prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 avsnittet redovisas samtliga anslag som behandlarverksamheter inom hälso- och sjukvården förutom statens ersättningar till sjukförsäkringen. Hälso- och sjukvården ären av de mest omfattande verksamheterna i samhället. De samlade kostnadernaberäknas uppgå till ca . vilket motsvarar närmare 10 %av bruttonationalprodukten. Huvuddelen av verksamheten finansieras avlandstingskommunala medel. De statliga bidragen och ersättningarna från denallmänna försäkringen svarar sammantaget för närmare en fjärdedel av samhälletskostnader för hälso- och sjukvård. Hälso- ochsjukvårdssektorn sysselsätter mer än 400 000 personer eller avarbetskraften. av de anställda inom hälso- och sjukvården är kvinnor. Den kraftiga expansionsom karakteriserade hälso- och sjukvårdssektorns utveckling under 1970-talethar under 1980-lalet begränsats väsenlligt. Detta har bl.a. medfört ökade kravpå omfördelning av befintliga resurser för att säkerställa prioriterade mål förverksamheten. I hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) anges att del övergripande målet för hälso- ochsjukvården är en god hälsa och vård på lika villkor för hela befolkningen. I ett historisktperspektiv kan konstateras att folkhälsan förbättrats för alla ålders- ochsamhällsgrupper. Avgörande för denna hälsoutveckling har varit förbättradelivsvillkor i fråga om hygien, bostäder, kost och arbetsmiljö m.m. Samtidigtfinns det fortfarande stora möjligheter att ytterligare förbättra folkhälsan.Det återspeglas bl.a. i de skillnader mellan olika social- och yrkesgrupper somfortfarande finns i möjligheterna alt leva ett hälsosamt liv i dagens Sverige.Allmänl sett är arbetare och lägre tjänstemän utsatta för fler och störrehälsorisker än befolkningen i övrigl. Speciellt utsatta är de som arbetar inomvissa riskyrken och de som är eller löper risk att bli arbetslösa. Ökadehälsorisker finns också bland vissa grupper av ensamboende, främsl fidigaregifta, och bland invandrare. Orsakerna lill dessa skillnader är främst olikaarbetsvillkor och livsvillkor i övrigt samt skillnader i levnadsvanor. Mot denna bakgrundframstår det som särskilt angelägel att inom ramen för den allmännafolkhälsopolitiken ägna särskild uppmärksamhet åt förebyggande insatser, somkan öka möjligheterna för utsatta grupper att leva ett hälsosammare liv. har -bl.a. från dessa utgångspunkter - i anslutning till årets anslagsframställningredovisat en femårsplan för det individ- och samhällsinriktade förebyggandearbetet. Styrelsen har vidare en viktig uppgift att stödja landstingensverksamhet vad avser hälsoupplysning. Delta sker genom bl.a. utvecklingsarbete,förmedling av erfarenheter och kunskn- 1984/85:100 Bilaga 7 67 per samt genom att initiera insatser försärskilda målgrupper. Jag föreslår i det följande en uppräkning av anslagettill hälsoupplysning med 1 milj. kr. Cancerkommitlén har isitt betänkande (SOU 1984:67) Cancer - orsaker, förebyggande m.m. pekat främslpå kosten och rökningen som orsak till många fall av cancer. Som framgår av detföljande pågår preliminära överläggningar mellan representanter förnäringslivet och staten om att bilda en ideell förening med huvudsakligt syfteatt stödja och initiera kollektiv forskning rörande samband mellan kost ochhälsa. Tidig upptäckt avsjukdomar är etl annal led i en offensiv hälsopolitik. Den försöksverksamhetmed mammografiundersökningar för att spåra bröstcancer som pågår i Kopparbergsoch är elt exempel på denna typ av verksamhet somstötts med slatliga medel. Resultaten från denna undersökning kan enligtsocialstyrelsen redovisas tidigast . Medel för denna försöksverksamhetberäknas i del följande under anslaget E 1. Under detta anslagberäknas även medel för en undersökning om ett eventuellt samband mellanbröstcancer och långvarig användning av p-piller. Hälso- och sjukvårdspolitiska propositioner år1984 Regeringen har under år1984 avlämnat följande propositioner med förslag som bidrar fill attförverkliga de övergripande målen om en god hälsa och vård på lika villkor förhela befolkningen. Ett viktigt led i dettaarbete utgör de förändrade reglerna för ersättningarna från sjukförsäkringenoch för vissa statsbidrag som angavs i proposition 1983/84:190 (StU 31, rskr393). Det av riksdagenfastställda ersättningssystemet innebär att huvuddelen av de tidigarestatsbidragen och de prestationsrelaterade försäkringsersättningarnasammanförs till en schabloniserad allmän hälso- och sjukvårdsersättning.Ersättningen skall utgå med ett enhetligt belopp per invånare lill respektivesjukvårdshuvudman och innefattar ersättning för såväl offentlig som privatvård. Genom denna reform underlättas en samplanering av den offentliga och denprivata vården. Det nya systemet ökar också möjlighelerna atl uppnå enbättre balans mellan behov av vård och fillgång på läkare såväl mellan som inomolika landstingsområden. Genom det nya systemetavskaffas den prestationsrelaterade ersättningen per läkarbesök eller persjukvårdande behandling. Därmed ökar sjukvårdshuvudmännens möjligheter attutifrån lokala behov och förutsättningar fördela resurserna mellan exempelvisförebyggande, vårdande och rehabiliterande insatser. Inom ramen för det nyaersättningssystemet har vidare del särskilda bidraget till förebyggandeinsatser fördubblats som särskilda bidrag ulgår för hemsjukvård ochöppnare vårdformer för människor med psykisk sjukdom eller störning. 1984/85:100 Bilaga 7 68 En kontinuerliguppföljning av de statliga ersättningarnas användning kommer att genomförasliksom mer ingående analyser av utvecklingen inom vissa prioriteradeverksamhetsformer. Till skall i samverkanmed och Sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrationaliseringsinstitut (Spri) klarlägga planerad och faktisk utveckhng avlandstingens förebyggande insatser. Under budgetåren 1986/87 och 1987/88 kommerpå motsvarande sätt primärvårdens och den psykiatriska vårdens utveckling attutvärderas. Regeringen har i november1984 lämnat ett förslag lill ny tandvårdslag till (prop. 1984/85:79).Den nya tandvårdslagen anknyter nära till hälso- och sjukvårdslagen. Målet förtandvården är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för helabefolkningen. En god tandvård skall lägga särskild vikt vid förebyggandeåtgärder. Den skall vara lätt tillgänglig och av god kvalitet. Vården skallbygga på respekt för patienternas självbestämmande och integritet. Landstingen ges ettutvidgat ansvar för befolkningens tandhälsa. De skall planera all tandvård inomlandstingsområdet, både den egna och de privata vårdgivarnas. Liksom i dagskall landstingen enligt lagen bedriva tandvård i egen regi, folktandvård.Landstingen skall svara för tandvård åt barn och ungdomar och förspecialisttandvården för vuxna. Enligt propositionen bör landstingen ocksåerbjuda landvård lill människor som är intagna på landstingens vårdinrättningaroch fill vissa handikappade. Till skillnad mot kraveni hälso- och sjukvårdslagen som riktas enbart mot den landstingskommunalahälso- och sjukvården föreslås kraven på tandvården i tandvårdslagen omfatta all tandvård, såväl folktandvården som denprivata tandvården. Detta syftar tillatt garantera patienterna en god tandvård, oavsett vilken tandläkare ellervårdgivare de anlitar. Regeringen har också förelagtriksdagen en proposition om familjeplanering och abortvård (prop. 1984/85:48).I propositionen föreslås allmänna riktlinjer för abortvårdens innehåU ochorganisation och för prevenfivme-delsrådgivningen m.m. Vidare redovisas vissaåtgärder som regeringen har beslutat om för att förbättrasamlevnadsundervisningen i skolan. har nyabestämmelser om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården trätt ikraft. Genom lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvårdenm.m. jämle tillämpningsförordning (1984:645) har flera äldre lagar ochförordningar i detta ämne upphört att gälla. Genom den nya lagen införsdessutom fr.o.m. krav på legitimation för två nyayrkesgrupper, logopeder och psykoierapeu-ter. Regeringen har ocksåförelagt en proposition (1984/85:89) om företagshälsovård ocharbetsanpassning. Som ett led i strävandena att förebygga och eliminera ohälsaoch olycksfall i arbetsmiljön läggs i propositionen fram förslag om rikllinjerför företagshälsovårdens framtida inriktning och utbyggnad. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 69 Jag tar härefter uppfrågan om de differentierade vårdavgifierna. Jag vill i sammanhanget erinra omalt när dessa infördes efter en överenskommelse mellan socialdepartementetunder dåvarande socialministern och , och efteren proposition (1981/82:22) om differen-fierade vårdavgifter för pensionärervid sjukhusvård med dåvarande statsrådet som föredragande,uttalades i en socialdemokratisk motion (1981/82:71) att konsekvenserna av denya differentierade vårdavgifterna inte fick bli sådana att grundprincipen förhälso- och sjukvården att ge sjuka, handikappade och äldre förbättrademöjligheter att stanna kvar i eller återvända lill elt eget boende och därtillförsäkras social och medicinsk trygghet äventyrades. Vidare sades altsjukhusvistelsen inte får leda till sådana ekonomiska inskränkningar att maninte klarar av de normala utgifter som hänger samman med det egna boendet. Inteheller skulle de nya reglerna få tillämpas så att familjesituationen för densom är beroende av den sjukes inkomst utsattes för svåra påfrestningar. Imotionen framhölls att man vid tillämpningen av de differenfieradevårdavgifterna måste ta särskild hänsyn till förtidspensionärernas situation.Tillämpningen skulle inte få ske så att de nya reglerna kom att försvåra derasmöjlighet att bygga upp ett eget liv. Motionärerna framhöllavslutningsvis att man pekat på en rad risker med de nya reglerna och att manförordat en generös tillämpning. Man föreslog därför att regeringen noga skullefölja hur de nya reglerna verkar i prakfiken och återkomma fillriksdagen med en redovisning av denna uppföljning. beslöt attgodkänna propositionen (SoU 1981/82:12, rskr 57) och förutsatte atttillämpningen skulle följas upp och i lämpligt sammanhang redovisas förriksdagen. tillkallade jag en arbetsgrupp för att göra enredovisning. Gruppen har överlämnat delrapporten (Ds S 1983:13) Tillämpningenav differentierade vårdavgifter och slutrapporten (Ds S 1984:10) Pensionärernasvårdavgifter vid sjukhusvård. I slutrapporten hararbetsgruppen belyst två grundalternativ för avgifter vid sjukhusvård förpensionärer, dels ett system med fasta avgifter och dels elt system meddifferentierade vårdavgifter enligt modifierade regler. Remissopinionen visar en klart negativ inställning fill attbevara det nuvarande systemet med differentierade vårdavgifter. Också deremissinstanser som stöder tanken på en differentiering vill ha modifieringarav systemet. Med hänsyn härtill har jag kommit till slutsatsen att detnuvarande systemet med differenfierade avgifter bör avskaffas i och med 1985års utgång. Ett nytt och enhetligtavgiftssystem bör utformas i kontakt med . Det bör utformasså alt man tar särskild hänsyn till utsatta grupper, t.ex. handikappade ochmänniskor med låga pensioner. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 70 huvudparten av patienterna räknar jag med attavgiften kommer att utgå med etl enhetligt belopp. Avgiftssyslemel bör utformasså, atl sjukvårdshuvudmännens ekonomi inte försämras. Jag avser att efternärmare överväganden återkomma med förslag lill regeringen om en proposition idessa frågor lill . Planerade hälso- och sjukvårdspolitiskapropositioner hartill regeringen överlämnats en rad betänkanden av slor betydelse för denframlida hälso- och sjukvårdens inriktning. Hälso- och sjukvård inför90-talet (HS 90) - projektet har i huvudsak slutförts och huvudrapporten (SOU1984:39) har remissbehandlats . Detta omfattande utredningsarbetesom - förutom huvudrapporten - omfattar etl tiotal underiagsstudier ochexpertrapporter (SOU 1984:40-49) utgör ett underiag för ett nytl principprogramför den framfida hälso- och sjukvården. Speciell uppmärksamhet ägnas detförebyggande arbetet på såväl nationell, regional som lokal nivå. hälsopolitiska handlingsprogram redovisas som belyser hur man genomsamlade hälsopolitiska insatser kan reducera hjärl- och kärlsjukdomar ochskador, minska hälsorisker i boendemiljön och arbetslivet samt främja godakostvanor. HS 90-utredningen harutifrån etl omfattande empiriskt material belyst möjligheter att omstruktureralänssjukvården och säkerställa den planerade utbyggnaden av primärvården. HS 90-arbetet har underhälso- och sjukvårdsberedningen letts av en arbetsgrupp med företrädare förstaten. , Spri och de fackliga centralorganisationerna.Socialstyrelsen har svarat för utredningsarbetet. har somframgår av det föregående presenterat sitt betänkande Cancer -orsaker, förebyggande m.m. I betänkandet konstaterasatt ett flertal av de stora folksjukdomarna har vissa gemensamma orsakssamband.Ett framgångsrikt förebyggande arbete måste därför enligt kommittén utgå frånett övergripande hälsopolitiskt synsätt och samordnas av regeringen. Kommitténföreslår att ett rådgivande organ for information och samordning i hälsofrågorinrättas och knyts till . Cancerkommitténkonstaterar att de stora yttre orsakerna till cancer har samband med våralevnadsvanor. Förutom tobaksrökning har kosten stor betydelse för totalantaletcancerfall. Även andra faktorer som har samband med våra levnadsvanor kan bidratill utvecklingen av cancer.Specifika kemiska faktorer som utpekats som starkt cancerframkallandeuppskattas däremot ge upphov till endast några enstaka cancerfall per år.Kommittén föreslår en rad åtgärder för att begränsa cancersjukdomarna. 1984/85:100 Bilaga 7 71 rad hälsoupplysning framstår därvid som en av deviktigaste åtgärderna. De äldres ochhandikappades behov av en god vård och omsorg har också uppmärksammals i detutredningsarbete som redovisats . 1 betänkandet (SOU 1984:78) Bo påegna villkor som utarbetats i samverkan mellan ochbostadsdepartementet aktualiseras en rad åtgärder som bidrar till atl ökamöjligheterna för äldre och handikappade att få vård i hemmet och i andra öppnavårdformer utanför institutionerna. Även med denna generella inriktning motökat kvarboende och särskilda stödbostäder kommer många äldre också i framlidenatt leva långa perioder på långtidssjukvårdens institutioner. Den boendemiljösom dessa institutioner erbjuder präglas alltför ofta av storakvalitativa brister. Det är därför synnerligen väsentligt atl den positivautvecklingen mot bättre livs-och boendemiljöer inom långfidssjukvården bl.a.vid mindre lokala sjukhem - påskyndas. I del fortsatta gemensammautredningsarbetet inom social- och bostadsdepartementen kommer dessa frågor atlspeciellt belysas. Hälso- och sjukvårdslagens krav på att vården skall bygga pårespekt för patientens självbestämmande och integritet kommer att ges särskilduppmärksamhet i detta sammanhang. Den psykiatriska vårdenär stadd i en snabb utveckling både innehållsmässigt och vårdorganisatoriskt.En helhetssyn på människan där man samfidigt tar tillvara såväl medicinsk somsocial och psykologisk kompetens i behandlingsarbetet har vunnit gehör. Ensnabb förändring pågår från psykiatrisk vård vid stora mentalsjukhus lill vårdvid decentraliserade mindre enheter med öppna och halvöppna vårdformer. Avstörsta betydelse är därvid att landsting och primärkommuner gemensamt planeraroch genomför den vård och det stöd som människor med psykisk störning behöveri sin livsmiljö. Här har också klientorganisafioner och andra folkrörelser enmycket viktig roll. För att stimulera en utveckling mot öppnare vårdformer inompsykiatrin utgår som jag tidigare nämnt en särskild ersättning tillsjukvårdshuvudmännen inom ramen för det nya ersättningssystemet. Minskningen av den slutnavårdens omfattning inom psykiatrin har gått snabbare än beräknat. Antaletvårdplatser har minskat och antaletvårdplatser i den slutna vården beräknas under ytterligare ett antal årfortsätta atl minska med ca 1000 . Antalet inneliggande patienter somvårdas med tvång har minskat till hälften. Utvecklingen går mot flervårdtillfällen och kortare vårdtider. För att förändringen skall kunnafortsätta krävs insatser även från andra sektorer än hälso-och sjukvården. Påuppdrag av har rapporten (Spri 176:84) Psykiatri isamverkan utarbetats gemensamt av , , Sprioch . I augusfi 1984överlämnade den särskilda utredaren med uppdrag atl göra en översyn av vissaansvarsfrågor inom hälso- och sjukvården sitt betänkande 1984/85:100 Bilaga 7 72 (Ds S 1984:12) Vissa ansvarsfrågor i hälso- ochsjukvård. har journalutredningen avlämnat sitt huvudbetänkande(SOU 1984:73) med förslag till lag om patientjournaler, somavses gälla för all vård av patienter. Vidare har en särskild arbetsgrupp inomsocialdepartementet i rapporten (DsS 1984:15) Förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvården redovisat en utvärdering av pågående försöksverksamhet medförtroendenämnder inom hälso- och sjukvården samt avgett förslag till framtidareglering av verksamheten. Dessa betänkanden och rapporten har remissbehandlatsoch förslagen bereds f.n. inomregeringskansliet. Jag avser att föreslåregeringen att förelägga en samlad hälso-och sjukvårdspolitisk propositionvåren 1985 baserad bl.a. på HS 90-utredningens och cancerkommitiénsbelänkanden. I den hälso- ochsjukvårdspolitiska propositionen avser jag att även ta upp vissa aspekter påden framlida psykiatriska vården med utgångspunkt i socialberedningens betänkande(SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten. Övriga delar av dettabetänkande kommer att behandlas i en särskild proposition . Under vårriksdagen avserjag också att föreslå regeringen att lägga fram en proposition baserad på betänkandet(SOU 1984:82) Apoteksbolaget mot års läkemedelsutredning.Utredningen föreslår ett nytl avtal mellan staten och Apoteksbolaget AB.Utredningen fortsätter sitt arbete med en översyn av bl.a.läkemedelslagstiftningen. Detta utredningsarbete beräknas vara avslutat före1985 års utgång. Jag avser vidare attföreslå regeringen atl förelägga vårriksdagen förslag avseende verksamhet,lokalisering och organisafion av statens bakteriologiska laboratorium (SBL). Jag avser också att underår 1985 föreslå regeringen att lägga fram en proposition om ett förändratersättningssystem inom tandvården. Pågående och avslutade hälso- ochsjukvårdspolitiska utredningar - Utredningenom den framtida psykiatriska barn- och ungdomsvården. En slutrapport väntasunder . - Utredningenom dödsbegreppet har avlämnat betänkandet (SOU 1984:79) Dödsbegreppel. Efterremiss planeras en proposition till höstriksdagen 1985. - Utredningenom hybrid-DNA-kontrollen har lagt fram betänkandet (Ds A 1984:5) BehövsHybrid-DNA-kontrollen? I betänkandet konstateras att det alltjämt finns behovav delegationen för hybrid-DNA-frågor som ett expertorgan för upplysning ochrådgivning. Däremot saknas det enligt utredningen skäl att inrätta en särskildbeslutsmyndighet på hybrid-DN A-området. - har överlämnat betänkandet (SOU 1984:188) Prop.1984/85:100 Bilaga 7 73 I kommitténs betänkandebelyses den snabba utveckling som f.n. sker inom det gentekniska området.Möjligheter atl lillämpa gentekniken på människa, och embryon haraktualiserat vikliga etiska frågor. I betänkandet föreslås normer förgenteknikens användning på människa samt vid forskning och försök med sådanteknik. Betänkandet remissbehandlas f.n. - beräknasavlämna sitt betänkande inom korl. tillsatta och planerade utredningar De förändringar avförutsättningar för och inriktningen av hälso-och sjukvården som avses attredovisas bl.a. i den hälso- och sjukvårdspoliliska propositionen våren 1985ställer delvis nya krav på hälso- och sjukvårdens personal. Mot denna bakgrundhar jag för avsikt att föreslå regeringen att tillkalla en utredning meduppdrag att göra en översyn av läkarnas fortsatta vidareutbildning. Därutöver planeras - ienlighet med förslag i HS-90 utredningen - en översyn av olikavårdutbildningar. Detla arbete, som kommer att initieras , avsesske i nära samverkan mellan social-, utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementen. En kommitté har underhösten tillsatts med uppdrag att överväga frågor som rör den alternativamedicinens ställning i vårt samhälle (Dir. 1984:46). I uppdraget ingår även attutvärdera lagen (1981:50) med bestämmelser om vissa medel avsedda för injektionsamt att göra en översyn av den s.k. kvacksalverilagen (1960:409). Jag avser att föreslåregeringen att en utredning tillkallas för att lämna förslag till åtgärder föratt förbättra den medicintekniska säkerheten. ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialtjänst, hälso- ochsjukvård, tandvård, läkemedel, hälsoskydd, omsorger om psykisktutvecklingsstörda samt frågor som rör alkohol och andra missbruksmedel. har på gmndvalav proposition 1979/80:6 fattat principbeslut om framtidauppgifter och organisation (SoU 45, rskr 386). Den nya organisationen har trätti kraft och skall i huvudsak vara genomförd under budgetåret1984/85. ärorganiserad på fem avdelningar, en för förebyggande arbete och planering, enför socialtjänst, en för hälso- och sjukvård, en för läkemedelsärenden samt enför administration. Styrelsen utgörs av general- 1984/85:100 Bilaga 7 direktören, en överdirektör och elva särskiltförordnade ledamöter. I styrelsen ingår även personalföreträdare. Läkemedelskontrollen behandlas under anslaget E2. Statlig kontroll av läkemedel m.m. Beräknad ändring 1985/86 ( 81 482 000) Personal (helår) Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) LokalkostnaderÖvriga utgifter Telefonväxel Uppdragsforskning Ersättningför telefonkostnader,kontorsservice samt för viss administrativservice Avgifterför godkännande avtandtekniska laboratorier m.m. 468' 4- 4 1/4 4- 12 039 000 4- 9 198 0002 (4- 7 140 000) (4-7 461000) - 1 179 000 - 1 179 000 4- 58 000 4- 58 000 4- 1 200 000 4-12118 000 850 000 - - 1 000 852 000 125 900 000 4- 12 118 000 1Helärsarbetskraft för vilka medel beräknats underanslaget E 1. SocialsiyrelsenSocialstyrelsen föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande Pris-och löneomräkning m.m. -f . Ökade medel behövs för 1)kompensation för tjänstetidsklasser, 2) administration av statsbidragen fillbarnomsorgen, 3) förstärkning av tillsynsverksamheten, 4) arbete med hälso- ochsjukvårdspersonalregistren, 5) informationsverksamhet, 6) specialnummer avInvandrartidningen, 7) psykiatriska nämndens verksamhet. Medel för beredskapsbyrånförutsätts beräknas i särskild ordning. Huvudförslaget fördelasöver en treårsperiod med en resursminskning på under det tredje budgetåret.En del av detta minskade resursbehov är Prop.1984/85:100 Bilaga 7 75 enkonsekvens av ett minskat lokalbehov. 5.Medel behövs för uppdragsforskning inom det miljömedicinska området. Medel försocialstyrelsens verksamhet har fr.o.m. /85 beräknats medutgångspunkt från den nya organisationen. samma budgetår tillförts vissa resurser för arbetsuppgifter somtillkommit efter beslut om den nya organisationen (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr 386). Enligt riksdagensbeslut om uppgifter och organisation skall en förstärkning skeav resurserna inom vissa prioriterade områden. Denna förstärkning kom delvistill stånd under /85. Vid socialstyrelsenkommer även under /86 att finnas arbetsuppgifter, bl.a. inom denrättspsykiatriska verksamheten, som enligt propositionen om skallöverföras till andra huvudmän. Vidare kommer att finnas vissa arbetsuppgifter, bl.a. denföredragandeservice som socialstyrelsenger till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd samt administrationen av hälso- och sjukvårdspersonalregistren,vars omfattning inte kunnat bestämmas närmare i avvaktan på en översyn. Medelför dessa arbetsuppgifter har inte alls eller endast delvis beräknats i dennya organisationen. För att skapafinansiellt utrymme för dessa arbetsuppgifter kommer den av beslutade återstående förstärkningen avresurserna vid inte heller att kunna komma till stånd /86. En ny organisationav beredskapsfrågorna har fastställts av regeringen i ett beslut den 18december 1984. De arbetsuppgifter som kvarligger övergångsvis beräknas varaöverförda till andra huvudmän fr.o.m. /87.