prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — Ramen för de enskildas ochkommunernas skyldigheter härvidlag anges i civilförsvarslagen. Bland de skyldigheler som lagts på den enskilde märksfrämst civilför-svarsptikten, som tillgodoser civilförsvarets behov avpersonal. Enligt 11 § civilförsvarslagen är varje i rikel boende svenskmedborgare, såväl man som kvinna, skyldig alt fullgöra sådan tjänstgöring icivilförsvaret som kroppskrafter och hälsotUlstånd medger. Civilförsvarspliktenbörjar det år när vederbörande fyller och upphör vid ulgången av del årnär vederbörande fyller 65 är. Civilförsvarsplikten skall under civilförsvarsberedskapfullgöras i den omfattning som krävs med hänsyn lill pågående eller befaradfientlig verksamhei saml lill behovet av utbildning och övning icivilförsvarstjänsi. Civilförsvarslagen innehåller också bestämmelser omsärskilda civilför-svarsålgärder i krig eller vid krigsfara. Med slöd av dessabestämmelser 3 1984/85. Prop.1984/85:49 34 kan meddelas långtgående skyldigheler för enskildaoberoende av civilför-svarsplikt. Skyldigheterna kan avse utrymning och inkvartering(34-36 §§), bortflyllnings- och inflyttningsförbud (37 och 38§§) saml allmännapåbud (39§). I fråga om de allmänna påbuden kan nämnas alarmering och mörkläggning. 1 40-42,44 och 45 §§ civilförsvarslagen finns ytterligare regler om kommunernasskyldigheter i fräga om civilförsvaret. Enligt 40 § har kommunen en allmänskyldighel att genom sina myndigheter lämna ochcivilförsvarschefen biträde i sådana frågor rörande civilförsvaret som harsamband med de särskilda myndigheternas verksamhetsområden. Bland särskildaskyldigheter, som vilar pä kommunen i fråga om civilförsvaret, kan nämnasuppgifterna all inrätta och utrusta ledningscentraler m.m., vidtareservanordningar för vattenförsörjningen, tillhandahålla lokaler förcivilförsvaret och att under civilförsvarsberedskap och vid utbildning ochövning ställa kommunen tillhörig materiel och annan egendom lill del allmännacivilförsvarels förfogande. Kommunen skall vidare vid mörkläggning se lill attdet finns vägledande belysning pä de trafikleder och allmänna platser, därkommunen svarar för gatu- och vägbelysningen. Kommunernas uppgifter i fråga omcivilförsvaret skall handhas av en civilförsvarsnämnd, som kan vara antingenett för ändamålet särskilt bildal organ eller etl annal kommunalt organ. I vissutslräckning är kommunen berättigad till statsbidrag för de kostnader som denfått vidkännas för att den fullgör civilförsvarsuppgifter enligl lagen. I 47-67 §§ finns bestämmelser som reglerarfastighetsägarnas skyldigheler i fråga om civilförsvarsverksamhelen,verkskyddet och skyddsrumsbyggandet. För att trygga civilförsvarets tillgång lill byggnader,utrymmen, materiel och andra förnödenheter förehgger förfoganderätt förcivilförsvarets myndigheter. Den närmare regleringen av förfoganderätten finnsi 68, 69, 73 och 75 §§ civilförsvarslagen. 2.2 Behov av lagändringar Vad som bör förfallningsregleras för att kunnagenomföra del tidigare nämnda riksdagsbeslutet kan enligl min meningsammanfattningsvis anges till tre huvudfrågor, nämligen kommunernas skyldighetatt planlägga, ledningsansvaret saml rätten till ersättning för kostnader. Enligt försvarsbeslut är staten forlfarandehuvudman för civilförsvaret även när kommunerna övertar ledningen ochplanläggningsansvaret. Detta medför alt det är nödvändigt all slalen genomföreskrifter styr verksamhelen. Eftersom verksamheten och förberedelserna fördenna sker för krigslida förhållanden är det nödvändigt, bl.a. med hänsyn tiUalt försvarsansträngningarna måsle samordnas och föras med en enhetlig inriktning,att statsmakterna reglerar kommunernas verksamhet. 1984/85:49 35 Enligt8 kap. 5 § regeringsformen skall grunderna för kommunernas organisation ochverksamhetsformer bestämmas i lag. I lag skall också föreskrifter meddelas omkommunernas befogenheter i övrigi och om deras åligganden. Delta innebär enligtförarbelena i prop. 1973:90 med förslag till ny regeringsform och nyriksdagsordning m.m. all i princip varje föreskrift varigenom kommunenbemyndigas eller åläggs all fullgöra vissa uppgifter skall beslutas som lag.Såvitt gäller kommunernas förpliktelser föreligger här en parallell medbestämmelsen i 8 kap. 3 § regeringsformen om att föreskrifter som gälleråligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personligaeller ekonomiska förhållanden måsle meddelas genom lag. Regeringen kanemellertid stödja en normgivningsbefogen-hel när det gäller kommunernasorganisation och arbetsformer direkl pä regeringsformens regler om regeringensrestkompetens. Denya kommunala uppgifterna kan förfallningsregleras på flera olika sätt. har framhållit kan flera pågående utredningar påverkaförfattningsregleringen. Om man väljer all reglera dessa nya uppgifter icivilförsvarslagen, kan förhållandet till lagen om beredskap vällavissa problem. En annan lösning kan vara att inarbeta nämnda lag icivilförsvarslagen. Delta torde dock göra civilforsvarslagen otymplig ochoöverskådlig. Dessutom regleras i lagen om beredskap förhållanden sominte är civilförsvarsverksamhet. Det får därför anses vara lämpligare allbehålla lagen om beredskap och ifrån denna lag föra över regleringenav verksamhet som kan betraktas som civilförsvars-verksamhet lillcivilförsvarslagen. Lagen om beredskap skulle därvid endasl innehållaföreskrifler om kommunens uppgifter i fråga om övrig lotatförsvarsverksamhet. Förhållandelmellan föreskrifterna i brandlagen (1974:80) och civilförsvarslagen kan vållavissa problem. Brandlagen gäller även i krig och den verksamhei som regleras ilagen skall fortgå i krig. har kommunerna skyldighet enliglcivilförsvarslagen alt ställa brandförsvaret och dess resurser tillcivilförsvarsorganisalionens förfogande. Räddningsljänstkom-mittén har slutförtsitt arbete. 1 samband med all räddningsijänstkommil-léns förslag (SOU 1983:77) Effektiv räddningstjänst behandlas i får anfördaproblem klarläggas. Eftersomkommunerna får alll slörre uppgifter i fråga om verksamhet i krig, kan detifrågasättas om inte föreskrifler om sädan verksamhei i viss män borde reglerasi kommunallagsliftningen. OavseltvUken lagleknisk lösning som skulle kunna väljas för all reglera kommunernasnya uppgifter, måsle de nuvarande besiämmelserna i civilförsvarslagen omcivilförsvarsverksamheten ändras. Kommittén har lämnal förslag lill ändringari civilförsvarslagen och lagen om beredskap. Lagförslagen har i slortsett godtagits av remissinslanserna. Det förefaller vara del mest lämpliga attde nya kommunala uppgifterna regleras i civilförsvarslagen med vissaföljdändringar i lagen om Prop.1984/85:49 36 Förslag lill sådana lagändringar harutarbetats. I de följande avsnitten och i specialmoliveringen kommer dessanärmare att kommenteras. Eftersom flera pågående utredningar kan komma alt beröradenna lagsliftning fär dessa förslag ses som en lösning under enövergångsperiod. Föruiom den nämnda utredningen om räddningstjänst kan nämnasutredningen om den kommunala beslutsprocessen m.m. under beredskap och i krig.Vidare har utredningen om samordning av den centrala ledningen förräddningstjänsten i fred och civilförsvarsverksamhelen överiämnal belänkandet(Ds Fö 1984: 2) . Del kan ocksä nämnas att betänkandet (Ds C1983: 15) innehåller förslag till eU förenklat sått allsamverka över kommungränserna, vilkel kan få betydelse för ettsamordningssystem för civilförsvarsverksamhet som berör flera kommuner. Vidarebör också nämnas del uppdrag som regeringen lämnat försvaretsrationaliseringsinstitut att se över ledningen av det civila totalförsvaret. Sammanfaltningsvis skall därför framhållas all del inomkort blir nödvändigt med en genomgripande översyn av de författningar somberörs av förslagen och jag avser alt återkomma lill regeringen med förslag omhur en sådan översyn skall genomföras. Av den anledningen har iförfaUnings-förslagen inte gjorts någon språklig överarbetning, ulan endast såsmå ingrepp som möjligt i nu gällande författningar. Det är viktigt au kommunernakan komma i gång och planera för övertagandel av ledningen avcivilförsvarsverksamheten och all ersättning ulgår för detla. Lagförslagetöppnar också en möjlighet för kommunerna att la över verksamheten när såerfordras som det gamla systemet övergångsvis lever kvar, vilkel ärnödvändigt från beredskapssynpunkl. 2.3 Ledningen av civilförsvarsverksamheten 2.3.1 Begreppen civilförsvar och civilförsvarsverksamhel Mitt förslag: Begreppet civilförsvar ges i civilförsvarslagenen definition som närmare knyter an lill definitionerna i tUläggsprolokoll till Genévekonvenlionerna rörande skyddför offren i inlernaliondla väpnade konflikler. Civilförsvarels särskildatjänstegrenar samt skillnaderna mellan regionall och lokalt civilförsvaravskaffas. Kommitténs förslag: Överensslämmer i huvudsak med millförslag (se betänkandet sid. 73-75) 1984/85:49 37 Remissinstanserna:De flesla godtar uiredningens förslag (se bil. 2 avsnitt 2.1) Skälför mitt förslag: För att kunna behandla frågorna om såväl ansvarsfördelningsom samordning av olika slag av civilförsvarsverksamhel mellan bl.a. slatligamyndigheter, kommuner och landstingskommuner krävs en definition av begreppetcivilförsvar samt att civilförsvarsverksamhelens innehåll bestäms och avgränsasi förhållande till andra totalförsvarsfunktioner. När omfattningen avcivilförsvarsverksamhelen är klariagd och definierad på ett tillfredsställandesätt kan ansvaret för verksamhetens olika delar fördelas mellan statligamyndigheter, kommuner, landstingskommuner m.fl. 1de författningar som reglerar denna verksamhei används begreppetcivilförsvar ibland som etl funktionsbegrepp och ibland som elt organisatorisktbegrepp. 1 totalförsvarsbeslut (prop. 1981/82: 102, bil. anförde föredragande statsrådet bl.a. att begreppet civilförsvar börbeteckna en verksamhet och inte en organisation. I begreppet sammanfattas allcivilförsvarsverksamhet, oberoende av vem som utför den. Bestämmelserna itilläggsprotokoll I lill Genévekonvenlionerna den 10 augusti1949 rörande skydd för offren i inlernaliondla väpnade konflikter ulgör enviktig grund för såväl civil som militär personals fullgörande av civilförsvarsuppgifteri krig. Dessa bestämmelser utgör vidare en god gmnd för alt samordnat ochanpassat lill situationens krav utnyttja våra samlade totalförsvarsresurser. bör i lagstiftningen anges när fråga är om civilförsvarsverksamhetoch när själva organisationen avses. Vidare bör enligl kommittén medutgångspunkt i nämnda tilläggsprotokoll en precisering göras i lagen av vad somavses med civilförsvarsverksamhel. Remissinstanserna har inte haft nägol atterinra mol förslagel. Jag godtar mol bakgrund av vad som sagls kommitténsförslag i denna del. Jag har dock vall en formulering som närmare änkommitléns förslag knyter an till tilläggsprotokollet. II § civilförsvarslagen föreskrivs att för olika slag av civilförsvarsverksamhetskall finnas särskilda tjänsiegrenar. Bestämmelser om detta har tagits in i 3-5§§ civilförsvarskungörelsen. I en del hänseenden stämmer inte dessabestämmelser överens med nuvarande planering och terminologi. Inom ramen förförsvarets planerings- och ekonomisystem beskrivs nämligen civilförsvaretsomfattning och i fred bedriven produktionsverksamhet i program- ochproduklionstermer för huvudprogrammet Civilförsvar. Mot bakgmnd av det anfördaanser jag att uppdelningen av verksamheten i tjänsiegrenar är föråldrad ochinte relevant. Jag förordar därför att den avskaffas. I7§ civilförsvarslagen finns f.n. föreskrifler om allmänt civilförsvar lokalloch regionalt samt om verkskydd. Vid sludier som har genomförts avcivilförsvarsslyrelsen har framkommit all någon uppdelning i lokalt och Prop.1984/85:49 38 regionalt civilförsvar inle behöver göras. Vidare behöveri lagen inle göras någon åtskillnad mellan allmänt civilförsvar och verkskydd.Kommittén har lämnat förslag lill lagändringar i dessa hänseenden. Remissinslansernahar inte haft något att erinra mot förslagel i denna del. Jag godtar kommitlénsförslag. I specialmotiveringen kommer jag all närmare kommentera lagförslaget idenna del. 2.3.2 Ledningen på lokal nivå Mitt förslag: I vatje kommun skall den ledning avcivilförsvarsverksamhelen som ankommer på kommunen undercivilförsvarsberedskap utövas av kommunstyrelsen. Vidare skall del i kommunenfinnas en civilförsvarschef med en civilförsvarsslab som under kommunstyrelsenskall ha ansvaret för den direkta ledningen. Kommitténs förslag: Överensslämmer i stort sell med millförslag (se betänkandet s. 94-98). Remissinstanserna: De flesta godtar uiredningens förslag(se bil. Skäl för mitt förslag: Som angavs i 1982 årslolalförsvarsbeslut är det väsentligt all totalförsvarets olika delar på allaledningsnivåer kan samverka och understödja varandra. Kommunernas betydelse ifråga om samordningen av tolalförsvarsverksamhelen på lokal nivå kommer allöka när kommunerna övertar ansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten. Kommittén har mot bakgrund av den genomfördaprovplanläggningen föreslagil alt kommunstyrelsen bör ha det övergripandeansvaret för all på kommunen ankommande loialförsvarsverksamhet, således ävenför ledningen av civilförsvarsverksamheten under beredskap och i krig. Härigenomuppslår enligt kommittén de bäsla förulsällningarna för samordning och ledningav verksamheten samt för snabba beslut av stor vikt och omfallning.Remissinstanserna har inle haft några invändningar mot förslagel. Jag delarkommitténs uppfatining i denna del. Enligl min mening molsvarar en sådanlösning bäst de uttalanden som gjordes proposition om säkerhets- ochförsvarspolitiken samt totalförsvarels fortsatta utveckling (prop. 1981/82:102). Med utgångspunkt i att kommunstyrelsen bör ha delövergripande ansvaret för all på kommunen ankommande totalförsvarsverksamhethar kommittén i betänkandet redovisat elt exempel på en kommuns krigsorganisation.1 exemplet är kommunstyrelsen tillika bl.a. brandstyrelse ochcivilförsvarsnämnd. Kommittén framhåller därvid att, om kommunstyrel- Prop.1984/85:49 39 sen också skall överta andra fredslida nämnders uppgifter,detla bör bestämmas mot bakgmnd av den krigslida verksamhelen inoih resp.nämnds verksamhetsområde. Enligt min mening bör vad kommittén framhållit idenna del kunna läggas till grund för en kommuns planläggning av denövergripande ledningen av verksamheten under beredskap och i krig. Kommunernabör dock ha en viss frihet all själva utforma sin krigsorganisation inom ramenför vad jag nu har anfört. När del gäller kommitténs förslag all med hänsyntill de speciella förhållanden som råder i den kommunala organisalionen iStockholms kommun kommunstyrelsen dår bör kunna uppdra åt en sårskilddelegation att leda tolalförsvarsverksamhelen inom kommunen anser jag all denfrågan får tas upp till prövning i sarnband med ställningstagandena till deförslag som lämnas av den nämnda utredningen om den kommunala beslutsprocessenm.m. under beredskap och i krig. bör del under kommunstyrelsen finnas encivilförsvarsslab vars chef utövar den direkta ledningen avcivilförsvarsverksamheten inom kommunen. Kommittén föreslår därvid attcivilförsvarsslyrelsen i samarbete med kommunen och skallbestämma sammansättningen av civilförsvarsslaben. Vidare bör all personal lasul av med stöd av civilförsvarspliklen. Kommunen bör därvid haett avgörande inflytande pä valet av personal. Remissinstanserna har inte haftnågot all invända mol kommitténs lösning av ledningsfrågan. Även jag anser allkommitténs förslag i denna del är väl avvägt. Jag förordar emellertid attchefen för civitförsvarsstaben benämns civilförsvarschef. 1 likhel med vadkommittén anfört om all civilförsvarsslaben med chef är en enhet icivilförsvarels krigsorganisation villjag här framhålla att denna enhet är enstatlig resurs som ställs till kommunens förfogande. 1 fråga om förhållandet mellan kommunstyrelsen ochcivilförsvarsstaben bör del enligt min mening vara delsamma som mellankommunstyrelsen och övriga "stabsorgan" inom kommunen, l.ex.kommunkansliei eller lekniska kontoret. Kommunstyrelsen bör således ansvara förledningen av den civilförsvarsverksamhet som ankommer på kommunen under beredskapoch i krig, i förekommande fall dock inom ramen för av meddeladebeslut om inriktning m.m., och fatta de övergripande besluten. nämnda beslut kan exempelvis avse - befolkningsförflyUningar(utrymning, inkvartering och omflyttning samt flykiingmoltagning m.m.), - utbyggnad och utnyttjande av skyddstillgångarna inom kommunen (skyddsrum, skyddade utrymmenoch skyddsmasker), - prioritering avräddning i allvarliga bristsituationer samt - samordning ochsamverkan dels mellan kommunens olika organ, dels med andra lokala myndigheterinom totalförsvaret. Civilförsvarschefen bör under kommunstyrelsen utöva dendirekta ledningen av civilförsvarsverksamhelen inom kommunen. Prop.1984/85:49 40 att denne självständigt skall vidta de åtgärder som behövsför exempelvis - räddning av livoch egendom, i(ibegripet viss första hjälp ål skadade, och brandsläckning saml - genomförande avkommunstyrelsens beslut i fråga om befolkningsförflyttningar, utnyttjande avskyddstillgångarna osv. Vidare bör civilförsvarschefen bl.a. - utöva denledning i övrigt som kommunstyrelsen beslämmer, - bereda ärendenför kommunstyrelsens beslul angående civilförsvarsverksamhelen, - samverka medlokala civila myndigheter och militära chefer saml organisalioner och företagsom berörs av civilförsvarsverksamhelen inom kommunen saml - samverka medövriga krigsorganiserade förvaltningar (kontor osv.) Vad som har anförts om ledningen avcivilförsvarsverksamheten inom kommunerna bör regleras i civilförsvarslagen.Närmare kommentarer lill lagförslaget i denna del finns i specialmotiveringen. 2.3.3 Ledningen av civilförsvarsverksamhet som berör flerakommuner Mitt förslag: Kommunerna skall ta till vara möjlighelernaalt samordna civilförsvarsverksamheten mellan sig. Om del behövs för all nå enbättre samordning av försvarsansträngningarna, skall undercivilförsvarsberedskap själv kunna ta över ledningen av eller uppdra ål eltkommunall organ all leda civilförsvarsverksamhel som berör flera kommuner.Länsstyrefsen ges ocksä befogenhet att under civilförsvarsberedskap fördela omcivilförsvarsresurserna mellan kommunerna. Kommitténs förslag: Kommittén föreslår alt kommunerna församordningen av civilförsvarsverksamheten skall bilda särskildacivilförsvarsregioner. Inom en sådan region bör ledningen avcivilförsvarsverksamhelen utövas av en särskild regionledning som består avförtroendevalda från kommunerna i regionen och en beredningsgrupp (sebetänkandet s. 102-105 och 110-113). Remissinstanserna: Del flesta godtar kommitténs förslag ombildandet av civilförsvarsregioner. Flera remissinstanser har däremotinvändningar mot kommitténs förslag till ledningsansvar. Några remissinstanseravstyrker hell den föreslagna lösningen. Flera remissinstanser föreslår andralösningar av ledningsansvaret (se bil. 2 avsnitt 2.3). Skäl för mitt förslag: F.n. är rikel indelat icivilförsvarsområden. Prop.1984/85:49 41 för indelningen har legal främsl operativa motiv. Sålundahar behovet av samordning av civilförsvarsverksamheten med annanloialförsvarsverksamhet inom ett störte område än den enskilda kommunenstillmätts stor vikl liksom behovet av att snabbt mellan kommunerna inomcivilförsvarsområdet kunna omgruppera och samordna civilförsvarsresurser förräddning i första hand. Det kan vidare framhållas all behovet av all samordnaoch leda civilförsvarsverksamhet inom etl större område än den enskildakommunens naturiiglvis varierar mellan olika delar av landel och med lägetskrav. Del kan vara beroende av bl.a. civilförsvarsverksamhetens art (räddning,utrymning, inkvartering osv. ), de enskilda kommunernas geografiska läge (bl.a.hotbilden), slmktur och tillgäng pä resurser för civilförsvarsverksamhel samlbehovet av samverkan med andra lokala totalförsvarsmyndigheter, t.ex. chef förpolisdistrikt, företrädare för sjukvårdshuvudmannen och lokala militärachefer. Jag vill i della sammanhang erinra om regeringensskrivelse /83:22 om huvudmannaskapet för räddningstjänsten i fred. I skrivelsenanför föredragande statsrådet bl.a. att han i fråga om regionindelningen förräddningstjänsten i fred kan ansluta sig lUl räddningstjänstkommitténs ochflertalet remissinstansers uppfallning att en ökad samverkan mellan kommunernabör ske inom lämpliga regioner. Regionerna bör få bildas på frivillig väg. Dennärmare utformningen av kommunernas samverkan måste enligt föredragandensmening grundas på de lokala behoven och fömtsättningama. Föredraganden delarSvenska kommunförbundets uppfattning att en samarbelsform som ovanifrån tryckspå kommunerna kan komma all snarare försvåra än stimulera samarbetet.Föredraganden lar fasta på förbundets erbjudande att genom förbundetslänsavdelningar la initiativ till överläggningar mellan kommunerna i syfte allfä lill stånd ell vidgat samarbete inom lämpliga regioner. arbete börkomma i gång så snabbi som möjligt. Överläggningarna bör ske i samarbete medlänsstyrelserna och berörda statliga centrala myndigheter. Föredraganden delarsålunda helt kommunförbundels mening att en frivillig samverkan bör prövasinnan några beslut om en obligatorisk indelning i samarbelsregioner fattas.Formerna för samarbetet bör beslämmas av de berörda kommunerna. Föredragandentillägger all den samverkan i räddningsljänstregioner som kan beräknas växafram inte bör hindra samarbete utanför regionen i enskilda frågor. Detta kangälla andra kommuner eller regioner men också samarbete över riksgränserna. har genom en cirkulärskrivelsetill samlliga kommuner bl.a. orienterat om nämnda regeringsskrivelse. Kommunförbundetanser alt del är angelägel att kommunerna snarasl söker genomföraräddningstjänstkommitténs intentioner i fråga om regionindelningen.Kommunförbundet framhåller därvid all del är av stor vikt att en regionindelningär klar i hela landel före . Kommittén föreslår att den nuvarande indelningen icivilförsvarsområ- Prop.1984/85:49 42 Enligt kommittén bör fastställas en nyindelning i områden vilka benämns civilförsvarsregioner. Enligt kommittén börbehovet av all samordna civilförsvarsverksamhel med annanloialförsvarsverksamhet inom etl slörre område än den enskilda kommunenstillmätas slor vikl liksom behovet av alt snabbi kunna omgruppera civilförsvarsresursermellan kommunerna inom området. Remissinstanserna släller sig positiva lill ensådan lösning. Jag har emellertid vall en annan lösning än kommittén. Somnyss angavs har regeringen i fråga om regionindelningen för räddningstjänstenbetonat vikten av frivillighei. Jag kan inle finna att man bör lägga någotannal belrakldsesålt pä indelningen i civilförsvarsregioner. Jag anser därföralt det räcker med att i civilförsvarslagen la in en föreskrift som anger allkommunerna skall la lill vara möjligheterna all samordna civilförsvarsverksamhelenmellan sig. Om denna samordning hör ta formen av särskildacivilförsvarsregioner får framliden utvisa. Jag vill dock framhålla den närakopplingen mellan den fredstida räddningstjänsten och civilförsvarsverksamheten. Kommitténs förslag om civilförsvarsregioner motiveradesframför allt av behoven av alt snabbt kunna omgruppera civilförsvarsresursermellan kommunerna och att samordna civilförsvarsverksamheten inom slörreområden ån en kommuns område. Dessa behov kan man enligl min mening tillgodosegenom en föreskrift om alt ledningsansvar undercivilförsvarsberedskap bör innefatta dels en räll att fördela omciviU"ör-svarsresurser mellan kommunema, dels en befogenhet all ta överledningen eller uppdra åt etl kommunalt organ all leda civilförsvarsverksamhelsom berör flera kommuner. Jag vill i del här sammanhangel erinra om all utredningenom den kommunala beslutsprocessen m.m. under beredskap och i krig kommer att laupp frågor om den kommunala ledningen liksom alt försvarets rationaliseringsinstituthar i uppdrag all se över den totala ledningen av totalförsvarets civila del.När resultatet av dessa utredningar föreligger kan det finnas anledning altåterkomma lill frågan om utformningen av ledningen av civilförsvarsverksamhelsom berör flera kommuner.