prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1984/85:218 medredovisning av vissa planerade åtgärder för att effektivisera statens insatserinom informationsteknologiområdet; Regeringenbereder tillfälle all ta del av vad som upptagils i bifogade uidragav regeringsprolokoll. Iskrivelsen ges en redovisning av dels informationsteknologins industriellabetydelse, dels planerade ålgärder för en effekiivisering av slalens insalserför utbildning, forskning och leknisk utveckling inom informationsteknologiområdetsamt dels av nuvarande insatser, problem och behov rörande utbildning,forskning och leknisk utveckling inom informa-lionsteknologiområdel inom försvarsmaklen,telekommunikationssektorn, högskole- och forskningssystemet, gymnasieskolan,arbetsmarknadsutbildningen, arbetsmiljöområdet, de industripolitiska organensamt inom den civila statsförvaltningen. Skr 1984/85:218 1984/85:218 2 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,R, Carisson, , , , Skrivelsemed redovisning av vissa planerade åtgärder för att effektivisera statensinsatser inom informationsteknologiområdet Påförslag av regeringen beslöl att genomföra ettnationellt mikroelektronikprogram (prop, 1983/84:8, NU 11, rskr 130), I sambandmed della beslut uttalade atl etl nationeUtinforma-lionsteknologiprogram borde presenleras för under budgetåret1984/85, Regeringengav ijuni 1984 vissa myndigheter som är direkl berörda avinformationsteknologin i uppdrag att utarbeta ell underlag tiU etl svensktinformationsleknologiprogram. Dessa var , universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ), forskningsrådsnämnden (FRN),humanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet (), naturvetenskapligaforskningsrådel (NFR), delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning(DFI), skolöverslyrelsen (SÖ), arbetarskyddsstyrelsen (ASS), arbetarskyddsfonden(ASF), arbelsmarknadsstyrelsen (AMS), slyrelsen för leknisk utveckling (STU)och statens industriverk (SIND), Vidare utarbetade överbefälhavaren () medslöd från försvarels malerielverk (FMV) och ()i särskild ordning ett samlat underlag för del militära försvarei, STU,UHÄ och ASF fick i uppdrag att gemensaml samordna arbetet. Uppdragetslutfördes , Programunderlaget har remissbehandlats. Programunderlagetär uppdelat i tre block: /, Mikroelektronik, 2. Systemteknik och 3.Informationsteknologins användning och innehåller en redovisning av pågåendeoch planerade insatser. Underlaget innehåller vidare en genomgång avförulsällningarna för en framlida användning och 1984/85:218 3 utvecklingav informationsteknologi i , Vidare berörs i elt särskilt avsnill frågorom profilering vid landels högskolor, inlernalionellt samarbele och förslagfrån vissa uiredningar, I ett avslulande avsnill görs en samlad bedömning avområden med behov av yllerligare insalser. Tillprolokollet i delta ärende bör fogas en sammanfattning av programunderlagetsom bilaga 1. Jagavser all i del följande inledningsvis redovisa informationsteknologinsinduslriella belydelse (avsnill 2), Därefter går jag över lill all beskrivastatens roll för en positiv utveckling inom informationsteknologin (avsnitt 3),Vidare redovisas planerade åtgärder för att effektivisera slatens insatser förutbildning, forskning och teknisk utveckling inom informationslek-nologiområdel(avsnill 4), Slutligen redovisas nuvarande insalser, problem och behov rörandeutbildning, forskning och teknisk utveckling inom försvarsmaklen,telekommunikationssektorn, högskole- och forskningssystemet,arbetsmarknadsulbildningen, arbelsmiljöområdel, de industripoliliska organensaml inom den civila statsförvaltningen (avsnillen 5-7), 2 Informationsteknologins industriella betydelse Informationsteknologinhar utvecklats ulomordenlligl snabbi under de senasle 10-20 åren. Denna nyaleknik har varit myckel framgångsrik både lekniskl och kommersielll. Delekniska framstegen har inneburil kraftigt ökade möjligheter förinformationshantering. Den kommersiella framgången kan avläsas i högalUlväxtlal och en allt vidare lillämpning av den nya tekniken inom flertalelsamhällssektorer. Medinformationsteknologi avses i det följande aulomalisk hantering och överföringav i huvudsak digital information med hjälp av mikroelektronik. Delta är enallmänt hållen definition som markerar all informationsteknologins framväxt ärinliml förknippad med mikroelektroniken. innefattas iinformationsteknologi även t, ex, telekommunikationer och konsumentelektronikbaserade på mer konventionell teknik. Densnabba nedskalningen av elektroniska komponenter lill mikroelektronik ochiniegrerade kretsar, ulvecklingen av opiiska fibrer och av effeklivareprogramvaror har påskyndat informationsteknologins genombrott. Dessa lekniskagenombrott har inneburit en oerhört mycket snabbare informationshantering, ökadlillföriitiighel och alt informationshanteringen blivtf väsentiigt billigare.Den nya lekniken har också medfört möjligheter all överföra mänskligltankearbete lill maskiner och atl bearbeta slora informationsmängder på etlsätt som tidigare över huvud taget inle var möjligt. Knappastnågon sektor kommer atl få så vittomfattande effekler på hela 1984/85:218 4 En alll slörre andel av de förvärvsarbetandesysslar i sitt arbete på olika säll med den nya lekniken, SCB har uppskattatatl hade i 980000 personer inslag av dalaarbels-uppgifler isill arbete. av befolkningen hade enligt SCB-undersök-ningen någonerfarenhet - genom arbele, utbildning eller annal - av daiorer, I vissa framtidsstudierhar informationsteknologins belydelse jämställts med den som ångkraften,elektriciteten och bilen på sin lid hade då del gällde att omdana samhället.Man har också talat om det post-industriella samhället; dåinformationshantering ersätter det direkla produktionsarbetet som primäraktivitet i samhället. Denindustriella ekonomiska betydelsen av informationsteknologin ligger dels itUlverkningen av produkler baserade på informationsteknologi, dels ianvändningen av sådana produkler. Demest betydelsefulla aspeklerna av informationsteknologin urlillverk-ningsperspektiv är för del försia all: Informationsteknologinär en tillväxtseklor. Den är etl av de få områden där produktionen förväntas haen hög långsiktig lillväxl, I alla utvecklade industriländer görs bedömningenalt informationsteknologin är oundgänglig för all de skaU kunna bevara sinställning som industrinationer. För del andra är informalionsleknolognndustrinen strategisk bransch. Det faktum all informationsteknologi är en nyckelteknologimed vida tUlämpningsom-råden innebär att det är elt nationellt intresse att haen stark informations-leknologiindustri. En för liten inhemskinformalionsieknologiindustri kan ur försörjnings- och säkerhetspolitisksynvinkel leda till ett stort utlandsberoende. Användningenav informationsteknologi inom induslri och tjänstesektor kan ge storaförändringar. Den nya lekniken kan krafligl höja produktiviteten både inominduslri och tjänstesektor. Den kan också användas som bas för nyaaffärsidéeer. En snabb och vid lillämpning av informationsteknologi är därfören viklig fömtsättning för näringslivels konkurrenskrafi. Vidareanvänds informalionsteknologiska produkter i ökad ulslräckning som insatsvara iandra slag av produkter, t, ex, bUar, kameror, hushåUsap-parater, medicinskapparatur och TV-apparater, Informationshantering är inte dessa produktersprimära funktion, men med hjälp av den nya lekniken förbällras styrfunktioneneller prestandan, Under1960- och 1970-talen har en rad nya elektroniska produkter introducerats påmarknaden: den iniegrerade krelsen, persondatorn, digitala telefonväxlar,industrirobotar, videobandspelare, miniräknare, optisk kabel, ordbehandlare,dalaspel, kvartsur m,m. fanns dessa produkter inte på marknaden ellervar mycket marginella. Någraexempel kan få illustrera den mycket snabba tekniska utveckling- 1984/85:218 5 Kapaciteten på minneskretsar har fördubblals vart . Priseiräknat per minnesenhet har minskat lill en hundradel. En enkelminiräknare som kostade ca kan köpas för30-40 kr. Del mekaniska uret har näslan hell ersalls av den elektroniskakvartsklockan. Är 1960 innehöll (Standard Indusirial Classificalion) 30elektroniska produktkategorier. ökade denna stffra nära åtta gångertill 233 olika produktkategorier. Marknadstillväxtenför informationsteknologiska produkter är avsevärt högre äninduslrigenomsniltel. växte elektronikindustrin med ca Detvå snabbast växande branscherna i induslri perioden varhalvledare (årlig produktionstillväxt i löpande priser) och datorer ochdatorutrustning (). Även tillväxten inom dalaserviceföretagen var krafiig.Mellan 1981 och 1984 ökade dessa anlalet anställda , Världsmarknadenför elektronikprodukter domineras kraftigt av amerikanska och japanskaproducenter, sammanlagda andel av världsproduktionen är ca65%, andel kan uppskattas tUl knappl , har också ettirendmässigt växande underskott i handeln med informationsteknologiskaprodukter. har etl underskoll i handeln med elektronikprodukter.Detta betingas bl. a. av en hög inlern handel i stora förelag. Denamerikanska och japanska dominansen gäller främst datorer och mikroelektronik.Västeuropa importerar av silt behov av datorer och kringutmslning. USAsvarade 1982 för av världens datorproduktion; för . Amerikanskaoch japanska företag svarar för drygl av världsproduklionen av iniegreradekretsar. Av världens tio slörsia tillverkare av iniegrerade kretsar för avsaluär endasl etl förelag europeiskt; PhUips. andel av världsproduktionenvar , atl jämföra med andel av konsumtionen somvar . andel av import av halvledare har minskal från år1972 lill . Deflesta prognoser ger mindre goda framtidsutsikter för den europeiskainformalionsteknologiinduslrin; fortsatta andelsförluster och även en minskadandel av konsumtionen av elektronikprodukter. Importberoendet betyder också atleuropeiska förelag inle har nära konlakl med den aUra senasle lekniskautvecklingen hos leverantörerna. Förstandardiserade integrerade kretsar fömlspås ökade slorddriftsför-delar,orsakade av alt utvecklingskostnaderna - trots användandet av sofistikeradeCAD-lekniker i konstmktionsfasen - kommer alt sliga krafligl. Antaletproducenter kommer i så fall all minska; någol som ytterligare kommer att ökade redan stora amerikanska och japanska företagens dominans. Delta torde dockinle gälla kundanpassade kretsar. 1984/85:218 6 Japanhar varil föregångsland när del gäller medvetna induslripoliliska salsningar påinformationsteknologi. Flera större program har genomförts, bl.a. VLSI (VeryLarge Scale Integraled Circuils) 1976-79, som anses ha verksami bidragil tillJapans framgångar på halvledarmarknaden. I finns myckel slora FoU-programinom försvars- och rymdseklorerna. Dessa kommer också den civila produktionenlill godo. Demindre goda framtidsutsikterna för den europeiska elektronikindustrin och destora amerikanska och japanska statiiga programmen har lett till en krafiigintenstfiering av de statliga informalionsteknologiska satsningarna iVästeuropa. har ett flertal nya program startats. Etlgemensaml drag hos dessa program är en inriktning på forskning och induslriellutveckling. Etl vikligl inslag är vidare alt samordna och kraft-samla denationella resursema. Denna tankegång var ett vikligl moliv för del s.k.ESPRIT-programmet inom EG, som inleddes . Huvudproblemet i Europaansågs vara all resurserna alltför mycket splittrades, istäUet för altkraftsamlas lill projekl som kunde mäta sig med de amerikanska och japanska. 2.3Informationsteknologins användning och spridning Ensnabb spridning av informationsteknologin är väsentlig för atl produktivitetsvinsteroch andra fördelar skaU kunna utnyttjas och för atl svensk elektronikindustriskall få en högt utvecklad hemmamarknad. Informationsteknologin hartillämpningar inom alla samhällssektorer - induslri, jordbmk, offentligsektor, handel, sjukvård och kommunikationer. Svenskinduslri genomgår f.n. en snabb datorisering. Under 1970-lalet och hillillsunder 1980-talel har tiltförseln av daiorer och datorstyrd utrustning(robotar, numeriskt styrda maskiner m.m.) ökal åriigen. År 1982ulyorde investeringar i datorstyrd produktion och administrativa datorsystemenligt Dala- och eleklronikkommitléns () skattningar (SOU 1984:51) drygt20% av indusirins maskininvesleringar. Beaktar man även leasing av sådanulmstning blir andelen . Utnyttjandetav informationsteknologi kan leda tUl myckel stora produktivitetsvinster.Enligt vissa skattningar kan sysselsällningsminskningen bli så slor som 40-60%i flera fall, ibland ännu slörre. Sådana rationaliseringsvinster berör dockbara vissa avdelningar i företag; därtUl ett myckel begränsat anlal förelag.Såsom framhåller betyder della inte att svensk industri slår inför enomfallande automatiseringsvåg. Fömtsägelser om att detta skaU inträffa harställts , men alltid slagit fel. Etl fulltutnyttjande av den nya lekniken kräver all många lekniska, organisatoriska ochekonomiska reslriklioner övervinns. svarar etl fåtal förelag fören stor del av installationerna av dator- 1984/85:218 7 Exempelvis var enligt DEK:s uppskattning år avindustrirobotarna koncentrerade lill endasl sju förelag. Utnyttjandetav ny teknik i industriproduktionen ger företagsekonomiska vinsler i form avlägre personalkostnader, högre precision och kvalilet, minskad energiåtgång,snabbare omställningar och verktygsbylen och högre maskinhasligheler. Ännustörre effekler lorde de starkt ökade möjligheterna atl bygga upp integreradeproduktionssystem att ha. Sådana system, bl.a. i form av s.k. FMS-system() ger framför alll ell snabbare produklflöde ochmindre varulager. I verkstadsföretag med blandad tillverkning ärkapitalbindningen i olika slag av lager (råvarulager, produkler i arbele,färdigvarulager) ofta avsevärt slörre än den i maskiner och fastigheter. Ävenen måttlig lagerminskning ger betydande besparingar. En slor fördel hos EMS ärockså alt de ökar möjligheterna till kundanpassning av produklerna.Datortekniken kan väsenlligl förbättra planeringen och styrningen avproduktionen. Strukturenpå svensk induslri är väl anpassad för att ulnyllja den nya lekniken. Svenskindustri har en slor andel blandad tillverkning; dvs. många produktsiag ochrelativt korta serier. För denna lyp av tillverkning är flexibilitet och höggenomslrömningshastighel särskilt vikliga. Del är främsl på dessa punkter dennya tekniken kan ge slora fördelar. Inommer processinriktad induslri är användningen av kontrollsystem baserade påmodem informationsteknologi numera norm vid inslallalion av ny ulmstning. Destörsta avnämarna för utmstning för processkonlroll är kemisk industri, järn-och stålindustri men också massa- och pappersindustri, Uvsmedelsindustri ochel- och vattenverk. Sverigeanses allmänt ha kommit långl i datoriseringen. Etl mått på denna är anlaleldataanslutningar (Figur 2.1). hade i börian av 1984 belydligl flerdataanslutningar per 1 000 sysselsatta än de övriga nordiska ländema och deslora europeiska länderna. Sverigeligger också långt framme när del gäller användandet av datorhjälpmedel iindustriproduktionen. Sverigeär del robottätaste landet i världen. (Figur 2.1). hade 30robotar per 10000 induslrianställda, att jämföra med 13, 10och 4. Även mätt i absoluta lal har fler eller ungefär Uka mångarobotinstallalioner som slora industriländer som , ochItalien. SverigelUlhör de västeuropeiska länder som i hög grad har börjal tillämpa CAD(Computer AidedDesign). CAD används bl.a. i konstruktionsarbete i industrin,men även inom arkitektur. Kontoren- inom induslri, privat tjänstesektor och förvaltning - liUhör de slörsiaanvändarna av informationsteknologi. Genom persondatorernas snabba introduktionsedan 1980 har datortekniken på aUvar kunnat utnyttjas även av småföretag. Figur 2.1 Användningav informationsteknologi i och vissa andra länder Industrirobolar, antal per 10000 induslrianställda 1983 Antal dalaanslutnlngar per 1 000 sysselsatta 19B4 "c c « < tn = 4 Källa: Eurodata Foundation.Televerkel Anmårkntnp: for . Procentandel abonnenteranslutna till digitala stationer (ungefärligauppgifter) Telefontäthet,huvudledningar per 1 000 invånare 1983 Kalla Vearbook of Common Camer Tclecomuntcalion SlaliMicMlTUl Inomsjukvården får den nya tekniken effekter dels genom rationalisering avadministrativa funktioner, dels genom en snabb utveckling inom medicinskeleklronik. (T.ex. diagnostisk utmslning som röntgen, ultraljud och tomografi;EKG, pace-makers och dialysulruslning). liUhör de tekniskt mestavancerade länderna på sjukvårdsområdet. Bankernavar bland de första som i större utsträckning log datatekniken i anspråk. Underde senare åren har kassalerminaler och utlagsautomaler (Bankomat och Minuten)introducerats i stor skala. Äveninom handeln åger en snabb datorisering mm. Kassafunklionen kan rationaliserasgenom alll mer sofistikerade kassaapparater och det s. k. EAN-systemel(streckmärkning). Delta innebär bl.a. all prismärkningen, som är ett mycketarbetskrävande moment, drastiskt kan skäras ned och alt lagerstyrningeneffektiviseras. Telekommunikationssektornspelar en dubbel roll. Den är för det första 1984/85:218 9 enviktig användare av informationsteknologi, t, ex, genom att den lUlhörstorkunderna av mikroelektronik och annan avancerad eleklronik. För del andraär dess ijänsler och produkler en förutsätlning för att skapa eninformalionsleknologisk infrastruktur. Högt utvecklade telekommunikationerbehövs för kommunikation med och mellan datorer och för att kunna ulnyllja nyaslag av informalionsteknologiska tjänsler. Telekommunikationerlorde vara det område inom informationsteknologin där internaiionelllsell har den bäsla positionen, Telefonlätheten, mätt som anlal huvudledningarper I 000 invånare, är den högsia i väriden (Figur 2,1), Stffranför ligger högre än för någol annal land, Digilaliseringen avtelenätet (genom AXE-systemet) har nåll längre än i någol annal land (Figur2,1), I är i dagslägel av ledningarna digitaliserade, jämförtmed i , Vissa statistiska skillnader gör alt siffrorna inte ärhell jämförbara, och ligger som synes långl efler, trols atl dessaländer i övriga avseenden är de världsledande inom informationsteknologin. Härkan också nämnas atl spridningen av mobiltelefoner i har nåll längre äni något annal land. Sammanfattningsviskan sålunda konstateras all datatekniken har hafl en lillfredsställandespridningstakt i svensk induslri, Detla lorde också gälla övrigl näringsliv ochförvaltning. På vissa områden ligger och före, men jämfört med devästeuropeiska länderna synes spridningen av informationsteknologi i Sverigeligga på en högre nivå, 2,4Svensk informationsteknologiindustri Informalionsteknologiinduslrinbestår av två delar: - Elektronikindustrin (daiorer,elektroniska komponenter, telekommunikationer, medicinsk elektronik,konsumentelektronik m. - Den informalionsteknologiskaIjänsieseklorn (programvamföreiag, da-laserviceförelag, ADB-avdelningar m. Svenskinformalionsieknologiindustri hade totalt ca 100000 anställda enligten analys av industrislalistiken redovisad i det underlag liUinformationsleknologiprogram som STU, ASF och UHÄ har lagil fram. Därav finnsca 60(X)0 i elektronikindustrin och ca 40000 i tjänstesektorn. Elektronikindustrins(inkl, försvarseleklroniken) sysselsättning motsvarar av hela induslrin.Produktionsvärdet var år . Förädlingsvärdet var 15,4miljarder kronor (8,av hela industrin). Branschen är myckel exportintensiv- av produklionen exporterades , ökadeproduklionen (löpande priser). Sedan slulel av harelektronikindustrins tillväxt varil markant högre än den för annanverkstadsindustri och industrin i övrigt (Figur 2,2), Elektronikindustrin har ökatsin andel av verkstadsindustrins Figur 2.2 Produktionsvärdets utveckling 197683 inomelektronikindustrin och övrig verkstadsindustri (Index 1976 = 100, löpandepriser) 76 77 78 79 80 81 82 83 Källa: SCB, STU (bearbetning av industristatistiken). Anmärkning: Flera elektronikprodukter har minskat kraftigti pris . Tillförlitliga deflatorer finns inte. Därför görsjämförelsen i löpande priser, förädlingsvärdefrån lill , Informalionsteknologiinduslrin har alltsåblivil en alll större del av svensk induslri. Elektronikindustrinhar en postfiv handelsbalans (Figur 2,3), Överskottet tenderar att minska, menförändringarna är så pass små all trenden är osäker, är etl av några fåeuropeiska länder med handelsöverskott på elektronikprodukter. Figur2.3 Svenska handelsbalans för elektronikprodukter 2 utförsel I" I Införsel Källa: SCB, STU (bearbetning av industristatistiken). Anmärkning: Siffrorna läcker avelektronikindustrin. Delar av medicinsk elektronik och utmstning förindustriell automation ligger utanför. Resultatet påverkas inte nämvärt avdetta. I den informationsteknologiska tjänstesektorn inkluderasingenjörsfirmor, underhållstjänsler, dalaserviceförelag samt företagens ochden offenlliga seklorns ADB-avdelningar, Gränsen mellan den informalionsteknologiskainduslrin och Ijänsieseklorn är oskarp. Inom tjänstesektorn ulförs nämligenockså vissa industriella förädlingsmomenl, kan starta som ellrenodlat tjänsteföretag, men med tiden komma att ulföra alll flertillverkningsmoment. Omvänt har industriföretagen som regel en betydandetjänsteproduktion. Elektronikindustrin kan delas upp i nio delbranscher(Figur 2,4 och Tabell 2,1), Den slörsia av dessa är telekommunikationer med 33%av seklorns produktionsvärde. Där har en stark ställning påden inlernalionella marknaden. Del näst slörsia segmentet är utmstning förinduslriell automation (), i vilkel bl,a, ingår industrirobotar och mäl- ochreglerteknik. Tillverkningen av daiorer och kringulmstningar svarar för avseklorns produktionsvärde. Tillverkningen av mikrokretsar i är myckelmarginell. Denna delbransch är dock expansiv. Figur 2.4 Svensk elektronikindustri uppdelad påsektorer Arä//a,SCB,STU, Produktionenökade , Även tillverkningen av datorer ochkringulmstningar och övrig ulrusining för kontorsautomation växte kraftigl. Svenskinformalionsieknologiindustri är liksom den ulländska slorföre-tagsdominerad.Större delen av produktionen utförs inom ett fåtal stora elektronikkoncerner,inom grenar av andra storföretag eller inom utlandsägda förelag. Inomelektronikindustrin finns ca 200 mindre självsländiga förelag verksamma. Desvarar för av produktionen. Det finns ett belydande nyföretagande ibranschen. Inomden informalionsteknologiska tjänstesektorn å andra sidan sysselsätts ca 60%av de totall 40000 anställda i ca 100 förelag med fler än 20 anslällda, Reslenarbelar i 1500-2000 småförelag, mestadels enmans konsultförelag. Tabell2.1 Svensk elektronikindustri, produktionsvärde, handel m. m. (milj, kr) (milj, kr) (milj, kr) (milj, kr) m, stort elektronikinnehåll Källa:SCB, STV. Elektronikindustrinhör lUI de mesl FoU-intensiva branscherna. kan FoU-koslnaderna beräknastill , vilkel moisvarar av förädlingsvärdet. Somjämförelse kan nämnas atl molsvarande relationstal för den mest FoU-intensivabranschen - läkemedelsindustrin - var och för transportmedelsinduslrin ,Induslrigenomsniltel ligger på , Svenskinformalionsieknologiindustri har under 1980-talel överiag hafl en posilivutveckling. Den ulgör en livskraftig och expansiv del av svensk industri. Dessrelativa betydelse för ekonomin, mätt som andel av BNP, 1984/85:218 13 liggeri nivå med länder som , och och klartöver bl, a, de andra nordiska länderna. Svenskelektronikindustri har vissa starka områden. Marknaden för telekommunikationerläcks lill slörsia delen av inhemsk produklion och handelsöverskoltel var4,, är det Iredje största exportlandet i världen i dennasektor. Endast och är slörre. Även inom segmentet övrigkommunikationsutrustning (trådlös kommunikalion) har svensk induslri engynnsam position med etl handelsöverskolt på . Inomområdel utrustning för industrieU automation finns flera svenska tillverkaremed goda framlidsutsikter. gäller bl.a. tillverkning av industrirobotar,datorstyrd malerialhanteringsulmslning, verktygsmaskiner ochprocesslyrningssyslem. Del finns ingel svenskl förelag som är väletablerat somleverantör av hela FMS-system. Däremot finns det flera förelag som kan levereraavancerade syslemkomponenler för EMS.