prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — LO tror all - med en ulveckladenergiplan -kommer kommunerna att effeklivare utnyttja dem och eventuelltbehöva ytterligare styi medel. i pekar på allmöjligheterna att styra energianvändningen måste förbättras. kommuninstämmer i alt skäl finns för detta om kommunen mer aktivi vill påverkaenergianvändningen och tycker del är bra all frågan undersöks. kommun framhåller alt styrmedlen behöver förbältrasför all få lill stånd ett ökat samarbete mellan kommuner och induslri. menar atl del på energiområdelerfordras styrmedel och planering. 2.7 Byggnadslovsplikt vid byte av uppvärmningssystem Av de remissinstanser som behandlar frågan om möjligheterför kommuner atl påverka valet av uppvärmningssystem förordar flertalel någonform av byggnadslovsplikl eller anmälningsplikt vid byte av sådant system. anser del viktigt alt kommunerna kanreglera valet av uppvärmningssystem och menar atl först om byte av etl sådantsystem görs byggnadslovspliktigt kan man konlrollera verkan av planbeslämmelserom uppvärmningssyslem. kommun menar atl byggnadslovsplikt ger kommunenbäitre möjligheter atl följa upp sin värme- respeklive energiplanering. i och anserdet också motiverat med byggnadslov vid byte av uppvärmningssyslem. Länsstyrelsenmenar att prövningssystemet kan göras enkell med anmälningsplikt ochbygglovsplikl inom vissa områden och för vissa ålgärder. menar atl etl förenklatbyggnadslovsförfarande med 1984/85:5 69 anmälningspliktskulle ge en lillfredsställande kontroll över faslbränsle-eldadeinstallationer. förordar att byggnadslov skall erfordras för byte avuppvärmningssystem och även för byte av bränsleslag, vilket skulle medförafördelar från brandskyddssynpunkl. anser del angeläget all få en bäitre ordningför byte av uppvärmningssystem med hänsyn lill energihushållning, brandskyddoch miljöskydd. Förbundel tycker dock atl etl förenklat byggnadslovsförfarandemed anmälningsplikt och någon form av produktredovisning från säljaren kan varatillräckligt. Uppsalakommun anser det inte rimligt att kräva obligatoriskt byggnadslov för byte avuppvärmningsanläggning. Kommunen förordar i stället någon form avanmälningsplikt kopplat till områdesbestämmelser i energiplanen ellermotsvarande. påpekar atl en anmälningsplikt innebär attberörda fastighetsägare genom en sådan kan nås av informafion om exempelviskommunens planer. Riksbyggenanser inte att byggnadslovsplikt är nödvändig för byle av uppvärmningssystem.Riksbyggen menar att kommunen har andra påverkansmöjligheter genom exempelvisrådgivning och taxesättning. framför liknandesynpunkter och avstyrker förslaget liksom kommun. Även kommunavstyrker med hänvisning till risken för ökad byråkrati. Inte heller Vimmerbykommun finner det rimligt alt kräva byggnadslov vid byte av uppvärmningssystem.Sundsvalls kommun vill inte ha generell byggnadslovspHkt annat än för störreobjekt. 2.8Länsstyrelsens roll och regional samverkan Detär huvudsakligen länsstyrelsema som tagit upp frågan om den regionala nivånsroll på energiområdet och då särskilt uppgifter. Samtligalänsstyrelser som yttrat sig menar att har en funktion att fyllapå energiområdet. Flertalet hänvisar därvid till den kompetens och de resursersom besitter samt den samordningsroll har på andraområden. Därvid framhålls bl. a. goda möjligheter atl utarbetaplaneringsunderlag och alt siödja kommunerna genom utrednings- ochprojektarbete inom energisektorn. Även synpunkter om att statens energiverkbör kunna utnyttja kunskaper förs fram. Såledesanser i att länsstyrelserna bör ges i uppgift attutarbeta regionala planeringsunderlag för energifrågor. börkunna ta iniliativ fill regional samverkan. i länframför liknande synpunkter och menar atl statens energiverk bör kunnautnyttja kunskaper. delar heltdessa synpunkter. 1984/85:5 70 Länsstyrelseni anser all bör lilldelas ell övergripandesamordningsansvar som bör definieras klart så att naturligt kandelta i energiplaneringsprocessen. i betonarockså behovel av samordning och kräver fasiare former för denna och en klararerollfördelning mellan central, regional och lokal nivå. Även iSkaraborgs län förordar ett regionalt samordningsansvar för inomenergiområdet. menar dessutom att samverkan mellan stat ochkommun enklast föres på regional nivå. i vill ocksåha ell regionall samordningsansvar och en tydligare uttalad roll i arbetet medenergiplaneringsfrågorna utan att länsstyrelsemas roll formaliseras.Länsstyrelsen i anser också all roll somsamordnare behöver förtydligas. Länsstyrelseni lån anser del värdefulll om regeringen preciserar de statligainressena på energiområdet för alt därmed underlätta arbete. Länsstyrelseni betonar den regionala nivåns betydelse och menar att det ärnödvändigt att den regionala nivån ges väsentligl ökad tyngd på energiområdetutan atl därför får en formaliserad roll. Den regionala nivånmåste ges del huvudsakliga ansvarei för informa-fionsutbytet mellan stat ochkommun för att denna dialog skall bli kon-stmktiv. i läninstämmer i den regionala nivåns betydelse och vill att skallfungera som denna förmedlande länk. Liknande synpunkter framförs avlänsstyrelsen i . Lånsstyrelseni menar att roll på energiområdet måstepreciseras. Länsstyrelseni pekar genom exempel på möjligheter atl siödjakommunerna genom utrednings- och projektarbete inom energisektorn. Länsstyrelseni menar att huvudsakliga uppgift bör vara altbiträda kommunerna samt bevaka stadiga intressen. Om kompetensskall kunna utnyttjas meningsfulll bör emellertid kontakterna mellankommunerna och formaliseras. föreslår därför etlobligatoriskt samråd före kommunens antagande av energiplanen. iVästernorrlands län tar också upp frågan om som samrådspart ochmenar alt den regionala nivåns betydelse måste uttryckas mycket klarare, om detskall fungera. Länsstyrelseni stöder tanken att samverkan mellan kommunerna skall varafrivillig och att roll inom energiområdet inte behöverformaliseras. kompetens bör dock utnyttjas på ettändamålsenligt sätl. I detla inslämmer i län. Länsstyrelseni har inga invändningar mol all inte tilldelasnågon formell roll i energiplaneringen. 1984/85:5 ~. voredet slöseri med resurser atl inte låla energiplaneringen genomföras i eltsamspel mellan kommunerna och resp. länsstyrelse. Länsstyrelseni län menar atl spelar en viktig roll ienergiplaneringen. För all få en övergripande bild av ulvecklingen inomenergiområdel krävs en bearbetning av de kommunala planerna på regional nivå.Härigenom kan möjligheter lill och behov av samverkan/samordning bedömas. Delär väsentligt all finna en lämplig form för etl samrådsförfarande mellankommunerna och i energifrågor. i länföreslår all kommunernas energiplaner redovisas till försammanslällning och yllrande. Blandövriga remissinstanser som tagil upp frågan är åsikterna delade. anser atl länsslyrelserna bör ha en viktig roll ienergiplaneringen och att de kan bidra till den regionala samordningen.Länsstyrelserna har genom sitl ansvar för naturvård och miljöskydd överblicköver regionala förhållanden av belydelse för energiplaneringen. Ävenbostadsstyrelsen menar att länsstyrelserna har en samordnande funktion i frågordär flera kommuner kan beröras. Ävenstatens planverk menar att länsstyrelsema bör få etl klarare formulerat ansvarbeiräffande energifrågorna. Länsstyrelserna har flera författningsenligauppgifter inom energiområdel och har goda möjligheter atl bidra fill enregional samordning av kommunernas verksamhet. delar inteuppfaltningen alt regional samordning är en uppgifl endasl för de berördakommunerna och slatens energiverk. understryker däremoi atl samverkan mellan kommuner skall ske påfrivillig grand. Varje kommun bör dock ha en överblick av energiplaneringen inärliggande kommuner. Verkel menar därför alt kommunen, exempelvis ienergiplanen, bör redovisa evenluella kontakter och samverkansmöjligheter. Ävenstatliga myndigheter bör kunna ta iniliativ lill samverkansprojekl mellankommuner. Enligt skall länsstyrelsema inle uigöra någol formelllmellanled. Energiplaneringen på lokal nivå är en angelägenhel. menar att del inle finns någol behov av ändringar i fråga omlänsslyrelsernas formella befogenheter inom energiområdet. Vimmerbykommun däremoi anser del angelägel all får möjlighet atl medverkasom en länk mellan kommunen och den cenirala nivån. Örkelljungakommun slöder uppfattningen atl inle ges någon ny formaliseradroll i energifrågor. Samlidigt pekar kommunen på risken atl olika regionalaorgan ibland i konkurtens ägnar sig ål energifrågor. 1984/85:5 72 Blandde remissinstanser som tagil upp frågan om försöksverksamhet finns synpunkierom vikten av att pröva metodik. Vidare diskuleras omfattningen avenergiplaneringen och formerna för en ev. försöksverksamhet. Statensråd för byggnadsforskning menar att de erfarenheter som vunnils i projekt omkommunal energiplanering som rådel finansieral bör las lill vara i enförsöksverksamhel med utvidgad energiplanering. Rådel föreslår all ensådan försöksverksamhet läggs upp så alt en grupp forskare parallellt följerverksamheten i ett antal kommuner. Genom seminarier och diskussioner medkommunerna kan olika aspekter på energiplanering behandlas. Länsstyrelseni vill atl man i en försöksverksamhet prövar på vilketsätl transporter och bebyggelseplanering skall integreras i energiplanen. Länsstyrelseni och i fillslyrker enförsöksverksamhet för alt ta fram en energiplan. Förslagen till innehåll måstedärvid anpassas till kommuner med små utredningsresurser. anser att grova uppskattningar av olika energibehov ärtillräckligt i en utvecklad energiplanering. Föreningen menar attsådana uppskattningar av exempelvis fritidshusens energibehov och metoderna föratl ta fram dem kan prövas i en försöksverksamhet. () förordar att upprättandet av energiplanen görs frivilligt under enförsöksperiod för alt göra det möjligt alt bedöma kommunala energiplaneringensbetydelse för energitillförsel och energihushållning. K-Konsultpekar i detta sammanhang på att ett antal goda exempel från kommuner av olikalyp kan ge inspiration fill kommuner som inte funnit sin metodik. förutsätter atl en fösöksverksamhel först äger mm innanevenluella ändringar vidtas i lagen om energiplanering. Liknandesynpunkier framförs av Svenska och som båda är negaliva till förslaget om utveckladkommunal energiplanering. Halmstadskommun menar att det är viktigt att meiodik och redovisning provas i form avförsöksverksamhet. Nybrokommun anser det lämpligt atl en försöksverksamhet kommer till stånd i någrakommuner med bistånd av slatens energiverk och . Kristinehamnskommun år beredd alt vara försökskommun. Kommunen anser det viktigt medförsöksverksamhet inom energiområdet, då del är stora och genomgripandesamhällsproblem som skall lösas. Prop.1984/85:5 73 år beredd atl medverka i försöksverksamheten som bör särskiltbeakla svårighelerna att i en heltäckande plan ta med transportsektornsenergibehov, fritidshusens energibehov samt hushållens elanvändning för andraändamål än uppvärmning. Örkelljungakommun är också beredd att medverka i försöksverksamheten. menar atl hittillsvarande regional samverkan bör kunnaföljas upp genom atl regionen blir elt försöksområde för atl utveckla formerför nya heltäckande energiplaner. 2.10Den kommunala energirådgivnings- och energibesiktnings-verksamheten Ipromemorian betonas behovet av samordning av den kommunala energirådgivnings-och energibesiklningsverksamhelen med bl.a. dels den kommunalaenergiplaneringen, dels förbättrings- och ombyggnadsbesiktning. Som en annanviktig fråga anges uppföljningen av att rådgivningen och besiktningarna ledertill atl energisparåigärder verkligen genomförs. Verksamhetenmed energirådgivning och -besiktning har stor betydelse förgenomförandet av den kommunala energiplaneringen anser bl.a. iÅlvsborgs län, Föreningen Energirådgivare och . Nödvändighetenav att energirådgivaren fortsättningsvis är väl insatt i kommunensenergiplanering så att rådgivningen verkligen blir ett verksamt medel för attgenomföra kommunens energipolitik påtalas av K-Konsult. Deallt störte behoven av samordning av den kommunala energirådgivnings- ochenergibesiktningsverksamheten med den kommunala energiplaneringen och även medannan verksamhet påpekas av ett antal remissinstanser, bl. a. från flerakommuner. Kommunerna bör enligt aktivt verka för en medvetensamordning av kommunens konsumenlverksamhel och energirådgivningen.Riksantikvarieämbetet anser att hänsynen till kulturminnesvårdens intressemåste beaktas bättre. Insatsernaför att stödja energisparandel i de kommunala bostadsföretagen t. ex. medrådgivning och besiktning borde enligt () vara självklara i vaije kommun. framhåller vidare atl det intebara är de allmännyttiga bostadsföretagen som kan vara mönsterbildande vadgäller energihushållningsåtgärder. Kommunema bör också själva sträva efter attföregå med gott exempel i sina egna byggnader. Inte minst torde det ha storpsykologisk betydelse att kommuninvånarna vid besök i kommunens olikabyggnader t. ex. kommunalhus, skolor, daghem och fritidsanläggningar uppleveratt kommunen själv inte slösar med energi. Intryckethos för byggnadsforskning är att man i den hittillsvarandeverksamheten visserligen har besiktat ett stort antal fastigheter 1984/85:5 74 menatt verksamhetsuppföljning saml slöd och service vid genomförande av ålgärder istort setl saknas. Besiktnings- och rådgivningsverksamheten är dessutom i mångakommuner dåligi samordnad med övrig verksamhet. Enviktig arbetsuppgift är enligt atl följa uppenergibesiktningarna så att de förslag lill ålgärder i energibesparande syftesom besiktningarna utmynnar i också genomförs. Liknande synpunkter förs fram avSABO och . EnligtMalmö kommun har promemorian behandlat uppföljningen av energisparverksamhetenalllför översiktligt. Erfarenheter från pekar klart på att del finnsbehov av en löpande energistatistik i kommunen som kan tillgodose sådanauppföljningar. Fleraav de remissinslanser som tar upp den kommunala energirådgivnings- ochenergibesiklningsverksamhelen framhåller att verksamheten bör fortsätta ävenefter , som är den tidpunkt till vilken staten har garanteratkommunerna statsbidrag för denna verksamhet. Flera kommuner, bl. a. ,, , , , kommuner, betonar också atl detäven fortsättningsvis krävs slalliga bidrag för verksamhelen. Det måste enligtFöreningen anses som mycket olyckligt om dennaorganisation skulle minskas eller i sämsta fall försvinna p. g. a. indragnastatsbidrag. Man pekar också på att ett besked om energirådgivningens framtidär atl belrakta som en av flera planeringsfömlsätlningar. anser att det vore olyckligt om den resurs som har byggts upp iform av den kommunala energibesiktnings- och rådgivningsverksamhelen inle kangaranteras en fortsättning. föreslår att del statliga stödel fillrådgivning och besiktning förlängs , dvs. t. o. m. budgetårel 1987/88 ochall det även skall kunna omfatta återkommande besiktningar. Delär enligt vikligl alt ulnyllja det ökade intresset förenergibesparingar hos fastighetsägarna med fortsatt salsning på informafionoch rådgivning om vilka energibesparingar som är ekonomiskl viktiga att vidta.Det är vidare nödvändigt atl den besiktningsverksamhet som pågår får fortsättai oförändrad takt och att den i större utsträckning under de närmaste åreninriktas på flerbostadshus och lokalbeståndet. Ävenstatens vattenfallsverk anser att det är viktigt att den kommunalarådgivningsverksamheten ges tillräckliga resurser med god kompetens. Bostadsstyrelsenpekar på att rådgivarens verksamhet organisatoriskt kan integreras medbyggnadsinspektörens i en under frislående enhet och'attverksamheten lämpligen bör avgiftsbeläggas enligt samma principer som gällerför byggnadsverksamheten i övrigt. påpekar atl den samlade synen på bostadsförbältrings-ochenergihushållningsålgärder innebär att rådgivnings- och besiktningsverksamhetenkommer atl få en allsidigare byggnadsteknisk inriktning än tidigare och attkommuner och bostadsföretag måste utveckla former för 1984/85:5 75 planeringoch genomförande av förbällringsåtgärder. Mol denna bakgrund bör nya allmännaråd och hjälpmedel för besiktningsverksarhheten utvecklas så alt den dels kange etl bra underlag för den kommunala planeringen av förnyelsealgärder ochutarbelandel av områdesvisa föreskrifter för ombyggnad, dels blir så nyttig sommöjligt för fastighetsägarna. 2.11Behovet av energiinriktad utbildning, m. m. Ipromemorian framhålls att del är angeläget med särskilda ulbildningsåtgärderför redan yrkesverksamma som i sin verksamhel direkl eller indirekt kan påverkaenergianvändningen. Pågrund av den tekniska utvecklingen på energiområdel finns del enligt statensplanverk stora behov av en återkommande fortbildning av besiktningspersonalen.Denna fortbildning bör vara samordnad med ökade insatser för atl fortbildaentreprenörer, projektorer, hantverkare osv. som skall genomföra ålgärderna.Även och K-Konsult anser att energirådgivarnas utbildningbehöver kompletteras i lakl med den lekniska ulvecklingen. () framhåller det utomor-denfligt storabehovet av utbildning av personal som i de bosladsförvallande förelagenarbetar med energifrågor. Utbildningsinsatserna är en föruisättning för atlenergisparmålel skall kunna nås i lid och för att uppnådda besparingar skallkunna bibehållas i liden. Del räcker enligt inte atl enbart förlita sigtill externa konsultinsatser ulan kunskaperna måste finnas i företagen ochenergifrågorna måste bli en naturlig del i fastighetsförvahningen. ärockså en förutsätlning för en effektiv samordning mellan energiålgärder och s.k. ROT-ålgärder. pekar på nödvändigheten av att den tekniska personalen förbesiktnings- och rådgivningsverksamheten ges möjlighet fill en fortlöpandeutbildning som ger möjlighel till nära konlakt med det praktiska arbetet.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) pekar också på behovet av utbildning för atlmöjligheterna till energihushållning skall kunna tillvaratas bättre. Enav fömtsättningarna för atl enskilda anläggningar skall kunna fungera på elleffekfivl sätt är enligt kommun att de som svarar för anläggningarnastillsyn och skötsel har goda kunskaper om deras funkiion. För att uppnå dettamåste den yrkeskår som svarar för tillsynen och skötseln få en fillräckligutbildning. För att åstadkomma detta kan kommunerna säkert spela en mycket meraaktiv roll än . För projekiering, installation, drifl och underhåll avvärmepumpar fordras personal med goda kunskaper i kyl-och ventilalionsteknik.Malmö kommun anser all nuvarande utbildnings-takt i nämnda tekniker inte ärlillräcklig och efterlyser en utbildningsplan. Ragundakommun anser atl del är angelägel atl fortbildning sker av såväl kommunens egensom'annans drifipersonal. 1984/85:5 76 Detökade medvetandet om energifrågor och behovet av att minska oljeberoendetkräver enligt länssiyrelsen i resurser och utbildningsinsatser. Kommunernabör enligt promemorian via sotningsväsendel erbjuda fastighetsägarna enregelbunden avgiftsbelagd besiktning av små och medelstora värmeanläggningar. Fleraremissinslanser anser atl bäitre drifl och skötsel av värmeanläggningar gerstora energibesparingar. Förslaget om besiktning av dessa anläggningartillstyrks eller anses som mycket önskvärt av bl.a. statens planverk.Lantbrukarnas Riksförbund, (),Föreningen Energirådgivare, , ,, samt ,, och kommuner. Malmökommun uttalar sig positivi om förslaget men pekar på atl funktionskontrollenpå sikt kommer alt minska i betydelse på grund av atl eldningsanläggningarnaefler hand blir allt färre. ställer sig positiv till att solarna ges en roll i energihushållningsarbetet.Verket avser att åierkomma till detta i anslutning fill den vidare behandlingenav förslagen från gmppen för ulvärdering av den kommunala besiktnings- ochrådgivningsverksamheten. Linköpingskommun anser atl nya beslut om energirådgivning och besiktning bör vänta tillsden pågående utvärderingen av verksamheten har genomförts. anser att många fastighetsägare kan behöva viss vägledning föratt öka värmeanläggningarnas effektivitet men avstyrker förslagel medhänvisning till atl den föreslagna ulbildningen av sotningsväsendels personaluppfattas som olillräcklig. avstyrker förslaget och hänvisar till atl den föreslagnaservicen redan erbjuds av oljebolagen och specialserviceföretag. Ellfrivilligt åtagande från kommunerna atl erbjuda avgiftsbelagdabe-siktningsljänster och informera fastighetsägarna därom kommer enligt statensråd för byggnadsforskning inte alt få tillräcklig effekt. Rådel menar därföratt en årlig obligatorisk besiktning av mindre och medelstora värmeanläggningarskulle vara värdefull. Norrtäljekommun bedömer atl en obligalorisk besiktning på kort sikl skulle ge bäitrespareffekt än en frivillig besiktning. På lång sikl torde dock en frivilligbesiktning av värmeanläggningarna ge en godtagbar effekl. Länsstyrelseni och tillstyrker förslagen men ifrågasätter om intebesiktningarna för i varje fall vissa fastigheter bör göras obligatoriska. 1984/85:5 77 anser att om man verkligen är angelägen om att fådenna verksamhet till stånd borde den egentligen vara obligalorisk från början.En utvärdering bör därför ske varefter frågan om ellobligatorium bör övervägas. Erfarenhetemai och kommuner visar att en avgiftsbelagd besiktningsannolikt kommer atl få ringa genomslagskraft. kommun föreslårdärför att statsbidrag skjuts fill för atl slimulerapannbesiktningsverksamheten. Betydelsenav att använda sotningsväsendet för energihushållningsuppgifter framhålls avlänsstyrelserna i Ålvsborgs och . Även samt , , , och Avestakommuner anser det rimligt att besiktningen utförs genom sotningsväsendet. vill starkt framhålla att de förslag tillavhjälpande ålgärder för en ytterligare förbättring av driftekonomin ivärmeanläggningen som besiktningen kan ge anledning fill kommer att genereracbetsuppgifter för andra yrkesgmpper, l.ex. anser all förslagel alt sotningsväsendel engageras är enbartpositivt under förutsätlning att besiktningen sker i fri konkurrens medbefintlig serviceverksamhet. Även pekar på att sotningsväsendet intebör ha en självskriven rätt till dessa arbelen. () utgör sotningsväsendet en resurssom bör utnyttjas framför alll för besiktning av mindre anläggningar. Förhuvuddelen av flerbosladshusbeståndet bör de årliga besiktningarna utföras avbesiktningsförtältare med dokumenterat god VVS- och byggnadsteknisk kompetensoch omfatta byggnaden i sin helhet. Man bör därvid i första hand utnyttja ochvidareutbilda den kader av besiklningsförtätlare som byggts upp ikommunerna och konsultföretagen. För atl verksamheten skall komma igång börden i etl inledningsskede stödjas med slalliga bidrag. framhåller all den föreslagna besiktningen måste begränsas till attställa diagnos. Vid besiktningen bör man alltså inle åtgärda fel påanläggningen. framhåller all justeringsåtgärder på gasanläggningar inte fårutföras utan uppdrag från gasdistributören och inte av annan än specialutbildadpersonal. I prakfiken är det gasbranschens avsikl atl, när så befinns lämpligt,samarbeta med sotningsväsendet om besiktning av anläggningar. En friståenderoll för sotningsväsendel är däremoi hell otänkbar. Somalternafiv till rådgivning och besiktning genom sotningsväsendet pekarLinköpings kommun på besiktning genom värmetekniker (konsulent ellerentreprenör) i fastighetsägareföreningens regi. I en utpräglad Qärt-värmeortsom anser man det inle vara självklart atl sotningsväsendel liggernärmast till hands. 1984/85:5 78 Förslagetatt skorstensfejare skall ges utbildning för att sköta besiktning avvärmeanläggningar har redan prövals i några kommuner framhåller , som också anser all del finns argument för atlfortsätta denna verksamhet. 2.13Förslaget om utbildning av sötare Motbakgmnd av förslaget om besiktning av pannanläggningar och om behovel avkompletteringsutbildning inom energihushållningsområdel för sotningspersonalenföreslås i promemorian etl statligt stöd lill sådan utbildning. Tillde remissinstanser som uttalar sig posilivi om förslagel om utbildning försotningspersonalen hör länsstyrelserna i och län.Lantbrukarnas Riksförbund, , samtStockholms, och kommuner.