prop · G803176 · 1984-12-31 00:00:00 — Iplaneringen av boendet, som alltmer inriklas på etl boende för psykisktulvecklingsslörda ule i samhällel, är kommunerna också en viktig samverkanspartner. Utvecklingen går mol alt kommunerna får fler uppgifterinom omsorgsverksamhelen. Omsorgerna är ju lill stor del egenlligen också lillsill innehåll en social service av sådani slag som i och för sig skulle kunnavara en del av socialljänslen. Den medicinska delen är en landstingskommunaluppgift på samma sätt som för alla andra medborgare. Kommunernas möjligheter och förutsättningar för atl snabbtbygga upp en bra verksamhel för psykiskl ulvecklingsslörda är dels begränsade,dels olika i skilda delar av landet. Landstingskommunerna har en kompetens påomsorgsområdel som inte utan vidare kan överföras lill kommunerna. För all enöverföring till kommunalt huvudmannaskap skall gå smidigt och omsorgstagarnaskall kunna erhålla önskvärda förbättringar är en successivhuvudmannaskapsförändring all föredra. För all underläila en övergång av omsorgsverksamheten frånlandstingskommunerna lill kommunerna föreslår jag, liksom omsorgsberedningen,följande. Genom en beslämmelse i omsorgslagen möjliggörs att landstingskommunenavtalar med kommunerna i områdel all la över ansvarel för en eller flerasärskilda omsorger. Molsvarande möjlighet avses även bli införd belräffandesärskolan. Sådana avial kommer all iräffas vid olika lidpunkler i olika delarav landel. Del kommer således all innebära en successiv överföring, som jaganser är att föredra framför en samlidig huvudmannaskapsändring över helalandel. 1984/85:176 24 Förskoleverksamhel bedrivs f.n. inom särskolan. Del finnsemellerlid numera myckel få daghem specielli för psykiskl ulvecklingsslördabarn. Barnen är i slällei enskill eller i grupp inlegrerade i kommunernasordinarie verksamhel. Landstingskommunerna betalar kommunerna dels för plalser,dels för vissa extra resurser som kommunerna ställer upp med. Del förekommerall landslingspersonal har sin arbelsplals på elt kommunalt daghem. Despeciallärare och förskolekonsulenter som krävs för verksamheten är anslälldahos landstingskommunerna. Eflersom den slörsla delen av förskolan redan i realitetensköts av kommunerna, är del lämpligt alt dessa också får det formella ansvaretför verksamheten. De resurser, utöver den normala barnomsorgsverksamhelen, somlandstingskommunerna har svarat för bör dock finnas kvar hos landstingskommunerna.Jag ulvecklar detla närmare under rubriken (avsnill 2.7). Den egentliga särskolan samverkar i stor utsträckning meddel allmänna skolväsendet Del finns olika former för inlegrering men tvåhuvudformer går alt urskilja, dels s.k. lokalinlegrering, delsindividualintegrering. Jag anser liksom remissopinionen att särskolan inle f.n.bör överföras till primärkommunall huvudmannaskap. Behovel av pedagogiska ochandra förstärkningsåtgärder tillgodoses bäst med ett landslingskommunall huvudmannaskap.Möjligheten all genom avtal kunna överlåta ansvarel lill kommunerna skall ävengälla särskolan. En successiv övergång blir då möjlig. Sysselsåitningshemmen kallas numera dagcenter. De äravsedda för vuxna och är en omsorgsform med etl brett innehåll av allsidigträning för ökad självständighet. Dagcenter drivs av landstingskommunerna.Verksamhelen bör bli en särskild omsorg och som en följd härav ävenforisällningsvis stå under landstingskommunalt ansvar. Vårdhemmen och specialsjukhusen drivs eller betalas heltav landstingskommunerna. Del finns privala vårdhem där landsiingskommunenbetalar ersättning per vårddag. Såväl forskning som erfarenhet visar på belydandenackdelar med alt bo på vårdhem, särskilt stora sådana. En av de angelägnasteförändringar som bör ske är all avveckla vårdhemmen och ge psykisklutvecklingsstörda etl bättre boende. Denna utveckling kommer atl få de bästaförutsättningarna för både psykiskt ulvecklingsslörda och ansvariga huvudmän,om samma huvudman har ansvaret både för vårdhem och andra omsorgsformer. Den pågående utvecklingen all vissa landsfingskommuneravvecklar sina stora vårdhem och tar hem psykiskt utvecklingsstörda fråninstilulioner utanför landstingsområdet kommer atl underlätta möjligheterna atlöverföra omsorgerna fill berörda kommuner. Det är viktigt att landstingskommuner och kommunersamverkar vid planläggningen av verksamheten och samordnar vissa olika insalserså att verksamheten utvecklas på ett tillfredsstäUande sätt. 1984/85:176 25 det skall höra lill landslingskommunens ultryckligauppgifter all i samverkan med kommunerna i landsiingskommunen samordnaverksamheierna saml all efler samråd med kommunerna i landsiingskommunenplanera för de särskilda omsorgerna för psykiskl utvecklingsstörda. 2.5 De särskilda omsorgerna Mitt förslag: De särskilda omsorgerna är insalser sompsykiskt utvecklingsstörda behöver utöver vad de erhåller på grund av annanlag, Socialljänslens och hälso- och sjukvårdens grundläggande ansvar markerassärskilt. De särskilda omsorgerna skall vara en rättighet De är 1. rådgivning,annal personligl slöd saml stöd av en koniaklperson, 2. dagligverksamhel för dem som inle förvärvsarbelar eller utbildar si, 3. korltidsvislelseuianför del egna hemmet i syfte främsl alt avlösa anhöriga i vård och tillsyn, 4. bostad ifamiljehem eller i elevhem för barn och ungdomar som behöver bo utanförföräldrahemmet, 5. bostad i grupphem för vuxna som inle kan bosjälvständigt Rätl lill omvårdnad, fritidsverksamhet och kulturella aktiviteter skall garanteras vissa grupper. förslag: Överensstämmer i alltväsentligt med milt förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna stöderkommittéför-slagtit. Omsorgsberedningens förslag: Överensstämmer med mitl förslag. Skälen för mitt förslag: Den principiella utgångspunkten bör vara aYt omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda skall anpassas och utformas efter varje individssärskilda behov av stöd och hjälp. Jag vill åter peka på att socialljänsllagenoch hälso-och sjukvårdslagen gäller även för de psykiskt utvecklingsstörda. Jagföreslår att en erinran om detta Vas in i den nya lagen samt att i samma syfteen viss mindre ändring vidtas i hälso- och sjukvårdslagen. De särskildaomsorgerna är sjiledes insatser som psykiskl ulvecklingsslörda behöver och harräll lill därutöver. Lagen skall inte uppfattas som en fullständig katalog övervad som skal) kunna erbjudas psykiskt utveckhngssVöida. På grundval av den 1984/85:176 26 nuvarande omsorgslagen har utvecklats nya former avomsorger. Del är angeläget all denna utveckling skall kunna fortgå. Jag redogöri det följande för de särskilda omsorgerna var för sig, "' Rådgivning, annat personligl slöd saml slöd av enkontaktperson Omsorgskommiltén framhåller vikten av all elt barn fårmöjlighet att uppleva en slabil och djup familjekonlakl, all gradvis växa in ien roll som medlem i en gemenskap och all få erfarenheter och kunskaper omvardagslivets ruUner och regler. En förulsällning för delta är all familjen fårpsykologiski och prakiiskl stöd i god växelverkan. Remissinslanserna slöder omsorgskommilléns uppfallning altpsykiskt utvecklingsstörda barn i största möjliga utsträckning bör bo hemma hossina föräldrar och alt stödinsatser är viktiga för all ge föräldrar möjlighelatt ha ell psykiskl utvecklingsstört barn hemma. Ökad uppmärksamhel har ägnats psykisklutvecklingsstörda barns och ungdomars behov av en familjelillhörighet Jaganser liksom omsorgskommitlén atl en trygg familjeförankring redan i lidigålder är av avgörande betydelse för den vuxnes livssituation. harbetydelsen av ett välutvecklat och individuellt ulformai slöd till familjenkommit atl framstå allt klarare. Stöd i olika former är, som omsorgskommitténvisar, en nödvändig förutsättning för att goda livsbetingelser skall kunnaerbjudas del psykiskl utvecklingsstörda barnet och övriga familjemedlemmar. Alt bli förälder lill ell psykiskl utvecklingslörl barn äratt ställas inför uppgifter som man inte har förutsett och som man har lilenkännedom om. Situationen kräver en omslällning som ofta tar och kangripa in på många områden som äktenskap, yrkesliv och vänskapsrelalioner.Föräldrar lill ett flerhandikappat barn löper risk all hamna i denna siluationflera gånger, eftersom yllerligare handikapp ofta upptäcks senare än det uiålsett dominerande handikappet I denna omställningsprocess behöver föräldrar slödoavsell om barnel vislas hemma eller ej. Under dessa omsländigheler påverkasbarnels siluation av kvalilelen på de insalser som ges föräldrarna. Både psykologiskt och praktiskt slöd behövs. Ipsykologiski slöd ingår möjlighelen alt erhålla ökade kunskaper om handikappetoch dess konsekvenser saml hjälp all bearbeta kriser och relationsproblem. Engod växelverkan mellan psykologiskt och prakiiskl slöd är väsenllig. Vikligi ärockså ell välfungerande samspel mellan del slöd som erbjuds i resp. utanförhemsituationen. Det kräver i sin tur tillgång till kontinuerlig information omsamhällets service. Generella insatser som görs och planeras för allabarnfamiljer måste bli tillgängliga för familjer med psykiskt utvecklingsstördabarn men kan behöva kompletleras i flera avseenden. Föräldrarna lill psykisklulvecklingsslörda barn behöver alltså, som andra föräldrar, allmänföräldrautbildning men 1984/85:176 27 därutöver information som direkl berör barnels psykiskaulvecklingsslör-ning, de konsekvenser denna medför för barnel och familjen samlom samhällels särskilda slödformer. I slörre ulslräckning än nu bör föräldrarnakunna påräkna all erhålla sådan informalion utan att ivingas själva söka sigfram till olika instanser. Det är i förhållandevis få fall somfunktionsnedsättningar, som leder lill psykisk utvecklingsstörning, visar sig vidfödseln. Tidpunkten när de upptäcks beror bl.a. på deras arl och omfattning,föräldrarnas uppmärksamhel, konlakler med sakkunniga utanför familjen ochdessas benägenhei all la fasla på föräldrarnas iaktlagelser. Samma krav på godförsta information bör gälla oavsell när den psykiska uivecklingssiörningenupptäcks. Den försia informalionen bör innehålla fakta om denpsykiska utvecklingsstörningen, upplysningar om åtgärder och trolig ulvecklingför barnel. Föräldrarna behöver vela vilkel slöd som barnel och de själva kanfå från samhällels sida och vem som lämnar del. För många är del mesl angelägelall fä psykologiski slöd. Del är också av beiydelse, alt del finns en lyhördhelför föräldrarnas behov av krisbearbeining och all de erhåller hjälp med all fålillgång lill olika insalser. Åven vuxna psykiskl ulvecklingsslörda behöver rådgivningmen då mer inriklad på den psykiskt ulvecklingsslörde själv och de möjligheterhan har. Fortlöpande insalser av t.ex. kurator och psykolog är väsenlliga föratl den psykiskl ulvecklingsslörde skall kunna ulnyiija de resurser han har.Särskilda insalser krävs när psykiskl ulvecklingsslörda får barn. Sådanainsalser bör ges i samarbeie med mödra- och barnavårdscenlralerna. Jag instämmer också i omsorgskommitténs förslag att enkontaktperson regelmässigl skall ulses som hjälp lill en psykisklulvecklingsslörd. Del kan också finnas behov av all ha slöd och hjälp av en helfamilj. Atl en hel familj släller upp med slöd molsvarande del en kontaktpersonger förekommer ; den kallas då ofta slödfamilj. De som är på instilulioner behöver slöd för au fåkontakler uianför inslilutionen och hjälp i vissa situationer. För andra gälleratt de behöver kontaktperson för hjälp alt klara kontakler med l.ex. är del främsl en kamrat eller en föräldraersällare somden psykiskt utvecklingsstörde behöver. Kontaktpersonen skall självfallel respektera den psykisklutvecklingsslördes inlegrilel. Då han hjälper den psykiskl ulvecklingsslörde ikontakten med utomstående, skall han försl och främsl ge slöd och uppmunlran åldennes egel handlande. Jag anser all lillhandahållandel av koniaklperson skallvara en särskild omsorg. Det kan vara lämpligt att kontaktpersonen får eltförordnande. Därigenom preciseras och avgränsas uppdragel och konlaklpersonenges slörre aukioriiel genlemol myndigheler och ulomslående. 1984/85:176 28 * Daglig verksamhel för den som inle förvärvsarbelar ellerulbildar sig Frågorna om arbele och sysselsättning tillmäts stor betydelseav såväl omsorgskommittén som remissinstanserna. Kommittén föreslår en radsysselsällningsbefrämjande ålgärder. Chefen för arbelsmarknadsdepartemenlethar redogjort för behandlingen av dessa förslag i budgetpropositionen /86 (prop. 1984/85:100 Bil 12, s. 22), För den som inle studerar eller förvärvsarbetar föreslårkommittén rätl till daglig verksamhel, främsl i s,k. dageenier, som särskildomsorg. Målel för sysselsäitningspoliliken är allas rätl tillarbete. Arbelel är vikligt för en god materiell försörjning. Men det är ocksåen av grundförutsäuning-arna för social gemenskap och självkänsla. Mångapsykiskl ulvecklingsslörda har levi uianför samhällel på avskildainstilulioner. Arbelel belyder för dem en möjlighel alt bli accepterade somsamhällsmedborgare både inför sig själva och andra. Utgångspunkten måste varaatl även psykiskl utvecklingsstörda skall beredas arbete, i försia hand på denöppna arbetsmarknaden och i andra hand inom den skyddade verksamheten. Kravelpå rätlen till arbete för psykiskl utvecklingsstörda måsle krafiigiunderstrykas. Den ökade integreringen av psykiskt utvecklingsstörda isamhället har framförallt skett i skola, i boende och delvis ifriiidsverksamheimenharmölt slora svårigheier inom arbetsmarknaden. Det innebäratt de flesta psykiskt utvecklingsstörda står uianför produktionen och saknaren arbetsroll -kanske det mesl centrala i en människas liv. har i lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos offentliga arbelsgivare särskili beaktat psykisktulvecklingsslörda ungdomars siluation. Dessa har enligt lagen rätt till platsi ungdomslag upp Vill ålder mot för övriga ungdomar.Dessa regler har dock ännu inte hunnil få önskvärd verkan. F.n, erhåller nära 9 000 psykiskl ulvecklingsslördauianför omsorgsinsli-tutionerna sysselsättning i dagcenter. Därtill kommer 6500 på dageenier vid vårdhem. Alltjämt saknar dock nära 4 000 vuxna psykisktutvecklingsstörda sådan sysselsättning. Del är mol denna bakgrund nödvändigt att ange dagligverksamhet, främsl i dagcenter, som särskild omsorgsform. Landstingskommunernaföreslås således svara för daglig verksamhet för psykiskt utvecklingsstörda sominte förvärvsarbetar eller utbildar sig. Dagcenlret är en resurs för atl psykiskt utvecklingsstördaskall kunna bevaka sin rätl och utveckla sin arbetsförmåga. Dagcentret måstearbeta aktivt för en fördjupad kontakt med arbetslivet på orten och därmedockså med del omgivande samhällel. Dagcentren skall, förulom att bereda daglig sysselsättning,även främja delaktigheten i samhället. De skall ses som en förberedelse för attkomma ul på den öppna arbeismarknaden eller till skyddad verksamhel. StiftelsenSamhällsförelag har ett ansvar när det gäller att ta emot psykisktutvecklingsstörda. 1984/85:176 29 Dagcenlerverksamheien bör i likhel med andra omsorgerplaneras så atl psykiskt utvecklingsstörda kan delta i verksamheten påhemorten, dvs. inom den egna kommunen eller på lämpligl dagligi pendelavstånd.En sådan ulveckling blir nalurlig när grupphem ulvecklas och förulsällningarnaför bosällning på hemorten ökar. Jag föreslår i del följande all vårdhemmen successiviavvecklas. Del innebär all de dagcenter som finns vid vårdhemmen måste ersättasmed nya dagcenter ule i samhällel. Varje landslingskommun skall, som jag harnämnt, planera för omsorgerna inom landstingsområdet. Denna planering bör bl.a.innehålla beräkning av behovel av plalser i dageenier inom landslingsområdelvid olika lidpunkler, * Korltidsvislelse uianför det egna hemmel i syfte främstan avlösa anhöriga i vård och lillsyn Utvecklingen har gått dithän att de flesta föräldrar villha sina psykiskt utvecklingsstörda barn boende hemma hos sig. Delta är enpositiv utveckling som främjas av mitl tidigare förslagom ökat psykologiskt ochprakiiskl slöd. Etl psykiskt utvecklingsstört barn kräver dock ofla en inlensivlillsyn, som kan vara krävande. För all föräldrar skall orka med all ha barnethos sig är del väsentligt att de kan få tillgång lill avlösning i dennatillsyn. Genom en väl inplanerad korilidsvistelse utanför hemmet,som kan tillgodose behov av avkoppling hos familjer med psykisktutvecklingsstörda barn, förebyggs i många fall krissitualioner.Korllidsvistelsen skall ge familjerna möjlighel all genomföra sådana akiivilelersom barnet inle kan eller vill della i. Samiidigi skall korltidsvislelse kunnalas i anspråk i akuia siluationer. För all anordningarna för koriiidsvisielse skall svara moldessa krav måsle de vara lätl lillgängliga. Så långt möjligt bör barnet återkommatill ell och samma ställe. Barnet och dess familj biir på så sätt förtrogna medmiljön, vilket ger ökad Irygghet. Samiidigi kan relalionerna mellan barnel ochpersonalen utvecklas positivt genom återkommande konlakler. Erfarenhelerna visar atl del krävs alternativa former föravlösningshjälp. Den kan som framgår i del följande organiseras på olika sätt,tex, i kollektivt boende, men även som boende i en annan familj. Det vikliga ärall anpassning sker till varje familjs individuella behov och hur det bäst kantillgodoses på respektive ort. Ett kollektivt boende i ell separal kortiidshem kan underbegränsade perioder vara elt alternativ till del psykiskt ulvecklingsslördabarnels hem. Del skall helsl kunna medge au barnel kan forlsalta sin vanligadagliga verksamhet och även erbjudas varierande fritidsaktiviteter. Slrävan börvara all kortiidshem inrällas på olika håll inom ell landstingsområde. De börha sådana kvaliteter som i del följande slälls upp för boendeformen "elevhem". Prop.1984/85:176 30 Stora krav mäste siällas på personalen vid kortiidshem vadgäller förmågan lill anpassning till nya situationer och varierande stödbehovhos barnen och ungdomarna. Fortbildning och stöd lill personalen måsle varasjälvklara inslag i koriiidshemmets verksamhet. Korttidsvistelse i annan familj är ett alternativ. Det gerrika möjligheter lill flexibilitet och förekommer redan i många former (l.ex,"söndagsfamilj", "slödfamilj"). Erfarenhelen har visal altdessa familjer kunnat få särskild betydelse också som slöd lill det psykisklulvecklingsslörda barnels syskon. Vikliga krav är all barnets familj godkäniden andra familjen och alt hemmel är allmänl lämpligt Korltidsvislelse istödfamilj bör liksom på separata korttidshem kunna erbjudas med vissregelbundenhet Yllerligare ell allernäliv för avlösning erbjuds påbefinlliga vårdhem. Jag föreslår i del följande all vårdhemmen på sikl skallavvecklas och del innebär all även korllidsvården där avvecklas. Den särskilda omsorgen korltidsvislelse skall även varalillgänglig för psykiskl ulvecklingsslörda barn som bor i familjehem, enomsorgsform som jag ålerkommer lill slrax. bor nästan 7 000 vuxna psykisklutvecklingsstörda i föräldrahemmet. Även i dessa fall behöver föräldrarnaavlösning, Korilidsvistelse uianför det egna hemmet bör kunna las i anspråkför dessa vuxna psykiskt ulvecklingsslörda på samma säll som för barnen ochungdomarna. Målet för normaliseringen är dock alt psykiskl utvecklingsstörda påsamma sätt som andra skall kunna flytta hemifrån då de blir vuxna. För vuxna psykiskt utvecklingsstörda som bor hemma hosföräldrarna kan koriiidsvisielse fungera som en brygga ul i samhällel. Detprimära är här kanske inle avlösningen för föräldrarna utan ombytet av miljöför den psykiskt ulvecklingsslörde. Vistelse under vissa tider på kortiidshemkan också vara en bra förberedelse för såväl vuxna som ungdomar införövergången lill ell egel boende eller boende i grupphem. Avlösning i vård och tillsyn kan även ske i del egnahemmel men sker då inom ramen för socialljänslen. Som jag har nämnl lidigare och ålerkommer lill i delföljande föreslår jag atl psykiskt ulvecklingsslörda barn skall erhållabarnomsorg i den kommunala förskoleverksamheten. På samma sålt skall psykisktulvecklingsslörda barn som går i skolan liksom hillills ha räll atl som andrabarn få plals i kommunens frilidshemsverksamhet före och efter skoldagen ochunder lovdagar. Kommunens skyldighet atl tillhandahålla frilidshemsverksamhetför skolbarn upphör när barnel fyller . Barn i allmänhet anses då kunnaklara sin fritid själva. Psykiskt utvecklingsstörda barns behov av tillsyn föreoch efler skoldagen kvarstår emellerlid ofla belydligi längre, Osäkerhelen omvem som skall svara för all della lillsynsbehov blir lillgodoseii har längevaril ell problem som bör lösas, Socialulskotlet har ullalal som sin mening alt del behövsett klarläggande av ansvarsfördelningen mellan kommuner och landstingskommunerbeträf- 1984/85:176 31 fande fritidsverksamheten för psykiskt utvecklingsstördaungdomar (SoU 1983/84:18. s. 18), har givit regeringenlill känna vad uiskoilel anfört (rskr 1983/84:212), Omsorgsberedningen har föreslagil att del bör ankomma pålandstingskommunerna att svara för fritidsverksamhet för dessa barn ochungdomar . Jag anser liksom beredningen all den särskilda omsorgenkoriiidsvisielse uianför hemmel i syfte au avlösa anhöriga i vård och tillsynbör anses innefatta en skyldighet för landstingskommunen att svara även fördelta speciella tillsynsbehov. För alt en önskvärd inlegrering skall komma lillstånd, är det angeläget att de konkreta insatserna samordnas medprimärkommunala verksamheter för barn och ungdomar, Landsiingskom-muneriia ochkommunerna kan enligi milt lagförslag genom avtal reglera en annanarbetsfördelning, * Boslad i jämiljelicm eller I elevhem jör barn ochungdomar som behöver bo utanför föräldrahemmel Om det trots de tidigare beskrivna stödinsatserna inte ärmöjligl för ell barn att bo i föräldrahemmet är det enligt min, liksomomsorgskommitténs och de flesla remissinstansernas, uppfauning bäsl för barnetom det får sina grundläggande behov tillgodosedda som medlem i en annan familj,dvs. får boslad i familjehem. När etl barn skall beredas boslad uianför föräldrahemmetskall den lösning väljas som är bäsl i det individuella fallel, I normalfalletär ett familjehem atl föredra. Del kan dock finnas goda skäl atl välja annanboendeform särskilt för de barn som flyttar hemifrån i tonåren. Del är lämpliglall placering i elt familjehem sker efter samråd med socialnämnden i denberörda kommunen. Jag vill här betona att en familj som lar emot eltpsykiskt utvecklingsstört barn bör ges samma typ av stöd och hjälp som enfamilj som lar hand om sill egel barn. Jag har enligt omsorgsberedningens förslag valt all kalladen kollektiva formen för boende för barn och ungdomar "elevhem". Förvuxnas boende i kollektiva former används i det följande termen"grupphem". Elevhemmen är de boendes hem på vardagar. På lov ochhelger skall barnen normalt vislas i föräldrahemmet I de fall della inle ärmöjligl eller lämpligl måsle elevhemmen vara beredda atl svara för elevensboende även på lov och . Kontakten med föräldrarna är viklig och det stöd och denhjälp i form av praktiskt och psykologiskt slöd. informalion osv, som jag harföreslagil i del föregående, skall ocksä slå till buds för de föräldrar som avolika orsaker funnit det bäst att inle låla barnet permanent bo hemma. När det gäller ulformningen av elevhemmen anser jag attomsorgskommitléns av remissinstanserna stödda uppfallning om målel är riklig:bostäder 1984/85:176 32 i vanlig bosiadsbebyggelse. Sådana elevhem finns redanidag. Ett fålal barn i varje grupp är efierslrävansvärt Del av omsorgskommilténangivna antalet fyra kan därvid tjäna som riktmärke. Del bör dock inle ses absolut krav i samlliga fall. Liksom många av remissinslanserna anser jagall del måste finnas utrymme för flexibilitet * Boslad i grupphem för vuxna som inte kan bosjälvständigt Boendeformen för vuxna psykiskl ulvecklingsslörda varierarmycket. Den framgår av följande labell. Boendeform för vuxna psykiskt utvecklingsstörda i november1983 Jag anser liksom omsorgskommiltén att vuxna psykisktulvecklingsslörda liksom andra vuxna skall ha möjlighet alt lämnaföräldrahemmel och skapa sig ett eget hem. Det är etl led i en normalisering avpsykiskl utvecklingsstördas villkor.