prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — har i princip ingel all erinra mol förslagel men villifrågasälla om effeklen av föreslagna förändringar i nämnvärd grad kommer allinnebära förbättringar i förhållande lill dagsläget Så länge den utflylladesmedverkan i utredningsarbetet inle kan framlvingas lorde del vara svårl nåresullat vill lämna följande kommenlarer och synpunklerbelräffande förslagen lill laglexl. I iredje slyckel anges all efler bosällning härskall anses föreligga endasl om omständigheterna är sådana all beslämmelserna iförsia eller andra slyckel är lillämpliga. vill påpeka all enligi försiaslyckel försia meningen egentligt bo eller hemvisi skall föreligga. Fem årefler utflyttningen lorde knappasl kunna göras gällande all så är fallel.Därför bör i iredje slyckel i slällei anges all del förhållandel all bosladfinns i landel skall vägas in i bedömningen om bosällning här skall efler uiflyiiningen. Prop.1984/85:175 64 TCO har ingel alt erinra mot förslagel. Den föreslagna förlängningen av skattskyldigheten kaninnebära en ulvidgad rätl lill barnbidrag. Enligt lagen (1947: 529) omallmänna barnbidrag ulges barnbidrag för barn bosalla i rikel. Del anges inle ilagen när bosällning vid ulresa skall anses ha upphört. Enligt den praxis somulvecklals av kammarrällerna (i.o.m. ) och försäkringsöverdomstolen(fr.o.m. år 1979) skall bosältningsbegreppet vid tillämpning avbarnbidragslagen så långt som möjligt bedömas med ledning av detskatterältsliga bosältningsbegreppet. Hänsyn skall dock las lill samlligarelevanla omsländigheter såsom ändamålet med utlandsvistelsen, om någonfamiljemedlem stannar i , om bostad eller möbler finns kvar i landeto.dyl. innebär i realiieien all den som avser all utvandra inte efterulresan är beräuigad lill barnbidrag. För övriga kvarstår rätlen tillbarnbidrag. Dessa uppbär barnbidrag relroaklivl för den lid ullandsvislelsenvaral om de ålerkommer lill innan den skatterältsliga bosällningenupphört Del lorde vara mindre vanligl all i fall av skenbosällningpersonen i fräga återkommer lill riket och gör anspråk på barnbidrag. Frågan omräll till barnbidrag uppkommer däremol efler återkomsten från arbete ulomlandsnär avsikten inle varil atl utvandra. I promemorian "Socialförsäkring för vissautlandsanställda m, m." (DsS 1981; 14) uppmärksammades allbosällningsbegreppel enligi lagen om allmänna barnbidrag inte hade sammainnebörd som enligi lagen om allmän försäkring. Promemorian resullerade bl.a. iinförandel av en precisering av bosältningsbegreppet i lagen om allmänförsäkring. Del framhölls i proposifionen (1981/82: 199 s. 17) all någonändring av bosällningsbegreppel i barnbidragslagen inle var avsedd i dettasammanhang. I direkliven lill folkbokföringskommillén (1983:28) ingåremellertid bl.a. all se över bosällningsbegreppel i barnbidragslagen. Barnbidragel är ell periodiskl utgående slöd lillbarnfamiljer i . per barn och år. Omdet i familjen finns tre eller flera bidragsberättigade barn utgår ävenflerbarnstillägg. Den i promemorian föreslagna lidsgränsen för skallskyldighelskulle således kunna innebära atl l.ex. en tvåbarnsfamilj vid återkomst lillSverige efler utlandsvistelse skulle uppbära . Frågan är om detta varit en av kommissionen avsedd effekt. Riksförsäkringsverketfinner det vara etl skäl emol den föreslagna ändringen. Prop.1984/85:175 65 Sammanfattning av departementspromemorian (Ds Fi 1984:6)Beskattning av lön vid utlandstjänstgöring I promemorian föreslås atl en person som uppbär inkomslvid ullandsijänslgöring skall undanlas från beskailning i för dennainkomsl om ijänslgöringen pågår i minsl i ell och samma land. Somyllerligare villkor för skaliefrihelen förslås, all de sex månaderna måsleinfalla under ijänslgöringslandets beskattningsår. Besök i får göras,ulan all ullandsvislelsen skall anses avbrulen, med högsl under deförsia sex månaderna. För ullandsvislelser över tillåls därutöverhembesök med för varje hel månad som vislelsen i landeli fräga varar. För ullandsvislelser som inle uppfyller kravel på sex månadersvislelse i elt och samma land under dess beskattningsår medges ändock undantagfrån beskatlning i vid en sammanhängande vislelse i landet i fråga avminst ell år. Vidare föreslås alt regeln begränsas till atl avsetjänstgöring utanför (inkl. konlinentalsocklarna). För arbele inomNorden ges alliså ingen befrielse från svensk skatl men evenluelldubbelbeskalining undviks givelvis genom lillämpning avdubbelbeskattningsavtalet mellan , , , och Norgesaml inlerna avräkningsbeslämmelser. Från regeln undanlas i likhel mednuvarande ellårsregel också sialsansiällda m.fl. I fråga om anslällda ombord påfarlyg avses undantaget komma att gälla inte bara, som f. n., anställda ombordpå svenskl fartyg utan även anställda ombord på utländskt fartyg. Denna lösningförulsäller emellertid alt de problem som är förknippade med beskallningen avsjömän samiidigi kan lösas i annan ordning. 5 1984/85. Prop.1984/85:175 66 Lagförslaget i departementspromemorian (Ds Fi 1984:6)Beskattning av lön vid utlandstjänstgöring Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs all 54 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angiven lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Från skattskyldighet/nAoZ/ai a) svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar; för utdelning på aktie i svenskt aktiebolag och andel isvensk ekonomisk förening i den omfattning som anges i punkt 1 avanvisningarna; b) medlem avkonungahuset; för av staten anvisal anslag; c) i ullandelbosatt person och utländskt bolag: för sådan inkomst, för vilken avgifl enligt lagen ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter skall erläggas ellerbeträffande vilken befrielse från sådan avgifl skall åtnjutas jämlikt särskiltstadgande i samma lag; d) I. ägareav sådan fastighet som avses i 3 kap. 2 § fastighetstaxerings- lagen (1979; 1152); för inkomsl av fastigheten i den mån ägarens inkomslhärrör från sådan användning som gör atl byggnad enligt 2 kap. 2 §fasiighelstaxeringslagen skall indelas som specialbyggnad, dock ejkommunikationsbyggnad, distributionsbyggnad eller reningsanläggning, ellerhärrör från nationalpark; ägare av sådan fastighet som avses i 3 kap. 3 §fasiighelstaxeringsla gen: för inkomsl av fastigheten i den mån ägarens inkomsthärrör från sådan egendom och sådan användning som avses i nämnda lagrum; ägare av sådan fastighet som avses i 3 kap. 4 §fasiighelstaxeringsla gen, dock ej ideell förening som är hänföriig under 53 S I mom. e); för inkomsl av fastigheten i den mån den används förändamål som avses i 3 kap. 4 § fasiighelstaxeringslagen; e) i riket bosatt delägare i oskift dödsbo efterperson, som vid siu frånfälle icke varil här i rikel bosatt: för av dödsboet åinjulen, lill honom utdelad inkomsl, förvilken dödsboet skall utgöra inkomstskatt; O understödsföreningar, som bedriver såväl lilllivförsäkring hänföriig verksamhet som annan verksamhet: för annan inkomst än inkomsl av fastighet, dock atlskattskyldighet föreligger även för förstnämnda inkomst till den del inkomslenbelöper på livförsäkringsverksamheten; g) understödsföreningar, vilka enligt sina stadgar inlefår meddela annan kapitalförsäkring än sådan som omfattar kapitalunderslöd påhögsl per medlem: för all inkomsl, som belöper på verksamhel, hänföriig tilllivförsäkring; 'Senaste lydelse 1980:957. h) här i rikel bosall fysisk person, som under vislelse ulomlands åtnjutit avlöning eller annan därmed jämförlig förmån på grund av anslällning där annal än hos svenska slalen, svensk kommun eller ombord på svenskl fartyg eller svenskt, danskl eller norskt luftfartyg: h) här i rikel bosall fysisk person som under vislelseutomlands / ett och samma land, annal än , , eller (inklusive dessa sluters kontinentalsocklar), ålnjulil avlöning eller annandärmed jämförlig förmån på grund av anslällning där annat än hos svenskaslalen, svensk kommun eller ombord på farlyg eller svenskl, danskl ellernorskl luftfartyg: för inkomst av anställningen under förulsällning atl anställningen och vistelsen i ullandel varal minsl elt år eller enligi anslällningsavlal eller på annan grund kan anlagas komma atl vara minsl : förinkomsl av ansiällningen om ansiällningen och vislelsen i landet i fråga varal antingen minsl under etl och samma beskattningsår i det landeleller minsl i det landet, i båda fallen under förulsällning alt avbrollinle har skell för vislelse uianför det landet annal än för semester,eller dylikl, vilka sammanlagl uppgått till högst 36 dagarde försia sex månaderna och därefter till i genomsnitt förvarje hel månad därutöver som vislelsen i anslällningslandel varat; i) ideell förening, som är hänföriig under 53 § 1 mom. e); för inkomsl avfaslighel och av rörelse i den omfallning som anges i punkl 4 av anvisningarna;j) svensk aktiefond: för inkomsl av lillfällig förvärvsverksamhel på grund avavyttring av egendom som avses i 35 § 3 mom., om den avyttrade egendomeninnehafts Ivå år eller mera. Svenskl aktiebolag och svensk ekonomisk förening kan underde förutsättningar som anges i punkt 5 av anvisningarna frikallas fränskallskyldighel för uldelning på andel i ulländskl förelag. Av 70 § framgår all personer som där avses är frikalladefrån skallskyldighel för vissa inkomsler. Denna lag träder i kraft Ivå veckor efter den dag då lagenenligt uppgifl på den utkommil från iryckel i ochlillämpas på utlandsvistelser som påbörjas den eller . Prop.1984/85:175 68 Lag om ändring i taxeringslagen (1956:623) Härigenom föreskrivs atl i taxeringslagen (1956:623)'skall införas en ny paragraf, 65 a §. av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Gör en skallskyldig sannolikl all förulsällningarna förall han skall frikallas för skallskyldighel för viss inkomsl på grund avbeslämmelserna i 54 § h) kommunalskalielagen (1928:370) kommer all föreliggaefler del all laxeringsnäinndens arbele skall vara avsliiiai, skaU nämndeninle uppla inkomslen lill beskatlning hos honom. Denna lag iräder i krafl den . ' Lagen omtryckt 1971:399. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974; 773. 1984/85:175 69 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Fi1984:6) Beskattning av lön vid utiandstjänstgöring Efler remiss har yllranden avgetls av RiksskatteverketKammarrätten i Slockholm Kammartätten i i länLänsstyrelsen i Länssiyrelsen i Göieborgs och länLänssiyrelsen i Norrbollens län Länsrällen i Slockholm Länsrällen i GöleborgLokala skattemyndigheten i Lokala skallemyndighelen i Lokalaskallemyndighelen i Bankinspeklionen i hantverks- och induslriorganisalion -Familjeföretagen Tjänstemännens centralorganisationRiksförsäkringsverkei i län Utlandssvenskarnas föreningSvenska Byggnads- och SACO-SRhar som sill yttrande överiämnat yttranden från medlemsförbunden och Prop.1984/85:175 70 När den nuvarande ettårsregeln infördes åberopades sommotiv intresset av all dels underlätta näringslivets rekrytering av folk förullandsijänslgöring, dels undvika dubbelbeskattning. Genom ulbyggnaden avnälel av dubbelbeskattningsavtal har del senare skälet förioral sintillämplighet med avseende på ullandsijänslgöring i många länder. Del finnsemellertid fortfarande ålskilliga stater, exempelvis inom ochöstblocket, med vilka inle har ingåu avtal men som ändå tar emol svenskarbelskrafl i inle ringa omfallning. Del förra skälel har oförändrad lyngd. Kammarrätten har yllral sig överBrottsförebyggande rådets promemoria (1980:3) Utlandsbeskallning I, där enskärpning av ettårsregeln föreslogs. Domslolen avstyrkte förslaget. Härvidanfördes bl.a. all del måsle anses rimligt all den skallskyldige någorlundasäkert kan väga in beskallningseffeklen när han fållar beslui omullandsijänslgöring. Många oförulsedda siiualioner, som medför altutlandstjänslgöringen måste avbrytas lidigare än beräknat, kan inlräffa, l.ex.krig eller revolulion i vistelselandet likaväl som sjukdom eller dödsfall ifamiljen. Kammarrällen fann slötande all del vid rättstillämpningen inle skullekunna las hänsyn lill sådana omständigheler som låg uianför den skattskyldigesrådighel. Om en skärpning likväl skulle anses motiverad i enlighet medförslaget måste regleringen mildras så atl undanlag medgavs när skäl därtillförelåg av den arl som har exemplifierais i del föregående. En hel del av den krilik som sålunda riklades mol rådelsförslag kan också anföras mol det förslag som remissen avser. Å andra sidanblir olägenhelerna avsevärt mindre i och med att minsla liden för vistelsenhalveras. Kammarrällen har därför inle nägol all erinra mol all del genomförsmen föreslår atl regleringen förenas med en dispensmöjlighei som gör delmöjligl alt eliminera stötande effekter i del enskilda fallet. Kammarrällen i Göleborg: Kammarrätten delar den i promemorian framfördauppfattningen att flera skäl talar för att den nu gällande ettårsregeln börändras lill en sexmånadersregel. Som värdefulll ser kammarrätten all en sådanändring bör leda lill alt del blir lällare för svensk exportnäring atlrekrylera personal för Ijänslgöring i utlandet På sikl bör detta medföraposiiiva effekler för svensk exporl. Att taxeringsmyndigheternas arbeleunderlättas blir också en väsentlig följd om den föreslagna ändringen genomförs.Kammarrällen lillslyrker därför i princip förslagel. För att underlätta för svenska företag all rekryterapersonal för utlands-tjänstgöring föreslås all kvalifikalionsliden förskaltebefrielse i sänks från . Vidare föreslåsnågra ändringar av huvudsaklig innebörd all förhindra en fullsländigskallebefrielse, dvs. all inkomster blir beskallade varken i eller iarbelsstalen. Prop.1984/85:175 71 Bägge målen i förslaget är i och för sigeftersträvansvärda men såsom konstaterats i promemorian också delvismotstridiga. Detla medför atl risk föreligger för all syftet att slimuleraexportverksamheten kan komma atl motverkas av slrävandena all förhindra hellobeskaltade inkomsler i sådan utsträckning atl en ändring av nu gällandebeslämmelse kan ifrågasättas. Någon möjlighel atl samiidigi lillgodose bäggeinlressena effeklivi genom en beslämmelse av nu ifrågavarande ulformning synesinle finnas. Del kan l.ex. påpekas all vissa länder inle beskattar utomlandsbosatta personer även om deras vislelse i landel varal . Urskallemoralisk synvinkel kan det vidare ifrågasällas om del vid jämförelse meden marginalskatt i på kanske är mer klandervärt att eninkomst blir hell obeskattad än alt denna beskallas i anställningslandel medt.ex. anser emellertid all del bör vara värdefulltför exporterande svenska förelag om kvalifikalionsliden för skatlebefrielseminskas. anser också atl del ligger elt värde i sig mednågorlunda enhelliga regler olika länder emellan. Detta gäller särskilt iförhållande lill de nordiska staterna efler del atl del gemensammadubbelbeskaltningsavialei trätt i krafl. Sedan numera infört en sexmånadersregelhar länssiyrelsen ingel all erinra mol atl en sådan regel lillämpas även här. Länssiyrelsen är inle övertygad om all den nu föreslagnalagregeln är bättre än ettårsregeln. Den främsla invändningen som länsstyrelsenhar mot regeln är alt den kan komma all uppfattas som oräiivis av de skallskyldigabl.a. därför all lika lång tjänstgöring utomlands behandlas olika för olikaindivider. Den kan också komma all försvåra rekryiering under vissa delar avårel på grund av all kvalifikalionsliden anknulits lill arbels-slalensbeskaiiningsår. Om förslagel genomförs bör del enligi meningmodifieras enligt följande. Länsrällen i Slockholms län: Behovet av översyn av den så kallade eiiårsregeln har medden mångfald rättsfall som är vägledande för tillämpningen blivit slort.Länsrällen nolerar med tillfredsställelse att föreliggande förslag lillreformering av rätlsområdel lydligi visar all man är medvelen om svårighelernamed tillämpningen av gällande rätt All förslagel därtill präglas av atl varaetl verk av fackfolk på områdel gör del välgörande läll all tillgodogöra sigvad som avses. Länsrätten kan i alll väsenlligl anslula sig till förslagen. Den s. k. eiiårsregeln har bl.a, kriliserals för alt deninle är lillräckligi generös vid en internationell jämförelse och för atl denkan missbrukas i skaiteundandragande syfte. Från myndighetshåll har vidarehävdats att regeln är svår all lillämpa i prakliken. Kritiken får i stora delaranses så befogad all en reformering av eiiårsregeln framsiår som önskvärd. Prop.1984/85:175 72 De i departemenlspromemorian föreslagna ändringarna får iallt väsentligt anses väl lillgodose kraven på en generös och samtidigtlältillämpbar regel. LO kan ulan svårighei dela ulredningens principiellakritik mol samt bedömning belräffande behovel av en juslering av den s.k,eiiårsregeln i kommunalskalielagen. Regeln som huvudsakligen tillkom för altlindra den internationella dubbelbeskattningen på löne- ochanslällningsinkomsier är enligi LO behäftad med flera uppenbara brister. Dennuvarande utformningen av regeln har lill en början medfört att åtskilligaproblem uppslån i den praktiska regeltillämpningen. En annan brisl är onekligendel förhållandel atl löneinkomsier i vissa siiualioner kan bli hell skaiiefriaulan all det rör sig om någon överträdelse av ettårsregeln från denskallskyldiges sida. Dessulom ger nuvarande regelkonstruktion vissa möjlighetertill missbruk. Som ulredningen konstaterar har ettårsregeln genom en ökadulbyggnad av nätet för dubbelbeskattningsavtal och interna lagregler omavräkning av utländsk skatt erhållit en alll mindre betydelse såsom instrumentför lindring av dubbelbeskattningen på anslällningsinkomsier. Istället harregeln mera ulnylljals och kommer sannolikl även framgenl i ökad ulslräckningatt ulnylljas som ell medel för att stärka exportsektorns internationellakonkurrenskraft saml underlätta dess personalrekrytering lill anställningarulomlands. Del är emellerlid mot bakgrund av de nya uppgiflerna somettårsregeln vid en jämförelse med motsvarande regels utformning i vårakonkurrentländer hillills har framstått som ineffektiv eller otillräckligtgenerös. Med hänsyn lill detla och redovisade brister anser LO i likhel medulredningen atl såväl behov som bärande skäl föreligger för atl justerautformningen av regeln. Kravel på och värdet av en inlernationell samordningunderstryker också behovel av en regeländring eftersom flerlalel av vårakonkurrentländer inklusive de nordiska länderna genomgående har reformeratsina regler i en mera generös riklning. Utredningsförslagel innehåller på många punkter väsenlligaförändringar i den konkreta ulformningen av regeln. Vissa förändringar innebärförvisso direkta försämringar för berörda löntagargrupper medan andra ändringarulgör i stället förbällringar i förhållande lill gällande regel. LO anseremellertid vid en samlad bedömning atl de enskilda fördelarna med förslagelövervägar nackdelarna. Utredningsförslagel måsle därför sammantaget betraklassom en förbättring av ettårsregeln. och , som berells tillfälle atl avge yttrande över rubriceradepromemoria, får härmed anföra följande efter all ha inhämlal synpunkter frånetl liolal uilandsverk-samma förelag representerande olika branscher. Den nu gällande ettårsregeln har underlättat näringslivetsrekrytering av svensk personal för långlidsuppdrag i utlandet. Detla var ocksåenligi förarbelena ett väsenlligl syfte med alt införa regeln. Ettårsregeln har sålunda bidragit till att göra delmöjligt för svenska företag all i en hårdnande inlernationell konkurrens hävdasig på ulländska Prop.1984/85:175 73 Behovel av en liberalt lillämpad ellårsregelundersiryks av del förhållandel atl del ofta visal sig svårlall rekrylera kompelenl svensk personal lill ijänslgöring ulomlands.Rekryleringspro-blemen påpekas också i promemorian. Moiivel alt underläilanäringslivels rekrytering av svensk personal för ullandsljänsi har emellertid iövrigl starkt tunnats ut i promemorian. De önskemål om förändringar som från arbelsgivarsidan iolika former framförls lill myndighelerna, har hafl sin grund i atl de svenskaföretagen har fåll alll svårare all rekrylera svenskar för ijänslgöringulomlands under kortare lid än elt år. Vid jämförelse med våra konkurrentländerpå världsmarknaden har den svenska exportverksamheien blivit lidande, eflersommånga länder lillålit lättnader i den individuella beskattningen i högre gradän som varil fallet för utsända från . I förslagel har hänsyn lagilslill della medelsl en avkortning av den period utlandsvistelse som erfordrasför undvikande av beskattning i från 12 månader till 6 månader.Samtidigt har förslaget försetts med så många villkorande restriktioner, attden avsedda effeklen inte kommer lill stånd, såvida inle förändringar införes iförslaget. 3 Utlandsvistelsens längd m. m. Den föreslagna regeln med krav på vislelse underijänslgöringslandets beskattningsår innebär atl del är av utomordentligbetydelse atl påbörja vislelsen om skallebefrielse skallerhållas för perioden. Delta belyses enklast med några exempel. Land A = avtalsland (183 dagars-regel i avtalet) Land B =icke avtalsland Den interna skatterätten i land A och B = svensk internskallerält Beskaltningsår = kalenderår Anställd hos svenskl förelag som inle har fasl driftställeeller fast anordning i tjänslgöringslandet Anställningstid 1) 1 augusti1983-30 maj 1984 (10 mån) 2) I augusii1983-30juni 1984(11 mån) 3) 1 januari1984-15 augusii 1984 (7,5 mån) 4) Ijuli 1983-30juni1984() 5) 1 augusii1983-31 juli 1984 () 6) 1 januari1984-31 december 1984 () 7) 1 januari1984-31 augusii 1984 (semester 1/6-18/7 insjuknar och reser hem ) I samtliga fall utnyttjas lotalt antal besöksdagar iSverige. (< 1983 och 1984) (< 19«3 och 1984) Ja 1/8-31/12 1983 (228-45 = ) (1/7-31/12 1983 184-36= 1/1-30/6 1984 182-36= ) = 6 män eller 1 är (1/8-31/12 1983 153-6= 1/1-31/7 1984 213-66= ) Nej >6 mån 84 = 1 år Nej >6 män eller Ja (För lång ledighet i förhållande till tjänstgöringstiden. Sexmånaders-gränsen inte uppfylld genom att semestern under uppkomna förhållanden ligger i slutet av vistelsen). I fall 4 kan avbroll ske när som helsl och ifall 6 när som helsl efter - under förulsällning dock all ingenledighel tagits ul under de sisla dagarna ijuni - ulan atl inkomslen blirbeskallad i . I fall 5 sker beskattning i omutlandstjänslgöringen avbryis före eltårsperiodens ulgång. Blir 183-dagarsregelninle lillämplig sker beskattning i land A på samma sätl som i land B dvs. isamtliga fall om avtalet följer OECDs modellavtal. Exemplen visar - i molsals lill vad som sägs i promemorianpå sid. 49 -all en koppling av kvalifikationstiden lill ijänslgöringslandetsbeskaltningsår leder till olika beskaltningsresultal för den enskilde beroendepå dels när uilandsljänslgöringen påbörjas resp. avslulas och delsom tjänslgöringslandet är ell avialsland eller ej. Åven denna regel kan såledesi likhel med ettårsregeln se promemorian (sid. 42 och 43) leda lill fullsländigskaltebefrielse. Ettårsregeln har dessutom inle gjorts uttryckligen avhängigav au beskattning sker utomlands. I syfte atl lillgodose kravel på en beskattning itjänslgöringslandet föreslår RSV, som ell ytterligare villkor förskallebefrielse i , att den ullandsanslällde genom ett intyg eller påannal säll visar eller gör sannolikl alt beskattning sker i enlighel medgällande beslämmelser i tjänslgöringslandet. Etl intyg bör ofta kunna utfärdasanlingen av skattemyndigheten där eller av arbetsgivaren. Ett sådant intyg ikombination med elt anställningsavtal bör dessulom enligi RSVs mening ulgörafömisällning för jämkning. De skäl som motiverar en skattebefrielse vid utlandstjänstgöringär de fördelar som kan föreligga ur konkurrens- och rekryteringssynpunkl försvenska företag verksamma utomlands. Arbelsgruppen framhåller atl en generellregel om skallebefrielse, som nuvarande eltårsregel utgör, är till fördel ävenför den skaltskyldige. som på förhand - innan han accepterar Prop.1984/85:175 75 en utlandstjänst - bör kunna överblicka sin ekonomiskasituation. Arbelsgruppen menar (sid. 43) dock all del är ofrånkomligl med enförkortning av kvalifikationstiden om samtliga de skäl som moliverar en regelom skattebefrielse för inkomsl av ijänslgöring ulomlands skall kunnalillgodoses.