liksom - tillföras sockerregleringsfonden. Jag biträder jordbruksnämndens förslag i fråga omgränsskyddet för socker. Vid behov bör jordbruksnämnden få ta ut en försäljningsavgiflpå allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska pariiprisetatt höjas med ell belopp som motsvarar försäljningsavgiften. De insamlademedlen bör användas för att subventionera sockerimport när världsmarknadsprisetär högre än det svenska. Behållningen i sockerregleringsfonden var I0,4milj. kr,den 30juni 1984. Utgående behållning den 30juni 1985 kan enligtjordbruksnämnden beräknas till 25-30 milj. kr. Vid normal skörd blirinkomsterna av införselavgifler begränsade med hänsyn lill att skörden år 1984gav ett överskoll. Överskottet minskar importutrymmet under regleringsårei1985/86. Fondens behållning kan därför beräknas minska under reglerings-året1985/86. Mot denna bakgrund har betodlarna och SSA inte aktualiserat frågan omytleriigare återbetalningar av medel ur sockerregleringsfonden. Betodlarna och SSA bör enligt jordbruksnämnden om säerfordras skjuta till medel så all fonden den 30juni 1986 och den 30juni 1987inte visar underskott. Denna garanti gäller för prisutjämning av olika slagsamt i princip nu gällande former av regionalstöd. I gengäld bör näringen - medbeaktande av förändringar i regleringsekonomin och fåta upp överläggningar om eventuell ytterligare återbetalning av tidigareinbetalda medel. Medlen skall fördelas i samma proportioner som årsskörd. Utbetalningarnas storlek får då bedömas utifrån skördarnas storlek ochtillgängliga medel i fonden. Kostnaderna för subventionering av frakten av socker tillde fyra nordligaste länen och bör enligl jordbruksnämnden fåbestridas från sockertegleringsfonden med 1,2 milj. kr. Ur fonden bör dessutombestridas kostnaderna för dels arealbidrag lill de odlare som levererar betor lillöbruken till en beräknad kostnad av 3,5-4,0 milj. Prop.1984/85:211 8 ersättning om 4,3 milj. kr för SSA:s merkostnader fördriften vid dessa bruk. Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör las 0,5milj.kr. Vidare bör regleringsföreningen få täckas ur fonden. Fondmedlen används också tillvissa kostnader inom prisuljämningen för varor innehållande socker. Vidtillverkning av vissa produkter såsom farmacevtiska halvfabrikat för exportåterbetalas införselavgifien för förbrukat socker. 1 en situation med ingeneller ringa sockerimport bör i stället enligt jordbruksnämnden exportbidrag ursockerregleringsfonden lämnas för sädana produkter. Jag biträder jordbruksnämndens förslag beträffanderegleringsekonomin /86-1986/87. Liksom hittillsbör även stödet lill merkostnaderna för öbruken finansieras inom ramen förregleringen. 2.2 Prisregleringen på jordbruksprodukter utom sockerbetoroch socker har utformat sitt förslag medutgångspunkt i beslut om mål för livsmedelspoliliken (prop.1983/84:76, JoU 20, rskr 141). En annan utgångspunkt har varil statsmakternasmål om en inflation på högst för , vilket också getts uttryck iinförandel av allmänt prisstopp och andra ekonomisk-politiska åtgärder. har vidare i enlighet med sitt uppdragutgått från all prisregleringsperioden skall omfatta fiden den Ijuli 1985-den 30juni1986. Mittpriser m. m. föreslås få ändras den Ijuli 1985 och den1 . förslag innebär per attjordbruket för ökade kostnader lillerkänns 292milj.kr. och viss livsmedelsindustri 153 milj. kr. För inkomslföljsamhet med andragrupper i samhället erhåller jordbrukarna 102 milj. kr. vilket enligt nämndenbör ge en inkomstökning . Från det sammanlagda totalbeloppet av 547milj. görs ett avdrag för rationaliserings- och produktivitetsvinster ijordbruket och berörd livsmedelsindustri av totalt 82 milj. kr. Sammanlagt innebär dessa förslag all jordbruket och dendel av livsmedelsindustrin som omfattas av jordbruksprisregleringen (främstmejerier och slakterier) genom alt prisnivån i prisregleringsledet höjs den 1juli 1985 tillförs 465 milj. kr. Beloppels storlek har inte accepterats avLantbrukarnas förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation. Genom förslaget beräknas prisnivån i prisregleringsledethöjas med . Vid oförändrade öresmarginaler i efterföljande led och inkl.mervärdeskatt beräknas förslaget medföra all prisnivån i konsumentledet (KPl)höjs med drygt O, I %. Sedan regeringen och tagit ställning tillförslaget kommer beloppet alt fördelas på produkter efter överläggningar /juni. Vad gäller föreslår jordbruksnämndenett preliminärt kompensationsbelopp av 348milj. Detta belopp har beräknatsutifrån Prop.1984/85:211 9 en prognos över prisutvecklingen under tiden april-oktober1985. Det definitiva beloppet föresläs fastställas efter överiäggningar inovember/. Nyssnämnda belopp har godtagits av konsumentdelegationenmen inte av Lantbrukarnas förhandlingsdelegation. De närmare grunderna för beräkningen av beloppen framgårav jordbruksnämndens förslag (bilaga 2). För egen del vill jag framhålla följande. Ett viktigt målför regeringens ekonomiska politik är att pressa ned inflationen lill3%. Att pressa ned inflationen är nödvändigt om vi skall kunna fortsätta denekonomiska återhämtning som inletts , bibehålla vårinternationella konkurrenskraft och bevara konsumenternas köpkraft. Att dennapolitik lyckas är också av stor betydelse för jordbruket. En fortsattframgångsrik ekonomisk politik är enligt min mening en förutsättning för alt viskall kunna komma lill rätta med de problem som f. n. råder inomlivsmedelssektorn, inte minst med överskotten av jordbruksprodukter. förslag innebär all jordbruket färkompensation för ökade kostnader i produktionen och dessutom en inkomstökningmed . Den föreslagna inkomstökningen motsvarar således vad löntagarna fårför . Även i fräga om det totala beloppet ligger jordbruksnämndensförslag inom ramen för det inflationsmål på som regeringen ställt upp. Jagkan därför biträda jordbruksnämndens förslag. Förslaget innebär att jordbruket och vissförädlingsindustri genom ändrade mittpriser m. m. per den Ijuli 1985 lillerkänns465 milj. kr. bör ta upp överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation om fördelningen avbeloppet på produkter och inkomma med förslag härom lill regeringen. Det ankommerpå regeringen att besluta i denna fråga. 1 fråga om kompensationen per förordarjag i enlighet med jordbruksnämndens förslag ett preliminärt belopp av 348milj. Det definitiva beloppet bör få fastställas av regeringen på förslagav jordbruksnämnden, som bör ta upp överläggningar om beloppet medLantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen i slutet av år1985. Vid delta tillfälle bör, som jordbruksnämnden har föreslagit, få las upp s.k.överhängsfrägor, frågan om fördelningen pä produkter, liksom övriga frågor somenligt nämndens förslag bör fä åberopas vid detla tillfälle. Även i dessafrågor bör det få ankomma pä regeringen alt besluta. Det särskilda elableringsslödei, som syftar lill attunderlätta generationsskifte och till att nystartade jordbrukare skall kunnaetablera sig föreslås få utgå även under /86. Utgifternahärför har av lantbruksstyrelsen beräknats till 40milj.kr. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation har inte accepterat alt mer än 32 milj. kr. får utgå omjordbruksnämndens förslag läggs lill grund för kompensationen.Jordbruksnämnden föreslår därför att 32 milj. kr. fär utgå för elableringssiödinom den ram som tilldelas jordbruket. Prop.1984/85:211 ,0 Jagbiträder jordbruksnämndens förslag. Liksom bör de medel som åtgår för elableringssiödfå finansieras inom ramen för jordbruksprisregleringen. Del bör få ankomma påregeringen att besluta i denna fråga. Jordbruksnämndenhar inte funnit del möjligt alt finansiera 15 milj. kr. för djurens hälso- ochsjukvård och IO milj. kr. för rådgivningen till jordbruket inom ramen förprisregleringen. Jag återkommer till dessa frågor i samband med anslagsfrågornaför /86. Jordbruksnämndenanför au räntestödet enligt förslag av LRF och lantbruksstyrelsen böravvecklas enligl fastställd plan dock med förskjutning för norraSverige. Räntedebiiering och amortering för första årets slöd bör senareläggasett år. För regleringsårei 1985/86 beräknar lantbruksstyrelsen kostnaderna för ränleslödettill ca 20milj.kr. Detta belopp bör tas från medel för låginkomstsatsning m. m.Inom ramen för beloppet 20milj.kr. har LRF och lantbruksstyrelsen föreslagitatt 1 milj. kr. får användas av lantbruksstyrelsen för en samordnad rådgivningsinsatstill de lantbruksföretag som erhåller stödet. fillslyrkerdessa förslag, till vilka även konsumentdelegafionen har anslutit sig. Ävenjag biträder förslagen rörande ränleslödet. AvvecklingsersäUningenlill äldre mjölkproducenter föreslås bibehållas under /86.Medel för detla anvisas från medel för låginkomstsatsning m. m. m.). föreslår i likhet med LRF att möjlighet ges all införaavvecklings- eller uppehållsersällning även för producenter inom kött- ochfläsk/smågrisproduktionen. Medel härför förutsätts utgå från delpostenproduktionsan- passningsåtgärder. Konsumentdelegationenhar anslutit sig lill förslaget beträffande av-vecklingsersättning för äldremjölkproducenter. Också jag biträder detta förslag. Detär allmänt sett angeläget att näringen ges möjligheter till att vidta behövligaåtgärder för anpassning av produktionen. Några konkreta förslag till ätgärderav det slag jordbruksnämnden tagit upp för produktions-anpassning i fräga omkött- och fläskproduktionen föreligger inte. Det bör ankomma på regeringen attta ställning när sådana förslag redovisats. Jordbruksnämndenföreslär i samråd med LRF att ett belopp av högst 100 milj. kr. som anslagitsför låginkomstsatsning bör fä användas för pris-nedsäUning pä nötköu i syfteall minska exporlöverskotten. Vidare har LRF med fillslyrkan avjordbruksnämnden föreslagit att 50milj.kr. av fonderade medel för avbylarverksamhelöverförs lill posten produktions-anpassningsätgärder. Jaghar inget att invända mot förslagen. Till frågan om låginkomstsatsning m. m.inom jordbruket återkommer jag i samband med anslagsfrågorna för budgetåret1985/86. Jordbruksnämndenhar tagil upp vissa frågor rörande prisregleringen på Prop.1984/85:211 11 olika produkter m. m. Det ankommer på regeringen attbesluta i dessa frågor. För information vill jag nämna att jag harför avsikt att föreslå regeringen att besluta i enlighet med jordbruksnämndensförslag. 1984/85:166 om livsmedelspolitiken har regeringenföreslagit att samhället lar ett delansvar föröverskottsarealens kostnader. Jag tar nu upp frågan om finansieringen avsamhällets delansvar. Som jag anförde i min anmälan till nämnda propositionbör en totalfinansiering av samhällets kostnader ske. Denna bör ske inom jordbrukssektornsram. Mot denna bakgrund föreslår jag att samhällets delansvar finansierasgenom att det beräknade beloppet, 160milj.kr., las ut i form av prishöjningarper . Det bör få ankomma på regeringen att besluta i frågan.Jag avser all senare föreslå regeringen all uppdra åt jordbruksnämnden attefter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen lämna förslag om hur beloppet skall tas ul och användasför ifrågavarande ändamål. 2.3 Export av livsmedel 1984/85:166 om livsmedelspolitiken har regeringenbl. a. lagt fram förslag lill produktionsmål för jordbruket.