prop · G803118 · 1984-12-31 00:00:00 — a. sid 62och 69) diskuteras innebörden av granskningsförfarande. Utan att här närmare gåin på frågan om vUken ambitionsnivå som är lämplig avseende förhandsgranskning,kan dock konstateras alt själva granskningsförfarandet kan, om det låsesinitiall, i sin lur låsa vUka övervakningssystem som byggs upp. En olyckliglåsning kan naturiiglvis också ske omvänt, så att övervakningssystem begränsargranskningsförfarandet (kontroUmöjlighetema). Därför bör oUka nivåer och formerav granskning/ kontroll behandlas paralleUt med övervakningssystemen.Ovanstående resonemang avseende förhandsgranskning kontra övervakningssystemgäUer naturligtvis också utbyggnaden av produktregislret i övrigt, specielltsom förslagen beträffande förhandsgranskning hänger ihop med och styr försia- Prop.1984/85:118 42 genkring produktregistrets fortsatta uppbyggnad och vice versa. I sammanhangetbör också beaktas den omständigheten att användare i samband med inköp avämnen/produkter även framgent torde stå för en stor del av denriskbedömning/kontroU/granskning som görs - naturligtvis med uppgifter fråntillverkare/importör som gmnd för sina ställningstaganden. I fråga om vilkaövervakningssystem som byggs upp är det också viktigt att behandla froma om hursystemen kan användas enskilt och/eller tiUsammans för tiUskapande av ensamlad riskbUd som underlag för olika insalser. Att bästa möjliga underlagerhåUs för prioriteringar i tillsyns-, FoU-och annat arbete på området ärangelägel. 4.18 : På sid. 24 ibetänkandet framhåUer kemikommissionen att överläggningar omgående börpåbörjas med EG om lämpliga former för samarbete om förhandsgranskning av nyaämnen. Kommittén viU i anslutning därtiU även om frågan ligger utanförILO-kommitténs ansvarsområde - erinra om det mUjövårdssamarbete som etableradesgenom skriftväxUng 1977 meUan och . även nämna att på liknande sätt även en överenskommelse påarbetsmUjöområdet () tecknats meUan ochEG-kommissionen. Dessa båda överenskommelser bör enligt kommitténs uppfattningutgöra en lämplig ram för ett mer konkret samarbete med EG vad avserförhandsgranskning av nya kemiska ämnen. 4.19 : Attförslaget om förhandsgranskning avkemiska ämnen innebär en angelägen anpassning till europeiska regler och påsikt också bör kunna leda tUl att lämpliga klassificeringar för slatistUc överhälso- och mUjöfarliga varor kan göras. 4.20 Statensgiftinformationscentral: skaU ges i uppdrag att föra en förteckning över kemiska ämnen som är i bmk i landet och att information skall lämnas om ämnen som avses importeras eller användas redan innan de tas i bmk. Denna s. k. förhandsgranskniiig kom mer att underlätta GIC: s arbete med att upprätta beredskap avseende risker och behandling inför en ev. akut förgiftningssituation. Detta fömt sätter givetvis att GIC får tUlgång tiU denna information. GIC:s verksamhet underlättas betydligt om skyldighet införs att produktinformationlämnas även för kemiska ämnen och produkter som inte har sådana egenskaper attvamingsmärkning behövs. Detta utreds närmare nedan i GIC: s synpunkter påproduktkontrolh-egistret. 4.21 Apoteksbolaget:Apoteksbolaget tUlstyrker en förhandsgranskning av kemikalier men viU betona vikten av att mindre mängder undantas. Detta gör det möjUgt att distribuera kemikalier som är nödvändiga för l.ex. experimentell forskning och kliniska prövningar. I dessa sammanhang kan Prop.1984/85:118 43 manockså anla att kompelens finns bland de som hanterar kemikaliema för attundvika hälso- och mUjöfara. Av denna anledning stödjer Apoteksbolaget den idelbetänkandet angivna gränsen som högsta icke granskningsplikliga mängd. ApoteksbolagetviU också betona vikten av intemationeUt samarbete på detta område. Detta gäUerpå flera nivåer. Första steget är alt ge riktlinjer för prövningar avkemikaliers hälso- och mUjöfara. Därefter är samarbete nödvändigt vid detpraktiska utförandet av testerna och den slutliga bedömningen av resultaten. Apoteksbolagetstödjer därför förslaget att förhandsgranskningen inte ska behövas för ämnensom granskats inom EG efter gemensaml godkända riktUnjer. gerändå insyn i vilka kemikalier som hanteras inom landel ochkemikalieinspektionen har genom lagen möjlighet att ingripa. 4.22 i Östergötlandslän: Förslaget om förhandsgranskning av kemiska ämnen är bra under fömtsättningatt myndigheterna tar Vcu-a på möjligheterna all införa eventueUa restriktionerför ett ämne när det kan anses befogat ur hälso- eUer miljösynpunkt.Restriktionerna kan då införas redan innan ämnet börjar användas. 4.23 i län:Länsstyrelsen är positiv tiU kommissionens förslag beiräffandeförhandsgranskning av kemiska ämnen. Mot bakgmnd av alt EG redan har införtett sådant system, bör så långt det efter svenska förhållanden är möjligt,likstäUighel och samarbete eftersträvas. 4.24 i och : När det gäller förhandsgranskning av nya ämnen bör dokumentationskrav enlOECD: s MPD-system nivå 1 gälla. Uppgifterfrån ett amerikanskt kemiorgan () gör gällande att det 1983 fanns 60-70000ämnen i aUmänt bmk. Av dessa svarar viktmässigl ca 3 000 för av dentotala användningen av kemiska ämnen (sid 63 i betänkandet). Mot bakgmnd avdessa fakta finner det logiskt att kemikomissionen eller annatexpertorgan arbetar fram ett program för dokumentation av även befintligaämnen och produkler, där dels vanlighet (t ex bland de "3000"), delsmiljö- och bälsofarlighel (t.ex. enl TSCA: s prioritetslistor) far varastyrande för urvalet. 4.25 : Ett system där nya kemiska ämnen för handsgranskas med avseende på dess egenskaper från hälso- och miljö skyddssynpunkt innan de tas i bmk är enligt styrelsens uppfattning angelä get. Slyrelsen tUlstyrker detta kommissionens förslag och förutsätter där vid att samarbete inleds med EG. Prop.1984/85:118 44 4.26 : Slyrelsenkan i princip biträda kemikommissionens uppfattning om önskvärdheten av eltsystem för förhandsgranskning av nya kemiska ämnen. EmeUertid lorde ettgenomförande av förslaget komma atl kräva avsevärda resurser. Av denna anledningvUl styrelsen föreslå alt man före ett ställningslagande närmare utrederresursbehoven och möjligheterna att täcka dessa. 4.27 : KFställer sig positiv till ett förhandsgransk-ningssystem som förhindrar attdessa produkter okontrollerat tUl-verkas/importeras och saluförs. Enförhandsgranskning av kemiska ämnen torde vara den enda formeUa möjlighelen attåstadkomma delta. ISverige finns en begränsad tUlgång på toxikologiskt kunnande. Av denanledningen bör förhandsgranskning avse de ämnen som inte tidigare finns på densvenska marknaden. Dessa anmäls nu enligt produktregistrets tredje etapp. KFbifaller förslaget om del samarbete som kommissionen föreslår ska tas upp medEG. KFanser att en eftergranskning, Uksom nu sker med bekämpningsmedlen, kan vara avvärde för att tiUgodose nya krav på redan godkända produktgmpper. 4.28 Landsorganisationeni : LO stödjer KemUcommissionens för slag om förhandsgranskning av kemiska ämnen. Vi viU dock lämna föl jande principieUa synpunkter, som utgår från att ett system för förhands granskning beräknas införas tidigast . Kommissionenredovisar all man avser återkomma ifråga om undersökning av ämnen som redan äri bmk. LOkan acceptera att förhandsgranskning i ett inledande skede begränsas tiU ämnenenligt förslaget. Det långsiktiga målet måste enligt LOs uppfattning vara attbåde nya ämnen och nya produkter ska förhandsprö-vas. För att ge möjlighetertiU en smidig övergång som ger uirymme för förhandsgranskning av produkter börlagstiftningen redan nu förberedas för detta. Det bör finnas möjligheter all it. ex. 9 § LHMV skriva in att kravet på förhandsanmälan också gäller förkemiska produkter. LOsbedömning är atl när väl kriterier för vad som är nya ämnen, granskningskrav m.m. är avklarade, kommer det att bli ett begränsat antal anmälningar av nyaämnen. Därför bör man inom överskådUg tid kunna övergå tUl förhandsgranskningmot specieUt angelägna produktgmpper. 4.29 LantbrukarnasrU(sförbund: Verksamheten vid produktkontrollen bör koncentreras tiU de produkter som vi nu använder och vars egenskaper är ofuUständigt kända. Förhandsgranskning av kemiska ämnen bör koncen treras tUl ämnen som tas fram i . I övrigt bör etl intemationelll samarbete utnytQas. Det förefaUer också tveksamt om något särskilt svenskt ämnesregister bör upprättas. Prop.1984/85:118 45 4.30 : Kommissionen föreslår införandet av förhandsgranskning av nya kemiska ämnen innan de far användas. För handsgranskningen medför svårigheter för framför alU högteknologiska företag inom t.ex. flyg-, rymd-, och försvarsindustrin. Dessa är i stor utsträckning direktimportörer av kemiska produkler som är nödvändiga att använda enligt gäUande tiUverkningsspecifikationer. Något ulbyte av des sa produkter p.g.a. deras eventueUa bälsofarlighel är därför inte möjligt att göra. Problematiken får i stället mötas med noggranna hanleringsföreskrif ter, vUka för övrigt utgör en hörnpelare i aU säker kemikaliehantering. Denav kommissionen diskuterade volymsgränsen, , över vilken en fullständigförhandsanmälan fordras är orealistisk. Gränsen är så lågt satt alt denomöjliggör en ulprovning av nya ämnen i praktisk skala, specielll inomprocessindustrin. Det i betänkandet framförda skälet för den föreslagnavolymgränsen, nämligen den svenska marknadens storlek i förhållande tUl EG, ärovidkommande. Avgörande måsle i stäUet vara möjligheten atl kunna genomförareaUsliska prov under säkra miljöförhållanden. Den inom EG gällande gränsen 1ton, är betydligt mer realistisk. Frågan är dock om inte hela tänkesättet medvolymsgränser borde ersättas med en ändamålsbestämmelse där möjlighelen försvensk industri att under säkra förhållanden utföra nödvändiga försök,bejakas. 4.31 : föreslag att införa för handsgranskning av nya ämnen som man redan gjort i EG sätter vi oss inle emot. Vi anser dock att etl sådant system skaU införas i nära samarbele med EG och vara ömsesidigt. Detta innebär att etl nytl ämne förhands granskat och godkänt i skulle icke yllerligare behöva godkännas i EG och vice versa. Attfömtom att införa förhandsgranskning av nya ämnen (i och ) införagranskning av ämnen som redan finns i men är nya i anser vi varaen överloppsgärning. Del merarbeie som en sådan åtgärd medför, både förnäringsliv och myndigheter såväl som att det praktiskt skulle innebära etlhandelshinder gör alt det från flera synpunkier är oreaUstiskl, oekonomiskt ochopraktiskt. Vi motsätter oss att ett särskilt, från EG avvikande, svensktförhandsgranskningssystem införes. Dock gärna elt förhandsgranskningssystemharmoniserat med EG. 4.32 : Syftet med della förslag är atl möjliggöra kontroU av nya ämnen som en fömtsättning för alt sådana ämnen får marknadsföras eller tas i bmk. För atl kunna genomföra en sådan gransk ning av nya ämnen måsle man känna lill vilka ämnen som redan finns på marknaden. Här föreslår kommissionen att till verkning eller import av ämnen som inle finns på den svenska marknaden skall ammälas till ansvarig myndighet i god lid innan tillverkning eller import påbörjas. 1984/85:118 46 Industriförbundetfinner systemet med förhandsanmälan av nya ämnen befogat. Vi har emellertidstarka invändningar mot förslagets betraktelsesätt att begreppet "nyaämnen" hänför sig tiU ämnen som är nya i . Vi anser, all det systemför förhandsanmälan som sedan någon tid tiUämpas inom EG även bör kunnatUlämpas i . Detta innebär, atl förbundet accepterar enförhandsgranskning av ämnen som är nya inom EG, men motsätter sig granskning avsådana ämnen som är "nya" i men "gamla" inom EG.Ämnen i denna kategori är i aUmänhet kontroUerade i något ochunderkastade EGs långtgående kemika-UekontroU. Viunderstödjer Kommissionens förslag att överläggningar omgående bör påbörjas medEG om lämpUga former för samarbete. Målet för detta samarbele bör vara ettavtal med EG om bl. a. ömsesidigt accepterande av granskning och godkännande avnya ämnen. 4.33 : TCO tillstyrker förslaget. Vi ställer oss däremottveksamma tiU den angivna volymgränsen . I de flesta faU kan detta ansessom en liten mängd men i andra sammanhang som en mycket stor volym.Om en gräns skaU finnas bör den sättas lägre. 4.34 : SKR vUl därför bestämt avvisa att det i införes ettnationellt system för förhandsanmälan av nya ämnen, som redan är etablerade iEG. Ommyndigheterna önskar veta hur näringslivet har klassificerat och märkt de ämnensom förekommer på marknaden, kan information fås i efterhand i anmälningsstegettUl produktregistret. 4.35 Sverigeskemiska industrikontor: - att förhandsanmälan av verkligtnya ämnen på den västeuropeiska marknaden, när den första introduktionen sker iSverige, kan tUlstyrkas, - att förhandUngar bör upptas medEG om ett avtal angående en svensk anslulning tUl EG: s system - att förslag om särskildförhandsanmälan av ämnen som redan exislerar i EG men vUka ej tidigareförekommU i (s. k. ny-gamla ämnen) bör avvisas. 5.1.1CivUförsvarsstyrelsen: Den föreslagna uppbyggnaden av produktregislret som ettämnesregister och graden av det sekretesskydd som erfordras kan liUstyrkas. Prop.1984/85:118 47 Innandetaljerade förslag lUl fortsatt uppbyggnad formuleras bör dock en praktiskutvärdering företas när arbetet med tredje etappen är genomförd. I händelse av krig kommercivilförsvarel att stäUas inför en mängd svårlösbjua uppgifter bland vUkaolyckor orsakade av kemikalier kan utgöra en icke oväsentiig del. Ett samlatgrepp om på marknaden förekommande kemikalier skuUe stärka beredskapen ochunderlätta räddningsstyr-komas arbete med att skydda och rädda liv. 5.1.2 : Beträffande produktregistret anser brand nämnden att vid räddningsinsatser bör räddningsbefälhavaren kunna fa tiUgång tiU sådan produktinformation som är nödvändig för räddningstjän sten, t.ex. uppgift om hälso- och miljöfarlighet, brandfarlighet, om pro dukten är lösUg i vatten o. dyl. Sådan information börenligt brandnämndens mening kunna förmedlas av någon informationscentral somför detta ändamål måste ha tUlgång tUl registret dygnet mnt. ser det somen stor brist att ej har tagil hänsyn tiU atträddningstjänsten kan behöva ha tiUgång tiU produktregislret vid olyckor föratl erhålla information om kemikaUer där endasl produktnamn förekommer påhandlingar och förpackningar. Även om sådana kemikalier inte är farligt godsenligt lagen (1982:821) om transport av farligt gods kan de ge svåramiljöskador om de inte tas om hand på rätt sätt. Ingen av de myndigheter somanges i 28 § på sid. 31 har tiU uppgift att lämna räddningstjänsten sådana upplysningar. 5.1.3 Socialstyrelsen:Enligt uppfattning är det angeläget med ett utbyggt produktregister. viU dock framhåUa all styrelsen fatt i uppdrag av regeringen att utarbeta nya märkningsbestäm melser för kosmetiska och hygieniska medel. I direktiven tiU uppdraget har angetts att märkningsbestämmelsema skall utarbetas i likhet med de be slämmelser som finns inom EG-området. Uppdraget har därmed även kommit att inriktas på produklkontroUfrågor för kosmetiska och hygienis ka medel. vUl hänvisa till styrelsens utredning (bilägges) vad gäUer de kosmetiska och hygieniska medlen ocb dess beröring med kommissionens förslag. Styrelsen har noga övervägt lokaliseringen av produktregister för kosmetiska och hygieniska medel och funnit att sådanl register bör vara lokaUserat tiU tUlsynsmyndigheten. Styrelsen har under hand erfarit att kemikommissionen delar styrelsens uppfattning härvidlag. Idet nuvarande produktregistret finns också vissa alkoholhaltiga preparal. Ivilken omfattning detta förekommer är inte närmare utrett. Troligtvis finnsendasl en mindre del av godkända alkoholhaltiga preparat antecknade inuvarande prcduktregistret. Såviit nu kan bedömas skulle den föreslagnauppbyggnaden av produktregistrets Qärde etapp genom ämnesvis deklaration intege några fördelar inom tillsynsområde vad 1984/85:118 48 gälleralkohol- och narkotikafrågor. Uppbyggnad av registret genom produktvisdeklaration innebär enbart registrering av vissa alkoholhaltiga preparal. Sålänge registret endasl omfattar hälso- och miljöfarliga preparat ärregistreringen alltför ofullständig för behov. TiUståndsärendenom alkoholhaltiga preparat bör tUls vidare inte kopplas tiU produktregistret. 5.1.4 : Med undantagför ovan anförda synpunkter har ingenting att erinra motinnehåUet i kemikommissionens delbetänkande. 5.1.5 : Utförliginformation skall snabbt kunna erhållas om varan i akuta situationer. Dennainformation måste innehåUa utför-hga uppgifter om varans effekter på människaoch miljö. Informationen måste också innehålla sådana kemiska och fysikaliskauppgifter som anger hur varan uppträder vid utsläpp i mUjön och därmed kan gevägledning om vUka ålgärder som bör vidtas vid olycka. Isamband med tuUklarering av importerat gods skaU tuUverket bl. a. kontrolleraatt gift enligt 2 § kungörelsen om hälso- och mUjöfarliga varor (KHMV) ochberedningar innehållande gift enligt 3 § KHMV inte införs till landel av annanän någon tUlhörande de i 9 § KHMV uppräknade kategoriema. Mycket få produkter(beredningar enligt 3 § KHMV) är vid import-tUlfällel klassificerade ellerbedömda från hälso- och miljöskyddssynpunkt. TuUljänstemäntvingas ofta att snabbi ta ställning tiU om en viss kemisk produkt utgör gtfteUer ej samt hur den bör hanleras osv. Identifieringenav kemiska varor med hjälp av registret underlättas om uppgifter finns omfakturabenämning, handelsnamn och dyl. och om leverantör. Informationen bör ejbegränsas tiU vissa typer av kemiska varor. Den bör ej heUer begränsas tiU nyavaror utan måsle även gälla de varor som redan tidigare varit föremål förimport eller produktion inom landet. En avgjord fördel vore även om idelbeiänkandel diskuterade identifikationsnummer infördes för varje kemiskvara. Om varan byter namn vilket ofta sker behöver delta nummer ej ändras. Ehumsvårigheter föreligger vid införande av ett sådant system bör möjlighelemahärför dock ytteriigare undersökas. Delvore ännu bättre ur tuUverkets synpunki om kemiska produkler redan vidimporttillfället vore klasstficerade och bedömda ur hälso- ochmiljöskyddssynpunkt och i samband med della upptagna i ett utbyggtproduktregister. Deställda kraven på produktinformation om kemiska varor är resurskrävande.Kraven fömtsätter en mer omfattande deklarationsplikt beträffande kemiskaprodukters innehåll från tillverkare än kemikommissionen föreslår. Prop.1984/85:118 49 Detkan konstaleras, att enligt delbetänkandet är varor som endast skall exporterasundanlagna från anmälningsp ikten vUkel ej närmare motiveras (sid. 47).Ändamålsenligheten härmed kan ifrågasättas. Varorna hanteras inom landet genomall de transporteras och kontrolleras av bl.a. lullper-sonal. för hälsaoch miljö kan därför föreUgga. Del borde därför klart anges i delbetänkandetatt där framlagda förslag gäller både import och export av kemiska varor. Föratt registrets uppgifter om kemiska varors statistiska nummer skall blitillförlitliga måste lämpliga mtiner för samarbete mellan produktregistret ochgeneraltullstyrelsen upprättas. 5.1.6Konsumentverket: ansluter sig till de utgångspunkter somkommissionen anger för sina överväganden om produktregister (sid. 109).Huvudsakliga syflen som kan uppnås med ett produktregister är att få enöverblick dels över förekommande kemiska ämnen, dels över innehållet i olikaprodukter. KonsumentverkettiUstyrker kommissionens förslag att den pågående tredje etappen iregislemppbyggnaden kompletteras med en deklarationsskyldighet för mUjöfarligaprodukter. Dentredje elappen kommer då enligt förslaget att omfatta inte bara hälsofarligaprodukler med de beståndsdelar som ger dessa produkter deras hälsofarligaegenskaper, utan också miljöfarliga produkter med motsvarande farligabeståndsdelar. Skyldigheten att deklarera mUjöfarliga produkter bör gäUa såsnart lämpUga bedömningskriterier tagits fram. Kommissionenföreslår vidare en Qärde utbyggnadsetapp av registret, vilken innebär attsådana ämnen skall deklareras som inte kommit med i den tredje elappen. Ävenandra beståndsdelar än dem som av förelagen har bedömts ge hälso- respektivemiljöfarlighet blir på så vis registrerade, dock utan angivelse av i vilkaprodukler de olika ämnena ingår. Kommissionen anför (sid. 112) atterfarenhetema entydigt visar att det f n. inte är möjligt att inom begränsadtid söka bygga upp ett fuUständigt register, dvs. med uppgifter om denkompletta sammansättningen för varje enskUd produkt. har f.n.ingen anledning att ifrågasätta denna bedömning. Konsumentverketfinner det visseriigen beklagligt att en sådan ämnesinriklad deklaration hehuppfyller bara det ena av de båda angivna huvudsyftena med registret. Enöverblick av hela innehållet i respektive produkt skuUe inle kunna uppnåsdirekt genom registret. EmeUertid motverkas denna nackdel av atl den saknadeproduktinformationen på annat sätl blir tillgänglig för berörda myndigheter.Kommissionen framhåller mycket riktigt, dels atl endasl de ämnen som bedömtsicke medföra hälso- eller miljörisker kommer att saknas i registret, dels attmyndigheiema har rätt att efter anfordran erhålla de ytterligare upplysningarfrån tiUverkare eller importörer som behövs för tiUsynen (sid. 124, 125). Prop.1984/85:118 50 Verketdelar kommissionens bedömning att även handelsagenter i för utländskaleverantörer bör omfattas av uppgiftsskyldigheten (sid. 111), samt att det ärviktigt att uppgiftslämnama i största möjliga utsträckning utnyttjarmöjUgheten tiU friviUig tUläggsdeklaration. 5.1.7 Lantbruksstyrelsen:I fråga om utbyggnad av produktregislret med en Qärde etapp föreligger enligt lanlbmksstyrelsens mening starka skäl att avvakta erfarenhetema av etapp 3 och först i samband med kommissio nens slutiiga förslag ta stäUning härtiU. Beträffandeutkastet tUl den förordning som är avsedd att ersätta kungörelsen om hälso-och miljöfarliga varor vUl lantbmksstyrelsen starkt ifrågasätta att ämnen ocbberedningar som avses i lagen om hälso- och miljöfarliga varor benämnaskemiska produkter, eftersom det lätt kan leda tiU oklarheter om vUka ämnenlagstiftningen omfattar. Även renl aUmänt kan sägas att det bättre bordeklargöras vUka olika slag av ämnen som berörs av lagstiftningen. SlutiigenviU lantbmksstyrelsen ifrågasätta behovet av ändring av 8 § lagen om hälso- ochmUjöfarliga varor från "är nödvändiga för utredning om varans hälso- ochmiljöfarlighet" tiU "kan behövas för att bedöma hälso- ochmUjörisker". För det fall en sådan ändring genomförs krävs återhåUsamhetvid bestämmelsens tiUämpning. 5.1.8 Statens livsmedelsverk:Avslulningsvis viU Uvsmedelsverkel understryka att för att uppnå den högaambitionsnivån på produktregistret måste tiUses att tillräckligt stora resursertUldelas registerenheten beträffande såväl personal som datorkapacitet samt attnödvändigt lagstöd ges för datainsamJingen tiU registret. Dessutom börtiUämpningsreglema för offentlighet, sekretess och utlämnande av uppgiftervara klara innan uppgiftsinhämtningen fortsätter. Det är vidare väsentUgt atttUlsynsmyndighe-tema, t. ex. Uvsmedelsverkel, tUlförsäkras möjlighet att inågon form erhåUa önskade uppgifter ur regislrel. Dessa frågor måste tas upp idet fortsatla planerings- ocb utredningsarbetet. - accepterar kemikommissionensbedömning att registret för närvar - avstyrker kommissionens förslagatt utiändska uppgiflslämnare inte skall vara skyldiga att uppge svenskimportör för respektive ämnen; om denna möjUghet skaU bibehåUas bör andra,enklare metoder att fastställa en lista över befintliga ämnen iställetundersökas, - tillstyrker att produktregistretkompletteras med en deklarationsskyldighet för miljöfarliga ämnen. Prop.1984/85:118 51 5.1.10---------------------- Arbetarskyddsstyrelsen: Kemikommissionenföreslår att en fortsattuppbyggnad av produktregislret sker i form av en ämnesdeklaration medhuvudsyftet atl åstadkomma en förteckning över kemiska ämnen som använts iSverige. Som slyrelsen ovan anfört kan det tfrågasällas om inte ettaccepterande av EG: s lista över befintliga ämnen är förenligt med entiUräckligt hög ambitionsnivå i detta avseende mte minsl med hänsyn tillerforderliga resurser.