prop · G8035 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommunen föreslår även altkommunerna ges räll alt neka elleverans till uppvärmning av byggnader inom Qärrvämie-eller nalurgasområde om ledningskapacilet saknas. Ronnebykommun anser att lagförslagel för kommunens del inle innebär några alllförnegativa effekler, om del är möjligt alt förbjuda värempumpar inom områden för kolleklivivärmesystem. kommun lillstyrker också förslaget och framhåller atl detvore direkt olämpligt alt ur energipolilisk synpunki förbjuda användning avvärmepumpar. Om användningen av värmepumpar får en så stor omfattning, all Qärrvärmeverkenslönsamhel försämras eller ävenlyras, bör ålgärder kunna vidtas. Ålmhults kommunfinner all energiverkels förslag är lämpligl och överensslämmer med del sällvarpå kommunen arbetar. Halmstadskommun framhåller atl det lorde vara svårt all få ned kostnaderna i Qärrvärmeverkentill den nivå som kostnaderna för värmepumpar ger, även om man inför tidsdifferenlieradeenergipriser i Qärrvärmelax-orna. gäller nystartade som ibörjan av sin verksamhel måsle hålla uppe sina taxor för atl verksamhelenskall gå ihop. Nuvarande reslriktioner lorde därför behövas ålminstone förnystartade . En ändring av ellagen enligt energiverkels förslagskulle kunna undergräva kommunens intentioner såvida inte molsvarande lagenligabefogenheter ges kommunerna genom den tilltänkta, nya lagen om kommunalenergiplanering. Också framhåller alt värmeverkets ekonomiväsentligen skulle försämras om en generell skyldighet föreligger alt levererael till värmepumpar i Qärrvärmeområde. Dessulom skulle försiärkning av elnäteti vissa fall erfordras. hävdar i princip all de problem, som aktualiserats ienergiverkels skrivelse i allmänhet kan och bör lösas på grundval av deekonomiska faktorerna. Mot bakgrund bl. a. härav bilräder elverksföreningen förslageli sak men ifrågasätter behovet av lagstiftningsåtgärder. Denna uppfallningdelas av kommun. tillstyrker förslaget och anserall leveransskyldigheten bör avgöras enligt samma regler som gäller förleverans av el till uppvärmning inom Qärtvärme- och nalurgasområden. Riksbyggenanser att elverken bör ha en skyldighet alt även inom Qärrvärmeområden levererael för värmepumpar som utnyttjar frånluften eller annan spillvärme. Även närdet är fråga om värmepumpar som utnyujar annan värmekälla bör leverans av elkunna vägras endast i de fall då samhällsvinster genom Qärrvärme eller gasdistribulionannars skulle ävenlyras. Även anser allvärmepumpar från energipolilisk synpunki bör få användas i de fall de inlemedför effekter som gör all totalresultatet av installationen blir negativt församhällel och därmed för kommuninvånarna i gemen. Tillåtelse för enfastighetsägare atl installera en värmepump måste rimligtvis medföra, atlövriga faslighets- 1984/85:5 141 ägaremed samma förutsättningar också ges möjlighel alt göra motsvarande inslallalion.Varje enskill värmepumpsprojekt kan därför inte utan vidare betraktas för sig.Frågan gäller närmast vilket resullal som erhålles om samtliga fasligheler,vilka har möjlighel alt installera värmepumpar, också gör del. Föreningenbetonar också atl taxan utgör det väsenlliga styrmedlet. Med en självkostnadsbaseradtaxa i Qärtvärmesystemet får fasfighetsägaren nödvändig information om deaktuella ekonomiska föral-sältningarna för bl.a. värmepumpar. En väsentliggrand för kommunens ställningstagande inom energiplanens ram är ekonomiskaöverväganden. Dessa torde inle behöva överprövas av statens energiverk.Värmeverksföreningen kan för sin del acceptera förslag till leveranspliklför el lill drift av värmepumpar. OcksåSABO anser att bedömningen av om värmeförsörjningen med större fördel kantillgodoses med el måste utgå från fastighetsägarnas och de boendes kosinader.Kan inle Qärrvärmen koslnadsmässigi konkurrera med andra alternativ som t. ex.egen oljeeldning kompletterad med en värmepump så skall det senare alternativetkunna väljas. Gmndprincipen för Qärtvärmen skall vara att den inte skall varadyrare än en egen värmecentral. sådanl synsätt främjar också en sundutveckling av Qärtvärmen. Etl evenluelllgenerelll beslul om atl värmepumpar inle skall få förekomma i Qärtvärmeområdenskulle vidare enligt äventyra det energisparprogram som riksdagenbeslutat om och i vilkel återvinning av värme ur fastigheternas frånluft svararför en betydande del av programmets totala sparmål i flerbostadshus. SABOframhåller också att värmepumpen är en teknik som är i stark utveckling.Generella förbud mot värmepumpar skulle i hög grad hämma denna utveckling ochbör även av den anledningen undvikas. blir all frågan om eldistributörs skyldighel all leverera el somdrivkraft till värmepumpar och för uppvärmningsändamål i övrigt inom Qärtvärme-och nalurgasområden ej bör grundas på generella ställningstaganden utan prövasi vaije enskilt fall som andra former för uppvärmning med el. Detfinns också remissinstanser som avstyrker eller ställer sig tveksamma tillenergiverkets förslag med hänvisning till att nuvarande möjligheter attbegränsa användningen av värmepumpar bör finnas kvar. Sålunda anser konsumentverketatl den skisserade lagändringen kan medföra all byggnader som förses medvärmepumpar koncentreras lill vissa områden varvid kategoriboende främjas. Detär också lill fördel om myndigheterna genom en särskld prövning behåller konlaklenmed ärenden beträffande värmepumpar. Verket förordar också en enkel lagstifiningmed undantagsmöjligheter för särskilda fall, vilket ger större flexibihtet änflera olika regler. ,och kommuner anser att frågan om leverans- Prop.1984/85:5 142 skyldighel bör avgöras enligt samma regler som gällerför leverans av el till uppvärmning inom Qärrvärme- och naturgasområden. Lundskommun framhåller som skäl för sitl slällningstagande all en prövning i varje enskillfall totall sett medför etl riktigt ulnylljande av invesleringar för värmeförsörjningenoch därför är atl föredra. kommun anför att del är olämpligt att i ensärskild lagtext reglera var och i vilken omfattning elleverantör skall kunnavägra elleverans lill värmepumpar. Med bibehållande av den nuvarande ordningenbör det utbildas en praxis som kan ge vägledning vid de bedömningar som först måslegöras av varje elleverantör. En liknande uppfattning förs fram av Nässjökommun som ifrågasätter om fullmäklige skall la ställning till lekniskadetaljlösningar inom ramen för energisystemet. Värmepumpar är en aktuellfråga. kan andra lekniska lösningar bli akluella. Kommunen anser principielllall fullmäklige bör ange målen och riktlinjerna för den kommunala energiplaneringen,men att det bör ankomma på den lekniska facknämnden all besluta i enskildatekniska frågor i enlighet med fullmäktiges riktlinjer. Enligt bör en rationell samordning skeav olika energiformer för alt uppnå en säker energitillförsel med så lågtenergipris som möjligt. Den starki varierande energitätheten ger fördelar ochnackdelar för olika energiformer. Om ellagen ändras till att vara tvingandeför elleverantörer kan denna samordning försvåras. framhåller atl energiverketsförslag innebär atl "prövning av omständigheterna i varje särskiltfall" läggs på kommunerna som områdesvis särskilt anger om värmepumparinte skall få förekomma i områdel. Fastighetsägare kan då inte överklaga vägranatl leverera el lill en viss värmepump. Föreningen anser all delta är ennackdel och alt nuvarande syslem ger möjligheter lill en enhetlig bedömningoch utrymme för enskilda fastighetsägare atl få sin sak prövad i vanlig ordning.Föreningen avslyrker därför förslagel. Denna synpunki delas av . Några remissinslanser förordar alt en generell leveranspliklav el skall föreligga lill alla värmepumpar. Sålunda förordar inte SPK någonlagstiftning mot användning av värmepumpar. Priserna för olika uppvärmningsal-ternafivbör få styra valet av uppvärmningsform. Även ÖEF framhåller all en konkurrensmed taxan mellan energiformerna ger en mer varierad värmeförsörjning. ÖEF anservidare alt värmepumpar inle ulgör något hol mol en välskött Qärtvärmerörelse ikommuner där de naturiiga förutsättningarna för_Qärtvärme är för handen. Detmåste dock kunna krävas av kommunerna alt Qärtvärmen/naturgasen enbari byggs uldär de är överlägsna alternativen och att verksamheten bedrivs effektivi. Enför dyr Qärrvärme/nalurgas kan enligt ÖEF:s mening inte försvaras i längden med Prop.1984/85:5 143 Användningen av ellagen för alt förbjudavärmepumpar i etl område kan på sikl vara ineffektiv då även andra fastighetsanknulnafillförsel- och hushållningsåtgärder kan leda lill ekonomiskaproblem i . Denna aspekl berörs också av . ÖEF framhåller också sårbarheten i olikavärmeförsörjningssystem baserade på Qärtvärme och naturgas. Förekomsten avandra uppvärmningssätt, l.ex. värmepumpar, är därför en angelägenberedskapsfråga. Denna aspekl framhålls också av SVEP. framhåller betydelsen av alt delpåbörjade energisparandel fortsätter och intensifieras. För all uppnå eltmaximall sparande är del nödvändigl all kunna lillämpa den teknik som man genomforskning och utveckling lagit fram och som finns tillgänglig på marknaden.Värmepumpar är en av de tekniska landvinningar som visat sig ge ell mycket brabidrag fill energisparandet. Konfliktsituationen mellan viljan att spara energioch kommunens iniressen i befintliga Qärrvärmeanlägg-ningar måsle enligtföreningens uppfattning lösas genom atl energihushåll-ningsaspekten priorileras.Föreningen förordar därför atl dislribulionsplikl av el generelllskallföreligga lill värmepumpar inom Qärrvärme- och nalurgasområden. FöreningenSveriges Energirådgivare delar denna uppfallning och anser all en lag som möjligt atl vägra leverans av el som drivmedel lill värmepumpar inom Qärrvärme-eller nalurgasområden kan äventyra det statliga energisparmålel. Denomständigheten att ell Qärrvärme- eller nalurgasnät finns eller planeras får inleinnebära alt möjlighelen lill energisparande ej tillvaratas. En vikligförutsättning för all energi-hushållningsarbelet skall lyckas även ifortsättningen är enligt föreningen all en deklaration om vilka relalioner somskall gälla fortsättningsvis mellan energipriser för olika energislagframtages. Med denna förutsätlning får fastighetsägarna etl underlag för valav rält energiform. Liknande synpunkier förs fram av ochSveriges . SVEP anser också alt det skall finnas leveransplikl av eltill värmepumpar i alla områden med hänsyn lill all värmepumpar är del mestenergisparande systemet, all de är miljövänliga, flexibla och kan användaflera alternativa värmekällor. Det är fel atl bygga fast sig i andra tungasystem som inle kan spara energi. Liknande synpunkier förs också fram av som anser atl kommunerna redan nu har erforderiiga inslrumenlför alt styra användningen av värmepumpar och pekar bl. a. på kommunernasmöjligheter alt allmänförklara Qärrvärmeanläggning med stöd av vill särskilt framhålla viklen av alt det inle läggshinder i vägen för möjlighelen all spara energi och atl inle heller den lekniskaulvecklingen hindras. Också anser alt ett förbud mol användning avvärmepumpar kan hämma den tekniska utvecklingen. Enligt är del orimligl om kom- 1984/85:5 144 munenlillåts besluta om leveransvägran av el till värmepumpar då följdverkningarnager sämre energihushållningsresullal och högre total boendekostnad än omleveransplikt föreligger. a. all avgörandel om elleveranser skall få ske förvärmepumpar bör ligga på nivå i enlighel med kommunens energiplan. hävdar att allmänt sell småhus inle bör anslutas lill Qärrvärme.Föriusterna i ell Qärrvärmenäl, lill vilkel ansluts småhus med litenförbrukning, blir enligt förbundet förhållandevis slora. 1 de fall där småhusär upptagna i ell Qärrvärmeområde anser förbundet all dislribulionsplikl av elför drift av värmepump skall föreligga. 1984/85:5 145 Sammandragav statens brandnämnds förslag Kompletteringsutbildning förpersonal inom sotningsväsendet Energihushållning 1 Inledning ...................................................... 146 2 Förslag rörandekompletteringsutbildning i energihushållning ... 146 2.1 Mål och inrikining ...................................... . 146 2.2 Målgrapper .............................................. . 147 2.3 Innehåll och omfallning ............................... . 147 2.4 Organisafion och lidplan ................................ . 148 2.5 Resursbehov, kosinader ochfinansiering ........ . 148 förslag har behandlals i promemorian (Ds I 1984:2) Utveckladkommunal energiplanering. En sammanslällning av remissyttranden över dennarörande förslagel om kompletteringsutbildning för personal inom sotningsväsendetfinns i avsnill 2.13 i bUaga I i det föregående. Prop.1984/85:5 146 Regeringenuppdrog ål statens brandnämnd all - mol bakgrund av bl.a. angelägenhelenav att värme- och ventilationsanläggningar sköts på ell energibesparande säll- uireda frågan om kompletteringsutbildning för personal inom sotningsväsendel. Utredningsförslagethar utarbetats av en arbelsgrupp med representanter från , , , slalensinduslriverk, slatens planverk och slalens brandnämnd. Denför kompletteringsutbildning aktuella yrkeskåren omfattar sammanlagt ca 2 100 skorstensfejare,varav ca 700 med mästarutbildning och ca 1400 med lägre utbildning.Utbildningen av personal i sotningsväsendet sker f.n. i form avlärlingsutbildning saml utbildning i gesällklass och mästarklass vid statens brandnämndsutbildningsenhet. I filläggsdirektiv lill (Dir 1983:11) harregeringen uppdragit ål kommittén all särskilt sludera den modernisering somkan behövas av denna utbildning. För forlbildningav personalen i sotningsväsendet och för breddning av utbildningen uiöver denutbildning som ges vid brandskolan anordnas olika slag av fortbildningskursermed brandskolan som huvudman eller i samverkan mellan exempelvis slatensplanverk, SIFU och eller internt inomriksförbundet. Brandnämndenförutsälter atl den i del följande föreslagna kompletlerande utbildningen avnu verksam personal inom sotningsväsendet kommer atl inrymmas i den framlidaordinarie utbildningen för personalen. 2 Förslagrörande kompletteringsutbildning i energihushållning Brandnämndenföreslår en kompletteringsutbildning för personalen i sotningsväsendet uppdeladpå två nivåer med följande utbildningsmål. Utbildningsnivå1; "Värmeproduktion i mindre anläggningar (60 kW)" Skorstensfejarenskall vid sin ordinarie förtätlning, uiöver alt kunna utföra brandskyddssolningav eldstad och rökkanal - kunna ulföra enfunktionskontroll av värmeproduktionsanläggningen - kunna inreglera anläggningen lilloptimala driflvärden - kunna redovisa uppnåddaresultat samt ge råd och anvisningar fill anläggningens ägare eller nylQare omerforderliga åtgärder för en bäitre energihushållning. Utbildningsnivå2; "Uppvärmning och ventilation" Skorstensfejarenskall i samband med sin ordinarie förtätlning eller separatgenom kontroller och ålgärdsförslag kunna medverka till en bälireenergihushållning beiräffande produklionen och distributionen av värme förbyggnadsuppvärmning samt beträffande ventilationssystemens funktion ochskötsel. Beiräffandevärmeproduktionen inriktas utbildningen på breddade och fördjupade kunskaper säatt samma arbelsuppgifler som omfattas i utbildningsnivå 1 skall kunna utförasäven i fråga om medelstora och störte värmeanläggningar. I ulbildningen böringå leorelisk och praklisk beräkning av effektbehov och effeklutnylQande föratt kunna ge rekommendalioner om energisparåigärder. Kontrollåtgärderbör beträffande andra byggnader än småhus begränsas lill atl omfatta inompannrummet belägna kontroller och av slamledningar. Anläggningsslalusoch indikerade brister skall redovisas i prolokoll vari även lämnas ålgärdsförslag. Medhänsyn till behovet av förkunskaper och erfarenheler för alt kunna fillgodogörasig undervisningen inom de föreslagna två utbildningsnivåerna indelas skorstensfejarnai två målgrupper. Förde mera kompetenskrävande arbelsuppgifterna enligt utbildningsnivå 2 börkrävas förkunskaper molsvarande mäslarexamen vid brandskolan. Målgruppenför utbildningsnivå 1 bör vara alla av verksamheten berörda skorstensfejare medminst yrkeserfarenhet. Medhänsyn till karaklären av de nya arbelsuppgifler som föreslagits att ingå i skorslensfejarnasarbete inom energihushållningen föreslås all ulbildningen fill stor del ulgörsav praktik främst i pannrumsmiljö. Självklart måste dock rena teoriavsnitt ingåliksom lid för diskussioner och analys efter genomförda praktiska utbildningsavsnili.Vidare kommer behov finnas aU ha leklioner (teori/praktik) i grovleklionssalexempelvis rörande eldningsapparatens konstruktion och instrumentlära. Medhänsyn främsl fill möjligheterna atl friställa aktuell personal för utbildninghar kurserna indelats i mindre block vardera långl. Förslag tillschema har upprättats. Utredningenförutsätter att nuvarande och planerade fortbildningskurser framgenl samordnasmed den föreslagna kompletteringsutbildningen. Förutbildningen "Värmeproduktion i mindre anläggningar" föreslås att1600 skorstensfejare utbildas . För den högre nivån "Uppvärmningoch ventilation" föreslås alt 700 mäslaralbildade skorstensfejare utbildasi . 1984/85:5 148 Aktuellakurser föreslås genomföras som regional utbildning på 10-15 orter. Vidval av kursort inverkar dels angelägenhelen av nära avstånd för eleverna, delsmöjligheterna atl få lag i lämpliga lärare och instruktörer. Hänsyn kan ocksåbehöva tas till möjlighelen atl skaffa ulbildningsanord-ningar även om en stordel av utbildningen förutsattes bli genomförd på befinfliga objekt. Medhänsyn fill aU brandskolan redan svarar för kompelensutbildning av berördpersonal saml atl här akluell utbildning i ell senare skede kan förväntas ingåi kompetensulbildningen föreslås atl slalens brandnämnd blir huvudman för dennafortbildningsverksamhel. Deterfordras cirka sex månaders planeringsarbete innan etl par test-kurser kangenomföras. Fortbildningsverksamhelen kan därefter genomföras under en periodav . 2.5 Resursbehov,kostnader och finansiering Deresurser som erfordras är i stort: - resurser för planering ochövrig adminislralion av kurserna - läromedel (för eleverna) - lärarmateriel (lärarpärmarinklusive undervisningshjälpmedel) - undervisningsanordningar (mäfinslrumenl,värme- och venfilationsanläggningar uppbyggda i "grovleklionssal" m.m.) - resurser för atl instruera ochhandleda lärarna. För atlplanera och administrera dessa kurser erfordras minst en handläggare och en assislentunder planerings- och genomförandeskeden dvs. Deberäknade utbildningskostnaderna uppgår till lolall 18,2 milj. kr. Tillutbildningskostnaderna kommer även kostnaden för det produktionsbortfall som utbildningslidenmedför för solningsdislriklen. Beräknai på ijuni 1983 gällande sotningslaxainnebär en kursvecka etl inläktsbortfall för sotningsväsendet av ca 4500 kr.per elev eller för hela utbildningen sammanlagt 22,95 milj. kr. varavlönekostnaden blir 14,025 milj. kr. Isammanhanget kan nämnas atl beräkningar visar att del i landet finns cirka700000 oljeeldade mindre värmepannor (villor och molsvarande) samt ca 190000medelstora och större värmepannor. Flera källor anger en sparmöjlighet förvillapannor av . En besparing av moisvarar en minskad oljekoslnad avca 50 milj. kr. För de medelstora och störte värmepannorna gäller iallmänhet all oljeförbrukningen sammanlagt är flerdubbeh slörre än för småpannebeslåndeloch aU sparpolenlialen är högre än . Förutbildningskostnaderna (18,2 milj. föreslås all statens brand- 1984/85:5 149 nämnderhåller årliga anslag från regeringen med ca 6 milj. kr. under de tre akluellabudgelåren. Kosinaderna förproduktionsbortfallet inkluderande lönekostnaderna för kurseleverna krävertäckning enligt . Kostnadstäckning kan skeantingen genom bidrag eller genom ett förhöjl taxeutlag. Bidrag kan ulformas ilikhet med de statliga slödformer som lillämpas för arbetsmarknadsutbildningeni företag eller i form av anslag för energisparåtgärder. 1984/85:5 150 Propositionenshuvudsakliga innehåll ...................... .... 1 Förslagtill lag om ändring i lagen (1977:439) om energi planering ........................................................ 2 Förslag lill lag omändring i lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa beslämmelserom elektriska anläggningar ............. 3 Uidragur prolokoll vid regeringssammanlräde .... 4 1 Inledning ......................................................... 4 2 Föredragandens överväganden ........................... 5 2.1 Kommunernas roll i energipoliliken ................ .... 5 2.2 Kommunernas nuvarandeenergiplanering ...... 8 2.3 Former för den fortsallakommunala energiplaneringen .... 9 2.4 Fömlsätlningar och resurser förgenomförande .. 13 3 Förslaglill ......................................... .. 17 3.1 Obligalorisk energiplan ............................... .. 17 3.2 Ändring i ellagen ......................................... .. 21 3.3 Energiinrikiad utbildning förpersonal inom sotningsväsendet 24 4 Upprättade lagförslag ........................................ 27 5 Specialmotivering ............................................ 27 5.1 Lagen om ändring i lagen(1977:439) om energiplanering 27 5.2 Lagen om ändring i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elekiriska anläggningar ............................................................... 27 6 Hemställan ...................................................... 29 7 Beslut ........................................................... 29 Bilaga1 Utdrag av och remissyttranden över promemorian (Ds I 1984:2) Utvecklad energiplanering 30 Bilaga2 Sammanfattning av och remissyttranden över OED/ SIND:s rapport (1983:3) Redovisning och analys av kommunernas oljereduktionsplaner .......... 80 Bilaga3 Sammanfatining av och remissyttranden över strömska ulredningens betänkande (SOU 1981:94) Energisamverkan Stat - kommun - näringsliv 99 Bilaga4 Slatens energiverks skrivelse om eldis tributörs skyldighet all leverera el som drivkraft till vär mepumpar inom Qärrvärme- och nalurgasområden och slalens energiverks PM El lill värme pumpar inom Qärrvärme- och naturgasområde, tillämp ning av lagstiftningen om eldistributörs leveransplikt, samt remissyttranden häröver .............. 118 Bilaga5 Sammandrag av statens brandnämnds förslag Kompletteringsutbildning för personal inom sotningsvä sendet - Energihushållning .................... 145