prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt Borlängekommun bör frågan om lokala TV-kanaler givetvis avgöras på det lokala planet,1 första hand bör alltså tillståndsgivningen ankomma på kommunerna. Sundsvallskommun anser att kommunerna bör ha ett så starkt inflytande överkabelutbyggnaden att prövningen av ansökningar om sändningsrält pä sikt börprövas av kommunerna i stället för av det centrala organet kabelnämnden.Centrala tekniska anvisningar kan bibehållas parallellt. Även kommun villatt konces-sionsbeslul för lokala nät skall ligga på kommunen och betonar attkommunen skall tillförsäkras ersättning för upplåtelse av allmän mark för kabel-TV-ledning.Uppsala kommun argumenterar också för en tillståndsgivninginnefattande även själva utsträckningen av näten, "vilket förutsätter attnäten inte redan är nedlagda". Lokal fillståndsgivning går att kombineramed centralt fastställda normkrav. kommun vänder sig mol televerketstolkning av normalavtal. anser att kommitténs"förslag" att enskilda kommuner bör lösa frågan om avtalets innehållger ell ojämnt styrkeförhållande och möjligheter till alltför kraftigaregionala skiljaktigheter. efteriyser ett starkare kommunaltinflytande pä utbyggnaden. kommun anser det naturligt att kommunerna fårett betydande inflytande på utbyggnaden av kabelnät. Även tillståndsgivningenför sändning bör ligga på kommunerna. kommun anser inte att 1977 årsnormalavtal även innefattar kabelnät. SRL, CANT och finner det rimligt all berörd kommunges möjlighet alt yttra sig över näts utbredning, kapacitet m. m., men görgällande att en sådan yttranderätt inte får leda till att etableringsfriheten ipraktiken begränsas eller lill att kommunala kabelbolag eller fårett försteg framför andra förelag. IFPI-VIDEO anser att det är väsentligt attkommu- Prop.1984/85:199 136 nernas möjlighet alt påverka besluten om etablering begränsas.I annat fall riskeras att besluten blir godtyckliga och inskränkande och attkommuner av olika skäl söker förhindra etablering. 's finner det vara oacceptabelt attteleverket via sin tolkning av normalavtalet kan bygga kabel-TV i en kommun motkommunens vilja. bör få direktiv att förhandla med varje kommun omledningsdragning på samma sätt som privata kabel- TV-byggare. "Televerkelsoch kommunernas gamla avtal kan inte gälla all framtida teknikutveckling".Filmcentrum anser all både utbyggnad och verksamhet skall vara planerad avsamhället, stat och kommun. Utbyggnadstakten, täthet och lidpunkter bör utgöraett rent kommunall ansvar hävdar . anför att förslaget om en fri etableringsräll förkabelnät kommer alt begränsa kommunernas möjligheter att relatera nätutbyggnadentill sina samlade intressen. Fri etableringsräll kan vara svår att förena medönskan alt stödja serviceorterna. Det är därför väsentligt att de konkretautbyggnadsplanerna för kabelnäten kan belysas i förhållande lill den kommunalaplaneringen. Några få av de instanser som förordar en mer planmässigutbyggnad av kabelnät anser alt staten skall ha stort inflytande övernätanläggning. DeUa kan åstadkommas genom alt får hela ansvareteller genom alt utbyggnaden integreras i olika typer av samhälleliga programeller planer: kulturpolitiska, mediepoliliska, induslripolitiska, sysselsätiningspolitiska,regionalpolitiska, bebyggelsepoliliska, dalapolitiska, för mikroelekronik m.fl.Bland remissinstansernas svar finns enstaka yttranden med klart markeradesådana krav. LO (genom SF), TCO, SJF och SIF-SR, anser alt statsmakterna skallla ansvar för en planmässig nätutbyggnad. FUmcen-trum och anserall utbyggnaden skall vara planerad, styrd och finansierad av samhället. RRVframhåller viklen av att den massmediala teknikutvecklingen samordnas med bl.a. del nationella programmet för mikroelektronik. i länslandsting och läns landstings förvaltningsutskott framhållersärskilt att samhället av regionalpolitiska skäl måste ta ansvar förnätutbyggnaden i landet. 1984/85:199 137 4.2 Planmässig utbyggnad av kabelnät? Fri etableringsrätt för nätanläggning? Kollektiv mottagning och spridning av utländska TV-programutvecklas på marknadsmässiga grunder? Kommitténs förs ta g Utifrån kullur- och massmediepolitiska utgångspunkterfinns det inte några skäl alt lägga fast nationella planer förutbyggnaden av kabelnät. Kollekliva lösningar för mottagning och spridning avutländska TV-program måste få utvecklas på marknadsmässiga grunder; dvs.användare får stå för kostnaderna. Fri etableringsrätt för näianläggning kombineras med attberörd kommun ges möjlighet att yttra sig över nätets utbredning, desskapacitet m.m. i samband med alt beslut om tillstånd tas angående användning avnätet för vissa tjänster. kan i huvudsak instämma i de överväganden ochförslag som kommittén redovisar. Sombakgrund för sin uppfattning beskriver bredbandsnät, fibernät,radiolänk (optokabel), lokala etersändare, centralantennanläggningar med Irädsiruktur(kaskadkopplade nät), sljärnformiga fastighelsnäl och anger derasanvändningsområden. Enligl är bredbandsnät dyra och lämpar sig förstora tältbefolkade orter. Fibernät är konkurrenskraftig i mellanortsnäl.För små orter och glesbygd måste komplement i form av s. k. terrestra sändareoch radiolänk tillgripas. Ytterområden i en tätort kan anslutas till befintligaortsnät med fiberteknik eller radiolänk. Skäl att bygga om befintliga fastighelsnälär främst behov av alt kunna betala individuellt såväl vid etersänd betal-TVvia terrester sändare som vid mottagning av sändningar från satellit i kabelnäteller i parabolbestyc-kade fastighelsnäl (SMATV). Dagens cenlralantennanläggningarhar låg kvalitet och liten kapacitet. De måste byggas om oberoende av om de skallförmedla betal-TV eller anslutas till ett stort kabelnät respektive ett SMATV-näl(s.k. parabolöar). Cenlralantennanläggningar i irädsiruktur innebär svårighetervad gäller dekodrar för individuell betalning. Sljärnformiga fastighelsnäl (kabel)medger långtgående möjligheter till individuell betalning ulan alt dekodrarbehövs i lägenheten. SR och LRAB stöder principen alt det är abonnenterna somgenom sina avgifter skall svara för finansieringen av utbyggnaden. Likaså ärdet rimligt att hushållen bara behöver betala för det utbud i kabelnäten som devill la emot. Enligt planverket är informationsteknologin en av desamhällsfaktorer som initierar en utveckling mot ökad koncentration avarbetsplatser och Prop.1984/85:199 138 människor lill regionernas huvudorter och då främstuniversitetsorterna. Verket är kritiskt till fri etableringsrätt. gör en värdering av marknadssituationen ochdrar slutsal-sen all del kan finnas risk för au kultur- och mediepoliliskahänsyn kommer att spela en underordnad roll för utbyggnaden. "Garantier molen sådan utveckling bör skapas i statsmakternas kommande beslut" hävdarkulturrådet. Statskontoret pekar på risken för "onödigalåsningar" vad gäller nätstruktur och tekniska lösningar. En lägstaambitionsnivå bör vara att nu åtminstone styra kabel TV-ulbyggnaden något. Enhögre ambitionsnivå är alt redan nu fastställa en strategi för utbyggnaden aven ny infrastruktur inom kommunikationsområdet. Därför bör en samlad bedömningav kabelnätens roll komma lill stånd. Som underlag för en sådan bör ensystematisk bedömning göras av olika intressenters behov av bredbandstjänsler.Olika försöksverksamheter är också angelägna, RRV betonar som ovan nämntsviklen av samordning med bl. a. det nationella programmet för mikroelektronik. Närradiokommiltén uttalar sympatier för lagom stora nätoch en viss samhällelig styrning för att "främja att nätuppbyggnaden blirrationell". Med hänsyn till den ulbyggnadspotential som ligger ietablerandet av kabelnät för alla möjliga sorters kommunikationer kankommitténs slutsats enligl SFF vara "mycket äventyrlig". LO (SF) och TCO samt SJF och SIF-SR förordar som framgårav del föregående avsnittet starkt en planmässig och av statsmakterna styrdnätutbyggnad. SlF-SR:s uppfattning är att "om del skall ske en kabelulbyggnadså måste del ske icke kommersiellt, enligl planer fastlagda av ochmed ell ordentligt regelverk som också innefattar det lokala sändaransvarel".Filmcentrum anser att "betänkandet allmänt sett är ett knäfall inför deekonomiska krafter som driver på utvecklingen inom massmedieområdet. Detta är bl.a.elekronik-och dataindustrin. Det är ju där som tyngdpunkten i det framtida samhälletformas. och andra medier blir närmast spin off-effekter i de storasammanhangen. Rädslan för alt la kraftfulla politiska grepp färgar helabetänkandet. Framtiden målas upp med hjälp av förenklade framskrivningar avgällande tendenser inom kultur- och medieområdet. Samma krafter som alltid harstyrt förutsätts fortsätta styra utvecklingen. Mödosamt försöker man ju i någonmån reglera effekterna på det svenska samhället. 1 alla fall säger man det på pappret."... "Filmcenirum är starkt kritisk lill denna uppgivenhet införutvecklingen av det framtida mediasamhället. Förslaget innebär ju bara altredan starka organisationer, förelag och regioner kommer all få fördelar. Delstarka blir ännu starkare. Redan etablerade blir ännu mer etablerade. Del utgörett hot mot demokratin och yttrandefriheten." anser att etableringsfriheten attanlägga är ett steg i rätt riktning men påpekar alt kommittén samtidigtföreslår restriktio- 1984/85:199 139 ner som allvarligt kan förhindra den industriellautvecklingen. Liknande synpunkter anförs av RDF. 7"(y godtar förslaget somen övergängslösning. SRL, CANT. Erics.son, och IFPI-VIDEO uualar sintillfredsställelse med att det skall råda fri etablering av kabelnät. SverigesVillaägare-förhund och SFR/SAMRAD tillstyrker den föreslagna etableringsfrihetenför nätutbyggnad. Det är inte rimligt all tvinga nätanläggare all bygga näti områden, där det inte bedöms vara företagsekonomiskt rimligt att göra det. har förklarat sig berett att pä sikt bedrivasin verksamhet på sä sätt alt bästa möjliga rättvisa uppnäs. påpekar beträffande geografisk rättvisa, att enhelt efterfrå-gestyrd utbyggnad av kabelnät kan få allvarliga konsekvenser förpostdistributionen i glesbygd. menar alt principen om geografisk rättvisa ärett angelägel område av sådan art, att man kan länka sig principen att medavgifter på vissa varor och tjänster finansiera insatser inom området. pekar särskilt på telekommunikationernas storabetydelse för samhällets rumsliga organisation. Kommitléns förslag får tillföljd att befolkningen och arbetsplatserna i mindre orter och iglesbygdsområden blir de som i sista hand bereds möjligheter att ansluta sigtill kabelnätet. Om telekommunikationerna - och planverket anser all kabel TVmåste ses som ett av de första stegen i etableringen av ett allmänt s. k. bredbandsnätför telekommunikationer - tilläts byggas ut på renodlat tekniskt-ekono-misktsätt, kommer de all verka i geografiskt koncentrerande riktning.Befolkningsminskningen i de mindre och medelstora kommunerna i skogslänenliksom i kommunerna i norra inlandet riskerar att permanentas. Konsekvensernaför den regionala utvecklingen samt mark- och bebyggelseutvecklingen bördärför belysas innan ställning tas lill formerna för kabelnätsutbyggnaden. En helt marknadsslyrd utveckling förstärker troligen koncenlrationsten-densernalill ett fätal bärkraftiga orter och regioner. En viss stimulans eller styrningtorde vara nödvändig för att utnyttja kommunikationsteknologin iregionalpolitiska syften, hävdar statskontoret, som också förordar alt ensamlad bedömning av kabelnätens roll i de allmänna telekommunikationsutvecklingenkommer till stånd. RRV framhåller viklen av att den massmedialateknikutvecklingen samordnas med bl. a. del nationella programmet förmikroelektronik. Prop.1984/85:199 140 LO påstår att kommitténs resonemang om både fri etableringsrälloch långsikliga mål om geografisk rättvisa inte stämmer inbördes. Läggs däremotkabel TV-nät in som ell mål i långsiktiga strategi för rikstäckandebredbandsnät kan bl. a. geografisk rättvisa förverkligas.Förutsättningen för detla är dock alt tilldelas ansvaret ochuppdraget att lägga näten. TCO drar ur uppfattningen att utbyggnaden av kabel-TV-nätär ett första steg i utbyggnaden av ell vittomfattande bredbandsnät den slutsatsen,att ett kabel-TV-nät har stor infrastrukturen betydelse. Fjärr- och mellanorts-nätenbör, bl. a.av regionalpolitiska skäl, byggas ut planmässigt för geografiskrättvisa. SIF-SR finner alt del finns all anledning att undvika enomfördelning av samhällsresurser till tätbefolkade centra. Det görs bäst genomen samhällelig utbyggnad av kabelnätet med målet att det skall blitillgängligt för alla. kommun gör refleklionen alt den nya teknikenmöjliggör decentralisering men alt det fordras krafttag för att nå en sådanutveckling. Det är "helt otillräckligt att nöja sig med att televerketförklarar sig bereu alt bedriva sin verksamhet så alt bästa möjligasystem kan uppnås". anser att del kommunala inflytandetbehöver stärkas: "Det är nödvändigt för att nå geografisk jämlikhet"heter del. kommun finner inte att förslaget ger godtagbaragarantier för en geografisk rättvis och regionalpoliiiskl medvetennätutbyggnad. kommun siar alt kabel-TV aldrig kommer att stå tillbuds för alla hushåll; mindre tätorter och glesbygder kommer alt stå utanför detlamedium. tror att kabel-TV sannoliktunder kommer alt karaktäriseras av stor geografisk ojämlikhet. Vadgäller finansieringen föreslår landstingsförbundet att möjligheten undersöksatt avsätta någon del av koncessionsavgiften eller av intäkterna frånsatellitsändningar för att bl. a. främja lokal programverksamhet. kommun säger sig apropå redovisade utbyggnadsplaner(SOU 1984:65 s. 112) "inte kunna acceptera en uppfattning frånstatsmakternas eller från sida alt slutar i södra ".Utbildnings- och kulturnämnden vid och Värmland.läns landstings förvaltningsutskott anför liknande synpunkter och betonar deregionalpolitiska kraven på en jämn utbyggnad. Filmcentrum finner all kommitléns förslag ger uttryck åten brist på mediapolilik. har förståelse för aU deV inteär möjligt aU ge hela landet ett vidgat TV-utbud och vidgad information genomkabelnät. Handikappinstiiuiei anknyter till kommitléns resonemang omgeografisk rättvisa och menar alt rättvisan även kräver alt funktionshinderhos människor kompenseras. Det är angeläget att i del fortsatta arbetet ävenbehandla denna rällviseaspekl. 1984/85:199 141 SFR/SAMRAD anser att genom sin "ställningsom officiellt verk" bör åläggas att underhålla nätanläggning i områdensom av geogra-fiskt-ekonomiska skäl anses olönsamma. Del är inte möjligt alt skapa ett system som innebär attavgifterna frän nätanslutningen och utnyttjandet av näten redan från börjansätts pä en sådan nivå, att det i tätortsområden genereras överskott, vilkasedan kan subventionera utbyggnaden i glesbygdsområden. Om detvisar sig att kommer att få svara för den helt övervägande delen avorlsnätsutbyggnaden, kan det finnas skäl att på nytt ta upp frågan om en genomfördkostnadsutjämning över landet. En kostnadsutjämning bör då komineras medriktlinjer som syftar till större geografisk rättvisa. gör gällande alt en helt eflerfrågestyrdutbyggnad av telekommunikationsnät skulle minska poslens möjligheter till egenkostnadsutjämning. delar kommitténs bedömning vad gällerkostnadsutjämning. anser all kommitténs förslag alt taxesättningav lokala kabelnät skall ske på kommersiella grunder också kommer att fä lillföljd att befolkningskoncentralionen ökar och vill att konsekvenserna skallbelysas innan ställning las. kommun anför att en förutsättning för all nådecentralisering är att teletaxorna används som ett instrument. kommun föreslår en koncessionsavgifi syftande lillatt finansiera ur allmän synpunkt angelägen kabelutbyggnad som annars intekommer till stånd. kommun konstaterar att kommitténs förslag innebäratt mindre tätorter och glesbygder inte kommer att ha tillgång till kabel-TV. Enligt är det viktigt all noga följahur taxenivån förändras. Del är väsentligt alt laxekonstruktionen inte hindrart. ex. patienter pä ett sjukhem att ta del av kabelutbudet. LO är kritisk till kommitténs förslag i denna del.Kabelnätutbyggnad skall integreras i verksamhet - endast då kankostnadsutjämning förverkligas. TCO anser alt fjärrnäten kan finansieras solidariskt föratt garantera ett landsomfattande stamnät. Lokala nät bör kunna finansieras medabonnemangsavgifter i enlighet med kommitléns förslag. Frågan bör utredasytterligare. KLYS föreslår all ett särskilt organ bör kunna anförtrosuppgiften att Prop.1984/85:199 142 a. kostnadsutjämningsfrägan och komma medkorrigerande förslag om så befinns erforderiigt. yF anser alt kabelnät liksom telenät skall finansierassolidariskt. Filmcentrum är starkt kritiskt till förslaget. ansluter sig i huvudsak tillförslaget. /15F förutsätter att anläggning av kabelnät sker pä ettsådant sätt att det ger en rättvis tillgång till del ökade utbudet. Arbetet med all utarbeta en svensk standard för kabelnätsom används för rundradio och som ligger i nivå med nuvarandeutvecklingsstadium behöver påbörjas. Behov av en särskild lagstiftning i syfte att åstadkommaen strikt kontroll av anläggningar och typgodkännande av materiel har intepåvisats. En standardisering på frivillighetens grund kan ha storafördelar bl. a. med hänsyn lill möjligheten att snabbt genomföra och reviderastandarden. Enligt är det synnerligen angeläget alt teknikrelateraderestriktioner begränsas till ett minimum. SIS noterar med tillfredsställelseatt kommitlén föreslår standardisering på frivillighetens grund. SIS strykerunder betydelsen av att i redan etablerade samarbetsorgan nå samför-ståndslösningarangående fordringar och provningsmeloder för utrustning, komponenter ochkablar. Därigenom kan tekniska regler successivt anpassas lill den tekniskautvecklingen och bringas i överensstämmelse med internationella standarder.Ericsson har samma synsätt på standardiseringsfrågorna. CANT anser att del är nödvändigt att en gemensam standardetableras beträffande krav på kabel- och antennanläggningar. Det finns redansådana gemensamt antagna rekommendationer i branschen och CANT har ett auktorisationssystem.CANT är tveksam lill en central tillsynsmyndighet för detta. Under ingaomständigheter kan det accepteras all får en sådan uppgift medhänsyn till alt kan betraktas som en konkurrent och användermyndighetsfunktionen som konkurrensmedel. påpekar att det nu är aktuelltalt se över många äldre centralantennanläggningar i deras bostadsbestånd ochatt del därför är angelägel att snabbi få fram en svensk teknisk standard förkabelnät. instämmer i detla. En framlida sammankoppling av de mångasmå nätsystemen skulle nämligen underlättas av större klarhet vad gällerteknisk standard. SR och LRAB anser att det är av största vikt att mansnarast fastlägger del tekniska systemet för tv- och radiodistributionen ikabelnätet. Prop.1984/85:199 143 näten börjar byggas ul med känd teknik, finns delstor risk att felinvesteringar görsi dvs, att näten efter en lid måste försesmed annan elektronisk utrustning för att klara distributionen av s, k. C-MAC/PACK-ET-signaler,Med hänvisning till att nälägaren skall tillhandahälla program,till de speciella nordiska kraven på ljud- och datakanalen samt till risken förkapitalförstöring föreslår SR och LRAB att del i direktiven tillstandardiseringsorganen för en framlida kabellransmissions-standard slås fastalt vissa kabelkanaler skall vara transparenta för C-MAC/PACKET-signaler. Förövriga kanaler bör kraven vara sådana, att de nationella, eller lokaltproducerade programmen kan tas emot med den typ av mottagare som f. n. finns ihemmen utan någon tillsats eller omkoppling. SR och LRAB understryker viktenav att slandardiseringsarbelel påbörjas och bedrivs med skyndsamhei. Enligl TU:s mening är det viktigt att de basnät somteleverket planerar att anlägga ges en sådan kapacitet, att utbudet av iv-kanalerkommer att motsvara efterfrågan. TU förordar alt bygger ut sittkabelsystem i form av en s. k. sljärnstruktur varigenom varje hushåll kan fåsin egen anslutning till en växelslation i basnätet. Det är angeläget att detutvecklas ett dekodersystem som innebär att man kan välja mellan ettabonnemang-syslem och ett system med debitering för enskilda program ulan att tv-lit-tarenbehöver byta dekoder. framhåller att varje rikstäckandedistributionsnät är beroende av alt teknisk utrustning på olika håll i landetkan samordnas. förordar därför en viss samordning vid uppbyggnaden,eftersom det annars kan bli omöjligt att till rimlig kostnad upprätthålla ettnationellt nät för skriftlig kommunikation sedan kabeliekniken etablerats.Samordningen förefaller enklast att ordna genom att tillstånd lill utbyggnadförknippas med tekniska minimivillkor. Beslut om detla måste dock fattas efterytterligare utredning om en eventuell utbyggnad av ett nät parallellt med televerkels.Enligt kommun torde det vara fullt möjligt att centralt uppställarenodlade tekniska normkrav för kabelulbyggnaden pä samma sätt som skerinom planväsendet. kommun menar alt kommunerna eventuellt bör ges rättatt föreskriva tekniska normer, då det behövs för att säkerställakabelförsörjningen till l.ex. näringslivsmässigl prioriterade områden. LO förordar att någon form av teknisk minimistandard för kabel-TV-nälskall krävas och att denna aspekt bör utredas . TCO anser all del ärviktigt att etableringen av kabel-TV-nät styrs av tekniska standardkrav.Annars finns risk för alt anläggningar av dålig teknisk kapacitet kommer tillstånd och au nätanläggare ulan ansvar men med mål att "göra snabbapengar" kommer in på marknaden. De tekniska standardkraven bör även gällaför de mindre nät som kommittén föreslår skall undantas från reglering avtillstånd för sändning. Prop.1984/85:199 144 4.6 Finansiering av ombyggnad av fastighetsnät(Komplettering av ROT-programmet) Ett sätt att främja ett långsiktigt motiverat teknikvalborde vara alt hänföra installationen av sljärnformiga fastighetsnät tillräntebidragsgrundande underhållsåtgärd inom del s. k. ROT-programmet omstatligt ränle-stöd vid förbättring av bostadshus. Berörda intressenter böraktualisera en komplettering av ROT-programmet på denna punkt, om dennastödform bedöms vara av värde. Närradiokommiltén stöder förslag alt modernisering ochutbyggnad av kabelnät skall las in i det bidragsgrundande underlaget förstatsbidrag enligt det bostadspolitiska ROT-programmet. LO tycker att tanken omnågon form av stöd för alt främja en ombyggnad lill fastighelsnäl i sljärn-nätsformär positiv. Enligt HSB bör det övervägas att ombyggnad av centralantenn hänförslill låne- och ränlebidragsgrundande åtgärd, även om den sker utan samband medombyggnad i övrigt. har samma uppfattning. menar att reglernaför låne- och räntebidragsgrundande åtgärder bör ses över sä att ellfastighetsnät med långsiktigt god funktion kan finansieras med statligt stöd. uttalar sitt bestämda slöd förlösningar, som medger individuell anslutning. Förbundet anser att starka skältalar mot all abonnenterna tvingas betala för alla tjänster som ett näterbjuder även om de inte utnyttjar dem. Del är angelägel alt de boende får ettstarkt inflytande beträffande fastighelsnälen. Installation av sljärnformiganät medger individuell anslutning och sådana lösningar bör möjligen rekommenderasoch stödjas av statsmakterna. Bosiadssiyrdsen har uppfattningen att det i första hand ärde boende och fastighetsägaren som bör bestämma vilken leknik lägenheten skallvara utrustad med. Det finns därför inte anledning att främja någon viss teknikgenom att lämna stöd lill utbyte av teknik i centralantennanläggningar.Styrelsen överväger dock att införa slöd lill underhäll av befintligacentralantennanläggningar. finner del vara väsentligtatt möjligheter ges till någon form av individuell anslutning lill nät.Hyresgästen betalar dä direkt till nätägare, operatör eller programleverantör.Det är angeläget att möjlighet till att finansiera en eventuell ombyggnad tillstjärnnät ges lill fastighetsägare/hyresvärd. Men de s. k. ROT-lånen är i regelointressanta för privata hyresvärdar på grund av de skattemässiga effekterna.Däremot är det angeläget alt anslutningen kan anses som sådan standarhöjningvartill ombyggnadslån kan erhållas.