prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Bearbetade varor, som svarade för hela tillväxten av importen bådahalvåren, kalkyleras ha ökat med drygl i årstakt , efter enökning på ca 9 1/. Importen av råvaror minskade både förstaoch . Rälielse: S. 61, tabell 3:8 kol. 5. rad 2nedifrån Står: - 1407 Rällai till: 1407 1984/85:100 52 jämförtmed beräknas den lolala varuimporten ha ökat med drygt 5 1/(setabell 3: 5). Importen av bearbetade varor steg med ca 9 1/medanråvaruimporlen beräknas ha minskal med knappi . I diagram 3:2 återgessåväl importvolymutvecklingen för bearbetade varor som utvecklingen av denefterfrågan som normall riktas mol importen (dvs. importvägd efterfrågan)'.Utvecklingen av efterfrågan i denna bemärkelse utgör huvudfaktorn bakomimportens volymtillväxt. (Hemmaproduktionens prisutveckling relativtimportpriset har också inverkan på importvolymen och återges likaså idiagrammet.) Den kraftiga ökningen av den importvägda efterfrågan mellan och sammanfaller nära med och synes därmedvara huvudförklaringen till den påtagliga ökningen av importvolymen under denangivna perioden. Mellan helåren 1983 och1984 beräknas den importvägda efterfrågan ha ökat med knappi 7 1/. Avökningen beräknas kunna tillskrivas ell stigande behov avinsalsvaror lill exporiproduklionen . Exporten av bearbetadevaror har nämligen ökat enligt preliminära beräkningar med närmare 11 1/2%mellan 19831984 (se avsnitt 3.1). Utöver den exporlgenererade efterfråganberäknas etl förhållandevis kraftigt lageromslag ha svarat för nära 1 1/2procenlenheler av efterfrågelillväxten. medan bidraget frånmaskininvesleringarna och den privata varukonsumtionen beräknas till drygt I procentenhet respektive 3/4procentenheter. Bidraget från den offentliga konsumtionen och byggnadsinvesteringarnablev endast obetydligt. I analysen avimportvolymen 1984 har importens elasticitet med avseende på efterfrågansvolymtillväxt normalberäknats till 1,2 och den årliga Irendmässiga tillväxtentill 1,. Utöver dessa faktorer kalkyleras eftersläpande effekter avrelativprissänkningen 1982-1983 ha haft en tillbakahållande effekt påimporivolymen motsvarande av import.- Relativprisetför hemmaproduktionen av bearbetade varor försämrades ånyo mellan 1983 och 1984med , då importprisökningen - i synnerhet vad gällerverksladsprodukler - blev klart lägre än motsvarande prisökning förhemmaproduklionen. Den importökande effekten av relativprisförsämringen 1984beräknas till ca 3/ ' De komponenter avefterfrågan för konsumtion, fasta investeringar, lagerinvesteringaroch export som lill en del tillgodoses av import av heurhclude varor,har vägts samman under beaktande avrespektive efterfrägekomponenters genomsnittliga imporlinnehåll av heurheladevaror enligt SCB:s input-outpullabeller . Utvecklingen av den på såvis erhållna serien skulle sammanfalla med utvecklingen av den faktiska importen om det genomsnittligaimportinnehällel hos delkomponenterna förblev oförändrai frän periodlill period. = Importens priselaslicilelför bearbetade varor har skattats till 0,25 fördel är som relalivprisföråndringensker, 0,55 för året därefter och 0,25 för iredje året. Tabell 3:5Importutvecklingen för olika varugrupper 1983-1985 Imporlvärde, milj. k 1 Jordbruks-, skogsbruks- -20,1 -1,9 -15,8 -6,6 -44,9 -57,5 5 Import exkl. fartyg 10 Total import enl. ' Importprisema anges enligten hybridindex av Paaschetyp. Genom alt importvärdet deflateras med denna index erhålls envolymutveckling uttryckt i enlighel med Laspeyres' indexformel. = Bearbetade varor bestårav varugrupperna papper och papp, järn och stål. ' Impon exkl. fartyg minus bearbetade varor. * 1 tabell 3:7redovisas importen enligt NR. Anm. importvärdenenligt ulrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är preliminära och 1985 avser prognoser.Varugrupperna är definierade i SNl-termer. Källor: Konjunkturinstilutet ochstatistiska centralbyrån. vad gäller import volymen 1984; största delen aveffekten - ca 1 3/~ väntas emellertid falla på 1985. Totalt beräknasimportpriserna mätta med hybriddefiatorn' ha ökat med 1983-1984. Se tabell 3:5, not 1. Diagram 3: 2 Utvecklingen av importvägd efterfrågan, relativpris och importvolym för bearbetade varor1973-1985 IMPORTENAV BEARBETADE VAROR / (va;>sterskala) f I I I I I I 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 ' Enligthandelsslatisliken, priser, cif. - Importvägd efterfrågan till motlagarpris. Relalivpriset förimporten: producenlprisindex för svenska marknaden i förhållande till importprisindex(HMPI/lMPl). Anm. Uppgifterna för 1984är preliminära. 1985:1 och 1985: II avserprognoser. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 55 Diagram 3:3 Importandelav inhemska förbrukning av bearbetade varor samt relativprisutveckling19741985 -------------- RELATIVPRIS, 1973:1 = 100 (HMPI/) -'"' / \.J' ~"\,'"""""~" 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anm. Importvägning avförbrukning enligt input-outpullabeller. Importen i cif-termer;förbrukning till mottagarpris. Uppgifterna för1984 är preliminära. 1985:1 och1985: II avser prognoser. Trendlinje för importhandel är beräknad för perioden1973:1-1984:1. Källor: och . förutses enökning av importens volym med totalt , eller obetydligt mer änökningen . Importen av bearbetade varor väntas öka ,medan införseln av råvaror förutses förbli i slort sett oförändrad. Den skattade ökningen avimporten av bearbetade varor 1985 är främst hänföriig lill ell förväntatlageromslag och en fortsatt ökning av exporten av bearbetade varor. Av enberäknad ökning av den lolala importeflerfrå-gan på , är ca 3procentenheter atl återföra pä en förutsedd uppdragning av lagren avbearbetade varor inom industrin och detaljhandeln. För industrins del väntasden ökning av stockarna av insatsvarulagren, som påböijades andra halvåret1984, fortsätta. Även lagren av varor i arbete beräknas öka ånyo efter en vissuttömning fjärde kvartalet 1984 (se avsnitt 7.3). Bidraget från varderaexporten och maskininvesteringarna beräknas till ca I 1/2 procenlenheler.Privat konsumtion vänlas lämna ell positivt bidrag lill importeflerfrågan 1985molsvarande knappi 3/4 procenlenheler, medan inget eflerfrågetillskolt förutsesvarken från offentlig konsumtion eller byggnadsinvesteringar. Diagram 3:4 Importpris- och volymutvecklingen1979-1985 totalt och för vissa varugrupper kr., 1980ärs priser 1979 1980 1981 1982 1983 19B4 1985 140 130 120 110 100 90 80 70 60 60 1979 1980 1981 1982 1983 19841985 Anm. Importvärden i löpande priser enligtulrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna är preliminära och 1985 avser prognoser. Utöver en fortsattkraftig ökning av importeflerfrågan och en trendmässig tillväxt av importvolymenpåverkas importen 1985 av en importuppdra-gande effekt på knappi 1 1/2procentenheter till följd av ett försämrat relativpris. Relativpriset förhemmaproducerade bearbetade varor väntas försämras ytteriigare något 1985.Försämringen kalkyleras lill drygt 1 1/dvs. ungefär hälften så myckel somden försämring som synes ha inträffat . Importens andel av deninhemska förbrukningen av bearbetade varor förutses öka trendmässigl , för atl sedan underskrida sill trendmässiga värde andra halvårettill följd av atl den kraftiga ökningen av industriinvesteringarna beräknassuccessivt öka utbudet av importkon-kurterande hemmaproducerade varor. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 57 Importprisutvecklingenför råvaror 1985 väntas bli mer dämpad än för bearbetade varor. Medanimportpriset för bearbetade varor förutses öka med drygt 3 1/väntasprisökningen för råvaror stanna vid . Denna skattning förutsätter en fortsattsvag oljemarknad ; beräknas dock den genomsnittligadollarkursen ligga drygl högre än genomsnittet (se diagram3:4 och avsnitt 3.1). Som framgår av detföregående är en svag utveckling av råvaruimporten att vänta 1985. I huvudsakföljer detta av en väntad fortsall minskning av importen av petroleumprodukter.Denna nedgång kan återföras pä en beräknad minskning av förbrukningen avoljeprodukter med och fortsalla betydande minskningar av näringslivetslager och statens beredskapslager. Som framgår av tabell 3:6 beräknas denminskade oljeimporten 1985 nu leda lill att såväl nettoimport värdet av råoljaoch petrolumpro-dukier i procent av BNP som nettoimporten i fasta priser falleryllerligare. Bytesbalansen för varor,ijänster och transfereringar beräknas ha visal elt överskott förförsta gången . Det positiva utfallet som är beräknat till 1,4miljarder kr. innebär i jämförelse med det ännu preliminära utfallet för 1983en påtaglig förbäliring. Den är i huvudsak atl hänföra till det positivaomslaget i handelsbalansen på . Även tjänstebalansen harstärkts. Till viss del motverkas varu- och Tabell 3:6 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter 19751985' 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Löpande priser, milj. kr. Import av råolja,netto- 4400 5652 6474 7206 10039 17885 19108 19730 2370224436 24403 7944 8323 8805 7421 16012 15244 15887 20776 20586 17743 16655 Export 919 1031 1303 1662 3261 5421 5922 8583 12979 13312 12395 Nettoimport 7025 7292 7 502 5759 12751 9823 9965 12193 7607 4431 4260 och petroleumprodukter 11425 12944 13976 12965 22790 27708 29073 31923 31309 28867 28663 i procent av BNP 3,8 3,8 3,8 3,1 4,9 5,3 5,1 5,1 4,4 3,7 3,4 och petroleumprodukter 31894 31543 31114 28226 31500 27708 22493 21333 19013 16992 16801 Volymindex (1980= 100) 115,11 113,84 112,29 101,87 113,69 100,00 81,18 76,99 68,62 61,33 60,64 ' Uppgifterna för 1975-1983är hämtade från utrikeshandelsstatistiken. och 1985 avser prognoser.Samtliga uppgifter redovisas i SNl-termer. av råolja förekomendasl 1975 (2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58 milj. och 1981 (4milj. Den uppgick och 1983till ca 90 milj. kr. resp. 2 milj. kr. ' BNP till marknadspris. " Defiatering enligthybridindex. 1984/85:100 58 ijänslebalansens saidoförbättring av en ökningav underskottet i iransfereringsbalansen om . ; för merpartenhärav svarar ett ökat negativt räntenetto. Tolall skulle bylesbalanssaldotdärmed ha förslärkts med . Överskottet ihandelsbalansens saldo beräknas försvagas med . Etttillskott om 700 milj. kr. till tjänstebalansen tillsammans med en ökning avunderskottet i iransfereringsbalansen med . innebär för deltotala bylesbalanssaldot en försvagning med . till etlunderskott på . Handelsbalansen harfortsalt atl utvecklas starki . Exklusive korrigeringar avhandelsstatistiken beräknas överskottet preliminärt uppgå lill ca 22miljarder kr. - en förstärkning med . Förbättringen avhandelsbalansen kan till betydande del återföras på en förbättringav bytesförhållande med ullandel. Den positiva förändringen i Sverigesterms of trade har beräknats till 2,och har därmed beräknats bidramed ca 6 1/2 miljarder av förbättringen i handelsbalansen. Som framgår avtabell 3:7 har handels-underskott med råolja och petroleumprodukterfortsall all reduceras och beräknas bidra med ca 3 1/2 miljarder avökningen i handelsba-lansöverskottel. På grund av atttillväxten i import 1985 bedömts bli starkare än exporttillväxten,vänlas det fastprisberäknade handelsbalanssaldot visa mindre överskott än1984. Tolall beräknas överskottet 1985 realt sett, dvs. fastprisberäknat till1984 års priser, minska med ca . Tabell 3:7 Bidrag tillförändringar i handelsbalansen -3,5 -11,2 -12,3 varav: Nettoimport av råolja och -0,9 varav: bearbetade varor exkl. farlyg Förändring i handelsbalansen enligt ' Exkl. korrigering avhandelsstatistiken. Bidrag frånexportvolym resp. importvolym har beräknats genom omräkning av ett årsexportvärde resp. importvärde till föregående års exportpris resp. importpris. Nelloulförseln av fartyg harbedömts fortsätta atl minska starki 1985. exportpriser har 1985bedömts öka ca I % starkare än importpriserna och väntas därmed påverkautvecklingen av det totala handelsbalanssaldot i betydligt lägre grad än under1984. Handelsbalansens överskott i löpande priser, exklusive kortigeringar avhandelsstatistiken, beräknas uppgå lill ca , 1985. Det skulledärmed bli en försvagning i handelsbalansen med . Diagram 3: 5 Handelsbalans' och terms of trade 1973-1985 Termsof trade , index: 1900=100 (nogra skalar.) Realhandelsbalans (vänstra skalan) 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 ' Export- ochimportvolymer exkl. fartyg. Prop.1984/85:100 60 Efler de treföregående årens starkt vikande sjöfartskonjunkiur indikeradefraktmarknadsulvecklingen under de tre första kvartalen 1984 en fortgående, om än svag, förbättring förvärldssjöfarten. Fraktprisernas återhämtning,som redan kunde skönjas , var dock ej tillräckligt kraftig för att påtagligt förbättraväridssjöfartens allvarliga lönsamhetsläge. Tankmarknadens positivautveckling för-bytles undersommaren i en nedgång. var utvecklingen för stortank negativ medan mindrefartygsstorlekar i vissa marknadssegment fick vidkännas enefterfrågeökning. För tortlastmarknaden som helhet innebar första halvåret 1984en stabilisering av fraktpriserna som sedanbibehölls . En bidragande orsak härtill var de spannmålsinköpi väst som gjorde. Handeln i olja och lortlast bedöms utvecklas positivt 1984 och 1985.För svenskl vidkommande indikerar preliminära siffror från SCB elt oförändratsjöfartsneito mellan 1983 och 1984 i nominella termer.Dollaruppgången på 6,kompenserade därmed, tillsammans med en viss fraklprisförbältring, en registrerad volymminskning.För helåret 1984 beräknas det svenska sjöfartsnetlol ha stigit med eller500 milj. kr. En kalkylerad ökning i världshandeln1984-1985 pä bör ge utrymme för ensvag ökning av fraktsatserna och av kapacitelsulnylljandel för världshandelstonnagetunder loppet av året. I kombination med en förutsatt oförändrad nivå för USA-dollarn torde för svenskdel en viss ökning av sjöfalsneltot kunna påräknas även . I tabell3:8 har införts en uppgång på 500 milj. kr. Som en följd avhushållens ökade disponibelinkomst och en solfattig sommar i ökade charlertesandelmellan de tre första kvartalen 1983 och 1984. Charterresandel för bedömasha ökat från den låga nivån under 1983 till 1982 årsnivä. Bruttoutflödel av resevaluta de tre första kvartalen 1984 motsvarande en ökning om i nominella termer och innebar en i stort sett oförändrad volym jämfört med . bedömsökningen till i värde och i volym. Antalet utländska gästnätter ökade de treförsta kvartalen 1984 jämfört med motsvarande period föregående år.Resevalutainkomsterna visade docken successivt avtagande ökningslakt. För sommarmånaderna innebar dettaatt den förväntade ökningen blev mindre än väntat. Den uppvisade tendensenberäknas ha bestått året ut. 1984 beräknasdärmed inkomsterna öka i värde motsvarande i reala termer. Resevalutanetlot skulledärmed ha blivit lika negativt 1984 som 1983 dvs. -4,. För1985 väntas såväl inkomster som utgifter öka i löpande Tabell 3:8 Bytesbalansen 1980-1985' Milj.kr., löpande priser Exporl av varor, fob Impon av varor, cif Sjöfarlsnello Resevaluta, netlo Övriga Ijänsler,netto Bytesbalans för varor och tjänster Avkastning av kapital, netto därav ränlenello: slalenoch övriga Övriga transfereringar, netto Bytesbalans för varor, tjänster ochtransfereringar ' Statistiska centralbyrånhar reviderat beräkningarna över utrikestransaktionerna och därvid håmlal material direkt ifrån den s.k. . Revideringen berörs iendast obelydlig grad bytesbalansens saldo, menhar lett till en omfördelning mellan framför allt posternaövriga tjänster och övriga - Exkl. korrigering avhandelsstatistiken. ' Nettot av återutförseloch ålerinförsel, korrigering av SAS flygplansimport, i ullandel direkt landadfisk, rabaiter och koncernbidragi samband med oljeimport samt , 1981, 1982 korrigering för oljeriggar. * Inkl. korrigeringav handelsstatistiken. priser, vilket ger ett negativt resevalulasaldopä . I denna prognos har hänsyn lagits till att de realadisponibla inkomsterna ökar samt atl inflationstakten beräknas blinågot högre i utlandet än i . Nettot av avkastningen påkapital har beräknats till -19,. en försvagningmed ca . i förhållande lill 1983. Försämringen beror på en ökningav underskottet i räntenettot, huvudsakligen till följd av en genomsnittligthögre internationell räntenivå 1984, större låneslockar och en högre dollarkurspå . förutses enfortsatt försämring för denna post i negativ riktning med ,vilket skulle innebära etl netto på -21,. Den effektivadollarräntan är i denna prognos skattad till och dollarkursen till 8,69 kr.1985. Det bör framhållas att prognoserna är känsliga för förändringar iräntenivån och förskjutningar i räntebetalnings- 1984/85:100 62 tidpunkt, medan kursförändringar gerjämförelsevis mindie avvikelser. En ändring av den genomsnittliga rörligaräntesatsen med en procentenhet beräknas sålunda påverka 1985 ärs räntenettomed . Nettot av övrigatransfereringar beräknas visa elt okat underskott säväl 1984 som 1985. Detoffentliga u-landsbisländet - som utgör merparten av poslen övrigatransfereringar netto - väntas öka till 5,4 miljarder kr.För 1985 förutses en betydligt lägre ökningstakt pä . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 63 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling Produktionen i densvenska industrin har stigit markant frän del bottenläge som passerades underhösten 1982. Tillväxttakten var sålunda betydande under loppet 1983 och undervåren 1984. En viss avmattning i den dagkorrigerade serien överindustriproduktionen redovisas dock därefter ha skett under sommarmånaderna.Del förefaller dock troligt all produk-tionsulfallet då kommit atl underskattastill följd av förekomsten av s.k. klämdagar samt förskjutningar i semestrarnasförläggning. Produktionen ökade nämligen åter ochförefaller all döma av förelagens planer i konjunkiurbarometern ha fortsall attöka . Preliminärt beräknas den faktiska produktionen 1984ökat jämfört med . Den dagkorrigerade tillväxten beräknas ha varil betydligtslörre eller 7,beroende pä atl antalet arbetsdagar är mindre änunder elt normalår medan det omvända förhållandet rådde . Det är inomjärnmalmsgruvor, metallverk och verkstadsindustri som de störstaproduktionsökningarna skett, medan tillväxten inom delar av basindustrierna,delvis av kapacilelsskäl, blivit mer begränsad. vänlas ökningeni industriproduktionen stanna vid ca 31/jämfört med . Den fortsattatillväxten väntas i första hand bäras upp av en ökad exportefterfrågan dock iklart lägre takt än - och etl omslag lill en viss lageruppbyggnad.Den inhemska efterfrågan för konsumtion och investeringar förutses däremotuvecklas tämligen långsamt. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher En viss knapphet påjärnmalm blev märkbar på väridsmarknaden, främst som en följdav att stålproduktionen, inte minst i Förenta Stalerna, kom att öka snabbare änförutsett. Malmlagren vid stålverken var dessulom mycket små vid ingången av1984. Knappheten kom all särskilt gälla kulsinter, där är stark. Exportleveranserna sköt fart , menleveranskapacitelen kom snart, trots en kraftig uppdragning av produktionen,alt bli begränsad i och med alt möjligheterna till ytterligarelagerneddragningar började avla. iSvappavaara togs i drift vilket tillsammans med en ökadproduktion i övriga anläggningar beräknas göra en produktionsökning 1984 1985pä möjlig. Den möjliga ökningen av exporlleveranserna blir emellertid liten- - eflersom den myckel ' Kapitlet är utarbetat inomkonjunklurinstitulel. 1984/85:100 64 Procentuell volymförändringfrån föregående är -18,1 -1,5 210,220,290 Övriga gruvor och mineral- -4,0 -12,0 -1,3 Järn- och stålverk'' 38./.3841 Verkstadsindustri exkl. varv - 1,0 -10,0 -7,0 -5,0 -5,6 ' Inkl. dryckesvara- och lobaksinduslri. - Inkl. hyvlerier ochträimpregneringsverk. ' Inkl. smörimedels-,asfalt- och kolproduklindustri. stora lagerneddragningen 1984 inle kan upprepas.Även med en troligen endast svagt ökande stålproduktion inom EG - huvudmarknadenför svensk järnmalmsexport - förefaller en sådan exportökning sannolik. har desvenska sågverken fått vidkännas en allt klarare försvagning av marknaden förträvaror utomlands, tydligast framträdande i och Västtyskland.Även vad gäller sortimentet finns betydande skillnader i avsältningsmönstrel.Exportskeppningarna av furu har kunnal bibehållas på en fortsatt hög nivå,medan efterfrågan på granvaror successivt försvagats. Denna skillnad iefterfrågan har gett upphov lill en historiskt sett unikt stor prisdifferansmellan de två iräslagen. Andelen hyvlade irävaror har fortsatt attöka. beräknas exporten av sågade och hyvlade trävaror sjunkamed jämfört med Exportpriserna synessammantaget ha kunnat hållas i stort sett oförändrade under loppel av 1984. En viss press nedåt på granpriserna ägde dock rum mot slulet av året. beräknas exportpri serna ha stigit 10 1/jämfört med . Produktionen av sågade och hyvlade trävaror harforlsall all stiga under Då leveranserna tillhemmamarknaden beräknas ha stigit endasl måttligt har lagren av irävaror ökat. Efterfrågelägel påexportmarknaden väntas inte kunna förbättras . Marknaden för desvenska sågverken skulle istället kunna fortsätta att försvagas - om än imåttlig omfattning. Utbudet av framförallt granvaror kan härigenom komma atlöverstiga efterfrågan i och följaklligen bör man kalkyleramed ell visst prisfall på gran. De svenska exportskeppningarna beräknas minska2 % 1984-1985 och priserna bedöms totalt sett sjunka under samma period.För att undvika en betydande lageruppbyggnad i producentledet förutses densvenska produktionsvolymen komma all minska 1984-1985. Kapaciteten inom såvälden västeuropeiska som den nordamerikanska pappersindustrin utnyttjades i detnärmaste hell . Delta gäller även de svenska bruken som underen fått ta del av en kraftig utländsk efterfrågelillväxt påmerparten av sill sortiment. Tillväxten i orderbeläggningen synes dock hadämpats avsevärt mot slulet av året. Den svenska exportökningen har lill slordel burils upp av en stark importlillväxt på de svenska huvudmarknadernaStorbritannien och . Till har pappersexporten stigitmångdubbelt och denna marknad blev därigenom den sjätte störstaunder året. Sammantaget beräknas exporten ha stigit 1984-1985. Ävenpriserna har stigit betydligt under loppel av året - drygl mellan fjärdekvartalet 1983 och . Mellan helåren ökadeexportpriserna . Kapacitelsutnyttjandethar sligil till en mycket hög nivä och produktionen har härigenom stigit 71/2%1983-1984. kan man räknamed en fortsatt men långsammare marknadstillväxt utomlands. Även ökningen avden svenska exporten av papper och papp vänlas därför bli mer dämpad under 1985jämfört med . Här har antagits att exportvolymen skall kunna stiga 51/2%1984-1985. Genom kapacitetstillskott vänlas produktionsvolymen samiidigi ökamed . Marknaden för avsalumassasynes ha präglats av en viss obalans mellan utbud ochefterfrågan. De svenska bruken hade fram till sommarmånaderna fått ta del av enbetydande efterfrågetillväxl som inträffade parallellt med höjningen avpappersproduktionen i , men delvis också var en följd avleveransbortfallet från . befann sig emellertidpappersbruken i flertalet västeuropeiska länder vid etl kapacilelsutnyttjandesom översteg och produklionslillväxten gick därefter helt naturiigl in ietl betydligt lugnare skede. Även leveranser från fanns då att tillgå inormal omfattning. tillkom betydande kvantiteter av ny massa föravsalu. De svenska bruken fick således känna på en kärvare marknad under andrahälften av 1984. Efter första kvartalets exceptionellt höga exportvolym -lillföljd av utbudsbortfallet från - föll sedan skeppningarna tillbakaunder sommarhalvåret. Mol slutet av 1984 synes dock en viss återhämtning haägt rum och sammantaget beräknas exportvolymen ha ökat ) 1984-1985. 5 1984/85. Exportpriset har i slort sett förblivit oförändratunder - i svenskakronor räknat. Priset på /ton på huvudkvalitelen blekt,långfibrig sulfatmassa som etablerats har däremot vikit någol. Mellan helåren 1983 och 1984beräknas exportpriset i svenska kronor ha stigit . De svenska massabruken har i slort settutnyttjat hela sin kapacitet ochproduktionsvolymen har sligil 6 1/1983- 1984. förväntas en fortsatt om änmåttlig tillväxt i efterfrågan på massa ochexportvolymen har antagits stiga 1984-1985. Massapriserna har beräknats stiga 7 1/mellanhelårsgenomsnilten 1984 och 1985.