prop · G80398 · 1984-12-31 00:00:00 — om en friare nämndorganisation i landstingskommunerna; Regeringen föreslår all anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen föreslås att landstingskommunerna gesstörre frihet att själva utforma sin nämndorganisalion. Hälso- ochsjukvårdslagens system med särskilda organ skall kunna tillämpas inom nästanhela det landstingskommunala verksamhetsområdet. De särskilda organen får gesuppgifter för både en viss del av den landstingskommunala verksamheten och förverksamhet som enbart avser ett geografiskt avgränsat område. De särskildaorganen får också ges uppgifter som griper över flera nämnders ansvarsområden.Härigenom får landstingskommunerna på motsvarande sätt som kommunerna möjlighetatt samordna sin nämndorganisation lokalt. De nya reglerna om den friare nämndorganisationen samlas ien särskild lag. Lagen föreslås träda i kraft . 1 1984/85. 1984/85:98 2 Lag om särskilda organ i landstingskommunerna Härigenom föreskrivs följande. 1 § Landstingskommunerna får inrätta särskilda organenligt bestämmelser na i denna lag. Vad som i lagen sägs om landstingskommuner gäller ocksåkommuner som inte ingår i en landstingskommun. Bestämmelser om landstingeteller förvaltningsutskottet skall därvid avse kommunfullmäktige respektive kommunstyrelsen. 2 § Ett särskilt organ får under en eller flera nämnderhandha förvaltning och verkställighet för en del av landstingskommunen eller för en eller flera anläggningar. Det får också under en eller flera nämnder handha förvaltning och verkställighet för en eller flera delar av den landstingskommunala verksamheten. Ett särskilt organ får handha förvaltning ochverkställighet under ett eller flera andra särskilda organ. 3 § Särskilda organ får ges till uppgift att handhaförvaltning och verkställig het som enligt lag eller annan författning ankommer på hälso- och sjukvårds nämnden, tandvårdsnämnden, omsorgsstyrelsen och utbildningsnämnden eller som kan handhas av sådana nämnder som avses i 3 kap. 13 § andra stycket kommunallagen (1977:179). 4§ För särskilda organ gäller vad som i lag eller annanförfattning är föreskrivet om den eller de nämnder på vilka uppgifterna annarsankommer. 5 § får föreskriva att ett särskilt organ intefår väcka ärende hos . får också föreskriva all ett särskilt organskall lämna sitt budgetförslag till den nämnd inom vars verksamhetsområdeorganet handhar förvaltning och verkställighet. får bestämmainom vilken tid budgetförslaget skall lämnas. Denna lag träder i kraft . För verksamhet som enligt särskilda författningar ankommerpå sådana landstingskommunala nämnder som anges i 3 § får landstingskommunernafram till inrätta särskilda organ med ledamöter ochsuppleanter som väljs för kortare mandatlid än vad som följer av 3 kap. 5 §första stycket kommunallagen (1977:179). I sådant fall skall mandattidenupphöra med utgången av . 1984/85:98 3 Lag om ändring i kommunallagen (1977:179) Härigenom föreskrivs alt 3 kap. 13 § kommunallagen(1977:179) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 13 §' Fullmäktige tillsätter nämnder för förvaltning ochverkställighet som enligt särskilda författningar ankommer på dessa. För sådananämnder gäller vad som är föreskrivet i dessa författningar. För förvaltning och verkställighet i övrigt fårfullmäktige tillsätta de nämnder som behövs. Ledamöter och suppleanter i sådannämnd väljes av fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer.Beträffande sådan nämnd skall vad som är föreskrivet beträffande styrelsen i 2§ andra stycket, 3 § första stycket, 4 §,5 § tredje stycket, 7-12 §§ och, utomi fråga om nämnd i , 6 § tillämpas på motsvarande sätt. Om vissa lokala organ i kommu- Om vissa lokala organ i kommu- nerna finns särskilda bestämmelser. nerna och särskildaorgan i landstingskommunerna finns särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1979:407. 1984/85:98 4 Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 11 och 12 §§ hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ett eller flera särskilda organ får Av lagen (1985: ) om särskilda tillsättas för att under hälso- och organ i landstingskommunerna sjukvårdsnämndenleda hälso- och /rawgåra/f särskilda organ får tillsäl- sjukvården,vorfoc/ieff/orden verfe- tas för att under hälso- och sjuk- samhel som landstingskommunen vårdsnämnden leda hälso- och sjuk- I fråga om särskild hälso- och I fråga om särskild hälso- och sjukvårdsnämndoch organ som av- sjukvårdsnämnd gäller bestämmel- ses i 11 §gäller bestämmelserna i serna i 3 kap. 2-12 §§ kommunal- 3 kap. 2-12 §§ kommunallagen lagen (1977:179) i fillämpliga delar. (1977:179)1 fillämpliga delar. Denna lag träder i kraft . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden I. , , , , , , ,, , , , , , , ,Thunborg Proposition om en friare nämndorganisation ilandstingskommunerna Inom det kommunala området pågår ettomfattande arbete som syftar fill att öka den kommunala självstyrelsen och fördjupaden kommunala demokratin. (Kn 1977:07)' har hafttill uppgift att överväga reformer som kan stärka medborgarinflytan-det inomkommuner och landstingskommuner. Slat-kommunberedningen (C 1983:02) övervägerolika förändringar som bör göras i ansvars- och uppgiftsfördelningen mellanstat och kommun. Beredningen svarar också för genomförandet av enförsöksverksamhet med ökad självstyrelse. demokratiberedning(C 1983:03) studerar och analyserar problem och hinder som kan finnas förmedborgarna att delta i samhällsarbetet inom kommunerna. En annan uppgift förberedningen är att lägga fram idéer om och förslag till ett förändringsarbetesom syftar till att öka medborgarnas, partiernas och övriga folkrörelsersmöjligheter fill aktiv medverkan, delaktighet och ansvar i den kommunalaverksamheten. Beredningen skall också lägg fram förslag om principerna för enny kommunallag. Kommunerna kan inrätta olikatyper av lokala nämnder med stöd av lagen (1979:408) om vissa lokala organ ikommunerna (omtryckt 1979:1167, ändrad senast 1983:304). Lagens syfte är attmöjliggöra för kommunerna att förankra sin verksamhet lokalt. Lokalorganslagenär inte tillämplig på landstingskommunerna. För deras del kan emellertid i viss ' Kommunalrådet , ordförande,överförmyndaren , landstingsrådet . ,landstingsrådet , f. d. partisekreteraren ,kommunalrådet , kommunalrådet ochkommunalkonsulenten . 1984/85:98 6 utsträckning liknande organ inrättas sektorsvis med stödav annan lagstiftning. har i betänkandet (Ds C1983:3) Lokala organ i landstingskommunerna föreslagit alt verksamheten medlokala organ i kommunerna utvidgas så alt också landstingskommunerna fårmöjlighet att inrätta sådana organ. Belänkandet bör i den del det innehåller ensammanfattning av kommitténs överväganden och förslag samt en redogörelse förnuvarande ordning fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. De förfaltningsförslagsom läggs fram i betänkandet bör fogas till protokollet som bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i ärendet som bdaga 3. 1983/84:152 (s. 18) om försöksverksamhet med ökadkommunal självstyrelse berörde jag frågan om lokala organ ilandstingskommunerna. Jag uppgav därvid att jag avsåg att återkomma tillregeringen med ett förslag i ämnet. Efter samråd med cheferna försocialdepartementet och samt statsråden ochGöransson tar jag nu upp denna fråga. 2.1 En friare nämndorganisation i landstingskommunerna Mitt förslag: Landstingskommunerna ges större frihet attsjälva utforma sin nämndorganisation. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till altlandstingskommunerna får en större frihet att utforma sin organisation. Skälen för mitt förslag: Som jag redan har nämnt pågår detsedan flera år ett omfattande förändringsarbete med syfte att öka den kommunalasjälvstyrelsen och fördjupa den kommunala demokratin. Arbetet går bl. a. ut påatt ge människorna flera möjligheter till inflytande och deltagande t. ex.genom brukarmedverkan i olika former. Genom reformarbetet skall det också tasfram underlag för all minska den statliga detaljregleringen och ge kommuner ochlandstingskommuner större frihet att anpassa sin organisation till lokalaförhållanden. En ökad frihet för landstingskommunerna alt införa endecentraliserad organisation får ses som ett betydelsefullt led i deltaförändringsarbete. Kommunerna får enligt lagen om vissa lokala organ ikommunerna inrätta 1984/85:98 7 lokala organ inom både det specialreglerade området ochdet kommunallags-reglerade området. Avsikten med lokalorganslagen är att gekommunerna stor frihet att förankra sin verksamhet lokalt. Lokalorganslagen ärinte tvingande utan öppnar möjligheter för kommunerna att inrätta lokala organ.Fullmäktige bestämmer de lokala organens kompetens. Med den lagtekniska lösningsom valts kan i stort sett alla uppgifter som sköts av de centralafacknämnderna läggas ut till lokala organ, om uppgifterna är lämpliga atthandlägga på den nivån. Lokalorganslagen gäller inte för landstingskommunerna.Dessa kan emellertid med stöd av bestämmelser i vissa specialförfattningarredan nu inrätta nämnder med lokalt eller på annat sätt begränsad kompetens. På det helt dominerande verksamhetsområdet, hälso- ochsjukvården, har del rått stor frihet för landstingskommunerna attutforma sin organisation. Den nya hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, ändradsenast 1983:335) har befäst och ytterligare vidgat denna frihet. Av 11 §framgår sålunda att ett eller flera särskilda organ får tillsättas för attunder hälso- och sjukvårdsnämnden leda hälso- och sjukvården, vart och ett förden verksamhet som landstingskommunen bestämmer. På hälso- och sjukvårdensområde kan landstingskommunerna vidare enligt lagen (1980:12) om förtroendenämnderinom hälso- och sjukvården (ändrad senast 1982:765) välja att inrätta encentral förtroendenämnd eller flera sådana nämnder med ansvar för var sin delav landstingskommunen. Lagen är tidsbegränsad. Lagen (1981:1243) om vård av missbrukare i vissa fall (ändradsenast 1982:404) ger landstingskommunerna möjlighet att inrätta styrelser förförvaltning och verkställighet på lokal nivå. Enligt folhögskoleförordningen(1977:551, omtryckt 1983:510) skall det vidare finnas en styrelse för varjefolkhögskola. En sådan styrelse är en obligatorisk nämnd. När det gäller det kommunallagsreglerade området harlandstingskommunerna samma möjlighet som kommunerna att inrätta nämnder förförvaltning och verkställighet för en eller flera anläggningar, s. k.institutionsstyrelser (3 kap. 13 § andra stycket kommunallagen). Principen omlandsrings-kommunen som en odelad förvaltningsenhet hindrar alltså inte attsådana lokala nämnder inrättas. Av vad jag nu har anfört framgår, att landstingskommunernahar möjlighet att för en betydande del av sin verksamhet decentralisera sinnämndorganisation. För flera verksamhetsgrenar är detta emellertid intemöjligt. Det är inte fillåtel för landstingskommunerna att decentraliseraorganisationen för tandvården, omsorgerna om de psykiskt utvecklingsstörda(inkl. särskolan) eller gymnasieskolan. Landstingskommunerna har inte hellersamma möjlighet som kommunerna alt samordna sin verksamhet på det lokalaplanet. De lokala nämnder som kan inrättas i landstingskommunerna får nämligenendast handha förvaltning och verkställighet inom en och samma sektor av den landslingskommunalaverksamheten. De lokala nämnder som inrättas i kommunerna enligt lokalorganslagenkan däremot 1984/85:98 8 vara sektorsövergripande, dvs. ges uppgifter som griperöver flera nämnders ansvarsområden. I många landstingskommuner prövar man nyaorganisationsmodeller. Detta har blivit möjligt genom landstingskommunernasfrihet att organisera sin verksamhet inom hälso- och sjukvårdsområdet. Hälso-och sjukvårdslagen medger nämligen att särskilda organ kan inrättas dels förlokala uppgifter dels för uppgifter inom en speciell del av hälso- ochsjukvården. Ofta har man inrättat särskilda organ med ettansvarsområde som är geografiskt avgränsat. Sådana organ benämns vanligendirektioner eller primärvårdsnämnder. Till direktionernas arbetsuppgifter höroftast förvaltningen av ett länsdelssjukhus och primärvården i flera kommuner.De flesta landstingskommunerna har någon form av sådana direktioner. Genomprimärvårdsnämnder kan landstingskommunen ytterligare decentralisera hälso- ochsjukvårdsorganisationen. Primärvårdsnämnderna handhar öppenvården vidvårdcentralerna i en kommun. Ansvarsområdet kan också omfatta sjukhem, hemsjukvårdm. Landstingskommunerna kan också inrätta särskilda organ medett övergripande ansvar för en del av hälso- och sjukvården. I någonlandstingskommun har man sålunda inrättat en länssjukvårdsnämnd med uppgift atti första hand ansvara för verksamheten vid sjukhusen inom landstingskommunen.Ett annat exempel på särskilda organ med övergripande uppgifter är blocknämndersom kan ansvara för olika delområden av den landstingskommunala verksamheten,t. ex. psykiatri eller långvård. Förutom den nu redovisade organisationen har ett antallandstingskommuner planerat att införa en ny organisation, som innebär att manunder centrala nämnder inrättar sektorsövergripande organ. En sådanorganisation kräver emellertid att landstingskommunerna får en ökad frihet attbestämma om sin organisation. Från några håll har man därför hemställt omsådana lagändringar att landstingskommunerna får samma möjligheter som kommunernaatt inrätta lokala organ. Enligt min mening är det väsentligt att öka kommunmedlemmarnasintresse för den landstingskommunala verksamheten. De kan ha svårt attförstå landstingskommunernas roll som serviceorgan på del lokala planet. Mångakommunmedlemmar anser också alt den landslingskommunala verksamheten är svåratt överblicka. De har i regel ett betydligt längre avstånd tilllandstingskommunernas förtroendevalda än till kommunernas. De mångamänniskornas medverkan i gemensamma lokala angelägenheter har en gammaltradition i det svenska samhället. Ett omfattande folkligt engagemang i dellandstingskommunala arbetet har ett stort värde. Jag anser därför att det ärviktigt att kommunmedlemmarna ges ökade möjligheter alt påverka denlandstingskommunala verksamheten. Ökade möjligheter för landstingskommunernaatt bestämma om sin organisation kan underlätta medborgarnas medverkan. Dettaöverensstämmer med inriktningen av det förändringsarbete som jag harredovisat. 1984/85:98 9 1982/83:97 om de förtroendevaldas arbetsförutsättningari kommuner och landstingskommuner m. m. anförde jag att det är viktigt fråndemokratisk synpunkt att så många medborgare som möjligt får tillfälle attmedverka i kommunernas och landstingskommunernas verksamhet. En utbyggd ochdecentraliserad organisation ger möjlighet till en samordnad verksamhet somockså skapar bättre förutsättningar för att engagera flera medborgare i denlandstingskommunala verksamheten. En decentralisering innebär sannolikt ocksåatt man får en effektivare och mera serviceinriktad verksamhet. En ökaddecentralisering av den landstingskommunala förtro-endemannaorganisationen kandessutom underlätta för de politiska partierna att delta i utformningen av denlandslingskommunala verksamheten. Av det anförda följer att det är ytterst angelägel attfrämja de strävanden som finns i landstingskommunerna att finna en lämpligorganisationsform. De rättsliga hinder som finns för att införa en friareorganisation måste alltså undanröjas. Härigenom får landstingskommunerna ökademöjligheter att skapa en lokal förankring och samordning av sin verksamhet. Ensamverkan mellan landstingskommunerna och kommunerna kan också underlättas. På grund av vad jag nu har anfört bör landstingskommunernages en ökad frihet all utforma sin organisation och samordna sin verksamhet.För att detta skall vara möjligt krävs lagstiftningsåtgärder. Jag återkommertill lagstiftningsfrågan sedan jag har redogjort för hur reformen enligt minmening bör utformas. 2.2 Särskilda organ med vidgade uppgifter Mitt förslag: Landstingskommunerna ges möjlighet att inomstörre delen av den landstingskommunala verksamheten inrätta särskilda organ.Dessa får ges uppgifter både för en viss del av den landstingskommunalaverksamheten och för verksamheten inom ett geografiskt avgränsat område. De fårockså ges uppgifter som griper över flera nämnders ansvarsområden. Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag på detsättet att landstingskommunerna ges möjlighet att inrätta särskilda organ föromsorgen om de psykiskt utvecklingsstörda och för tandvården. I övrigtföreslår kommittén att lokala organ får inrättas enligt lokalorganslagen inomutbildningens område och för den kommunallagsreglerade verksamheten. Förslagetöppnar endast en begränsad möjlighet för landstingskommunerna att inrätta organmed uppgifter som griper över flera nämnders ansvarsområden. 1984/85:98 10 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna ställer sigbakom kommitténs förslag. Flera menar dock att det är naturligt attlandstingskommunerna ges samma möjlighet som kommunerna att inrätta lokalaorgan. En del remissinstanser har invändningar mot att kommitténs förslag intei tillräcklig utsträckning tillgodoser önskemålet att inrätta organ som haruppgifter som griper över flera nämnders ansvarsområden. Skälen för mitt förslag: Olika lösningar kan övervägas närdet gäller att ge landstingskommunerna en större frihet att bestämma om sinnämndorganisation. Kommittén har föreslagit en lösning som innebär attlandstingskommunerna får möjlighet att inrätta lokala organ enligt lokalorganslagenpå vissa områden. Del gäller utbildningsnämndens och de kommunallagsregleradenämndernas verksamhetsområden. På några andra områden föreslås hälso-ochsjukvårdslagens system med särskilda organ bli tillämpat. Det är alltså fråganom ett blandat system med olika rättsregler för skilda verksamhetsområden. En avgörande invändning mot förslaget är att det endast imycket begränsad utsträckning medger att landstingskommunerna inrättar sektorsövergripandeorgan. Ett väsentligt inslag i reformen måste vara att landstingskommunerna fårdenna möjlighet. Det är en förutsättning för all de organisationsförändringarsom planeras i en del landstingskommuner skall kunna genomföras. Enligt minmening måste alltså reformen bygga på att landstingskommunerna i störstamöjliga utsträckning skall kunna inrätta sektorsövergripande organ. Härigenomskapas ökade möjligheter till samordning av den landstingskommunala verksamhetenoch förutsättningar för ett effektivt samutnyttjande av de landslingskommunalaresurserna. En renodlad tillämpning av lokalorganslagen pålandstingskommunerna skulle visserligen tillgodose deras behov av sektorsövergripandelokala organ med både obligatoriska och fakultativa uppgifter. En sådantillämpning skulle dock innebära mycket väsentliga avsteg från det nuexisterande systemet inom hälso- och sjukvårdsområdet. Av detta skäl kan enligtmin uppfattning en renodlad tillämpning av lokalorganslagen på landstingskommunernainte komma i fråga. I stället är det i första hand två alternativ som kan bliaktuella. Det ena är att göra lokalorganslagen delvis tillämplig pålandstingskommunerna. Det andra är att låta hälso- och sjukvårdslagens systemmed särskilda organ omfatta också andra verksamhetsgrenar. Alternativet med att delvis tillämpa lokalorganslagen pålandstingskommunerna skulle innebära att hälso- och sjukvårdslagens nuvarandesystem med särskilda organ behölls och att lokalorganslagens syslem tillämpadesparallellt med detta. En landstingskommun som önskar tillägga särskilda organmed lokalt avgränsad kompetens, t. ex. distriktsdirektioner ochprimärvårdsnämnder, uppgifter utanför hälso- och sjukvården måste inrätta dessasom lokala organ enligt lokalorganslagen. Inom hälso- och sjukvården 1984/85:98 \ 11 skulle då två typer av organ kunna firinas iorganisationen gentemot vilka hälso- och sjukvårdsnämnden skulle ha olikabefogenheter. Enligt min mening är delta inte tillfredsställande. Jag ansernämligen att en sådan splittring av lagstiftningen kommer att medföratillämpningssvårigheter i landstingskommunerna. En anpassning till lokalorganslagenssystem skulle för vissa landstingskommuner således sannolikt tvinga fram ickeönskade ändringar i organisationen för alt de skulle få till stånd en ökadlokal förankring. Slutsatsen av del resonemang jag har fört nu är all lokalorganslageninte bör tillämpas i landstingskommunerna. Enligt min mening måste en viktig utgångspunkt vara attett nytt organisatoriskt system i största möjliga utsträckning knyter an tilllandstingskommunernas nuvarande organisation och de förändringar som man planerar.Härigenom blir det möjligt att genomföra reformen utan omfattandeorganisatoriska förändringar i landstingskommunerna. Dessa överväganden har lett mig till slutsatsen att manbör bygga vidare på del system med särskilda organ som redan finns på hälso-och sjukvårdsområdet. Vad del gäller är att skapa förutsättningar för altsärskilda organ skall kunna inrättas även inom andra sektorer av denlandstingskommunala verksamheten som man ger dessa organ möjligheteratt på samma sätt som de lokala organen i kommunerna kunna handha uppgifterinom flera verksamhetsområden. Jag föreslår alltså all hälso- och sjukvårdslagens syslemmed särskilda organ tillämpas på större delen av del landstingskommunalaverksamhetsområdet. Genom att jag knyter an till och vidareutvecklar detsystem som redan tillämpas inom en stor del av verksamheten behöverlandstingskommunerna inte anpassa sig till ett helt nytt system. Den valdalösningen ger landstingskommunerna möjlighet att utan stora organisatoriskainsatser ge redan inrättade särskilda organ .sektorsövergripande uppgifter.Härigenom tillgodoser jag de önskemål om möjligheter alt inrätta sektorsövergripandeorgan som har framförts av en del remissinstanser. De särskilda organen börkunna få uppgifter både för en viss del av den landslingskommunala verksamhetenoch för verksamhet inom ett geografiskt avgränsat område. 2.3 De särskilda organens verksamhetsområden Mitt förslag: De särskilda organen får ha uppgifter inom hälso-och sjukvårdnämndens, tandvårdsnämndens, omsorgsslyrelsens, utbildningsnämndensoch de kommunallagsreglerade nämndernas verksamhetsområden. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med miltförslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva tillkommitténs 1984/85:98 12 1 något fall anförs tveksamhet mot att förläggauppgifter enligt omsorgslagen till lokal nivå. En del remissinstanser anser attinstitutionsstyrelser bör kunna inrättas inom alla de specialreglerade områdena.Någon remissinstans ifrågasätter om inte kommitténs förslag borde ha omfattatockså folkhögskolorna. Skälen för mitt förslag: Min utgångspunkt är attlandstingskommunerna skall få möjlighet att ge de särskilda organen så vidabefogenheter som möjligt. Detta ligger i linje med vad jag har sagt omen ökad frihet för landstingskommunerna att själva bestämma om sinorganisation. Endast om tungt vägande skäl föreligger bör därför något område undantasfrån del av mig föreslagna systemet. Den av mig förordade lösningen att bygga vidare på detredan tillämpade systemet med särskilda organ inom hälso- och sjukvårdsområdetinnebär alt landstingskommunerna får inrätta institutionsstyrelser inom deverksamhetsområden där särskilda organ kan förekomma. Därmed tillgodosesönskemålet från en del remissinstanser att institutionsstyrelser skall fåförekomma i ökad utsträckning på det specialreglerade området. Som jag har nämnt är det möjligt förlandstingskommunerna att inrätta förtroendenämnder med lokalt avgränsadkompetens. Lagen om förtroendenämnder avser en försöksverksamhet som ärtidsbegränsad. Verksamheten har utvärderats i en rapport (DsS 1984:16)Förtroendenämnder inom hälso- och sjukvården. I denna föreslås attförsöksverksamheten permanentas.