prop · G803219 · 1984-12-31 00:00:00 — skalltillämpas för vissa delar inom lärarutbildningen vill jag här redovisa atlchefen för har för avsikl att i annat sammanhangföreslå regeringen att meddela föreskrifier om avskaffande av den tregradigabetygsskalan och införande av tvågradig beiygskala i berörda delar avläramlbildningen. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jag nuhar anfört. 6 Jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen Min bedömning: Huvudinriktningen för det fortsattajämslälldhetsarbetet inom statsförvaltningen bör vara att successivt brylauppdelningen av kvinnliga och manliga arbeten och att öka kvinnornas andel i debeslutanden positionerna. Huvudansvarei för att följa och påverka arbetet börgemensamt ankomma på företrädare för staten söm arbelsgivare och destatsanställdas huvudorganisationer. Därför bör en parts-gemensam ledningsgruppinrättas. Stöd till myndigheterna bör lämnas av bl. a. SIPU. Inomnågra myndigheter bör särskilda intensivsatsningar genomföras. Kvinnorepresentationen i statliga styrelser, utredningarm.m. Insatserna bör intensifieras och inriktas på att ingenstyrelse eller motsvarande som tillsätts av regeringen skall vara enkönad efterår 1988. Skälen för min bedömning: Jämsiälldhel mellan kvinnor ochmän kräver grundläggande förändringar i attityderna till de traditionellakönsrollerna och i den arbetsfördelning mellan kvinnor och män som råder isamhäl- 1984/85:219 29 Biide kvinnan och mannen i familjen niiiste ges sammamöjligheiei'och prakliska förutsättningar såväl att utöva ett akiiviföriildniskap som. att furvär\'sarbeta. Dessa mäl - som alltjämi äi"giltiga - anges redan i prop. 1975,76: 173 (InU 42. rskr342) om kvinnor istatlig ijänst. framhålls att arbetet med jiim5iäl!dhetsfrågoi'n;iär intimt förenat med det reformarbete som fortlöpande pågår inom bl.a.utbildnings-, arbetsmarknads-, social-, familje- och skatiepolitiken. Jämsliilldhcten inom slalsförvaliningen kan självfalletinle utvecklas isolerat från utvecklingen inom samhället i övrigt. Staten ärockså ur jämställdhelssynpunkt en spegelbild av arbetsmarknaden i stort. Menstaten har enligt min mening ett belydande ansvar alt aktivt driva jämslälldhetsfrågorna.Siaten och övriga offentliga arbetsgivare bör ägna stor omsorg ål att inomdet egna området skapa goda och likvärdiga arbetsvillkor och en jämnarearbetsfördelning mellan kvinnor och män. Den nya inriktning av personalpolitiken somjag lar upp idelta sammanhang - med bl. a. decentralisering av arbetsgivarfunktionen, ökadpersonalrörlighet och ökad personalutveckling - får även positiva effekler förjämslälldhelsarbelel inom slalsförvaliningen. En förutsättning är dock attmyndigheterna tar till vara de nya möjligheterna och ger jämställhetsfrå-gornaen central plats i sitl förändrings- och förnyelsearbete. som har gått - ochsom fö. har sammanfallit med den av proklameradekvinnodeka-den - har strävandena lett till att de formella hindren förjämställdhet nu är undanröjda. Omfattande uiredningarbeten ochförsöksverksamheter har genomförls för att finna modeller för hurjämslälldhetsarbetet kan bedrivas lokalt på myndigheterna och förstatsförvaltningen i dess helhet. Flera projekl har syftat till atl brylakönsdominansen i olika yrken. Myndigheterna har uppmanats atl upprätta ochredovisa särskilda jämställdhetsplaner och att inom sig utsejämställdhetsansvariga m.m. Särskilda medel har avsatts för projekt inomjämslälldhelsområdel som normall inte kan anses ingå i myndigheternasverksamhet och som de saknar medel för. har betydelsefulla inbrytningar avkvinnor gjorls på flera manligt dominerade områden bl. a. inom affärsverken,polisen och försvaret. Även om de kvantitativt kan tyckas vara blygsamma har deenligt min mening stort värde för den fortsatta utvecklingen. Genom att flerkommer in på yrkesområden som domineras av det motsaita könet påverkasattityderna till könsrollerna i arbetslivet. Nya förebilder skapas som ärvikliga vid yrkesval och val av utbildning. Enligt min uppfattning är allljämljust traditionella attityder till vad som är specifikt kvinnligt resp. manligtett av de största hindren för en snabbare jämställdhetsutveckling. Kvinnornas andel av det totala antalet statligt anslälldahar ökat från till . Kvinnor och män har dock i stor utsträckning olikayrken också hos staten. De inbrytningar som gjorts gäller främst kvinnor tillmansdominerade områden. Det har generellt varit svårare att få män atl IVop.1984/85:219 30 söka till kvinnodominerade yrkesområden. En bidiiigandcorsak äi- natur-lifjivis au kvinnoi" alltiämi dominerar de liigretjiinsterna och lönegraderna. Delta gäller såviil hos staten stmi i kommunaloch privat tjänst. Ih/vudinrikiningcn för de! forisatliijåmsiälltlhelsarbetei inom siatsloi-vaitningcn bör \'ara att successivi bryla uppdelningenav kvinnliga och manliga arbeten och att öka k\'innoinas andel i debesUiislaitande posiiio-nsrna. Den centrala utrednings- t>cliförsöksverksamhet som bedrivits i SAIv1.N;s regi har givii värdefulla bidragtill kunskaper om meloder och föniisättningar för myndigheternasjiimstålldhctsarbete. Denna verksamhet kan i allt viisenlligt anses varagenomförd. Jag ålerkommer i del följiinde till uppläggningen av detfortsatta jäm-stälidhetsarbetet. Som en bakgrund redovisar jag först deinsatser som på regeringens inilialiv vidtagils sedan den tidigare nämndajämslälldhetspro-positionen (prop. 1975/76; 173) . SAMN kommer senare under innevarande år i enlighet meduppdrag från regeringen att lämna en samlad redovisning av jämställdhetsarbeieti statsförvaltningen saml effekterna av detla. SAMN:srapport bör enligt min mening vid publiceringen tillställas samtligamyndigheter. Frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män haruppmärksammats särskilt av siaten som arbetsgivare alllsedan utredningen (Fi1972:09) angående kvinnornas situation i den statligt lönereglerade offenlligaförvaltningen tillsattes. 1 den lidigare nämnda propositionen om kvinnor istatlig tjänst redovisas olika åtgärder för att förbättra kvinnornas situationoch skapa fömtsättningar för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Målelatt både kvinnan och mannen i familjen skall ges samma möjligheter ochpraktiska fömtsättningar såväl att ulöva elt aktivi föräldraskap som attförvärvsarbeta slås fast. En förordning (1976:686) om jämställdhet mellan kvinnoroch män i statlig tjänst utfärdades med tillhörande cirkulär(1976:687). Författningarna är upphävda och delvis ersatta avförordningen (1984:803) om jämställdhet i statlig verksamhet. Myndigheternaålades i förordningen 1976:686 bl.a. alt åriigen redovisa de åtgärder somvidtagils för atl främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt effekterna avdessa. beslutade regeringen om försöksverksamhet inom ett antalmyndigheter och områden. Bl.a. skulle dåvarande statens personalutbildningsnämnd(PUN) utarbeta en plan för försöksverksamhet med barntillsyn i anslutning tillstatens kursgård Sjudarhöjden. Vidare skulle PUN i samråd med de berörda myndigheterna ikvarteret i och med dåvarande statens personalnämnd (SPN)planera och genomföra en försöksverksamhet med vidareutbildning av anställda ide lägre lönegraderna. PUN skulle också kartlägga utbildnings- 1984/85:219 31 behovet för lokal\'årdare och utreda behovet av enutbildning for lokalvårdare lid lokalvårdsledare och redovisa dennakartläggning iill regeringen. fick i uppdrag ;iti genom information,praktik och viss utbildning intressera kvinnor för manligt dominerade yrken ochinlressera män för kvinnligt dominerade yrken. Exempel på mansdominerade yrkenvar apparauippsättare. Exempel påkvinnodominerade yrken var försäljare, riiare. Dessutom skulle SPNutfärda anvisningar för myndigheternas undersökningar av könsfördelningen påarbetsplatserna, informera om rätten till barnledighet samt utformarekryterings- och informationskampanjei'. Försöken vid utvidgades tillriksskaiteverket. kriminalvårdsverket, försvarets civilförvaltning, tullverketoch slaicns järnvägar. Berörda kvinnodominerade yrkesgrupper var härkontorist, vagnstädare, baddare och tvätleriarbetare. Bland de mansdomineradekan nämnas kronofogdesekrelerare/assistent, vårdare, tullbevakningspersonal,lokförare, saml anställda med teknisk vagnljänsl och växlingstjänst. Försöken med att intressera kvinnor för mansdomineradeyrken har fortsalt genom ett uppdrag som regeringen gav S.AMN i april 1981.Denna gång inriktades försöksverksamheten på tekniska yrken. Fem slatligamyndigheter medverkar. De yrken som har valts är ingenjör, maskinist,verksiadsarbetare, verkstadsförman, lokförare och reparatör. Myndigheterna har upprättat handlingsprogram som omfattarolika åtgärder vilka dels kan underlätta anslällning av kvinnor på ledigatekniska tjänster, dels kan syfta till atl på påverka flickor atlsöka sig lill tekniska utbildningar. Exempel på sådana mer långsiktiga ålgärderär att ställa praklikplalser till förfogande och att kvinnliga teknikerinformerar i skolor. Ett hinder har visal sig vara att kvinnor ofta saknarteknisk grundutbildning och/eller inte har lillräcklig yrkeserfarenhet fråntekniska yrken. Försöksverksamheten, som är benämnd BRYTTEKNIK, pågår till den1 . För att fä fler män till kontorsyrket påbörjades år 1978på regeringens uppdrag ett projekt vars syfte var att genom olika informations-och rekryleringskampanjer försöka bryta den ensidiga könsfördelningen inomkontorsyrket. Projektet omfattade länsarbetsnämnden i och dessdistriktskontor och samt 13 andra statliga myndigheter iStockholmsområdet. För all bryta könsuppdelningen också vad gäller olikabefattningsnivåer gav regeringen åi' 1977 SPN i uppdrag att i samverkan medhögst tio myndigheter bedriva försöksverksamhet i syfle att stimulera kvinnoratt i större utsträckning söka tjänster i högre lönegrader inom dessa myndigheter.Det gällde lönegrad och högre. De myndigheter som dellog i försöksverksamhetenvar i Göteborgs- och län, , , arbetarskyddsstyrelsen, arbetsmark- Prop.1984,'85: 219 32 aads\'erkei. siaiisiiska centralbyrån,pateni- tich regi-.streringsverket. posiverkei s:inii leleverkeis hu\iidkontor. En uivärderiiu: som ejoris av S.AMN :iv det s, k.IMS-försökci \'isar atl syHei - iitl få fic; k\'innt>r alt söka tjiiiislcr ilönegrad FIS ocb högre - inie ijppnålis. Däremot tillsalles bctydlit;! llcr avde aktuella ijänsierna med i-;vrunor under rör:-;öksiiden äit som skett undercn tolvmånadersperiod före. Detta kunde ciiiigi SAM.N tolkas så atlF18-f(irsökei bidragit till au göra kvinnornas lämplighet synligare för dem sombeslutar vid liänstetill-säiiningarna. Liivärderingen visade också att dekvinnor som sökie högre tjäniiler gcnomsniuligi hnöc. högre utbildning ochlängre arbetslivserfarenhet än de medsökiinde männen. De myndigheter som deltog i FI8-försöket var överens omatt del var svårl ;ut rekrytera kvinnor lill ijänsler över eftersom andelenkvinnor i del s.k. mellanskiktet, varifrån rekryteringen normalt sker lillhögre befattningar, var alltför liten. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen ät SAMNatl med utnyttjande av erfarenheterna av Fl8-försöket biträda några myndighetermed att planera och genomföra personalutvecklingsåtgärder som skulle leda tillatt underlaget breddades för en rekrytering av kvinnor till högre ijänsler.DeUa projekt som har benämnts KUB (Kvinnor. Utbildning, Befordran) pågåralltjämt. Det omfattar med AMU-verksamheten, SID.A,postverket och . bildades partssammansattagrupper på myndigheterna. Inledningsvis gjordes en uppskattning av personalavgångarnaunder och en bedömning av vilka tjänster som skulle blilediga med hänsyn tagen till omorganisationer och de årligarationaliseringskraven. Därefter kartlades karriärvägarna på de olikamyndigheterna. kunde alla myndigheter utom en redovisa handlingsplanermed konkreta mål. Projektet beräknas pågå till . gav regeringen i uppdrag att belysahur kvinnors arbetsmarknad inom den sialligt lönereglerade sektorn skullekomma att påverkas av framtida datoriseringar. SAMN:s utgångspunkt för undersökningenvar att kartlägga vilka områden som beräknas datoriseras, vilken omfattningdatoriseringen har och hur snabbi den går, vad datoriseringen innebär försysselsättning och arbetsförhållanden samt hur negativa konsekvenser avdatoriseringen kan förebyggas. redovisade SAMN en rapport lillregeringen av vilken del bl.a. framgåratt myndigheternas beredskap för altmöta de förändringar som datoriseringen väntas medföra är låg. uppdrog regeringen ål SAMN au undersökamöjlighelema för kvinnor alt behålla och vidareutveckla sina arbetsuppgifter ien arbetsmarknad som präglas av stark strukturomvandling. De myndigheter som deltari denna undersökning är genom telekontoret i , statenslöne- och pensionsverk, lokala skattemyndigheten i Sunds- 1984/85:219 33 paieni- och reuisireringsverkeis bolagsbyrå samtlänsstyrelsen i . S.\lLN valde myndigheler främst iSundsvallsområdel eftersom det var känl ;itt flera av dem skulle komma attpåverkas av datoriseringar och ontnrganisationer . Det harockså vi.sal sig alt dessa myndigheter vad giiller fördelning av arbetstfigarepå olika lönegradsfäli. köns-IVirdelning, arbetsiid m.m. är representativa förstatsförvaltningen i dess helhel. Resullatet av undersökningen skall slulliglredovisas . Sluiligen bör här nämnas de ålgiirder som vidtagits föratt öka kvinnorepresentationen i samband med att en myndighet skall ge någoneller föreslå någon lill ell uppdrag. Regeringen har som tidigare framgåttunder utfärdai en ny jämställdhetsförordning för den statligaverksamheten. En betydelsefull förändring har därvid genomförls i fråga omnomineringar till uppdrag och liknande (3 och 4 §§). Enligt den nyaförordningen skall en myndighet, när den föreslår någon lill ett uppdrag inomett område där det inte råder en i huvudsak jämn könsfördelning, föreslå enperson av vartdera könet, om det kan ske inom ramen för sakliga urvalsgrunder.När myndigheten själv skall ge nägon ett uppdrag, skall myndigheten på motsvarandesäll verka för att göra det möjligt alt välja mellan personer av båda könen. Konstitutionsutskottel har redan tidigare betonat atlsträvandena alt öka kvinnorepresentationen på olika områden måste fortsätta (KU1983/84: 30 s. 21). I ärels granskningsbetänkande (KU 1984/85:35 s. 21) uttalarutskottet att det mol den bakgrunden är betydelsefullt att sådana åtgärder ifråga om uppdrag m. m. som förutsätts i den nya jämställdhetsförordningenverkligen kommer till stånd. De hittillsvarande insatserna har kännetecknats av attstaten som arbetsgivare ensidigl prövat olika metoder alt öka jämställdheten.1 stor utsträckning har detta haft formen av centralt initierade ochgenomförda försök. Den ansatsen har haft stort värde för att öka kunskaperna omeffektiviteten i olika meloder. En viktig förändring har skelt genom att staten och destatsanställdas huvudorganisationer har träffat etljämställdhelsav-tal. Avtalel finns intaget i det statliga medbestämmandeavtalet(MBA-S). Av detta framgår atl tyngdpunkten i jämställdhetsarbetet förskjutstill myndighetsnivå. Parterna åtar sig nämligen genom avtalet alt lokall verkaför aktiva åtgärder för jämställdheten. Avtalet innehåller de riktlinjer sombör vara styrande för det framtida jämställdhetsarbetet. Avtalet påverkar det sätt på vilket jämställdhetsarbetetorganiseras. SAMN fick vid sin tillkomst i uppdrag att verka för jämställdhet istatsförvaltningen. SAMN har därvid i praktiken verkat normerande för myndigheterna.En sådan roll är enligt min mening inte förenlig med uppfattningen 3 1984/85. Prop.1984./S5: 219 34 au jämsiät!dhe--;avta!es numera skall vara den vikligaslegrunden for myn-digiieiern:;-; iämsiälldhetsarbele. En anpassning med hiinsynhärtill bör F.öias i:v S,-\MN;s insirukii(Mi. Jag åieikrminier iill S.AMN;s ochde övrica SLDbsmyndi,;:lietcriiiiE roli i det framtida jämsiälldhcisiiibetet. den nyssniimnaa förordningen (1984:803) timjämsiiilldhci i siailig verksamhel liar regeringen i anslutning bl.a. till 7k:ip. MB.--S medilcl;ii cn do! iörcskrifier för sina niyndicheier i syfie att(ikii iämstälklhcien i Slatliga ansiäiiningiir och uppdrag. Huvuditnsvarei för att följa och påverka del fortsattajämställdhelsarbetei bör gemensamt ankomma på företrädare för siaten somarbetsgivare och de .statsanställdas huvudorganisationer. J.ag avser därför attbjuda in huvudorganisationerna att delta i en parlsgemensam ledningsgrupp lorjämställdhetsarbeiet i statsförvaltningen. 1 gruppen bör också ingå förelrädareför bl.a. de. Ledningsgruppens uppgift bör varaatt verka för samordning av bl.a. de centrala insalser för ökad jämställdhetsom på olika säll görs av stabsmyndigheterna. Gruppen bör förutom att följautvecklingen på jämställdhetsområdet inom statsförvaltningen också lämnaförslag till särskilda åtgärder, i försia hand till berörd stabsmyndighet, ochom det behövs, också lill regeringen. En utveckling där myndigheterna sjiilva tar etl ökalansvar för jämställdhetsarbetet förutsätter atl de har lillgång tillkvalificerat stöd i form av utbildning och rådgivning. SIPU har enligt sininstruktion ett ansvar för att sådant slöd fmns tillhands - såväl påjämslälldhelsområdel som på andra administrativa områden. SIPU har ocksånyligen fåll regeringens uppdrag atl utarbeta en handledning för myndigheternainför del lokala arbelel enligt det nya jämställdhetsavtalel. De centrala stabsmyndigheterna, i första hand SAMN.statskontoret, SAV och SIPU, kommer i sin reguljära verksamhet i nära kontaktmed och kan påverka frågor som direkt eller indirekt inverkar på utvecklingenpå jämställdheten inom statsförvaltningen. Det gäller exempelvis SAMNisuppgifter inom det statliga arbetsmarknadsområdet, bl. a. i rörlighetsfrågoreller strukturförändringar i samband med införande av ny teknik. Det är därförviktigt att dessa myndigheter beaktar jämställdhetsaspekterna i sin reguljäraverksamhet. Det kan ske bl. a. genom att det inom dessa myndigheter ulsessärskilda Jämsiälldhetsansvariga. Deras uppgift bör vara att följa projekt ochannan utåtriktad verksamhet för att säkerställa att olika aspekter på frågan omjämställdhet mellan kvinnor och män beaktas. Jag avser vidare att föreslå regeringen att uppdra åtnågra myndigheter all genomföra särskilda iniensivsatsningar påjämslälldhelsområdel. Erfarenheterna av den projekt- och utvecklingsverksamhetsom har bedriviis av framför allt SAMN bör därvid tas till vara. Inom dessaintensivmyndigheter bör konkreta mål formuleras för könsfördelningen inomolika yrkesgrupper, enheter, befattningsnivåer m. m. Målsättningen bör ske medutgångspunkt i en faklisk bemanningsplanering och i första hand avse den 1984/85:219 35 .Även längre planeringshorisonierbör kunna förekomma om förutsättningar bedöms finnas för realistiskamålformuleringar. Särskilda jämslälldhetsplaner bör upprättas avintensivmyndigheterna. Dessa bör omfatta bl.a. rekryterings- ochutbildnings.nlaner, phiner för arbetsbyte, rotations- ochcirkukitionsijänsigöring och piimer för praklikplalser, semestervikariat m.m,.Ärliga planeringssamtal mellan närmaste chef och medarbetare bör genomförassystematiskt. Kvinnor bör ingå i alla förekommande arbetsgmpper,projektgrupper, inlernutredningar m.m. De berörda myndigheternas reki-yteringsförfaranden bör sesöver. Annonseringen bör i större utsträckning och tydligare rikta sig till detunder-representerade könet. Bl.a. bör effekten av illustrerade annonser medbilder av kvinnor resp. män i otraditionella kvinnliga resp. manliga arbelenprövas. Den mesl meriterade av det underrepresenierade könet bör som regelkallas till anslällningsintervju. I alla urvalssammanhang, bl.a. vidijänsielillsätlning och urval lill utbildning bör de uppsatta jämställdhetsmålenbeaktas. Det bör särskilt observeras att strävan efter jämställdhet som jagtidigare har framhållit numera enligt praxis anses utgöra saklig grund iregeringsformens mening vid tjänstetillsättningar (se den förut åberopaderapporten informerar 1984 nr 1). Centralt stöd lill myndigheterna både genomkonsultinsatser och utbildning bör lämnas av SIPU. Huvuddelen av kostnadernaför intensivsatsningen bör bäras av de berörda myndigheterna själva. Viss delav SlPUis insalser bör dock kunna betalas från anslaget Särskildautbildningsinsatser, m. m. under trettonde huvudtiteln. Regeringsuppdraget börföljas upp . Effeklerna av de olika insatserna bör utvärderas ochresultaten publiceras på lämpligt sätt. Personalulbildning år vid sidan av arbetsrotation,arbetsutvidgning och delegering en av de viktigaste delarna av personalutvecklingen.För närvarande får män mer utbildning i arbetet än kvinnor. SAMN:s sammanslällningav myndighelernas jämslälldhetsredovisningar omfattar 142 myndigheler med 104387 kvinnor och 152928 män anställda. Av dessa har vad gäller internutbildning43 850 kvinnor fått medan 72032 män har fått 565 682utbildningsdagar. Vad gäller externutbildning har 9 161 kvinnor fåu 31636utbildningsdagar och 12878 män fäll . Av de totala medelsom anslagits till personalutbildning har närmare tre fjärdedelar gått tillmännen. Det är angeläget att myndighetema är uppmärksamma på hurutbildningsresurserna fördelas mellan kvinnor och män. Jag anser att det äretl rättvisekrav att kvinnoma i slörre utsträckning än får del av denvidareutbildning som bedrivs inom statsförvaltningen. SIPU bedriver en andra försöksomgång medkompetenshöjande utbildning för i biträdes- och assistentkarriärerna. Syftet äratt öka genomströmningen till handläggarkarriärerna. Denna utbildning börfortsätta som ett led i SlPU;s reguljära verksamhet. 1984/85:219 36 Slj''U bör även i syfte bl.a. alt förbättra kvinnornasuivecklingsmöj-ligheier undersöka i vilken utstriickning högskolans, denkoininiinala vuxenuibildningens och utbildningsradions utbud kan uinyilias inomriimen för personalulbildningen, ev. i kombination med utbildning som arrangerasav SIPU eller av myndigheterna själva, SIPU bör inom ramen for befintiiga medelombesörja an iiiyndigheiern;; på lämpligt säu får kännedom om dessaiitbildningmöjlighcte!-. Cenlral chcfsuibildning inom slalsförvaliningen bcdi'ivsf.n. av , SIPU och SAV. utbildning har iförsta hand vänt sig lill verksledningarn;i inkl. landshövdingarna m. fl. .Avde 140 personer på verkschefsnivä som deltagit har tio varii kvinnor. 1SAV/SI-PU:s personalchefskurser har totalt 125 personer deltagit, däiav ungefär20 kvinnor. Det higa kvinnodeltagandet får givetvis ses mot bakgrund av att såfå kvinnor är chefer. Vissa myndigheler med egna chefsutbildningsprogram, bl.a.televerket och slalens vutlenfallsverk fVaitenfall) har ulvecklal särskildachefprogram för kvinnor. Jag anser lUi denna väg bör prövas även inom denchefsutbildning som bedrivs av SIPU och SAV, bl.a. för att härigenom breddarekryteringsunderiaget till chefsbefattningarna inom statsförvaltningen. Jagavser därtör att senare föreslå regeringen att en särskild omgång avchefsutbildning riktad till enbart kvinnor genomförs på försök. Detta börhuvudsakligen kunna gmndas pä redan befintliga utbildningar som bedrivs av SIPUoch SAV. 1 dessa kurser bör kvinnor som inle är chefer eller som är chefer pålägre nivå kunna deltaga. 1 detta sammanhang vill jag betona vikten av altjämställdhetsfrågor också i fortsäUningen alltid tas upp i chefsutbildningar.Därvid bör i första hand behandlas de åtgärder chefer kan vidta för att främjajämställdheten. Ett annal inslag bör då vara att ge chefer en slörre insikt iatt kvinnor och män kan reagera olika i olika arbetssituationer utifrån sinaskilda erfarenheter. En utgångspunkt bör vidare vara att ge ökad insikt hoschefer om betydelsen av deras slöd i vidareutvecklingen av sina manliga resp.kvinnliga medarbetare. Jag övergår nu till frågan om datoriseringens inverkan påkvinnornas arbetsmarknad. (Dir 1978:76) har i sittslutbetänkande (SOU 1984:20) Datorer och arbetslivets förändring visat atlkvinnor, särskilt lågutbildade kvinnor med mtinbetonade arbetsuppgifter riskeraratt få bära en stor börda av den omställnings- och anpassningsprocess som dentekniska utvecklingen i kombinalion med den könssegrege-rade arbetsmarknadenkan ge upphov till .