prop · G80380 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta står iöverensstäraraelse med gmndprincipen att vinster inte skall beskattas förrän deverkligen föreligger och realiserats. Den förmån som anställd kan tänkas få vidaktieförvärv uppstår i realiteten inte förrän aktien avyttrats till skillnadfrån förmåner som kan erhållas vid förvärv av konsumtionsvaror därförbrukningen (tillgodogörandet av förmånen) kan inträffa . Ettlikartat synsätt redovisas av . Även styrelsen för (majoriteten) anser att den föreslagna undantagsregeln har fått en alltför snävutformning. För andra än anställda i det emiiterande bolaget gällerden i svensk skatterätt vedertagna principen att kapitalvinster beskattas förstdå de realiseras. För anställda - å andra sidan kan enligt det i promemorianåberopade rättsfallet (RÅ 1978: Aa 143) fömtom realisationsvinstskatt självadeltagandet i emissionen förmånsbeskattas i förvärvskällan inkorast av tjänst.Detta är enhgt börsstyrelsens mening föga tillfredsställande. Goda skäl kannämligen anföras såväl från företagets som från de anställdas synpunkt - föratt bereda de anställda tillfälle till deltagande i emissioner av aktier i detegna bolaget. Mot bakgrund härav bör de anställda ej ställas i en skattemässigtsämre situation än andra som deltar i emissionen. En uttrycklig bestämmelse omundantag från förmånsbeskattning av anställdas förvärv av aktier i det egnabolaget bör därför införas. I promemorian har understrukits betydelsen av atten sådan undantagsbestämmelse förses med de begränsningar som behövs för atten annars avsedd beskattning av tjänsteinkorast ej kringgås. Enligt börsstyrelsensmening gmndas beslut om aktieemissioner och om att bereda anstäUda rätt tilldeltagande häri på helt andra överväganden än sådana som syftar till att skapaskattefria förmåner för de anställda. Mot den bakgrunden vill börsstyrelsenifrågasätta om det över huvud föreligger något behov av alt kringgärdaundantagsbestämmelsen med med särskilda villkor. Skulle mellertid så vara fallet, anserbörsslyrelsen det angeläget atl de begränsande villkoren ges etl klart ochentydigt innehåll. Etl villkor som begränsar undantaget frånförraånsbeskattningen till anställdas aktieförvärv under ett värde om ett ochett halvt basbelopp skulle enligt börsstyrelsen vara tillräckligt.Promemorieförslagets begränsande villkor i övrigt är enligl börsstyrelsensmening alltför invecklade och torde leda tUl belydande prakiiskatillämpningssvårigheter. Kammarrätten i kritiserar den uppfattningom skattekonsekvenserna av gällande rätt som är utgångspunkten förpromemorians förslag. har det inte varit ovanligt attnyemissioner i syfte bl. a. att nå börsintroduktion riktats helt eller delvislill anställda i bolaget och atl den kurs, som noterats efterbörsintroduktionen, har betydligt överstigit .T 1984185. 1984/85:80 34 teckningskursen.Mot den bakgmnden synes det från fiskalt håll ha gjorts gällande attkursskillnaden borde hos den anställde las upp till beskattning som inkorast avtjänst. Karamarrätten vill bestämt avråda från ett sådant synsätt. Det förhållandet att en aktie vid ett senaretillfälle noteras till en högre kurs än den till vilken den anställdeförvärvade den bör under inga omständigheter i sig raedföra att den anställdeanses ha åtnjutit en löneförmån. Till grund för en sådan bedömning bör endastfå läggas en järaförelse mellan värdet vid teckningstillfället ochteckningskursen. Annars uppstår orimliga konsekvenser. Haussetendenser ochandra kurspåverkande faktorer, sora uppenbarar sig efter teckningstillfälletoch sora ofta är svåra att analysera och bestämma till sin verkningsgrad, börinte få betydelse när det gäller alt fastställa den anställdes löneförmåner. Kammarrätten är medveten om atl en rätt att tecknaaktier i det egna bolaget kan innebära en betydande löneförmån utan att dettalåter sig fastställa med full säkerhet. Ett argument för att beskattaskillnaden mellan en högre, i efierhand noterad kurs och teckningskursen skulledärför vara att åstadkomma en bättre "rättvisa" mellan dem somtecknar aktier och dem som av ena eller andra anledningen inte gör det. Deltaär att sträcka såväl det fiskala tänkandet som rällvisetänkandel väl långt. Attbeskatta någon för något, som vid det tillfälle då han fick det med visssannolikhet verkade vara en löneförmån men ej raed säkerhet var det, stridermot elementära rällssäkerhetsbegrepp. Härtill komraer att konsekvenserna blirgroteska, ora raan jämför med den skattemässiga behandlingen av den som ulanatl vara anställd i bolaget tecknar och förvärvar aktier till sarama kurs.Medan den anställde skulle drabbas av omedelbara och i regel tungaskattekonsekvenser, går den föratnämnde fri från sådana konsekvenser så längehan inte avyttrar aktien. Kammarrätten anser alltså att gällandeordning, såsom kamraarrätten uppfattar den, är läraplig och bör behållas. Deninnebär att någon inkomstbeskattning för inkomst av tjänst inte kan komma ifråga enbart av den anledningen att aktierna i efterhand har noterats tillhögre kurs än teckningskursen och att det är den fiskala sidans sak att visaatt det även vid teckningstillfällel förelåg en sådan skillnad i fråga omaktiernas värde. Det sistnämnda torde i allmänhet svårligen låta sig göra. Meddenna ordning blir också skattekonsekvenserna rimliga i förhållande till detgällande systemet. Den anställde blir i förevarande hänseende skattemässigtbehandlad som varje annan som vid samma tillfälle och till samma kurs förvärvaraktier av det akluella slaget. Säljs aktierna , tas helarealisationsvinsten upp till beskattning och i annat fall bara en del av nämndavinst. Förslagen i promemorian synes ha tillkommit för attmolverka att anställda, mol bakgmnd av ett annat synsätt i hithörande frågorän det kammarrätten hävdar, utsätts för överraskande fiskala aktioner. Enligtkammarrättens mening är det ändamålsenliga sättet att nå delta mål inte attinföra en lagstiftning, som molsättningsvis kan ge anledning till slutsat senalt det av kammarrätten kritiserade synsättet är det riktiga. 1 stället bör frånansvarigt håll - regeringen eller RSV - ges till känna att man inte anslutersig till nämnda synsätt. 1 sista hand får det bli skaltedomstolarnas sak attslä fast vad som gäller. Mål av hithörande slag har redan prövats i domstol ochdå med en utgång som överensstämmer med den av kammarrätten här framfördauppfattningen. Prop.1984/85:80 35 som inte kantillstyrka förslaget, delar däremot promemorians slutsats i fråga om beskattningskonsekvensernaav nuvarande regler. De redovisade motiven för utredningensställningstagande är inle övertygande. Utredningen konstaterar på sid 15. attdet är ett välkänt förhållande att arbetsgivare och anställda söker omvandlakontant och fullt ul beskattad ersättning lill obeskattade förmåner av annatslag. Av sid 16 framgår atl det inle råder något tvivel om att en anställd, somfår köpa aktier til ett pris, som understiger marknadsvärdet, erhåller enskattepliktig förmån. Utredningen säger vidare att det skulle kunna ansesstötande att i efterhand aktualisera skattekrav mot "godlroende"aklieköpare i det egna företaget. Som utredningen har konstaterat är beskattningenvid den här typen av transaktioner klar. så att den grundläggande frågan vållaralltså inte skattemyndigheterna några problem. Värderingen av den förmån, somköparen erhållit ger naturligtvis upphov till en del bekymmer men knappast avden omfattning, som utredningen antyder. Den ökning av antalet besvär, somdenna typ av ärenden kan innebära medför endast en marginell påverkan påskaltedomstolarnas arbetsbelastning, i all synnerhet som det är fråga om"typmål" dvs när man har löst värderingsfrågan för en skattskyldig såhar man automatiskt löst den för övriga i samma situalion. Det andra argumentet, att del kan vara stötande attaktualisera etl skattekrav mol personer, som inte räknar med en beskattning harutredningen i viss mån själv bemött när man på sid 23 skriver; "Detframstår som anmärkningsvärt att de berörda företagen inte har informerat deanställda om möjligheten att aktieförvärven skulle kunna aktualisera enförmånsbeskattning". Enligt vedertagen praxis utgör bristande insikter ibeskattningsreglerna inte skäl för särbehandling. Ur teoretisk synvinkel finns del anledning altstarkt kritisera utredningens förslag då det innebär avsteg från elt etableratregelverk. Förslaget innebär också etl avsteg från riittvise- ochlikformighetsprincipen dä man ger personer, som inte är anställda i aktiebolagmed en begränsad ägande-krets, skatteförmåner, som kan uppgå till betydandebelopp. är medveten om att den nuvarandeordningen inte är bra. Lagförslaget rör ett tämligen väl avgränsat sakområde:aktiebolagsanställds förvärv av aktier i det egna bolaget. Praxis finns menför vissa situationer upplevs rättsläget som oklart. Minimikravet är då althela del oklara sakområdet lagregleras. Från tillämpningssynpunkt vore det önskvärtatt även den "klara" delen kodifierades. Istället har utredningenmedvetet (sid 29 2 st) valt att lagreglera en del av det som upplevs som oklartmedan resten lämnas utan åtgärd. En sådan lagstiftning är inget bidrag lillenklare beskattningsregler. 1984/85:80 36 3 Förslagets närmare utformning 3.1 Begreppet anställd, m.m. 1 lagtexlförslaget används begreppet anställd (somfått förvärva aktier). Betydande tillämpningsproblem kan fömtses beträffandedetta begrepp t ex * avsesenbart vid introduktionstillfället anställd? * omen tidigare anställd fömtsett en förraånlig eraission och föreemissionen slutat sin anställning, förvärvat aktier och därefter åter anställtseller utför sina tidigare arbetsuppgifter på konsultbasis åt bolaget skall handå i detta sammanhang betraktas sora anställd? * skallsamma arbetstagare-Zuppdragstagarebegrepp som vid bestämmande avarbetsgivaravgifter användas? Hur skall man då betrakta en person som föreemissionen var arbetstagare men efter introduktionen blir uppdragstagare respegen företagare? * enanställd kan tänkas bilda eget aktiebolag och låta detta förvärva aktier i detemillerande bolaget, där han är eller varit anställd. Hur skall ettsådant förfarande bedömas raed ledning av den föreslagna lagen om personenfortfarande är anställd av den förste arbetsgivaren respektive låter sitt egetaktiebolag utföra arbete åt den tidigare arbetsgivaren. * hurskaU man se på del förhållandet atl en anställd förvärvar aktier från annananställd som för egen del inte har för avsikt att bli delägare i bolaget? * förmåner kan utgå till anställda om en stiftelseförvärvar aktier i bolaget och avkastningen eller realiserade vinster i någon form förs från stiftelsen lill anställda. Dessa förmåner kan vara jämförbara med dem som en enskild anställd får via direkt aktieförvärv. Lagen bör ange hur undan tag från beskattning i inkomstslaget tjänst bör ske i sådana fall av indirekta förmåner. Sammanfattningsvis synes en radtillämpningsproblera vara förenade raed förslaget beträffande begreppetanställd. Lagtexten bör få en sådan utformning att kringgåendeförfaranden ochtolkningssvårigheter så långt som möjligt undviks. Lagförslaget tar sikte enbart på anställda iaktiebolag. En förmån motsvarande den som anställd i aktiebolag kan få ärockså tänkbar för anställda i ekonomiska föreningar exempelvis ora sådanaanställda erbjuds aktier i bolag som ägs av arbetsgivaren/den ekonomiskaföreningen (t ex konsumentkooperationens eller jordbmkets ekonomiskaföreningar). Motsvarande situation är tänkbar också beträffande anställda ihandelsbolag och i företag som drivs av fysisk person. Ur likformighetssynpunktborde lagen också innebära samma undantagsmöjligheter för de exemplifieradekategorierna som för anställda i aktiebolag. På motsvarande sätt bör lagengöras tillämpbar på anställda i "oäkta koncern" som erbjuds tecknaaktier i annat bolag i den oäkta koncernen. De förmåner en anställd kan fåskiljer sig inte från de sora kan fås av anställd i bolag som ingår i äktakoncern. Även i län efteriyser enprecisering av begreppet anställd. ställer frågan om t.ex. enstyrelseledamot skall anses som anställd. Enligt mening bör detockså övervägas om närstående till anställda skall särbehandlas. 1984/85:80 37 Sistnämnda fråga tas också upp av länsslyrelsen iMalmöhus län som anför: En annan praktisk fråga är hur raan skall ställasig till köp av aktier, sora görs av närstående till anstäUda. Inomfåmanslagstiftningen har man utförligt beskrivit och begränsat den krets, somskall betraktas som särskilt "misstänkt" i skattesamraanhang. Någonraolsvarighet har utredningen inte föreslagit trots att den själv på sidan 22har talat ora att det ofta förekoramer att aktierna vid en sådan eraission intefördelas likformigt bland olika personkategorier inora företaget. ledning och styrelse kan t. ex. utnyttja raöjligheten att låtanärstående köpa aktier för att därigenora kringgå 20%-regeln eller 30000kr-begränsningen. utgår från att begreppetanställd ges sarama innebörd sora det fått i lagstiftningen oraföretagsanknutna aktiespar-fonder. RSV tar upp frågan om beskattningskonsekvenserna ide fall förvärven inte avser aktier utan andra slag av värdepapper. Det förtjänar att påpekas att anstäUda i ökandeutsträckning synes erbjudas att förvärva konvertibla skuldebrev vilka kan bytastill aktier i egna företaget. Varken denna förvärvsforra eller anställdsmöjlighet att köpa förlagslån med optionsrätt har berörts i betänkandet. RSVser i och för sig inga skäl till att sådana förmåner skall skattebefrias, menifrågasätter ora inte deras skatterättsliga status bör bedömas på samraa sättsom gäller för aktierna. Förslaget i promemorian om att undantaget frånförmånsbeskattning bl. a. skall kräva att de anställda och aktieägamatUlsammans inte förvärvat av de försålda aktierna har i aUraänhetgodtagits av remissinstanserna. Någrainstanser riktar dock kritik mot förslaget. Anses en sådan lösning (dvs. ett genereUt undantagfrån förraånsbeskattning) inte läraplig, raåste det konstateras att deföreslagna bestämraelserna är invecklade och svårtolkade. Det kan fömtses attmånga tvister koraraer att uppstå, helt enkelt därför att varken myndigheternaeller de skattskyldiga kunnat tolka bestäraraelsema på rätt sätt. Enligtbankinspektionens uppfattning måste bestämraelserna, om de skaU kunna tUlämpas,förenklas väsentligt bl.a. så att kopplingen med andra aktieägares förmånerbortfaller. En tänkbar lösning skuUe vara, att alla förraåner av ifrågavarandeslag, när inköpsvärdet per aktiepost understiger , gjordes skattefria. Enligt lagförslaget skall anställdas ochaktieägares (även icke anstäUda) aktieförvärv räknas sararaan vid bedöraning omgränsen av antalet 4 1984/85. I saml Nr 80 1984/85:80 38 Eftersom lagförslaget siktar på att undanta förraånsbeskattningför anställda i aktiebolag är del tveksarat ora man skall göra anställdasbeskattning beroende uv om andra aktieägare än anställda förvärvat aktier ibolaget. Det förefaller svårt att finna motiv för lagförslaget i denna del. Följande situation kan tänkas uppstå. Ettaktiebolag som driver teknisk konsultverksamhet med ett stort antal anställdasom också är aktieägare önskar öka sitt aktiekapital. Något önskemål att vidgaägarkretsen till andra än anställda finns inte. Även i detta fall bör finnasmöjlighet lill aktieförvärv från de anställdas sida utan att förraånsbeskattningi in-korastslaget tjänst blir aktuell. I proraeraorian föreslås att undantaget frånförmånsbeskattning inte skall gälla för anställda som köpt aktier för mer än30000 kr. Behovet av en spärregel av det slaget har endast satts i fråga avSvenska . Flera remissinstanser hävdar dock att spärrbeloppet böranknytas till basbeloppet. Det gäller AY//H;/)«;7«i7t'/i i (ettbasbelopp), i län, i och (tvä basbelopp), i och . Två remissinstanser - i ochSvenska förordar dessutom alt beloppet konstrueras sora ettskatlefritt grundbelopp. LO ifrågasätter ora inte den föreslagnabeloppsgränsen ligger pä en för hög nivå. 3.4 Begränsningentill aktier som inte ar börs- eller OTC-noterade Några remissinstanser efterlyser en precisering avbestämmelsen som begränsar undantagets tillämplighet till aktier som inte ärnoterade pä eller OTC-raarknaden. Bestämraelserna skall som ovan nämnts tillämpasendast i fråga aktieförsäljningar som föregår en marknadsintroduktion.Förslaget är dock utformat så att även aktieförvärv vid marknadsintroduktionav bolag som inte avses bli inregistrerade vid ellerföreraäl för handel enligt avtal raed fondkommissionär komraer att omfattas avförslaget. Enligt mening bör det övervägas om inte endera villkoretskall vara uppfyUt för att reglerna skall bli tillärapliga. Även regionalabörsers stäUning bör klargöras i detla saramanhang. I promemorian (sid 25) anges att de förvärv soraskall orafattas av undantagsregeln bör begränsas tiU förvärv som sker vid enutförsäljning sora syftar till att åstadkoraraa en raarknadsintroduktion avaktiema i bolaget. Lagförslaget tycks dock ha fått den innebörden att den idetta 1984/85:80 39 avseendeenda förutsättningen för undantag från förmånsbeskattning är att bolaget intevid tidpunkten för de anställdas förvärv är börsintroducerat eller föreraål förhandel. Med det angivna syftet raed lagen bör en uttrycklig besläraraelseinföras sora förutsättning för undantag från förraånsbeskattning, att bolagetinora efter aktietilldelning till de anställda skall habörsintroducerats. Lagen bör innehålla en bestämmelse som reglerar fleraupprepade aktieförsäljningar till anställda förebörsintroduktion. 3.5Övriga synpunkter på författningsförslaget För det fall att lagstiftning anses behövlig harkammarrätten i synpunkter på såväl den nya regelns placering sora dessutforraning. 1 proraeraorian uttalas att beskaltningsfrågornavid anställdas förvärv av aktier i andra fall än de som omfattas av denföreslagna undantagsregeln liksora bör få sin lösning i praxis. Bl.a.på gmnd av detta är det olärapligt att föreslagen bestämraelse införs under 32§ 3 mora. Genora att i stället införa bestämmelsen såsomen anvisningspunkt tUl 32 § kommunalskattelagen minskas risken förraotsatsslutet alt förraånsbeskattning skall ske i de fall som inte orafattasav undantagsregeln. Äv sararaa skäl bör raan inte i lagtexten använda ordet"förmån". Sammanfattningsvis tillstyrker sålunda kammarrätten- om så anses behövligt - att en regel med nuvarande innebörd införes docksåsom en anvisningspunkt till 32 § koraraunalskattelagen, och raed enannoriunda och mera lättfattlig utformning förslagsvis på följande sätt. "Har en anställd i ett aktiebolag fattförvärva aktier i bolaget, eller i ett bolag som ingår i samma koncern sombolaget, till ett pris som understiger marknadsvärdet, skall skUlnadsbeloppetaldrig tas upp som intäkt om följande förutsättningar är uppfyllda. 1) Förvärv har skett av andra än bolagets anställda, dessaktieägare samt aktieägare och anställda i annat bolag som ingår i samraakoncern som bolaget, på samma villkor som gäUt för de anställda. 2) De anställda och under 1) nämnda ägares saramanlagda aktieförvärv harinte överstigit tjugo procent av det totala antalet utbjudna aktier. Vid dennaberäkning medräknas även aktier beträffande vUka en anstäUd eUer aktieägareöverlåtit sin företrädesrätt att förvärva aktier till andra än de anställda ochaktieägama. 3) Den anställde har inte förvärvat aktier i bolaget för ett belopp somöverstiger ett basbelopp. Bestämmelserna i denna anvisningspunkt gäller inteom aktierna vid tiden för de anställdas förvärv är inregistrerade vidStockholras fondbörs eller är föreraål för handel enligt ett avtal sora bolagethar träffat med en svensk fondkomraissionär raed skyldighet för denne att päbegäran av envar ange kursen på aktierna och att tiU dessa kurser köpa ochförsälja sådana aktier." RSV anser att lagtexten bör omformuleras till ettmer lättillgängligt språk, förslagsvis där de olika villkoren förskattebefrielse tas upp i punktform. RSV tar också upp ikraftträdandefråganoch anför: 1984/85:80 40 De nya reglerna föreslås gälla fr. o. m. Med hänsyn till att man på vissa håll ansett rättsläget oklart omförmånen är skattepliktig eller ej, kan ifrågasättas om inte en lagstiftning imotsvarande utsträckning skulle kunna uppfattas såsom en skärpning avbeskattningen med retroaktiv karaktär. Några remissinstanser kommer in på frågor som intenärmare berörts i promemorian. Om ett förmånsvärde skall beskattas kan tveksarahetuppstå enligt vilka grunder detta värde skall beräknas ora det inte finns ettmarknadsvärde vid den aktuella tidpunkten. har värderingen skett raedledning av den kurs sora noterats inom rimlig lid. uppstodemellertid hausse i saraband raed nyintroduktioner vilket gjorde förhållandenai hög grad speciella och det var svårt att överblicka konsekvensema av attacceptera ett erbjudande att köpa aktier i framförallt OTC-bolag. Det faktiskaprobleraet ligger i alt värdera en aktie under de mycket speciellaförhållanden som förelåg . Förslaget innebär inte att man löserdet problemet, vilket alltså återstår för alla de anställda som inte kommer iåtnjutande av skattefriheten. Såväl de anställda som beskaltningsmyndig-heternabehöver en bevisvärderingsregel som tar bort effekten av ett tillfäUigtintresse vid en börsintroduktion för en viss aktie. RSV anser att detta bäståstadkommes genom en bestäramelse i författningsform som lar sikte på de situationersora uppstår i samband därmed. konstaterar slutligen, atl i de fallreglerna ej blir tillämpliga koraraer nuvarande problem med fastställande aveventuella förraåns-värden att kvarstå. utesluter interaöjligheten att de föreslagna reglerna koraraer att få till effekt, att deanställdas möjligheter att förvärva aktier vid nyeraissioner på grund av dessaregler i raånga fall komraer att begränsas till . Det vore därför önskvärtom i stället enhetliga regler tiUskapades sora läckte samtliga fall avaktieöverlåtetser till anstäUda oberoende av i vilken omfattning försäljningsaratidigt sker till utomstående. Det framstår sora lärapligast, att dennafråga hänskjuts till förmånsbeskattningskoraraittén för vidare utredning. En raöjlighet sora bör övervägas är, att i avvaktanpå denna utredning göra reglerna tidsbegränsade. Länsstyrelseni Göieborgs och län: Den föreslagna skattefriheten avses omfatta deaktieförvärv som sker i saraband raed en utförsäljning i syfte att åstadkoraraaen raarknadsintroduktion av aktiema i bolaget. delaruppfattningen att det i första hand är dessa fall sora bör föranleda undantagfrån förraånsbeskattningen. vill dock erinra ora att det även iandra fall uppkomrait diskussion ora värdet av förmån när förvärv av aktiertill pris under marknadsvärdet erhåUits i det egna bolaget. Förraånen har idessa fall 1984/85:80 41 beräknatsmed utgångspunkt från medianvärdet av aktiernas marknadsvärde vid den tidpunktde blivit tillgängliga för lyftning. För att undvika att tillfälligakursförändringar får slå igenom vid inkomstbeskattningen bör enligtlänsstyrelsens raening i de nu angivna fallen i stället för förraånenbestämraas utifrån ett genomsnittligt värde på aktien under beskattningsåret iden mån detta värde ligger över introduktionskursen. Om man inför en sådanregel skulle man undvika eller i varje fall lindra förmånsbeskattningen i detfall kursen först stiger över introduktionskursen och sedan faller underdensamma. Det finns exempel på aktier som drabbats av betydande kursfall. Även om frågan om värdering av de aktier som deanställda förvärvar -om förslaget genomförs - kommer atl aktualiseras i mindreutsträckning än , konstaterar bankföreningen med beklagande attförslaget inte ger någon vägledning för värderingen. Den oro och kritik somfrån de anställdas sida yppats i hithörande frågor grundar sig i många fallmera på osäkerhet i värderingsfrågan än på bristande information frånförelagens sida om beskattningen. 1984/85:80 42 Lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs i fråga om koraraunalskattelagen (1928:370) dels att 32 § 3 raora.skall ha nedan angivna lydelse, dels att i anvisningama till 32 § skall införasen ny punkt, 3 a, av nedan angivna lydelse.