prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — När det gäller sådan allmänteoretiskutbildning som erfordras för en yrkesutbildning bör strävan vara att nå en sålångt gående samordning mellan AMU och komvux som möjligt. Även samverkan med studieförbund och andra utbildningsanordnare,t. ex. Utvecklingsfonderna bör kunna komma i fråga. 3 Motiv för en organisationsförändring Den nuvarande organisationen för AMU har byggts uppsuccessivt . I sin grundstruktur har den dock varit i slortsett oförändrad. Enligt den ansvarsfördelning som gäller mellan arbetsmarknadsverketoch SÖ svarar för bedömningarna av behovet avarbetsmarknadsutbildning. AMS fastställer inriktning, omfattning ochlokalisering av arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadsverketsansvarsområde omfattar ocksä uttagning av deltagare samt förmedling av arbeteåt deltagarna efter avslutad utbildning. AMS är också huvudman för slörre delenav den elevsociala personalen och servicefunktionerna vid AMU-cenler (främsthälsovård, elevsociall stöd och bostäder). I vissa fall svarar dock SÖ förelevsociala ålgärder (främst kosthåll och fritidsverksamhet). SÖ verkställer AMS beställningar av utbildning. SÖ svararför den administrativa, pedagogiska, yrkestekniska och ekonomiska ledningen avden särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen. SÖ: s ansvarsområde omfattarkonstmktion av särskilda läroplaner för AMU, pedagogisk uppföljning,utarbetande av lokalprogram, studieplaner, utmstningsspecifika-lioner samtanskaffning av resurser i form av personal, lokaler och utrustning. Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan myndighelerna äroklar främst vad gäller den ekonomiska styrningen och kontrollen av verksamheten.Arbetsmarknadsverket svarar för planeringen av utbildningen men kan inte ta deekonomiska konsekvenserna av sina beslut eftersom det ekonomiska ansvaretåvilar SÖ. Även om en rad beslut har decentraliserats till den regionala nivånunder de senasle åren präglas organisalionen alltjämt av en starkcentralisering. Prop.1984/85:59 12 Den huvudsakliga kritiken mot den nuvarande organisationen häri inbegrips såväl AMS som SÖ: s organisation för AMU - ligger i att dennainte i tillräckligt hög grad tillgodoser kravet på snabb anpassning av utbildningsinsatserna.AMS-utredarna redovisar att det finns en uppenbar risk att länsarbetsnämndernabeställer den utbildning som finns tillgänglig vid AMU-cenler med hänsyn till lärar-och lokalresurser i ställel för alt ägna mer uppmärksamhet ät alt efterkontakter med organisationer, företag och kommuner förändra kursutbudet. Enligt min mening är den nuvarande organisationsstruktureninle den mest ändamålsenliga för en verksamhet som snabbt måste kunna ställasom efter förändringarna på arbetsmarknaden. AMU-organisalionen måste bli mer röriigoch lyhörd för de behov av utbildning som finns på arbetsmarknaden. Genom attskapa en organisation som i sig själv har lättare alt genomföra förändringar iverksamheten och som innehåller incitament lill att snabbi ställa om för attmöta nya behov kan flexibiliteten i ulbildningen ökas. Verksamheten bör görasekonomiskt beroende av alt den motsvarar beställarnas krav. Dessa krav skallnär det gäller länsarbetsnämnderna utgå från de arbetssökandes och arbelsmarknadensbehov. Den nya uppgift för AMU-organisalionen som jag kommer att föreslå - atterbjuda utbildning och konsulttjänster till företag och förvaltningar - ställerocksä krav på förändring av organisationen. Enligt min mening utövas den centrala styrningen bästgenom resultatkrav och inte genom beslut i enskilda frågor av operationellkaraktär. Detta synsätt stämmer också väl överens med den decentralisering avde operativa funktionerna som jag avser alt föreslå. Formaliserade styrsystemsom budget- och redovisningssystem blir nödvändiga hjälpmedel vid ledningen avverksamheten. Sammanfattningsvis syftar organisationsförändringen ökad flexibilitet i utbildningsinsatserna, etl effekfivt utnyttjande avresurserna, mindre grad av detaljreglering samt ökad decentralisering. AMS har föreslagilatt en uppdragsorganisation för AMU bildas som är fristående från både SÖ ocharbetsmarknadsverket. De principer som bör ligga till gmnd för enorganisationsförändring är i allt väsentligt de som ligger till gmnd för AMSprincipförslag till ny organisation. AMS förslag förutsätter att deorganisatoriska konsekvenserna närmare skulle behandlas av enorganisationskommitté. Även jag anser att detta tillvägagångssätt är lämpligt.Jag lägger därför inte nu fram ett i detalj utarbetat organisationsförslag. Jagavser att senare begära regeringens bemyndigande att få tillkalla enorganisationskommitté för delaljut-formningen av organisationen. Jag återkommertill organisationskommitténs uppgifter i avsnitt 11. 1984/85:59 13 4 Principförslag till ny organisation för den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen Mittförslag: Arbetsmarknadsutbildningen får en egen organisation fristående frånbåde arbetsmarknadsverket och . En uppdragsorganisalion bildassom byggs upp av en uppdragsmyndighet i varje län samt en central myndighet medbegränsade uppgifter. De nya uppdragsmyndigheterna för AMU skall pä uppdraganordna utbildning som beställs av i första hand länsarbetsnämnderna. AMU-myndigheternaskall också ha möjlighet alt mot ersällning erbjuda utbildning och utbildningstjänstertill bl. a. företag och förvaltningar. För den enskilde kursdeltagaren i AMUsker ingen förändring. För denne är utbildningen fortfarande kostnadsfri. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är positiva till förslaget. SACOISR anser dock attdet inle är nödvändigt att frigöra arbetsmarknadsutbildningen från AMS och SÖ. Samrådsmyndigheterna:SÖ har i sig inget att erinra mol all den särskill anordnadearbetsmarknadsutbildningen organiseras i form av en uppdragsmyndighel medrelativt långtgående decentralisering av ansvar och befogenheter lill regionalnivå under förutsättning av bl. a. alten fast basorganisation anslagsfmansieras.SÖ anser dock att AMS utredning har så stora brister att den inte kan ligga tillgrund för etl ställningstagande till AMU: s framtida organisation. SÖ föreslåratt regeringen uppdrar åt SÖ och AMS att med utgångspunkt i nuvarandeorganisation, i reell samverkan, genom etl successivt utvecklingsarbete finnaformer för en mer ändamålsenlig organisation av den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen. Statskontorettillstyrker att AMU-verksamhelen finansieras enligl uppdragsmodellen. Av dealternativa organisationsmodeller som prövas i rapporten finner statskontoretall en som är fristående frän arbetsmarknadsverket och medeget pedagogiskt ansvar för utbildningen bör vara den bästa lösningen. Vadbeträffar den regionala indelningen föreslår statskontoret att större regionerän län övervägs. Riksrevisionsverkel(RRV) anser i likhet med utredningen att behovet av insyn i verksamhelen är etttungt vägande argument för val av uppdragsmyndighel i stället för stiftelse.RRV anser liksom uiredningen alt en uppdragsverksamhet där SÖ har delpedagogiska ansvaret skulle bli alltför komplicerad. Det föreslagna altemativelmedför dock enligt RRV osäker- Prop.1984/85:59 14 het om hur det pedagogiska ansvaret skall kunna utkrävas.Det har enligt RRV inte visals att den föreslagna organisationen innebär någonförenkling. Man har fortfarande tvä myndigheter inblandade direkt i verksamhetensamtidigt som man har kopplingen lill yrkesnämnderna. RRV anser att den nyaorganisationen framför alll har sina fördelar i att beslällar- ochproducentfunktionerna hålls åtskilda och genom att kostnadsmedvetandet bör öka.Enligt RRV är dock osäkerheten stor om man verkligen når de åsyftade målen medorganisationsförändringen. Skäl för mitt förslag: Det är enligt min mening nödvändigtatt få till stånd en ökad flexibilitet och en bättre resurshushållning inomarbetsmarknadsutbildningen. Organisatoriska former som främjar dessa syften måsledärför väljas. Jag anser att det inte är möjligt att åsladkomma en sädanutveckling inom ramen för den nuvarande organisationen. Det behövs ett sådant förhållande mellan beställaren avutbildningen och producenten av utbildningen att ulbildningen verkligen kommeralt svara mot beställarens krav. Det behövs former som underlättar en snabb anpassningav verksamhelen, såväl när det gäller att öka och minska utbildningens omfaltningsom när det gäller att ändra innehållel i verksamheten. I valel avverksamhetsform bör för att verksamhetens mål skall kunna uppnås en avvägningske mellan å ena sidan krav på ekonomisk styrning och insyn från statsmakternassida och önskemål om flexibilitet i arbetsformer och effektiv resursanvändningå den andra. Jag anser liksom utredarna att övervägande skäl talar för att densärskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen även i fortsättningen börbedrivas i myndighetsform. Omvandlingen av AMU-organisalionen till fristående uppdragsorganisalionbör enligl min mening kunna bidra till att verksamhetens mäl uppnås. Det är länsarbetsnämnden som måste bestämma volym,inriktning och lokalisering av den utbildning som nämnden anser behövas varvidhänsyn måste tas till de arbetssökandes behov och fill den väntade efterfråganpä utbildad arbetskraft. Det betyder att länsarbetsnämnden har att avgöra om AMU-organisalioneneller nägon annan utbildningsanordnare bäst uppfyller kraven med hänsyn lillönskad inriktning och lokalisering samt kvalitets- och kostnadsaspekter.Härigenom kommer AMU-organisalionen att arbeta under viss konkurrens ochbehöva anpassa sin verksamhet för att kunna få de erforderliga intäkterna. skall givetvis ha möjlighet att vända sig till andra utbildningsanordnare,t.ex. komvux eller utvecklingsfonderna för köp av delar i en utbildning för enkunds räkning. Del ligger i systemels nalur att en producent av utbildning somarbetar under sådana former strävar efter att i sä stor utslräckning sommöjligt svara mot de behov som kunderna har. Det krävs vilja och förmåga attanpassa kursutbudet efter kundernas önskemål och det blir nödvändigl att kunnaerbjuda kvalitativt god utbildning lill ell konkurrenskraftigt pris. Deltakommer att innebära en press på AMU-organisalionen att hushälla med olika typerav resurser. 1984/85:59 15 Länsarbetsnämndenkommer att vara den dominerande kunden hos AMU- organisalionen. De nya AMU-myndigheternakommer dock att ha möjlighel all mol ersättning erbjuda utbildning ochutbildningstjänster till företag, förvaltningar och andra utbildningsanordnaresom t. ex. gymnasieskolan och komvux. Pä uppdrag av AMS har gjorten studie av förutsättningarna för AMU-organisalionen att sälja utbildnings-och konsullservice till bl.a. näringslivet. framhåller att AMU spelaren dominerande roll när det gäller konkret yrkesutbildning och alt AMU börbygga vidare på sin tradition av yrkesutbildning med koncentration till detVerkstadstekniska området. Men även kontorsutbildning anses vikiig i detlasammanhang. Enligl torde främst medellånga kurser om mellan enmånad och etl år ha de största fömtsättningarna all komplettera det övrigautbudet pä utbildningsmarknaden. Jag konstaterar i likhel med uiredningen attdet är svårt att göra någon mer preciserad bedömning av den utbildningsvolymsom AMU-organisalionen kan komma att omfalta. är del arbetsmarknadsverketsom helt svarar för dimensioneringen av AMU- cenlren. Den nuvarande AMU-organisalionenhar endasl möjlighet att sälja enstaka platser i en utbildning och endasl efterhörande av länsarbetsnämnden. Den föreslagna verksamhetsformen ger AMU- organisalionenmöjlighet att själv förfoga över sina resurser och vända sig lill t.ex.förelag. Detta bör enligt min mening leda lill fömtsättningar för etl mereffektivt utnyttjande av resursema som det sker en äterföring avkunskap och erfarenhet frän arbetslivet lill den undervisande personalen. Utredningenbefarar att villkoren vid försäljning av utbildning lill företag kommer attvariera mellan AMU-organisalionen och komvux, eftersom komvux enliglutredningen under vissa fömtsättningar kan erbjuda företagen utbildning utankostnad. Jag vill erinra om att utbildningsministern i prop. 1983/84:169 omkommunal och statlig utbildning för vuxna har förordat att olika formerför samverkan med förelag bör utvecklas genom att försöksverksamhet bedrivs meduppdragsutbildning anordnad inom komvux och statens skolor för vuxna (SSV). Omriksdagen beslular i enlighet med detta förslag får komvux och SSV möjlighetatt på försök sälja utbildning till företag. I ett sådant fall tillskjuls inlestatliga medel till lärartimmar m.m. Dessa kostnader får liksom kostnader föradministration, lokaler m.m. i stället täckas av det pris som förelagetbetalar. Den expertgmpp för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen som tillsattesinom skall enligt sina direktiv övervägamöjligheten för gymnasieskolan att genomföra uppdragsutbildning. 1984/85:59 16 Mittförslag: Den regionala uppdragsmyndigheten skall bestå av etl mindreregionkansli samt länets AMU-cenler och filialer. Regionkansliet skall ledasav en chef som utses av regeringen efter förslag från den cenlrala styrelsen. Regionchefenskall inför styrelsen svara för ledningen av den operativa verksamheten. Denregionala organisationens huvuduppgift skall vara att drivautbildningsverksamheten med bästa möjliga utbildningsresultat och ekonomiskautfall inom givna ramar. Utbildningenskall i större ulsträckning än f. n. helt eller delvis kunna föriäggas lillföretag. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som uttalat sig i dessa frågor tillstyrker endecentralisering av uppgifter från central till regional nivå. Skälför mitt förslag: Den regionala organisationen bör ges stor självständighetvad gäller produktion av utbildning och marknadsföring. Den bör ha möjlighelalt ta initiativ såväl lill alt anpassa centralt utarbetade kursplaner efterregionala behov som att utarbeta försökskursplaner inom nya områden. Jag återkommertill frågan om kursplaner i avsnitt 5. Ett kostnadsansvar bör kopplas till delegeringenav beslutsfattandet. Resultatansvaret bör därför spridas i myndigheten. Chefenför den regionala organisationen, regionchefen, skall ha ett resultatansvar förAMU-verksamhelen i länet inför sin styrelse. Chefen för skall ha ellresultatansvar för verksamhelen vid center inför regionchefen. En sådan delegeringav resultatansvaret ökar motivationen och kostnadsmedveiandet och möjliggörockså en effektivare uppföljning. Regionkanslietshuvuduppgifter bör vara att fördela budgetramar lill cenlren, att ansvara förmarknadsföring, utvecklingsarbete och personalutbildning samt personal- ochekonomiadministration för hela länsorganisationen samt vidare att ta framförslag säväl till anpassning av kursplaner efter regionala behov somförsökskursplaner. Denföreslagna organisationen är länsbaserad. Personalen är anställd i länet. Deregionala myndigheternas storlek kommer dock all variera kraftigt mellan olikalän. Eftersom de regionala enheterna har elt eget operativt ansvar måste deoavsett storlek ha en viss administrativ basorganisation för i första handfunktionsområdena marknadsföring, personal och ekonomi. Jag förutsätler allorganisationskommittén och därefter den nya centrala AMU-organisalionenöverväger alt i vissa fall sammanföra delar av 1984/85:59 17 olikafunktionsområden till slörre enheier än etl län för all nedbringa de administrativakostnaderna. Köp av tjänster från andra myndigheter kan också pressakostnaderna. Jag utgår ifrån att det regionala kansliet i flertalet fall kanlokaliseras lill etl AMU- center. Enligtmin mening bör ulbildningen också i större utsträckning än f.n. helt ellerdelvis kunna förläggas till företag. Jag utgår ifrån alt AMU-organisalionendärvid inle kommer att förlägga utbildning lill förelag i de fall lämpligaresurser finns disponibla vid AMU-cenler. 4.2.2Styrelsens sammansättning och uppgifter Mittförslag: Den regionala uppdragsmyndigheten för AMU skall ledas av en styrelsesom utses av den cenlrala styrelsen. Utredningensförslag: Överensslämmer med milt förslag. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslagel med regionala slyrelser. SIPUär tveksam till den regionala organisationen med särskilda slyrelser. Enligt SIPUförefaller dessa inle vara nödvändiga med tanke på alt verksamheten i slorutsträckning kommer alt styras av länsarbetsnämndernas beställningar. Skälför mitt förslag: En bärande tanke i förslaget är decentralisering. De regionalabehoven skall styra inriktningen av verksamheten. Ett kostnadsansvar ärkopplat lill decentraliseringen av beslutanderätten. Den regionala uppdragsorganisationenshuvuduppgift skall vara att driva utbildningsverksamheten med bästa möjligautbildningsresultat och ekonomiska utfall inom givna ramar. De regionalastyrelserna skall svara för ledningen av den operativa verksamhelen. Detär enligt min mening till fördel för ett effektivt arbetssätt om styrelsen kanvara så liten som möjligt. Jag anser i likhet med utredningen att parternasmedverkan är betydelsefull. Företrädare för , TCO och SAF bör därför ingå istyrelsen. Med hänsyn lill all AMU- organisalionen enligl min mening inte böranordna arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasial nivå i egen regi anser jagdel inte nödvändigt att /SR är representerad i den regionala styrelsen. mån sådan utbildning skall upphandlas av t.ex. högskolan bör AMU-organisalionensamråda med /SR. AMU- organisationen skall drivas på förelagsmässigavillkor. Det är därför viktigt att det i slyrelsen också finns sakkunskap frånföretagssektorn. Minst en av styrelsens ledamöter bör därför ha erfarenhet frånföretagsledning. Det bör enligt min mening vara möjligt för myndigheten attknyta ytterligare nägra experter pä företagsledning lill slyrelsen somledamöter om sä bedöms lämpligt. bör vara representerad i 2 1984/85. 1984/85:59 18 slyrelseni sin egenskap av dominerande kund. Jag tillmäter frågan om samverkan med detreguljära utbildningsväsendet stor vikl varför länsskolnämnden bör vararepresenterad i den regionala slyrelsen. Vidare bör personalföreträdare ingå istyrelsen. Ordförandenbör utses bland styrelsens ledamöter. I likhel med utredningen anser jag attordföranden inte bör företräda kunderna eller expertmyndigheterna. Det börankomma på regeringen alt utse ordförande i de regionala styrelserna. Verksledningskommiltén(Dir. 1983:48) har bl.a. till upgift att se över ansvar och befogenheter förstatliga lekmannastyrelser. De överväganden som föranleds av kommitléns arbetebör ligga fill gmnd för sådana frågor vad gäller de regionala styrelserna. Ävenpersonalförelrädarnas ställning i statliga styrelser skall ses över av verksledningskommiltén. Mittförslag: En tjänst som verkschef för inrättas. Till sitlförfogande bör verkschefen ha ett litet kansli med huvudsakligen ledande,rådgivande och samordnande funktioner. Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Ingen av remissinstanserna behandlar dessa frågor. Skälför mitt förslag: Bland de uppgifter som enligt min mening bör ankomma på dencentrala myndigheten är följande de viktigaste; - utarbeta gemensamma riktlinjerför de regionala myndighetemas verksamhet - utarbeta och till regeringen gein anslagsframställning och årsredovisning avseende hela organisafionen - svara för uppföljning dels avkvaliteten i utbildningen, dels av de ekonomiska resultaten för de regionalamyndigheterna - fördela de anslagsmedel som lilldelasAMU-organisationen - fatta övergripande beslutbeträffande ekonomi bl.a. vad gäller större investeringar - fastställa gmnderna förprissättningen hos de regionala myndigheterna - anpassa av SÖ fastställda kursplanerefter beställarens krav - ta initiativ till att nyakursplaner för AMU utarbetas i enlighet med beställarens krav - svara för vissa övergripandepersonaladministrativa frågor - utse ledamöter i de regionalamyndighetemas styrelser Prop.1984/85:59 19 - biträda och geservice ål de regionala myndighelerna inom vikliga funktionsområden, l.ex.inköp och administration samt förvaltningsjuridiska frågor - ge de regionalamyndighelerna stöd, särskilt i frågor rörande kursplaner, marknadsföring ochpersonalutbildning. Den erforderliga administrationen skall till slor delskötas av de regionala organen. Det centrala kansliet bör därför kunna varalitet. Del bör enligl min mening åligga organisationskommittén att lämnaförslag om storleken på del centrala kansliet. 4.3.2 Styrelsens sammansättning och uppgifter Mitt förslag: Jag föreslår att den centrala myndighetenskall ledas av en styrelse som utses av regeringen. Styrelsens främstauppgifter skall vara att ansvara för uppföljning dels av kvaliteten iutbildningen, dels av de ekonomiska resultaten. Till styrelsens uppgifter bör ocksähöra alt falla beslut om kursplaner som skall ligga till grund för ulbildningen.Vidare bör slyrelsen efter samråd med besluta om grundernaför prissättningen hos de regionala myndigheterna. Utredningens förslag: Överensstämmer i princip med mittförslag. Remissinstanserna: Flertalet som har yttrat sig i dennafråga har inget att invända mot utredningens förslag. Skäl för mitt förslag: Stora krav måste ställas påstyrelse och ledning i en myndighet med den avsedda centrala ställningen inomarbetsmarknadspolitiken. Slyrelsen bör få en sådan representation alt den inomsig rymmer olika kompetens- och erfarenhetsområden. Jag anser i likhet medutredningen alt partemas medverkan i styrelsen är betydelsefull. AMU-organisationenskall drivas på förelagsmässiga villkor. Det är därför viktigt att det istyrelsen, fömtom representanter för de centrala parterna pä arbetsmarknaden,LO, TCO, /SR och SAF, expertmyndighetema SÖ och AMS också finns ledamötersom har erfarenhet frän förelagssektorn. AMS representation är också föranleddav att arbetsmarknadsverket kommer att vara den dominerande kunden hos AMU-organisationen.Två av styrelsens ledamöter bör vara personer som har erfarenhet avföretagsledning. Även och börenligt min mening vara represenlerade i styrelsen i egenskap av stora offenUigaarbetsgivare. Vidare bör verkschefen och företrädare för personalen ingå istyrelsen. Utredningen har föreslagil att också UHÄ skall vara representerat istyrelsen. I likhet med vad UHÄ anför i sitt yttrande över utredningensförslag anser jag det angelägel aU, i den mån arbetsmarknadsutbildningen harhögskolekaraktär, planeringen - både vad gäller utbud, organi- 1984/85:59 20 sationoch innehåll sker inom ramen för den reguljära högskoleutbildningen. Jaganser det därför inte nödvändigt att UHÄ är representerat i styrelsen. I denmån det blir aktuellt att upphandla arbetsmarknadsutbildning på eftergymnasialnivå bör man samräda regionalt med den lokala högskoleenheten. Detankommer på regeringen att tillsätta styrelsen. Dentidigare omtalade verksledningskommittén har även lill uppgift alt se över lekmannastyrelsernassammansättning. Häri ingår att undersöka för- och nackdelar med attmyndighetschefen är ordförande. I avvaktan pä kommitléns arbete förordar jagingen särskild lösning i denna fråga. 4.3.3Ansvarsfördelning, central - regional nivå Decentraliseringenav befogenheter och ansvar lill regional nivå aklualiserar frågan omansvarsfördelningen mellan den centrala organisationen och de regionalamyndigheterna. Jag vill redovisa hur jag ser pä denna fråga. Dencentrala organisalionen skall främst svara för den övergripande ulvecklingsplaneringenoch uppföljningen av utbildningens resultat samt för kapitalförvaltningen inkl.den ekonomiska uppföljningen av verksamhelen, medan ledningen av den operativaverksamheten decentraliseras till de regionala styrelserna. De regionala myndighelernaskall ges en stor självständighet och ett stort eget ansvar för att inom ramenför tilldelade och förvärvade resurser inrikta och drivautbildningsverksamheten. Dencentrala organisafionen bör dock ges en något vidare uppgift än alt följa ochtill regeringen rapportera de ekonomiska konsekvenserna av fattade beslul påregional nivå. Den bör ha elt samordningsansvar för att de samlade resursernautnyttjas optimalt.