prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — En ulvecklad energiplanering förutsätterall kommunen för olika planområden lar ställning till dels vilkenambilionsnivå som skall gälla för energihushållningen, dels vilkauppvärmningsformer som skall finnas. Vidare bör i planeringen anges hur uppvärmningenskall anordnas . Delta bör även gälla vid ändring av befintligabebyggelseplaner för förtätning eller förnyelse av bosladsområden. Omkommunerna vid sin detaljplanering planerar den framtida energiförsörjningenför ett område får såväl som den enskilde byggaren ell bälireunderlag för alt ta ställning till hur en uppvärmningssyslem lämpligenbör utformas. Samlidigt förbättras underlaget för beslut om utbyggnad av t.ex. el- och fjärrvärmedislribu-tionen. Närdel gäller frågan om valel av uppvärmningssyslem finns i del tidigare nämndaförslaget lill ny plan- och bygglag beslämmelser som ger kommunerna möjlighelall i samband med fastslällelsen av områdesbestämmelser eller delaljplanerfatta beslut om lämplig uppvärmningsform, t. ex. för alt la till varaspillvärme från närbelägna fastigheter eller för atl hindra individuelluppvärmning av visst slag. 1984/85:5 49 nema bättre än atl kunna påverka valet avuppvärmningsform, specielll vid nyexploalering och mer omfattande ombyggnader.Som nämnts är avsikten att den nya skall träda i krafl år1987. Även vid byte av uppvärmningssyslem i en befinllig byggnadkan starka motiv anföras för atl öka kommunernas inflytande över valel avuppvärmningsform. Etl sätt all åstadkomma detla är alt införa enbyggnadslovsplikl vid byte av uppvärmningssyslem. Vid prövningen av byggnadslovbör ha alt se till alt den planerade åtgärden dels överensstämmermed byggnadslagstiftningens krav och kraven i annan lagsliflning, dels ärförenlig med kommunens energiplan. Elt krav på byggnadslov vid byte av uppvärmningssystemskulle emellertid, med tanke på den omfattande övergång från främst olja tillandra energislag som kan fömtses , innebära en väsentligtökad belastning på byggnadsnämnderna. Därigenom skulle också uppnåendet avoljeersättningsmålet kunna komma att försenas. Det bör därför övervägas omnågon annan form är lämpligare för all ge kommunen etl inflylande över valet avuppvärmningsform. Ett storl anlal lagar och förordningar reglerar iolika avseenden ulformningen av olika uppvärmningssyslem. Vissa av dem harnämnls i föregående kapitel. En sammanslällning av de olika regler som påverkarvalel av uppvärmningssystem ålerfinns i bilaga 1. Det är inte utan vidareuppenbart alt dessa olika regler slår i samklang med varandra eller altreglerna är lillräckligt effektivi utformade. En sirävan bör vara att så långlsom möjligt förenkla nuvarande regler och göra dem så enhetliga och generellasom möjligt. Den interdepartementala arbelsgruppen för frågor omenergianvändning har för avsikl alt gå igenom befintliga styrmedel i avsikt attåstadkomma enklare och mer enhetliga regler. Vidare avser arbetsgruppen attundersöka om det finns behov av yllerligare lagstiftning och, om detta ärfallet, föreslå hur en sådan lagstifining bör utformas. Det är möjligt för kommunerna all, för attstyra valet av uppvärmningsform i olika områden, utnyttja den befintligalagstiftningen på ett mer aktivt sätl. I förekommande fall kan de vidare, närdet blir möjligt, använda sig av de möjligheter att meddela bestämmelser idetaljplan eller områdesbestämmelser som följer av förslagel lill ny plan- ochbygglag. När del gäller energihushållning i befinllig bebyggelsebaseras denna verksamhel på frivillighel. Slarka skäl lalar för alt detlabör gälla även i fortsäUningen. De flesta fastighetsägare har ettegeninlresse av alt spara energi. Samhällels insalser bör i första hand riktasin på atl lillvarala och stimulera della intresse. Del finns ingen laglig möjlighel alt ålägga enfastighetsägare atl vidta energibesparande åtgärder. Förslagel till ny plan-och bygglag innebär bl. a. att kommunen - genom - ges vissamöjligheter att påverka energiegenskaperna i befintlig bebyggelse. Dels fårbygg-4 1984185. 1984/85:5 50 nadsnämndenenligt förslagel möjlighel all, då en fastighetsägare ansöker om byggnadslovför en ombyggnad, ställa krav på andra ålgärder än de som fastighetsägaren haravsett genomföra - exempelvis energihushållningskrav i den funktionella delav byggnaden som ansökan avser. Dels utvidgas den begränsadeunderhållningsskyldighel som föreligger. Förslagel innebär all enfastighetsägare får en skyldighet alt sörja för ett sådant underhåll atlbyggnadens egenskaper i huvudsak bevaras. Delta krav innebär således inle allkommunen kan kräva en högre energihushåll-ningsstandard än vad byggnaden iutgångsläget har. Däremoi får byggnadens egenskaper - bl.a. frånenergisynpunkl - inle påtagligt försämras i förhållande till vad somursprungligen krävdes. Bestämmelsen är avsedd att gälla även för tidigareuppförda byggnader. Detbör övervägas om det finns anledning att i vissa fall ge kommunerna möjlighelatl slälla högre krav än vad PBL-förslagel innebär. Således kan del finnasbehov av alt kunna ålägga fastighetsägare att göra en energimässig uppmslningav en byggnad. I försia hand bör detta gälla för sådana byggnader som haruppenbara brister från energisynpunkt. Behov och utformning av eventuellastyrmedel för alt komma lill rätta med sådana fall bör övervägas i samband meden översyn av bosladssaneringslagsliflning-en. 6 Energirådgivning och energibesiiktning 6.1Den kommunala energirådgivnings- och energibesiktningsverksamhe-ten. Sedanbudgetårel 1977/78 lämnas statsbidrag till kommunerna för rådgivnings- ochbesiklningsverksamhet inom energiområdet. För att säkerslälla en tillräckligomfallning av verksamheten beslutade statsmakterna att /86 garantera kommuner ett statligt bidrag av minslstorleksordningen 130 milj. kr. Kommunerna har i allt störreulslräckning engagerat fast eller tillsvidareanställd personal för dessauppgifter. Mer än en tredjedel av de uppgifter som avser energibesiktningutförs dock f n. av konsulter. Vad belräffar energirådgivningsverksamheten ärmotsvarande andel en tiondel. Denorganisatoriska hemvisten för verksamheten varierar. Den ålerfinns ofta underfastighetskontoret men kan lika ofta ligga under byggnadsin-speklionen,, stadsarkitekts- eller . Den finnsibland under något centralt kansli, kommunkansliet eller planeringskontoret. Inågra fall sorterar verksamhelen under det kommunala . Denkommunala rådgivnings- och besiktningsverksamheten spelar en central roll vidgenomförandet av energibesparingsprogrammet i bebyggelsen. Genom dennaverksamhet kan den enskilde fastighetsägaren få infor- Prop.1984/85:5 51 mationoch råd om vilka energisparåtgärder som är möjliga och lämpliga atl utföra.Kommunerna får härmed också möjligheter att påverka och påskyndaenergisparverksamheten. Verksamhelen omfattar inle bara förslag om lämpligaenergisparåigärder och kombinationer av sådana ålgärder. Även hälsoaspekter,särskilt sådana som kan påverkas av ventilation, saml råd och information ommöjligheterna att ersälta olja med andra energislag ingår som en del iverksamhelen. Denhell övervägande delen av de energibesiklningar som ulförs avser s.k.fullständiga besiktningar, dvs. de avser kontroll av värmepanna,vatteninstallalioner, värmefördelning, isolering och venlilalion. Endasl enliten del av besiktningarna avser enbart värmepanna och då oftast i sambandmed evenluelll byle av en befintlig oljepanna mot ett annat uppvärmningssystem.Med pannbesiklningar kan också avses de undersökningar som vissa sötare gör isamråd med energirådgivningen för all fastställa verkningsgrad, ge råd omlämplig intrimning och utföra erforderiiga inställningar. Den kommunalaenergibesiklningsverksamhelen är inle regelbundel ålerkommande utan kanbeiraktas som en engångsbesiklning. Inombostadsdepartementet har tillsalls en särskild projektgrupp under ledning avkommunalrådet , , för atl utvärdera den nuvarande kommunalarådgivnings- och besiklningsverksamheten inom energiområdet. Gruppen har lämnaten delrapport . Genom enkätsvar från samtliga kommuner och etlantal kommunbesök m. m. har gruppen försökt få en uppfattning om hurverksamhelen fungerar , hur den kan effekliviseras, vad kommunerna anserom energisparverksamhelen saml om och hur kommunerna anser att den kaneffekliviseras. Gmppenskall redovisa en bedömning av den framlida inrikiningen ochfinansieringen av besiktnings- och rådgivningsverksamheten. Frågan ominrikiningen av verksamhelen efler kan därefter tas upp isamband med den omprövning av det samlade energihus-hållningsprogrammet somskall ske . Vissa förändringar i verksamhelen är emellertid nödvändigaalt genomföra . Iregeringens förslag om del s. k. ROT-programmel har föreslagits aU det bör varaett villkor för statligt stöd lill underhåll och reparation att man tar tillvara de möjligheter som finns all samordna underhålls- och reparationsarbetenmed skäliga energisparåtgärder. Det kommunala förmedlingsorganet skall kunnaförelägga den som söker underhållslån au redovisa etl underlag som visar atlsamordningsmöjligheterna tas lillvara. Elt sådant underlag kan beslå av bl. Dennämnda utvärderingsgruppen har fåll i uppdrag alt föreslå hur en samordning avförbättrings- och ombyggnadsbesiktning och energibesiktning kan ske. En sådansamordning får inle utesluta besiktningar som görs enbart ienergihushållningssyfte. Kravet på samordning får inte heller hindra ellerförsena all energisparåtgärder utförs utan all andra förbättringsåtgärdervidtas. Prop.1984/85:5 52 Avbelydelse i delta sammanhang är ocksä frågan om hur besiklnings-ochrådgivningsverksamhelen samordnas med den kommunala energiplaneringen så alten samordning mellan ålgärder för tillförsel och hushållning kan ske i enlighetmed vad som framgår av följande kapilel. Enannan viklig fråga är uppföljningen av all energibesiklningarna och ävenenergirådgivningen leder till atl energisparåigärder verkligen genomförs. Statligtstödd energirådgivning till näringslivet samt lill lantbruket och trädgårdsnäringenfinns vid de regionala utvecklingsfonderna och vid lantbruksnämnderna. Dennarådgivningsverksamhet grundas inte bara på de nationella riktlinjerna förenergipoliliken ulan också i hög grad på den energiplanering som gäller lokall.En samordning med kommunerna krävs också för atl göra lämpliga fördelningar avolika rådgivningsobjekt. Besiktningav värmeanläggningar kan ulföras oberoende av byggnadsbe-siklning. Sådanabesiktningar kan också kombineras med enklare trimning och justering avanläggningarna. Dessa justeringsåtgärder och andra energisparåigärder som oftaföreslås vid besiktning av värmeanläggningar har visal sig kunna medföra snabbaenergibesparingar huvudsakligen av olja. För att åtgärderna skall bli ståendekrävs ofta alt de vidlas vid upprepade tillfällen. Det finns därför anledningall särskilt behandla frågor om regelbundet återkommande besiktning avvärmeanläggningar. k. EPD-verksamheien (energiinrikiad prototyp- och demonstrationsverksamhet)bedrevs som en statlig energibesparingskampanj inriktadfrämsl på ekonomisk panndrift. Syftet var att genom informalion ochdemonstration få så många fastighetsägare som möjligt att själva eller medhjälp av en fackman trimma sina oljeeldade pannanläggningar så allverkningsgraden förbättrades. Målel var alt genom vissa jusleringar erhålla enoljebesparing på . Under de nämnda åren trimmades ca 10000 pannanläggningar.Trimningarna medförde en förbättring med i genomsnitt . Kontrollmälningar isärskilda områden visade au man för all uppnå förbättring skulle behövavidta ytteriigare ålgärder förulom den enkla trimningen. Sedanår 1979 har EPD-verksamhelen ändral karaklär. Verksamhelen har numera breddalstill atl omfatta hela byggnaden. Som ett led i arbetet utbildas lokalainformatörer i samarbele med elt anlal kommuner. Man producerar ocksåskriffiigt informationsmaterial om bl.a. trimning av oljeeldade pannor,vedeldning och övergång från olja till el. Svenskakommunförbundei har med slöd från bosladsdepartemenlel och i samarbete medLjusnarsbergs kommun genomfört en försöksverksamhet med en arbetsmodell förskorstensfejare. 1984/85:5 53 samheten är att pröva om skorslensfejarnas iradilionellaarbelsuppgifter kan förändras så atl de i större ulslräckning kan ägna sig åtatt förebygga solbildning och företa energisparåtgärder, l.ex. Försöksverksamheten har hitlills visal all goda resullal ärmöjliga alt nå med den nya arbetsmodellen. För alt kunna genomföra försöksverksamhetenhar de berörda skorstensfejarna genomgålt en kompletterande utbildning under envecka. Oljebolagen har erbjudit sina kunderabonnemang på värmeservice. I denna service ingår en årlig översyn medgenomgång och kontroll av brännaren, ekonomitrimning, rökgasanalys, sotlesloch drifisäker-hetsprov. Andra värmeserviceföretag kan också erbjuda i huvudsakmolsvarande service. Framlagda förslag om besiktning av värmeanläggningar Förslag om besiktning av värmeanläggningar har diskuteratsvid flera tillfällen. Den slatliga energisparkommittén föreslog atlobligalorisk årlig inspektion av alla pannanläggningar som förbmkar mer än 3 molja skulle införas. lade statens planverk fram förslag omperiodisk tillsyn av värme- och venfilationsanläggningar. Energihushållningsdelegalionenföreslog att besiktning och rådgivning skulle gälla som villkor för atlfå energisparslöd och alt ett särskilt program för regelbunden besiktning av iförsta hand värmeanläggningar skulle genomföras. Frågan om obligatoriskbesiktning av bl.a. värmeanläggningar har vidare behandlats i elt antalmoiioner i . Föreningen ekonomisk rafionell uppvärmning, och har i en gemensamskrivelse till regeringen hemställt atl en obligatorisk årliginspektion av små och medelstora oljepannor skall införas och att inspektionenulförs av skorstensfejarna vid etl av de årliga lagsladgadesolnings-lillfällena. Även i energisparkommitténs ochenergihushållningsdelegationens förslag framhölls sotningsväsendet som enresurs som borde utnyttjas i detta sammanhang. Överväganden och förslag om inriktning och utformning avpannbesikt-ningsverksamheten Flera utredningar och studier har visat attenergibesparingar kan åstad kommas genom bättre drift och skötsel av värmeanläggningar. Av stor betydelse är att bl.a. fastighetsskötare och drifttekniker får erforderlig utbildning. Kommunerna har härvid direkta möjligheter att ge den egna personalen komplelterande utbildning. Kommunerna har också indirekt, genom den kommunala rådgivnings- och besiktningsverksamheten, möjlig het att påverka de allmännyttiga, kooperativa och privata fastighetsägarna så att deras personal får adekvala kunskaper. ' Bättre intrimmade värmeanläggningar ger inte baraenergibesparingar Prop.1984/85:5 54 ulanhar även fördelar från hälso- och miljösynpunkt. Trots delta finns del fortfarandemånga fastighetsägare som inle har en regelbunden service eller trimning avsina värmeanläggningar. Kommunernabör därför kunna erbjuda fastighetsägarna en regelbunden besiktning av små ochmedelstora anläggningar. De större faslighelsförval-tarna lorde ha egnaresurser för denna lyp av besiktning. I större anläggningar finns i allmänhetsärskild driftpersonal som sköter anläggningen. Det torde därför inle varanödvändigt med en regelbunden energibesiktning eller service i dessaanläggningar. I sådana fall har det från energihushållningssynpunkt slörrebelydelse all se fill atl den berörda personalen har erforderliga kunskaper omhur anläggningen skall skötas på etl energi-ekonomiskt sätl. Omman kan samordna besöken för energibesiktningen med andra besök i pannmmmeleller anläggningen kan kostnaderna minskas. Det är därför naturligt atl enkommunal, regelbundel ålerkommande energibesiktning ulförs av sådanorganisalion som normall arbelar med värmeanläggningar. I några kommuner harpersonalen inom sotningsväsendet vissa uppgifter inomenergihushållningsområdel. Sotningsväsendels personal har också i sinaordinarie arbetsuppgifier möjligheter att påverka energianvändningen.Sotningsväsendet är därior den organisafion som ligger närmast till för dennabesiktnings verksamhet. Förslaghar lidigare lagts fram om obligatorisk besiktning av bl. a. värmeanläggningar.Med hänsyn till det allt större intresse som fastighetsägarna av ekonomiskaskäl borde ha för att spara energi bör det emellertid vara tillräckligt atterbjuda kompetenta besiktningstjänster och informera fastighetsägarna därom.Besiktningen bör därför vara frivillig för fastighetsägaren. Kommunemaär sannolikt även för egen del, bl. a. av miljöskäl, angelägna om att kunnaerbjuda fastighetsägarna en regelbunden energibesiklning av värmeanläggningar,men verksamhelen bör vara etl frivilligl ålagande från kommunens sida. Besiktningenkan ha något olika ulformning i olika kommuner beroende på behov och lokalaförutsättningar. Det är naturligt att verksamheten i första hand inriktas påoljeeldade anläggningar. Men det är också viktigt att l.ex. faslbränslepannorsköts och eldas på bästa sätt. Detta gäller inle bara från energisynpunkt utanalldeles särskilt också från hälso- och miljösynpunkt och frånbrandskyddssynpunkt. Det bör därför ingå i uppgiflerna förbesiktningspersonalen att vid behov förmedla råd om t. ex. fastbränsleeldning. Besiktningenbör lämpligen omfatta inspektion, mätning av verkningsgrad och enklarejusteringsåtgärder. Vid den besiktning som kommunen erbjuder bör vidare förslagtill andra erforderliga åtgärder lämnas till fastighetsägaren. Det är givetvis angeläget atl samordna besiktningen av värme- Prop.1984/85:5 55 anläggningarnamed den övriga kommunala besiktnings- och rådgivningsverksamhelen påenergiområdel. Andra samordningsmöjligheter bör också studeras, l.ex.samordning med säkerhelsansvariga myndigheter vad gäller elpannor ochvarmvattenberedare. Besiktningenbör vara självfinansierade och en avgifi las ul av fastighetsägaren. Förfastighetsägaren bör avgiften väl kunna läckas in av de besparingar sombesiktningen av och besiktningen föranledde, vidtagna åtgärder bör medföra. Förall få exempel på lämpliga modeller för denna besiklningsverksamhet kanytterligare försök behöva göras i några kommuner eller regioner. 6.3Kompletteringsutbildning för personal inom sotningsväsendet Enfrån energisynpunkt ändamålsenlig utbildning av dem som kan påverkaenergianvändningen är på alla nivåer en viklig del i energihushåll-ningsprogrammel. Det är särskilt betydelsefullt att nya rön och erfarenheterfortlöpande förs in i utbildningen. Det är därför angeläget med särskildautbildningsåtgärder för redan yrkesverksamma som i sin yrkesverksamhel direkteller indirekl kan påverka energianvändningen. Denlekniska ulvecklingen inom uppvärmnings- och ventilafionsområ-det har undersenare år gått snabbi. Vidare har del genom de snabba ökningarna avenergipriset blivit alll mer angelägel atl värme- och ventilationsanläggningarsköts på etl energibesparande sätt. För personalen inom sotningsväsendet krävsdärför numera störte insikter än tidigare i bl.a. värme- ochventilalionsteknik. Bl.a.mot denna bakgmnd fick statens brandnämnd i uppdrag att lämnaförslag rörande fortbildning av den redan verksamma personalen inomsotningsväsendel för uppgifter inriklade på energihushållning. Brandnämndenhar ijuni 1983 lill regeringen redovisal sitl förslag Kompletteringsutbildningför personal inom sotningsväsendet - Energihushållning. föreslår en kompletteringsutbildning för personalen inomsotningsväsendel uppdelad på två nivåer. Den första nivån avser värmeproduktioni mindre anläggningar. Efter genomgången utbildning skall skorstensfejarenkunna utföra en funktionskontroll av värmeproduk-fionsanläggningen, inregleraanläggningen till opfimala driftvärden och ge råd och anvisningar om åtgärderför en bättre energihushållning. Förden andra nivån, som avser uppvärmning och ventilation, anger brandnämndenföljande inrikining. Skorstensfejaren skall kunna medverka lill en bättreenergihushållning vid produktionen och distributionen av värme förbyggnadsuppvärmning samt beiräffande venlilafionssystemens funktion ochskötsel. Prop.1984/85:5 56 Beträffandevärmeproduktionen inriklas utbildningen på breddade och fördjupade kunskaper såatt samma arbelsuppgifler som omfattas i den försia utbildningsnivån skallkunna ulföras även i fråga om medelslora och störte värmeanläggningar. Utbildningenom ventilationssystemen bör inriktas på kunskaper om mätteknik och inregleringav luftflöden och på kontroll av funktionen hos viktiga komponenter i systemet.Utbildningen bör även omfalla byggnaders och byggnadsdelarnas lufttäthet medhänsyn lill s. k. ofrivillig ventilation. Brandnämndenföreslår atl ca 1600 skorstensfejare av totalt ca 2100 utbildas ikursen om värmeproduktion i mindre anläggningar. Vidare föreslås atl mellan 600och 700 mästamlbildade skorstensfejare utbildas i en lång kurs omuppvärmning och ventilation. har också utarbetat förslag lillschema och timplan för de båda kurserna. Kursernaföreslås genomföras som regional utbildning på 10-15 orter i landet. Med hänsyntill del utbildningsansvar som f. n. åvilar brandnämnden vad avserskorstensfejare föreslås i rapporten att nämnden blir huvudman för denföreslagna fortbildningsverksamheten. Utbildningenenligt förslaget kan genomföras av , varav etl halvt årkrävs för att inledningsvis planera verksamheten. Deberäknade kostnadema för ulbildningen uppgår lill totalt 18,2 milj. kr. Irapporten föreslås att ca 6 milj. kr. per budgelår anvisas verksamhet. Irapporten redovisas dessutom koslnaden för produktionsbortfallet förskorstensfejare som skulle delta i dessa kurser. tar inleställning till frågan om kompensation för dessa kostnader. Om kostnadstäckningskall ske kan detta enligt nämnden ske antingen genom bidrag eller genom etlförhöjt laxeuttag. Om man väljer det senare skulle del krävas en taxehöjning av2-3%. Övervägandenoch förslag om energiinriktad utbildning för personal inom sotningsväsendet Motbakgmnd av vad som i föregående avsnitt anförts om frivillig besiktning avpannanläggningar och om behovel av kompletteringsutbildning inomenergihushållningsområdet för sotningspersonalen bör utbildning genomföras iprincip i enlighet med brandnämndens förslag. Betydelsen av atl den frivilligabesiktningsverksamheten samordnas med annan verksamhet har tidigare berörts.Det är bl.a. angeläget att ta hänsyn fill miljöaspekterna. Dessa aspekter börnaturiiglvis också beaktas vid ulbildningen. bör härvidkunna lämna värdefulla bidrag. Kommittén(Kn 1982:03) för samordning av den cenirala ledningen av räddningstjänsten ifred och civilförsvarsverksamheten () har i uppdrag all bl. a.sludera den modernisering som kan behövas av Prop.1984/85:5 57 ulbildningenför personal för sotningsväsendet. diskuteras f. n. etlförslag som innebär att ansvaret för solningsutbildning-en förs över frånbrandnämnden till slalens energiverk. Kommillén beräknas avlämna sittbetänkande . Medhänsyn till statens energiverks uppgifter vad gäller energiinriktad utbildningtill redan yrkesverksamma bör få i uppdrag alt i samråd medberörda parter planera och genomföra denna energiinrikiadekompletteringsutbildning för sotningspersonalen. Beträffandefinansiering av verksamheten bör statsmedel anvisas förUlbildningsverksamhelen. Något statligt bidrag för att täcka kostnaderna förproduktionsbortfall vid dellagande i här aktuella kurser bör däremoi inte utgå. 1984/85:5 58 Efterremiss av promemorian (Ds I 1984:2) Utvecklad energiplanering haryttranden avgells av slatens brandnämnd, transportrådel, konsumeniverkel,, , bosladssiyrelsen, slalensinslitut för byggnadsforskning, statens planverk, statens råd förbyggnadsforskning, energiforskningsnämnden, statens energiverk, statensvallenfallsverk, , statskontoret, länsstyrelserna i Blekingelän. , , Göteborgs-och län, ,, , län, Krislianslads län, ,Nortbotlens län, , , län, Värmlandslän, , , . ,län och . Centralorganisationen /SR - somöverlämnar yttrande från () som egel yllrande.Föreningen Energirådgivare, , ,(), K-Konsult, kommunerna , landsorganisationen i (LO) som bifogarunderremisser från och , , , Nordvästra , RiksförbundetEnergileverantörerna (REL), , , , Svenska kommunförbundei, , Svenska , Svenska (), , , (), , , , ,() samt .