prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Den erforderiigaenergimängden för att producera en enhet av BNP minskade således med ca 18%mellan åren 1973 och 1983 inom . Tendensen har varil än merapålaglig i fråga om oljeförbrukningens relalion lill BNP-lillväxlen. Iell senare avsnitt (8.2) kommer jag alt mera ingående beröra de betydelsefullastrukturella förändringar som har ägt rum på oljemarknaden under de senasleåren, och som på elt avgörande säll har lell lill all oljemarknaden allt merhar kommil all likna andra inlernaiionella råvaru-marknader. Oljansminskade betydelse för samlade energibalans belyses i labell 2.2över energikonsumtionen fördelad på energislag. Tabell 2.2 Energislagen.s relativa betydelse iOECD-länderna, % Vattenkraft m. m. Delfinns självfallel anledning all välkomna uivecklingen mol minskal oljeberoendeoch effekUvare energianvändning. Jagvill dock samiidigi varna för atl dra alliför långlgående sluisalser förframliden av de senasle årens gynnsamma ulveckling. Erfarenhelerna visar all vibör inta en försiktig hållning till prognoser om energimarknadernas förväntadeutveckling. Dels innehåller de osedvanligt många osa- kerhetsfaktorerav ekonomisk, polilisk och social nalur, dels färgas de ofta av del läge och destämningar som råder när de ställs samman. Inom (, lEA) redovisas åriigen medlemsländernas egnauppskattningar av del framtida energibehovet. Elt genomgående drag under enföljd av år har varil, att bedömningarna av den förväntade energianvändningensuccessivi har dämpats. uppskattades således lEA-ländernas totalaenergikonsumtion komma att uppgä till 5,1 miljarder tonoljeekvivalenter (toe) varav 2,4 miljarder lon olja. I motsvarande beräkningarsom gjordes redovisades betydligt lägre siffror: 3,9 miljardertoe varav olja. Ensammanfattning av lEA-ländernas beräkning av energibehoven fram återges i diagram 2.1. Vid en genomsnittlig åriig BNP-tillväxt pä2,väntas energibehovet hos lEA-länderna vara större änför närvarande. Diagram2.1 Energibehovet i lEA-länderna Vallenkraft,geotermisk energi, m. m. Kärnkraft Naturgas :;:\N;vy Fasta bränslen Olja 1980 Källa: lEA. Enbetydande osäkerhetsfaktor vid bedömningen av oljans roll ärsjälvfallet prisutvecklingen på olja. Vi vet att till synes tillfredsställandemarginaler mellan utbud och efterfrågan snabbt kan krympa, vilkel i sin tur kanskapa oro och ge upphov till plötsliga prisförändringar. Enutbredd uppfattning för dagen är att de reala oljepriserna sannolikl kommer attstabiliseras eller rentav sjunka under resten av 1980-lalet för alt åler stiga- möjligen kraftigt - under 1990-lalel. Detla innebär alt den allmäntförväntade skärpningen av oljemarknaden sannolikt kommer all inlräffa senare änman beräknade . Prop.1984/85:120 27 Detinternationella samarbetet på energiområdet har intensifierats sedan början av1970-talet. En viktig orsak lill delta är givetvis utvecklingen päoljemarknaden, som har betonat såväl vårt som andra länders internationellaberoende på energiområdet. Den snabba tekniska utvecklingen på energiområdetökar också betydelsen av etl fortlöpande kunskaps- och informationsutbyte.Samarbetet, som bedrivs både bilateralt och multilateralt, täcker således delsmera övergripande energipolitiska spörsmål, dels en rad tekniska ochkommersiella aspekter rörande bl.a. energianvändning och sparmetoder. Samarbetetpå det mera övergripande energipolitiska planet har hillills i slorl sell ägtrum inom å ena sidan lEA-länderna och å den andra OPEC-länderna. Försök altskapa bättre konlakler - en dialog - mellan dessa grupperingar har gjorts undermånga år. De ständigt förändrade förhållandena på oljemarknaden i förening medett visst motstånd inom de tvä grupperingarna till olika förslag om vadkontakterna bör gå ut på. har lett till atl några bredare kontakter inte harknulils sedan 1970-lalet. Jag anser dock all dd är angeläget att förbättradeoch intensifierade kontakter kommer till stånd mellan oljeproducerande ocholjekonsumerande länder. Syflel bör därvid i första hand vara atl genom ökadinformation skapa bättre kännedom om och förståelse för de globalaulvecklingslendenserna på energiområdd och på oljeområdet i synnerhet. Det ärsärskilt viktigt atl man därvid analyserar belydelsen av en säker och stabiloljetillförsel och oljeanvändning. Sverigehar med sin stora energikonsumtion och höga energilekniska kompetens både ettintresse av och ett ansvar för att genom internationellt samarbete främja enjämnare fördelad och bättre global energiförsörjning. Delta kan konkretåsladkomma genom en fortsatt energihushållnings- och oljeersältningspolitikinom landet, som leder lill all vi tar en mindre del av världens oljetillgångari anspråk. kan och bör ställa bra energiteknik lill förfogande iutlandet, inle minst i . bör också genom ett fortsattintensivt internationellt samarbete medverka till att minska de miljöproblemsom är förknippade med energisystemets olika delar - utvinning, omvandling, distributionoch användning. Energifrågornahar blivit alllmer uppmärksammade inom det svenska utvecklingssamarbetet. Enförklaring till detta är bl.a. de ökade priserna på olja. vilka gör satsningarpå hushållning och på utvinning av inhemska energikällor till ett nödvändigtaltemativ för de icke-oljeproducerande . Vidare kräver en tilltagandeindustrialisering av en effekiiv energiförsörjning. På hushållsnivågäller del ofla att finna en ersättning för brännved och atl i övrigl trygga försörjningenav brännved. Deslora .satsningarna på energisidan görs inom del bilalerala samarbelel med de18 huvudmottagarna av svenskt bislånd. Prop.1984/85:120 28 bl.a. uppförande av stora vattenkraftverk, projektering avmindre kraftverk, rehabilitering av äldre kraftstationer saml elektrifieringav landsbygden. Olika lyper av sludier på energiområdet, liksom mindreinsatser, görs också i ett antal länder. Bisländssamarbdel med inrymmerell flertal salsningar på energi. Således har 100 milj.kr. avsalls under enIvåårsperiod för inköp av varor och Uänsler i . Därulöver framgår avbudgelproposilionen 1983 (prop. 1982/83: 100 bil. 5 s. 66) alt u-krediter iökad ulslräckning används i ulvecklingssamarbetel med , särskilt påenergisidan. Vidare görs slora salsningar på byskogsprogram, bl. a. i syfte atlöka Ullgången på brännved. Svenskl slöd till den regionala samarbelsorganisationenMekongkom-millén, i vilken , och Vielnam ingår, omfaltar främsl slödför satsningar avseende vattenkraft. Även för del multilaterala samarbetet avsätts medel sombl.a. går lill olika försöksprojekt, sludier, handböcker och rådgivning. De sammanlagda satsningarna på energi inomulvecklingssamarbetel under innevarande budgelår uppgår lill uppskattningsvisdrygl 450 milj. kr., vilket motsvarar av bisiåndsanslagen. Jag går över lill atl redogöra för arbelet i deinternationella samar-belsorganisalioner som aktivt medverkar i. och ulveckling() beslöt att upprätta etl internationellt energiorgan.International Energy Agency (lEA). med uppgifl all genomföra ellinlernalionelli energiprogram, Inlernalional Energy Programme (lEP). beslöt att godkänna Sverigesanslulning till avtalet om del inlernaiionella energiprogrammel. Av 24medlemsländer har 21 anslutil sig till avlalel. Avtalets grundläggande syfte äratt främja en säker oljeförsörjning på rimliga och rällvisa villkor. Avlalelhar fyra huvuddelar, nämligen s.k. krisålgärder, informalion om oljemarknaden,långsiktigt samarbeie saml förhållandel till oljeproducerande länder. Arbeletinom lEA har under senare är även i betydande utsträckning kommit all berörafrågor som rör miljöpolitik och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbetepå energiområdet. lEP-avtalel och lEA lillkom som en följd av oljekrisenåren . Tillskyndarna säg som IEA:s främsta uppgifl atl åsladkomma etlfungerande syslem för Ulldelning av olja mellan medlemsländerna i händelse aven ny oljekris. Krisberedskapen är också fortfarande en central uppgift förorganisaiionen. Systemel för oljetilldelning har konlinueriigt byggls ul ochleslats i övningar. Tveksamhd har stundom framkommil om systemel föroljetilldelning kommer att fungera i händelse av en ny lillförselkris. Ettgrundläggande problem har ansetts vara att systemet är uppbyggt som elt rentfördelningssystem där föga hänsyn har tagits till prisfrågorna. Vidare harframhållils att tilldelningssystemds funktion, trots automatiken, bygger påmedlems- Prop.1984/85:120 29 ländernaspolitiska vilja vid eventuella krislillfällen. Enligt min mening har reglernaför krisålgärder varil av betydelse även om de aldrig har tillämpats. Medlemsländernaslagerhållning i förening med konsumlionsbegrån-sande ålgärder samt självasystemet för oljetilldelning har sannolikt bidragit lill en stabil ulvecklingpå oljemarknaden. Förövrigl beslutade lEA:s styrelse () all oljelagrenoch särskilt de slalliga oljelagren skall användas på ett tidigt sladium i enkrissiluaiion om della bedöms nödvändigl för all lugna oljemarknaden. 1anslulning lill della beslui redovisade Förenia staterna atl man nu var bereddatt på myckel lidigl sladium och i stor skala använda sina strategiskalagerreserver vid etl lillförselbortfall för atl lätta på trycket påoljemarknaden. Jag anser beslutet atl använda oljelagren vid mindre kriser varaelt betydelsefullt steg ägnal all siärka och fördjupa solidariieien ochsamarbelel mellan lEA-länderna. FörentaNationernas (FN) behandling av energifrågorna uppvisar en splittrad bild. Någotcentralt organ för dessa frågor finns inle ulan ulredningsverksamhel ochleknisk bislåndsverksmhel bedrivs inom olika FN-organ enligt följande. År1980 påbörjade för utvecklingsprogrammet (UNDP) ochVärldsbanken en omfallande syslemalisk karlläggning av energisilualionen i 70ulvecklingsländer. Syflel är atl ulreda behov inom energisektornoch deras möjligheter alt utnyttja egna energikällor samt spara energi. Inomramen för della s. k. Energy Secior Assess-meni Programe framkommer en mängdförslag till investeringar och projekl, vilka kan vara av slorl inlresse försvensk induslri. 1 augusti1981 hölls en i om nya och förnybara energikällor.Konferensens vikligasle resulial blev anlagandel av ell ak-lionsprogram,lillsällandel av en särskild kommitté samt inrällandel av en enhel iFN-sekrelariaiel i för dessa frågor. Denna enhet är bl. a. tänkt attvara en central informationskälla rörande projekt för installation av nyenergileknik i . FN-sekrelariaieisavdelning för leknisk bisiåndsverksamhd har ägnal frågan om oljeuivinning iu-länderna slor uppmärksamhet och har arrangerat expertmöten i dessa frågor. FN:sorganisaton för industriulveckling (UNIDO) har ägnal energifrågorna alllslörre uppmärksamhel såväl i sin ulredningsverksamhel som isin omfallande prakliska biståndsverksamhet. Byggande av små och medelsloravattenkraftverk i saml energibesparing inom induslrin är bland defrågor som giviis högsla priorild inom UNIDO. InomUNIDO hålls också olika s. k. konsuliaiionsmöien om utvecklingen inom vissaindustribranscher. Dessa konsultationer hålls i flertalet fall utanförorganisationens högkvarter i . Den har erbjudit sig attslå som värd för ell sådani möle angående energiuiruslning. kommer alläga rum i Slockholm . 1984/85:120 30 meddetla möte finns möjlighel för svensk induslri alt närmare presentera vad somhar åstadkommits på detta område . Energifrågornautgör vidare en inlegrerad del av arbetet inom FN:s ekonomiska () i . Utvecklingen inom energisektorn behandlas såväl översiktligtsom i särskilda kommilléer, främst kolkommittén, elkraftskommitlén ochgaskommittén. deltar i arbetet på energiområdet, och kommer att ståsom värd för etl ECE-seminarium i Slockholm rörande högspändlikström (HVDC). Seminariet omfattar systemplanering och utrustning samtdrift- och ekonomifrågor vid överföring av högspänd likström. Enviklig del av energisamarbeiel gäller miljöproblemen i samband med energiproduktionoch energianvändning. Inom ramen för verksamheten vid miljökommittésammanträder expertgruppen för energi- och miljöfrågor. Gruppen har ett samlatansvar för miljöfrågor som på olika sätt berör energifrågor i vid mening.Vidare studeras inom gruppen miljöfrågorna vid olika bränslen, l.ex. Påsenare tid har en slor del av resurserna ägnats åt COMPASS-projeklet(Comparalive Assessmenl of ), som har siarlats på svensktinitiativ. Sludier beträffande energiförsörjningssystem och lokaluppvärmninghar genomförts och f. n. pågår arbete beträffande motorfordon och industri. Påbasis av detta arbele har ularbelals etl förslag rekommendation till vårensmiljöminis-lermöte inom . ;skärnenergiorgan () är elt forum för del organiserademultilaterala lekniska samarbetet på kärnkraftsområdet. Verksamhelen bedrivspå områdena anläggningssäkerhet, strålskydd, avfallshantering,bränsleförsörjning och kärnkrafisekonomi. Även data-bankssamarbele rörandevetenskapliga grunddata samt frågor om atom-ansvarighet innefattas.NEA-samarbdd har som huvudsyfte all bidra till harmonisering ochkunskapsöveriöring på säkerhetsområdet, men del ger även möjlighel för vårlland att följa den inlernaiionella utvecklingen inom kärnkraftstekniken. Jagvill särskilt nämna det omfattande forskningssamarbetet påkärnsäkerhetsområdet inom /ram. EG-ländernaskärnenergiorgan Euratom behandlar bl.a. problem vid lagring av radioaktivtavfall och är lillsynsorgan vid överföring av nukleärt material mellanmedlemsländerna. dellar i vissa av Euratoms arbelsgrupper. Vad gällerSveriges dellagande i EG:s fusionsforskningsprogram ålerkommer jag i detföljande (anslaget E 12). Ddinternationella kärnenergiorganel, (lAEA), iWien omfaltar betydligt fler länder än /, däribland även etl slorl antalu-länder. I lAEA-samarbetd deltar även statshandelsländer med i flera fallomfattande kärnenergiprogram. Samarbetetinom lAEA kretsar kring ire huvudieman. För det försia är lAEA huvudman för deninternationella s.k. safeguardverksamheten, som syftar lill alt genomregistrering och inspektioner av klyvbart malerial i de 1984/85:120 31 anslutnaländerna ge möjlighel all faslslälla om avledning av malerial har förekommitoch därigenom kan ulgöra en risk för spridning av kärnvapen lill nya länder.Anslulning till safeguardverksamheten sker genom avtal mellan enskilda ländereller ländergrupper å ena sidan och lAEA å den andra. Fördel andra bedrivs etl ulvecklings- och samordningsarbete i syfte atl uiarbdainlernaiionella rikllinjer för säkerhdsarbdd, som sedan kan ligga till grundför nationella beslämmelser. Sådana gemensamma rekommenda-lioner utarbetas förreaktorsäkerhetssidan liksom för avfallshantering och för iransporler avradioaklivi och klyvbart malerial saml för fysiskl skydd av iransporler ochanläggningar. Fördel iredje bedriver lAEA ulvecklings- och rådgivningsverksamhet i fråga omkärntekniska lillämpningar utanför energiområdet. Exempel härpå är ulvecklingav konserverings- och bekämpningsmeloder inom livsmedels- ochjordbrukssektorerna. Inom ramen för detinlernaiionella fördraget mot kärnvapenspridning, Nucelar Non-ProliferationTreaiy (NPT), har anslutningen av enskilda länder till lAEA:ssafeguardverksamhel en avgörande roll. Även andra inlernaiionella konlakler avbetydelse för icke-spridningssträvandena sker inom ramen förlAEA-organisalionen. Jag vill särskili nämna följande. Efter en omfallande siudieav kärnbränslecykelns problem i ell icke-sprid-ningsperspekliv, InlernalionalFuel Cycle Evaluaiion (INFCE), påbörjades ell kommiltéarbde, (), lör att belysa sambandel mellanicke-spridningsåtaganden och lillförsel-iryggheien på kärnenergiområdel för destater som inle disponerar urantillgångar eller anriknings- ochupparbeiningsanläggningar. Vidare har ell redan i lAEA;s sladga föruisallarrangemang för lagring av pluionium under internationell kontroll, InlernalionalPluionium Siorage (IPS), diskuterats ingående inom organisaiionen. Pluioniumfrån upparbeining kan nämligen f.n., bl.a. beroende på bridieknikens osäkraläge, inle direkl användas i en utsträckning som svarar mol produktionen. F. n.synes dock inga Sleg i riklning moi förverkligandet av eii iniernalionelUlagringssy-siem vara akluella. Jagvill även erinra om del nordiska samarbeie på kärnkraflsområdet som är knutetlill Nordiska ministerrådets verksamhet. Det nordiska kontaktorganet Jöratomenergifrågor (NKA) är ell forum för ömsesidig informalion även rörande denordiska ländernas agerande i mulUlaierala sammanhang. NKA är huvudman forellslorl säkerhetsforskningsprojeki som engagerar forskare och instilulioner isamlliga dellagarländer. Detnordiska samarbelel inom energiområdet har iniensi-fierats ochulvecklals. Del drivs nu vidare i enlighel med en arbetsplan som beslutades avde nordiska energiministrarna . Som eu ullryck för delintensifierade samarbelel har också under (energiministrarna) bildals en särskild nordisk ämbelsmannakom- Prop.1984/85:120 32 mitte för energipoliliska frägor. Informationsulbyte ochprojektsamarbete pågår inom olika samarbetsområden. Med utgångspunkt i rapporten samarbeie om oljaoch gas från den nordiska ämbetsmannakommittén för energipolitik har samarbetetinom olje- och gasområdet vidareutvecklats. avhölls bl.a. ettseminarium om försäkringsfrågor inom offshoreområdei. En rapport om karlläggningav raffineringsindusirin i och handel med oljepro-dukter över denordiska gränserna har presenterats för de nordiska energiministrarna.På gasområdet har etablerats en nordisk informationsgrupp med företrädare frånde statliga företagen på områdel och berörda slalliga myndigheler. Vidare harsom en följd av förslagen i rapporten (NU 1981; 13) Naturgas i Nord bildats ennordisk kontaktgrupp för att diskulera de nordiska samarhdsaspekterna i sambandmed den forlsalta utvecklingen av verksamhelen utanför . Påolje- och gasområdel förekommer också visst bilalerall samarbeie som följs idel nordiska samarbetet. Det nordiska samarbelel på energihushållningsområdetgmndar sig f.n. på ett samarbeisprogram för och är närmaslinriktat på energihushållning inom induslrin, viss experimentbyggnadsverksamhet,klimatfrågor i byggnader och generelll samarbete inomenergihus-hållningsområdd. Samarbelel avseende induslrin är inriktat påmedelstora industribranscher och innefattar bl.a. branschvis anordnadeseminarier om energisparålgärder och publicering av branschvägledningar. Del hillillsvarande nordiska samarbelel påenergiforskningsområdet har visal alt del finns belydande möjligheter all genomett utökat institutionelll samarbeie mellan ansvariga myndigheler ochforskningsorgan i de nordiska länderna få stånd en bredareforskningsverksamhd och etl effektivare ulnylljande av lillgängliga resurser.De nordiska energiminislrarna har därför beslulal all förändraenergiforskningssamarbelel i denna riktning. För att främja detla samarbete haren särskild energiforsknings-kommitté bildals. De nya samarbdsområden som mandärvid beslulade atl kommillén skall inrikla det nordiskaenergiforskningssamarbelel mol är oljeteknologi, oljegeologi, tjärrvärme,kolteknologi och bioenergi. 2.3 behandling av energifrågorna Genom beslut med anledning av prop.1980/81:90 bil. I (NU 60, rskr 381) lades riktlinjerna för energipolitiken faslfram lill omkring . beslut innebar också bl.a. alt eltenergihushållningsprogram resp. elt oljeersäitnlngsprogram lades fast förålersloden av . Samiidigi fattades beslut om ett nyttenergiforskningsprogram för perioden /82-1983/84. Riksdagsbeslutet innebarvidare vissa revideringar av det löpande oljelagringsprogrammet. Frågorna omenergisparverksamhet i byggnader m.m. ingår som en del i det samladeenergihushållningsprogrammel (prop. 1980/81:133, CU 37, rskr 384). 1984/85:120 33 1 enlighet med energipolitiska besluttillkallades en parlamenlarisk kommitté med uppgift all yllerligareanalysera vilka ålgärder som snarasl kan vidias för alt säkra kärnkraftensavveckling och dl fortsatt minskat oljeberoende. Kommittén antog senare namnet1981 års energikoinmittc (EK 81). Kommiltén har höslen 1984 avlämnatbetänkan-del (SOU 1984:61) 1 ställd för kärnkraft. 1 betänkandet redovisas enrad ålgärder som behöver vidias för att dels säkerställa kärnkraftens avveckling,dels åsladkomma fortsatt oljeersällning. Förslagen sammanfattas i en s. k.åtgårdsplan. Kommitténs förslag och synpunkler, liksom i lillämpliga fallremissynpunkierna, behandlas under olika avsnitt i dd följande. Sedan regeringsskiflel har vidtagits en radålgärder på energiområdet som ell led i alt förverkliga och vidareutveckla defastslagna riktlinjerna för energiförsörjningen. Oljans andel av vår energiförsörjning har genom bl. a.gjorda insatser för oljeersättning kunnal minskas från lill ca50% . 1 syfte alt åsladkomma fortsatt oljeersättning har riksdagenfatlat beslut om ylleriigare slöd för ålgärder för alt ersätta olja, m.m.(prop. 1983/84:62, NU 9, rskr 124). Detta program gäller framlill och med och omfattar 1 650 milj. kr. fattades beslut om åtgärder i syfte alltrygga försörjningen av råolja ocb petroleumprodukter (prop. 1983/84: 110, NU43, rskr 391). a. ändrades systemet för finansiering av prospeklering eflerolja, nalurgas eller kol. Vidare beslulades om en delvis ny inrikining avSvenska Pelroleum AB:s verksamhel och om etl ändrat program för beredskapslagringav olja. Genom den snabba minskningen av oljeanvändningen har behovet avberedskapslager kunnal reduceras. Lagren har genom beslut (prop.1984/85:53, FöU 6, rskr 94) anpassais en lägre oljeförbrukning än lidigare,vilkel innebär lägre kostnader för såväl stal som näringsliv. Vid sammatillfälle beslulade om en ny lag om beredskapslagring av olja ochkol. För att uppnå det av fastställda målet om 66TWh/år beslutade om en plan för utbyggnad avvattenkraften (prop. 1983/84; 160, BoU 30, rskr 388). Planen syftar lill altgaranlera ett produk-tionsUllskolt från vallenkraften om /år. För atl stärka kommunernas roll i energipolitiken harregeringen föreslagit en rad åtgärder i en proposition om utvecklad kommunalenergiplanering (prop. 1984/85:5, BoU 6, rskr 82). beslutade ienlighet med förslagen, vilket bl.a. innebär all den plan för oljereduktion somskall finnas i varje kommun skall vidgas att omfatta all tillförsel,distribution och användning av energi i kommunen. beslutades om enändring i ellagen som begränsar elleverantörers rätt att vägra elleverans tillvärmepump inom nalurgas- eller Qärrvärmeområden. En ökad effeklivisering av energianvändningen, ny teknikoch en målmedveten satsning på nya energikällor har lett till att del framlidabehovel av kol kan begränsas kraftigl i förhållande till vad som lidigare harberäknals. gällande rikllinjer omfattar liden fram och innebåratt 3 1984/85. 1984/85:120 M kolanvändningenskall begränsas lill högsl (prop. 1983/84: 158, NU 44,JoU 28, rskr 389 och 390). I rapporten som presenterats avstatens energiverk görs bedömningen atl kolanvändningen vid utgången av1980-iald stannar vid ca . 1juni 1980 godkände ett avtal mellan regeringarna i ochDanmark om naiurgassaniarbeieyämtc riktlinjer för genomförandet av del s.k.Sydgasprojektel (prop. 1979/80: 170, NU 70, rskr 410). bemyndigaderiksdagen regeringen all godkänna ell konsortialavial mellan staten och Malmökommun, . och för att säkragenomlörandei av Sydgasprojeklel (prop. 1983/84:47, NU 10, rskr 125). Enligtavlalel inträdde slaten som hälfiendelägare i . Underår 1984 beslutade om en ny lag (1984: 3) om kärnteknisk verksamhet,som syftar lill all uppränhålla säkerhelen vid kärnleknisk verksamhel och alluppfylla inlernaiionella förpliklelser all förhindra spridning avkärnvapen (prop. 1983/84:60, NU 17, rskr 135). Regeringen beslulade i juni1984 all med slöd av nämnda lag ge lillslånd all tillföra kärnbränsle till detvå sisla kärnkraftblocken i del svenska kärnkraftprogrammel - 3resp. Förall främja utvecklingen av ny leknik inom energiområdd beslutade riksdagenvåren 1984 om ell nyll energiforskningsprogram (prop. 1983/84: 107 bil. 9, NU45, rskr 407). En lolal ram på för perioden1984/85- 1986/87 faslslälldes. Riksdagenhar också beslutat anslå medel lill konjunkiuranpassade ///-vesteiingsprograniför saml beslulal om en förlängning av dessa program underår 1985 (prop. 1982/83:50 bil. NU 18, rskr 111; prop. 1983/84:62, NU 9, rskr124; prop. 1984/85:25.