prop · G803156 · 1984-12-31 00:00:00 — Tillämpningsområdet skulle därmed inte komma all omfaltafall av t. ex. olaga fiske i samband med yrkesfiske som bedrivs i statlig regi,trafiköverträdelser m. m. vid internationell fordonstrafik i sådan regi ochbrott i samband med försäljning av och service pä utmstning som levererats avstatliga industrier och som sköts av leverantörens personal. Likaså skuUe fräntillämpningsområdet utmönstras exempelvis spioneribrott som sker under läckmanlelav sådana funklioner som här nämnts. Den här förordade snävare avgränsningenskulle också bidra till all undvika sakligt sell omotiverade skUlnader ihanteringen av brotlmålsfrågor som annars kan bli en följd av alt främmande siatermed myckel olika ekonomiska och politiska system berörs. Oavsettom man väljer all ge den föreslagna paragrafen den avgränsning som föreslås ipromemorian eller en sådan snävare avgränsning som jag här förordat börundantagsregeln för fall då gärningsmannen sökt dölja i vilken funkiion hanuppträtt få en annan utformning än enligt promemorieförslagel. Den därföreslagna lydelsen inriktar sig aUtför direkl på fall där gärningsmannenaktivt sökt dölja att han uppträtt i en funkiion hos främmande stat. Enligtmin mening är ett undantag från huvudregeln i paragrafen lika befogal i faUdär gärningsmannen genom atl underiåla all upplysa om alt han har en funktionhos främmande slal eller all på annat sätl visa detta kunnat agera här i landetpå samma viUkor som om han aktivi dolt sin funkiion. Svårigheterna atl uppdagaförhållandel torde ofta vara lika stora som i fall av mera aklivt vUseledande.Enligt min mening bör bestämmelsen därför ges en sådan utformning all undantagfrån huvudregeln om krav på åtalsförordnande får gälla alla gärningsmän sominte genom alt bära untform eller annat tydligt kännetecken eller genom direktupplysning om sin Qänst hos främmande stat klargjort förhållandet. Meden sådan begränsning av tillämpningsområdet för en regel om krav pååtalsförordnande som jag här förespråkat torde något utrymme knappast finnasför bemyndigande för annan än regeringen atl meddela förordnande. I dettasammanhang vill jag emellertid allmänt framhålla att en reglering som gerutrymme för att låta annan än regeringen få bemyndigande att företa dehithörande lämplighetsbedömningarna redan härigenom framstår som alltföromfattande utifrån de allmänna utgångspunkter som redovisats i promemorian.Fall som inte är av dignitet att kräva 1984/85:156 41 regeringsförordnandebör enligt min mening lämnas utanför en sådan reglering som det här är frågaom. RPSlillstyrker förslaget till lag om ändring i och anför vidare: Dendebatt som följde i den sovjetiska ubåtens kölvatten präglades av stor oenigheti fråga om straffrältslig immunitet avseende ubåten och dess besättning. Riksåklagarenredovisade en uppfattning medan justitiekanslern och justitieombudsmannenintog en annan. Flera företrädare inom doktrinens område intog ocksä skildaståndpunkter. Av detta följer att en uttrycklig reglering av frågan synesbehövlig. Rikspolisstyrelsenbiträder den uppfattning som utredningen ger utiryck för, nämligen att vidgrova olovliga kränkningar av svensk territorialgräns immunitelsskyddet börförverkas. Eflersom det enligt regeringsformen är regeringen som har detyttersta ansvaret för värt lands mellanfolkUga relationer torde det varalämpligt att frågan om väckande av åtal avgörs av regeringen. Polismyndigheteni tillslyrker i princip förslaget lill lag om ändring i brottsbalkenoch anför vidare: Av förslagets sista satsframgår atl förordnande av regeringen inle krävs om gärningsmannen genom bl. "förklädnad eUer på annal säll sökl dölja i vilken funktion hanuppträtt". I och för sig krävs givetvis en statsmakts resurser föraktiviteter med miniubåtar och grodmän, vilket skuUe kunna föranleda tillslutsatsen atl förordnande av regeringen skulle krävas för åtal. Med hänsyntill det sätt, på vilket miniubåtarna uppträder och sanno-Ukhelen av att grodmännenhell saknar militära idenlitetsbeteckningar får det anses rimligt anta attfarkosterna inte bedöms som öriogsfartyg med därav följande immunitet. Änmindre torde grodmännen böra kunna påräkna immunitet. Det kan vara entidsfråga innan en liknande malör, som ubåten råkade ut för träffar även enminiubåt eller atl en grodmän grips. Arbetshypotesenvid den senaste incidenten från polisens och åklagarmyndighetens sida var atl verksamhelenskulle bedömas som spioneri. medförde alt i instmktioner tiU personalenbetonades de författningsenliga följdema av detta resonemang vid eventuellt bmkav vapen, gripande, elc. Polismyndighetenanser sålunda att promemorian inle tillräckligt klarläggande tagit upp dessafrågor, vilket i och för sig sålunda är förklarligt med lanke på den snabba händelseutvecklingen. Etlklarläggande på denna punkt skulle också vara ägnal alt föregripa molslridigaåsikter mellan mUitära och civila myndigheter om vem som skall omhänderta,förvara och förhöra besättningar pä miniubålar eUer frilt opererande grodmän. Ibegreppet omhändertagande ingår givetvis ansva- 1984/85:156 42 retför de omhändertagna och atl de inle skadar sig själva och/eller andra. Somframgår av inledningen har polismyndigheten tillstyrkt förslaget. Orsakenhärtill är att det politiska läget, när ett uppbringande sker, frånrealpolitisk synpunkt kan vara så pressal alt regeringens handlande inte ionödan bör kompliceras av en sådan lolkning av undantagsbestämmelsen, som ovanangivits. Om denna uppfattning är riktig, kan anledning finnas att göraundantagsskrivningen tydligare. Kan exempelvis ordet "förklädnad"tillämpas på grodmans- eller annan specialdräkt, som förmodligen bärs avbesättning på miniubåt? Överbefälhavarentillstyrker förslagel till ändring i . GeneraltuUstyrelsenhar inle något alt erinra mot det förslag som framläggs i promemorian. Medsärskilt betonande därav, att det i affären U 137 handlade om ett främmandeörlogsfartyg, instämmer jag emellertid helt i bedömningen (sid 154) att dennaaffär visade på behövligheten av atl regeringen förfogar över vilka ulredningsålgärdersom skall vidtas och av att den kan avvakla med ett mera slutligt stäUningstagandelill immuniletsfrågor lUl dess att ulfallet av dessa ålgärder slår klart. Eflersomdel också är min uppfattning att åklagarmyndigheterna då annat ej ärföreskrivet skall fullt självständigt företa på dem ankommande rättsligabedömningar, anser jag det lämpligt all formerna för prövningen av eltfrämmande örlogsfartygs anspråk på skydd gentemot ingripanden på straffrältsliggrund regleras i lag. Jag finner detla så mycket mera angeläget som promemoriansynes visa att det kan uppkomma situationer där - i motsats till vad som hittillsvarit fallel såväl fartyg som besättning helt står under svenska myndigheterskontroll till föQd av elt av regeringen beordrat ingripande mot fartyget, mendär del likafullt är ovisst om det skulle kunna kvardröja ett skydd molstraffrättsliga ingripanden (avsnitt 6.3.6.3). Även för andra faU, som rörfrämmande statsfartyg synes en sådan lagreglering erforderlig. Ipromemorian framläggs nu förslag liU ny bestämmelse i 2 kap. ,enligt vilken regeringen skulle få en rätt långtgående befogenhet atl skönsmässigtpröva frågor om åtal för broll som begåtts av utiänningar i fullgörande av Qänsteller uppdrag för främmande stat eller mellanfolklig organisalion. Bestämmelsengör ej ändring i det förhållandet alt del ankommer på åklagarmyndighet attsjälvständigt pröva om fömndersökning skall inledas. Inte heller innebär dennågot hinder för ingripaden i utredningssyfte eller mol användningen avvanliga straffprocessueUa tvångsmedel. Tvärtom skall enligt promemorian (s. 163)regeringens ställningstagande i åtalsfrågan i princip föregås avförundersökning. Bestämmelsen innebär sålunda inle någon lösning på detproblem affären U 137 enligt del Prop.1984/85:156 43 tidigaresagda framför allt aktualiserade. Vad som skulle erfordras för att befogenheternaoch handlingsramarna för de judiciella organ som kan få befattning med enliknande incident skulle vara helt klariagda (jfr justitieministernsinterpellationssvar ) vore enligt min mening närmast en bestämmelse avinnebörd atl åtgärd för utredande eller lagföring av brott, som begåtts påutländskt statsfartyg, ej får vidtas utan förordnande av regeringen elier denregeringen bemyndigal. Jag har svårt att se att desärskilda synpunkter som kan anläggas på åtgärder som riktar sig mol främmandestatsfartyg skulle göra sig gällande på samma sätt i andra situationer där ullänningbegått brott i fullgörande av tjänsl hos eller uppdrag för främmande stal eller- i all synnerhet mellanfolklig organisation. I betraktande av den redan nugällande regeln i 2 kap. 7 § med därtill anslutande föreskrifter,det samråd som garanteras genom föreskriften i 10 kap. 8 § regeringsformen samtde möjligheter som regeringen har atl förordna om abolition enligt 11 kap. 13§ 2 st. regeringsformen när synnerliga skäl föreligger, ärjag inte övertygad omatt en sådan bestämmelse som den föreslagna behövs. En sådan kan knappast habetydelse annat än för gränsfall av mindre vikt för rikets förhållande tillandra stater. Jag vill i och för siginte motsätta mig den föreslagna regeln om den skulle anses behövlig. I så fallvill jag emellertid ifrågasätta de i andra punkten uppställda undantagen. Ombestämmelsen skulle behövas i fredstid så borde den kunna fylla en desto vikligarefunktion vid beredskapstillslånd och krig. En annan fråga är vad som skallgälla 1, ex, i förhållande lill länder med vilka rikel befinner sig i krig.Utformningen i övrigl av andra punkten är mindre lycklig och måste leda tillsvårigheter vid lillämpningen. Det går knappast atl avgöra huruvida paragrafenvore tillämplig i situation liknande affören U 137. Om det egentliga syftet medundanlaget blott är atl förtydliga det förhållandet att del Qänsle- elleruppdragsförhållande som avses med paragrafen skall vara av officiell karaktärbör detta - försåvitt del inte skall anses ligga i sakens natur - enligt minmening ske på annat sätt. Moldel förslag till ändring i som framläggs i promemorian hardomareförbundet ingen erinran. Del beaktar i erforderlig grad såväl domslolarnassjälvsländighet som regeringens behov av handlingsfrihel på detta känsligaområde. Det måste dock framhåUas atl en utlänning som begått brott ifullgörande av Qänsl hos eller uppdrag för främmande stat eller meUanfolkligorganisation i princip kan åtnjuta straffrättslig och straffprocessuellimmunitet, om han inte genom vilseledande uppgifter, förklädnad eller på annat sällsökt dölja i vilken funkiion han uppträtt. Utrymmet för regeringensåtalsprövning är alltså snävt. Med hänsyn lUl folkrättens reciproka natur kandet leda till olyckliga konsekvenser atl 1984/85:156 44 tillåtaeu genombrott av immunitelsreglerna. Säkerligen kan också intrikata frägoruppkomma om förklädnad, l.ex. om en grodmän kan anses tförd uniform ellermotsvarande. FöreningenSveriges länspolischefer och Föreningen Förslaget ominförande av en ny paragraf 7 a i 2 kap. angående vissåtalsprövning tillstyrks av föreningama. Möjligen skulle det vara av värde ombegreppen vilseledande uppgifter och förklädnad kunde något preciseras. Medhänsyn till erfarenheterna från Kariskrona skärgård kan t. ex. tveksamhet rådahuruvida en grodmansdräkt utgör uniformering eller förklädnad. Fleraremissinslanser har lagit upp frågan om vidare åtgärder för atl klarläggahandläggningsordningen. Somredan lidigare redovisats anser Kammarrätien i Siockholm att den kartläggningsom nu genomförts bör följas upp med handlingsmallar som arbetas ut för olikaallvarliga situationer. Avslulningsvisvill rikspolisslyrelsen peka på de frågor som kan uppkomma och de beslut somskall tas på lokal nivå innan regeringens beslut i åtalsfrågan är fattat.Behovet av vägledning i dessa situationer synes vara angeläget. Enligtstyrelsens mening skulle därför l.ex, en åtgärdskatalog, utarbetad på centralnivå, kunna vara de lokala myndigheterna till hjälp i sådana situationer.Rikspolisstyrelsen är beredd att medverka i etl sådant arbele. FöreningenSveriges länspolischefer och Föreningen Det skulleemellertid vara av värde om från regeringens sida utfärdades närmareanvisningar angående i promemorian behandlade förhållanden tiU vägledning förberörda myndigheler. Behovel av sådana anvisningar får bedömas vara stort. RPSoch Överbefälhavaren tar upp frågan om den närmare kompetensfördelningenmellan polisiära och militära myndigheler. Rikspolisstyrelsensaknar en redovisning av kompetensfördelning med därtill hörandebeslutsbefogenheter vad avser förhållandel mellan polisiära och militäramyndigheter. Däremot är kompetensfördelningen mellan polis, åklagare ochdomstol klart reglerad i bl.a. och medför därför inga problemi detta avseende. Prop.1984/85:156 45 Ipromemorian anges en närmare ulredning om kränkningen som folkrättsligtberättigad även om detta inte innebär att repressiva åtgärder av straffprocessuelleUer straffrältslig innebörd är tillåtna. Frågan är då om polis- ochåklagarmyndigheten kan anses berättigad alt inleda utredning. Promemorianbesvarar denna fråga endast delvis genom att nämna alt den föreslagna ålalsprövningsregelninte innebär atl något hinder mot att polis-och åklagarmyndigheter inlederutredning eller mot att straffprocessuella tvångsmedel används. 1984/85:156 46 Närvarande:f.d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet Gregow. Enligtprotokoll vid regeringssammanlräde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till lag om ändring i . Förslagethar inför lagrådet föredragits av docenten . Lagrådetlämnar förslaget utan erinran. Prop.1984/85:156 47 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , R. Carisson, , , , Proposition om ändring i (tillämpligheten av svensklag i vissa fall) Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill lag om ändring i . Föredragandenupplyser alt lagrådet har lämnat förslaget utan erinran och hemställer attregeringen föreslår att anta förslaget. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch beslular att genom proposition föreslå atl anta det förslag somföredraganden har lagl fram. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden , 1984/85:156 48 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Lagom ändring i ............................ 2 Utdragav prolokoll vid regeringssammanträde 3 1 Inledning ........................................................ 3 2 Allmän motivering ............................................ 3 2.1 Bakgrund .................................................... 3 2.2 Behovel av reglering ................................... .... 6 2.3 Regleringens avgränsning ............................... 10 3 Upprättat lagförslag ......................................... 15 4 Specialmotivering ............................................ 16 5 Ikraftträdande ................................................ 16 6 Hemställan ..................................................... .. 16 7 Beslut ........................................................... 17 Bilaga1 Sammanfattning av departemenispromemorian (Ds Ju 1984:6)Folkrätt och straffansvar .......... 18 Bilaga2 Promemorians lagförslag .................. 30 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden över promemorian 31 Bilaga 4 Del remillerade lagförslaget (bilagan har uteslutits här) Uidragav lagrådels protokoll ....... .. 46 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde ,., 47