prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Under detta antagande beräknas jordbmkspri-serna lotalt för1985 höja KPI . Sammantagetberäknas konsumentpriserna stiga 3,under loppet av 1985. Till följd av deomfattande prisökningama mot slutet av fjolåret väntas årsgenomsnittet för KPIändock öka 6,. Implicitprisindex för privat konsumtion beräknas stiga i taktmed KPI-genomsniltet. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Denprivata konsumtionen steg 0,i volym . Då hushållensreala disponibelinkomsi endasl ökade 0,innebar utvecklingen att sparkvotensjönk till . har disponibelinkomsten fallit med 5 %medan den privata konsumtionen endasl minskat . Reduktionen av sparandetsynes främst ha gått ut över det reala sparandet och då särskiltsmåhusinvesteringarna. 1tabell 6:10 redovisas konsumtionsulvecklingen uppdelad på varaktig-hetsgmpper.Den mest positiva utvecklingen noteras för varaktiga varor. Detta beror till stordel på att försäljningen inom radio- och TV-branschen åter ökat snabbt efternedgången 1983. Nybilsförsäljningen fill hushållen steg markant. Dettamotverkades emellertid av en kraftigt sjunkande försäljning av begagnade bilarfrån företagen till hushållen. Livsmedlens relativpris höjdes ytterligarevilket bidrog till en fortsatt minskning av konsumtionen. Innevarandeår beräknas hushållens disponibla inkomsler öka 1,. Detta bör ge utrymme fören viss uppjustering av sparkvoten. Mol bakgmnd av de senaste årens utvecklingförefaller det emellertid sannolikl att sparkvotshöjningen blir av begränsadomfattning. Den privata konsumtionen fömtses därför komma att öka 1,. Procentuell förändring, priser -1,7 -1,2 -5,3 -11,6 -0,7 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -2,8 -0,1 -2,8 -0,8 -2,8 -0,7 4 Turistutgifter, netto -37,1 -56,2 5 Hushållens totala konsumtion -0,7 -1,9 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 99 Bruttoinvesteringarnai den svenska ekonomin steg med 3 i volym 1983-1984.Byggnadsinvesteringarna ökade och maskininveste-ringama . Frånräknatde starkt varierande investeringama i handelsflottan blev investeringsökningeni maskiner 3 1/och investeringsökningen totalt . Detta är en betydligtposifivare utveckling än enligt PNB. Kalkylerna då för den totalainvesteringsvolymen exkl. handelsflottan angav i stort sett oförändradinvesteringsnivå 1984 jämfört med . Upprevideringen kan främsl hänförastill en oberäknat kraftig expansion av ombyggnadsinvesteringarna för bostäder.Även handelns investeringar har reviderats upp påtagligt. Attbyggnadsinvesteringarna totalt sett visade en uppgång 19831984 förklarasfrämst av den kraftiga ökningen i ombyggnaderna av bostäder. Det ärframförallt energisparåtgärderna bl.a. till följd av ROT-programmet som ökatkraftigl i omfattning. Därigenom sleg de toiala bosladsinvesleringarna meddrygt trots alt nybyggnadsinvesleringarna för bostäder fortsatte attfalla kraftigl. Starka ökningar av byggandet inom industrin och handelnmedförde att även näringslivels byggnadsinvesteringar ökade något. Deoffentliga myndigheternas byggnadsinvesteringar fortsatte all falla. Nedgångenär i sin helhet hänföriig till de kommunala myndigheterna, medan de statligamyndighetemas byggnadsinvesteringar ökade något. Ett starkt förbättrateflerfrågeläge på särskilt exportmarknaderna liksom på många håll kraftigtförbättrade vinstmarginaler medförde att företagen inom induslrin och handeln1984 ökade sina maskininvesteringar för andra året i följd. Uppgången inomindustrin blev förhållandevis kraftig -101/i volym - varvid de statligaindustriföretagen ökade sina maskininköp med och de privataindustriföretagen med 81/. De preliminära uppgifterna för maskinleasingensomfattning 1984 pekar emellertid på en kraftig minskning jämfört medrekordnivån 1983. Gmppen övrigt näringsliv exkl. handelsflottan, som bl.a.omfattar leasingbolagens investeringar, kalkyleras därför ha minskatmaskininvesteringarna med 21/i volym 19831984 trots att övriga företag inomdenna gmpp sammantaget ökade sina maskininköp . Genom en nedgång i deoffentliga affärsverkens maskininvesteringar kom ökningen i näringslivetsmaskininköp att stanna vid (exkl. handelsflottan). De offenUiga myndigheternasmaskininköp anges ha stigit med 6 1/i volym 1983-1984 -främst genom ökadanskaffning på den statliga sidan. 'Kapitlet är utarbetat inom . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19811985 efterkapitaltyp och näringsgren Årlig procentuell förändring. -2,4 -10,1 -15,1 -5,3 Näringsliv exkl. bostäder' Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -7,1 -20,6 -25,3 Handel m. m. -1,2 -10,5 -8,8 Offentliga myndigheter inkl. militära -5,2 -1,8 -1,7 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -15,1 Handel m. m. -10,8 -12,1 -10,7 Näringsliv exkl. handelsflottan' -10,1 Summa exkl. handelsflottan' -2,4 Näringsliv exkl. bostäder' Privat jordbruk, skogsbruk och fiske'' -1,8 -17,3 -1,1 Näringsliv exkl. bostäder och -2,7 Summa exkl. handelsflottan' Totalt inkl. diskrepans' därav: näringsliv enligt def. ' Den defmition av näringslivet som används iförsörjningsbalansen i kap. 1 skiljer sig från denna genom att offentliga affärsverk och kommunala företag utomindustriföretag här ingår i näringslivet. Inkl. offentliga väginvesteringar. ' 1 handelsflottan innefattas här bostadsplattformar ochandra plattformar inom offshoreverksamheien (fr. o. m. beräkningama till den preliminäranationalbudgelen 1983). * I privat jordbruk osv. innefattas här avelsdjuroch i övrigt näringsliv, travhästar m. m. Summan av bygg nads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. ' Den investeringsstatistiska diskrepansen fördelas ej påkapitaltyp och näringsgren. * Enligt denna definition av näringslivetexkluderas fömtom bostäder även offentliga affärsverk och kommu nala företag utom de kommunala industriföretagen. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga l.l Reviderad nationalbudget lOI Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på näringsgrenar 1976-1985 N -_.,,.-,, ,\ ./ V '-' l\ 'l 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 Anm. I vaqe deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget För1985 pekar kalkylerna på en fortsalt tillväxt i de totala fasta investeringarna.Byggnadsinvesteringarna bedöms visserligen ånyo minska efter återhämtningen , men maskininvesleringarna fömlses öka med . Bostadsinvesteringarnaberäknas återigen minska till följd av atl ökningstakten förombyggnadsinvesteringama dämpas markant. Såväl de statliga som de kommunalamyndigheternas byggnadsinvesteringar beräknas likaså falla. Därtill kommer attnäringslivets byggnadsinvesteringar bedöms komma att utvecklas svagt - denfortsatta uppgången i industrins och handelns byggnadsinvesteringar beräknasnämligen bli avsevärt svagare än 1984 som byggandet inom övrigadelar av näringslivet fömtses fortsätta alt minska. Nedgången i de totalabyggnadsinvesteringarna fömtses dock inte bli större än attbyggnadsverksamheten i dess helhet kan förväntas öka med genom atlreparations- och underhållsverksamheten fortsätter att öka. Maskininvesteringarnainom näringslivet exkl. handelsflottan bedöms öka med i volym1984-1985 varvid industrins och handelns maskininköp beräknas stiga med 27resp. De statliga myndighetemas maskininvesteringar fömtses 1985 stiga medhela medan ökningen på den kommunala sidan beräknas bli relativt obetydlig. Tabell7:2 Fasta bruttoinvesteringar 1985 inom privat och oflentlig sektor Ärlig procentuell förändring. -2,8 -1,9 -4,1 -1,5 -1,0 -3,4 -11,5 -1,9 -0,9 -3,3 -0,2 -5,4 -1,7 -1,1 -0,9 -1,9 -1,1 s. k. investeringsstatistisk diskrepans. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 7.2Investeringsutvecklingen inom olika områden Industrinsinvesteringar ökade i volym 1983-1984. Därvid stegbyggnadsinvesteringama mycket starkt eller med , vilkel dock bör sesmol bakgmnd av alt dessa fallit successivt vaije år till en myckellåg nivå 1983. På maskinsidan fortsatte investeringarna att stiga och det ibetydligt högre takt än året innan eller med . Denna tillväxttakt är någotlägre än den som redovisades i den preliminära nationalbudgelen, vilket tordevara en följd av dels en överflyttning av en del av de mycket omfattandemaskininköp som företagen planerade till 1985 ochdels att det goda vinstläget medfört atl förelagen i sina bokslut för 1984omkoslnadsbokfört en del av de maskininköp som i företagens planer lidigarebokförts som investeringar. Den kraftiga expansionen av industriinvesteringarna1983-1984, medförde att industrins investeringskvot exkl. leasing steg förförsta gången . Investeringsökningen1983-1984 är främst hänföriig till företag med mer än 200 anställda, medan demindre företagens investeringar ökade i endasl begränsad omfattning. Detta börses mot bakgmnd av att lönsamhelsför-bättringen efler devalveringama 1981 och1982 varil mest framträdande Diagram7:2 Industrins investeringskvot 19721985 Investeringar/förädlingsvärde.1980 år priser 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 104 inomde stora exportföretagen. har de utlandsetablerade företagensdirektinvesteringar i utlandet, som expanderade kraftigt , legat kvar påungefär samma nivå 1984 (se tablån nedan). kr., löpande priser Leasingfinansieringenav nytillkommande maskinkapacitet inom industrin, som drygt fördubblades iomfattning 1982-1983 och därmed kom att ulgöra av bmttotillförseln avmaskinkapital, synes ha minskat 1983-1984. Statistiska centralbyrånspreliminära kalkyler över finansförelagens totala leasingverksamhet angernämligen en minskning med i volym. Det har därvid bedömts sannoliktatt även indusirins leasing, som utgör drygt en tredjedel av den toialaleasingen, har minskat i omfattning. I kalkylerna har volymminskningen förindustrins leasing av maskiner och transportmedel satts till . En nedgång avdenna storlek i en uppåtgående konjunktur kan synas förvånande men kanmöjligen förklaras av att industriföretagens förmåga till självfinansieringökat genom den kraftiga vinstuppgången. Om industriföretagens leasingobjektinkluderas i industriinvesteringarna medför detta en mer begränsad ökning avindustrins investeringskvot 1983-1984 (diagram 7:2). Somframgår av tabell 7:3 redoviseu företagen vissa år investeringsplaner ifebmari som för det innevarande året understiger det slutliga utfallet. Dettagäller framför allt högkonjunkturår, vilka kännetecknas av högtkapacitetsutnyttjande och höga vinster. anger företagen merexpansiva investeringsplaner än . , då företagens investeringsplaner för 1985insamlades första gången, har vid vatje påföljande enkättillfalle skett enkraftig uppdragning av företagens investeringsplaner . Tabell 7:3 Planerade och faktiska förändringar av industrins totala investeringar 1975- Åriig procentuell förändring, priser 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Planerat ' 4 -4 -14-15 5 14 -7 -18 Faktiskt inträffad förändring 2 0-17-22 3 20 -9 -17 Differens -2 4-3-7-2 6 -2 1 'Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosårets enkätvärde och föregåendeårs utfall. För planförändringen 1984-1985 har använts det preliminärautfallet . Anm. Uppgiftema inom parentes är prognoserade. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 105 bedömts sannolikt atl en viss ytterligare påfyllnad avinvesteringsprojekt utöver de i februarienkäten angivna inträffar under årel.Efler en viss uppjustering av investeringsplanerna erhålls en volymökning förindustrins totala investeringar exkl. leasing om 19841985.Maskininvesteringarna beräknas därvid stiga , medanbyggnadsinvesteringarna väntas öka . Därmed fömtses investeringsnivåninom induslrin 1985 bli högre än 1980 men fortfarande lägre än . Inkluderas industrins leasing av maskiner ochtransportmedel i industriinvesteringarna reduceras nivåskillnaden mellan 1985och 1976 lill hälften. Omfattningen av industrins leasing har därvid antagitsbli oförändrad . Produktionstillväxten medfördock alt investeringskvoten inklusive leasingobjekl 1985 inle väntas nå högreän lill nivå. I diagram 7:3 redovisas investeringsutvecklingen påbranschnivå'. Branschuppgiflema för prognosåren har schablonmässigt korrigeratspå samma sätl som för industrin som helhel. Investeringama ökade kraftigt 19831984 inom de idiagrammet namngivna branscherna, medan investeringsökningen inom industrin iövrigt blev begränsad. Den starka investeringsexpansionen väntas 1985 fortsättainom järn- och stålverken liksom verkstadsindustrin och inom massa- ochpappersindustrin beräknas investeringsökningen till . Även föraggregatet av övriga delbranscher väntas totalt sett en inte obelydlig tillväxti år. Investeringsnivån inom massa- och pappersindustrin saml verkstadsindustrinexkl. varv beräknas därmed 1985 överstiger nivå, medaninvesteringsvolymen inom övriga delbranscher väntas bli betydligt lägre än då. Enligt preliminära beräkningar ökadebostadsinvesteringarna med 1984. Ökningen föll helt påombyggnadsverksamhelen, där investeringarna steg med . Uppgången kantill stor del ses som ett resultat av bostadsförbättringsprogrammet sominfördes i böijan av 1984. Nybyggnadsproduktionen fortsatte däremot atl falla,i fasla priser, varvid småhusinvesteringarna alltjämt svarade för denstörsta nedgången. Igångsättningenav nya bostäder sjönk till totalt 33400 lägenheter . Under fjärdekvartalet blev igångsättningen förhållandevis hög. Motivet härtill torde havarit atl få del av hyresrabatten innan denna avskaffades från årsskiftet1984/1985. antas påbörjandet bli 32000 lägenheter; enupprevidering med 2000 i förhållande till beräkningarna i PNB 1985. Det finnsfömtsättningar för en någol högre efterfrågan än vad som tidigareantagits. ' Inga uppgifter finns beträffandeleasingfinansieringens omfattning inom industrins delbranscher varför endastdelbranschemas egna investeringar redovisas i det följande. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 106 Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1977-1985 Index 1980 = 100 90 80 70 60 J I_ L_J. 77 78 79 80 81 82 83 84 85 J I_ lllll 77 78 79 80 81 82 83 84 85 Anm. Branschuppgifterna för prognosåren harschablonmässigt korrigerats på samma säu som vad gäller industrin som helhet.Investeringama i bilar ingår. Källor: och statistiskacentralbyrån. Som exempel kan nämnas alt antalet lomma lägenheter i deallmännyttiga bostadsföretagen fortsatt att sjunka. Antalet kommuner som uppgeratt del förekommer brisl på lägenheter har vidare ökat något. Ombyggnadsinvesteringarnas starka expansion fortsatte1983-1984. Till detta bidrog i hög grad det beslutadebostadsförbättrings- Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:4 Antal påbörjade och inflyttningsfärdigabostadslägenheter 19811985 ' Ett bostadshus anses bli påböoal den månad dågrundbottenbesiklningen ägt rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörjats. Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ett bostadshusbefinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset varainflyttningsfärdigt. Anm: Samtliga siffror är 1983 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: och . programmet, vilket innebar statliga stimulanser avseendesåväl ombyggnad som reparationer och underhåll av bostäder med hyres- ellerbostadsrätt. Den senare typen av åtgärder redovisas inte som investeringar inationalräkenskaperna men ingår i beräkningarna av byggnadsindustrinsproduktion (se avsnitt 4.3). Tabell 7:5 BosUdsinvesteringar 1983-1985 1984, löpande priser Årlig procentuell förändring, priser 2,1 -14,9 -10,2 -18,7 2,4 -11,8 -15,1 Ombyggnad'- Flerbostadshus Småhus 20,8 -15,6 -25,1 ' Häri innefattas om- och tillbyggnad samt åtgärder förbostadsanpassning, boendemiljö och energihushållning. Reparationer ochunderhåll redovisas ej här utan ingår i posten "Byggnadsindustri" iproduktionsavsnittet tabell 4:6. Det statliga bostadsförbättringsprogrammetgenererade reparations- och underhållsåtgärder till ett produktionsvärde om ca700 Mkr 1984. Motsvarande värde beräknas till ca (löpandepriser). Av de totala ombyggnadsinvesteringama utgör ombyggnadermed statligt stöd (lån och/eller bidrag) . Resterande del, som är helt privatfinansierad, ärmycket ofullständigt belyst med statistik. För de privatfinansierade ombyggnaderna av småhus saknas helt statistikunderlag. Viss information tyder på att dessa kanvara underskattade i kalkylema. Särskilt gäller detta . Källa: . ' 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Eftersomden tidigare nämnda hyresrabatten även gällde ombyggnad skedde här, liksom pånybyggnadssidan, en kraftig uppgång av antalet ansökningar mol slutet av förtaåret. Dessa kommer emellertid atl falla ul som investeringar främst under 1985.Med hänsyn till att förändringar i vissa stödformer sker 1985 beräknas detotala ombyggnadsinvesteringama inte öka ytterligare 1985 utan kalkyleras liggakvar på i stort sett oförändrad nivå jämfört med . Med en fortsatttillbakagång av nybyggandet även fömtses de totala bostadsinvesteringarnasjunka med 1984-1985. Dentotala statliga investeringsaktiviteten beräknas ha minskal en procentenhetmellan 1983 och 1984. Byggnads- och anläggningssidan minskade med medanmaskininvesteringarna ökade med drygl (tabell 7:6). De statligamyndigheterna ökade investeringarna 1983-1984 . De slatliga affärsverkenminskade däremot kraftigt sina investeringar . Starktbidragande till nedgången var samt SJ. De statliga företagenerfor, som gmpp, ett kraftigt uppsving i den totala investeringsnivån 1984efter av radikala minskningar. Det är här främst industrigmppensmaskininvesleringar som ökat. Detotala statliga investeringarna förväntas öka 4 ä under innevarande år.Byggnads- och anläggningsinvesteringarna fömtses minska ochmaskininvesleringarna öka . De slatliga myndigheterna beräknas minskasina investeringar med , och de statliga affärsverken ökainvesteringarna . De statliga företagens investeringar förväntas även iår öka kraftigt eller . Tabell7:6 SUUiga investeringar 1981-1985 -10,2 -13,8 -3,3 (industri m.m.) -22,4 -19,4 -14,7 -11,5 -12,1 -5,8 -10,9 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:7 Kommunala investeringar 19831985 (exkl.bostäder och industri) -4,1 -0,9 -1,5 -7,4 -0,6 -5,2 -13,1 -0,2 -1,7 -0,7 -2,2 ' Häri ingår kommunala företag, församlingar m. m.Kommunal industri och bostäder ingår däremot inte. Tillgmnd för kalkylema över investeringsutvecklingen och 1985 ligger bl.a. enav insamlad enkät bland primärkommuner ochlandsting samt enkäter avseende vissa av de kom-munägda företagen. Primärkommunernasoch landstingens investeringar har mot bakgmnd av erfarenheter från tidigareenkäter justerats ner på maskinsidan, till en ökning 1983-1984 på . Derasbyggnads- och anläggningsinvesteringar anges ha minskat med 4%.Tillsammans med etl kraftigt fall i de kommunägda företagens investeringarredovisas en nedgång i de totala kommunala investeringarna . Kommunernasinvesteringsplaner redovisas i tabell 7:8 tillsammans med planeradeoch faktiska volymförändringar under några tidigare Tabell 7:8 Planerade' och faktiska förändringar iprimärkommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1975-1985 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 -1,9 -1,6 -5,1 -1,4 11,0 3,6 -3,3 -0,7 0,1 -0,5 5,5 -0,7 -5,7 -2,0 (-3,3) (-2,2) -6 -4 -2 -1 (-3) (-2) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och det föregående årets utfall i fasta priser. Planeradvolymförändring 1984-1985 är beräknad utifrån en bedömning av 1984. Uppgifterinom parentes är preliminära eller prognoser. Källor: ochstatistiska centralbyrån. ' I detta avsnitt redovisas de kommunala investeringamaexkl. bostäder och industri. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 110 Avtabellen framgår att investeringarna konsekvenlöverskattals, särskilt kraftigt . troligen isamband med de betydande finansiella överskotten i den kommunala sekiorn 1978och 1979. Den goda ekonomin ledde till omfallande invesleringsprogram, somsedan endast i begränsad utsträckning kunde genomföras.Investeringsutvecklingen hölls tillbaka av såväl etl ansträngt bygg-planlägesom brist på arbetskraft. De övriga åren visar en ganska stabil bild avöverskattningar motsvarande några procent . Primärkommunerna planeraroförändrade byggnadsinvesteringar , vilket även landstingen gör. När detgäller maskininvesteringar planerar de ökningar 198485. Sammantaget innebärdetla alt primärkommuner och landsting planerar en volymminskning om 1/2procent, vilket, sedan korrigering för sannolika överskattningar gjorts,resulterar i en volymminskning om . Dekommunala företagens investeringar vänlas öka med . Totalt vänlasdärmed de kommunala investeringarna exklusive bosläder och industri minska med2%. Byggandet sjunker totah med medan maskinköpen ökar med näslan . Denlageravvecklingsfas för den svenska ekonomin som inleddes i början av 1981avslutades . Då började nämligen lotala lagrenåterigen att stiga - om än blygsamt. som helhet kom härigenomlagerminskningen att stanna vid . priser vilkel ärca I miljard mindre än skattningen i den preliminära nationalbudgelen. Sammanlageluppgick avtappningen av lagerslockarna lill nästan 22miljarder kr. Detta kan jämföras med den minskning på blott 14 miljarder kr.som skedde under föregående avtappningsfas 1977-1979, vilken i sin tur följdeefter den monumentala lagemppbyggnaden på nära 37 miljarder 1973-1976.Lagerstockarna kom härigenom att vid utgången av 1984 vara endast ca 9miljarder kr större (priser) än vid uigången av 1973.Bmttonationalprodukten ökade ca 90 miljarder eller . Omslagettill en viss lagerökning för ekonomin totalt sellkan huvudsakligen återföras på en kraftig ökning av detaljhandelslagren (inkl.bilhandelslagren) samt i viss utsträckning också på en tillväxt av industrinslager av insalsvaror och varor i arbele. Inomindustrin blev neddragningen 1984 stark, huvudsakligen som en följd av enbetydande minskning av fardigvamlagren. Takten i avtappningen av dessa avtogemellertid då ett omslag till en viss lagemppbyggnad komatt ske inom basindustrierna och där i synnerhet skogsindustrin. Reduceringamainom färdigvamindustrierna fortgick i hög takt även under andra halvåret.Insatsvamlagren minskade betydligt för året som helhet trots omslaget underfjärde kvartalet. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförändring19721985* kr., priser. hv, > v .. A -i-"' V - y .. iv ZA ZA /_ A y. . .- 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 ' Exkl. varvens lagervolymförändringar. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 112 insatsvarorvar helt hänförbar till verkstadsindustrin och övrigsektorn, som i betydandemån ökade sina lager. Inom basindustrierna minskade insatsvarulagrenytterligare. Lagren av varor i arbete vände till enökning. Lagreni industrin (inkl. varven) kom därmed att vid utgången av 1984 totalt sett haminskat ca . sedan böijan av 1981 då reduceringen inleddes.Jämfört med /1974 - bottenpunkten - varlagerstockama vid utgången av 1984 blott 31/. högre eller ca 5 %.Eftersom produktionen stigit betydligt mer var lagerkvolen i slutetav signifikant lägre än IIår tidigare. Detta gäller allalägertyperna sammantaget - lagerkvoten för färdigvaror var dock fortfarandenågot högre än . För1985 väntas en fortsatt uppdragning av lagren av insatsvaror och varor i arbetesamtidigt som också fardigvamlagren beräknas börja öka. Tyngdpunkten ilagerökningen fömtses falla . Uppgången för året som helhetberäkna bli ca . Partihandelslagrenfortsatte att falla kraftigt under bägge halvåren 1984. Bakom neddragningenligger mycket betydande minskningar av bränslen och drivmedel. Detta har sketthuvudsakligen som en följd av en revidering av programmel för beredskapslagringav dessa produkter. Övriga lager inom partihandeln ökade och för1985 fömtses en fortsatt ökning av dessa lager. Detaljhandelslagrenblev totalt sell oförändrade genom omslaget till en ökning mot slutetav året. väntas en viss fortsatt ökning ske.