prop · G803175 · 1984-12-31 00:00:00 — yueriigare skäl för en sådan förkortning av liden är, enligtarbetsgruppen, all numera har en sexmånadersregel. RSV som ser posilivt på en harmonisering av reglerna iNorden har i och för sig inget all invända mot att kvalifikalionsliden sänkstill men anser mot bakgrund av del ovan anförda all en kopplinglill ijänslgö-ringslandels beskattningsår är olämplig. En sådan regelkombinerad med etl krav på all tjänstgöringen skall vara förlagd lill elt ochsamma land blir krånglig ur tillämpningssynpunkl och kommer all innebärabelydande kontrollproblem för taxeringsnämnderna. Dessulom lorde denföreslagna regeln upplevas som svårtillgänglig av de skallskyldiga. Vidare kanen ovillkorlig faktisk vistelse i ullandel leda lill obilliga konsekvenser förden skaltskyldige. Avbroll i vislelsen bör tolereras om del sker på grund avsådana särskilda omsländigheler över vilka varken den skallskyldige eller hansarbetsgivare kan råda. Som exempel kan nämnas politiska oroligheter, krig,naturkataslrof, arbetsgivarens konkurs, sjukdom hos såväl den anställde som hosnära anhörig. RSV har lidigare i sill yUrande () överbrottsförebyggande rådels (BRÅ) promemoria PM 1980: 3 Utlandsbeskallning, inleansell sig kunna tillstyrka atl del i lag fastläggs ett besläml antal dagar somfår tillbringas i bl.a. med hänsyn till all möjligheter saknas all iprakliken konlrollera alt bestämmelsen följs. RSV förordar i stället atl del imotivutlalande sägs atl RSVs uttalanden (RSV 1972: 2:10) och1976-03-23 (Bilagorna I och 2) bör vara vägledande för den besöksfrekvens somkan tillåtas utan atl ettårsregeln bryts. RSV menade vidare all en sådan regelger taxeringsmyndigheterna möjlighel all inom vissa ramar göra en bedömning idel enskilda fallet. RSV kan inte finna atl skäl för en ändrad bedömning idenna fråga föreligger. RSV kan därför på samma grunder som åberopats i yttrandetöver BRÅs promemoria inte tillstyrka arbetsgruppens förslag om lagreglering avantalet besöksdagar. Däremot anser RSV all det av lagtexien bör framgå allbesök i inte får förläggas i början eller slulel av ullandsvislelsen. RSV ifrågasätter bl.a. mot bakgrund av ovan redovisadeexempel om inle nuvarande eltårsregel bättre svarar mot de anförda skälen fören regel om skallefrihet vid ullandstjänstgöring än den föreslagna regeln. Bedöms dock en förkortning av kvalifikalionsliden lill sexmånader som nödvändig bör del samiidigi i motivutlalande klargöras vad som i 54§ h) KL avses med "åtnjutit avlöning eller annan därmed jämförlig förmånpå grund av anslällning där". Skall uttrycket förslås så atlskattebefrielsen avses omfatta såväl före avresan utbetalt förskott på lönhänföriig till kommande ullandsijänslgöring som semesterersältning, tantiem,sjukpenning m. m. som belalas ut i efterskott efter hemkomsten? (Jfrregeringsrättens domar RÅ 1959 ref. 33 och 1983 1:58). Enligt RSVs mening börskaltefriheten omfatta endasl sådan ersällning som såväl intjänats somuppburits under vislelsen i utlandet Sammanfallningsvis avslyrker RSV all en ändring av 54 § h)KL utformas på del föreslagna sättet RSV föreslår dessutom atl som ytteriigare villkor förskaUebefrielse enligt 54 § h) KL skall krävas ell intyg eller liknande frånabelsgivaren eller skallemyndigheten i tjänslgöringslandet som utvisar allbeskattning sker i enlighel med beslämmelserna där. Prop.1984/85:175 76 Sälls kvalifikalionsliden ned bör del,enligi RSVs mening, av molivutialande eller laglexl framgå all RSVs ulllalanden och bör varavägledande för lillålen besöksfrekvens, all semesler eller annan ledighel inte får las ul i börjaneller slulet av utlandsvistelsen, all vissa ofrivilliga avbroll i ullandsvislelsen kangodias ulan all skattskyldighet för den skull uppkommer samt atl ersättning som omfattas av regeln om skattebefrielseskall vara såväl intjänad som uppburen under vislelsen ulomlands. Kammarrätten i Slockholm: Utlandsvistelsens längd m. m. Kammarrätten ställer sig positiv till allkvalifikalionsliden skärs ned och atl korlare avbroll för hembesök, semeslerelc. tillåts inom ramen för minimitiden. Man måsle emellertid ha klart för sigalt, om förslaget genomförs, samma lagsliflningskomplex kommer all innehållatvå olika säll för att beräkna tid. 1 dubbelbeskattningsavtalen torde sålundaräknas faktisk visielselid i anial dagar medan förslaget bygger på antalmånader inklusive avbrott för hembesök. Enligt promemorian (s.42) föreligger visserligen skäl fören regel som ger skaltenedsällning i vissa situationer vid arbete utomlandsirols alt detla inle är motiverat av den orsaken att den skallskyldige riskerarall bli dubbelbeskailad. Regleringen bör dock inle utformas så atl den lederlill fullsländig skattebefrielse. Sådan befrielse kan emellertid bli följden omde angivna två sätten för tidsberäkning kombineras. Saken kan illustreras medföljande exempel. En svensk reser till för atl arbela där underliden 1/131/7 1985. Under denna lid vislas han i . Denföreslagna sexmånadersregeln blir alltså tillämplig utgångspunkten är ju atlhan efler så skall bli beskattad i . mellan och (art XI p. 2 a) sägs emellertid atlbosättningslandel () behåller beskallningsrätlen, om den faktiskavistelsetiden i arbetslandei () inte överstiger . Antaletdagar fr. o.m. den Ijanuari t o. m. uppgår till 212 (213 underskottår). Räknar man bort de blir antalet faktiskavistelsedagar 170. Inkomsten kan sålunda inte beskattas i men inleheller i eftersom vislelsen där, såsom den föreslagna regeln ulformais,har varal minsl . Det kan befaras atl den beskrivna situationen inle blirett sådant udda fall som anges (s. 52) i promemorian. I liksom i deflesta andra länder (ulom de anglosaxiska) är beskattningsåret = kalenderåretBestämmelsen om atl de sex månaderna skall infalla under"arbetslandels" beskaiiningsår eliminerar därför inte den angivnaeffekten. De flesla avial innehåller för övrigt 183-dagarsregeln. I den danska lagstiftningen görs ell förbehåll - nämligenall sexmånadersregeln inte är tillämplig om getts beskattningsrättgenom dubbelbeskattningsavtal. Med en sådan ordning uppkommer inte den beskrivnasituationen. Motsvarande reglering har inle lagits upp i promemorian medhänsyn till atl den skulle skapa orättvisa i förhållande till de länder medvilka vi inle har dubbelbeskallningsavlal. 1984/85:175 77 Även elt sådant beräkningssäti somdubbelbeskattningsavtalen innehåller medför svagheter. Skall med en sådanregel faktisk vislelsetid räknas och krav uppställas på alt vislelsen har varalminsl eller skall, i enlighel med förslagel, vislelseliden beräknasinklusive hembesök m.m. och en minimitid om (183 -t- 36 =) krävas? Kammarrätten har med del anförda velal peka på all olikalösningar kan väljas men all alla synes behäftade med brisler, bl.a. alt vissainkomster av ullandsijänslgöring helt undgår beskailning. Fördelarna med klaraoch liberala regler lorde dock uppväga vissl skattebortfall. Kammartätten har inte någol atl erinra mol förslaget i frågaom vilkel anial vislelsedagar i som skall lillålas ulan atl skatteplikthär inlräder. Som har angivils inledningsvis godiar domslolen också iprincip all regeln om utlandsvistelsens längd skall göras absolut i denmeningen all vislelsen fakliskl skall ha varal en viss lid. En sådan regleringblir enklare och mera lältillämpad än den nuvarande. Vid en samlad bedömninginnebär den också viss liberalisering. Åven med den nya ordningen kan emellertidförekomma fall då en skallskyldig vid lilllrädel av ansiällningen med fog harräknat med skattefrihet här i rikel men då oväntade händelser (sjukdom, krig o.1.) ivingar vederbörande all återvända . I syfte all undvika siölandekonsekvenser i enskilda fall finner kammarrällen önskvärt atl en dispensregelinförs som ger regeringen eller den myndighel regeringen förordnar (lämpligenriksskatteverkel) möjlighel att, när synnerliga skäl föreligger, medgeskattefrihet här även om någol av rekvisilen för sådan frihet kommer altbrista. Minimitiden för vistelsen och ijänslgöringen i"arbeislandei" skall enligt förslagel infalla under ell och sammabeskaiiningsår i del landel för all skattefrihet i skall få åtnjutas.Åven denna regel syftar lill au förebygga lolal skaltefrihet. Med hänsyn lillhur längden av vistelsen skall beräknas kan emellerlid ändå fullständigskallefrihei uppkomma Gfr ovan). Regeln är ägnad all försvåra rekrytering tillarbete i utlandet när mindre än ell halvi år ålerslår av del löpandebeskaliningsårel i arbetslandei. Kammarrällen kan inle bedöma hur passallvarliga nackdelar della kan medföra i prakliken. Förslagel innebär en skärpning i förhållandel lillnuvarande regler även på del sättet atl vislelsen skall ha varil föriagd tilletl och samma land. En sådan ordning bör typiskt sett försvåra rekryiering avpersonal som behöver resa från land lill land. I prakliken lorde dockvederbörande stationeras i ett bestäml land och på grund avkontrollsvårighelerna (jfr nedan) i prakliken bli belraktad som verksam där. Avsevärda svårigheier måsle uppkomma vid den prakliskatillämpningen av de föreslagna reglerna med avseende både påskattemyndigheiernas möjligheter att konlrollera och den skatiskyldigesmöjligheter all bevisa riktighelen av lämnade uppgifter rörande exempelvisvislelselidens längd och anlalel hembesöksdagar. gäller inte minsl motbakgrund av alt kraven på bevisning enligt promemorian inte får ställas förhögl och all del skall överlämnas ål räiislillämpningen all avgöra vad som rimligenbör begäras av den skallskyldige i detta avseende. a. måsle beaktas all delnäslan aldrig förekommer all passhandling slämplas vid inresa lill eller ulresafrån . eller flera hembesök kan komma ur bilden genom all denskatlskyldige inle visar upp sina flygbiljetter. Hur skall för övrigl Prop.1984/85:175 78 den skallskyldige kunna visa all han inle har vislals iriket? Av ell anställningskontrakt lorde t ex. normall inle kunna utläsasantalel hembesöksdagar. Löneutbelalningsavier lorde i allmänhet inte hellerutgöra något bevis på var och när någon arbeiar utomlands. Del lorde också blisvårt atl kontrollera respeklive att bevisa atl utlandstjänslgöringen har varitförlagd till elt och samma land. Har den bara påbörjais och avslulals i sammaland torde det knappasl gå all visa all den inle har varil förlagd där helatiden. Det är inle möjligl atl inom ramen för etl remissyttrande söka anvisalösningar på dessa problem. De är för övrigl inte på något säu unika för denkonstruktion som promemorian innehåller och måste kanske godias. Det äremellertid angelägel alt under lagsliflningsärendels fortsatta gång entydligare ledning ges för rältslillämpningen, i första hand på vilka krav sombör ställas på bevisningen och vem som i försia hand har bevisbördan för olikamoment. Begränsning av sexmånadersregeln till vissa länder I promemorian föreslås all de nya reglerna inle skalllillämpas i fråga om arbete i de nordiska grannländerna. Kammarrätten kan intefinna att några bärande skäl för en sådan konstruktion har redovisats - ellerföreligger. Domstolen avstyrker därför all del angivna undanlagei görs. Skulleen sådan lösning likväl väljas, är del angelägel att rättslikhet på områdelskapas i de nordiska länderna. I promemorian sägs (s. 42) all den danskasexmånadersregeln har tjänat som utgångspunkt när förslagel har ularbelals.Väsentliga avsteg har dock gjorts i etl par hänseenden. Från tillämpligheten avden föreslagna regleringen har sålunda inte uteslutils fall där genomdubbelbeskattningsavtal getts beskaltningsrälien lill ullandsinkomsten. Vidaregäller atl ullandsinkomsten inte skall räknas in i skalteunderiaget vidberäkning av skatten på inkomster här i rikel. innebär visserligen inlenågon ändring i förhållande till vad som gäller . Kammarrätten kan emellertidinte finna att del finns någol bärande skäl för alt den som harinkomsl dels av tjänstgöring i och dels av ullandstjänstgöring -ulöverskattefrihet i för utlandsinkomsten - skall åtnjuta förmånen av atlullandsinkomsten inle är progressionsgrundande när skatten beräknas påinkomslen här. Kammarrätten i lillslyrker i princip förslageloch anför; Emellertid kan det enligt kammarrättens uppfallning sällasi fråga om det inle vore skäl atl la stegel fullt ut och medge befrielse frånbeskattning i för inkomst i utlandet omdel av anställningen och vislelsen varal minsl under samma beskaltningsåri vislelselandel. En sådan regel skulle således innebära all om en tiomånadersanställning och vistelse i ell land föriades i tiden på så sätt atl månaderinföll före vistelselandels "beskattningsnyår" och sju mänader efterså skulle även inkomsten under de tre månaderna vara frikallad frånskattskyldighet i . Med en sexmånadersregel konstruerad på så sättskulle den i promemorian föreslagna kompletterande ettårsregeln bli obehövlig.Regeln skulle därmed bli enklare att lillämpa för den enskilde och för taxeringsmyndigheterna.En annan fördel vore all man slapp ifrån den "tröskeleffekl" somföljer med den i promemorian föreslagna lösning- 1984/85:175 79 enom en anslällning och vislelse uppnår en varaklighet av ell år; försl vid ensådan varaktighet medför ju den i promemorian föreslagna regeln alt inkomslenunder hela anställningstiden under alla omständigheter blir frikallad frånskallskyldighel i . Molden av kammarrätten sålunda ifrågasatta lösningen kan kanske främst anföras atlden under vissa omsländigheler skulle kunna medföra all inkomsl under viss delav anställningen skulle vara undandragen beskattning både i och ivistelselandet. 1 det ovan anförda exemplet skulle detla bli fallet medinkomslen under de tre månaderna före beskatl-ningsnyåret Detla är en nackdelsom den emellertid delar med den i promemorian föreslagna kompletterandeettårsregeln. Kammarrättenvill i sammanhanget ifrågasälla om inte den nu ifrågavarandeskattefrihelsregeln i stället skulle kunna utformas i överensstämmelse med den183-dagarsregel som finns intagen i många dubbelbeskattningsavtal. Kammarrättenvill även peka på atl den i promemorian föreslagna lag lexlen enligt kammarrättens mening måsle lolkas på så säll all den enligt sin ordalydelse medför frihet från beskattning i för all inkomst av anslällning om minsl av ansiällningen infaller under ett och samma beskattningsår. Lagiextförslagel ullrycker således en regel med del innehåll som kammarrätten ovan velal la upp lill diskussion. För all uppnå del regelinnehåll som synes åsyftal i promemorians övervägande kan lag texten i stället förslagsvis utformas enligt följande. " inkomstav anställning som är hänföriig till ell och samma beskaltningsår i landel om anställningen och vistelsen i landel varat under beskattningsåret eller för inkomsl av anslällning om anställningen och vistelsen varat minst etl år i landet, i båda " Enligtpraxis medför nu gällande eltårsregel befrielse från skall i förinkomsl av anställning i ullandet även i de fall då vistelsen i ullandetavbrutits och därigenom rent faktiskt ej varat etl år. Under förutsättningatl del på förhand kunnal antas atl anställningen och vistelsen skulle pågåunder minsl ell år. Förslagel innebär däremol all befrielse endasl kan kommaifråga om ansiällningen och vislelsen fakliskl varat respeklive eltår. Någol utrymme för undantag härifrån lämnas ej enligt förslaget. Denföreslagna ändringen i denna del kan enligt kammarrättens mening leda lillstötande resultat i fall då del slåll hell klarl för både arbelsgivare ocharbelslagare från början atl anställningen och vistelsen skulle pågå så längeså all den skulle leda till nedsättning av skatl men att anställningen sedanavbmtils på grund av omsländighel som parierna ej kunnat förulse ellerråda över. Som exempel på sådana orsaker lill avbrott kan nämnas krig, konkursoch allvarlig sjukdom. Avbroltel skulle kunna resullera i atl arbetstagarendrabbades i efterhand av en hög hell oförutsebar restskatt Effeklenkan bli densamma om arbelslagaren utan atl i och för sig varakligl avbryiavislelsen i landel ivingas på grund av lungl vägande skäl uianför hans ellerarbelsgivarens kontroll atl vistas utanför landel under fler dagar än vad somär medgivet i den föreslagna regeln. Föratl komma till rätta med sådana stötande fall anser kammarrällen all en"venlil" bör införas i den föreslagna laglexlen som gör del möjliglall medge skallefrihet om "synnerliga skäl därför föreligger" trolsatt förulsäuningarna enligt huvudregeln ej är uppfyllda. 1984/85:175 80 tillstyrker de i belänkandel framlagdaförslagen. Följande påpekanden och kommenlarer bör göras. Den nuvarande eiiårsregeln har för taxeringsmyndigheternasdel medfört ofla belydande uiredningssvårigheler när ullandsvislelsenavbrulils . Den föreslagna regeln atl en faktisk vistelse i utlandet omminsl erfordras för skallebefrielse i kommer all undanröjaen hel del ulredningsarbele. De posiiiva följderna kan förväntas bli en minskadarbetsbörda hos beskaitningsmyndighelerna och ökad likformighet ibeskallningen. Uitalandel all orsaken lill för lidigl avbrylande av ullandsvislelseninle skall lillmälas betydelse är av väsentlig vikt i della sammanhang. Del framlagda förslagel har förtjänster urförenklingssynpunkt av den anledningen all dubbelbeskallningsavlal inle kommeralt behöva lillämpas i samma utsträckning som . På grund häravbör den förvänlade ökade tillströmningen av ärenden där 54 §kommunalskalielagen skall tillämpas väl kunna accepleras avbeskatlningsmyndighelerna och inle föranleda väsenlliga olägenheter. Av den föreslagna lagtexten framgår kanske inte medtillräcklig tydlighet kravet på faktisk utlandsvistelse och inle alls allhembesöken inte får läggas i början eller slutet av . Förvinnande av tydlighet bör lagtexien komplelteras i detla avseende, förslagsvisi anvisningar till 54 § kommunalskalielagen. i har inget atl erinra mol atten sexmånadersregel införs, men gör följande kommentarer: Faktisk eller antaglig utlandsvistelse Enligi förslaget krävs för skattebefrielse att vistelsenutomlands faktiskt varal anlingen under ell och sammabeskaltningsår eller minsl . Kravel på faktisk vistelse, vilkel ipromemorian har bedömts som nödvändigl för all förhindra fullsländigskaltebefrielse, stöds i princip av . Emellertid kan denföreslagna ulformningen i vissa fall medföra obilliga konsekvenser för denskallskyldige. Enligt mening bör därför undanlag från kravel påfaktisk vislelse kunna göras i de fall den skatlskyldige kan visa attullandsvislelsen vid dess böljan varil avsedd alt pågå mendär denna avbrutits på grund av särskilda omständigheter vilka varken denskallskyldige eller arbetsgivaren kunnat eller bort kunna råda över.Länsstyrelsen har närmast i åtanke sådana omsländigheter som politiskaoroligheler och krig i vislelselandel eller allvarlig ändring av personligaförhållanden. Del får antas all anlalet fall som kommer att omfatlas av enundanlagsregel med den utformning som här angeils blir begränsal och att dennadärför inle bör föranleda något avsevärl merarbete förbeskallningsmyndighe-terna. Utlandsvistelsens förläggning i liden Som krav för skaUebefrielse har i promemorian föreslagilsalt utlandsvistelsen varat anlingen minsl under ell och sammabeskaltningsår eller minst ell år. För all komplelleringsregeln inte skallsakna mening måsle förslagel innebära all skallefrihei för inkomst vid ullands- Prop.1984/85:175 81 Ijänslgöring mellan t.ex. den maj(beskaiiningsår = kalenderår) endasl gäller den inkomsl som intjänats mellanden Ijuli-den 31 december medan inkomsl för resterande del avijänsigöringsliden skall beskallas i . Denna innebörd måsle allmänl sellsynas egendomlig och kan svåriigen ulläsas av den föreslagna ordalydelsen av 54§ kommunalskattelagen. I promemorian har observerats all den föreslagnasexmånadersregeln medför all del kan bli svårl all rekrytera arbetskraft förullandsijänslgöring under andra hälflen av ell beskaiiningsår och all del kanbli svårl atl förmå en arbelstagare till fortsall Ijänslgöring under början avelt nytl beskaltningsår om denne inte kan påräkna arbete minsl sex månaderockså under detla år. Enligt länsslyrelsens mening finns del risk för attarbetsgivaren genom all belala ut lön i förskoll allernalivi i efterhandförsöker "föra" över inkomsler från ell beskattningsår lill eu annalför all därigenom undgå dessa rekryteringsproblem. Några slörre möjligheter atluppläcka sådani kringgående vid den löpande taxeringen torde inle finnas. Med hänsyn till nu angivna omsländigheter anserlänsstyrelsen all del föreslagna kravel på all vislelsen skall pågå av arbeisslaiens beskattningsår bör ulgå. Den risk för hellobeskattade inkomster som därigenom uppkommer bör i stället molverkas genomall man vid förhandlingar om dubbelbeskattningsavtal från svensk sida försökeranpassa den s.k. 183-dagarsregeln till en intern regel uppbyggd efter löpandetidsperiod. Betydelsen av atl inkomster kan bli hell obeskattade bör, som ovanantytts, inle heller överbeionas. För all inkomst av ullandstjänstgöring inle skallbeskallas i föreslås atl avbrott inle får ha sketl för vistelse utanföranställningslandel annal än för semesler, ijänsteuppdrag eller dylikl, vilketsammanlagl uppgått till högsl de försia sex månaderna och däreftertill i genomsnill högsl för varje hel månad därutöver som vistelseni anslällningslandel varal. Av promemorian framgår all såväl ankomst som avresedagskall räknas in i liden för vislelsen utanför arbelsstalen medan del däremotinle framgår hur "mellandagen" skall räknas i de fall hemresan vararmer än . I förslagel har vidare angelts alt besök för annat arbeieän sådani som hör lill uilandsljänslgöringen inle bör accepleras. Dellaullalande bör enligt länsslyrelsens mening enbart lolkas som all arbele uianföranställningslandet ål den arbetsgivare för vilken utlandstjänsten fullgöresendasl bör accepleras om arbetet har samband med denna ijänslgöring. Någolhinder för arbelslagaren att l.ex. på sin semester utföra annat arbete bör inteuppställas. Skälen lill atl införa en undanlagslös schablonregelbelräffande antalel hembesöksdagar synes vara att underlättabeskailningsmyndighelernas arbete saml alt främja en ökad likformighet ibeskallningen. Med beaklande av atl det från beskattningsmyndighelernas sidalorde vara näslan omöjligl all konlrollera antalet dagar som arbelslagarentillbringat utanför anslällningslandel kan värdel av en sådan regel emellertidifrågasällas. anser vidare alt del av billighetshänsyn molden skatlskyldige finns skäl alt bibehålla den hittillsvarande ulformningendär hänsyn kan tas till omständigheter i det enskilda fallet Förslaget altsemester eller andra hembesök inle skall få läggas i början eller i slulel avvislelsen så att denna därigenom blir kortare än förordas däremotav . 6 1984/85. Prop.1984/85:175 82 i Göieborgs och län: I promemorian redovisas flera skäl för atl den s. k.ettårsregeln bör jämkas genom all kvalifikationstiden förkortas. på atl en vislelse i ell land ofla ulgör en presumiion förbeskattning i det landel. Förslagel innebär all en person som vislas ulomlandsi ell och samma land frikallas från skallskyldighel i om ansiällningenoch vislelsen i landel i fråga varal minsl under ell och sammabeskattningsår i landel. I regel kräver dubbelbeskattningsavtalen en vislelsei för alt beskailningsräii skall uppkomma i del andra landel.Del föreligger således en olikformighet i tidskravet mellan den föreslagnaregeln i kommunalskalielagen och beslämmelserna i flerlaleldubbelbeskallningsavlal. Man ser dock inte i delta någon större risk för enicke önskad fullständig skattebefrielse i enskilda fall. delarinle denna mening. Den nya regeln kan ivärtom i vissa fall komma alt medförafullständig skaUebefrielse. av skälen för all införa skaltelällnader vid arbeleulomlands har varil all underlälta för svenska förelag all rekrytera personalför arbele ulomlands. Om således ell svenskt förelag ansläller någon förarbete ulomlands kan den anslällde enligi den föreslagna ändringen frikallasfrån skallskyldighel i om arbetet medför vislelse i del andra landelunder eller ca 147 dagars (183-36) faktisk vislelse av delta landsbeskattningsår.