prop · G80333 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:33 239 Bilaga2 Sammanfattning av promemorian Närett rättsförhållande berör skilda länder och har anknytning tUl oUka nationellarättsordningar, uppkommer oftast svårigheter när det gäller att fömtse eftervilka materiella rättsregler en viss rättsfråga kommer att avgöras. Sådanasvårigheter blev till ett aUvarligt hinder för den intemationeUajärnvägstrafikens utveckUng, och under de sista decennierna av stoddet klart att viktigare järnvägsrättsliga frågor måste ges en ensartadreglering i skilda nationella rättsordningar. En sådan reglering har sedan 1890säkerställts genom en rad fördrag, som fiUträtts av ett växande antal stater. Förnärvarande gäller för internationell godsbefordran och för internationellbefordran av resande och resgods enhetliga regler inom ett drygt 30-tal stateri , och . Dessa regler har överenskommits genom treinternationella fördrag, i dagligt tal kallade , och tUläggskonventionentUI . har ett nytt jäm vägsfördrag, COTIF, slutits. Detta fördragär avsett att ersätta de tre nyssnämnda fördragen och att utgöra gmndval för enmellanstatlig organisation för internationeU jämvägstrafik, OTIF.' Sverigehar fillhört den krets av stater som i fördrags väg samordnat sinarättsregler för intemationell järnvägsbefordran. Det förefaller uppenbart attSverige bör fortsätta detta samarbete såsom medlem i det nybildade OTIF. NärSverige har tiUträtt intemationeUa järnvägsfördrag, har det kunnat skeutan något omfattande lagstiftningsarbete. Ett undantag härvidlag utgör tiUIäggskonventionentill , vars regler inarbetats i lagen (1976:58) om järnvägs ansvarighet vidbefordran av resande. Av de andra fördragen har däremot endast enstakabestämmelser av processrättslig natur tagits upp i svensk lag. I övrigt hardessa fördrag inlemmats i den svenska rättsordningen genom att de i kungörelseförklarats vara tiUämpliga i . Dettämligen enkla tillvägagångssätt som sålunda i regel använts i samband medSveriges tiUträde till tidigare jämvägsfördrag kan emellertid inte tillämpasnär det gäller COTIF. Detta är en följd av den förstärkning av riksdagenskompetens som skett genom tillkomsten av regeringsform och vidare avden förskjutning i uppfattningen av järnvägsbefordring- 'Förkortningarna kommer från de franska benämningarna som är följande: Conventionintemationale concernant le transport des marchandises par chemin de fer ();Convention intemationale concernant le transport des voyageurs et des bagagespar chemin de fer (); la Convention additionelle ä la relative ä la responsabilitédu chemin de fer pour la morl et les blessures de voyageurs; la Convention relativeaux transports intemationaux ferroviaires (COTIF); FOrganisation intergouvemementalepour les transports intemationaux ferroviaires (OTIF). 1984/85:33 240 arnasjuridiska natur som i fråga om inrikestrafiken har kommit till uttryck i attmerparten av de nuvarande förvaltningsrättsliga reglema i järnvägstrafikstadgan(1966:202) föreslås bli ersatta av civilrättsliga regler i en jämvägstrafiklag. Föratt COTIF skall träda i kraft krävs att fördraget ratificeras av ett visstantal stater. tillträde till fördragel medför skyldighet alt iväsentliga avseenden göra fördragsinnehållet tillämpligt som svensk rätt, ochdetta måste, som antytts, i huvudsak ske i lag. På gmnd härav måste enligtRF 10:2 frågan om en svensk ratifikation av COTIF prövas av , som isamband därmed också bör besluta om den lagstiftning som föranleds avfördraget. Deviktigaste beståndsdelarna i COTIF är den egentliga fördragstexten och två bihangfill denna. Själva fördragstexten innehåller huvudsakligast bestämmelser om och verksamhei samt om fömtsättningama för fördragetstillämplighet. Därtill kommer vissa bestämmelser om skiljedom,domsverkställighet m.m. Endast den sistnämnda gruppen bestämmelser behöverpåbjudas för tillämpning i . Av de båda bihangen innehåller del enaenhetliga rättsregler för avtal om internationell jämvägsbefordran av resandeoch resgods och det andra enhetliga rättsregler för avtal om internationelljärnvägsbefordran av gods. I det förstnämnda bihanget () ingår de reglersom nu bildar det materiella innehållet i liUäggskonventionen tUl . TiU detandra bihanget () finns fyra bilagor fogade, däribland ett mycketomfångsrikt reglemente om internafioneU jämvägsbefordran av farligt gods(RID). Enligtvad som föreslås i denna promemoria skall huvuddelen av de fördragsbestämmelsersom måste ges giltighet som svensk rätt återges i en lag om internationeUjärnvägstrafik. 1 denna lag avses de ovannämnda fördragsbestämmelserna omskiljedom, domsverkställighet m.m. bli återgivna efter omarbetning till svensktspråk och svensk lagstil. Lagen avses dämtöver innehåUa en förklaring attinnehållet i de båda bihangen med vissa undantag - skall tillämpas som svensklag. Detta innebär att bihangens bestämmelser blir gällande i i sinfranska avfattning. Som hjälp för tUlämpningen publiceras de dock också isvensk översättning. Vadnu sagts om bihangens bestämmelser gäller emeUertid inte de delar av sommotsvarar den nuvarande tiUIäggskonventionen till . Hithörande regler är somnämnts redan återgivna i svensk lag och torde komma att återfinnas ien planerad jämvägstrafiklag. Den fömt-nämnda förklaringen om tillämpningen av bihangensom svensk lag skall inte heller gäUa i fråga om bilagan RID. Tillämpningen iSverige av denna bUaga avses bli reglerad genom förordning. Isamband med genomförandet av den nu angivna lagstiftningen fömtsätts ändringari jämvägstrafiklagen, lagen (1974:610) om inrikes vägtransport och lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall samt eventuellt iköplagen. 1984/85:33 241 Förändring av de gmndläggande bestämmelserna i krävs all medlemsstaternaratificerar eller på annat sätt godkänner ändringsbeslutet. Många av fördragetsbestämmelser kan emellertid ändras genom etl förenklat förfarande och relativtsnabbt sältas i kraft i ny lydelse. Detla gäller också i fråga om åtskilliga avde bestämmelser som enligl vad förut sagts avses bli återgivna i lag i Sverige.När sådana fördragsändringar aktualiseras, kan del befaras all prövningen avfrågan om motsvarande ändring i svensk lag inte kan komma till stånd i rätttid, om den normala proceduren för lagändring skall tillämpas. I promemoriandiskuteras därför möjligheten av en sådan ändring i regeringsformen att riksdagenunder vissa villkor skall kunna förklara alt en framtida fördragsändringföranleder motsvarande ändring i svensk lag från den dag då fördragsändringenträder i kraft. 16 1984/85. 1984/85:33 242 1 § Med "fördragel"avses i denna lag fördraget om inlernalionell järnvägstrafik (COTIF). 2 § I fråga om sådaninternationell befordran av resande och resgods som avses i Bihang A tillfördraget skall bihangets bestämmelser, i den mån de gäller part ibefordringsavtal, tillämpas som svensk lag. utsträckning som innehållel i Bihang A återges i järnvägstrafiklagen(1983:00) skall det dock tillämpas efter lydelsen i den lagen. 3 §I fråga om internationell godsbefordran som avses i Bihang B till fördragel skall bihangets bestämmelser, i den mån de gäller part i beford ringsavtal, tillämpas som svensk lag med det undanlag som anges i andra stycket. Vadangår tillämpningen i av det som Bilaga I till Bihang B fogadereglementet om internationell järnvägsbefordran av farligt gods (RID) meddelasföreskrifter av regeringen eller av förvaltningsmyndighet som regeringenbestämmer. 4 §En utländsk dom som gmndas på fördragel får verkställas i , om domen 1. har meddelats av en domstol somär behörig enligt fördraget. 2. har vunnU laga kraft, 3. får verkställas enligt reglernai domstolslandet och 4. har förklarats verkställbarefter ansökan enligl 5 §, och hinder mot verkställigheten ej möter enligt 6 §andra stycket. 5 §Ansökan som avses i 4 § 4 görs hos . Vid ansökningen skall fogas 1. domen i original eller iavskrift som bestyrkts av myndighet, 2. förklaring av behörig myndigheti den stal där domen meddelats all domen avser tvist angående befordran somomfattas av fördraget saml att domen har vunnit laga kraft och får verkställasi nämnda stat. Dehandlingar som avses i första stycket skall vara försedda med bevis om ulfärdarensbehörighet. Beviset skall vara utställt av svensk beskickning eller konsuleller av chefen för justitieförvaltningen i den stat där domen meddelats. Ärhandling i ärendet avfallad pä annal främmande språk än danska eller norska,skall handlingen åtföljas av översättning till svenska. Översättningen skallvara bestyrkt av diplomatisk eller konsulär fiänsteman eller av svensk notariuspublicus. 6 §Ansökan som avses i 4 § 4 får ej bifallas ulan att tillfälle har lämnats motparten att yttra sig över ansökningen. Ny prövning av den sak som har avgjorts genom domen får ej äga rum. Prop.1984/85:33 243 Bifalles ansökningen, verkställs domen på samma sätt somsvensk domstols laga kraft ägande dom, om ej högsta domstolen efter talan mothovrättens beslut förordnar annal. 7 § Vid tillämpning av 4-6 §§ likställs med dom 1. skiljedom sommeddelats mot trafikföretag eller trafikant i skiljeförfarande enligtfördraget, 2. förlikning itvist angående befordran som omfattas av fördraget, om förUkningen har träffatsinför domstol som avses i 4 §. Bestämmelserna i 4-6 §§ har ej tillämpning pä sädanföreskrift i dom som ålägger käranden att förutom rättegångskostnad betalaskadestånd på grund av alt hans talan har ogillats. 8 § Inledande av sådaniskiljeförfarande som avses i fördragel har verkan som preskriptionsavbrott enligl5 § preskriptionslagen (1981:130). 9 § en fordran mot trafikförelag i på grund av befordran somomfattas av fördraget, får fordringen beläggas med kvarstad eller utmätasendast på grund av avgörande av domstol i den stal lill vilken det utländskaföretagel hör. 10 § Äger utländsk järnväg rullande materiel i ,får maleriden beläggas med kvarstad eller utmätas endast på grund av avgörande av domstol i den stat lill vilken den utländska järnvägen hör. Detsamma gäller i fråga om annat föremål som tillhör utländsk järnväg och är avsett att användas vid befordran, såsom container, laslredskap eller presenning. Privalvagn, vars ägare har hemvist utom riket, fårbeläggas med kvarstad eller utmätas endast på grund av avgörande av domstol iden stat där ägaren har sitt hemvist. Detsamma gäller i fråga om föremål ivagnen som är avsett att användas vid befordran och som tillhör vagnägaren. 11 § På begäran av den, som har räll all kräva ullämningav gods eller inskrivel resgods, skall domstolen i den ort där godset eller resgodset finns förordna sakkunnig att företa sådan utredning som avses i Bihang B artikel 52 § 2 eller Bihang A artikd 48 § 2. Den sakkunnige skall skyndsamt fullgöra sitt uppdrag. 1 fräga om kostnaderna för utredningen har 23-25 §§ lagen (1929: 145) om skiljemän motsvarande tillämpning. Denna lag träder kraft den dag regeringen bestämmer, dålagen (1974:744) om verkställighet av utländsk dom som meddelats enligt vissainternationella järnvägsfördrag m.m. och kungörelsen (1974:748) om internationelljärnvägstransport skall upphöra att gälla. Den äldre lagen gäller dock i frägaom en dom eller fordran som grundas på något av de fördrag som avses i denlagen. Prop.1984/85:33 244 Lag om ändring i järnvägstrafiklagen (1983:00) Härigenomföreskrivs att 2 kap. 6 och 9 §§, 3 kap. 1 § och 4 kap. 1 § järnvägstrafiklagen(1983:00) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarandelydelse' 2 KAP. Föreslagenlydelse 2 KAP. 6 §Bestämmelserna i 7-14 §§ gäller endast i fråga om sådan färd enligtinternationell befordringshandling som avses i lilläggskonventionen den 26februari 1966 lill det internationella fördraget om befordran med järnväg avresande och resgods (inlernalionell befordran). 6 § Bestämmelsemai 714§§ gäller endast i fråga om sådan färd enligl internationell befordringshandlingsom avses i Bihang A till fördraget om internationelljärnvägstrafik(internationell befordran). 9 § Har järnväg vid inlernalionell befordran ådragit sigersättningsskyldighet enligl 2 § första stycket, skall vid tillämpning av 4 §andra stycket i stället för där angivna belopp gälla etl belopp om 2000francs. Med franc förstås en guldfranc med en vikt av tio trettioen-dels gramoch niohundra tusendelars finhet. Regeringen kungör motvärdet av franc uttryckt i de avInternationella valutafonden använda särskilda dragningsrätterna. Omräkning frän särskilda dragningsrätter till svensktmynt skall ske efter kursen den dag dom meddelas eller annan dag om vilken parternaär överens. Därvid skall kronans värde bestämmas i enlighet med denberäkningsmetod som sagda dag fillämpar för sin verksamheioch sina transaktioner. 9 § Har järnväg vid inlernalionell befordran ådragit sigersättningsskyldighet enligl 2 § första stycket, skall vid tillämpning av 4 §andra slyckel i stället för där angivna belopp gälla ett belopp motsvarande700 SDR. Med en SDR förstås en sådan särskUd dragningsrätt som används avinternationella valulafonden. Omräkning frän särskilda dragningsrätter till svensktmynt skall ske efter kursen den dag dom meddelas eller annan dag om vilken parternaär överens. Därvid skall kronans värde bestämmas i enlighet med denberäkningsmetod som sagda dag tillämpar för sinverksamhet och sina transaktioner. I § Deltakapitel är tillämpligt pä sädan godsbefordran med järnväg i allmän inrikestrafik för vilken vederlag skall utgå. Har avtal träffats om sädan befordran,är kapitlet till- I § Deltakapitel är tillämpligt på sådan godsbefordran med järnväg i allmän inrikestrafik för vilken vederlag skall utgå. Har avtal träffats om sådan befordran,är kapitlet lill- Som nuvarande lydelse anges lydelsen enligt SOU 1980: 37. lämpligt på befordringen även när järnvägen ombesörjerdenna med vägfordon. På irafik mellan och utlandet är kapitlettillämpligt endasl om annal ej följer av det intemationeUa fördraget omgodsbefordran med järnväg (). Kapitlet är ej tillämpligt på postbefordran. lämpligt på befordringen även när jämvägen ombesörjerdenna med vägfordon. På Irafik mellan och utlandet är kapitlettillämpligt endast om annal ej följer av det i 2 kap. 6 § nämnda fördraget. Kapitlet är ej tillämpligt pä postbefordran. 1 § Detla kapitelär tillämpligt i fråga om resgods som inskrivs för inrikes befordran medjärnväg i allmän trafik. På trafik mellan och utlandet är kapitlettillämpligt när annal ej följer av del internationella fördraget om befordranmed järnväg av resande och resgods (). Skall befordringen utföras av tvåeller flera järnvägar efter varandra, gäller kapitlet i tillämpliga delar förenvar av järnvägarna. 1 § Deltakapitel är tillämpligt i fråga om resgods som inskrivs för inrikes befordran medjämväg i allmän trafik. På trafik mellan och utlandet är kapitlettillämpligt när annal ej följer av del;' 2 kap. 6 § nämnda fördragel. Skall befordringenutföras av två eller flera järnvägar efter varandra, gäller kapitlet itillämpliga delar för envar av järnvägarna. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag om ändring i lagen (1974:610) om inrikes vägtransport Härigenomföreskrivs all 2 § lagen (1974:610) om inrikes vägtransport skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarandelydelse 2 § Lagen skall ej tillämpas på postbefordran, begravningstransportereller befordran av flyttsaker. Lagen skall ej heller tillämpas på sådanbefordran på väg som är underkastad det internationella fördraget omgodsbefordran på järnväg () eller som järnväg i annat fall utför inomSverige till fullgörande av avtal om befordran av gods på järnväg. Föreslagenlydelse 2 § Lagen skall ej tillämpas på postbefordran, begravningslrans-portereller befordran av flyttsaker. Lagen skall ej heller tillämpas på sådanbefordran på väg som är underkastad/dz-rager om internationelljärnvägstrafik (COTIF) eller som järnväg i annat fall utför inom tillfullgörande av avtal om befordran av gods på järnväg. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Prop.1984/85:33 246 Lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet ochprivilegier i Härigenom föreskrivs i fräga om bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall att i bilagan skall upptagas ensom 31 betecknad punkt av följande lydelse 31 Mellanstatliga organi- Medlemmarnasrepresen- Fördraget sationen för intema- tanter i organisationen om internationell jäm- tionell jämvägstrafik och personer medtjänst vägstrafik (COTIF) (OTIF) hos organisationen eller med uppdrag hos eller av denna Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1984/85:33 247 Bilaga4 Sammanställning av remissyttrandena Efterremiss har yttranden över promemorian avgetls av hovrätten för ,. , transportrådet, . , , , Axel Ax: son för sjörätt och annan transporträtt,, , ,hantverks- och induslriorganisation - Familjeföretagen samt Sverigesadvokatsamfund. har anslutit sig till yttrandet från . - som inle funnit anledning kommentera promemorian- har bifogat yttranden från samt . grossislförbundoch har avgetl etl gemensamt yttrande med . Slutligen har enheten inom för landtransporterav fariigl gods (LFG) avgett ett eget yttrande. Skäletlill att detta förslag utarbetats är den företagna revisionen av delinternationella järnvägsfördraget. Förändringarna angår huvudsakligen dels fillskapandetav en ny intemationell organisation, dels en kraftig omstmkturering av delinternationella förfatlningsstoffet. Vad beträffar innehållel i de materiellareglerna är detta till större delen oförändrat. Den utveckling som ägt mm ärnödvändig för att åstadkomma en anpassning till dagens förhållanden ochutvecklingsarbetet fortsätter (exempelvis rörande ansvar för försenad ankomstpå passagerarsidan). anslöt sig till det internationella fördraget 1907och det framstår närmast som en självklarhet att vårt land skall ansluta sigäven till den nyaste versionen av fördraget. Störredelen av den resonerande textmassan i betänkandet beskriver innehållet i detinternationella fördraget. Redogörelsen kommer säkert att användas av domareoch andra jurister som snabbt önskar orientera sig om ansvarsregler ochliknande. Just därför finns del skäl att påpeka, hur perspektivet iframställningen dessvärre håUs snävt järnvägs-rättsligt. Järnvägensansvar beskrivs som helt objektivt med vissa undantag, privilegierade och icke-privilegieradeansvarsfrihetsgrunder. Det talas om bevisskyldighet beträffande det ena och detandra på etl sätt som är ärvt från den legala bevisteorins dagar, inte särskiltträffande i etl land som så länge hyllat den fria bevisprövningen som vårtland. 1984/85:33 248 ochovanligt ur mera generell synvinkel. Inle etl ord sägs om att en regel om presumtionsansvar(såsom vid luftbefordran och, bortsett från en specialitet som nautiskt fel, isjörätten) i själva verket omsluter ungefär detsamma som en regel om strikt(objektivt) ansvar med undanlag för force majeure (såsom i järnvägsrälten). Hurnära dessa typer av ansvarsregler i realiteten ligger varandra belyses avexempelvis uttalanden i förarbetena lill vägtransporllagen (prop 1974:33 s106-107). Det redogörs i detalj för de järnvägsrättsliga reglerna om när godssom "försvunnit" och inle kan hållas redo efterleveransfristens utgång (s 93-94) utan alt del ens antyds att likartade regler omkonvertering av dröjsmål till totalförlust finns inom alla Iransportgrenar ävenpå sjörättens område där visserligen uttryckliga regler saknas men rättsfigurenändå måste antas kunna tillämpas. Denna brist pä ett allmänt transporträttsligtperspektiv är särskilt riskfyllt , när olika transporlgrenar i såstor utsträckning samverkar sinsemellan för att lösa samhälletstransportproblem genom kombinerade transporter. Vad som enar är betydligt meraän vad som skiljer åt. Sammanfattningsvistillstyrker hovrätten de förslag som rubricerade promemoria innehåller. Konsumentverketansluter sig till promemorians förslag all införliva COTIF med svensk rält.Konsumentverket har inget att erinra mot alt valda delar av fördraget återges ilag om internalionell järnvägstrafik och att de båda bihangen ER/och ER/CIMgörs tillämpUga i i sin franska avfattning, dock med därtill fogadsvensk översättning. SJ -som inte anser sig böra ingå i bedömning av de i promemorian behandlade stalsrättsligafrågorna om införlivningen av fördraget och av senare ändringar däri med svenskrätt - finner ej anledning till erinran mot de i promemorian framlagdaförslagen. Fråganrör huvudsakligen hur det nya järnvägsfördragel COTIF - avsett att ersätta trefidigare internationella fördrag - skall inlemmas i svensk lagsttftning. FrånTRPs sida saknas anledning att motsätta sig de förslag som promemorianinnehåller. 1984/85:33 249 Kollegiethar från de synpunkter vi har all beakta inle funnit anledning att kommenterapromemorian. Sjöfartsverkethar tagit del av promemorian. Denna berör inte direkt Sjöfartsverketsverksamhetsområde varför verket inte har något att anföra i ärendet. Handelskammarenhar för sin del inte funnit anledning lill erinran mol de förslag som framförsi promemorian. Handelskammaren- som ej funnit anledning att yttra sig över de konstitutionella problemen -har inget att erinra mol i promemorian framförda förslag. Handelskammarförbundet- som ej funnit anledning att yttra sig över de konstitutionella problemen -har inget att erinra mol i promemorian framställda förslag. Detär uppenbart all måsle vara med i dessa överenskommelser, eftersomlandet ju inte kan undvara befordringsmöjligheter med järnväg över gränserna. Ipromemorian föreslås att ratificerar järnvägsfördrag, COTIF, avsellall ersätta de tre f. n. existerande fördragen, , ochtilläggskonventionen till . Föreningen finner det angelägel att intemationellsamstämmighet föreligger på järnvägsrättens område och förordar att förslag omratifikation möjligt framlägges för . 1984/85:33 250 1promemorian föreslås att ratificerar järnvägsfördrag, COTIF.Detta fördrag ersätter då de existerande fördragen och samt filläggskonvenfionentill . förordar att förslag om ratifikation möjligtframläggs för så att internalionell samstämmighet kommer attföreligga på järnvägsrättens område. Samfundetfinner alt de delar av COTIF som berör renl organisatoriska bestämmelser liggerutanför de rättsområden som samfundet bmkar bevaka, varför samfundet lämnar dedelarna av förslaget utan kommentar. att antager COTIF pä del sätt som föreslagits idepartementspromemorian men vill framhålla alt man från svenskt hållframdeles bör verka för att de ovan anmärkta ändringarna i regelsystemetgenomförs. 1.14 , och köp mannaförbund Organisationernatillstyrker att ratificerar järnvägsfördrag COTIF och haringen erinran mot den föreslagna metoden att anpassa framtida fördragsändringartill svensk rätt. 1.15 Sverigeshantverks- och industriorganisation Vihar i denna fräga samrått med och . Vi ansluter oss till det yttrande som dessa organisationeravgivit gemensamt med . Sålundatillstyrker vi att ratificerar järnvägsfördrag COTIF och haringen erinran mot den föreslagna metoden att anpassa framtida fördragsändringartill svensk rätt. Frånde synpunkter LFG kan anlägga finns intet att erinra mot förslaget. 1984/85:33 251 2 Metod för införlivning av konventionens regelsystem och ändringar därav medsvensk rätt Fråganmed vilken legal teknik konvenlionsmalerialel skall införlivas med den svenskarätten har i delta fall erbjudit betydande svårigheter. Önskvärdheten avenhetliga regler inom transportområdet leder till en strävan all låtainternationella och inrikes transporter lyda under samma regler. Så har den internationellaluflbefordringskonvenlionen i princip fåll beslämma även inrikeslufttransporter och reglema återges i svensk lagform i luftfartslagen 9 kap.Vad inrikes järnvägsbefordran av passagerare beträffar har här samma förmånligametod kunnat följas genom alt bestämmelserna om järnvägs ansvarighel vidbefordran av resande i lagen (1976: 58) flyttas in i den nyajärnvägstransportlagen som ett särskilt kapitel, till vilket hänvisas även förinternationell befordran i den särskilda lagen därom.