prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Sammantaget bedömsexporten av varor och ijänsicr kunna öka med ca 3,1985. Exporten avbearbetade varor böi'. trotsrelativpnshojningen 1984, i stort sett kunna följa marknadstillväxten. Forråvarornas del väntas en konjunktureli nedgång av exporten. Investeringarna inäringslivet minskade kraftigt i början av 1980-lalel. Produktionstillväxten,den förbättrade lönsamheten och de generellt sett förbättrade utsikterna förden svenska ekonomin har emellertid medföri all investeringsaktiviteten nutagit fart. Industrins investeringarvände och ökade med 1984. väntas en lillväxi i ungefar samma storleksordning.Uppgången i industriinvesteringarna har hittillsvarit starkast i verkstadsindustrin samt i massa- och pappersindustrin.En ökad bredd i investeringsakliviieien kan väntas . Bl.a. pekar densenaste investeringsenkäten på en upprevidering av småföretagens investeringar.Läget för byggbranschen har förbättrats. Även handelns investeringar har ökatmarkant . Förde offentliga investeringarna väntas en litenminskning 1985, Bostadsbyggandet förutsesbli av ungefär samma omfattning som 1984. dvs. en igångsättning av 30 000lägenheter. Ombyggnadsinvesteringarna vänlas fortsätta atl öka, om än i lägretakt än . 1984/85:100 Bilagal Konsiinientprisslegringcnhcriiknas ha uppgått till under loppet av 1984. Även om dennaprisslegringslakt ligger under den inflation som registrerats de närmastföregående åren, så ligger den klart över det mål om en prisstegring på somuttalades . Som jag framhållit i det föregående finns det emellertidett flertal extraordinära faktorer som förklarar detta. Med den utformning somden ekonomiska politiken har fåttunder senare tid. har inflalionstryckct i vår ekonomi sänkts väsentligt. Det tidigare uttalademålet att nedbringa prisstegringarna till nivån under loppet av 1985 liggerdärtör fast. Vid bedömningen av möjligheten att realisera detta mål måsle manförutom lönekostnaderna också ta hänsyn till hur bl. a. importpriscr. skatter,avgifter och hyror väntas utvecklas. För den offentligasektorn kan man konstatera att det tvåårsavtal. som träffiides , för1985 håller sig inom en totallönekostnadsökning av . Detsamma giiller i huvudsak också de avtal för hela1985 som triiffals på den privata arbetsmarknaden. För övriga delar av denprivata arbetsmarknaden pågår f.n. diskussioner mellan parterna om hur manpraktiskt skall förverkliga det åtagande man gjort. Som jag tidigareframhållit vänlas mycket måttliga prishiijningar för varor i internationellhandel. Världsmarknadspriserna på råolja och petroleumprodukter väntas liggastilla . Övriga importvaror beräknas öka i pris med knappt 4%.Importpriserna i genomsnitt beräknas därför öka med under loppet avåret. Ökningen avkommunalskatterna blir mycket måttlig1985: en genomsnittlig ökning avutdebiteringen med blott . De taxe- och avgiftshöjningar som aviserats avstatliga och kommunala affärsverkväntas likaledes bli måttliga. Utöver den föreslagna höjningen av annons- ochreklamskatten planeras inga statligaskattehöjningar . Arbetsgivaravgifterna hålls praktiskt tagetoföriindrade. De centralarekommendationer om hyrorna, som hyresmarknadens parter utfärdade under hösten1984, beräknas medföra en hyreshöjning på drygt 3,. Till följd av att en stordel av höjningen trätt i kraft . blir emellertid effekten på1985 en genomsnittlig hyreshöjning med . Det är den liigstahyreshöjningen . Det jordbruksavtal somslöts bör vidare kunna rymmas inom ramen för detuppsatta inflationsmålet på . Även omproduktivitetstillväxten väntas bli lägre 1985 än 1984, torde den ändå bidratill att dämpa behovet av kostnadskompenserande prishöjningar. Det godavinstlägel i näringslivel motiverar heller inga marginalhöjningar. Lägger man därtill den strama finans- ochpenningpolitik som förs, måste förutsättningarna för att nedbringa inflationentill nivån bedömas som goda. Det bör i detta sammanhangnoleras att prisstegringstaklen varit på väg ned under större delen av 1984. Efler att ha minskat sleghushållens realinkomster under 1984/85:100 Bilaga 1 22 förbättratsysselsättningsläge och en sänkt inflationstakt är de faktorer som främst har bidragit lillförstärkningen av hushållens inkoms ter. Reallönerna sjönk kraftigt men ökade med ca I % 1984. Genom att prisökningarnabedöms bli betydligt lägre 1985 än 1984. kommer hushållens köpkraft, de realtdisponibla inkomslerna. att utvecklas gynnsamt. Marginalskattereformens tredjesteg genomförs 1985. Detta beräknas ge de flesla heltidsarbelande löntagare enförbättrad standard Barnfamiljer ochpensionärer får, till följd av höjda barnbidrag och pensioner, en klar förbättring av sin standard 1985. Sammanlaget väntashushållens realinkomster öka med l,6%< 1985. Del är rimligt att anta att hushållenkommer att försöka spara en del av inkomstförstärkningen. Den privatakonsumtionen väntas därför öka något långsammare än disponibelinkomslerna,eller med 1,. Den offenlligakonsumtionen ökade relativt kraftigt . Merparten av ökningen är hänföriigtill den kommunala sektorn, där arbete i sk. ungdomslag fått stor omfattning.Under 1985 förutses en dämpning i den offentliga konsumlionstillväxten, bl. a.till följd av alt de arbetsmarknads-politiska åtgärderna inle vänlas få sammaomfattning som . Den totala produktionen .BNP, väntas öka med 1985. Att inte produktionstillväxten blir högre,trots alt den inhemska efterfrågan förutses öka relativt kraftigt, beror påatt imporiiillväxien väntas bli relativt Import, varor och tjänster Export, varor och tjänster Lageromslag i förhållande till föregående års BNP. 1984/85:100 Bilagal 23 Exporl varor, fob Importvaror, cif Handelsbalans Okad privat konsumtion, ökadeinvesteringar och en lageruppbyggnad i industrindrar med sig ökad import. Denväntade imporitillvaxten medför alt överskottet på handelsbalansen inte förutses bli tillräckligt stort för att helt uppväga underskottet på iransfereringsbalansen.De slora räntebetalningarna på de utlandslån som tagits upp lidigare och deökade anslagen lill ii-hj;ilpenmedför att vi måsle räkna medett visst underskott på hyleshalansen1985. Detta underskott beräknas dock inte bli mer än , eller0.37r av BNP. Det bör ställas irelation till att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin, inte minstinvesteringarna, vänlas öka ytteriigare 1985. Atl rätta till de strukturellaobalanserna i ekonomin tar. som jag framhöll i prop. 1984/85:40 om denekonomiska politikens långsiktiga inrikining. en avsevärd lid. Gradvis böremellertid en lugn kostnadsutveckling och ökade industriinvesteringartillsammans kunna skapa en industrisektor som är tillräckligt slagkraftig föratt generera de handelsöverskoit som behövs för att klara räntebetalningar ochvåra internationella åtaganden. Del bör också betonas atl hyiesbalansprognosenbygger på flera osäkra antaganden, t.ex. beträffande dollarkursens utveckling. 1983 börjadesysselsäiinihgen åter öka efter atl ha minskat under de närmaste årendessförinnan. Sysselsättningsökningen väntas fortsätta 19X5. dock i någol lägretakt än 1984. Merparten av ökningen väntas ske inom näringslivel. Inomindustrin och den privata tjänstesektorn förutses sysselsättningen öka med ca25 000 personer. Även i kommunerna väntas sysselsättningen fortsätta att öka. Arbelskraflsutbudet 1985bedöms öka något mer än , eller med 20 000-25 000 personer.Efteri"rågan på arbetskraft väntas emellertid öka så pass myckel atlarbetslösheten minskar jämfört med . Det relativt goda läget påarbetsmarknaden innebär naturiigtvis inle att problem kommer att saknas. Underden nuvarande konjunkturuppgången har vi sell hur en del obalanser har skärptspå arbetsmarknaden. a. detla föranledde regeringen att föreslåytteriigare åtgärder för atl förbättra främsl de långtidsarbelslösas situation(prop. 1984/85:45). Dessa åtgärder väntas få effekt . Det allmänt förbättradearbetsmarknadsläget måste utnyttjas för att fortsätta ansträngningarna atlutveckla en 1984/85:100 Bilagal 24 mer flexibel arbetsmarknad som underiättaranpassningen av utbud och efterfrågan på arbetskraft lill varandra. De internationellakonjunklurulsikterna är som jag framhållit mycket osäkra, varför naturiigtvisarbetsmarknadsmyndigheterna även fortsättningsvis måste hälla en högberedskap. 4 Den ekonomiska politiken 4.1 Finanspolitiken Finanspolifiken hartraditionellt varil elt viktigt slabiliseringspoliliskt instrument i vårt land.Slrävan har varit all utjämna konjunktursvängningarna genom atl strama ätfinanspolitiken i uppgångsfaser och lätta den i nedgångsfaser. lyckadesrelativt väl , då den långsiktiga ekonomiskautvecklingen var gynnsam med stabil tillväxt,full sysselsättning, låg inflation, balans i utrikesbelalningarna ochinga nämnvärda finansiella obalanser. De slora obalanser som uppkommit i densvenska ekonomin sedan mitten av 1970-lalel har emellertid begränsatmöjlighelerna att använda finanspolitiken som ettslabiliseringspoliliskt instrument. En expansiv finanspolitik skulle så längeobalanserna i ekonomin består medföra all bytesbalansunderskotlet åter börjadeväxa med negativa effekter på den utländska skuldsättningen,växelkursförväntningarna och räntelägel. Inflationsbekämpningen skulle ocksåförsvåras. Det är därför nödvändigl att finanspolitiken ges en fortsatt straminrikining. Den strukturella förbättringen av den offentliga sektorns sparandemåste fortsätta. Under den ekonomiskauppgångsfasen 1982-1984 har sparandeunder-skottei i den offenlliga sektorn somandel av BNP minskat , vilket ungefär motsvaras avförbättringen i bytesbalansen (jfr tabell 3). Delta är huvudsakligen resullalelav en mycket slram utgiftspolitik i kombination med en god ekonomisk tillväxt. De totala offentliga utgifternaökade med 2,och minskadeunder 1984 med 0,, samfidigt som den ekonomiska tillväxten uppgick lill 2,5%resp. Den offenlliga ulgiftsandelen av BNP minskade därigenom från 67,4%1982111167,1983 och 65,1984. Genom den goda ekonomiska Tabell 3 Finansielltsparande i olika sektorer 19821985 Procentuell andel av BNP -6,3 -0,2 -4,9 -3,5 -3,1 1984/85:100 Bilaga 1 25 Tabell 4 Finansielltsparande i den ofTentliga sektorn 19821985 Procentuell andel av BNP -7,6 tillväxten och vissa skattehöjningar har ocksåskatteinkomsterna ökat relativt kraftigt. Skattekvoten har emellertid trotsdetla i slort sett hållils oförändrad och uppgick 1984lill .50,. Finanspolitikens stramainriktning kan också illustreras med definanspolitiska effektberäkningar som traditionellt görs i nalionalbudgeterna.Enligt dessa beräkningar hade finanspolitiken en konlrakliv effekt på ekonominsom motsvarade ca 0,av BNP 1983 och 1,av BNP 1984, Förbättringen av denkonsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande kan helt hänföras tillstaten, vars sparandeunderskott, mätt som andel av BNP, minskal från 1982lill 6,1984. Såväl kommunernas somsocialförsäkringssektorns finansiella sparande försvagades någol mellan 1982och 1984 (jfi tabell 4). finns detanledning alt räkna med att det finansiella sparandet i den privata sektornkommer alt minska. Del gäller särskilt om sparandet mäts i kassamässiga termer,såsom skett i tabell 3. Hushållens finansiella sparande beräknas visseriigenöka något, men del motverkas av en väsentligt större minskning av förelagensfinansiella sparande. Sparandeminskningen i förelagssektorn beror delvis påatl förelagens investeringar ökar kraftigt, som vinstlägel är ungefäroförändrat. Minskningen sammanhänger också med den omläggning som under 1985sker i uppbörden av arbetsgivaravgifter och källskatt. Bytesbalansen utgördefinilionsmässigt summan av den privata och den offenlliga sektornsfinansiella sparande. Försämringen av den privata sektorns sparande 1985motsvaras till en del av en försämring i bytesbalansen. Huvuddelen avsparandeförsämringen i den privata sektorn uppvägs dock av ett ökat sparande iden konsoliderade offentliga sektorn. De totala offentligautgifterna beräknas öka i reala termer sombruttonationalprodukten ökar . De offentliga utgifternas andel av BNPfortsätter därigenom att minska från 65,1984 till 64,1985. Skaltekvoten,mätt i traditionella nationalräkenskapstermer, beräknas minska med drygt Iprocentenhet 1985 till 49,av BNP. Mätt i kassamässiga termer sjunkeremellertid skattekvoten ej 1985. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 26 Den konsolideradeoffentliga sektorns kassamässiga finansiella sparande förbättras 1985.Underskottet minskar till 26.0miljarder kr., vilket motsvarar 3,av BNP. Delta är lägre än detgenomsnittliga underskottet i OECD-området. Mätt som andel av BNP harunderskottet i den offentliga sektorn halverats . Finanspolitikenberäknas även ha en restriktiv inverkan på ekonomin, motsvarande ca1,av BNP. Statens budgetunderskottfortsätter att minska. Genom en mycket stram budgetbehandling har underskottetkunnat nedbringas från . för /84 till 69,7miljarder kr. för /85 och . för budgetåret1985/86. Om räntorna på statsskulden exkluderas skulle budgeten visa ell överskott. Saneringen av denoffentliga sektorns finanser är inte avslutad i och med den budget som läggsfram. En fortsatt stram finanspolitik kommer att vara nödvändig under en följdav år framöver. Ett höjt skattetryck skulle kunna hämma ekonomins funktionsförmågaoch försvåra infiationsbe-kämpningen. Del lolala skattetrycket bör därför istort sett hållas på cn oförändrad nivå. Även i fortsättningen kommer delsåledes att vara nödvändigt att vara mycket återhållsam med offentligautgifter. Kredilpoliliken har underde givits en mer marknadsorien-terad inriktning. Nya instrumentför statens upplåning, slopade likviditetskravför bankerna, anbudsförfarande vid emission av statsskuldväxlar ochriksobligationer samt räntestyrning via marknadsoperalioner från ärviktiga inslag i denna utveckling. Förutsättningar har vidare skapats för enomfattande andrahandsmarknad för obligationer. Del har också skett enuppmjukning av emissionskontrollen och ränteregleringen. Omläggningen har bl.a.vuxit fram som en konsekvens av den snabbt växande statsskulden och den ökningav likviditeten i ekonomin som dettamedfört. I syfte att begränsa budgetunderskottets inflationsdrivande effekterhar det blivit nödvändigt att kraftigtöka statens upplåning pä marknaden utanför bankerna. Därigenom har en alltmeromfattande penningmarknad vuxit fram i . Genom denna utvecklinghar förutsättningarna för räntc-styrning förändrats. Medanriksbanken tidigare i huvudsak valde att påverka ränteutvecklingen genom attadministrativt sätta olika räntor, kan den nu genom marknadsoperalioner påverkaränteläget på ett smidigare sätt. Del som varit styrandeför utformningen av kredilpoliliken har varit strävan atl nå balansi valutafiödena med ullandet och att finansierastatsbudgetens underskott, så att likviditetstillväxten i ekonomin begränsas till en acceptabelnivå. Ränteläget spelar därvid en central roll. Enligi de bedömningar somgjorts i långtidsutredningen måste man på grund av de kvardröjande obalansernai den svenska ekonomin räkna med Prop.1984/85:100 Bilagal Tabell 5 Finansieringen av statensbudgetunderskott 1983-1985 ' Beloppen inkluderar allemanssparande pä 6miljarder kr. - Beloppet inkluderar fondavsällningar iriksbanken på 1 miliard kr. 1984 och ca 1. "i miljarder kr. Anm: Uppgifterna för såväl upplåningen iutlandet som tolall inkluderar de kursförlustersom uppkommer genom atl delar av den ställiga utlandsskulden omsåns lill högrevalulakurser. De belopp som angivits för utlandsupplåningen och 1985beräknas så gott som hell motsvaras av kursförluster. att ränteläget i under flera är behöverligga någol högre än i omvärlden. Det internationellaränteläget, som sjunkit något, steg åter i början av 1984.Realräntorna som redan tidigare varit relativt höga steg därmed ytterligare.Ränleuppgången fick lill resultat att den svenska räntan, som sedandevalveringen 1982 legal högre än i omväriden, en lid låg undereurodollarräntan. betydande valulautflöde uppstod. Diagram 11 Penningmängdens tillväxt 19791984 O|iiiimiiii|iiiiiiliiii|iiiiiiiiiii|iiiiiiiiiiniimiiiiiniiiiiiiiii 1979 1980 1981 1982 1983 1984 Kiilla: Konjunkturinstilutet och . Prop.1984/85:100 Bilagal 28 men efler marknadsoperationer från ,åtföljda av höjningar av straffräntan och diskontot med 2 resp. Iprocentenheter, vände valutaströmmarna lill ett nelloinfiöde.Därefter har de internationella räntorna åter sjunkit och de svenskamarknadsräntorna har anpassats nedåt. Påfrestningarna påkreditpolitiken begränsades genom att budgetunderskottet minskade.Samtidigt underlättades finansieringen av budgetunderskottet genom införandetav allemanssparandel och genom företagens fondavsällningar i riksbanken.Upplåningen genom statsskuldväxlar och riksobligationer kom därigenom attminska kraftigt jämfört med . Preliminära siffror över budgetunderskottetsfinansiering redovisas i tabell 5. Genom den strama kredilpolilikenhar likvidiietstill-växien räknat päårsgenomsnitt kunnat begränsas till (se diagram 11). Därmed har delinflationstryck som härrör frän budgetunderskottets finansiering lättatpåtagligt. Penningpolitiken måsteäven inriktas på att begränsa likviditetstillväxteni ekonomin och hålla räntelägel på en sådan nivå att ett valutautflöde kanundvikas. En sådan utformning av penningpolitiken är en nödvändig förutsättningför att inflationsbekämpningen skall bli framgångsrik och för att obalansernai den svenska ekonomin successivt skall kunna avvecklas. Huvuddelen avbudgetunderskottet måsle alltså även lånas upp på den inhemskamarknaden utanför bankerna. Hur denna upplåning skall fördelas på olikalångivarkategorier är dock svårt att nu ange i detalj på grund av den alltstörre livaktigheten på värdepappersmarknaden. 1 tabell 5 redovisas dock enungefärlig bild av hur budgetunderskottet kommer alt kunna finansieras under1985. Den utlandsupplåning somredovisas i tabellen moisvarar i huvudsak de beräknade bokföringsmässigavalutaförlusterna pä statens utlandslån. Någon egentlig statlig nettoupplåningi utlandet förutsätts således inte ske. Upplåningen ikapilalmarknadsinstituten beräknas bli något mindre än 1984.Placeringsplikten har utformats så alt institutensförvärv av prioriterade statsobligationer blir mindre än vad de skulle ha blivit om netto-kvoter hade lillämpals påsamma sätt som , dvs. om innehavet av statspapper hadereglerats. Genom övergången till brullo-kvoter - alt endast/(i/rä/r avprioriterade obligationer föreskrivs - har instituten dessutom möjlighet attsälja ut de statspapper som de förvärvat. Å andra sidan kan naturligtvisinstituten komma att utöver sin placeringsplikt förvärva också andrastatspapper. Nettoökningen av kapitalmarknadsinstitutens slatspappersinnehav blir alltså i väsentligt slörre utsträckningän tidigare beroende av de portföljanpassningar instituten väljer att göra. Prop.1984/85:100 Bilagal 29 Upplåningen fränhushållssektorn bör bl. a. genom de ändrade reglerna för allemanssparandelkunna öka yllerligare. Högsta lillåtnamånadsinsältning har hojls från . Betydande medel bör ocksåkunna lånas upp genom spar- och premieobligationer. Det är bl. a. angeläget attlåna upp en del av de medel som frigörs ur skattesparandet. Forelagens höga likvidiiei dras i betydande utsträckning intill staten genom olika fondavsättningar i . Netloindragningenberäknas öka från ca . 1984 till ca . 1985.Banksystemets innehav av statspapper skulle mot denna bakgrund t.o.m. kunnaminska . Med hänsyn lill den myckel kraftiga ökning av bankernasslatspappersinnehav som ägde rum mol slutetav 1970-talel och av 1980-talel torde del finnas en naturlig slrävan hos bankerna alt minskasitt obligationsinnehav. Härtillkommer att en stoi' del av bankernas innehav av statsobligationer förfallerlill inlösen . Den strama inriktningenav kredilpoliliken kommer ocksä till uttryck i ett snävtutläningsuirymme för olika kreditinstitut.För banker och finansbolag begränsas utlåningsökningen i svenska kronor 1985lill . Bostadsinslitutens oprioriterade utlåning, exkl. ROT-lån, 1985 fårendasl uppgå till högst av utlåningen för 12-mänadersperioden t. o. m.september 1984. Med denna inriktningav kredilpoliliken räknar jag med all likviditelstillväxtenunder 1985 kommer att bli myckel begränsad. Detla ligger väl ilinje med strävandena att bringa ned inflationen till nivån . Vid en prisslegringslaktpå kan realräntan bli mycket hög. Nominalränlan bestäms nämligen istor utsträckning av den internationella lantenivån. som kan förväntas liggakvar pä en hög nivä. Dessutom är den nominella avkastningen päobligationsstocken för de narmasle åren i huvudsak ledan bestämd av det rimtelagesom rån fram i.o.m. 1984. Jag kommer mol denna bakgrund atl föreslå regeringenatt tillsätta en kommitté meduppgift att utreda möjlighelerna atl beskatta realavkastningen över en vissnivä pä vissa finansiella placeringar. Den fullasysselsättningen ar den ekonomiska politikens viktigaste mål. Sedanregeringsskiftet har kampen mot arbetslösheten således slån icentrum lorden ekonomiska politiken. Endast genom altsamtidigt uppnå tillväxt och bättrebalans i den svenska ekonomin är del möjligl all långsikiigi trygga den fullasysselsättningen. Den ekonomiska politiken har de varitinriktad pä atl stärka de svenska företagens konkurrenskraft och öka produktionoch investeringar för att därigenom stimulera sysselsättningen och minskaarbetslösheten. Devalveringen 1982 attackerade både den typ av arbetslos-hetsom härrör från låg total efterfrågan och den arbetslöshet som kommer av förlåg vinstandel och otillräckligainvesteringar. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 30 effekter visar sig först med en viss fördröjningoch eftersom kapacitetsulnyltjandet i utgångsläget var lågt och arbetslöshetenvar hög, var del nödvändigt att kombinera denna politik med omfattandesysselsättnings-politiska insatser. Den nedgång i den lolalasysselsättningen som inträffade har genom denna politik brutits. Sysselsättningen stegnågot 1983 och . har en myckel starkökning av sysselsättningen ägt rum. var drygt 60000 fiersysselsatta än 1983. Sysselsättningen iindustrin minskade med ca 30000 personer . Denutvecklingen vände 1983. har antalet sysselsatta i industrin ökatmed drygl 10000 personer. Läget på byggmarknaden har förbättrats kraftigt under1984. Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna, som uppgick till ca8%, har reducerats lill . Den privatatjänstesektorn är en expanderande del av näringslivel. Även i början av 198()-talet, när den allmänna ekonomiskasituationen var ogynnsam., ökade sysselsättningen i den privata tjänstesektornmed i genomsnitt 15000 personer . Denna ökning fortsätter. Sammantagetinnebär detta atl näringslivet nu förmår alt bära upp en expansion avsysselsättningen i ett skede när sysselsättningsexpansionen i den offentligasektorn bromsals in. Arbetslösheten, som stegkraftigt , nådde sin kulmen i mitten av 1983 och hardärefter reducerats. Arbetslösheten steg mätt som årsgenomsnitt från 2,' 1980lill 2,1981, 3,1982 och 3,5%1983. Den har 1984 reducerats lill . värden nere i2.9%. Särskilt kraftigt har ungdomsarbetslösheten minskat. -frånnovember 1983 till - har ungdomsarbetslösheten reducerats från 53000 lill 33 000 personer eller från till 5,0%-. Detla är en betydandeframgång, även om ansträngningarna måste fortsätta att minskaungdomsarbetslösheten ytteriigare. Även andra förhållandenvisar atl läget på arbetsmarknaden nu förbättras. Antalet vidarbetsförmedlingarna nyanmälda platser har ökat från 34000 hösten1983 () till 44000 . Antalet kvarstående lediga platserhar ökat från 16000 1983 till 22 000. 1 industrin harantalet lediga platser fördubblats. Varsel om uppsägningar, permitleringar ochandra personalinskränkningar har minskat väsentligt både 1983 och 1984. Totaltberördes 115 000 personer av sådana varsel 1982. hade denna siffrareducerats lill 69000 personer och beräknas 35 000 personer havarslats. De bedömningar av denekonomiska utvecklingen det närmaste året som lidigare har redovisats innebär,alt det finns förutsättningar för en fortsatt förbättring avarbetsmarknadsläget 1985. Sysselsättningen bör kunna öka med 30000 personer ocharbetslösheten minska yllerligare. 1984/85:100 Bilaga I 31