prop · G80320 · 1984-12-31 00:00:00 — Denaktiebolagsorganiserade verksamheten omfattar bl. a. samdistribution avdagstidningar (TAB), godsdistribution med budbilar (PTAB) ochvärdeserviceverksamhet (PVS). Vid utformningen av en ekonomisk strategi för Posten ärägaren/staten och kunderna i form av företag, organisationer och allmänhet deviktigaste intressenterna. Två huvudmål kan urskiljas, intressenternassamstämmiga krav på en tillförlitlig och rationell postservice till ettacceptabelt pris och ägarens krav på lönsamhet och avkastning. Skr.1984/85:20 21 Bådepostservice och betalningsförmedling utgör väsentliga delar i ett landsinfrastruktur. Verksamheten inom Posten skall därför bedrivas så att den ledertill hög effektivitet inom näringsliv och förvaltning. Den skall ocksåtillgodose behov från enskilda samhällsmedborgare. Postenssamlade verksamhet skall vara lönsam så att ett långsiktigt ekonomisktoberoende garanteras. Verksamhetenunder /84 Postförmedling Efterfråganpå Postens tjänster inom postförmedlingsområdet har varit god under budgetåret.Bortsett från intäktsökning p.g.a. höjda porton ökade försäljningen totalt settmed . Det är en god ökning inte minst mot bakgrund av att portona höjdes den1 eller alldeles före budgetårsstarten. Den gjordesockså en liten höjning av portot. Postenhar en ambition att inte höja portot för den egentliga monopoltjänsten - 20grams inrikes normalbrev - mer än vad som är motiverat av den allmännaprisökningen i samhället. har den allmänna prisnivåni samhället ökat snabbare än portot. Det har blivit relativt billigare attutnyttja Postens tjänster. Underbudgetåret skedde en översyn av det portosystem som infördes den 1 juni 1981.Den har bl. a. resulterat i införandet av s.k. ekonomiabonnemang från den Iapril 1984. Härigenom tillförsäkras kunderna en mera enhetlig och enklarebehandling vid ekonomibrevsinlämning. Antaletbrev brev svarar för av Postens intäkter - beräknas ha ökat . Påmarknaden för information riktad till olika mottagargmp-per har massbreven ökatmed medan gmppreklamen minskade . En viss del av minskningen förklarasav att utfallet under /83 var ovanligt högt beroende påintäkter av försändelser i anslutning till val. Men även om manundantar effekterna av valet minskade gruppreklamen. Pålättgodsmarknaden arbetar Posten i stark konkurrens med andra distributions-och transportföretag. Posten har hävdat sin ställning på marknadenoch antalet paket ökade . Postpaketet har under budgetåret utvecklats föratt bättre passa företagens totala material-och vamhantering. Sverigeär ett av världens tidningsrikaste länder. Posten distribuerar f. n. ca 2000ohka tidningar som kommer ut med minst 4 nummer . minskade under budgetåret . internationell snabbtjänst, kurirpost, introducerades i full skala underåret. Kurirpostförbindelser öppnades med 29 andra länder. 1984års försäljning av rabatthäften var den största . Det var ovanligtförmånligt att köpa rabatthäften eftersom priset var oförändrat trots attportot höjts mellan försäljningstillfällena. Vid postkontoren såldes drygt 5,2miljoner häften motsvarande en försäljningssumma på 167 milj. kr. Skr.1984/85:20 22 Postenskontorsnät består f. n. av mellan I 800 och 1 900 postkontor som besöks av600000 kunder per dag. Dessutom finns 2700 lantbrevbärings-linjer på vilkalantbrevbärarna fungerar som ambulerande postkontor. Arbetsmängdeni Postens kassor utvecklades svagt även /84. Den ökade någon procent menuppdragen från flera stora kunder minskade. Det gäller uppdragen från PKbankensom liksom de interna uppdragen från Postgirot minskade . Uppdragen frånstaten minskade främst som en följd av ett ökat antal kontoinsättningar. Deinterna uppdragen från postförmedlingsområdet (svarar för avarbetsmängden i kassorna) uppväger dock minskningarna från andra kunder. Även s. k. övriga produkter (bl. a. uppdragen från ABTrav och Galopp och från Sparbanksgirot) ökade betydligt. Underverksamhetsåret slöts ett nytt avtal mellan och Posten. Avtalet harinverkat gynnsamt på intäktsutvecklingen. Införsommaren introducerades resevaluta på ca 500 postkontor. Denna tjänst har vuxitsnabbt. Kontokortsmarknadenär intressant för Posten särskilt för tillämpningar i kontorsnätet. Postensverksamhet byggdes ut genom övertagandet av VISA SWEDENreskontraadministration, varvid Postens Kontotjänst bildades. Kösystemhar införts på allt fler postkontor. Såväl kunder som kassörer ser positivt påkösystemet. Postgirotshuvuduppgift är att förmedla betalningar och medverka till att betalningarunderlättas. En bärande princip är att betalningsuppdragen effektueras sammadag de kommer till Postgirot (24 timmars service). Den30 fanns det 1229260 postgirokonton. Totalt öppnades under budgetåret1983/84 82677 nya konton. Antalet konton ökade . Antalet konton ochbehållningens storlek är viktiga förutsättningar för att Postgirot skall kunnaerbjuda avgiftsfria gireringar och övriga tjänster till låga avgifter. Antaletbetalningsuppdrag i postgirorörelsen ökade under budgetåret med 2,till 357miljoner uppdrag. 191 miljoner var inbetalningar, 47 miljoner utbetalningar och119 miljoner gireringar. Det förmedlade beloppet steg till 4598miljarder kronor. Påuppdrag av PKbanken svarar Postgirot för driften av personkontosystemet. Ca1,5 miljoner personer får sin lön eller pension genom personkonto. Underbudgetåret bokfördes på personkonto 102 miljoner transaktioner till ett beloppav . Antalet transaktioner ökade därmed . Storaföretag och koncerner använder i ökad omfattning Postgirot för sinabetalningar. inledde Postgirot ett samarbete med 1984/85:20 23 KF-Sparkassan.Samarbetet gör det möjligt för privatpersoner att föra över pengar från sittSparkassekonto till eget postgirokonto. Vissaförändringar i systemet för uppbörd av mervärdeskatt genomfördes . Postgirot redovisar nu inbetalningarna tilllänsstyrelserna efter vaije bokföringsdag. Ettdatorsystem som gör det möjligt för företag att via videotexttermina-ler hämtainformation om egna konton i Postgirot har installerats . Påett antal postkontor har försök startats som syftar till att ge kunderna en förbättradservice lokalt. Med hjälp av en terminal som är direkt ansluten till Postgirotkan postkontoren handlägga vissa frågor om saido, adressanmälan, öppnande avkonto m. m. direkt. Postensräntenetto stagnerade /84 främst beroende på en lägre genomsnittligallmän räntenivå. Postenspersonalkostnader ökade 1983/84 till 6552 milj. kr. Nästan helaökningen beror på höjda löner och sociala avgifter. Personalvolymökningen var1 %. Personalkostnadernas andel av de totala kostnaderna minskar. Postenssakkostnader expanderar kraftigt bl. a. som en följd av satsningar pårationella tekniska lösningar och på modernisering av lokalbeståndet. Postenär ett av landets personalmässigt största företag med ansvar för nästan varthundrade arbetstillfälle i . Antalet anställda uppgår f. n. till nästan63000 personer. Av dessa är anställda på deltid. Uttryckt iårsarbetskrafter var personalstyrkan under budgetåret i genomsnitt 49 150personer. Rörelseintäkernaför /84 uppgick tUl 9130 milj. kr. (8 161). Därav utgjordeförsändelseintäkterna 5970 milj. kr. (5 204), räntenettot 1089 milj. (1104), entreprenadersättningen från PKbanken 766 milj. kr. (667) och övrigaintäkter 1305 milj. kr. (1 186). Personalkostnaderna uppgick till 6552 milj.kr. (5955) och sakkostnaderna till 2 141 milj. kr. (1832). Efteravskrivning enligt plan och finansiella intäkter redovisas ett resultat föreavsättningar på 298 milj. kr. (276), vilket utgör 3,av omsättningen. Denlångsiktiga målsättningen är ett resultat på av omsättningen. 1983/84års avsättning på 361 milj. kr. (55) inkluderar, fömtom ordinarie avskrivningarutöver plan, en av regeringen föreskriven extra avskrivning på 300 milj. kr.,vilken under budgetåret har inlevererats Skr,1984/85:20 Detta innebär en upplösning avkonsolideringsfonden med 137 milj. kr. (föregående år en avsättning på 142milj. Enligt gällande förräntningskrav skall Posten inleverera13,(12,) på det av staten tillskjutna kapitalet, vilket innebär 74 milj.kr. (79). Postens investeringar 1983/84 uppgick till 469 milj. kr.(460). Härav har 71 milj. kr. (194) lyfts från det statligainvesteringsanslaget. Dämtöver har den extra avskrivningen på 300 milj. kr.påverkat statskapitalet till 437 milj. kr. (767). Postens verksamhet är utsatt för hård konkurrens. Detgäller även den verksamhet som bedrivs under skydd av postmonopolet. Den snabba tele- och datatekniska utvecklingen erbjuderandra kommunikationsvägar än de traditionella posttjänsterna. Det gällerkanske främst inom betalningsförmedlingsområdet men även postförmedlingsområdetberörs. Bl.a. kundernas minskade behov av "kontanter över disk" ochandra stmktureffekter i betalningsverksamheten påverkar Postens kassaservicestarkt. Posten möter detta genom en stark satsning på nya kassaterminaler ochbreddning av produktutbudet. Posten möter konkurrensen inom brev- och paketområdetgenom en intensifierad marknadsföring och anpassning av produktutbudet. Som exempelkan nämnas att postförmedlingsmarknaden erbjuds en nyprodukt - företagspaket - med dörr-till-dörrservice och snabbaretransporttider. StatensJärnvägar (SJ) 1983/84 (milj. 1982/83 (milj. 1983/84 37 335 1982/83 39137 Verkets uppgift och omfattning SJ är ett affarsdrivande verk, som bedriver gods- ochpersontrafik på järnväg samt busstrafik och färjetrafik. Kompletterandeverksamhet bedrivs inom ett antal dotterbolag. 1984/85:20 25 SJ:sbannät omfattade vid slutet av /84 järnvägi huvudspår, vilket var av de svenska järnvägarna. SJs busstrafiktrafikerade en våglängd av . Vagnparkenför järnvägstrafiken bestod av ca 38800 godsvagnar med en lastkapacitet på 1,3milj. ton samt drygt 2000 person- och motorvagnsfor-don med ca 115000sittplatser, 6600 sovplatser och 3400 platser i liggvagnar. Busstrafikenombesötjdes med ca 1 650 fordon. Tillden i samarbete med utländska järnvägar drivna färjetrafiken bidrog SJ medtågfäijor pä lederna och . Konjunkturlägetförbättrades under verksamhetsåret. Jämfört med föregående år ökade SJ:stotala godsmängd (exkl. lapplandsmalm) medan transportarbetet tillföljd av stigande medeltransportlängd ökade . För lapplandsmalm varuppgången . Effekterna av den goda konjunkturen förjärnvägstransporter har förstärkts genom en mera marknadsanpassad organisatio vidSJ och en ökning av marknadsandelarna har noterats. SJ:spersontrafik på järnväg består dels av egen trafik, dels av entreprenadtrafik,som SJ utför åt huvudmän för lokal och regional kollektivtrafik. Efterhand somnya avtal med länshuvudmän tillkommit har entreprenadtrafiken ökat betydligt.Tillväxten har delvis skett på bekostnad av SJ:s egen trafik, framföralltbeträffande resor på månadskort. Egen trafik svarade under verksamhetsåret för30% av resorna och av persontransportarbetet, mätt i personkm. Jämförtmed föregående år minskade transportarbetet i egen trafik medanentreprenadtrafiken ökade . Sittresandet i Qärrtågen minskade underverksamhetsåret medan sov- och liggvagnsresandet ökade med . SJ:sbussar körde sammanlagt 104 milj. km. Det innebar en ökning jämfört medföregående år. På fäijelederna överfördes bl.a. 6,5 milj. ton järnvägsgods och8,0 milj. resande. På tågfäijorna överfördes även sammanlagt 727000motorfordon. Lastbilsgodset uppgick till 1,3 milj. ton. SJ:s totala omsättning(exkl. finansiella och extraordinära poster) ökade till 8885 milj. kr.Härav utgjorde intäkterna för godstransporter inkl. posttransporter ochfarjetrafik , persontrafik inkl. busstrafik , gemensamt godstransportoch persontrafik samt speciella verksamheter (provisioner, arbeten åtutomstående m. Rörelsekostnaderna stegmed till 7983 milj. kr. Härav utgjorde löner och sociala avgifter 5 160milj. Dessa ökade jämfört med föregående år medan övrigarörelsekostnader avseende material, entreprenader, energi m. m. steg . Avskrivningarnaenligt plan baseras på anläggningarnas ursprungliga anskaffningsvärde ochberäknade ekonomiska livslängd. Skr.1984/85:20 26 Efter avskrivningar enligt plan och finansiella och extraordinäraposter redovisas ett överskott om 550 milj. kr., vilket motsvarar avomsättningen. Efter avskrivningar utöver plan, som motsvarar skillnaden mellanavskrivningar på nuvärden och anskaffningsvärden, redovisar SJ ett överskott om109 milj. kr. Det innebär en förbättring med 552 milj. kr. jämfört medföregående verksamhetsår. Resultatförbättringenär till stor del en följd av den finansiella rekon-stmktion som genomfördes denI . Härvid skrevs statskapitalet ned med ca . liksom denökning med . av anläggningstillgångarnas värde som följde avatt investeringsbegreppet ändrades 1980/81. Vidare överfördes ett tiotalbandelar från affärsbane-nätet till det ersättningsberättigade nätet. Genomnedskrivningarna och överföringen av bandelar till det ersättningsberättigadenätet minskar såväl avskrivningar som räntekrav och ökar driftersättningen. Omman räknar bort effekterna av den finansiella rekonstruktionen samt minskadefraktintäkter på för ett nytt fraktavtal med , blir resultatförbättringenca 250 milj. kr. jämfört med föregående år. Avkastningskravet uppgick /84till 384 milj. kr. Dentotala investeringsvolymen /84 blev 2452 milj. kr. De fastaanläggningarna tillfördes totalt I 381 milj. kr., varav 730 milj. kr. förbangårds- och spårarbeten, 148 milj. kr. för signalanläggningar och 129 milj.kr. I mllande järnvägsmateriel investerades 855 milj. kr.,varav 440 milj. kr. i lok och motorvagnar, 196 milj. kr. i personvagnar och176 milj. kr. Investeringar inom ersättningsberättigadejärnvägslinjer och försvarsberedskap 258 milj. kr. har avskrivits med medelfrån staten. Denminskning av personantalet som inleddes under /83accelererade /84. Uttryckt i årsarbetskrafter uppgick det totalaantalet anställda 1983/84 till 37335, vilket var 606 mindre än föregående år. SJhar tidigare framhållit att statsmakternas utformning av kostnadsansvaret förSJ måste omprövas för att järnvägen skall få mer likvärdiga konkurrensvillkormed andra företag på transportmarknaden. Som ett första steg i denna omprövninggenomförde statsmakterna en finansiell rekonstmktion av SJ den 1 juli 1983.Trots rekonstruktionen föreligger fortfarande betydande skillnader mellan SJoch den tunga landsvägstrafiken i fråga om kostnadsansvaret förinfrastmkturen. En översyn av SJ:s kostnadsansvar pågår i samverkan med berördadepartement. 1983/84 (milj, kr.) 1982/83 (milj, kr,) Resultatföre disp, och skatt 1983/84 44 301 1982/83 44726 Verkets uppgift och omfattning (Textavsnittet avser moderbolaget .) skall tillgodose samhällets behov av modernatelekommunikationer. Verksamheten innefattar marknadsföring, anläggning, driftoch underhåll av utmstning för rörelsegrenarna ljud, text, data, bild och kommersiellradio. uppgift är att aktivt följa utvecklingen på teleområdet ochomsätta den till ett marknadsanpassat utbud av produkter och tjänster.Ljudrörelsen är den största verksamhetsgrenen. Den svarar för av detotala intäkterna. ombesörjer även distribution av ljudradio- ochtelevisionsprogram samt uppbörd av avgifter för televisionsmottagare. Verksamheten under /84 expansion har fortsatt inom flertaletrörelsegrenar under /84. Antalet beställningar av nya telefonapparater uppgick till607900 (618300). Antalet huvudledningar i nät var 5 100000 den 30juni 1984. Detta innebär 61 huvudledningar per 100 invånare och ärdärmed fortfarande det telefontätaste landet i världen. Den inländskatelefontrafiken - såväl lokal- och närtrafiken som rikstrafiken - är sedan år1972 fullständigt automatiserad. Möjligheterna till automatisk telefontrafikmed utlandet fortsätter att öka och under budgetåret har avutlandstrafiken kopplats automatiskt. Datakommunikationsrörelsen fortsätter att öka iomfattning. tillhandahåller modemutmstningar påabonnemangsbasis för dataöverföring över dels det allmänna telefonnätet, delsförhyrda ledningar. I samarbete med teleförvaltningarna i , ochNorge har arbetet pågått med att bygga upp ett nordiskt allmänt datanät.Datexnätet. Datexnätet togs i kommersiell drift . Vidutgången av /84 uppgick antalet Datexabonnenter i tillca 9 150. 1984/85:20 28 Expansionenav telexrörelsen har fortsatt. Antalet telexanslutningar i nätökade från 17 200 vid budgetårets böljan till 17800 vid dess slut, en ökningmed 3,. /84 har 6 TV I- och 16 TV2-sändare tagits i bmk. Vidare har 1FM-sändare för riksprogrammen och lokalradion tagits i bruk. Vid utgången avbudgetåret var mottagningsmöjligheterna för landets befolkning för ljudradionstre program praktiskt taget , för TVl 99,och för TV2 99,. För att ökaTVl/TV2-täckningen kommer ytterligare ett trettiotal TV-stationeratt uppföras . Planering pågår beträffande utformningen av det fjärdeFM-nätet. Televerketsindustridivision, , med televerkstäder i har till uppgift att tillverka och förse i förstahand med modern telemateriel, såsom automatstationer,abonnentväxlar, telefonapparater m.m. Den totala faktureringen uppgick /84 till 1 394 milj. kr., varav 1 270 milj. kr. Rörelseintäkternaunder /84 för uppgick till 13719 milj. kr., en ökningmed jämfört med föregående budgetår. Drift-, tillverknings- ochadministrationskostnader ökade med och uppgick tiU ca 8 759 milj. kr. Efterbokslutsdispositioner, i huvudsak avskrivningar utöver plan redovisarteleverket ett nettoresultat på 316 milj. kr., varav 294 milj. kr. motsvararförräntningskravet på det i medeltal disponerade statskapitalet. Beträffandemndradioverksamheten gäller att de löpande kostnaderna för produktion ochdistribution av programmen liksom utgifter för investeringar samtavgiftsinkassering och kontroll bestrids med avgiftsmedel. Eventuella överskotttillförs en för ljudradion och televisionen gemensam fond, som sedan den I juh1977 förvaltas av . Rundradionsintäkter för /84 var 2283 milj. kr., kostnaderna ca 2259 milj.kr. och resultatet följaktligen ett överskott med ca 24 milj. kr. Televerketsinvesteringar (inkl. mndradio) uppgick tiU 4694 milj. kr., varav 1966 milj. kr.över statsbudgeten. Enligt statistik från är detföretag som investerar mest i . Televerketspersonal uppgick vid ingången av till 43484 personer. Vid slutet avåret hade antalet anställda minskat med 664 personer. Underår 1983 bildades NOTELSAT, Nordiska telesatellitaktiebolaget. Bolaget är ettdriftbolag med uppgift att tillvarata de svenska och norska televerkensintressen i samarbetsprojekt inom lelesatellitområdet. och ägs till lika stora delar av de norska och svenskateleverken. 1983/84(milj. 1982/83 (milj, kr.) Resultatföre disp, och skatt 1983/84 11406 1982/83 II 191 grundades genom attTrollhätte kanal-och vattenverk, som haft till uppgift att utnyttjavattenkraften m.m. i , ombildades tiU ett nytt statligt verk.Kungliga sedermera , med helariket såsom verksamhetsområde. fick till uppgift att bl.a. främja utbyggnadenoch tillgodogörandet av vattenkraften i riket, ombesörja utbyggnaden ochdriften vid elektriska kraftverk samt handha anförtrodda delar av statenskanalrörelse. från bildandet fram uppbyggdesverksamheten genom utbyggnad av de, för , storavattenkraftstationerna , och . Elförbrukningenökade snabbt, mycket beroende på högkonjunkturen under . fortsatte elförbrukningen att öka omän i något långsammare takt. Under första delen av stabiliseradesverksamheten genom utbyggnad av vattenkraftstationer i södra och mellersta Sverige.Under den senare delen inleddes utbyggnaden i mellersta . påböijades även utbyggnad av ledningsnätför överföring vid 200 (kV) kilovolts spänning i landets södra och mellerstadelar. Genom utbyggnad av vattenkraftstationer i erfordrades så småningomförstärkning av överföringsnätet från dessa produktionscentra i norr tillkonsumtionscentra i söder. var hela landet sammankopplat via stamnätet (200kV). Det innebar en kraftig ökning avelförbrukningen. Ökningen har sedan fortsatt för attförst visa en stagnerande tendens. Den stora ökningen i förbrukningen har medfört storautbyggnader av vattenkraften främst i de norrländska älvarna under 1950- och1960-talen. Fr. o. m. 1970-talets början har varitengagerat i utbyggnad av två kärnkraftsanläggningar i större format efter enförsöksperiod . På gmnd av debatt om det svenskakärnkraftsprogrammet har idrifttagningen av delar av kärnkraftsanläggningarnafördröjts till . Skr.1984/85:20 32 Vattenkraftproduktionen ökade med 6140 GWh eller ochblev den högsta på gmnd av mycket god tillrinning till dekraftproducerande älvarna. Den totala tillrinningen översteg normalårsvärdetmed . Kärnkraftproduktionen ökade med 6573 GWh eller till26071 GWh beroende till stor del på att block 4 i har tagits ikommersiell drift under budgetåret. Av totala kärnkraftproduktionen om 26071 GWh och som utgör43 % av elproduktion kom 17485 GWh från verket och 8586GWh från som till 74,ägs av . Ombyggnaden av ånggeneratorerna i block 3 och 4 i Ringhalsavslutades . Forsmarksblocken har gått utan störningar. Energitillgängligheten för kärnkraftblocken var bra ävenvid en internationelljämförelse. Energitillgänglighet är ett mått på i vilkenomfattning en anläggning är tillgänglig för energiproduktion. De fyraRinghalsblocken uppnådde i medeltal och de båda Forsmarksblocken . Ettaktuellt medelvärde för världens kärnkraftblock är . Regeringen gav tillstånd för idrifttagning avblock 3 i Forsmark. Försäljningen av fast kraft exklusive saxningskraft ökademed 5 128 GWh eller . Försäljningen av tillfällig kraft ökade med 4906 GWheller . Försäljningen av fast kraft ökade till alla konsumentgmpper utomtill kraftföretag i de nordiska grannländerna (fast export) och "övrigakonsumentgrupper" som minskade med 36 respektive . Den totala exporten ökade med 2293 GWh bestående av enminskning av den fasta exporten med 107 GWh och en ökning av den tillfälligaexporten med 2400 GWh. Intäkterna från den fasta kraftförsäljningen ökade med I300 milj. kr. eller på gmnd av i huvudsak högre försäljningsvolym.Intäkterna från den tUlfälliga kraftförsäljningen ökade från 558 milj. kr.till 837 milj. kr. på grund av fördubblad försäljningsvolym jämfört medföregående år. Samtliga rörelseintäkter ökade från 9753 milj. kr. /83till 11504 milj. kr. /84 eller . Borträknas arbeten åt utomståendeblev ökningen 1645 milj. kr. Rörelsekostnaderna ökade från 6605 milj. kr. /83till 7498 milj. kr. /84 eller . Exkl. arbeten åt utomståendeuppgår ökningen tiU 787 milj. kr. Kostnaderna för kraftproduktionen blev 686 milj. kr. högreän föregående år. Rörelseresultatet före planenliga avskrivningar blev 4006milj. kr., en förbättring med 858 milj. kr. jämfört med /83. 1984/85:20 33 Åretsavskrivningar enligt plan uppgick till 807 milj. kr. mot 737 milj. kr. år1982/83. Årets kalkylmässiga avskrivningar är 1811 milj. kr. mot I 679 milj.kr. Skillnadenmellan planenliga och kalkylmässiga avskrivningar redovisas blandbokslutsdispositionerna. Definansiella intäkterna och kostnaderna redovisar ett netto som med 65 milj. kr.understiger föregående års värden. Tillde kommuner, där har verksamhet, betalas 130 milj. kr. i skatt förår 1983/84, en minskning med 45 milj. kr. jämfört med /83. Iresultaträkningen har endast upptagits 80 milj. kr. beroende på att de 130milj. har minskats med återföringar av för höga skatteavsättningar samtupplösning av reserv . Denränta som inlevereras till statsverket på det disponerade statskapitaletplacerat i idrifttagna anläggningar uppgår till I 879 milj. kr. eller 13%jämfört för /83. Överskott efter fastställd ränta utgör 248milj. Dettotala förräntningspliktiga kapitalet uppgick vid slutet av /84till 18139 milj. kr. jämfört med 16630 milj. kr. vid slutet av budgetåret1982/83. Sedande särskilda kanalavgifterna slopades 1978/79 har Trollhätte kanalverkfördetta intäktsbortfall kompenserats med bidrag från statsverket. /84 har erhållits ett anslag beräknat som skillnad mellanuppburna avgifter och totalt budgeterade kostnader. Dentransporterade godsvolymen på kanalen har varit i stort sett oförändradjämförtmed föregående budgetår dvs. ca 3,7 milj. ton. Rörelseintäkternauppgick till 46 milj. kr. och fördelade sig på kanaltra-fikintäkter 7,2 milj.kr., driftbidrag 37,2 milj. kr. och övrigt 1,9 milj. kr. inklusive arbeten åtutomstående.