prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — 5.15 : Enligtförslaget är det tänkt atl endast de som Utnyttjar de föreslagna beslämmelsernaall fiska med handredskap i enskilt vatten i berört område skall varaavgiftsskyldiga. I princip finns givelvis icke någol atl erinra mol elt sådaniarrangemang. Syslemet står och faller emellertid med om en verklig kontroll kanutövas av atl avgiflsskyldighelen fullgöres. Tingsrätten ställer sig yttersttveksam om någon fungerande kontroll och tillsyn går all tillskapa. Är så iniefallet lorde man inle kunna räkna med all avgiftsskyldighet fullgöres i avseddomfattning. Därmed faller även underiagel för finansieringen av reformen. Medgällande bestämmelser har markägaren eller fiskerältsinnehavaren intresse avatt själv kontrollera att ingen fiskar på hans vatien som icke är berättigaddärtill. Efter reformens genomförande kan man icke påräkna alt samma inlresseförefinns. Det blir därför staten som själv får sörja för kontrollens utövande.I förslaget har inte aviserats att antalet befattningshavare med räll till fiskelillsynkommer att utökas. Mol bakgrund av vad nu sagls ställer sig tingsrättentvivlande till om avgiftssyslemel kominer att fylla avsedd funktion. 5.16 i län:Utredningen redovisar de förslag om fiskevårdavgifter som tidigare lagts framnär ändrade fiskeräiisförhållan-den införts i andra delar av landet. I dessafall har förslagen om avgift avvisats. avstyrker att avgifterinförs enbart i de områden och för de redskap som får en form av fiske somär mindre frill för allmänheten än vid övriga havskuster. Fiskevårdsavgiftenbör gälla alla fiskande då de alla kan få del av insatserna för frilidsfisket. 1984/85:107 I? Sexav ledamöterna i i Slockholms län (. , och ) reserverar sig och avstyrker att avgifter införs. 5.17 i län: isitt yttrande över fiskevattensutredningens betänkande avstyrkte länsstyrelseninförande av en särskild fiskevårdsavgift och förordade i stället all koslnadernaför fiskevård m. m. finansierades över statsbudgeten. I promemorian framhållsemellertid alt det statsfinansiella läget inte tillåter att några ytterligareskattemedel -utöver de till några tiotal beräknadeersättningarna till fiskerällsägarna - nu lillförs frilidsfisket. I promemorianupprepas därför förslagel om en särskild avgift för fiskevårdande ålgärder. en fiskevårdsavgifi.Länsstyrelsen är fortfarande skeptisk till denna finansieringsform. Det kanifrågasättas om laglydnaden på områdel - i brist på effektiv konlroll och lillsyn- kommer all vara den bäsia. SåUllvida kan förslagel i denna del komma attmedföra en uppluckring av rättsmedvetandet på samma sätl som gäller i fråga omvissa andra slraffsanklionerade beslämmelser vars åsidosättande medför ingeneller ringa risk för upptäckt. 5.18 i Södermanlandslän: Fiskevårdsavgiften föreslås bli . Det är naturiigtvisviktigt, all avgiften inte är så stor. alt elt stort antal fiskande av dettaskäl underiäler att betala den. Många fiskar kanske bara ell fåtal gånger perår och är då en inte obelydlig kosinad. Avgiftens sloriek bör nogaövervägas mol denna bakgrund. 5.19 i Östergötlandslän: I promemorian föreslås alt ersättningarna m.m. finansieras genomuttagande av en årlig avgifl för fisket. Mot ett avgiftssystem kan bl.a.invändas dels alt fiskei härigenom ej blir helt frill dels atl tillämpningenmedför införande av elt nyll administrativt och judicielll syslem med ålföljandegränsdragnings- och övervakningsproblem. Samiidigi är ulgängspunklen förpromemorians förslag alt reformen inte får medföra ökade kostnader för slalen. Enkategori fiskande är sådana som endast fiskal några enslaka gånger perår och då efler överenskommelse med markägaren gjort della kanske ulan avgifleller mol en myckel låg ersättning. Införandel av en avgift kan för dennakategori närmast försämra möjlighelerna att fiska. Å andra sidan finnsnaturligtvis många som utnyttjar fiskemöjligheten i högre grad och för vilka enrimlig årlig avgift framstår som naturlig. Enavgifl medför också gränsdragningsproblem i fråga om markägarens fiske i silteget . I 2§ 2p av den föreslagna lagen om fiskevårdavgift görs etlundantag för den som är innehavare av enskild fiskerätt vid fiske i egetvallen. Strikt lillämpal innebär della alt endasl den som är lagfaren ägare (t.ex.den ena maken) lill en faslighel är undantagen. En sådan avgränsning ärorimlig. Den föreslagna bestämmelsen, måste naturligtvis 1984/85:107 134 omden införs utformas så alt markägaren, hans familj och gäster är undantagnafrån avgift vid fiske på markägarens vatten. Desynpunkter som lämnal på de föreslagna ersättningsreglerna kanmedföra all del lolala ersättningsbeloppet ökar jämfört med de beräkningar som gjorlsi promemorian. Del är dock mycket svårt att göra någon beräkning eller närmareuppskattning härav. Frågan fordrar ytteriigare utredning. Omersättningsbeloppet ökar i någon mer påtaglig omfattning påverkar dettaavgiftens storiek. Om ersättningsbeloppen skulle visa sig bli väsenligl slörreän vad beräkningarna i promemorian pekar på kan avgiften behöva blir så slor atllämpligheten av avgiftssyslemel också behöver omprövas från dessautgångspunkter. avgiftssyslemmedför också behov av konlroll- och tillsynsfunktioner. Om man inle villriskera all avgiftssystemet åsidosätts i någon mer allmän omfattning måste detfinnas en något så när effektiv övervakning av eflerievnaden. Resurserna försådan verksamhet i skärgårdsområdet är begränsade särskilt om kuslbevakningensbemanning i området minskas. 5.20 i län:I promemorian anges alt reformen bör finansieras genom att en fiskevårdavgiftom mellan 50 och lOfi kronor tas ul av dem som fiskar i enskill i de akluellavattenområdena. Reformen lorde därför inle komma alt uppfällas som någon egenlligförmån av dem som fiskar ulan avgifl i enskill vatien. Sedan ersättningsfrågornalösts avses fiskevårdsavgiften all användas lill fiskevårdande ålgärder. Delframgår inle klart av promemorian om dessa ålgärder endasl skall avse vatiensom omfattas av förslagen i reformen. Om avgiftsmedlen kommer atl användas lillfiskevård även på andra än dem som avses med reformen förefaller del sannoliklalt den avgiftsbelalande allmänheten uppfattar avgiften som orättvis. Påanförda skäl förordar all reformen finansieras via budgetmedeleller eventuellt genoni en allmän fiskevårdsavgift. 5.21 i län:Länsstyrelsen tillstyrker förslaget omall en årlig fiskevårdsavgift införs samt förslaget lill användningsområdenför de influlna medlen. Länsstyrelsenavstyrker däremol förslagel alt medel som influtit En konstruktion molsvarande vad som gäller enligtjaktlagen och jaktstadgan för jaktvårdsavgift, dvs. alt en särskild fond bildasför ändamälel, vore mera lämplig. För denna fiskevårdsfond kan därvidändamålsbestämmelser ulformas i enlighet med 1§ 2 slyckel lagförslaget. Sjuav ledamöterna i i län (. Fust, AnitaJonsson. och ) reserverar sig och avstyrker enfiskevårdsavgift för endasl en del av kusten. 1984/85:107 1.35 5.22 i län:Länsstyrelsen motsätter sig cn fiskevårdsavgift av den föreslagna modellen. Urrättvisesynpunkt är det svårt att förstå varför den fiskande allmänheten ivissa delar av landet skall betala för del som i andra delar är fritt. Enligtlänsstyrelsen bör inlrångsersäiiningar lill följd av del frisläppta handredskapsfiskelbetalas med budgetmedel. Som etl alternativ kan länka sig infiSr en allmän fiskevårdsavgifi för hela landet. Genom del senarealternativet skulle varje län kunna tillförsäkras åriiga medel för fiskevårdandeåtgärder. Övergångsvis skulle även inlrångsersäiiningar kunna betalas med dessamedel. 5.23 i län:Länsstyrelsen anser det skäligt att kostnaderna för frisläppandet av handredskapsfiskeli kustområdet belalas av utövarna av delta fiske. Inte heller finns någol allinvända mol att fritidsfiskarna såsom föreslås får bidra lill fiskevården. Fiskevårdsavgifien förutsätts kvarstå även efter atl deersättningsan språk behandlats som blir en direkl följd av beslutet om frisläppande. Härefter - och till viss del redan från början - blir avgiften en allmän fiskevårdsavgift. Även eriäggandel av avgiften bör då vara "allmänl" bland utövarna av fritidsfiske och inle begriinsas lill den som fiskar i vissa regioner. anser att förslaget i denna del ej kommer alt uppfällas som rättvist.-- Länssiyrelsen föreslår atl cn allmän fiskevårdavgift istället tas ul som omfattar hela den svenska kusten och de stora sjöarna.Beträffande formerna för uttagandet av avgiften ansluler sig länsstyrelsentill vad som föreslås i promemorian. Del är angeläget atl. som föreslås,avgiften hålls på en från normalfamiljens synpunkl måttlig nivå. 5.24 i : Kravelpå slatligl slöd lill fiskevård lorde öka i och med att frilt handredskapsfiskeinförs. Ersättning till innehavare av fiskerätt kräver också medel. Det fårdärför anses hell naturiigl alt den som fiskar där någon annan har enskildfiskerätt skall belala för del. lillslyrker därför förslaget omall införa cn fiskevårdsavgift för att användas i nämnda syften. Del finnsenligt inle någon anledning atl avgiften skall hållas särskiltlåg. För huvud-parlen av de frilidsfiskandc är fisket en hobbyvcrksamhel.Sådana verksamheter kräver slora koslnader för resor, ulruslning m.m. som accepteras av utövarna. Sell från den synpunklen är en avgift på minsl100 kr. inle någon större utgift, medan den samiidigi kan bli eltbetydande tillskott till fiskevården. 5.25 i : 1promemorian föreslås att reformen skall finansieras genom all en avgift(fiskevårdsavgift) om 50- . las ul av i princip alla som fiskar i deenskilda vatien som blir fria för 1984/85:107 136 handredskapsfiske.Avgiften, som tillfaller staten, skall också kunna användas för fiskevårdandeåtgärder. De skäl som anförs för en avgift främst all reformen bör belalas avdem som får nytta av den - är i och för sig fullt lopiska. Trots detta slällersig tveksam lill en sådan avgift. Somframgår av promemorian har tidigare förslag om en allmän fiskevårdsavgift (somi princip betalas av alla fiskande i landels vatten) inle föranlett någonlagstiftning. Enligt uppfattning fyller emellertid en allmänfiskevårdsavgift en större funktion för fritidsfisket i allmänhel än enbart enavgiftsbeläggning av de vatten som är aktuella för ett frilt handredskapsfiske.De skäl som fiskevatlensulredningen (ovannämnda belänkande sid 330 ff) anförlför en allmän fiskevårdsavgifi anser alltjämt vara gällande.Länsstyrelsen tillstyrkte också utredningens förslag om en sådan avgifl. Enallmän avgift är väl motiverad, då medel bl.a. behövs till restaurering, vårdoch skydd av reproduktions- och uppväxtområden för värdefulla fiskarter som t.ex. gullspångslax och -öring, vätteröring, emåöring m. fl. 1 takt medförbättrad rening vid industrier och ökad fritid blir också restaurering avtidigare skadade reproduktionsområden än mer angeläget. Värdefullafiskevårdande åtgärder skulle kunna genomföras i bl.a. , ,(Flian) och Nossan. Vissa åtgärder har akluali-serats av fiskenämnden. Enallmän fiskevårdavgift har tillslyikts av Fritidsfiskarna. Avgiftenbör vara /år eller . För en familj kan avgiften sättasUll /år. Avgiften bör betalas av alla med undantag av yrkesfiskare, sameroch ungdom under 16år. Jämfört med vad en sportfiskeutrustning kostar(ca .) är avgiften ej betungande. Den motsvarar kostnaden för 2-3fiskedrag. Förutsättningarna att få in nödvändiga medel blir bättre med enallmän avgift och utformningen och kontrollen av systemel blir enklare. Enallmän fiskevårdsavgifi har funnits i bl.a. och sedan mitten på1960-talet. anser mot bakgrund av det anförda att den föreslagnalagen om fiskevårdsavgift bör utformas som en allmän fiskevårdsavgift. Del börtydligt anges exempel på vad avgiften, förutom ersättningar, skall användastill, dvs. exempel på direkta fiskevårdsåtgärder. 5.26Länsstyrelsen i : Som förut nämnts fiskar flerta let handredskapsfiskare i inom redan nu ulan avgift i enskilt vatten då kommuner och fiskevattensägare upplåter sina vatten för fritt handredskapsfiske. Förhållandena i de vattenområden som berörs av förslaget torde i många fall vara likartade dem som fiirekommer i , i vart fall vad avser de . De som fiskar utan kostnad i enskilt vatten torde därför inte uppleva det fria handredskapsfis ket som någon förmån som man är beredd att betala en avgift för. 1984/85:107 137 avgiftuppfattas enbart som pålaga utan "återbäring" och dessutom kontrollmöjligheternaär begränsade finns det stor risk alt många inte fullgörbetalningsskyldigheten. Med hänsyn till de krångliga och invecklade beslämmelsersom reglerar gränserna mellan enskilt och allmänl vatten skulle det dessulombli mycket svårt för allmänheten att få en klar bild av vilka vatten som är avgiftsbelagdaoch vilka vatten som inte är del. Manförutsätter i promemorian att det ligger i de fiskandes intresse att fullgörabetalningsskyldigheten eftersom insatserna av fiskevårdande åtgärder är direktberoende av inbetalda avgifter. Enligt bedömning torde det varasvårt att bedriva någon meningsfull fiskevård i de vatien det här är fråga om.Vassröjning kan försvaras inom begränsade områden, medan fiskeutsättningförefaller mindre lämplig, då man inle kan vänta sig att fisken i konkurrensmed det befintliga beståndet i större utsträckning skall stanna kvar i området.I dessa vatten fiskas mest gädda, gös och abborre vilka sällan kräver någrafiskevårdande insatser. För den enskilde torde det därför vara svårt atl lokaltse något samband mellan erlagd fiskevårdsavgift och eventuella fiskevårdandeinsatser. Vidareförutsätts att ställer sig bakominförandet av fiskevårdsavgifien och därmed kommer atl föra en aktiv informations-och propagandainsats för fiskevårdsavgiftens införande. Med hänsyn till vadlänsstyrelsen erfarit rörande förbundets inställning till avgiften och dessutformning är det föga sannolikt all förbundet kommer att medverka till deinsatser som sålunda förutsatts i förslagel. Medhänvisning till vad som här nämnts finner beräkningarna angåendeintäkterna av fiskevårdsavgifterna orealistiska. avstyrker iförsta hand förslaget i sin helhet. avslyrker i andra hand attreformen finansieras på det sätt promemorian föreslår. 5.27Länsstyrelsen i län: förordar även att en Ett införande av fiskevårdsavgift bara för det nu frisläppta handredskapsfisketenligt förslaget kan enligt uppfattning medföra osäkerhel,ökade koslnader och tillsynsproblem jämfört med dagens förhållanden i många avdessa vatten i en sådan utsträckning att ambitionen att underlätta förfritidsfisket motverkas. Ettalternativ till en allmän fiskevårdsavgift skulle kunna vara en speciellstatlig fiskevårdsavgift som omfattar fiske inom alll allmänl och sådanienskilt vatten där handredskapsfisket är frisläppt och där staten löst in ellerkan komma att lösa in delar av fiskerätten och helt eller delvis svarar förfiskevården. Med utgångspunkt från förhållandet i länets vatien skulle dettainnebära så enkla regler som att för fritidsfiske i hela ellerVättern erfordras eriagd fiskevårdsavgift, för övriga vatten erfordrasfiskekort eller annan enskild upplåtelse av fiskerätt. 1984/85:107 138 5.28------------------------------ Länsstyrelseni : har i yttrande överslutbetänkande av fiskevallenutredning (SOU 1978:75) tillstyrkt alten allmän fiskevårdsavgift införs. vidhåller denna uppfattning.Skulle fiskevårdsavgiften komma att geografiskt begränsas på sätt utredningenföreslår skall inflytande medel - förutom till intrångsersättningar - i sinhelhet återgå till främjandet av fiskevården och andra åtgärder i ifrågavarandevatten. Ingen del skall således användas för opreciserade åtgärder i allmänhelför fritidsfiske. 5.29 Länsstyrelseni : För att finansiera de kostnader som elt fritt handredskapsfiske medför föreslås en särskild avgift, fiskevårdsavgift, på . är del möjligl atl i för en ringa avgift, ca , få bedriva - förutom handredskapsfiske - utter-, nät- och dragfiske från båt. För den enskilde fiskaren blir del således en klar försämring i det avseendet. Förslaget kan få till följd att fiskekortsför säljningen mer eller mindre upphör och därmed försvinner möjligheterna att få bedriva annat fiske än handredskapsfiske. förslag om en allmän fiskevårdsavgift verkar däremol mer intressant och bör kunna övervägas närmare. Det måsleäven sältas i fråga om det framlagda förslaget ger förutsättningar för en bällrefiskevård. Risk finns för atl inskränkningar i enskild fiskerätt som ettfrisläppande innebär minskar fiskerättsägarnas engagemang och intresse för allbedriva en bällre fiskevård och all ägna sig ål bevakningsuppgifter. Dåavsikten ej är att avsätta några särskilda resurser för övervakning av attfiskevårdsavgift erlagts får man föriila sig på en viss hjälp med den uppgiftenfrån fiskerällsägarnas sida. Minskad motivation överhuvudtaget från det hålletleder även lill sämre övervakning. Om fiskevårdsavgiften Ullfaller slalskassanoch ej med säkerhel går tillbaka lill fiskevårdsföreningar och - områden i formav bidrag till fiskevård bidrar även detta till minskal engagemang frånfiskerättsägarnas sida. 5.31 i : Löhade naturiigl nog helst sell all någon fiskevårdsavgift inle skulle behöva tasul. LO bedömer genomförandel så viktigt att hellre än att skjuta avgörandetlängre fram i tiden så godtar Lö att reformen avgifisfinansieras på grund avdel slalsfinansiella lägel. Koslnaderna för frifiskekort för enskild person börvara sä lågl som möjligt. Familjekortet bör hållas på 100kronor . 5.32 : Vad gällerfrågan om avgiftsbeläggning av det fria fisket har förbundsstyrelsen tidigareavstyrkt della. Denna uppfattning kvarstår. De administrativa koslnaderna medatt ta ut och kontrollera en avgiftsfinansiering samt andra olägenheter kanbefaras bli alltför stora i förhållande till det ekonomiska netlo som en avgiftskulle ge. En avgift skulle också strida mot inlentionerna atl förenklafritidsfisket. 1984/85:107 139 skillnaderi rätten till fritt fiske mellan Udigare fria kuststräckor och i promemorianbehandlade fiskevatten skulle vidare bestå. Det är mot denna bakgrundförbundsstyrelsens principiella uppfattning att ekonomiska och administrativainskränkningar vid genomförandet av reformen fritt fritidsfiske bör undvikas sålångt det är praktiskt möjligt. 5.33Lantbrukarnas riksförbund: Om förslaget genomförs tillstyrker förbundeninförande av fiskevårdavgift. Avgiften bör jämföras med de fiske-korlsprisersom tas ul vid upplåtelse av enskild fiskerätt. Icke subventionerade årskortkostar vanligtvis ca . Förbunden anser atl den nya fiskevårdsavgiftenmöjliggör ett fiske som arealmässigl överstiger normala korlfiskevalten. Fiskevårdsavgifienbör därför höjas i relation lill detta. Avgiften bör indexregleras. Som framhållesi promemorian bör den som fiskar på eget vara befriad från skyldigheten atlerlägga avgift. 5.35Svenska kommunförbundet: beslut om frill hand redskapsfiske måste anses innebära att fiskei skall vara fritt inom de frisläppta vattnen. Införandel av en fiskevårdavgift innebär att reformen förfelas. Bl.a. skulle nuvarande skillnader i rätten till fritt fiske mellan lidigare fria kuststräckor och i promemorian behandlade fiskevallen beslå. Förslagom att avgiftbelägga del fria fiskei har framlagts tidigare ulan att förslagenvunnit gehör hos statsmakterna. Del främsla argumentet mot har varil all de adminislrativakostnaderna och andra olägenheter ansetts vara alltför stora i förhållande lilldet ekonomiska netto som en avgifl skulle ge. Förbundsstyrelsenhar vid tidigare tillfällen avstyrkt en avgiftsbeläggning av det fria fisketoch har samma uppfatlning . Neltotill-skollet för all finansieragenomförandel av den föreslagna reformen kan inle anses komma all uppväga deolägenheter som avgiften medför både för fiskeutövarna och berörda myndigheter. Enligtpromemorian skall kontrollinsatserna inte utökas, då fritidsfiskarna förvänlaslojall betala avgiften på grund av tillskottet lill fiskevården som avgiftenskall ge. förväntas också informera omreformen och därmed påverka betalningsviljan. Styrelsenvill ifrågasätta riktigheten i denna bedömning. kommer att nå en förhållandevis lilen del av de cirka 380000 somberäknas fiska inom de nyöppnade områdena och främst dem som fiskarregelbundet. Avgiften skall emellertid även eriäggas av den som en enstaka gånganvänder t. ex. elt metspö och som inte kommer alt nås av informalion omavgiften. Flertalel fiskare kommer inle heller all se någol samband mellanavgiften och fiskevårdande ålgärder som skall finansieras med avgiften. Enligtslyrelsens uppfallning finns del slor risk för att ell genomförande avavgiftsbeläggning av fiskei i de frisläppla vattnen inle ger avsedd effekt.Avgiften förutsätts finansiera både ersättningen lill nuvarande fiskevallen- 1984/85:107 140 ägareoch fiskefrämjande åtgärder. För att avgiften skall ge Ullräckligt bruttobeloppfår man räkna med att fiskevårdsavgiften måste sällas så hög atl den ocksåräcker att finansiera erforderiig kontroll. Det kommer att betyda att avgiftenför många kommer att utgöra ell hinder mot frilidsfiske. Utan kontroll kommersannolikt antalet betalande atl minska vilket dels ger låga intäkter, delsinnebära att respekten för givna föreskrifter minskar, vilket kan återverka påefterlevnaden av föreskrifter även inom andra områden. 5.36Svenska turistföreningen: Vad emellertid avser avgiftsuttaget, anser STF attavgiften bör kunna ligga på högre nivå än 50 - . Om fiskevårdandeåtgärder i ökad utsträckning kommer atl sättas in bör, enligt STF:s mening,därför högre avgifter kunna diskuteras. En alltför låg avgifl kan ge inlryck avatt det fria fisket inte är värt något. STF anser vidare alt avgiften bör varaårlig och inte rabatteras genom flerårsbetalningar. Om någon rabatt skallinföras, skall den i så fall sammankopplas med medlemskap i sportfiskeföreningeller motsvarande. Ett särskilt familjekort bör också kunna övervägas för attbereda hela familjer möjlighet till denna form av rekreation. Medlemmar isportfiskeföreningar får förutsättas ha en djupare kunskap om fiske ochfiskevård. En rabattering av avgiften till sådana medlemmar utgör både enstimulans till föreningarna och möjligheter till bättre information till handredskapsfiskarna. 5.41Sveriges fritidsfiskares riksförbund: Så gott som samtliga av förbundetsdistrikt har ställt sig hell negaliva lill den föreslagna avgiften. Man anseratt det saknas motiv för att ta ut en avgifl, och en relaiivi hög sådan, för handredskapsfiskei de aktuella områdena samlidiigl som allt fiske med rörliga redskap är frittlängs övriga kuslsträckor saml i de cenirala delarna av de fem slora insjöarna.En ytterligare konsekvens av förslaget skulle bli att man får betala mellan 50och för all fiska med handredskap från land och i princip 300 meterut, medan man utanför denna gräns har möjlighet att bedriva etl rovfiske medhundratals nät utan att betala någon som helst avgift. Detframlagda förslaget har enligt förbundet tyvärr så stora brisler att ettgenomförande skulle skapa en negativ inställning hos de fiskande. Detta i sintur kunde medföra att betalningsvilligheten blev låg, helsl som man ipromemorian inte förordar några ytterligare åtgärder vad gäller fisketillsyn.Förbundet anser därför att handredskapsfisket efter och i destora sjöarna skall vara kostnadsfritt. Intrångsersältningarna bör finansierasgenom de budgetmedel som anvisats för fiskevård m.m. Om det statsfinansiellaläget inte medger avsättning av tillräckliga medel för inträngsersättningar ochfiskevård, är förbundet emellertid berett atl acceptera en fiskevårdsavgift ienlighet med fiskevallensulrednings förslag. Således gällande för helalandet och i storieksordningen . Prop.1984/85:107 141 Enavgifl för fiske på kommer emellertid atl mötas av stort motstånd dåfisket här varit fritt sedan urminnes tider och upplevs som en allemansrätt.Som ett alternativ kan förbundet därför tänka sig en fiskevårdsavgifi enligtden modell som fungeral i , dvs. gällande för enbart sölvaltensamt för lax- och havsöringsfiske i havet. I båda fallen bör influlna medelförvaltas genom en särskild fond i vars styrelse ingår representanter för bl.a.fritidsfiskarna, vattenägarna, kommunförbundet samt . 6 Avgiftsskyldigheten; kontroll och tillsyn