prop · G80381 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:81 Regeringens proposition 1984/85:81 ompolisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering; beslutadden 15 noveraber 1984. Regeringen föreslår att anta det förslagsora har upplaghs i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. har beslutat om enändrad organisation ra. m. för myndigheterna inom polisväsendet samt en nyrättslig reglering av polisens verksamhet genora en polislag (SFS 1984:387).Dessa reformer trädde i kraft den . I denna proposition föreslås en fortsattreformering av polisväsendet. Också dessa förslag grundas på riksdagensprincipbeslut om allmänna riktlinjer för en reform av polisväsendetoch de förslag som polisberedning har lämnat i fråga om ettgenomförande av riktlinjerna. Förslagen som kännetecknas av en fortsattdemokratisering och decentralisering av polisväsendet innebär följande. De lokala och de regionala myndigheterna ges ettavgörande inflytande över verksarahelens inriktning och resursfördelningeninora polisväsendet raed utgångspunkt från de allmänna riktlinjer förverksamheten som statsmakterna har beslutat. I den nya ordningen kommer detalt finnas ett system med basorganisation, som beslutas av regeringen, och iövrigt s. k. fria resurser. De fria resurserna slår till de lokala ochregionala myndigheternas förfogande. Systemet kompletteras med en ökad frihetför myndigheterna att förfoga över sin egen budget inom s.k. medelsramar. Systemet med basorganisation och fria resurserkräver vidare en ny utbildningsordning för polispersonalen i enlighet medriksdagens tidigare principbeslut. Syftet är att skapa en bättre utbUdadpolispersonal som skaU kunna användas inom hela organisationen. I propositionentas vidare upp frågor om bl.a. en ökad anknytning av polisutbildningen till denallmänna 1984/85:81 2 högskolan.Vidare förelås en satsning på polisforskning. Vissa principer läggs fast ominnehållet i polisutbildningen och rekryteringen till polisväsendet. Hos de lokala polismyndigheterna renodlasverksamheten vid de operativa avdelningarna tUl förmån för egentligpolisverksamhet. Saratidigt stärks kanslifunktionen. 1 denna kommer t. ex.aUtid att finnas en funktion för analys och planering av verksamheten. 1 propositionen redovisas hur medborgarinflytandetpå den regionala nivån, , skall förslärkas. Flera principielltvikliga frågor om polisverksamheten skall i fortsättningen handläggas avlänsstyrelsens styrelse. Vissa viktiga polisiära verksamheter skall även ifortsättningen vara regionala. DU hör bekämpandet av narkotikabrottslighetenoch den ekonoraiska brottsligheten särat trafikövervakningen. 1 propositionenföreslås vidare en ändrad organisation för de lekniska rotlarna,polishundsverk-saraheten och sjöpolisverksamheten. Den nya ordningen innebäratt dessa enheter får regionala uppgifter. Förslagenavses bli genomförda . , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,R. , , Hellströra, Thunborg, Wickbora Propositionom polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering. ändrades på ett genomgripandesätt vid förstatligandet . 1 samband med detta underslröks attorganisationsfrågorna måste ägnas en fortlöpande uppmärksamhet och attorganisationen måste anpassas till förändringar i samhällsbilden. Efter regeringens bemyndigande den 26 juni 1975tillkallade dåvarande chefen för sakkunniga med uppdragatt pröva om de riktlinjer för polisens verksamhet som lades fast vidförstatligandet svarade mol de krav som måste stäUas på verksamheten. Iuppdraget ingick bl. a. att undersöka om polisverksamheten var rätt avvägd ochorganiserad inom raraen för resurserna samt att se över polisens rekryteringoch utbildning. De sakkunniga, som antog benämningen 1975 årspolisutredning, avlämnade beiänkandei (SOU 1979:6) Polisen. Efter remissbehandling lade regeringen ipropositionen 1980/81; 13 om polisens uppgifter, utbildning och organisationra. fram förslag till allmänna riktlinjer för en reform av polisväsendet.Riksdagen godkände i huvudsak riktiinjema (JuU 1980/81; 24, rskr 210). 1 enlighet med vad som förordats i propositionen -och som godtagits av - tillkallade dåvarande chefen förjuslitiedepartementet efter regeringens bemyndigande enkommitté med uppdrag atl Prop.1984/85:81 4 behandla frågor om genomförandel av beslutade reformerangående polisens uppgifter, organisation och utbildning ra.m. Komraitténantog benämningen polisberedning (PB 81). Polisberedningen har publiceratbetänkandet (SOU 1982:63) Polislag. I departementsserien har beredningenpublicerat följande promemorior, nämligen (Ds Ju 1982:4) Beslutsstrukturen inom polisväsendet, (Ds Ju 1982:6) i , (Ds Ju 1982:7) i och , (Ds Ju 1982: 8) i , (Ds Ju 1982: 10) framtida uppgifteroch organisation, (Ds Ju 1982; 13)Rikskriminalsektionen, rikskriminalen och interpolsektionen samt (Ds Ju 1983:3) ADB inompolisväsendet. Dessutom har beredningen publicerat särskilda promemorior omövriga län. Efter remissbehandling genoraberedningens försorg har beredningen avgett betänkandet (Ds Ju 1983; 10) (järate bilaga A Den lokala polisorganisationen, bilaga B Den regionalapolisorganisationen, bilaga C fraratida uppgifter ochorganisation m. ra. särat bilaga D Administration och ADB).Beredningen har också avlämnat belänkandet (Ds Ju 1983:15) Rekrytering ochutbildning inora polisväsendet.' Ytteriigare några betänkanden har avlämnatsav polisberedningen. Dessa behandlas dock inle i detta sammanhang. Vidare harberedningen pubhceral särskilda promemorior om polisorganisationen i länen. En sammanfattning av beiänkandenaPolisorganisationen resp. Rekrytering och utbildning inom polisväsendet börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga I och bilaga 2. Polisberedningens belänkandePolisorganisationen jämte bilagor har remissbehandlats. Över betänkandet harremissyttranden avgetts av justitiekanslern (), riksåklagaren (),, statens invandrarverk (), länsstyrelserna i Stockholmslän, län. , och län, ochJämtlands län samt polisstyrelserna i , , polisdistrikt, och Östersundspolisdistrikt. Vidare har yttranden avgetls av ,, statstjänstemannaseklionen (TCO-S),Centralorganisationen /SR (/SR), , FöreningenSve- ' När dessa betänkanden avlämnades ingick i beredningenledamoten av redaktören , ordförande, expeditionschefenUlf Arrfelt, ledamoten av kriminalinspektören , ledamotenav inspektören , ledamoten av folkskollärarenHans Petersson i , förre ledamoten av poliskommissarien och förra ledamoten av . 1984/85:81 5 rigeslänspolischefer, , , byggnadsstyrelsenoch statskontoret. Yttranden har bifogats, av RÅ frånlänsåklagarmyndigheten i och länsåklagarmyndigheten iSödermanlands län, av länsslyrelsen i Slockholms län från polisstyrelserna iDanderyds poHsdistrikt, Handens polisdistrikt, polisdistrikt,polisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Nackapolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Solnapolisdistrikt, polisdistrikt och polisdistrikt, avlänsstyrelsen i län från polisstyrelserna i polisdistrikt,polisdistrikt, Vimraerby polisdistrikt och Västervikspolisdistrikt samt av länsslyrelsen i Göieborgs och län frånpolisstyrelserna i polisdistrikt och polisdistrikt.Yttranden över belänkandet har dessutom kommit in från polisstyrelserna iVarbergs polisdistrikt, polisdistrikt och Ystads polisdistrikt samtStatsanställdas Förbund (SF). Inomjustitiedepartementet har en sammanställning över remissyttrandena upprättats.Den finns tillgänglig i justitiedeparteraentets ärende dnr 1710-83. Polisberedningensbetänkande Rekrytering och utbildning inom polisväsendet har ocksåremissbehandlats. Över betänkandet har remissyttranden efter anmodan avgelts avJK, RÅ, , trafiksäkerhetsverket (TSV), ,(), statskontoret, (),länsslyrelserna i , län. , och , samt , polisstyrelserna i Stockholmspolisdistrikt, , polisdistrikt, Göieborgspolisdistrikt och polisdistrikt. Vidare har yttranden avgetts avöverbefälhavaren, statens hundskola, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),, , (), /SR, . Föreningen , länsslyrelsernai , , och ,polisstyrelserna i polisdistrikt, polisdistrikt, Lidingöpolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Sollentunapolisdistrikt, polisdistrikt, polisdistrikt, Eskilstunapolisdistrikt, , polisdistrikt, Linköpingspolisdistrikt, polisdistrikt, Vetianda polisdistrikt, Växjöpolisdistrikt, polisdistrikt, , , , polisdistrikt,polisdistrikt. polisdistrikt, polisdistrikt,, polisdistrikt. ,polisdistrikt, SundsvaUs polisdistrikt och polisdistrikt samtSvenska polisförbundet och elever vid polischefskurs. Yttrandenhar bifogals, av i från Stock- 1984/85:81 6 Svenska polisförbundetsSiockholrasavdelning och fackklubb 17, av länsstyrelseni Malraöhus län från polisstyrelserna i Eslövs polisdistrikt och Trelleborgspolisdistrikt, av i från fyra enskilda personersamt av polisstyrelsen i polisdistrikt från . Inom har en samraanställningöver reraissyttran-dena upprättats. Den finns tillgänglig i justitiedepartementetsärende dnr 2890-83. 1.2Handläggningen av de förslag som polisberedningen har lämnat, m. m. Det material sora jag har redovisat innefattarförslag till genomgripande förändringar av polisväsendet i skilda avseenden.Förslagen skuHe enligt tidigare principbeslut i sin helhetgenomföras . Med hänsyn främsi tiU de praktiska probleraen attgenoraföra samtliga förändringar för polisorganisationen vid en enda tidpunktföreslog regeringen i en proposition (prop. 1983/84:89) om polisensorganisation, ra. sora läranades tUl attreformerna skulle genomföras i två steg, dels dels den 1 juli1985. Förslaget godtogs av (JuU 1983/84:16, rskr 182). 1 sarabandraed behandling av förslaget till polislag (prop. 1983/84:111) fannriksdagen emellertid alt ikraftträdandet av lagen, och därmed deorganisatoriska förändringarna, med hänsyn till behovet av förberedelser ochutbildning borde senareläggas (JuU 1983/84; 27, rskr 331). Genomförandet avdet första stegel har därefter med slöd av bemyndigande bestämtstill (SFS 1984:721 m.fl. författningar). På grundval av polisberedningens förslag ochriksdagens beslut har således vissa organisatoriska reformerrörande polisväsendet genomförts. har införts en ny rättsligreglering av polis-verksaraheten genom den av beslutade polislagen(1984:387) samt bl.a. en ny polisförordning (1984:730) och en ny instruktionför (1984; 731). Deorganisatoriska förändringarna var följande. För all ge statsraakterna och myndigheterna inompolisväsendet etl bättre underlag för beslut om resursfördelning ra. m. harinförts ett nytt planeringssystem (se 4 kap. polisförordningen). Medborgarinflytandet över polisväsendet harstärkts. PoUsstyrelserna har genom författningsändringar getts befogenhet attbesluta om t.ex. inriktningen av verksamhelen vid myndigheten. Styrelserna harnumera också möjlighet att besluta om operativ verksamhet, utom när det gällerpolisledning i särskilt fall. En ny regional polisorganisation i län,i Göieborgs och län och i har beslutats. 1984/85:81 7 hardär förenats med polismästartjänsten vid polisrayndigheten i ,respektive . Vissa organisatoriska förändringar rörandeledningen av den regionala verksamheten har beslutats. kommer också fortsättningsvisatt vara central förvaltningsmyndighet för poUsväsendet raen flera avstyrelsens tidigare uppgifter har decentraliserats. Styrelsens befogenheteratt meddela föreskrtf-ter för och leda polisverksamhet har begränsats ochpreciserats. Verksamheten har inriktats på metodutveckling. Styrelsen harockså getts en ny organisation. Den centrala utbildningsverksamheten har samlatsorganisatoriskt inom en polishögskola som får ställning som en byrå vidrikspolisstyrelsen. Rekryteringsverksamheten har slutligen getts en nyinriktning och organisation. De nu näranda förändringarna ulgör det första av detvå steg sora är ägnade att utveckla och anpassa polisväsendet till detsamhälle vi nu har och liU de krav sora numera ställs på polisverksarahelen.Det följande steget bör i huvudsak omfatta de förslag från poUsberedningen ibeiänkandena och Rekrytering och utbildning inompolisväsendet som ännu inte har behandlats. Sora jag anförde i propositionen 1983/84:89 orapolisens organisation, ra. (s. 10) har tidigare godtagitriktlinjerna för en reform av polisväsendet. PoUsberedningens förslag, till dedelar de kvarstår som obehandlade, ansluter också i allt väsentligt lillriksdagens tidigare principbeslut. Jag är emellertid också nu av uppfattningenatt de förslag av polisberedningen som tar sikte på hur genomförandet bör ske,oavsett det tidigare riksdagsbeslutet , är av sådan belydelse alt de börunderställas . innefattar polisberedningens betänkanden ettflertal förslag som inle omfattas av tidigare beslut och sora därförbör understäUas prövning. Med utgångspunkt från den nya ordning som sålundaredan har genoraförts koramer jag i det följande att ta upp frågor ombasorganisation, fria resurser och medelsramar. Vidare avser jag att redovisavissa organisatoriska frågor som gäller den lokala och den regionalapolisorganisationen samt utformningen av och innehållet i rekryteringen ochutbildningen för polisväsendet. PoUsberedningens förslag rörande ADB ochadministration avser jag emellertid att ta upp i ell senare sammanhang medhänsyn liU att dessa har etl mycket nära samband med polisberedningensfortsatta arbete. Innan jag går över till att behandla de särskildasakfrågorna vill jag framhålla att en demokratisering och en decentraliseringav polisväsendet utgör de främsta målen för den fortsatta reformeringen avpolisväsendet. En förutsättning för atl vi skall få elt polisväsende som uppfyllerde krav som samhället och medborgarna ställer är att dessa mål uppnås. Deförslag som jag i det följande lämnar präglas genomgående av delta synsätt. 1984/85:81 8 2.1Statsmakternas styrning av polisverksamheten 1 polisutredning kom bl. a. frågorna orastatsraaktemas styming av polisverksarahelen och resursfördelningen inom denlokala polisorganisationen att uppmärksararaas som centrala frågor för enreform av polisväsendet. På gmndval av principbeslut i dessafrågor har polisberedningen utvecklat en ny modell för beslut omresursanvändning inom polisverksamheten. Beredningens förslag karakteriserasdels av att statsmakternas prioriteringsbeslut skall ta sikte på den totalaverksamheten, dels av att de lokala polisrayndigheterna får en slörre frihetatt besluta ora sin egen verksamhet inom de ramar som statsmakterna har sattupp. Beredningens förslag i denna del innefattar dels en ny anslagskonstruktionför polisväsendet, dels ett nytt planeringssystem samt dels ett system medbasorganisation och fria resurser. Planeringssystemet har efter godkännanderedan tagils i brak (se 4 kap. polisförordningen) ocb har regeringenbeslutat om en indelning av polisverksarahelen i olika aktiviteter på grandvalav poHsbe-redningens förslag. Det återstår nu att ta ställning till deresterande två förslagen. Den gmndläggande ordningen med basorganisalion ochfria resurser har tidigare i princip godtagils av . Jag finner dellikväl lämpligt att nu åter redovisa den nya ordningen i dess helhet men medbetoning på de frågor sora beredningen särskilt har haft att pröva. Därefterkommer jag in på frågan om en ny anslagskonstraktion. Jag vill eraellertidredan nu framhålla atl förslagen har raycket nära saraband raed varandra ochutgör tiUsammans en av hörnpelarna när det gäller att åstadkomma en decentraliseringoch ett ökat medborgarinflytande över den lokala polisverksamheten och därmeden vitalisering av polisväsendet. 2.1.2 Basorganisationoch fria resurser Gällande ordning m. m. Enligt den ordning som gäller är resurserna iden lokala polisorganisationen i mycket slor utsträckning bundna genom olikacentrala beslut av statsmakterna. På grundval av regleringsbrev upprättarvidare tjänsietablåer som anger hur personalen skallfördelas på olika arbetsenheter. Denna ordning har komrait att styra även annanresursfördelning, t. ex. i fråga om utrustning. hardessutom långtgående befogenheter att meddela föreskrifter ompolisrayndighelernas organisation. Statsraaktemas önskemål om prioriteringar avpolisverksamheten har huvudsakligen komrait till uttryck genomfördelning av nya polismanstjänster och vad som motivvis uttalas om denna ibudgelproposi- 1984/85:81 9 tionen.På senare år har dock regelmässigt prioriteringsfrågorna diskuterats även iett längre perspektiv i samband med den åriiga budgethanteringen av anslagentill polisväsendet. polisutredning lämnade i sitt betänkandePolisen vissa genomgripande förslag i syfte att öka det lokala och regionalainflytandet över fördelningen av personal och den egna organisationen.Riksdagens principbeslut med anledning av dessa förslag innebär atl endasl dengmndläggande organisationen skall bestäraraas centralt. I övrigt skallindelningen av personalen ankomma på den lokala och regionala organisationenutan den centrala låsning som finns och som jag har redovisat. Den centralt bestämda organisationen kallasbasorganisalion och de resurser som självständigt disponeras lokalt/regionaltbenämns fria resurser. uttalade alt en närmare undersökning av detlämpliga förhållandet mellan basorganisationen och de fria resurserna fickgöras under del fortsatta arbetet på reforraens genomförande (JuU 1980/81:24). Polisberedningen har funnit att basorganisationen ihuvudsak bör överensstämma med vad polisutredning föreslog i sinskiss liU organisation. Detta innebär att i beslut om basorganisation skallläggas fast i princip vUka enheter som skall finnas vid poUsmyndigheten, t.ex.avdelning, sektion, rotel och arbetsgrupp. I denna ordning bestäms vidareenheternas huvudsakliga verksamhetsoraråden. Alla tjänster med egentligachefsuppgifter bör ingå i basorganisalionen. Hit hänförs tjänst som chef förenhet och vakthavande befäl. TiU basorganisalionen bör också hänföras tjänstsom polisinspektör med placering vid kansliet. Till de fria resurserna bör mot denna bakgrundenligt beredningen hänföras i huvudsak vikariats- och förstärkningspersonal,kriminal- och polisas-sistenltjänster samt de inspektörstjänster som inle ingåri basorganisationen. Den administrativa personalen bör i slort också hänförastill denna grupp. De lokala polismyndigheterna ges enligt beredningen härigenomen stor frihet i sill handlande inom den allmänna inriktning som statsmakternakan komraa att ange för verksamhelen. Den stora flexibiliteten i systemet geremellertid statsmakterna stora raöjligheter att styra verksamhetenpå olika sätt. Systemet raedger också utan principiella ändringar en återgångliU dagens system, om statsmakterna skulle komma att stanna för en sådanlösning. När del gäller basorganisationen för regionalverksamhei bör denna enligt beredningen bestämraas enligt samma principer somför de lokala polismyndigheterna. Beredningen har också ingående diskuteratbeslutsbefogenheterna såvitt rör arbetsgmpper och därtill hörande frågor liksomvilka särskilda funktioner vid en polismyndighets kansli som bör anges ibasorganisationen. Jag återkommer i ett följande avsnitt till vissa av dessafrågor (avsnitt 2.2). 1984/85:81 10 1 fråga om rotelorganisationen står enligtberedningen olika intressen mot varandra, på den ena sidan bl. a. önskemålet omstabilitet i organisationen och en likformig stmktur i fråga omarbetsuppgifter och verksamhet, på den andra sidan intresset av den lokalapolismyndighetens handlingsfrihet och möjlighet att vid rotelindelningen lahänsyn till lokala förhållanden. Önskemålet om en så stor flexibilitet sommöjligt bör enligt beredningen väga tyngst. Enligt beredningens mening är detemellertid ofrånkomligt atl det i basorganisationen las upp sådana enheter somägnar sig ål verksarahet som slalsmakterna prioriterar mycket högl. Delsammabör gälla sådana enheter vars ansvarsområde sträcker sig utanför detpolisdistrikt där enheten är stationerad och enheter med mycket speciellaarbetsuppgifter. Enligl beredningens uppfattning bör därför följanderotlar anges i basorganisalionen, nämligen rotiar för bekämpning avnarkotikabrottslighet, rotlar för bekämpning av den ekonomiska brottslighetensärat tekniska rotlar. I en del distrikt finns vissa andra rotlar som börbestämmas av regeringen även efter reforraen. Del är utlänningsrotlarna ochpasskon-Irollrotlarna. Vid polismyndigheterna i , och Malmöfinns också utredningscentraler med interregionala uppgifter. Sådana rotlarbör också bestämmas genom centrala beslut. Den organisatoriska indelningen i övrigt avkriminalavdelningen bör, som beredningen ser det, bestämmas lokalt. Denbegränsningen kommer emellertid atl finnas även efter reformen att antaletbefattningshavare med chefsfunktioner anges centralt. får aUtså bestämmas av den lokala polismyndigheten medutgångspunkt från delta. De rotlar som enligl beredningens förslag kommer attbestämmas genom regeringens beslut är relativt få, 92 av totalt 533 rotlar.Utrymmet för det lokala självbestämraandet blir därmed enligt beredningenförhåUandevis slort. Beredningen föreslår slutiigen att antalet vakthavandebefäl anges exakt i basorganisationen. Beredningen har, i anslutning till att denredovisat sina förslag om basorganisation och fria resurser, även lagit uppvissa frågor som rör effekterna på anställningsförhåUandena m. ra. Polisberedningen framhåUer vidare att detföreslagna systemet innebär att redovisningen i budgetpropositionen delvisraåste bli annorlunda än den nuvarande. har regeringen iett inledande avsnitt benäranl Åtgärder raot brott uppehållit sig vid allmännafrågor. Ett sådant avsnitt torde fylla sin plats även efter en reform.Redovisningen under anslagen kommer däreraot enligt beredningen att ändrasefiersom anslagen, som jag snart kommer in på, bör byggas upp på ett nyttsätt. Reformen torde, uttalar beredningen vidare, ledatill att regeringen i större utsträckning än hittiUs kominer att uppehålla förhåUandena inom hela polisväsendet och inte som vid enskilda speciellafrågor. När det gäller styrningen av den lokala och regionala verksamheten kanstats- Prop.1984/85:81 11 makterna,förutom en verbal beskrivning av hur verksamheten bör inriktas i stort, uttalasig i kvantitativa termer om verksarahelens omfattning, t. ex. genom attregeringen föreslår att viss verksamhet bör procentuellt ökas eller minskas,eller atl förändringen skall avse ett visst anlal resurslimmar. Beredningenframhåller att prioriteringsfrågorna måste ägnas stor uppmärksarahet. Det är idelta sammanhang också viktigt alt statsmakterna genom planeringsprocessen fårlillgång till uppgifler om hur polisresurserna har varit insatta på olikaaktiviteter under det gångna årel och uppgifter om vilka ändringar sora delokala polismyndigheterna, länsstyrelserna och planerar fördet budgetår som budgetarbetet avser. Det övervägande antalet remissinstanser, däriblandrikspoUsstyrelsen, godtar principlösningen med basorganisation och friaresurser. 1 huvudsak riktar sig den kritik som förs fram mot enstaka detaljer iberedningens förslag. Några remissinstanser är emellertid kritiska mot denprincipiella lösningen, främst såvitt gäller överväganden kring depersonaladrainistraliva förutsättningarna för reformen. TCO-S är inte övertygad om att konstmklionen medbasorganisation och fria resurser löser flera problera än den skapar. Denflexibilitet i organisation och resursutnyttjande som förefaller vara ett avhuvudmålen med reformen kan enligt TCO-S åstadkommas redan i den nuvarandeorganisationen. Frågan om vilka funktioner som skall ingå ibasorganisationen har tagits upp av många remissinstanser. Flertalet av dessa,främst lokala polismyndigheter, anser att basorganisationen bör göras störreän vad beredningen föreslår. Som exempel på ytterligare funktioner som bör ingåi basorganisationen chefer, chef för trafiksektion,s.k. kan-sUinspektör vid alla myndigheier, funktion för analys och planeringvid samtiiga myndigheter, funktioner inom sjöpolisverksamheten samt befäl förden regionala hundtjänsten. Några anser vidare att antalet vakthavande befälinle bör begränsas. När det gäller frågan om bara vissa rotlar börbestämmas centralt förekomraer delade meningar. Flertalet remissinstanserdelar beredningens uppfattning i denna fråga. Elt par remissinstanser förordardock atl samlliga rotlar skall bestämmas centralt.