prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen gav i juni1983 RFV i uppdrag att i samråd med statskontoret och i nära samarbete medförsäkringskassorna genomföra ett utrednings-och utvecklingsarbete samtpraktisk försöksverksamhet för att bl. a. få underlag för ett ställningstagandei frågan om den långsiktiga inriktningen av ADB-verksamheten inom den allmännaförsäkringen m. m. Tidsperspektivet förutredningen är och därefter. Enligt uppdraget bör utrednings- ochutvecklingsarbetet belysa olika alternafiv med spridning av register ochdatorresurser pä regional och lokal nivå. För- och nackdelar från olikasynpunkter, effekter på personalbehovet samt kostnadsskillnader mellan deolika alternativen och ett bibehållande av nuvarande ADB-struktur skallredovisas. Utgångspunkten för arbetet bör vara 6 1984185. 1 saml.Nr 100. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrägor 82 samhällets och de försäkrades intressen i formav krav på effekiiviiel och rättssäkerhet i handläggningen, servicen tillallmänheten samt det därav uppstående behovet av ADB-stöd som hjälpmedel lörpersonalen. För-söksaklivileterna bör byggas upp kring och utifrån de enskildaarbetsplatserna på regional och lokal nivå. Möjlighelerna att med tekniskahjälpmedel rationalisera koniorsproduklionen och all integrera denna medärendehandläggningen skall tillvaratas i utvecklingsarbetet. RFV har i oktober 1983till regeringen redovisat uppläggningen av och tidsplan m.m. för utredningen.Arbetet (FAS 90-utredningen) inleds med en analys av eventuella förändringar iden allmänna försäkringen som kan påverka ADB-behovet samt en bred genomgång avsocialförsäkringssystemen och administrationen av dessa i syfie attideniifiera önskvärda förändringar och utvecklingsmöjligheter. I enlägesrapport, som länmades till regeringen den , beskrivs deanställdas och de e.\ierna intressenternas syn pä förandringsbehovet avADB-stödet för RFV och försäkringskassorna samt allmanheiens uppfattning omkassornas service. Förändringsanalysen, som fortsätter med kravspecificering.beräknas pågå I.o.m. utgången av /85, varefter följer utformningav systemförslag och försöksverksamhet. RFV bedömer att slutlig avrapportering till regeringen avF.AS 90-utredningen sker tidigast . Lägesrapporiering av arbetettill regeringen planeras ske omkring den . 1 föregående årsredovisning beskrevs det utredningsarbete som utgjort underlag lillpropositionen 1983/84:8 om ett femårigt nationellt mikroelek-Ironikprogram.Underlaget hade utarbetats av styrelsen for teknisk utveckling (STU)biträdde STU i planeringsarbetet. Vidare avslutadestatens industriverk etl utredningsarbete om elektronikindustrin iSverige (se rapporlförteckningen i avsnill 3.3). Vid behandlingen avregeringens proposition 1983/84: 8 om ett naiionellt mikroelektronikprogramframhöll att det var angeläget atl programmet utvidgades till etlsamlat informationsteknologiprogram. Ett sådant program skulle utöverkomponentteknologiomrädel omfatta såväl systemteknik och programmeringsmetodiksom relationerna mellan människa, maskin och samhälle. fann det ocksåönskvärt med balans i de framtida statliga insatserna mellan de olika områdena.Regeringen uppmanades att under /85 presentera ett förslag tillett sådant sammanhållet informationsteknologiprogram. Med informationsteknologiavses den teknik som används för alt med hjälp av datateknik och elektronikeffektivisera produktion, hantering och utnyttjande av information. Regeringen har gettföljande myndigheter i uppdrag att utarbeta underiag för ett sådant program: 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 83 , universitets-och högskoleämbetet, forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning, ,arbetarskyddsstyrelsen, arbetarskyddsfonden, ,styrelsen för teknisk utveckling, statens industriverk och statskontoret. Överbefälhavaren skulleredovisa ett underlag från def militära försvaret. Regeringen uppdrog ätarbetarskyddsstyrelsen, STU och universitets-och högskoleämbetet att svara församordningsarbetet och efter kontakt med övriga berörda myndighetersammanställa underlag till ett förslag om ett samlat program. I regeringensdirektiv angavs att programmet skulle rymmas inom de anslag och ramar som stårtill förfogande för de berörda myndigheterna. Det förutsattes också varauppdelat på mikroelektronik, systemteknik och informationsteknologinsanvändning. Ett samlat förslagpresenterades för regeringen . Det genomförda utredningsarbetethar resulterat i en kartläggning av statlig verksamhet på området, "Svenskinformationsteknologi utgångsläge och underlag för ett nationelltprogram". Utredningen pekar på atldel inom vart och ett av de områden som undersökts finns ett flertal insatsersom inte kunnat beredas utrymme, exempelvis: - ökadeinsatser för utbildning - bättrebalans inom forskningen - ökadeutvecklingsinsatser inom områdena konstruktionssystem, standardisering,teleinformalik, informationssystem och avnämarstyrd utveckling. Dessutom bör enligtutredningen en öppen och saklig debatt stimuleras genom en ökad information omden nya informationsteknologin. Inom utbildningsområdetredovisar utredningen en stegrad efterfrågan pä fortbildning ochvidareutbildning. För att höja ambitionsnivån i dataundervisningen i grund-och gymnasieskolan fordras enligt utredningen utbildning och fortbildning avlärare i ADB samt datorutrustning och programvara. Ett ökat antalutbildningsplatser pä fler civilingenjörslinjer, liksom fler integrerade kurseri informationsteknologi inom högskoleutbildningen anses också nödvändigt. Vad beträffar pågåendeoch planerad forskning redovisas att en viss obalans råder mellanmikroelektronik, systemteknik och informationsteknologins användning. Ensuccessiv ökning av basresurser och stöd till målinriktad forskning anses kunnarätta till denna obalans. Ärendet bereds f. n. inom . Uivecklingen av sialensredovisningssystem () har på uppdrag av regeringen() Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 84 utrett och lämnat förslag till en lekniskmodernisering av det slatliga redovisningssystemet, system S. Enligt förslagelskulle del moderniserade systemet genomföras i tre sleg. Arbetet har följt deuppgjorda planerna och RRV har hemställt om alt få slutföra konstruktion ochgenomförande av förslaget. Regeringens ställningstagande redovisades i förraårets budgetproposition (prop. 1983/84: 100 bil. 15 s. 114). Regeringen uppdrog ocksååt RRV att i ett långsiktigt perspektiv klargöra i vilken utsträckningstatliga myndigheter i sin ekonomiska redovisning borde använda ett gemensamtADB-system resp. borde kunna medges atl utveckla egna ADB-system. 1 RRV:srapport "Utvecklingen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten, okloberrapport ", anges att den meralångsiktiga utvecklingen av statens redovisningssystem främst gäller - alternativ för desstekniska utformning vad gäller centralt och lokalt dalorstöd - RRV:s grad avengagemang i utvecklingen av lokala system för redovis ning eller - om begreppet utvidgas ekonomiadministration. En diskussion om innehålloch former för samverkan har inlettsmed datamaskincentralen för administrativ databehandling, statens löne- ochpensionsverk och statskontoret. RRV beräknar att kunnagöra en avrapportering till regeringen före Utgången av avseende denlångsiktiga utvecklingen av statens redovisningssystem. Utredning om de personaladminislraliva injormalionssysiemen Regeringen uppdrogijanuari 1981 ät statskontoret att tillsammans med statens löne- ochpensionsverk (SPV) och i kontakt med övriga berörda myndigheter utreda delsuppgiftsfördelningen mellan anslutna myndigheter m. fl. i fråga om de personaladminislrativainformationssystemen hos staten, dels behovet av för statsförvaltningengemensam personalstaiisiik, dels möjligheterna till effeklivisering ochkostnadssänkning av statens generella löneuträkningssystem (SLÖR). Frågan omuppgiftsfördelningen mellan berörda myndigheter m.fi. när det gäller depersonaladministrativa informationssystemen samt möjligheterna tilleffeklivisering och kostnadssänkning av SLÖR har redovisats av statskontoretoch SPV i rapporten - effeklivisering och uppgiftsfördelning(statskontorets rapport 1982:28). Möjlighetenia att meduppgifter från SLÖR och andra statliga löneuträkningssystem tillgodose behovetav för förvaltningen gemensam personalstatistik har beskrivits avstatskontoret i rapporten (1982: 17) Gemensam personalstatistik. Statskontoret och SPVföreslog vid redovisningen av uppdraget sammanfattningsvis att regeringen i ensärskild registerförordning om SLÖR och det personaladminislralivainformationssystemet PI reglerar ansvars- Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 85 fördelningen mellan myndighelerna vad gäller dedatorbaserade informationssystemen. Vidare föreslås att SPV får svara förfortsatta effektiviserande och kostnadssänkande åtgärder avseende SLÖR. Frågan om för- ocheftersyslem till SLÖR har därefierutretts av SPV. Utredningen har avrapporterals i en lägesrapport ()och en huvudstudierapport () "Personaladministrativ Informationoch Rapportering - - För- och efiersystem till SLÖR". 1 rapportenredovisar SPV del utredningsarbete som hittillsgjorts i samarbete med datamaskincenlralen för administrativ databehandling(DAFA) och dalacenlral (UDAC) inom ramen för det s.k. PIR-projekletoch planerna för det fortsatta arbetet samt efiekter av ett genomförande. Enligihuvudsiudierapporten skall utveckla och tillhandahålla ell s.k.för- och efiersystem lill SLÖR. För-och efiersyslemel skall finnas i tre olika modeller kallade , PlR-2ochPIR-3, anpassade till skilda krav beroende på myndigheternas storiek, behov,erfarenheter, tillgång till utrustning och ekonomiska möjligheter. skallkunna användas pä olika datorutrustningar. Enligt rapporten beräknasförsöksverksamhet med PIR-I komma alt bedrivas , t.v. hos fyra myndigheler, varav hos två myndigheler med mikro- resp. minidator,hos en myndighet med drifien föriagd lillUDAC samt hos en myndighet med driften förlagd till DAFA. Försöksverksamhet medPlR-2 kommer enligt rapporten alt bedrivas hos tvä myndigheter, varav hos enmyndighet i kombination med . Regeringen har godkäntalt SPV fortsätter arbetet med utveckling och försöksverksamhet med för- ochefiersyslemel i enlighet med vad som redovisats i huvudsiudierapporten.Arbetet bör enligt regeringen ske i samråd med statskontoret och övriga berördamyndigheter. Resultatet av försöksverksamheten skall redovisas till regeringen senast vid utgången avdecember 1985. 3.3 Förteckning över avgivna och planeradebetänkanden, rapporter etc. A. Avgivna belänkanden, rapporter etc. Kommitlé/myndighet Datnlagstifinings- Personregister-Dalorer-lntegrilel.Översyn av datala- kommittén(DALK) gen (SOU 1978: .S4) Författningsreglering av SPAR m. m. (Ds Ju 1979: 19) Offenllighelsprincipen och ADB. Insyn i - tillgång till informalion hosmyndigheterna (SOU 1980: 31) Tillsiånd och lilKynenligt dalalagen (Ds Ju 1981: 15 Nya avgifter för datainspektionens verksamhet (Ds Ju Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Särbarhetsberedningen(SÅRB) Handlingsplan förarbetet (Ds Fö 1981: 17)SBA-projekl (SÅRB rapport : I) SBA-utveckling(SÅRB rapport 1983:2) Undanförseloch förstöring av ADB-register (DS Fö 1983: 8; SÅRB rapporl 1983: 3) SBA-start(SÅRB rapport : 4) SBA-beroende (SÅRB rapport : 5) SBA-system (SÅRBrapport 1983:6) SBA-scenario(SÅRB rapport 1983:7) SBA-plcin (SÅRB rapporl 1983:8) SBA-rapporl (SÅRB rapporl 1983:9) SBA-nyckelpersonal (SÅRB rapport : 10)SBA-revision (SÅRB rapport : II) Nyckelpersonal i dalordriflen (SÅRB rapporl1983: 12) Praktisk katastrofplanering - val av reservdriflaller-naliv (SÅRBrapport : I) Läckande datorer - en information från RÖS.utarbetad i samarbete med Via satellitoch kabel. Slutbetänkande (SOU 1984:65) Industrins datorisering - effekter påsysselsättning och arbetsmiljö (SOU 1981: 17) Datorer och arbetslivetsförändring. Slutbetänkande (SOU 1984:20) Bankdatorisering i 80-talsperspektiv (Ds A 1981:13) Datorisering i försäkringsbranschen (Ds A 1981: 14) Kontorsautomation i statsförvaltningen (Ds A 1981: l-S) Kontorens datorisering - effekler påsysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981: 16) Bra affärer med datorer? (Ds A1982: 7) Datoriseringen i små och medelstora företag (Ds A 1982:10) Effekter av ny leknik på produktivitet,sysselsättning och arbetstid (Ds A 1983: I) ADB i kommuner och landsting - effekter på sysselsättningoch arbetsmiljö (Ds A 1983; 5) Systemutvecklingsmodeller för brateknikanvändning - om behovet av forskning och resultalspridning (Ds A 1983:7) Kontorsautomation och kvinnors framlida arbetsmarknad (Ds A 1983:9) Datorer och decentralisering (Ds A 1983: 11) Datatekniken ochhandikappades arbetsliv - om möjligheter till en positiv teknikanvändning (Ds A 1983:13) Regionala utvecklingsprogram - försöksverksamheti och (Ds A 1983: 16) Utvecklingen av produktion ochproduktivitet i svensk ekonomi 1963-1981 (Ds A 1983: 17) Bättre eller sämre med datorer? Tankar om industriarbetet i90-talets Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Data- och elektronik-kommittén () Datateknik och industripolitik. Induslri- och forsk-ninpspoliliska program inom data- och eleklronik-områdel i olika länder (SOU 1980: 17)Dalateknik i verkstadsindustrin. Datorstödd konstruktions-och lillverknlngsteknik (SOU 1981: 10) Datateknik iprocessindustrin. Datorstödda produktions-och processiyrsysiem (SOU 1981:II) Dalaleknik iindustriproduktionen. Förslag till induslripolitiska ålgärder (SOU1981:. "59) Dalaleknik och industriellförnyelse. Slulbelänkande (SOU 1984: .M) Induslri- och forskninpspolitiskaprogram inom dala-och eleklronikområdel. och (Ds I 19X0:7) The Promotion of Robolics and CAD/in Sweden.Reporl from Ihe Compulers and Electronics Commis-sion. (Ds I 1981:26) Reserapport. I Ith Inlernalional Symposium on Indus-IrialRobots. Tokvo 7-9 Oclober 1981. saml förelags-besök i (Ds 1 1981:29) I2th Inlernalional Symposium on IndustrialRobots. saml kommentarer lill den franska satsningen pårobolleknik. Reserapport gemensamt ul-arbeiad av Insliluiet för Verksladsleknisk Forskning (IVF) och data- och eleklronikkommiltén () (Ds I 1982:9) Yrkeskunnande och uppliirning i induslriförelag.En siudie av rekrvleringsproblem och möiligheler all lösa dem (Ds I 1983:3) Teknikspridningsprogram för industrirobotar ochda-lorsliidd produklionsleknik (Ds I 1983:6) Symposium onIndustrial Robots. Reserapport gemensamt utarbetadav Inslitulel för VerksladslekniskForskning (IVF) och data- och eleklronikkommillén () (Ds I 1983:7) Induslripoliliken inom data- ocheleklronikområdel. En jämförelse mellan och . Reserapportgemensaml ularbelad av sialens industriverk (SIND) och dala- ocheleklronikkommiltén () (Ds I 1983:8) Inveslering i industrirobotar - en studie avmotiv, beslutsunderlag och lönsamhet (Ds I 1983:9) Planering och sivrning avADB i induslriförelag (Ds I 1983: 10) Production and Use of Industrial Robols inSweden in 1982: Skill Slructures and in Manufac-luringlDs I 1983: II) Förslag lill ålgärder avseende: Flexiblalillverknings-svslem PM I. Ingenjörsutbildning för industriarbetare 2(Ds I 1983:27) Industrins dalorinvesleringar 1980-1982 (Ds 11983:28) Förslag till ålgärder för all främja inhemskproduktion och spridning av datorstödd produklionsleknik. Förslag avDEK till ingenjörsutbildning för personer med praktisk erfarenhet av industrielltarbete. (Ds 1 1983:27) 1984/85:100 Bilaga2 Gemensamma frågor Det moderna företaget studier av organisationoch styrsystem (Ds I 1984:3) Investments in Compulers and Computer ControlledMachinery in the Swedish Induslry 1980-1982 by . Compulers and Electronics Commission, (Ds I1983:29) Det moderna företaget - studier av organisationoch styrsystem (Ds I 1984: 3) Dalateknik, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning. Tre uppsatser sammanställda av data- och elektronikkommittén.September 1980. Elektroniken i fabriken - hot eller hopp? Trends in the Development of NumericallyControlled lools and Industrial Robots in . Conference paper,, 1980 Reserapport från fjärde internationella konferensen omproduktionsteknik, , Entwicklungstendenz bei NC-Werkzeugmaschinen und Industrirobotern in . Särtryck urZeitschrifl fur industrielle Ferligung, The Swedish Computer andElectronics Induslry -Structure and Policies. Conference Paper, , La CFAO suédoise: un moyen essentiel pourraliona-liser la production dans les Industries mécaniques. Särtryck urMackine-Outil, N° 389, Octobre 1981 Automation in Manufacluring; Effects onProducti-vity. Employment and Worklife. Paper presented al Work shop,Plant, 30-31, 1982 Conferencepaper presented al ,, 10-12, 1982 in demCAD/ CAM-system. Conference paper presented al lFAC"s symposium on RealTime Digital Control Applications, , January 15-22, 1983 Samordnad dalapolitik (Ds B 1981:20) RS-svslemet - En genomgång och utfrågning (Ds B 1981:21) Teknikupphandlinginom dataområdet med offenlliga sekiorn som beställare (Ds C 1983:8) Telematik,kontorsautomation, elektroniska Ijänsler till individen (Ds C 1983:13) Datorisering och arbete - Frågor atl diskuterainför systemutveckling (Ds C 1983: 17) Katalogöver utbildningsmaterial m.m. i dalafrågor (Ds C 1983: 19) Datoranvändning i hushållen (Ds C 1984: 10) Övriga rapporter och skrivelser Förslag lill åtgärdsprogram för""datorn i skolan" (skrivelse ) Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Utredningen om datakommunikationer medutlandet Styrelsen för teknisk ulveckling (STU) Statens löne- och pensionsverk (SPV) Synpunkter på STU:s ramprogram inom del datatekniskaområdet (skrivelse , komplettering aug. Bred utbildning i datafrågor till allmänheten -förslag till riktlinjer för samhällets stöd (skrivelse ) Enbeskrivning av ADB-personalen i (skrivelse + rapport ) Bred utbildning i datafrågor - redovisning avverksamheten budgetårel 1982/83 och förslag om fortsatta insatser (rapportjuni ) Remissyttrande över SCB:s ulredning omalternativa metoder för framtida folk- och bostadsräkning (FOB ALT) Remissynrande över ochDa-taelektronikkommitténs slutbetänkanden (och ) datakommunikationer med utlandet eninventering (Ds C 1984:4 A, huvudrapport) Datakommunikationer med ullandet förinformationssökning (Ds C 1984:4 B, bilaga) Framtida ADB-verksamhet för socialförsäkringenpå 90-lalel och därefter, FAS 90. Komponenter och utbildning (SIND 1979:6) produkter (SIND 1980:20) Den mindre elektronikindustrin (SIND 1981: 1) Utvecklingsmöjligheter och utvecklingskrav till1990 - en sammanfattande rapport. Fordonselektronik (SIND 1981:6) Kommunikationselektronik (SIND 1982: I) Konsumentelektronik (SIND 1982: 11) 80-talels givarteknik - behov och möjligheter(STU-informalion nr 296-82) Nationellt mikroeleklronikprogram(STU-informalion nr 376-83) Gemensam personalstaiisiik - delrapport (rapport1981:13) SLÖR - effeklivisering och uppgiftsfördelning(rapporl 1982:28) Huvudstudie gällande teknisk modernisering avsystem S. Utvecklingen av den statliga redovisnings- ochrevisionsverksamheten, Okloberrapport SPV:s långsikliga behov av datorkraft - enförstudie Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor B.Planerade betänkanden, rapporter etc. SBA-metoden för mindre och Rapport om utnyttjande av upp- PM Handikappade och datateknik 4 rapporter inom områdel Bred allmänna försäkringen (FAS 90) Optoelektronik (rapport) Rapport om utvärdering av försöksverksamhet med Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 91 1 Översiktlig information ................................................................................. 13 1.1 Användningsområden ..................................................................... ...... 13 1.2 Kostnader .......................................................................................... ....... 17 1.2.1 ADB-kostnader för dencivila statsförvaltningen .................. ....... 18 1.2.2 ADB-kostnader föraffärsverken ............................................ ....... 19 1.2.3 ADB-kostnader förförsvaret ................................................. 20 1.3 Organisation ...................................................................................... ....... 21 1.3.1 ADB-drift - organisationm. 1.3.2 Systemutveckling -organisation ............................................... ...... 24 1.4 Personal ............................................................................................... ....... 25 1.4.1 Datoranvändningsundersökning ............................................... ...... 26 1.4.1.1 Personalens erfarenhet avdatorer ............................. 26 1.4.1.2 ADB-användare.ADB-personal och behov av datautbildning 26 1.4.2 Avgång, rekrytering ochutbildning av viss ADB- personal .................................................................................. 27 1.4.2.1 Personalavgång ......................................................... ....... 27 1.4.2.2 Rekrytering ochutbildning ....................................... 28 1.5 Utrustning ........................................................................................... ....... 28 1.5.1 Antal datorer m.m..................................................................... 29 1.5.2 Köpvärde på anskaffadutrustning .......................................... ...... 30 1.5.3 Marknadsandelar för olikafabrikat pä ADB-utrustning . 1.5.4 Behov av ADB-utrustning ...................................................... ....... 32 2 Information om enskilda myndigheler ochADB-system ......................... 33 2.1 De ADB-användande myndigheterna ................................................... ...... 33 Styrelsen för internationell utveckling ............................................... 36 Försvarsdepartementet ........................................................................ ...... 37 Överbefälhavaren .............................................................................. ...... 37 Armén ................................................................................................ ...... 37 Försvarets civilförvaltning .................................................................. 37 Försvarels forskningsanstalt .............................................................. 38 Försvarets datacentral ...................................................................... 38 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar .............................................. 39 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 92 meteorologiska och hydrologiskainstitut ........................... 41 Statens väg- och trafikinstilut ........................................................... ....... 41 Finansdeparlemeniel ........................................................................ ...... 42 Statens pris- och kartellnämnd ......................................................... ....... 42 och statens historiskamuseer ........................ ...... 43 Universitets- och högskoleämbetet .................................................. ...... 43 geofysiska institut ............................................................... ...... 44 Stiftelsen ................................................................ ...... 44 Arbetarskyddsstyrelsen ................................................................... ...... 47 Arbetslivcentrum .............................................................................. ...... 47 Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 93 för byggnadsforskning ................................................... 48 Indiistndepartementet ..................................................................... ...... 49 geologiska undersökning .................................................... ...... 49 Statens kärnkraftsinspekiion ........................................................... ...... 49 Styrelsen för leknisk utveckling ....................................................... ...... 49 Statens provningsanstall ................................................................... ...... 49 Statskontoret ................................................................................... ...... 50