prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — konstaterar i anslutning till sin analys avde statliga styrmedlens effekter på energihushållningen atl deenergihushållningsinriktade ålgärderna på olika områden successivi menmålmedvetet bör integreras med andra åtgärder inom olika sektorer.Myndigheternas åtgärder bör inriktas på att ge service i form averfarenhetsåterföring, information och rådgivning, utbildning m. m. i syfte atteliminera irögheter, kunskapsbrister, organisatoriska hinder etc. Denkompetens kring energifrågor som har byggts upp, t. ex. inom utvecklingsfonderoch hos kommunala energirådgivare, måste enligt verket utnytUas. Det särskilda stödet till energiutbildning bör enligtverket till större delen ersättas av utbildning inom detreguljära utbildningsväsendet. Anslagen bör i lämplig omfattning överförasdit. har redan inlett förberedelser för en sådan förändring. De remissinstanser som har tagit upp dessa frågor betonaröver lag betydelsen av att föra ut information och kunskap omenergisparålgärder och ny energiteknik. Vad gäller behovet av särskilda medelför energiutbildning och energirådgivning anser många av remissinstanserna attstatligt stöd härför krävs. Flera remissinstanser tillstyrker dockenergiverkets förslag att föra över den särskilda energiutbildningentill det reguljära utbildningsväsendet. En sammanfattning av rapporten och en sammanställning avremissyttrandena finns i bdaga 13. Slatens råd för byggnadsforskning I rapporten (G 26:1984) Energi 85 från statens råd förbyggnadsforskning framhåller rådet bl. a. att utbildning är strategisk. Enligt rådets bedömning har på en mängdnya kunskaper 17 1984185. 1984/85:120 258 ocherfarenheter inom energiområdet vunnits. För alt dessa kunskaper skall kunnaomsättas i stor skala i prakliken måste forsknings- och utvecklingsresultatenspridas lill och förankras i de grupper vars kunskaper och agerande harbetydelse för genomförandet. Dit hör de direkta beslulsfat-larna - ägare ochförvaltare av bostäder och lokaler - men också grupper som i sin yrkesutövningpåverkar de direkla beslutsfattarna. Enligt rådets mening behöver slorainsatser göras för att utbilda nyckelgrupper, om effekten av insatta resurserskall bli den avsedda. Deflesta remissinslanser som tar upp utbildningsfrågan instämmer ibyggforskningsrådds uppfattning. Ensammanfattning av byggforskningsrådets rapporl jämte en sammanslällning avremissyttrandena i denna del återfinns i bilaga 23. fömtser i sin anslagsframställning inga större förändringar avinriktningen av rådgivningsverksamheten frånsett en ökad tyngdpunkt påinformationsområdet. Energirådgivningtill de mindre och medelstora företagen är /84 etableradvid samtliga utvecklingsfonder. Rådgivningen fungerar enligt industriverketsuppfattning väl och verkets insatser består i att samordna, utveckla ochkontrollera rådgivningsaktiviteterna. Energiupphandlingsdelegalionenhar bidragh med 1,2 milj.kr. ett fastbränsleprojekt som innebär en djupareanalys av företagens förutsättningar för konvertering till eldning med faslabränslen. Inom faslbräns-leområdet finns ett alltmer ökat behov avrådgivningsinsatser. Under /86 planeras därför utökaderådgivnings- och informationsinsatser inom detta område. /85 planeras energirådgivning i flera branscher: massa- ochpappersindustrin, konserveringsinduslrin och gjuterier. För /86planeras branschaktiviteter i ungefär samma volym som inom andra branscher. 1syfte att utveckla och öka precisionen i rådgivningen har flera projektinitierats där datorer används för insamling, bearbetning och presentation avenergidata. Målet är att få fram enkla mätinstrument och metoder för att snabbtfå underlag lill energianalyser i företag. Utveckling av mätmetoder ochinstrument planeras fortsätta under /86. Fleraprojekt har startats för alt få fram informationsmaterial omenergi-sparmöjligheter inom industrin. Dessa projekt fullföljs under budgelåret1984/85 och nya planeras. Ett tiotal teknikhäften inom olika områden tas fram.En tidning innehållande praktikfall från energirådgivningen planeras utkommamed fyra nummer under /85. Om detta faller väl ut planerasutgivningen fortsätta under nästa budgetår. Behovetav underlag till kursverksamhet är stort på energiområdet. Under budgetårel1984/85 sammanställs sådant malerial som skall använ- 1984/85:120 259 das av ulvecklingsfonderna. Energisparhandböcker har visalsig vara ett bra säll att sprida idéer om sparmöjligheler. Under budgelåret1984/85 planeras handböcker inom dagligvaruhandeln, virkeslorkning,konscrvin-dustrin och mejerier. Under /86 planeras handböckerinom fasibränsle- och värmepumpsområdet. föreslår en ökning av resurserna förrådgivning med 2 milj.kr. till 17 milj.kr. Slatens induslriverk har överlämnat enrapport om utvärdering av energirådgivningsverksamheten vid de regionala ulvecklingsfonderna.Rapporten har på industriverkets uppdrag ularbelals av (). Enligt rapporten förefaller energianvändningen inomenergikonsulenler-nas målgrupp att kunna reduceras avsex till . Särskilt stor är minskningen av förelagens oljeanvändning,. Bland de hinder som finns för att uppnå denna besparing nämns irapporten bl.a. följande. De flesta mindre företag är inriktade på attproducera och sälja och är inle alllid organiserade så att de har möjligheteratt förstå behovet eller se möjligheten av en energibesparing. Energibesparingär för den enskilde företagaren ofta ett både väsentligt och underskattatinslag i kostnads- och därmed också konkurrensbilden. Bidragande orsaker lillalt utvecklingsfondernas energikonsulenler har kunnal medverka lill attundanröja dessa hinder är enligt rapporten följande. Nollpris-sällning har varitett viktigt instmment för atl möjliggöra en demonstration avrationaliseringspotentialen och har möjliggjort ett höjande av företagarensmedvetenhet om vad energibesparing kan ge. Förtroendeskapandel har underlättatsav energikonsuienternas adekvata kompetensprofil. Med stöd av statensindustriverk har man byggt upp en välfungerande stödjande infrastruktur förerfarenhetsutbyte, utbildning, metodutveckling, etc. mellan de regionaltutspridda energikonsulenterna. ansluler sig i slorl lill SlAR:sresullat och värderingar och betonar alt energirådgivningen ger mycketstora besparingseffekler. Verket instämmer också i SlAR:s bedömning attenergirådgivningen bör fortsätta en period , men föreslåratt man gör en förnyad utvärdering . anser alt det ärviktigt att energipolitiken präglas av långsiktighet och atl tvära kastundviks. En längre tidshorisont ger utvecklingsfonderna möjlighel att i lugnoch ro planera för framtiden, vilket för atl medlen får avsedd verkan. Slatens industriverk har på regeringens uppdrag bedriviien försöksverksamhet med avgiftsfinansierad energirådgivning till i förstahand de mindre och medelstora företagen. Försöksverksamheten har bedrivits vidsju av utvecklingsfonderna. Olika modeller med hell eller delvis avgifisbelagdenergirådgivning har prövals. har den 18 september 1984redovisat bl.a. hur försöksverksamheten har lagts upp. , som haruppdragit åt konsultföretaget alt utvärdera försöks- Prop.1984/85:120 260 verksamheten, har överlämnat enrapporl om försöksverksamheten. Induslriverkels skrivelse och ell sammandragav rapporten redovisas i bilaga 21. Av rapporten framgår atl försöken med fullavgiftsfinansiering har fått dåligt gensvar hos företagen. Försöksmodellernamed delvis avgiftsfinansiering har väckt ett visst intresse hos några av deföretag som har erbjudits denna service. Det brislande engagemanget hosfördagen behöver enligt rapporten inte bero på all man inte vill inveslera utanär snarare en följd av att del koslar pengar innan man vet vad man belalar för.De slutsatser som dras av resultatet av försöken är alt förelagen behöver någonform av stimulans för att de skall bli intresserade av energikonsulenternaserbjudanden och att energisparåtgärder på någol sätt måste "säljasin" till företagen, eftersom energifrågorna i dessa företag inte ärprioriterade frågor. Stålens induslriverk framhåller alt kraven på intäkter frånenergirådgivningen inte bör vara annorlunda än kraven på övrigaverksamhetsområden inom fonden. Företagen anser inte att energikostnaderna ärannorlunda än andra koslnader. En avgiftsfinansiering avenergirådgivningsverksamheten torde enligt verket medföra att den riktas tillett färre antal stora företag med en väsenllig energisparpotential. Verkets huvudinvändning mot att rådgivningen helt ellerdelvis baseras på avgifter är att energikonsulenten då tvingas konkurrera medkonsulterna på marknaden och därmed i praktiken blir en av dem i stället föratt fungera som en "dörtöppnare", vilken skapar en marknad för andraoch "sätter i gång" företagen. De mindre och medelstora företagenutgör i ett sådani läge inte heller någon attraktiv marknad för konsultverksamheten. De intäkter som erhålls om man lar betalt för kortareuppdrag kan bara marginellt finansiera verksamheten. anserdärför att del inte är rimligt all energirådgivningsverksamheten baseras påavgiftsfinansiering. Jag har i det föregående (avsnitten 5.1, 5.2 och 5.4)angett de riktlinjer som bör hgga till gmnd för bl. a. den fortsattaverksamheten med stöd till energiinriklad utbildning och rådgivning. Jag anser i likhet med och remissinstansernaatt man genom att föra ut kunskap om olika typer av energihushållningsåtgärderkan bidra till en inte oväsentlig energihushållning. Min uppfattning är ocksåatt behovet av både utbildning och rådgivning är stort. Statligt stöd till energiinriklad utbildning har lämnatssedan år 1974 och har successivt byggts ut. Energiutbildning har nuetablerats inom många områden. Stöd till energirådgivning har lämnats sedan år1975. Flera olika modeller för rådgivning har prövats innan den huvudsakligadelen av den nuvarande rådgivningsverksamheten - rådgivning till i Prop.1984/85:120 261 försiahand små och medelstora förelag via ulvecklingsfonderna - började byggas Ul. Verksamhelenmed energiutbildning och energirådgivning håller nu således på all bli väletablerad. Strävan bör emellertid vara att denna verksamhel skall blien naturlig del av ordinarie verksamhel. a. därför anser jag i likhel medstatens energiverk att det särskilda energiulbild-ningsslödel som energiverketadministrerar till vissa delar nu successivt bör kunna föras över till detreguljära utbildningsväsendet. Det är emellertid viktigt att väl förbereda ochplanera för en sådan överföring. Därmed skapas fömtsättningar bl.a. för attkunna ta till vara de erfarenheter som har vunnits i den hittillsvarandeverksamhelen. Jag räknar därför med atl en sådan överföring kan inledas förstomkring . Vadgäller energirådgivningen till näringslivet bör som jag har framhållit(avsnitt 5.2) inriktningen vara all rådgivningen alll mer blir en del avutvecklingsfondernas reguljära verksamhet. Delta ligger också i linje med vadsom lidigare (prop. 1984/85:100 bil. 12 och avsnill 5.4) har anförts omkommunernas ansvar för den kommunala rådgivnings- och besiklningsverksamhden påenergiområdet. Det finns även av statsfinansiella skäl anledning att göravissa förändringar i ansvaret för verksamheten. Verksamheten medenergirådgivning via utvecklingsfonderna har varit fullt utbyggd endast någolår. Även om erfarenheterna har varil goda finns del enligt min meningbehov av statligt stöd ytterligare . Även här gäller att en överföring avansvaret för verksamheten bör ske i väl planerade former. Denförsöksverksamhet som har bedrivils med avgiftsfinansierad energirådgivningvisar på svårigheter att nå ut med energirådgivningen om verksamheten heltfinansieras med avgift. Enligt min bedömning av de resultat som har redovisatsfrån försöksverksamheten bör dd dock vara möjligl alt i någon utsträckning tabetalt för åtminstone vissa delar av rådgivningsverksamheten. Förnästa budgelår räknar jag med atl både slatens energiverk och statensindustriverk behöver driva verksamheten vidare i princip enligt nu gällanderiktlinjer och i näslan samma omfattning som under innevarande budgetår. Föråret därefter bör det emellertid vara möjligt att minska de StaUiga insatsernaväsentligt mer. Jagavser att i annat sammanhang föreslå att statens energiverk ges i uppdrag atlefler samråd med berörda myndigheter och organ dels undersöka behovel avenergiinriklad kompletteringsutbildning för olika yrkesgrupper, dels redovisaen plan för hur verksamheten med energiutbildning och energirådgivning medminskade statliga bidrag kan drivas vidare i andra former. Förnästa budgetår beräknar jag behovel av medel lill sammanlagl . Avdetta belopp beräknar jag . för utbildningsåtgärder och 13 milj.kr. för rådgivning m. m. För /87 räknar Prop.1984/85:120 262 jagmed sammanlagl II . för utbildning och rådgivning, dvs. mindre än vad som har anvisats under detta anslag för innevarandebudgetår. Vid min medelsberäkning för /86 har jag tagit hänsynäven till kostnaderna för atl administrera verksamhelen. Verksamhetenbör för de nämnda budgelåren huvudsakligen finansieras via slödet tilloljeersättning. Jag kommer därför under punkt E 17. Stöd för oljeersättandeåtgärder, m.m. atl föreslå atl . under nästa budgelår förs över tilldetta anslag. Jag kommer vidare atl under punkt E 22. Vissa åtgärder föromställning av energisystemet föreslå att 5 milj. kr. förs över till dettaanslag. I statsbudgeten för nästa budgetår bör anslaget föras upp med ettformellt belopp av . 1budgetpropositionen 1985 (prop. 1984/85; 100 bil. 13) har vid beräkningen avmedel under det under uppförda anslaget B 16. Informationoch utbildning m. m. bl. a. behandlats den del av energiverkelsanslagsframställning som rör stöd till energiutbildning för personer som ärverksamma inom fastighdsdriflens område. Medhänvisning till vad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jagatl regeringen föreslår atltill Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi för budgetåret1985/86 anvisa etl reservationsanslag av I . Främjande av landsbygdens elektrifiering 1983/84Utgift 4862549 ReservaUon 3611710 1984/85Anslag 4500000 1985/86Förslag 2500000 Frånanslaget bestrids utgifter till stöd enligt förordningen (1959:369, omlryckt1977:348, ändrad 1983:546) om statligt stöd åt landsbygdens elförsörjning. Stödkan beviljas till nyanläggning, bl. a. för elektrifiering av äldrehelårsbebodda fastigheter i glesbygd, och uppmstning av elektriskadistributionsnät på landsbygden inbegripet anläggningar för lokala elverk,såsom vattenkraftverk och dieselaggregat vid avsides belägna fastigheter. Stödkan utgå i form av bidrag och lånegarantier. Beslut om sådant stöd fattas avstatens energiverk. Frånanslaget bestrids också kostnader för arvoden till ledamöter i rådet föreldistributionsfrågor och ersättning för resor m. m. för rådets ledamöter samtövrig expertis i elkraftsfrågor och andra utredningskostnader i samband medenergiverkets verksamhet på områdel. Riksdagenfastställde riktlinjer för stmkturomvandlingen påeldistributionsområdet (prop. 1975/76:100 bil. 15 s. 150-176, NU 45, rskr 263).Riktlinjerna innebär bl. a. att rationaliseringen av eldistributionen bör Prop.1984/85:120 263 bedrivas utifrån förutsättningen att de enskildaelkonsumenterna skall tillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden. Riksdagengodtog nya riktlinjer för den fortsatta stödverksamheten (prop.1978/79: 115 bil. I s. 245-250, NU 60 s. 53-60, rskr 429). Dessa innebär bl. a.alt även nyetableringar på äldre fasligheter undantagsvis skall omfattas avbidragssystemet och alt slatliga bidrag till uppruslning av nedslitna ochoräntabla elnät i vissa speciella fall skall kunna utgå även . Såskall kunna ske i glesbygdsområden som saknar inslag av tätare bebyggelse ochdär huvudsakligen mindre, ekonomiskt svaga distributionsföretag är verksamma.Bidrag avses kunna ulgå till svaga lokala och kommunala företag som tagit övereller står i begrepp att ta över andra svaga företag. Såvittavser stödverksamhetens omfattning bedömde föredraganden i budgetpropositionen1980 (prop. 1979/80:100 bil. 17 s. 223-224) det ålerslående behovet avslatliga bidrag till uppmstningar av nedslitna och oräntabla nät sammanlagl10 milj. kr. 1 propositionen förordades att sådana bidrag lämnades under fembudgetår att utgå med 2 milj. kr. Enligt propositionen bordevidare bidrag för nyanläggningar fortsättningsvis lämnas under en tioårsperiodmed 2,5 milj. kr. godtog regeringens förslag (NU1979/80; 36 s. 79, rskr 248). Alhjämt finns enligt statens engergiverk att betydandeuppmstningsbe-hov, framför allt i glesbygderna. De sociala motiven förupprustningsbidragen torde ha samma slyrka som när stödet infördes. Imånga fall har distributionsnäten tillkommit med statligt elektrifieringsstödoch förutsättningar för en räntabel distribution har saknats redan frånbörjan. Genom uppmstningen av nedslitna distributionsnät minskas vidareenergiförlusterna. Erfarenheterna visar också atl väluppmslade elnäl harstörre motståndskraft mot storm och snöoväder. har genom beslut i anslutning till avstatsmakterna antagna riktlinjer för eldistribuUonens strukturomvandling ochdet statliga stödet till uppmstning av elnät bevUjat bidrag till ett antalföretag som uppfyller kriterierna enligt beslut. Dessa påbörjadeupprustningar torde inte kunna avslutas inom ramen för det återståendeanslaget. Den medelsram på 10 milj. kr. som godtog harurholkats på grund av inflationen. De företag som har fått statligt stöd harinte själva möjligheter att finansiera erforderliga uppmstningar. Skäl talarför att de pågående upprustningarna bör fullföljas. För att de mesl angelägnaprojeklen skall kunna avslutas erfordras 10 milj. kr. Om det slatliga stödetbibehålls på oförändrad nivå under ytterligare en femårsperiod kan därför dessaangelägna upprustningar slutföras före utgången av / 90. 1984/85:120 264 finner att statligt stöd till uppmstning av nedslitna och oräntablanät inom en ram av ca 10 milj. kr. för ytterligare en femårsperiod ärmotiverad. Verket föreslår vidare atl för budgelärel 1985/86 anvisas 2,5 milj.kr. Riksdagenuttalade sig (prop. 1979/80: lOObil. 17 s. 223-224, NU 36 s. 7-9,rskr 248) för att bidrag till uppmstningar av nedslitna och oräntabla elnät pålandsbygden skulle lämnas med sammanlagt 10 milj. kr. att utgå med 2 milj. kr.per budgetår. Vidare borde bidrag för nyanläggningar fortsättningsvis lämnasunder en tioårsperiod med 2,5 milj. kr. Möjligheternaalt lämna stathga bidrag för uppmstningar av eldistributionsanläggningarupphör sålunda i och med innevarande budgetårs utgång. Med hjälp av denstatliga stödverksamheten har de mest angelägna uppmstningsåtgärdema nugenomförts. Alltjämtkvarstår dock ett behov av medel för att vissa redan påbörjade uppmstningar skallkunna genomföras. Därför förordar jag att statens energiverk fortsättningsvisskall ha möjlighet atl använda medel inom den ram som är avsedd för stöd tillnyanläggningar också för de upprustningar som framhållit. Medhänvisning till det anförda beräknar jag anslaget för nästa budgetår 2,5milj. Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Främjande av landsbygdens elektrifiering för /86 anvisa ettreservationsanslag av . Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer 1983/84Utgift 96650457 1984/85Anslag 290000000 1985/86Förslag 685000000 Fråndetta anslag utbetalar statens energiverk, enligt regler som godkänts avriksdagen, ersättning till och statens vattenfallsverkför försenad idrifttagning av kärnreaktorerna och resp.Ringhals 3 och (prop. 1980/81:25 bil. 9, NU 23, rskr 112) samtForsmark 3 (prop. 1982/83; 100 bil. 14, NU 33, rskr 280). Ersättningarnaär av två slag. Det ena slaget avser ersättning för förluster genom minskadprodukUon till följd av att idrifttagningen av kärnreaktorerna försenats. Detandra slaget avser ersättning för ökade anläggningskostnader för kärnreaktornForsmark 3 till följd av att byggtiden förlängts. 1984/85:120 265 Ersättningen av det första slaget - ersättning förförluster genom minskad produktion - har utbetalats /80.Den minskade elprodukUonen beräknas i efterhand som skillnaden mellan denenergi som har varit möjligl all producera ulan försening och den energi somhar producerats med försening. För reaktorerna Forsmark I, , Ringhals3 och har denna skillnad upphört. För reaktorn kommerskillnaden att bestå t. o. m. budgetårel 1987/88. Ersättningen för budgetåret1985/86 beräknas av statens energiverk i anslagsframstäl-lan preliminärt till135 milj. kr. Del verkliga utfallet beror bl. a. av utvecklingen avoljepriser, kolpriser och vattenmagasinens fyllnadsgrad. Utfallet för /84 blev 96,65 milj. kr. mol istatsbudgeten anvisade 375 milj. kr. Orsaken till denna stora skillnad är attberäkningarna av ersättningen har justerats och återbetalningskett av vissa belopp som lidigare utbetalats. Ersättningen av det andra slaget - ersättningen för ökadeanläggningskostnader för - är ett engångsbelopp som utbelalasenbart /86. Det anges att av slatens energiverk baserat på bedömningarav kraftförelagen preliminärt till 550 milj. kr. Det definitiva beloppet kommeratt fastställas efter förhandlingar. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag allregeringen föreslår att till Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaklorer för budgetårel 1985/86 anvisa dt förslagsanslag om 685 OOOOOO kr. 1983/84 Utgift 10561770 1984/85 Anslag 14574000 1985/86 Förslag 16528000 Från anslaget bestrids kostnader för deltagande iinternationellt samarbete på kärnenergiområdet såsom reguljäramedlemsavgift i (lAEA) samt bidraget tiilIAEA:s Technical Assislance and , kostnader för deltagande ilAEA:s dokumentationssystem , koslnader i samband med deltagande i detnordiska kontaktorganet för atomenergifrågor (NKA), dock inte projektkostnader,resekostnader i samband med visst internationellt kärnenergisamarbete samtkostnader för delegationen (I 1982:08) för lAEA-frågor. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetår under detlaanslag till . Jag hemställer all regeringen föreslår atl tiU Visst iniernalionelU energisamarbele /86 anvisa etl förslagsanslag av . 1983/84 Utgift' 1984/85 Anslag 1 000 1985/86 Förslag 1000 ' Utgifterna för verksamheten har uppgåll till 26 272000kr. Slatens kärnkraftinspeklion (SKI) skall enligt sininstruktion (1974:427, ändrad 1984:15) som central förvaltningsmyndighet bl.a.följa utvecklingen på kärnenergiområdel, särskilt belräffande säkerhetsfrågor,utreda frågor om och ta initiativ till åtgärder för att höja säkerhelen hoskärntekniska anläggningar, pröva frågor om tillstånd och utöva tillsyn enligtlagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet saml handha sådana uppgifter medavseende på konlroll av kärnämne och kärnteknisk utrustning som bl.a. följer avSveriges internationella åtaganden. Inspektionen skall vidare pröva behovet avoch ta initiativ till sådan forskning och ulveckling som rör säkerhelen hoskärnkraftverk eller andra nukleära anläggningar samt bidra till att geallmänheten insyn i och information om kärnsäkerhetsarbetet i landet. Inspektionen leds av en slyrelse. Chef för inspektionen ären generaldirektör. Till inspektionen är f. n. knulna tre rådgivande nämnder;reaktorsä-kerhetsnämnden, safeguardnämnden och forskningsnämnden. Inspektionenär organiserad på två tekniska huvudenheter - för tillsyn och för utredning -samt en administrativ enhet och ett informationssekretariat. Inspektionensverksamhel finansieras med avgifter enligt förordningen (1975:421, ändrad1984:16) om vissa avgifter till . Avgifterna avsesmedföra full kostnadstäckning för såväl förvaltningskostnader somkärnsäkerhetsforskning. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp av . Beräknadändring 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (15 849000) (4- 628000) Tillsyn av atomenergi anläggningar m. m. 1984/85:120 267 Islatens kärnkraftinspeklions gransknings- och tillsynsverksamhet ingår bl.a.säkerhdsgranskningar av nya anläggningar, lillsyn och löpande granskningar avanläggningar i drift, uppföljning och analys av driflerfaren-heier och lillbudsamt återkommande säkerhetsgranskning av anläggningar. Härtill kommeruppföljning av utvecklingen inom olika säkerhetstekniska områden.