prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — Efterhemställan av kyrkomötet har arbelsgruppen undersökt om del finns möjligheieratl i stället förlägga sammanträdet . Den nuvarandetidpunkten innebär nämligen olägenheter i flera hänseenden. 1984/85:169 67 visat sig att en ändring i fråga om kyrkomötets placeringi tiden skulle innebära sädana konsekvenser i andra av.seenden att en flyttningav sammanträdesliden lill augusti eller annan tidpunkt, åtminstone f. n., måslebetraklas som mindre lämplig, Elt avgörande skäl för denna ståndpunkt är attkyrkomötets medverkan vid kyrklig lagstiftning förutsäller alt bestämmelsernai riksdagsordningen om när proposition senast skall avlämnas måste följas.Denna tidsfrisl kan inte iaktlas om sammanlrädel hålls senare under årel än vadsom nu är fallel. En senareläggning av kyrkomölels sammanlräde skulle därmedinnebära en belydande fördröjning av lagstifi-ningsarbelel, Särskili under deår då riksdagsval inlräffar kan fördröjningen bli avsevärd. Det förhållandet att någon ändring inle föreslås såvittgäller lidpunkten för kyrkomötets sammanträde leder till att den tidsram inomvilken kyrkomötesvalet skall genomföras också blir oförändrad. Liksom hittillsgäller således att den tid som slår till förfogande kan räknas från valel avkyrkofullmäktige tredje söndagen i oklober fram till kyrkomölels . Med hänsyn lill den tämligen komplicerade uppbyggnadenav valförfarandet med flera indirekta momeni, är del inte förvånande au dennalidrymd av många uppfattas som alltför snäv. Dessutom infaller flera storahelger under den aktuella liden vilket ytterligare förstärker intryckei av atttidsmarginalerna är utomordentligt små. vikligt led i arbetsgruppens arbele har därför varitatl undersöka i vad mån de i lagen angivna lidpunkterna för delegerade-,elektors- resp. ledamolsval kan justeras. Dessvärre har del visal sig all delinle är möjligl all inom nuvarande lidsramar vidta några förändringarhärvidlag. De överväganden som gjordes i samband med införandel av de regler ivilka tidsgränserna för de olika leden i valen bestämdes har fortfarandebärkrafl. De tidsangivelser som då bestämdes måste anses vara väl avvägda inomden givna ramen. Arbelsgruppen föreslår därför inga förändringar i dellahänseende. Däremot kan förutskickas all vissa av de förslag som arbelsgruppenlägger fram i syfie all förenkla valförfarandel indirekl kan få den effeklen aulidspressen minskar. Som en yllerligare uigångspunkl för arbelel bör ocksåsägas några ord i fråga om valdislriktsindelningen. F.n. gäller som huvudregelall varje pasiorai ulgör ell valdislrikl. Pasloraien uppvisar emellerlidbelydande skillnader i fråga om befolkningsunderlag. Delta leder lillsvårigheier all uppnå en god represenlaliviiel på alla nivåer i del indireklavalförfarandel. Härlill kommer au många av pasloraien har så få invånare all defrån renl prakliska ulgångspunkler kan få svårl all fungera som valdislrikl. Mot denna bakgrund hade del i och för sig varit angelägelatt försöka åsladkomma en ny valdistriktsindelning med mera jämnstora distrikt.Emellerlid pågår f. n. kyrkokommilté en ulredning om kyrkansstruktur på lokalplanet (se närmare diskussionbelänkandet ). Resultatet av kommitténs arbele bör avvaklas Prop.1984/85:169 68 innan några ändringar vidias. Kyrkomötesvalens ställning iförhållande till de allmänna valen är också av avgörande betydelse när detgäller indelningen i såväl valkretsar som valdistrikt. Denna fråga skall, somredan nämnts, ulredas i annal sammanhang. Arbelsgruppen avstår därför från attnu föreslå nägra ändringar såvitt avser valdislriktsindelningen. Huvudregelnall varje pastorat skall ulgöra ell distrikt kvarstår således. Som kommer attframgå nedan kan dock, snarare av tekniska än principiella skäl, kyrkligasamfälligheler i vissa fall komma att utgöra valdsilrikt. Vad härefter gäller frågan om kyrkomölelsrepresentativitet har arbetsgruppen låtit ulföra ett särskilt utredningsarbeteunder medverkan av statsvetenskapliga institutionen vid . Deberäkningar som därvid gjorts med uigångspunkt i valel till kyrkomöteger belägg för all represenlalivileten vid kyrkomölel inle kan anses helltillfredsställande. De i lagen nu angivna beräkningsgrunderna för antaletdelegerade och elektorer i varje valdistrikt gynnar i betydande mån de mindreförsamlingarna medan de större tvärtom blir underrepresenterade. Arbelsgruppenföreslår därför vissa justeringar i valsyslemei i syfte atl förbällrarepresentativiteten. Arbetsgruppen återkommer lill delta i del följande. I huvudsak och myckel kortfallal redovisas härarbeisgruppens förslag lill ändringar i valreglerna i lagen om kyrkomölel.Förutom vissa jusleringar i lekniskl hänseende syfiar förslagen, som lidigarenämnls, främst lill all förenkla valförfarandel och att förbällra kyrkomölelsrepresenlaliviiel. Några av förslagen kan f, ö. förväntas ge posiiiva effekteri båda hänseendena. Den nya lagsliftningen föreslås träda i krafl den 1 juli1985, Avskaffande av särskilda val av delegerade I sådana valdislrikl, dvs. pastorat, som beslår av fleraförsamlingar måste hållas särskilda val av delegerade. Dessa delegeradesenda uppgift är all välja de eleklorer som i sin lur skall välja kyrkomölelsledamöler. Arbelsgruppen menar all de delegerades uppgifl i slällei bör läggaspå redan befinlliga organ i vilka ingår företrädare för de olikaförsamlingarna. Arbetsgruppen föreslår därför, såvitt gäller valdistrikt medtvå eller flera församlingar, alt val av elektorer förrättas enligt följande. - Omförsamlingarna ingår i en loial kyrklig samfällighei förrättas valel avsamfällighetens fullmäklige. - Omförsamlingarna ingår i en partiell kyrklig samfällighei eller i en pasloratssamfåUigheiförrällas valel av församlingsdelegerade. 1984/85:169 69 Det kan tilläggas alt förslaget får vissa följdverkningari fråga om valdislriklsindelningen, F, n, ulgör varje pastoral ellericke-territoriell församling valdistrikt. I fortsättningen kan även området fören samfällighei i vissa fall koinma att fungera som valdistrikt. Enligt den nuvarande ordningen utses i valdistrikt medhögst 2 000 kyrkomedlemmar två elektorer och i distrikt med mer än 2 000 menhögsl 4 000 kyrkomedlemmar tre elektorer. För varje påbörjat 4 OOO-tal kyrkomedlemmarulöver 4 000 utses ytterligare en elektor. Denna ordning medför att antaletelektorer blir belydande. Totalt uppgår antalet till över 4 500. Arbetsgruppen föreslår ändringar i beräkningsunderlagel itvå avseenden. Dels bör underiagel i fortsältningen besiämmas med utgångspunkti antalet röslberälligade kyrkomedlemmar i slället för det toiala anlalelmedlemmar. Dels bör anlalel eleklorer bestämmas så atl valdistrikten i det lägstainlervallel lilldelas en eleklor i slällei för två, och atl dislriklen i deldärpå följande intervallet tilldelas Ivå eleklorer i stället för tre. I övrigtskall en ytterligare elektor ulses för varje påbörjat 4 OOO-tal röstberättigadekyrkomedlemmar ulöver 4 000, Förslagel innebär all eleklorsförsamlingen minskar medlolalt drygl 1 700 eleklorer, bör bidra lill all valförfarandel kaneffektiviseras och bli någol mindre tidsödande. Den minskadeeleklorsförsamlingen medför också atl valel blir mindre koslnadskrävande förvaldistrikten, vilka står för elektorernas koslnader i samband med valel, Förslagel innebär vidare all del inlräder en vissförbäliring i represenlalivi-leishänseende. De små församlingarna kommer dockfonfarande alt vara överrepresenterade. Förenklal förfarande vid val av ledamöler och ersällare Ledamöterna av kyrkomölel och deras ersältare väljs genommajoritetsval enligt en i lagen närmare beskriven ordning. Under vissaförulsällningar kan valet ske med tillämpning av reglerna i lagen (1955:138) omproportionellt vaisäli vid val inom landsling. Oavsett vilken av dessa metoder som används kanvalförfarandet, med hänsyn lill del belydande anial personer som skall väljaoch väljas, bli både omständligt och tidsödande. Något skäl atl konstruera heltnya valmetoder har dock inle föreligga f. n. De regler som tillämpashar överförts från kyrkomötesförordningen och är således väl kända i teknisktavseende. Inför nästkommande kyrkomötesval kan dessutom förväntas all rulinerhar skapals för atl i möjligasie mån underläila förfarandet bl.a. i form avhjälpblanketier för röslsammanräkningen och standardiseradeprotokolls-blanketter. 1984/85:169 70 Det är emellerlid ofrånkomligl all ledamotsvalel på mångahäll även i fortsättningen kan bli tungrott. Del är därför angelägel att det ilagen ges möjlighel all lillämpa ell allernalivi och förenklal förfaringssäit.En situation som inle är helt ovanlig, är att elektorerna kan enas om engemensam lista. I sådana fall måste det anses helt onödigt all genomföra enregelrätt valomgång. Arbetsgruppen föreslår därför all det i lagen inskrivs enmöjlighet atl, fördel fall elektorerna kan enas om en s. k. samlingslisla.valel skall kunna ske genom acklamation. Arbetsgruppen föreslår vidare, genom en någol förändraddisposilion av valbeslämmelserna, all val av ersäuare och ledamöler skall kunnaske i en och samma valomgång om majorilelsvalsprincipen tillämpas. Förenklade rutiner för uifärdande av bevis Domkapitlen skall utfärda bevis för den som blivit valdlill ledamoi av kyrkomölel eller lill ersällare för ledamot. Bevisen skallinnehålla vissa i lagen närmare angivna uppgifier. Beviset skall lillslällasden som blivii vald saml valprövningsnämnd och kyrkomölelsordförande. Såsom beslämmelsen är utformad krävs all vari och ell avde ire bevis som utfärdas för ledamöierna och ersätlarna skall föreligga ioriginal, Med hänsyn lill del stora antal bevis som det är fråga om i deltasammanhang förefaller denna ordning mindre ralionell. Arbelsgruppen föreslårdärför, efler förebild av de regler som finns i vallagen (1972:620) om bevisför ledamöler av , all som bevis skall gälla uidrag ur prolokoll frånvalförrätl-ningen. Valkretsarna vid val lill kyrkomötet utgörs somhuvudregel av varje stifl. Lunds slifl ulgör dock två valkrelsar, den sydvästrabestående av och den nordöstra bestående av Krislianslads län ochBlekinge län. Frågan om lämplig valkretsindelning i stort har ell närasamband med de övergripande valfrågor som den lidigare nämnda kommiltén inomjusliliedepartemenlel har att behandla. Frågan har därför inte övervägtsnärmare av arbetsgruppen. Utgångspunkten är således att del också inom dennärmaste framtiden är lämpligl alt behålla principen om stiften som valkrelsar. Delta hindrar inle alt det kan finnas skäl att företavissa justeringar inom ramen för den nuvarande ordningen. Det har i olikasammanhang framhållits att såväl folkmängd som arealslorlek bör kunna föranledauppdelning av elt stift i flera valkretsar. När det gäller folkmängden hardelta redan tagit sig uttryck i delningen av Lunds stifl i två valkretsar. I fråga om yta är stift ojämförligt störsl i landet.Åven stifl är ytmässigl mycket omfatlande. 1984/85:169 71 kan i många fall bli både tidsödande och dyra.Arbetsgruppen föreslår därför att dessa stift delas i vardera två valkretsar.Detla innebär atl skulle bestå av en valkreis som omfattarJämtlands län och en som omfaltar . slifl skulle beståav en valkrets som omfattar och en som omfattar Västerbottenslän. Kyrkorådens befogenhet att välja elektorer Om ell valdistrikt, dvs. pastoral, beslår av en endaförsamling skall eleklorer och deras ersällare väljas av kyrkofullmäktige ellerav kyrkorådel, om kyrköfullmäklige inte finns. En motsvarande beslämmelse finnsi fråga om val av delegerade i sådana valdistrikt som består av två eller fleraförsamlingar. Det är angelägel alt resullalel av del val lillkyrkofullmäktige som äger rum närmasl före det att valförfarandetavseende kyrkomötesvalen inleds får ett direkl genomslag i dessa senare val. Ilagtexten har därför för tydlighetens skull markerats atl val av eleklorer ochdelegerade skall hållas av de nyvalda kyrkofullmäktige dvs. de fullmäklige somhar valts i oklober som valel lill kyrkomölel inleds. De nyvaldafullmäkliges mandaiperiod börjar visserligen försl . Enligi 2kap, 9 § lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter är dockde nyvalda fullmäklige behöriga all före mandatperiodens början förrätta sådanaval som ankommer på fullmäklige och avser lid efter uigången av del år då devalls. För de fall då kyrkoråden fungerar som valkorporationsaknas beslämmelser om atl del skall vara del nyvalda kyrkorådel som väljer.Detla hör samman med atl kyrkorådet enligi lagen om församlingar och kyrkligasamfälligheler inle lillagts samma behörighel som kyrköfullmäklige all förrättaval före mandatperiodens början . Detta medför att, då elekloreroch delegerade väljs av kyrkoråd, valel förrällas av kyrkorådel i dess"gamla" sammansättning. måsle anses vara såväl inkonsekvent somprincipielll oriktigt. Arbetsgruppen föreslår därför atl beslämmelsen i 5 kap.15 § lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheler kompletteras på så sätlatt del nyvalda kyrkorådel tilläggs behörighet alt på samma sätt som kyrkofullmäktigeförrälla val av elektorer före mandatperiodens början. Också i lagen omkyrkomötet bör detta anges genom att det uttryckligen slås fast all del är delnyvalda kyrkorådel som skall förrätta elektorsval. Arbetsgruppen föreslår vissa justeringar i bestämmelsen omvalsedels ogiltighet. Av laglexlen bör klart framgå all valsedel är ogillig,för del fall majoritetsval tillämpats, om sedeln innehåller fler eller färrenamn än vad valet avsell. Vidare föreslås atl den nuvarande regeln om allvalsedlarna är Prop.1984/85:169 72 ogiliiga om en eleklor lämnal mer än en valsedel skallulgå. Denna regel lorde främsl ha beiydelse i sådana val då sedlarna inneslulsi ell valkuvert. Såvill gäller val av ledamöler stadgas endasl alt omröstningenskall ske med slutna sedlar. Möjlighelen att lämna mer än en valsedel lordedärmed vara närmasl utesluten. Om ändock en elektor skulle lämna fleravalsedlar lorde under alla förhållanden inle i efterhand kunna ul vilkasedlar som "felar" och om någon av dem trols allt skall vara giltigför det fall sedlarna har samma innehåll. Lagom ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet dels att 9 § och punkt 6 övergångsbestämmelserna till lagen skallupphöra att gälla, dels att1, 6-8, 10-13,15-17, 20 saml 22 §§ skall ha nedan angivna lydelse. För val till kyrkomölel är rikel indelat i valkretsar.Varje stifl utgör en valkrets. utgör dock två valkretsar medföljande indelning. Lundsstifts sydvästra valkrets beslående av . Lunds stifts nordöstra valkreis bestående avKristianstads län och . För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje pastorat utgör etl distrikt. Icke-lerrilo-riellaförsamlingar bildar dislrikl för sig. I valdistrikt med högsl 2 000 kyrkomedlemmar utses tvåelektorer och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar utsestre elektorer. För varje påbörjal 4 OOO-tal kyrkomedlemmar ulöver 4 000 utsesytterligare en eleklor. För val lill kyrkomölel är rikel indelal i valkretsar.Varje slifl utgör en valkrets. Lunds, och stift ulgör dockvardera två valkrelsar med följande indelning. Lundsslifls sydväsira valkreis omfauar . Lunds slifls nordöstravalkreis omfattar Krislianslads län och . slifls väslra valkreis omfattar län.Härnösands Slifls öslra valkreis omfaliar Väslernorrlands lån. stifts norra valkreis omfauar Norrbollens län. Luleåslifls södra valkrets omfaltar Västerbollens län. För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje paslorat ulgör ett dislrikl. Om samlliga församlingar i Ivåeller flera pasiorai bildar en kyrklig samfällighei, skall dock samfälligheienulgöra valdislrikl om någol eller några uv pasloraien saknar egel beslulandeorgan. Icke-territoriella församlingar bildar distrikt för sig. I valdistrikt med högsl 2 000 röslberälligadekyrkomedlemmar ulses en eleklor och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000röslberälligade kyrkomedlemmar ulses två elektorer. För varje påbörjal 4OOO-tal röstberättigade kyrkomedlemmar ut- Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse över 4 000 utses ytterligare en elektor. Förelektorerna skall utses lika många ersältare, Anlalel röslberälligade kyrkomed-leiiimar beräknas medledning av den senasl upprällade rösllängden. Om etl valdistrikt består av en enda församling skall eleklorer och deras ersättare väljas av de nwalda kyrkofullmäktige. Om kyrkofullmäktige inte finns, skall valel förrällas av del nyvalda kvrkorådci. Om ett valdistrikt består av en enda församling skallelektorer och deras ersättare väljas av kyrkofull-miiktige eller uv kyrkorådel,om kvr-kofullinäkligc Inte finns. Valet förrällas av de nwalda fullmäklige. Om ell valdistrikt beslår av två eller ftera församlingar skall eleklorer och deras ersältare väljas 1. om församlingarna Ingår i en lolal kyrklig samfällighei av samfälligheiens fullmäktige, 2. om församlingarna ingår i en pariiell kyrklig samfällighei eller i en pasloralssamfällighel av församlingsdelegerade. Valel skall förrällas av de nyvalda fullmäklige och församlingsdelegerade. Om ett valdistrikt består av tvä eller flera församlingarskall elektorer och deras ersättare väljas av särskilda delegerade. Dessaskall för varje församling ulses av kyrköfullmäklige eller av kyrkorådel, omkyr-kojullmäktige inle finns. Valel förrättas av de nyvalda fullmäklige. .-anlalel delegerade ulgor fur Jtirsaniling med hogsr 500 kvrkomedletumur 5 med meran 500 men hogsl 1 000 kyrkomedlemmar 7 inedmeian 1 000 men hogsl 2 000 kvrkomedleniiiiar 9 med mer an 2 000 men hogsl 3 .VW kyrkoniedlemnuir 11 medmerän 3 500men liogsl 5 500kyrkomedlemmur 13 med mer an 5 500 men hogsl 8 000 kyrkoinedleminur 15 med mer an 8 000 men hogsl 11 000 kyrkomedlemmar 17 medmerän II 000menhogsl 14 5(X)kyrkomedlemmar 19 med mer an 14 500 21 Elektorsval genom delegerade skall ske inför ordföranden ikyrköfullmäklige eller, om kyrköfullmäklige inie finns, ordföranden i kyrkorådeli den församling i dislriklel som har del slörsla medlemsanialel. Valbar till elektor eller ersällare för eleklor och tilldelegerad är den som är medlem av och som är myndig saml är kyrkobokfördinom valdistriktet. Valbar till eleklor eller ersältare för eleklor är den somär medlem av och som är myndig saml är kyrkobokförd inom valdi-strikiei. Val avelektorer och deras ersättare saml av delegerade skall ske på samma sätl somval av ledamöter i kyrkoråd. Om ersättare inte väljs proportionellt, skall vidvalet bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring. Val av elekloreroch deras ersällare skall ske på samma säll som val av ledamöler i kyrkoråd.Om ersältare inte väljs proportionellt, skall vid valet besiämmas den ordning ivilken de skall inkallas till ijänslgöring. Delegeradeskall utses senasl och eleklorer före utgången av december detår då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägl rum. ProlokoUöver val av delegerade skall skyndsami sändas lill den som enligt 9 § skallförrätta val av eleklorer. Prolokoll över val av eleklorer skall skyndsamisändas till . Elekiorernaoch deras ersättare skall ulses före uigången av december del år då val i helarikel av kyrköfullmäklige har ägl rum. Prolokoll över val av eleklorer skall skyndsami sändas lilldomkapillel. En elektorhar i skälig omfallning rätl till traktamente och koslnadser-sällning för resasom påkallas av uppdragel. Kostnaderna skall betalas av pastoraten eller av deicketerritoriella församlingar som bildar valdistrikt för sig. Enelektor har i skälig omfallning räll lill traktamente och kostnadsersättningför resa som påkallas av uppdragel. Koslnaderna skall belalas av pasloraieneller av de icke-territoriella församlingar som bildar valdistrikt för sig, /de fall då eii valdistrikt ulgörs av en samfällighei skall koslnaderna belalasav .samfälligheten. Över förrättningen skall föras prolokoll. Val avledamöter och ersättare skall ske inför öppna dörrar. Om-röslning skall ske medslulna sedlar. Valsedlarna skall vara lika lill sloriek, material och färg. Val av ledamöleroch ersällare skall ske inför öppna dörrar. Om-röslning skall ske med slulnasedlar, om inle annal följer av 16 § iredje slyckel. Valsedlarna skall varalika lill storlek, material och färg. Val av ledamöler och ersättare kan ske samiidigi eller i skilda omgångar. I båda fallen gäller det somföreskrivs i andra och tredje sryckena. Val av ledamöler av kyrkomölel skall vara proporlioneUl.om det begärs av minsl så många väljande som motsvarar den kvot som erhålls omsamtliga väljandes antal delas med del antal personer som valel avser. Om kvoten är ell brulel tal, skall den avrundas lill närmast högre hela lal.Vid sådani proporlio- Nuvarandelydelse nelll val lillämpas beslämmelserna i lagen (1955:138) om proporlioneUl valsältvid val inom landsling, kommunfullmäktige m, m. Om valel inte sker proportionellt skall elekiorerna varför sig /('// ledamöter föreslå så många personer som skall väljas. Vid förstaomröstningen är den vald som har fåll mer än hälflen av de avgivna rösterna.Om ell lillräckligi anial ledamöter inle har ulsells vid denna omröstningskall ytterligare en omröstning ske. Valförrättaren skall därvid upprätta enförteckning som skall innehålla, för del fall alt inte någon har blivit valdvid första omröstningen, de namn som har fått flesl rösler och i annat fall denamn som vid den första omröstningen har fåtl högsla rösletalet näst efter demsom har blivit valda. Förteckningen skall då innehålla två gånger så många namnsom del ålerslår ledamöter alt välja. Den nya omröstning som skall företas fårinte avse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. Depersoner som vid denna omröstning får flesl röster är valda. Vid lika röstetalsker avgörandel genom lottning. Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller ävenvid val av ersättare. Om ersättare inte våljs proportionellt skall vid valeläven bestämmas den ordning i vdken de skall inkallas lill tjänstgöring. Vid valet skall elektorerna var för sig föreslå så mångapersoner som skall väljas. Vid första omröstningen är den vald som har fäll merän hälflen av de avgivna rösterna. Om elt tillräckligt antal personer inle harutsetts vid denna omröstning skall ytterligare en omröstning ske. Valförrättarenskall därvid upprätta en förteckning som skall innehålla, för det fall att intenågon har blivit vald vid försia omröstningen, de namn som har fåll flesl rösleroch i annal fall de namn som vid den försia omröstningen har fåll högsla rösletaletnäsl efter dem som har blivit valda. Förteckningen skall då innehålla tvågånger så många namn som det återstår personer atl välja. Den nya omröslningenfår inte avse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. Depersoner som vid denna omröstning får flesl rösler är valda. Vid lika rösletalsker avgörandet genom lottning. Om del vid valel framläggs en enda Usla, som upplär namnpå så många personer som valel avser, kan valel förrällas med acklamalion. Valmed slutna sedlar skall dock förrättas, om del begärs av minst så många eleklorer,som moisvarar del tal som erhålls, om samlliga röslberätligade eleklorersantal delas med anlalel av de personer som valel avser, ökal med ell. Valel skall vara proporlioneUl, om del begärs av minsl såmånga väljande som motsvarar den kvol som erhålls om samlliga väljandes anialdelas med dei anial personer som valel avser, ökat med 1. Om kvoten är ell bruieilal, skall den avrundas Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse närmasl högre hela lal. Vid sådani proporlioneUl val lillämpasbeslämmelserna i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsling,kommunfullmäktige m. m. Om ersäilarna inle väljs proporlioneUl skall vid valeläven besiämmas den ordning i vilken de skall inkallas lill ijänslgöring. 17 S En valsedel är ogiltig om den är försedd medkännetecken som uppenbarligen har salls dil med avsikl. För del fall majorileisval har lillämpals är en valsedel ogillig om den innehåller fler eller färre namn än vad valel avsell. Namn på valsedeln skall anses obefinlligi om kandidalen inle är valbar, namnel är överstruket eller del inle klarl framgår vem som avses.