prop · G803139 · 1984-12-31 00:00:00 — om luftfartsverketsinvesteringar m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har lagils upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen föresläs att luftfartsverkets invesleringar fr.o.m. budgetåret1985/86 fastställs enligt en rullande ireårsplan. Verket får härigenom bättremöjligheter än med nuvarande ettåriga investeringsbeslut att tidsmässigtanpassa sina investeringar. Luftfartsverketsinvesleringar föresläs delas in i huvudområdena infra-strukturellainvesteringar och övriga investeringar s. k. kommersiella investeringar.Merparten av de infrasirukturella investeringarna föresläs som finansierasav anslagsmedel. De kommersiella investeringarna skulle däremot enligtförslaget finansieras i huvudsak med upplåning genom . Förvissa mindre investeringar föreslås alt luftfartsverket fär rätt alt självt beslulaom investeringen. Ellreservaiionsanslag på 114,4 milj. kr. föreslås anvisas för den del av luftfartsverketsinvesteringar som bör finansieras över statsbudgeten. 1 1984/85. Närvarande: slatsministern , ordförande, och statsrådenLundkvist, , , , , , , ,, , , R. , , , , Proposition om luftfartsverkets investeringar m. m. föreslog i sin anslagsframslällning /85 vissa förändringar i finansierings- och beslutsreglerna förinvesteringar. 1 budgetproposition konstaterades att verketgenom del luftfartspolitiska beslutet fått utökade möjligheter atlträffa inve-sleringsavtal med kommuner och andra intressenter. Jag var vid dettillfället därför inle beredd alt föreslå ytterligare förändringar innan deredan genomförda blivii utvärderade. I anslagsframslällningen /86 ålerkommerluftfartsverket med förslag om vidgade finansieringsmöjligheter och ökadbeslutsrätt beträffande verkels investeringar. 1 årets budgetproposition konstaleras att utvecklingen föraffärsverken inneburit alt verken har närmat sig marknaden ochdärmed anpassat sin verksamhet till marknadens krav och de förutsällningar ochvillkor som gäller i näringslivet. Flera affärsverk har redan fått ökadrörelsefrihet för vissa lyper av investeringar. Det finns därför enligt minmening starka skäl som talar för att även luftfartsverket bör ges vidgade befogenhelernär det gäller beslut om finansiering av verkets investeringar. 1 en skrivelse till regeringen den 25 februari 1985föreslär luftfartsverket dels vissa förändringar fr.o.m. /86 ifinansieringen av verkels investeringar och befogenheterna att fatta beslut,dels vissa ålgärder som syftar till att utveckla statsmakternas målstyrning avluftfartsverket. Förslagen läggs fram med utgångspunkt i en treårsplan förverkets invesleringar. Prop.1984/85:139 3 F.n.finansieras invesleringar inom luftfartsverket på följande sätt - Anslag över statsbudgeten - Finansieringsbidrag (lån) fränkommuner - Finansieringsbidrag (lån) fränkunder - Arbetsmarknadspolitiska medel ivissa fall då sysselsättningsläget så kräver. Dessulomhar förekommit atl mindre investeringar finansierats medegna rörelsemedel. Anmälan härom har i sådana fall gjorts i årsredovisningen. Anslagöver statsbudgeten har varit och är alltjämt den dominerandefinansieringskällan. har dock medel som användsi sysselsättningsfrämjande syfte fåll en ökad betydelse. Även finansieringgenom lån och bidrag från kommuner och kunder har tillämpats.Finansieringsbidragen från kommuner har dock minskat i betydelse genom 1982 årsluftfartspolitiska beslut då kommunernas dittills ovillkorliga finansieringsskyldighetersattes med regler om överenskommelser från fall till fall. ställssålunda anspråk på investeringsmedverkan endast för sådanakapacitets- och slandardinvesleringar som primärt inte föranleds avluftfartens behov. har träffat ett antal avtal om kommunalfinansieringsmedverkan enligt de nya reglerna. Dessainvesteringsavtal underställs f n. enligt luftfartspolitiska beslutregeringen för godkännande. anser nu att sådana avtalfortsättningsvis bör kunna Iräffas av verket för invesleringar som regeringengodkänner. Deolika finansieringssätlens betydelse belyses iföljande sammanslällning (medelsförbmkning). 1sammanhanget kan nämnas all verkel gör avskrivning på tillgångarna enligt plan.De avskrivningsmedel som avser investeringar finansierade över statsbudgeteninlevereras lill staten. Avskrivningsmedlen täcker, som framgår avsammanställningen, till stor del anslaget över statsbudgeten. 2.2 Treårsplan för verksamhet och investeringar Mitt förslag: Treårsplaner ersätter anslagsframslällningen. förslag: har sedan längearbetat med investeringsplaner . Med den dynamik somkännetecknar flygtransportbranschen har det dock enligt verket inte varilmeningsfullt att göra upp fullständiga planer för mer än ca halva perioden. Förden senare hälften har i huvudsak enbart konsekvenser av redan påbörjadeinvesteringar angivits. Nya investeringsobjekt har redovisals endast om de medsäkerhet kunnat motiveras för genomförande under den aktuellaplaneringsperioden. Genom den starka fokusering till det första budgetåret somuppslår vid statsmakternas prövning av investeringsförslag har investeringsplanernaför de övriga åren kommil i skymundan. De skarpa gränserna mellan budgetårenhar också ibland upplevts besvärande vid flerårs-planering. Mot den angivna bakgmnden ser luftfartsverket flerafördelar med att gentemot statsmakterna få arbeta med den typ av mllande treärsplanersom införls på område och som planeras för poslens verksamhet.Luftfartsverket föreslår därför att en sådan ordning införs även för verketsdel. Det fömtsätts då att denna plan kommer att ersälla den nuvarandeanslagsframställningen. 1 sammanställningen nedan redovisas luftfarlsverkelsförslag lill investeringsplan för treårsperioden /86-1987/88. Innehållel i planen är hämtat från del arbete som f.n.pågår med atl förbereda anslagsframslällningen för /87. Planenmåste med hänsyn lill dessa omständigheter enligt verkel betraklas som preliminär.Den baseras på den längtidsplan som redovisades i anslagsframställningen för budgetårel1985/86 men flera justeringar och kompletteringar har fått göras, bl. a. tillföljd av inrikesflygets fortsaita snabba expansion. Luftfartsverkels förslag till treårsplan förinvesteringar* milj. kr. Beräknal Förslag Förslag Förslag 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Förslag till nivå för treårsplan Skälen för mitt förslag: Utvecklingen iflygtransportsektorn har varit mycket expansiv . En fortsaltsnabb tillväxt är ocksä att förvänla. En sådan utveckling ställer krav på enmer flexibel och mindre Prop.1984/85:139 5 utdragenplanerings- och investeringsprocess än den som f n. gäller för luftfartsverketsinvesteringar. En övergång lill en treårsplan för verkets investeringar i slälletför de åriiga anslagsframställningarna skulle enligt min mening ge denönskvärda flexibiliteten bl. a. i den meningen att verket kan flyttainvesteringsåtgärder mellan budgetåren i planen för att snabbt möla uppkommandeinvesteringsbehov. Verket får också möjlighel all mera långsiktigt planerainvesteringsverksamheten. Jag vill i likhet med luftfartsverket underslryka altförslagen till investeringsnivå för budgetåren 1986/87 och 1987/88 måstebetraktas som preliminära och vara avsedda att läggas till gmnd för enfullständig investeringsbedömning i den ireårsplan som skall lämnas senast 1september 1985. Jag återkommer till luftfartsverkets förslag investeringarför /86 liksom till finansieringen av verkets investeringar. Luflfartsverkelhar omorganiserats i syfte att uppnå en ökad affärs- ochmarknadsorientering. Det är även mot den bakgmnden angelägel att treårsplanenutformas med syfte att ge statsmakterna ett bättre underiag än tidigare för enövergripande styming av luftfartsverket. Etl treårsperspektiv ser jag som lämpliglför att ge ett sådant underlag. Arbetet med ireårsplanens utformning börfortsätta. Härigenom kommer successivt det underlag statsmakterna behöver föratt kunna ta ställning till utvecklingen av luftfartsverkets verksamhet attförbättras. I ireårsplanenbör beskrivas mål och strategier för att klara den ökade efterfrågan på verketsprodukter och tjänster, däribland mål för service, priser och produktivitet.Det är angeläget att måluppfyllelse i olika avseenden redovisas i den årligatreårsplanen. Jag återkommer senare till denna fråga. 2.3Uppdelning av luftfartsverkets investeringar Mittförslag: investeringar indelas i huvudområdena infrasirukturellainvesteringar och kommersiella investeringar. Luftfartsverketsförslag: F. n. indelas luftfartsverkets investeringar i flyg-platsinvesteringar,flygtrafiktjänslinvesteringar och investeringar i fordon, maskiner och utmstning. Förall förbättra planeringen och skapa underlag för en ökad marknadsorienteringär det enligt luftfartsverket mer ändamålsenligt att dela in investeringarna idels systemberoende eller infrasirukturella, dels kommersiella. En motsvarandeindelning har gjorts av luftfartsverkets tjänsteutbud som underlag för bl.a.diskussion av verkets prispolitik. Det har i del sammanhanget visat sig attolika strategier för prissättning bör tillämpas för båda grupperna. Etlviktigt skäl härför är de olika fömtsättningar beträffande lönsamhet somföreligger, dvs. samma skäl som kan anföras ti 1984185. 1984/85:139 6 för olika behandling av investeringar beträffandebeslutanderätt och val av finansiering. Till gruppen infrasirukturella investeringar hänförssädana investeringar som är en nödvändig förutsätining för alt flygverksamhetav avsett slag skall kunna bedrivas. Typiska sådana investeringar ärinvesteringar i banor, byggnader, plattformar, belysningsanläggningar ochkomplexa lekniska system (exempelvis trafikledningssystemet). Äveninvesteringar i fälifordon, brandbilar och enskilda radiofyrar hör till dengruppen. Exemplen visar all såväl den funktionella betydelsen som slorleken påen enskild investering varierar starkt. Sålunda kan anskaffningar av fordon,maskiner och annan ulruslning betraktas som nödvändiga kompletteringar av engiven grundstruktur bestående av fasta anläggningar. Vidare förekommer varje ärnyanskaffningar, kompletteringar och ersättningsanskaffningar inom olikaverksamhetsområden där investeringsulgiften för varje enskill objekt ofta ärförhållandevis lilen. Större delen av den typen av invesleringar syftar lillalt förnya eller bibehålla den funktionella och tekniska kvaliteten på enanläggning och är således i regel ersättningsanskaffningar. Gruppen kommersiella invesleringar har hittillshuvudsakligen bestått av investeringar i lokaler i samband med ny-, om- eller lillbyggnadav terminaler, anskaffning av fordon och diverse utrustning, samt iordningssiällandeav parkeringsplatser. Enskilda kommersiella investeringar av någon storlek haregentligen förekommit endast i de båda parkeringshusen pä . 1framliden kan del bli aktuellt med kommersiella satsningar som kräver minstlika omfatlande investeringar. En sådan satsning är den anläggning förkonferenser och annan service som går under namnet Arianda Centrum. Skälen för mitt förslag: har tillsammansmed flygbolagen etl ansvar för att luftfarten bedrivs med hög säkerhet,effektivitet, regularitet och servicenivå. Enligt min mening är den avluftfartsverket föreslagna indelningen av verkets investeringar i tvåhuvudgrupper lämplig och ägnad atl bältre beskriva marknadens behov avkapacitet i verkets markanläggningar samt god funktion och hög standard påservicetjänsterna. Med infrasirukturella investeringar avserjagtrafikberoende investeringar dvs. investeringar som är en nödvändigförutsättning för atl flygverksamhet av avsett slag skall kunna bedrivas.Utgångspunkten för de infrasirukturella investeringarna bör vara atttillhandahålla en rimlig basslan-dard men med möjlighet till anpassningarberoende på olika intressenters behov och betalningsvilja. De kommersiellainvesteringarna är inte direkt trafikinriktade utan är avsedda atl ulgöra ettkomplement till de infrasirukturella investeringarna. Dessa investeringarskall vara till gagn för flygresenärerna eller på annal sätt leda lill attflygsektorns konkurrenskraft stärks. Det ankommer på regeringen att fastställa vad som skallhänföras till resp. invesleringsgmpp. 1984/85:139 7 Detär i sammanhanget angelägel atl verkel fortsäller all förbällra dialogen medsina kunder om investeringarna. Härvid bör betonas sambandet mellan kundernasönskemål om förbättrade anläggningar och deras kostnadsansvar. Enligtdel s.k. SILA-protokollel (prop. 1983/84:147, TU28, rskr3I7)är också parternaeniga om betydelsen av samråd om aktuella investeringar. Man är också överensom att detta samråd ytterligare bör intensifieras. 2.4Finansieringen av luftfartsverkets investeringar Mittförslag: Som huvudregel bör gälla atl infrasirukturella investeringarfinansieras med anslagsmedel och kommersiella finansieras utanför statsbudgeten. Luftfartsverketsförslag: anser att den utvidgning av finansieringsmöjligheter- främst genom långfristig upplåning i - som enligt verkelbör komma till stånd i huvudsak bör nyttjas för sådana investeringar som kanbeslutas med ledning av företagsekonomiska krilerier begränsade tillluftfartsverkets ekonomi. Del finns två skäl härför. Del ena är att del genomrenodlingen av beslulsförutsättningarna pä detta område borde vara möjligt attövertala viss beslutsrätt till luftfartsverket och därmed kunna förena utökadefinansieringsmöjligheter med utökade beslutsbefogenheter. Statsmakternasnuvarande styrning genom all ta slällning lill enskilda objekt skulle dä kunnaersättas av t. ex. krav på viss internränla för sådana invesleringar. Det andraskälet är atl slatlig finansiering över statsbudgeten naiurligen i försia handbör avse luftfartsverkets primäruppgift atl tillhandahålla den infrastruktursom är en nödvändig förulsällning för fiygtransporter. Kalkylsitualionen pådetta område är också i många fall mer komplex bl.a. eflersom ekonomiskakonsekvenser av alt inveslera mäste beräknas både för luftfartsverket och förflygbolagen. Hänsyn kan också behöva tas till olika externa faktorer och ianslutning härtill kan behov uppstå av en bedömning av investeringens samhällsekonomiskalönsamhet. Motdenna bakgrund anser verket att man från besluts- och finansieringssynpunktkan dela in investeringarna enligt följande, beroende på olika karakiär påluftfartsverkets investeringar och olika förutsällningar och krilerier förbeslutsfattande. Finansieringsbidrag eller lån från kommuner Finansieringsbidrag eller lån från kunder och andra nylljare(användar-bidrag)* Finansieringsbidrag eller lån från kommuner Finansieringsbidrag eller lån från kunder och övriga intressentereller kapital frän delägare För vissa anläggningar kan även kapital frän delägare bliaktuellt. 1 beskrivningen har även sekundärafinansieringsmöjligheter medtagits. Verket betonar all det är fråga om en grovoch mycket generell beskrivning. Dess syfte är närmast att tjäna somutgångspunkt för en vidare och djupare diskussion om förändringar i beslut omoch finansiering av luftfartsverkets invesleringar, där även synpunkter på enpraktisk och effekiiv hantering fär göra sig gällande. uppfatlning är att verket bör kunna fårätt atl besluta om sädana kommersiella investeringar som ligger i linje med avstatsmakterna godkända strategier. Inom luftfartsverket har etl omfattandearbete pågått med att med utgångspunkt i verkets övergripande mål formulerastrategier eller handlingsregler för olika områden. Enligt luftfartsverketsmening bör statsmakternas siyrning av verksamhet och investeringar på detkommersiella området i huvudsak ske genom slällningslagande till mål ochstrategier och i mindre utsträckning genom beslut i enskilda ärenden.Statsmakterna har vidare möjlighet att slyra genom alt siälla upp avkastningskrav. det lar all utveckla nya styrmedel föreslärluftfartsverket all verket i sina investeringsplaner redovisar förslag till slorakommersiella invesleringar på ett sätl och med elt sådani underlag som gör detmöjligt för statsmakterna att fatta beslut om det enskilda objektet. Övriga kommersiellainvesteringar redovisas endasl översiktligt och mbd angivande av beräknad totalvolym per budgetår. Gränsen mellan "stora" och "små"kommersiella investeringar bör förslagsvis sältas vid lOmilj. i investeringper objekt. Finansieringen av samtliga kommersiella investeringar bör Prop.1984/85:139 9 i enlighet med vad som tidigare sagls i princip ske på annalsäll än genom anslag över statsbudgeten. Luftfartsverketbedömer all beslutanderätten om anskaffning av enskilda objekt i gruppenFordon, maskiner och ulruslning liksom över huvud tagel anskaffningar där investeringsulgiftenuppgår lill högsl visst belopp - förslagsvis I milj. kr. - bör kunna delegerastill luftfartsverket. Samma är förhållandel med poslen "Diverse ochoförutsett". Detta skulle innebära atl luftfartsverket i sin redovisning lillregeringen av investeringsplaner endast beskriver sådana invesleringaröversiktligt utan att gä in på nägra enskilda objekl såvida det inte finnsspeciell anledning att underställa det regeringens prövning. För atl delönskvärda sambandel mellan beslutande-rätlen och finansieringsformen skallupprätthållas bör sådana investeringar finansieras utanför statsbudgeten. Skälen för mitt förslag: Som jag redogjort förhar det skett en successiv förskjutning av beslutanderätten belräffandeinvesleringar från statsmakterna till olika affärsverk. Denna förändringligger i linje med statsmakternas strävan att i högre grad styra affärsverkengenom ekonomiska mål och servicemål än genom de medel som används för attuppfylla målen. Enligt min mening är det lämpligl atl även luftfartsverketi större utsträckning än ges möjlighet atl besluta om sina invesleringaroch all finansiera investeringarna utanför slalsbudgelen. Syftet med delta är atlskapa mer marknadsmässiga förutsättningar så atl verket skall kunna tillgodose bl.a.de kommersiella investeringsbehoven på ett rationellt och flexibelt sätt. Räntablaoch på annal sätt betydelsefulla investeringar får inle eftersättas och därmedförhindra en sund utveckling av verksamheten och dess konkurrenskraft. Jag anserdel vikligt att en hanteringsordning skapas som är så arbetsbesparande sommöjligt som regeringen ges möjlighet all vid behov ingripa iluftfartsverkets investeringsverksamhet. Del bör ankomma pä regeringen allbesluta om de närmare formerna fördetta. Regeringen bör även i fortsättningenav t.ex. sysselsältningsskäl kunna föreskriva att vissa av luftfartsverkets invesleringarskall tidigareläggas. Frågan omfinansiering av affärsverkens verksamhet behandlades även i prop. 1984/85:100,bilaga 1. Härvid har föreslagits att en möjlighet öppnas för vissa affärsverkatt erhålla både löpande och långfristiga krediter i . Räniornapä krediterna skall kunna knytas till räntorna på riksgäldskoniorets marknadsmässigaupplåning kompletterat med elt påslag för att täcka riksgäldskontoretsadministrationskostnader. En utgångspunkt för finansiering via riksgäldskontoretbör vara atl den skall användas för investeringar där full förräntning kanpåräknas. Prop.1984/85:139 10 Jag föreslår efter samråd med chefen förfinansdepartementet atl luftfartsverket ges möjlighet till sådan upplåning iriksgäldskontoret på marknadsmässiga villkor för vissa investeringar somredovisas i del följande. Det får ankomma på regeringen att ange ramar föromfattningen av de investeringar som får finansieras genom upplåning i riksgäldskontoret.Jag återkommer senare till del beräknade medelsbehovel för näsla budgetår. 1 del följande ges en mera detaljerad beskrivning över befogenheleroch finansieringsformer som bör lillämpas i luftfartverkeis investeringsverksamhet.Min uppfattning överensstämmer i huvudsak med luftfartsverkets förslag. Finansiering av infrasirukturella investeringar För större infrasirukturella invesleringar dvs. invesleringarmed mer långsiktiga konsekvenser och effekler bör statsmakterna la ställning lillgenomförande och finansiering av enskilda objekt. Dessa invesleringar ingår somen väsentlig del i verkets primäruppgift all bibehålla och vid behov höjaflygsäkerheten och atl tillhandahålla erforderlig kapacitet och slandard iflygplats- och flygtrafikledningssyslemen. För hela objeklgrup-pen Fordon,maskiner och utrustning samt dessutom för övriga enskilda infrasirukturellainvesteringar med en invesleringsutgift om högst I milj. kr. bör beslutanderättoch val av finansiering delegeras lill luftfartsverket. En översiktligredovisning bör lämnas i luftfartsverkets investeringsplan av sådana invesleringarmed angivande av innehåll i slort och beräknade volymer i varje grupp. Finansiering av infrasirukturella investeringar om vilkastatsmakterna fattar beslut bör i första hand ske genom anslag överstatsbudgeten. Därutöver kan finansieringsbidrag eller lån frän kommuner samlfinansieringsbidrag eller lån från kunder eller andra nylljare (användarbidrag)användas. Förekommande avtal bör i de sistnämnda fallen kunna tecknas avluftfartsverket utan alt därefter behöva godkännas av regeringen. Under årettecknade avtal skall redovisas i treårsplanen. Dock bör sådana finansie-ringsavlalsom avser invesleringar överstigande 25 milj. kr. underställas regeringen förgodkännande. Finansiering av övriga infrastmklurella investeringar som oftaslavser snabbi uppkommande behov bör primärt kunna ske genom upplåning på marknadsmässigavillkor i . Dessulom skall egna rörelsemedel,finansieringsbidrag eller lån från kommuner samt finansieringsbidrag eller lånfrån kunder och övriga intressenter samt kapilal från delägare kunna nyttjas. Finansiering av kommersiella invesleringar Kommersiella investeringar med en tolal utgiftöverstigande lOmilj. bör underställas statsmakternas prövning. Övrigakommersiella investeringar bör beslulas av luflfartsverkel som också väljerfinansieringsform. 1984/85:139 11 Dessa redovisas endast översiktligt i luftfarlsverkelsinvesteringsplan, varvid typ av objekt och beräknad lotalvolym anges. Finansieringen av samlliga kommersiella invesleringar böri försia hand ske genom upplåning pä marknadsmässiga villkor i riksgäldskonlorel.Därutöver skall egna rörelsemedel, finansieringsbidrag eller lån från kommunersamt finansieringsbidrag eller län från intressenter samt kapital från delägarekunna användas. 2.5 investeringar för perioden1985/861987/88 och medelsbehov för /86 Mitt förslag: investeringar faslslälls /86 enligt en rullande treårsplan. Inriktningen av verkets investeringsplan för perioden1985/86-1987/88 godkänns. /86 beräknas luftfartsverkets invesleringartill 187 milj. kr. varav 120 milj. kr. finansieras över statsbudgeten. förslag: Verket beräknar attinvesteringsbehovet är relativt stort de narmasle åren, eller ca 600 milj. kr.för den kommande treårsperioden. En bedömning av invesleringarnas fördelning på olika objeklgrupperbudgetåren 1985/86-1987/88 framgår av följande tabell. (milj. kr) Infrasirukturella invesleringar (> 1 milj. Fordon, maskiner, utrustning Kommersiella invesleringar* (> 10 milj Kommersiella investeringar «10 milj. Summa investeringsvolym i prisläge * AriandaCentrum ingår inte i investeringsplanen. Somtidigare påpekats har tiden inte medgett för luftfartsverket alt genomföra enmer detaljerad investeringsplan för budgetåren 1986/87 och 1987/88. Deinvesteringsutgifter som redovisas i sammanställningen får därför ses som ettullryck för den allmänna inriktningen av investeringarna under dessa budgetår. /86 har luftfartsverket beräknat en total investeringsvolym av200 milj. kr. i genomförandepris varav . ulgörs av kommersiellainvesteringar. Av de infrastmklurella investeringarna beräknas 127,3 milj. kr.finansieras genom anslag över statsbudgeten. Minaöverväganden: Jag föreslår att inriktningen av verkets investeringsplan godkänns.Vad gäller den föreslagna totalvolymen av investeringarna för budgelåret1985/86 är jag beredd att godta . Jag har inget atl erinra mot de avluftfartsverket beräknade investeringsvolymerna för budgetåren 1986/87 och1987/88 på ca 200 milj. kr. Av följande sammanställning framgårhur jag beräknar att investeringarna i stort kom- 1984/85:139 13 mer aU fördela sig under budgetårel 1985/86. Uppgifterna isammanslällningen avser genomförandepris.