prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — Om en eleklor har lämnai mer än en valsedel i ell val, ärvalsedlarna ogiliiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en avvalsedlarna belraklas som giliig vid sammanräkningen. Namn på valsedeln skallanses obefintligt om kandidaten inte är valbar, namnet är överstrukel ellerdel inte klarl framgår vem som avses. 20 § För den som har blivii vald till ledamot avkyrkomötet eller till ersättare skall genasl ulfärda bevis om della.I bevisel anges den valdes namn samt för vilken tid och valkreis ledamoleneller ersättaren har blivit vald. Beviset skall lillslällas den som har blivitvald samt valprövningsnämnd och kyrkomölels ordförande. Sombevis gäller utdrag ur protokollet från valförrättningen. Beslut,varigenom elektorer och deras ersättare har utsetts, får överklagas endast isamband med talan mot det beslut varigenom valel till kyrkomötet harfastställts. Detsamma gäller beslut varigenom delegerade har utsetts. Beslut,varigenom elektorer och deras ersällare har ulsetts, får överklagas endast isamband med lalan mol det beslut varigenom valel till kyrkomötet harfastställts. Denna lag träder i krafl . Prop.1984/85:169 78 Lag omändring i lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga Härigenom föreskrivs all 5 kap, 15 § lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheler skall ha nedan angivna lydelse, 5 kap, 15 § Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse väljer kyrkvärdar bland ledamöierna ochsuppleanterna i rådet. Kyrkvärdarna ulses för den tid de är valda tillledamöter eller suppleanter. Kyrkorådel utser för varje kalenderår en kassaförvaltare,om rådels medelsförvaltning inte har ordnats på annat sätt. , , ,, Del år då val i hela riket av , : 'f ,"' ' »"' "'"' Z kvrkofullmäktigehar ägl rum skall kyrkoful tnäkfge har agt rum skall j kyrkorådelföre decem- det nyvalda kyrkoradel före decem- , . j , . . u t,... , -, j ' . ber månads utgång utse betattnmgs- ber månads utgång ulse befattnings- , ~ fx . ° , ° havare som avses i forsla och andra havare som avses i första och andra . , , ,j ; ;; j. styckena.Inom samma tid skall det y- nyvalda kyrkorådel, för det fallkyr- kofullmäktige inte finns i församlingen, ulse elekloreroch deras ersällare enligi 7 § lagen (1982:943) om kyrkomölel. Denna lag iräder i krafl . 1984/85:169 79 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds C 1984:9) Översyn av reglerna om val till kyrkomötet Efler remiss har yttranden avgetts av hovrätten för VästraSverige. kammarrätten i , riksskalteverket, länsstyrelserna iJönköpings, , . , samtliga domkapitel samt . i har bifogat elt yttrande avkyrkorådet i . i harbifogat yttranden från kyrkorådel i , och Sköiismonsförsamlingars kyrkliga samfällighei, kyrkorådel i domkyrkoförsamlingoch kyrkorådel i . i Väslerbotlens länhar bifogal yllranden från och kommuner. Domkapillel i Skarahar bifogal yllranden från kyrkoråden i Algulslorps, , Södra Vings ochTrollhättans paslorat, Etl yUrande har dessulom inkommil från kyrkomötetspresidium. De i departementspromemorian framlagda förslagentillstyrks helt eller till övervägande del av hovrällen för Väslra , kammarrälleni , länsslyrelsema, riksskalteverket, ceniralsiyrelsc.domkapitlen i , , , , , , , och Slockholm. Några av dessa remissinstanser ifrågasätterdock behovet av alt nu införa nya regler om val lill kyrkomölel och anser alt de nuvarande reglerna bör lillämpasytterligare en valperiod. Hovrätten för Väslra : Lagen om kyrkomötet (1982:943) trädde i kraft såvitt avserbestämmelserna om fastställande av anlalet valkrelsmandal saml om val av elekloreroch delegerade och i övrigl , Efter ikrafurädandethar endasl etl val lill kyrkomölel hållils, nämligen 1983, De svårigheier, somuppkom vid delta val, kan i varje fall lill viss del ha beroli på alt det varförsta gången valproceduren genomfördes med utökade valkorpo-ralioner. Riksskatteverkelhar förklarat sig berett att inför nästkommande kyrkomötesval medverka vid ularbelandeav prolokollsblankelter, som kan Prop.1984/85:169 80 användas vid valförrättningen. Verket har också lovatställa sin sakkunskap till förfogande för att få fram särskilda hjälpblanketierför röstsammanräkningen. Ålskilliga av de domkapitel, som avgeii yllrande lillarbetsgruppen, har förklarat atl val inle inneburit några störreproblem. Ett domkapitel har anseti det ofrånkomligl au valsäiiel blir kompliceralså länge en indirekl valmelod lillämpas, annal domkapiiel har funnii aulagen om proportionellt valsält är svar alt tillämpa och att man saknadeerfarenhet av sådana val. Frågan om direkta val lill kyrkomötet kommer alt ulredasav en av chefen för tillkallad parlamentarisk kommitté (Dir1984:23) med uppdrag att föreslå ålgärder i syfte att förbättra folkslyrelsensvillkor, I direktiven lill kommiltén heler del bl.a. all frågan om direkla val lillkyrkomölel har samband med de övergripande valfrågorna och all frågan därför inlebör brylas ul ur della slörre sammanhang. Även om denna kommilté måhända kommeratt arbeta , torde inle mer än ytterligare ell eller högsl ell parval lill kyrkomölel äga rum, innan förslag lill direkla val lill kyrkomölel kanföreligga. Med hänsyn härlill och lill all såsom ovan påvisats olägenheterna avnu tillämpade valmetod inte förefaller vara alliför slora. synes övervägandeskäl tala för att de av arbetsgruppen föreslagna ändringarna i kyrkomöteslagen inlenu bör komma lill slånd. I alll fall synes del vara lillfyllesl, om denförordade minskningen av antalet eleklorer genomföres. Arbeisgruppens förslag innebär på flera punkterförenklingar i del nuvarande valsystemet. Centralstyrelsen ftnner det angelägetall sådana förenklingar kommer till stånd. Centralstyrelsen vill emellertidunderstryka att kyrkomötet självt har prioriterat direktvalsfrågan framförpartiella reformer av del nuvarande valsyslemei. Denna omsländighel bör dock enligiceniralsiy relsens mening icke förhindra all, när nu likväl elt förslag lillangelägna korrigeringar har arbetats fram, vissa jämkningar i del nuvarande syslemetföretas. Centralstyrelsen är därför beredd att tillstyrka alt arbeisgruppensförslag läggs till grund för en revidering av det nuvarande syslemel för valtill kyrkomötet. Vad beträffar valsystemet konstaterar först atlutredningens förslag icke avser en övergång lill direkla val ulan endasl enrevidering av det indirekla valsyslemei. Del är således inom ramen för detindirekta valsystemet, som ändringsförslagen skall bedömas. Domkapillel hardock funnii, all Prop.1984/85:169 81 en viss sammanblandning förekommil här. Argumenl, som hörsamman mer med etl direkivalssyslem än med elt för indirekla val, anförs avutredningen. anser, alt ett ställningstagande till frågan omdirekta eller indirekta val blir akluell först om ett eller , dåutredningsmaterial härvidlag kan väntas föreligga. Enligt uppfallning bör jusleringar inuvarande ordning f, n. avse endasl smärre, nödvändiga ändringar i avsikt attunderlätta tillämpningen av valbestämmelserna och all förenkla del praktiskaförfarandet vid valet /86. Några mer genomgripande förändringar kan detinte vara tal om. ftnner därför arbeisgruppens förslag vara alltförlångtgående, Erfarenheterna från det senaste valet till kyrkomötetvisade på att de nya reglerna var svåra atl lillämpa och alt valproceduren varonödigt krånglig. varför arbetsgruppens förslag som skall syfta tiilförenklingar och förbättringar hälsas med tillfredsställelse. Enligi förslagelskall de nya reglerna lillämpas redan vid valet lill kyrkomöle. Medhänsyn lill all del kommer ytterligare förslag lillförändringar, kan ifrågasällas om inle alla ändringar borde göras vid ett ochsamma lillfälle. Dessutom föreligger erfarenheter från endast ett val. Vad beträffar utredningens förslag i övrigt såvitt gällervalkretsar och valdistrikt m. m., minsta antal elektorer och kyrkoråden somvalkorporation i vissa fall anser förbundsstyrelsen atl det nuvarandevalsystemet bör prövas ytterligare en valperiod innan förändringar övervägs. Direkta eller indirekta val par remissinstanser uttalar sig i frågan om valen lillkyrkomötet bör vara direkla eller indirekla. Någon erinran rikias dock inle motarbetsgruppens ståndpunktstagande atl inte i förevarande sammanhang ulredadenna fråga utan att så får ske inom ramen för folkstyrelsekommitténs uppdrag. Frågan om utformningen av valsystemet lill det reformeradekyrkomölel var föremål för en omfattande behandling kyrkomöte.Förutom en framslällning års kyrkomötes utredningsnämnd (ibetänkandet Samlad riksorganisation för , den s.k, "regnbågsboken",avsnitt 5.5 till kyrkomölel, s. 37, saml hemslällan, s. 246) behandlade Prop.1984/85:169 82 kyrkomölel även 12 motioner inom samma ämnesområde. Kyrkomölelsbehandling resulterade i en framställning lill regeringen med begäran om en ulredningom de kyrkliga valfrågorna "med inrikining på en övergång lill direkla valmed personvalsinslag vid försia möjliga lillfälle, saml all därvid ävenövervägs frågan om en gemensam valdag för de kyrkliga valen, förlagd lill ell annatår än det då allmänna val äger rum" (LU 1983:1, kskr 1983:5). Mol dennabakgrund år del i och för sig tillfredsställande all arbetsgruppen har noteratall direkivalsfrågan kommer atl bli föremål för särskild ulredning genom dentillkallade parlamentariska kommittén. Centralstyrelsen hälsar medtillfredsställelse att den av kyrkomötet begärda ulredningen kommer lill stånd. Samtidigtär del angelägel för ceniralsiyrelsen all i detta sammanhang erinra om denprioritet kyrkomölel ville ge direkivalsfrågan, I flera av de ovan nämnda moiionernaaktualiserades ändringar i det gällande systemel i olika delaljer, t. ex. alllidpunkten för beräkning av antalet kyrkomedlemmar definierades klarare, atl eleklorernasantal vid pågående pasloratsregle-ring lades fast m. m. I kyrkolagsulskolteisav kyrkomötet gillade belänkande uttalades i fråga om dessa önskemål bl. a.följande: "I moiionerna aklualiseras frågor om förtydliganden ochändringar i reglerna för kyrkomötesvalet. Med hänsyn till utskottets huvudinslällning- all direkla val till kyrkomölel bör utredas och genomföras vid första möjligatidpunkl - anser utskottet del vara obehövligt att ta upp frågor om ändringarinom ramen för det nuvarande valsystemet". (LU 1983:1 s. 9). I fråga omdel i en motion framförda yrkandet om delning av stifl i Ivå valkrelsar -vilkel önskemål lillgodoses genom arbeisgruppens nu framlagda förslag ~ ullaladeuiskoilel följande: "Med hänsyn lill ulskollels huvudinslällning anser uiskoilelall denna fråga inle bör las upp i nuvarande läge. Uiskoilel anser emellerlidall en kommande ulredning bör göra en översyn av valkrelsindelningen vid kyrkomölesvaleli syfte alt åstadkomma mindre valkretsar än f. n. I etl sådant sammanhangkommer slarkt i fråga all dela slifl i flera valkrelsar. Därvid bör ävenfrågan om utjämningsmandat prövas". (LU 1983:1 s, 9). Centralstyrelsen konstaterar mol bakgrund av del nuanförda att kyrkomötets önskemål om en slark priorilering av direkivalsfråganriskerar all undanskymmas av arbetsgruppens förslag om ålgärder inom ramen fördel nuvarande syslemel. Med hänsyn lill kyrkomölels klara ställningstagandeanser sig ceniralsiyrelsen nödsakad alt även i della sammanhang erinra om vadsom är kyrkans egen priorilering när del gäller valfrågorna. Den nu lillämpade indirekla valmeioden innebär atlförsamlingarna och samfällighelerna genoin elekiorsvalen kan ulöva ell avgörandeinflyiande på Prop.1984/85:169 83 hur kyrkomötet sammansätts. Detta är givetvis enförutsättning för att kyrkomötet skall kunna anses som representativt för dessaoch är därmed också en förutsättning för hur kyrkomötet ochkyrkomötesorganisationen skall kunna fylla funktionen som kyrkokommunernasintresseorganisation. Skulle direktval införas till kyrkomötet förlorarkyrkokommunerna sitt direktinflytande i kyrkomötesvalen och ansvarslinjenmellan kyrkomöte och kyrkokommuner försvinner därmed. I ett sådant läge måsleförbundet överväga att återta sin funktion som intresseorganisation förkyrkokommunerna. En väsentlig del av kyrkomötesreformen skulle därmed gåförlorad. Förbundet motsätter sig införandel av direktval tillkyrkomötet. Kyrkomötets placering i tiden De flesta remissinstanserna uttalar sig inle i frågan omen ändring av tidpunkten för kyrkomötets sammanträden . Kyrkomötets presidium, centralstyrelse.Svenska Kyrkans saml domkapitlen i , ,, , och förordar en ändring av sammanträdestidpunkten. En betydandemajoritet av kyrkomötets ledamöter slår bakom kyrkomötets önskemål om ändrad tidpunkl.I den mån regeringen menar allvar med att förhålla sig neutral till kyrkansinterna arbele måste det finnas slarka sakliga skäl från statsmakternas sidaför atl i denna fråga motsätta sig kyrkomötets önskemål. Idepartementspromemorian anförs till slöd för promemorians negaliva hållningtill kyrkomötets framställning huvudsakligen a) budgeimässiga skäl, b)kyrkomötets roll i lagstiftningsarbetel och c) belydelsen av ell snabbtvalgenomslag. Inget av de anförda skälen förefaller presidiet särskili tungtvägande. Tvärtom kan pekas pä väsenlliga fördelar med en ändrad lid förkyrkomötets sammanträden i berörda hänseenden. När det gäller a) budgetmässiga skäl bör det väl snarastvara en fördel med ett kyrkomöte , dvs. då maninom regeringen börjar förbereda den budgelproposilion, som skall presenieras iriksdagen följande år. Ulbeialningen av bidrag lill kyrkans friaverksamhet som inte beror av anslagsbeslui bör läll kunnaadministreras oberoende av när kyrkomölel sammanlräder. I fråga om b) kyrkomötets roll i lagstiftningsarbetelkonstaleras på s. 47 att "om regeringen anser atl en viss reform i ell kyrkligiärende bör iräda i kraft " så är det en fördel all kyrkomölelkan sammanlräda . Med samma logik kan naturligtvis hävdas atl omregeringen anser au en reform i ett kyrkligt ärende bör träda i krafl den 1januari så är det en fördel 1984/85:169 84 om kyrkomötet kan sammanlräda . Att detgenerellt vore fördelaktigare all en reform trädde i krafl i slälleiför har inle påståtts och lär f. ö, vara svårt all argumenieraför. Resonemanget i departementspromemorian är därför inle något bärkraftigtargument vare sig för den ena eller den andra tidpunkten. På s. 48 anförs vidare atl "del särskilt under detsista året av en mandatperiod ofla finns ell inlresse av all få frågorbehandlade av del pågående riksmöiet". Kyrkomölels presidium har förslåelseför den synpunklen, särskilt vad beträffar grundlagsfrågor. Dessa nämns inlesärskilt i deparlemenlsstencilen men har omnämnts som elt argument mot ändrad sammanlrädestidi en inom civildepartementel upprättad promemoria om tidpunktenför kyrkomötessammanlrädena, I den mån regeringen önskar infordra kyrkomötetsyttrande i en grundlagsfråga är det en klar fördel med kyrkomötelssammanirädeni eftersom regeringens förslag i en sådan fråga måste väckashos senast . Även i övrigl borde regeringen kunnaanpassa sill propositionsarbete efler etl kyrkomöle i augusli-seplember så au eubeslui i kan erhållas under del av en valperiod. Betydelsen av elt snabbi valgenomslag, c), får inleöverdrivas. Belydligi viktigare torde vara atl de nyvalda kyrkomötesledamöiernafår lid på sig alt sätta sig in i aktuella frågor och förbereda sig för detföreslående kyrkomötet. Med nuvarande ordning är del praktiskt taget omöjligtför den nyvalde kyrkomötesledamoten all hinna orientera sig tillräckligt förall la slällning lill de viktiga beslut som skall fattas pä del föreslåendekyrkomötet, 1. ex. valel av den nya centralstyrelsen. Del finns en uppenbarrisk för all de etablerade ledamöterna i krafl av sin erfarenhel av lidigarekyrkomöten får en dominerande roll i del nyvalda kyrkomölel som rimmar verkliglilla med den demokralisering av kyrkomölel som var en väsenllig ingrediens ikyrkomötesreformen. Kyrkomölels presidium, som har del yttersta ansvarelför alt kyrkomötets sammanträden genomförs på elt säll som är oantastligt frånformell synpunkl och som inle spränger givna ekonomiska ramar, kan inle bortsefrån de fördelar som ligger i atl kunna arbela i och atl imån av behov kunna anlila personal. På längre sikl bör självklarleftersträvas att kyrkomölel kan samlas i kyrkans egna för ändamålet lämpadelokaler. Likaså bör del vara en målsäiining all kyrkomölel skall kunnagenomföras med anlitande av i alll väsenlligl kyrkans egen personal. F. n. ochunder överskådlig tid finns emellerlid vare sig sådana lokaler eller i någon slörreutsträckning sådan personal all lillgå. Med hänsyn härlill och då lillgång lillsåväl ändamålsenliga lokaler som lämplig personal är av avgörande beiydelse förall kyrkomölel skall fungera, vore det lill stor lällnad för presidiet och tillstort gagn för kyrkomölels ledamöler om regeringen kunde tillmötesgå kyrkomötetsframslällning om ändrad sam- Prop.1984/85:169 85 Vi tror dessulom att kyrkomötet harmyckel all vinna ekonomiskl på att få sammanträda i . Promemorian behandlar huvuddelen av de synpunkler ochargument som har anförls i frågan om lidpunkien för kyrkomölels sammanträden.Vid den samlande avvägningen har emellertid de från kyrkans uigångspunktviktigas-le lillmälis för lilen beiydelse. Centralstyrelsen kan därför inteinstämma i slutsatsen att övervägande skäl talar mot en ändring, och styrelsenförordar att frågan blir föremål för överarbetning under höslen. Från kyrkans utgångspunkt är följande väsentligt.Kyrkomötet självt har gjort bedömningen atl förhöslen är en lämpligarelidpunkt. De adminislraliva fördelarna och möjlighelen alt sammanlräda iriksdagshuset måsle underslrykas. 1 lagutskottets betänkande (LU 1984:5) ulvecklasutförligl sammanträdestidpunktens betydelse för budget- och granskningsprocessen.Centralstyrelsen vidhåller alt dessa synpunkler är vikliga. Cenlralslyrelsens(och hela den frivilliga organisalionens) redovisningsperiod är kalenderårel, vilkelkyrkomölel låtit komma till uttryck i centralstyrelsens inslruklion (SKFS 1983:9).Detta överensslämmer med församlingarna och med kyrkofonden. Det förhållandelall anslagel lill kyrkomölel för dess offentligrällsliga verksamhel beslämsför varje budgetår är här av helt underordnad betydelse. Vidare bör betonas atl del försia kyrkomötet efter ettnyval behäftas med allvarliga informationsproblem. På drygl en månads lid skallnya ledamöler hinna få sin information, sätta sig in i aktuella ärenden, väckamotioner och della i förberedelser av val lill centralslyrelse och utskott.Detta låler sig svårligen göra på ell tillfredsställande säll med nuvarandeordning. Ceniralsiyrelsen har uppfattningen all synpunkler, som l.ex, den om del snabbare valgenomslagel, väger läll gentemot det nu anförda. Eltomedelbarl valgenomslag är inle ens genomfört på lokalplanet. Del gamla kyrkorådelsiller kvar iniill årels ulgång. Atl framhärda i denna argumenlalion tordevinna ringa gensvar hos de kyrkliga organen. Också viklen av sammanlrädesiidpunklen för möjlighelen attgenomföra lagändringar inom det kyrkliga området har enligt cenlralslyrelsensmening överbetohats. En ordning med kyrkomöle i augusii månad kan i vissa falltill och med underläila och påskynda behandlingen av etl lagstiflningsärende. vill hänvisa till de synpunkler som anförls iförsta särskilda utskottet i (FsäU 1982:1 s. 31). Utskottet anser attflera skäl talar för all kyrkomölel bör sammanträda i seplember i stället för imars. Skälen är bl, a, alt kyrkomötet har gransknings- och budgetfrågor. Prop.1984/85:169 86 anför dessa skäl görs den bedömningen all nackdelarna medall sammanträda inte är så stora att lagförslaget måsle förkastas. Manbör enligt ulskoltet tills vidare godta regeringens förslag om tid förkyrkomötets sammanlräde. Del är uppenbart atl ulskollels tillstyrkan lill förslagelrymmer tveksamhet om tidpunkt för kyrkomölels sammanlräde. Ulskollet hänvisarockså till möjligheten all kyrkomötet lar iniiiativ till ändrad tid på sinasammanträden. Kyrkomötet har föreslagit atl sammanträdena skall börjasisla tisdagen . , som delar kyrkomötets uppfattning idenna fråga, anser all slor hänsyn bör tas lill kyrkomölels ställningslagande. Arbelsgruppen anför (s. 47 f) all lagstiflningsålgärderkommer all fördröjas om sammanlrädena läggs senare än mars. sammanhängertill stor del med korta mandatperioder. Utredningar behövertillsättas och förslag ställas i under pågående mandatperiod.Domkapitlet vill framhålla, all frågor som förs lill från kyrkomölelsom regel inle lorde vara koniroversiella, varför mandatperiod intehar samma betydelse som i övriga arbete. Om del rör sig om större frågor av principiell nalurbrukar från stalsmaktens sida hävdas atl man strävar efter politiskt och kyrkopolitisktbreda lösningar, varför eventuella regeringsskiften inte i dessa frågor tordefå så avgörande betydelse. Arbetsgruppen framhåller också viklen av alt valresultateti kyrkofullmäktige får så snabbi genomslag som möjligt. göremellertid den bedömningen alt fördelarna med all lägga kyrkomölel iaugusti-september överväger då man väger vikten av atl valel slår igenom ikyrkomötet. Del exempel som arbelsgruppen (s. 48) anför rör en frågaav speciell art eflersom genomslagei av ell beslui om nya regler om val avkyrkomötet kan ske först då reglerna kan tillämpas, nämligen då kyrkomötesvalskall hållas. tillstyrker kyrkomötets hemställan atlkyrkomötet skall sammanträda med början den . Med detla ställningstagande behöver den tidsnöd som nukomplicerar valen inte uppstå. har likväl ansett sig böra, om dessförslag under denna punkt inte tillgodoses, uttala sin uppfattning i detföljande rörande de förslag om förenkling av valproceduren som avser att minskadenna tidsnöd. finner klart positivt, om kyrkomötets sammanträdenförläggs till en senare tidpunkl än den som är fastställd, marsmånad. Härvidlag biträder domkapillel, vad framförtsom sin mening. Många av de problem med kyrkomötesvalet, vilka anfördes ienkäten bland domkapitlen höslen 1983 (se betänkandet s. 25 ff) kommer därmed atllösas. Tidpunkten för kyrkomötets sammanträden är av 1984/85:169 87 avgörande betydelse, och sker här en förändring i denriktning centralstyrelsen föreslår, föreligger icke längre skäl lill mer omfallandeingrepp i gällande valordning. Domkapillel i Göleborg: Kyrkomölel bör flyllas lill augusti månad på grund av denpressade valsituationen liksom av den pressade molionsliden. Härvid kunde ocksånuvarande lokaler i bytas mot med dess bättreutrustning för ändamålet. En tidsmässig förflyttning som den ovan föreslagna skulleockså vara lill fördel för budgetarbetet. 1984 ärs kyrkomöte har begärl alt kyrkomölels sammanlrädestidskall ändras lill sisla veckan i augusii och utförligt moliveral sin framslällning,Arbelsgruppen har (s, 44-49) redovisal sina överväganden och skälen för attinte föreslå ändrad sammanlrädestid. Del ankommer inte på domkapillel atlbedöma bärigheten i skälen, men det är svårl alt förstå alt kyrkomötetsmedverkan i lagsliflningsarbetel skulle försvåras av atl sammanträdeslidenförläggs till augusti. Det bör vara möjligt atl beslutari de lagstiftningsärenden som kyrkomölel i sådani fall har behandlal i augusii. Enligi domkapillets mening bör kyrkomötets uttalade meningvara avgörande vid beslut angående mötets placering i liden. I fråga om kyrkomötets placering i liden önskar domkapillelunderslryka all starka skäl av praktisk nalur lalar för atl kyrkomölel börhållas på höslen. Domkapillel beklagar atl arbetsgruppen inte funnit detmöjligt all föreslå en sådan förändring av kyrkomötets placering i tiden. Förbundel biträder kyrkomötets framslällning i denna del.Såsom kyrko-lagsutskoilet påpekat är det främsl budgeimässiga skäl som gör allen flyllning av sammanträdestidpunkten är önskvärd. Kyrkomölesorganisatio-nens budgelårär kalenderår och del är då givelvis i hög grad önskvärl all den erforderliga budgelbehandlingenkan äga rum före del budgelärel börjar. 1984/85:169 88 dock inte för långi innan, Kyrkomölels nuvarande sammanlrädestid är ur den synpunklenmycket otillfredsställande placerad eflersom budgeten med denna ordning måsteslutligt beredas inom centralstyrelsen innan den skall träda i lillämpning.Beredningen inom nämndorganisaiionen får då förulsätlas ske före budgelåretsbörjan resp. slul.