prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — För dessa arbelen har jag beräknal 258,5 milj. kr. Jag har ocksåberäknat medel för nu föreslagna utbyggnads- och ombyggnadsarbelen vid Vargforsoch Gallejaur i , Sillre i och i Dalälven.För dessa arbelen har jag beräknat 119,1 milj. kr. Jag har också räknal in 55,9milj. som avser kapilaltillskoU lill vatlenkraftbolag (inkl.kapitaltillskott till för föreslagen ombyggnad av Skärblackai ström), 5,6 milj.kr. för anläggningsmedel till regleringsföretag,18,9 milj.kr. för efterarbeten och skaderegleringar, 272,4 milj. kr. förkompletteringar och små kraftverk, 10,3 milj. kr. för projekteringsplan, 80milj. för förvärv och finansiering av vallenkraftanläggningar saml 4,6milj. för tillkommande anläggningar. Jag har inte nu beräknat medel för tillbyggnad avStadsforsen. Projektet ingår tillsammans med Ammersåns överledning och fyraandra Ullbyggnadsprojekt i nedre som en helhet i planen förutbyggnad av vattenkraften. Ekonomin för Stadsforsenprojektel är beroende avatl de andra utbyggnaderna kommer till stånd. Del akluella lägel för dessa utbyggnaderhar jag redovisal i avsnitt 7.3. Jag återkommer frågan om tillbyggnad avSladsforsen när de övriga intressenterna är beredda all besluta om utbyggnader. För kärnkraftanläggningar har jag för nästa budgetår tagitupp 333,2 milj.kr. För färdigställandet av inkl.erforderliga efterarbeten och kompletteringar har jag beräknal 238,2 milj.kr.Jag har Prop.1984/85:120 292 också medräknat 95 milj. kr. för förberedelser för byte avånggeneratorer i . En förutsätining för bytet är givelvis att detgodkänns av säkerhetsgranskande myndigheter. Frågan om effekthöjning kommer jaginle att ta slällning lill förrän alla säkerhetsfrågor är ulklarade. Medelsbehovel för övriga värmekrafianläggningar beräknarjag lill 17,2 milj. kr. För värmeprodukiionsanläggningar har jag beräknalsammanlagt 51,5 milj.kr. För invesleringar i distributionsanläggningar har jagberäknal sammanlagt 1 503 milj. kr. Beloppet avser investeringar idriftövervakningsanlägg-ningar, storkraftnät, regionala nät, deialjnät ochövriga distributionsanläggningar. Jag har härvid medräknat 70 milj.kr. förutbyggnad av en ny likströmslänk till . Länken skall senare kunnaersätta den nuvarande s.k. Konliskankabeln, när denna behöver tas ur drift.Jag finner del vara väl motiverat med en fördubblad överföringskapacitet underett antal år mellan och . Medelsbehovet för övriga ändamål beräknar jag till 62,8milj. I detta belopp ingår 29,7 milj.kr. för inköp och komplettering avfastigheter, 30 milj.kr. för förvärv och finansiering av distribulionsföretagsaml 3,1 milj.kr. för investeringar inom kanalrörelsen. Med hänvisning till vadjag nu har anförl förordar jag atl reservationsanslaget : Kraftstationer m.m. för budgetårel 1985/86 tas upp med 2 453milj.kr. Beloppet har beräknats med beaktande av alt en marginal utöver investeringsramenbör finnas för att göra del möjligt alt öka vattenfallsverkets investeringarunder löpande budgetår om detta skulle vara påkallat frånkraftförsöijningssynpunkt. Investeringar i sysselsättningsfrämjande syfte böräven i fortsättningen finansieras över finansfullmakten. Med del belopp somjag har förordat kan medelsreserven, med beaktande av att ingående behållningpå anslaget kan beräknas till ca 480 milj. kr. i början av nästa budgetår,beräknas uppgå till ca 140 milj. kr. Anslagsminskningen i förhållande till /85 berorpå tre faktorer. Kärnkraftblockd färdigbyggs /85. Detsammagäller investeringarna i storkrafinätet för att ansluta ochOskarshamn 3. Den tredje förklaringen är att den beräknade ingåendebehållningen är mycket större än den erforderliga medelsreserven. Förvaltenkraftanläggningar gäller däremol ingen medelsminskning utan investeringsverksamhetenkan tvärtom nu intensifieras som en följd av den plan för vattenkraftensutbyggnad som beslutade . Vattenfallsverkd bedömer i anslagsframställningen att dettotala antalet egna anställda inom verkets samtliga verksamhetsområden kommeratt minska med ca /85 /89.Verket framför alt det finns risk för övertalighet för 1 300 personer underfemårsperioden /85 - 1988/89. Av dessa är ca 700 byggnadsarbetare, ca 300löneplansanställda tjänstemän och ca 300 tjänstemän som är anställda enligtspecialavtal. 1984/85:120 293 Jagser del som väsentligt atl verkel planerar och vidlar personaladministrativaåtgärder för alt lindra konsekvenserna av den minskade byggnadsverksamheten.Dd pågående samarbetet mellan statens arbetsmarknadsnämnd och statensvatlenfallsverk är värdefulll. Dd är också viktigt med en omsorgsfull planeringav byggnadsverksamheten i syfte all åsladkomma en jämnare minskning av anlalelanslällda och en ulhålligare anläggnings-organisaUon. Medutgångspunkt i den plan för utbyggnad av vattenkraften som beslutadevåren (prop. 198.3/84: 160, BoU 30, rskr 388) undersöker verkel i vilkenutsträckning del är möjligt alt ytterligare utöka antalet Ulbyggnadsprojekt förden egna byggnadsorganisationen. Jag ulgår från alt verkel så snabbt sommöjligt söker la fram nya ulbyggnadsprojekt för den egnabyggnadsorganisalionen. Vidare har jag erfaril alt verket söker intensifierareinvesleringsverksamheten. Dessa insatser och de nya utbyggnadsprojekt somjag har förordat bör verksamt kunna bidra att förbättrasysselsättningsläget vid . Situationen i stort är docktrots detta fortsatt allvarlig. Regeringenhar bemyndigande all leckna borgen för lån lill bolag i vilka vattenfallsverkdförvaltar statens aktier intill f.n. sammanlagt 13 515 milj.kr., varav högsl 395milj.kr. för lån till eldistribuUonsfördag (prop. 1983/84:100 bil. 14, NU 30,rskr 297).Vattenfallsverkd föreslår att ramen för borgensåtaganden gentemoteldistributionsföretag höjs med 150 milj. kr. till 545 milj. kr. för attmöjliggöra återbetalning av vissa delägariån från verkel. Jag tillstyrker detlaförslag. Avden nu gällande borgensramen har 1220 milj.kr. motiverats av borgensleckningför upplåning på allmänna kapitalmarknaden till andra bolag än och eldistributionsbolag. Borgensramen bör minskas med 9 milj.kr.med hänsyn till all under /84 återgick borgensåtaganden meddetta belopp genom slutlig återbetalning av lån. För /86föreslår verkel en höjning med 200 milj.kr. av ramen för borgensleckning förupplåning till andra bolag. Av ramhöjningen har verket beräknal 100 milj.kr.för , 14 milj.kr. för , 13 milj. kr. förAB Kärnkraftutbildning och 4 milj. kr. Jag beräknarbehovet av ramhöjning för andra bolag till 150 milj. kr. Avden toiala borgensramen har 11 900 milj. kr. beräknals för Forsmarks KraftgmppAB:s upplåningsbehov. Ramen bör minskas med 168 milj.kr. med hänsyn till atlunder /84 återgick borgensåtaganden med detta belopp genomslullig återbetalning av lån. För att minska kapitalkostnaderna återbetaladeshösten 1984 ett utländskt lån. upptogs ett lika stort utländskt lånmed samma slulbetalningstidpunkt. Jag delar vatlenfallsverkds uppfattning attnågon minskning av borgensramen inle bör ske följd av denna återbetalning,eftersom ålerbelalningen var direkt kopplad till en omplacering av lån. Jagdelar vidare verkels uppfäll- 1984/85:120 294 ningatt borgensramen bör höjas för all möjliggöra omplaceringar av gamla utländskalån i syfte alt minska kapitalkostnaderna. Jag beräknar behovet av ramhöjningför till 250 milj. kr. Ienlighel med vad jag här har anfört förordar jag all regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande alt teckna borgen för lån intill sammanlagt(135154-1504-1504-250-9-168=) 13888 milj. kr., varav högst 545 milj.kr. för låntill eldistributionsföretag. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att besluta att bilda aktiebolag eller förvärvaaktier i sådant bolag inom slatens vatlenfallsverks verksamhelsområde ienlighel med vad föredragande statsrådet har anfört i prop. 1981/82:125 (NU 53,rskr 405). För andra typer av bolag än eldistributionsbolag begränsadesbemyndigandel intill ett sammanlagt belopp som skulle fastställas för varje år.I likhet med verket anser jag att beloppet bör begränsas till 75 milj. kr. Vatlenfallsverkelhar i anslagsframställningen begärt att verkets statskapital skall sättas nedmed 11,7 milj. kr. för nedlagda kostnader för . RRV har i sillremissyttrande anfört att normalt förekommande undersökning och projekteringsom inte fullföljs bör sluUigt belasta ett verks resultat. Detförränlningsplikliga statskapitalet bör däremot sättas ned om etl verk ålagtsatt genomföra investeringar som inte fullföljs eller kan ge full förräntning.Med hänsyn till de särskilda omständigheterna i det akluella fallet finner jagatt vattenfallsverkets hemslällan bör bifallas. Verkets statskapital bör ocksåsättas ned med 103 milj. kr. för verkets nedlagda kostnader för ProjektGaslransilering. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1. bemyndiga regeringen att tecknaborgen för lån till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill sammanlagt , varav högst . för låntill eldistributionsföretag, 2. bemyndiga regeringen altnedsätta statens vatlenfallsverks statskapital i enlighel med vad jag harförordal, 3. till Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m. för /86 anvisa ett reservationsanslag av2453000000 kr. Prop.1984/85:120 295 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag ' Avser anslaget F20 Energiforskning. Utbetalningarna överanslagel uppgick till ca 444 milj. kr. Fr. o. m. budgetårel 1984/85 gäller en nyanslagsform. - Härutöver finns ca 314 milj. kr. som är bokförd somkassamässig reservation på Under anslaget redovisas utgifterna för slatens slöd tillforskning och utveckling på energiområdet inom ramen för det särskildaenergiforskningsprogrammet. Etl fjärde treärsprogram för forskning och ulveckling påenergiområdet beslutades av (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU45, rskr 407). Beslutet innebär att riktlinjer för omfattning, inriktning ochgenomförande av verksamheten inom programmet under budgetåren 1984/85-1986/87lades fast. Vidare medgavs att 1 191,5 milj.kr., utöver under budgetårel1983/84 ej disponerade medel, får användas för programmet . Huvudprogram Energiforskning är indelat i fem program.Dessa är i sin tur uppdelade på delprogram. En utförlig redovisning av mål ochmedelsramar m. m. återfinns i prop. 1983/84:107 bil. 9 (s. 31 f.). Minframställning i det följande är därför kortfattad på dessa punkter. Styrelsen för teknisk utveckling (STU),transportforskningsberedningen (TFB), statens råd för byggnadsforskning (BFR),statens energiverk, energiforskningsnämnden (Efn), naturvetenskapligaforskningsrådet (NFR) samt har inkommil medanslagsframställningar avseende olika delar av energiforskningsprogrammet förbudgetårel 1985/86. Föreslagna belopp framgår av följande tabell (milj. Medel för forskning och utveckling inom energiområdet(milj. kr. Program (programansvarigl organ) organen 1985/86 ella processer m. m. ter och samfärdsel, varav gelse (BFR) och grundforskning, varav Förvaltningskostnader m. m. BFRredovisar också ett alternativt förslag till insatser inom olika delprogramenligt bedömningar som BFR redovisat i annat sammanhang (rapporten 85,G26: 1984). 1 detta alternativ föreslås 49,1 milj. kr. bli anvisade /86 och finansieringen av de extra 8 milj. kr. föreslås skegenom ianspråktagande av ofördelade medel inomenergiforskningsprogrammet. BFR;s rapport har remissbehandlats. Ensammanställning av remissyttrandena återfinns i bilaga 23. Pågrundval av erfarenheter från tidigare treårsprogram har programorganenföreslagit att få göra fleråriga åtaganden och att sådana bemyndiganden /85 beräknas till 236,5 milj. kr. för /87, 177,5milj. för /88, 138 milj. kr. för budgetårel 1988/89 och 71milj. för /90. Verksamhetenmed stöd till forskning och utveckling bör under nästa budgetår fortsätta ienlighet med de fastlagda riktlinjerna. Den närmare fördelningen av medelmellan olika program och delar därav, liksom den närmare programindelningen,fastställs av regeringen. Vad beträffar BFR;s förslag om utökad verksamhet inomenergiforskningsprogrammds ram anser jag i likhet med flertalel remissinstanseratl en höjning av gällande medelsram inte bör ske. Riksdagengodkände (prop. 1975/76:86, NU 29, rskr 172) ett samarbetsavtal mellanSverige och den Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) inom området förstyrd lermonukleär fusion och plasmafysik. De avtalsbundna kostnadernafördetta gmndforskningsinriktade samarbete har t. o. m. /84redovisats över induslridepartemen- 1984/85:120 297 tetsanslag för energiforskning. Fr.o.m. /85 bestrids den del somavser kostnader enligt regeringsavlal med Euralom och avtal om samarbete inomdet s. k. från ett särskilt anslag under utrikesdepartementetshuvudtitel benämnt Forskningssamarbete med EG. Genomdel av godkända avlalel (prop. 1975/76:86, NU 29, rskr 172)anslöts även den svenska forskningen inom områdel fusionsenergi lill delgemensamma europeiska forskningsprogram, som bedrivs av Euratom. Åven Schweizdellar i detla samarbete. Regeringentillsatte en särskild utredningsman med uppdrag all göra enförutsättningslös ulvärdering av del hittillsvarande fusionsforskningssamarbeteimellan , och . Utredningen, som antog namnetfusionskommitlén, framlade silt belänkande Fusionsenergi (Ds UD 1984:5) den 1oktober 1984. Efter remissbehandling redovisades ulredningens resultat ochregeringens ställningstaganden med anledning därav i budgetpropositionen för år1985 (prop. 1984/85: 100 bil. Regeringen har föreslagil altSverige stannar kvar i fusionsforskningssamarbetet med EG, i vart fall sålänge som JET-projeklet pågår. Inför beslut om nästa utvecklingssteg, byggandetav nästa stora försöksreaktor (NET), har regeringen föreslagil att en nyutvärdering av den svenska medverkan görs. Påförslag av statsrådet har regeringen i årets budgetproposition undertredje huvudtiteln, anslagel Forskningssamarbete med EG, beräknat 42 milj. kr.för samarbete med EG (prop. 1984/85:100 bil. Den svenska forskningensker inom den s. k. Research Unit och ulgör en del i Euratomsamarbelet. För densvenska fusionsforskningen har för /86 beräknats totalt 19,3milj. Härav har föreslagils 5,8 milj. kr. i budgetpropositionen 1985 underanslaget under utbildningsdepartementetshuvudtitel (prop. 1984/ 85; 100 bil. 10 s. 386). Vidare tillförs verksamhetenmedel genom återbetalningar från EG till den svenska Research Unit.Återbetalningarna uppskattas f. n. till 6 milj. kr. Från detta anslagbehöver således utöver EG-återbetalningar och anslag från utbildningsdepartementetshuvudtitel tillföras 7,5 milj. kr. Ansvarel för den svenska delen avfusionspro-grammet bör t. v. ligga på energiforskningsnämnden. Den utredningsom jag strax skall återkomma till och som i enlighel med beslut(prop. 1983/84:107 bil. 9, NU 45, rskr 407) skall utreda energiforskningensframtida inrikining, omfattning m.m., bör även få i uppgift att beakta fråganom myndighetsansvaret beträffande fusionsenergiforskningen. Riksdagensbeslut innebär också att energiforskningens framtida inriktning,omfattning och inplacering i del totala statliga forskningsprogrammet underinnevarande treåriga programperiod skall utredas och att det i samband därmedkan vara motiverat att energiforskningsnämndens organisation och ställningåler prövas. Prop.1984/85:120 298 begäraregeringens bemyndigande att tillkalla en särskild utredare med uppgift altulreda dessa frägor. Fråndetta anslag bör också bestridas en del av förvaltningskostnaderna och en delav kostnaderna för utredningar m.m. och informalion vid statens energiverk.Enligt mina beräkningar behöver för dessa ändamål under nästa budgetåröverföras . lill anslagel E I. ; Förvallningskoslnader och . anslaget E 2. : Utredningar m. m. och informalion. För kansHkost-nader vidstyrelsen för teknisk ulveckling har jag vidare beräknal att 8036000 kr.behöver belasta anslaget. Riksdagsbeslutetvåren innehöll bl.a. en treårsram för Huvudprogram Energiforskning om 1191,5 milj. kr. för budgetåren 1984/85-1986/87. Mol bakgrund av deslällningslaganden som jag har redovisat bl.a. i samband därmed beräknar jagmedelsbehovel inom denna ram för nästa budgetår lill 405 milj. kr. utöver lidigareanvisade ej disponerade medel. Som jag har nämnl har regeringen iårels budgetproposition (prop. 1984/85; 100 bil. 3) beräknal 42 milj. kr. församarbeie med EG. För att finansiera delar av detta anslag har en neddragningskett för Huvudprogram Energiforskning med totalt 10 milj. kr. för perioden1985/86- 1986/87. För /86 bör således 405 milj. kr. föras uppunder anslaget Energiforskning. Deprogramansvariga organen har för sin planering och organisation av insatsernainom huvudprogrammet behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. Någotsärskilt bemyndigande från behövs inte när det gäller åtagandenavseende /87, dvs. inom den av statsmakternabeslulade treårsramen. För åiaganden avseende tiden därefter fordras docksådant bemyndigande. Jag beräknar, mot bakgrund av bl.a.anslagsframställningarna från programansvariga organ, behovet härav 75milj. för åtaganden avseende /88, 35 mUj. för åtagandenavseende /89 och 15 milj. kr. för åtaganden avseende budgetåret1989/90. Jag förordar att regeringen inhämtar dessa bemyndiganden av riksdagen.Lämnas bemyndigande ankommer det på regeringen atl meddela de närmareföreskrifter som erfordras. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen att /86 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd tillforskning och utveckling inom energiområdet som, inberäknat redan fattadebeslut, innebär åtaganden om högst . för /88, högst35000000 kr. för /89 och högst . för budgetåret1989/90, 2. till Energiforskning förbudgetårel 1985/86 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1984/85:120 299 finns ca I 100 anställdavarav ca 950 i Studsvik. I koncernen ingår bl.a. dotterbolagen , , , , och . Bolagel är verksaml inom forskning, utveckling ochteknikdemonstration på flera energiområden. Det är organiserat i tvådivisioner, division Energileknik och division Kärnteknik. Inom divisionEnergiteknik finns resurser för forskning och utveckling vad gäller fastabränslen, bränslekarakterisering, miljöpåverkan, förbränning, förgasning,fjärr- och värmeteknik saml solleknologi. Inom division Kärnteknik bearbetasbl.a. säkerhetsfrågor, bränsleutveckling samt miljö- och avfallsteknik.Forskningsreaktorn, som togs 1960, är i huvudsak enmalerialprovningsreak-lor. Den utnytUas också för bl.a. industriellneulronbestrålning och som neutronkälla för allmänna forskningsändamål. IStudsvik finns också ett avancerat bränslelaboratorium, som medger arbete medmyckel starkt radioakliva prov. Inom division Energiteknik har uppförts pilotanläggningarför förbränning i s. k. snabb fluidiserande bädd och för förgasning avbiomassa. Dessa anläggningar utnyttjas för avsedd provdrifl. Inom divisionenfinns även ett materialprovningslaboralorium för Qärrvärmematerial. Av följande tablå framgår anslagna medel för budgelåren1983/84-1984/85 saml bolagets beräkning av medelsbehovet för budgelåret 1985/86(milj.kr. Anslagsbenämning 1983/84 1984/85 1985/86 Bidrag till verksamheten vid Studsvik giteknik AB 42,5 42,635 53,2 Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. 5,75 9,9 12,9 Anläggningar för radioaktivt avfall i Studs vik, m. m. 44,2 72,7 19,0 Transport och slutlig förvaring av låg- och medelaktivt avfall (engångsanslag) - 53,7 - Bolaget begär medel för dels den löpande verksamheten(bidragsanslaget), dels för vissa exlraordinära insatser med anledning avtidigare verksamhet som har bedrivits som ett led i uppbyggnaden av detsvenska kärnkraftprogrammet. Sammantaget kräver dessa senare insatser enligtbolagel 31,9 milj. kr. för /86. Medelsbehovet till den löpande verksamheten vid (Studsvik), som till stor del utgörs av medel för egen ochbransch-relaterad forskning, har minskal kraftigt . 1984/85:120 300 året1981/82 behövt ett anslag om 80 milj. kr. förbudgetårel 1984/85. För /86 hemställer bolagel om 53,2 milj. kr. Bidrag till verksamheten vid 1983/84Utgift 42500000 Reservation 1984/85Anslag 42635000 1985/86Förslag 38635 000 Frånanslagel lämnas statens bidrag till verksamhelen inom . Ianslagsframställningen för /86 konstaterar bolaget attverksamheten inom såväl moderbolag som dess dotterbolag har fortsatt attutvecklas poshivt. Resultatet blev något sämre /84, än åretinnan men bolaget har dock förbättrat resultatet om hänsyn tas till reduceradedriftbidrag. Förbudgetårel 1985/86 begärs 53,2 milj.kr. som bidrag till drift, forskning ochutveckling. Bolagetsbehov av driftbidrag avser R2-reaktorn, saml vissalokaliseringsbetingade kostnader. Demål för minskat beroende av driftbidrag, som bolaget arbetar efter, har nåttsoch gav för /84 i stort sett nollresultat vid R2-reaktorn.Behovet av bidrag har reducerats från 47 milj. kr. /82 till 15milj.kr. budgetåren 1983/84 och 1984/85. Efterfrågan på reaktorns Uänster harökat internaUonellt. Den statliga ersättningen bedöms av bolagel nu ha dennivå som är nödvändig för att kunna upplåta reaktorns tjänster till svensknaturvetenskaplig forskning enligt etablerat mönster. /85 kommer bytet av reaktortank att genomföras, vilket innebärstillestånd för reaktorn. Som en följd därav förväntar bolagel ett kraftigtintäktsbortfall. För /86 bedöms resultatet återigen förbättrasoch bli i stort sett detsamma som för /84. Som driftbidrag med oförändradmålsättning begär bolaget för /86 16 milj. kr. Bolagets lokalisering till Studsvik medför extrakostnader jämförtmed tätortslokalisering. Den nuvarande verksamheten i form av uppdragsforskningoch leveranser av Uänster och produkter, som skall bedrivas pä marknadsmässigagmnder, kan enligt bolaget inte helt bära dessa kostnader. För budgetårel1985/86 begär bolagel 5 milj.kr. 1984/85:120 301 Siudsviksbiblioteketär etl nationellt specialbibliotek för energi och rap-portlilleratur.Bibliotekets rapportsamling är landets mesl omfatlande (över 1 miljon titlar)och med en ämnesmåssig täckning långt utanför energiområdet. svararför en stor del av utbytet med andra länder av litteratur och referenser påenergiområdet. De stora prishöjningar, som har drabbatutländska böcker och tidskrifter (prishöjning för utländskatidskrifter ), har tvingat fram en 20-procentig neddragning avtidskrifts-serieabonnemangen i , och enmycket restriktiv inköpspolitik på boksidan. Ytterligare begränsningar iinköpen kommer all bli nödvändiga under innevarande budgetår. Med hänsvisningtill den förslärkning för bokinköp vid landets universitets- ochhögskolebibliotek, som föreslogs i årets forskningsproposition - i syfte attåterställa bibliotekens möjligheter lill nationell litteraturförsörjning anser bolaget all en uppräkning av Sludsviksbibliotekds anslag bör göras för allkompensera för de slora htteraturprishöjningama. För /86hemställer bolaget om 5,2 milj. kr. Medlen för egen ochbranschrelalerad forskning och utveckling (FoU) har varit och är viktiga förbolagets utveckling av ny leknik i egen regi och i samspel med svensk induslri.Bolaget disponerade för dessa ändamål 26 milj.kr. /82 och 18milj.kr. för vart och elt av budgetåren 1983/84 och 1984/85. Genom det förstaanslaget /80 av det här slaget skapades en fortsättning på densedan tidigare bedrivna kärntekniska kollektivforskningen, och en utvidgningtill andra energitekniska områden etablerades. Denna långsiktigakunskapsuppbyggnad har lell till ett ökat samarbete med svensk industriavseende såväl kärnteknik som annan energiteknik. Studsvik har ingått avtal påskilda områden med strävan till en långsiktig vidareutveckling i gemensammaFoU-ansträng-ningar. Anslaget bidrar dessutom i väsentlig grad tillutnyttjandet av Studsviks tunga laboratoriereurser. Studsvikhar bedrivit etl forsknings- och utvecklingsarbete påkärnkraflsområdet i samarbeie med kraftföretagen och AB Asea-Alom. Programmethar genomförts av Studsvik och omfallal insatser på kärnbränsle, reaktorfysikoch värmeteknik, kemi, material och högaktivl avfall. På sistnämnda område harSvensk () representerat kraftförelagen. Parallelllmed nämnda arbete har inom ramen för ett bilateralt avtal med Asea-Alombedrivits forskning och utveckling som främst berört bränsle-, kemi- ochmaterialfrågor.