prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringenmeddelade laddningstillstånd enligi 6 § i lagen (1984:3) omkärnleknisk verksamhel för kärnkraftreaklorerna och 111.Under förutsättning atl SKI och slatens strålskyddsinslilul godkänneranläggningarna ur säkerhels- och slrål-skyddssynpunkt kommer den nukleäraprovdriften att inledas vid anläggningarna. I och med all samtliga lolvkärnkraftaggregat nu är färdigbyggda och förväntas vara i drift under periodenförskjuts tyngdpunkten i tillsyns-och granskningsarbeiet mol direkt drift- ochunderhållsrelaterade problem. Sålunda planeras flera relativt omfattandemoderniserings- och renoveringsarbeten för vissa kärnkraftsaggregat, såsomåtgärder på ånggenerato-rerna i , m. m. Anläggningsarbetenavid centrallagret för använt kärnbränsle (CLAB) i kommer allslutföras under /85 och transporterna till förvaret av bränsleplaneras att börja . Under /86 kommerett stort antal anläggningssyslem att provas. SKI måste dämtöver la ställningtill den slutliga säkerhetsrapport och till de tekniska säkerhetsföreskrifternasom lämnats in för projektet. Konstruktions-och anläggningsarbetet för slutförvaret av reaktoravfall (SFR) i Forsmarkkommer att pågå . Den detaljerade utformningenav förvaren förväntas föreligga under /85. Arbetet med att följauppförandet av SFR kommer att omfatta såväl beslämning av förvarets egenskapersom eventuell påverkan av det förvarade kämavfallet. Ett särskiltforskningsprogram kommer under budgetåret att knylas till SFR, som ett led iSvensk ;s arbete, vilket kommer att kräva insatser frånSKI. IBarsebäck fortsätter arbetet med byggandet av en anläggning för filtreradtryckavlastning av reaktorinneslutningarna (FILTRA). Slullig sä-kerhdsrapporlberäknas inlämnas till SKI och anläggningen beräknas tas i driftsenast . SKI avser att underförstå förregeringen redovisa arbetsläget för pågående studier och forskning rörandeeventuell motsvarande förstärkning av skyddet mot utsläpp vid svårahärdhaverier för övriga reaktorer. Studsvik Energiteknik ABplanerar att, under fömtsättning av SKLs medgivande, ta R2-reaktorn i driftefter byte av reaktortank under höslen 1984. Siudsviks mellanlager förradioaklivi avfall planeras tas i drift och bolagetsbehandlingsanläggning för radioaktivt avfall beräknas tas i drift ijanuari1986. Prop.1984/85:120 268 Verksamhelen vid AB Asea-Aloms bränslefabrik beräknasfortsätta i oförändrad omfallning. Programmet för återkommande säkerhetsgranskning (ÅSAR)bearbetas f. n. lill följd av minskad anslagstilldelning i någol långsammaretakt än vad rikllinjerna härför anger. SKI anger att om ylleriigare resursererhålls för verksamhelen bör granskning av , och BarsebäckI och 2 kunna slutföras under budgetåren 1984/85 och 1985/86. De viktigare säkerhdslekniska fackområdena ärtillföriitlighetsanalys, elektriska system, tryckbärande system m. m.,systemteknik och termohy-draulik, bränsle- och härdfrågor samtmänniska-maskinfrågor. Under kommande budgetår skall bl.a. en satsning görasav SKI på atl sprida kunskapen om användning av de ulförda säkerhdssludierna(tillförlitlighdsanaly-serna). Inom områdel tryckbärande syslem planerar SKIatl genomföra en total översyn över gällande föreskrifter och anpassa dessatill erhållna drifterfarenheter. Genom den nya lagstiftningen har SKI fått denformella rollen som föreskrivande myndighet inom detta område. SKI konstaterar all kraven på såväl tillsyns- somgranskningsinsatser inom kärnavfallsomrädet ökar. Med hänvisning till depositiva erfarenheterna av de tre rådgivande nämnderna för reaktorsäkerhet,forskning och safeguard föreslår SKI atl en rådgivande nämnd ikärnavfallsfrågor inrällas för SKI och gemensamlmed uppgift att båda myndigheternas verksledningar och styrelser yttra sigom viktigare granskningsfrågor, myndigheternas långsiktiga forskningsplaneringm. För redovisning av klyvbart material har ett nyttdatasystem tagits i drift, vilket innebär atl SKI på ett mer rationellt sättkan fullgöra sina åtaganden inom detla område. Inspektionens förslag för anslaget förförvaltningskostnader för /86 innebär i korthet följande: -hl948000 kr. Ökade kostnaderför ADB-utmstning för materialenheten Ökning avanslag för representaUon Ytterligaremedel för inrikes och utrikes resor, personalutbildning samt förkonsultinsatser bl. a. för tillförlitlighetsanalyser, översyn av föreskrifter,uppdrag lill i samband med tillsyn enligt lagen om kämteknisk verksamhet . Ingående reservation för /85, ,beräknas användas helt under /85. 1984/85:120 269 Riksdagenlade fasl riktlinjer för bl. a. arbetet med kärnkraftens säkerhetsfrågor(prop. 1980/81:90 bil. NU 60, rskr 381). SKl:s organisation är uppbyggddels kring tillsynen av anläggningar och redovisningen av klyvbart material,dels kring olika fackområden inom vilka speciell kompelens finns på områden somhåltfasthet. korrosion, elsystem, tillförlitlighet och operatörsbeteende. Delär av största betydelse för kärnsäkerhetsarbetet att dd inom myndigheten finnstillräcklig och hög kompelens inom de fackområden som säkerhetsarbeletomfattar. Jag har i det föregående(avsnitt 11.2.2) redogjort för hur arbelel inom kärnavfallsområdet börorganiseras. Jag har därvid anfört atl etl samarbelsorgan för frågor påavfallsområdet bör inrättas gemensaml för statens strålskyddsinslitut, saml att detta bör administrativt knytas till statensstrålskyddsinsililul. Det ankommer på regeringen atl tillsätta dettasamarbelsorgan och utfärda dess instmktion. Jag har i denna fråga samrålt medchefen för . Under tidigare budgetårhar SKI kunnat nyttja vissa reservalioner för att finansiera erforderligakonsultinsatser. Denna möjlighet kommer inte att finnas för /86.Konsulter anlitas bl.a. för tillförlitlighets-analyser i samband med deåterkommande säkerhetsgranskningarna, för vissa specialsludier där SKI intehåller egen kompetens och i vissa arbelen för att uUämna belastningstoppar. Jaganser att de återkommande säkerhetsgranskningarna bör genomföras i den laklsom angavs i ovannämnda proposition, dvs. Del ärockså angelägel att komplettera SKLs resurser med ett visst inslag avkonsultulnylljande för att därmed få tillgång till vissa specialkunskaper ochatt även fä elt flexiblare resursutnyttjande. Jag förordar att SKI börtillföras ytterligare medel för detta. Sammanlagl har jag beräknal behovet avytterligare medel för konsultinsatser, m.m. till . för nästa budgetår.Jag har under anslagel även beräknat medel för ADB-syslem i samband medredovisning av klyvbart material. Medhänvisning till sammanställningen beräknar jag utgifterna för inspekUonenunder detta anslag till . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Statens kärnkraftinspeklion: Förvaltningskostnader för /86anvisa ett reservationsanslag av I . 1983/84Utgift' 1984/85Anslag 1 000 1985/86Förslag I 000 'Utgifterna för verksamhelen har uppgått till . Statenskärnkraftinspeklion (SKI) skall enligt sin instruktion (1974:427, ändrad 1984:15) pröva behovet av forskning och utveckling rörande säkerheten hoskärntekniska anläggningar och säkerheten vid transport av kärnämne ellerkärnavfall. Inspektionen skall vidare ta initiativ lill sådan forskning ochutveckling som rör säkerheten hos kärnkraftverk och andra kärntekniskaanläggningar för vilka tillstånd beviljats eller ansökan om lillstånd ingivits,i den mån sådana uppgifier inle ankommer på någon annan myndighel. Verksamhetenfinansieras med avgifier enligt förordningen (1975:421, ändrad 1984: 16) omvissa avgifier till . Anslaget förs därför upp medetl formellt belopp av . Förslagtill förändringar för /86 framgår av följande sammanslällning. Beräknad ändring 198.5/86 Kärnsäkerhetsforskning m. m. Denkärnsäkerhelsforskning som SKI initierar är avsedd dels för att underbygga denegna tillsyns- och granskningsverksamheten, dels för att direkt bidra tillsäkerhetsarbetet i svensk kärnteknisk verksamhet. Forskningsinsatsernaär fördelade på följande områden: människa-maskin, materialfrågor,lermohydraulik, kärnbränsleegenskaper, systemanalys, regler- och elteknik ochkärnavfallsfrågor. Människa-maskinfrågornaoch frågor rörande Ullförlitlighet och riskbedömning (inom områdelsystemanalys) kommer att ges ett efter hand ökat utrymme i och med atl ennedtrappning sker av de nuvarande mycket slora Prop.1984/85:120 271 insatserna på konsekvenserna av slora haverier ochberäkning av de termohydrauliska förloppen vid driftstörningar ochkylmedelsförlusl. Male-rialfrågoma, inkl. frågor rörande besiktning ochprovning, förutses kräva en fortsatt stor uppmärksamhet i forskningsprogrammel.Kärnavfallsfrågorna kommer alt ägnas dl ökal utrymme i och med attbeslutstidpunkter för konstmktion, byggande och drift av olikaavfallsanläggningar närmar sig. Inom anslaget kärnsäkerhetsforskning finansieras detsvenska deltagandel i s. k. Haldenprojekl och forskning inom ramen fördel nordiska konlaktorganet för atomenergifrågor (NKA). Vidare finansieras enprofessur i reaktorsäkerhel vid tekniska högskolan i samt verksamhetenvid de lokala säkerhetsnämnderna vid de fyra kärnkraftverken från della anslag. Ingående reservation för /85, 20 443000kr., beräknas användas helt under budgetårel 1984/85. Kärnkraftinspektionen föreslår att anslagel räknas upp med5%, vilket motsvarar beräknade kostnadsökningar. Inspeklionens ansvar för dt kärnsäkerhetsforskningsprogramger goda möjligheter att överblicka pågående och planerad forskningsverksamhet.Inspeklionens tillsyns- och granskningsverksamhel ger underlag för attprioritera insatserna inom detta område. Jag vill i detta sammanhang erinra omvad jag i dd föregående (avsnitt 11.2.2) har anfört rörande forskning påkärnavfallsområdet i samband med mina överväganden om kärnbränslenämndensorganisation och arbetsuppgifter. Många av de centrala frågorna inomkärnsäkerhetsforskningen rör sig kring säkerhetsproblem som i grunden härrörfrån den mänskliga faktorn. Jag delar därför inspektionens bedömning attmänniska-maskinfrågorna bör ges etl ökat utrymme. Vidare bör materialfrågornaalltjämt ges en hög prioritet. boren viss minskning kunna ske av destora insatserna som gjorts på studier av konsekvensernaav stora haverier. Med hänsyn till de omprioriteringar som är möjliga attgenomföra inom forskningsprogrammet beräknar jag medelsbehovel förkärnsäkerhetsforskningen lill . för näsla budgetår. För de lokala säkerhetsnämnderna beräknar jag för nästabudgelår ett oförändrat medelsbehov av sammanlagt . De ställningstaganden som jag har redovisat innebär sammanfattningsvisatt jag för den verksamhel som finansieras över anslaget under budgetårel1985/86 beräknar . Anslaget tillförs medel genom avgifter från demsom har tillstånd enligt lagen (1984; 3) om kärnteknisk verksamhet alt uppföra,inneha eller driva en kärnkraflsreaklor. Det bör därför, liksom för innevarandebudgetår, föras upp med etl formellt belopp av . Med hänvisning till vad jag har anfört hemställer jag attregeringen föreslår att till : Kärnsäkerhetsforskning för budgelärel 1985/86 anvisa ell reservationsanslag avI . 1983/84'Utgift' 1984/85' Anslag 1985/86 Förslag ' Anslaget Åtgärder för hantering av radioaklivi avfall. Utgifterna för använlkärnbränsle har uppgått till 6.572 000 kr. Över anslaget, som innevarande budgetår benämns Ålgärderför hantering av radioaktivt avfall, redovisas kostnader vid statenskärnbränslenämnd (nuvarande använl kärnbränsle). Nämndenskall enligt sin instmktion (1981:672, ändrad 1984:18) bl.a. följa utvecklingenpå kärnenergiområdet, särskilt vad gäller använt kärnbränsle och radioaktivtavfall från detta samt avveckling och rivning av reaktoranläggningar. Denskall sålunda utföra myndighetsuppgifter som jag närmare har berört i avsnitt11.2.2. Nämndensverksamhet finansieras med avgifter enligt förordningen (1981; 671, ändrad1984:17) om finansiering av framtida utgifter för använt kämbränsle m.m.Anslaget förs därför upp med etl formellt belopp av . 1984/85' Beräknadändring 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) LokalkostnaderProjektmedel (4- 445000) ' Ingående reservation för /85 uppgår lill111 . Nämnden utgår i sin anslagsframslällning från nuvarandeförhållanden i fråga om rollfördelning mellan olika myndigheter ochkraftföretagen. 1984/85:120 273 Nämnden har under det gångna budgetåret genomfört eninventering av behovet av insalser inom några forskningsområden som ärbetydelsefulla för slulförvaringen. Inventeringen har resulterat i förslag omforskningsinsatser inom områdena bränslematerial, geologi, bergmekanik,geokemi, grundvatten, biosfär och systemanalys. På basis av denna har nämnden isin Plan 84 redovisal vilka forskningsinsatser nämnden avser att la initiativtill. Nämnden har under /84 avslutat enulvärdering av en alternativ metod lill KBS-3, benämnd WP-Cave. Med ledning avdessa resultat har nämnden startat elt forskningsprogram för all närmaresiudera de egenskaper som skiljer denna metod från KBS-3. Arbelel beräknas varaslutfört . Som ansvarig för lekniska frågor vid nämnden finns endasten tjänsteman. Nämnden anför att det är orimligt alt de uppgifter som ålaglsnämnden skall kunna utföras av en enda person. Nämnden begär därför, i avvaktanpå resultatet av översynen, atl ytterligare en Uänst som avdelningsdirektörinrättas vid nämnden. och de två första kvartalen hartill nämnden erlagts sammanlagt 1141 milj. kr. i avgifter, vilket svarar mot ennettoproduktion vid kärnkraftverken av . Under /84 har950 milj. kr. utbetalats i ersättningar till Svensk kärnbränslehanlering AB föråtgärder enligi finansieringslagen. De inbetalade avgiftsmedlenhar disponerats för och fr.o.m. för statensvattenfallsverk. Per uppgick de av nämnden förvaltade tillgångarnatill 1517 milj. kr. NAK Plan 84 och förslag avgift för Nämnden har överiämnat NAK Plan 84 ochförslag till avgift för . Nämnden har föreslagit perkilowattimme som levereras från kärnkraftverk. Nämnden har utformat sittförslag mot bakgrund av en beräkning av väntad produktion av elkraft ikärnkraftverken, en antagen real avkastning av förvaltade medel och väntadeframtida utbetalningar. Det totala återstående medelsbehovet har beräknats till39 miljarder kronor i prisläget . Regeringen beslutade den 13december 1984 att avgiften skall utgå med oförändrat belopp, perkilowattimme. Som framgått av del föregående (avsnitt 11.2.2) harkommittén för översyn av kämbränslenämndens verksamhet föreslagit att nämndenskansli organiseras på tre enheter för resp. teknik och forskning, ekonomis-18 1984/85. 1984/85:120 274 ka och finansiella frågor saml information jämtegemensamma resurser för administration och service, sammantaget nio Uänslerulöver chefstjänsten. Förslaget innebär sålunda all fyra nya Uänsler skulletillföras nämnden. Vidare föreslår kommittén en rådgivande forskargrupp knulenlill kärnbränslenämnden samt en samrådsnämnd med företrädare för kärnbränslenämnden,och statens strålskyddsinslitut. Kommittén harfunnit alt reformen, på grund av bl. a. samordningsvinster i forskningen, börkunna inrymmas inom en oförändrad total resursram för nämndens kansli- ochprojektverksamhet. Jag har i det föregående (avsnitt 11.2.2) redovisal minaöverväganden om kärnbränslenämndens organisalion och resurser mot bakgmnd avöversynskommitténs förslag och remissbehandlingen av detta. Jag har även angettatt jag till 1985/avser att lägga ett förslag omfinansieringssystemet. Enligt min mening bör därför förstärkningen avkansliresurserna genomföras i två steg. Jag beräknar nu medel för ytterligaretvå Uänsler, medan inrättandet av återstående ytterligare tvä Uänster bör anståtill dess bl.a. frågan om finansieringssystemet klarlagts. Jag har härvid ävenbeaktat atl projektverksamhetens minskning bör ske etappvis. Det ankommer på regeringenatl meddela de föreskrifter rörande nämndens uppgifier och organisation m. m.som erfordras. Anslaget bör i fortsättningen benämnas statenskärnbränslenämnd. Jag beräknar utgifterna för kärnbränslenämnden under dettaanslag till . Jag räknar med att reservationen på det nuvarandeanslaget förs över till detta anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för /86anvisa etl reservationsanslag om I . Statens verk inrättades som affärsdrivandeverk och fick sin nuvarande organisation (prop. 1981/82:125, NU53, rskr 405). Vattenfallsverkd handhar enligt sin instmktion (1982:705)statens kraftverksrörelse och därmed sammanhängande verksamhet, handhar kanalrörelsenvid Trollhätte kanalverk, verkar för en rationell elenergiförsörjning inomriket, uppför och driver självt eller i samverkan med andra anläggningar förel- eller värmeförsörjning, bedriver forsknings- och ulvecklingsverksamhet förenergiförsörjning samt utför demonstrationsan- Prop.1984/85:120 275 läggningar.Verket ombesörjer beredskapsplanläggning av rikets elenergiförsörjning. Vattenfallsverkdbeslular om leverans av elenergi från verkels anläggningar och fasislälleravgifier för sådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövs förverksamheten uppförs av verket. Ulgiflernaför vatlenfallsverkds invesleringar finansieras f. n. dels frånreservaUonsanslagd : Kraftstationer m.m., dels genommedel som i övrigt ställs till verkets förfogande. Vattenfallsverkdförvaltar statens aktier i elproduktionsbolagen ,, AB Bergslagens Gemensamma ,, , , AB Grytforsen, ABKattsimpeforsen, , , ,, och AB Umeforsen. Vattenfallsverkd förvallardessutom statens aklier i distributionsbolagen ,, , , , AB , (), , och Vikbolandels Eleklriska KraflAB. Vattenfallsverkd förvaltar också statens andelar i . Hämiöverhar vattenfallsverket aktier i , Bodens TorvvärmeAB, , , ,, , AB Kärnkraftulbildning, , , , , , , ochÖvertorneå . () förvaltarvattenfallsverket indirekt aktierna i distributionsdotterbolagen , , AB , , , , AB , , , AB , och AB saml i de s. k. intressebolagen , , , AB och i vilka bolag äger minoritdsandelar. Ekonomisköversikt m. m. Tillgångarnainom kraftverksrörelsen uppgick till sammanlagt ca 38 259milj.kr., varav ca 32 170 milj.kr. hänförde sig tilll naturtillgångar ochanläggningar samt aktier och lån, 2 937 milj.kr. Prop.1984/85:120 276 lager och förråd och ålersloden lill posler av finansiellnatur. Det disponerade statskapitalet var 18 577 milj. kr. Kraft vcrksrörelsens resultaträkning för de två senastebudgelåren framgår av följande sammanslällning (i milj. 1982/83 1983/84 avskrivningar Resultat före ränla på statskapitalet Ränta på statskapitalet Årets resultat 66 248 I rörelseintäkter och rörelsekostnader ingick /84 arbeten åt utomstående med 1 590 milj. kr. Arbeten ålutomstående omfattar i huvudsak verkets bygg- och driftentreprenad förForsmarks . Avskrivningar enligt plan för /84 uppgicktill 807 milj. kr. Årets kalkylmässiga avskrivningar, vilka skall inlevererastill statsverket, uppgick till 1 786 milj. kr. Skillnaden mellan dessa ochplanenliga avskrivningar redovisas som avsättningar. Finansiella och extraordinära poster innebar enresultatförbättring med 378 milj. kr. För /84 beräknas 130 milj. kr. i skattertill de kommuner där verket har verksamhet. I resultaträkningen redovisas dockendasl 80 milj. kr. beroende på ålerföring av för hög skatteavsättning /83. Årels ränta på disponerat statskapital var 1 879 milj.kr.,vilket motsvarar faststäUt förtäntningskrav, dvs. på det i medeltaldisponerade förräntningsplikUga statskapitalet. För /85 ärförränt-ningskravet också . skall vattenfallsverket enligt beslut avregeringen tillämpa kalenderår som räkenskapsår. uppgick antalet anställda inom verketskraftverksrörelse 11 406 personer. Detta innebär en minskning med 228personer sedan föregående år. Hur den totala elkonsumtionen inom dd statligaavsättningsområdet inkl. överföringsförluster har utvecklat sig framgår av följande sammanställning. \911/1S Den helt dominerande delen av vattenfallsverkelselleveranser ulgörs av s. k. fasta leveranser enligt långsiktiga kontrakt.Leveranserna till återdislributörer, som är den dominerande kategorin, ökademed 10,. Leveranserna inom vattenfallsverkets egnadetaljdistributionsområden ökade med 13,. Vatlenfallsverkds produktion av elenergi inkl. andels- ochersättnings-kraft uppgick under /84 till , vilketmotsvarade av landets totala elproduktion, Vattenkraftproduklionenuppgick till . Produktionen i kärnkraftverken uppgick 24.8 TWh.Produktionen av el i egna fossileldade anläggningar var den lägsta och uppgick till . Kraftutbytet med de övriganordiska länderna resulterade för vattenfallsverkets del i att såväl den totalaexporten som importen var . Intäkterna i kanalrörelsen uppgick till 46,3 milj. kr.,som fördelade sig på kanalverkets egna intäkter med 9,1 milj. kr. och påersättning från staten med 37,2 milj. kr. Efter driftkostnader, avskrivningar,kommunalskatt och ränta på statskapitalet återstod 1,7 milj.kr. Beloppet haranvänts för atl täcka del av tidigare års underskott. EILStatens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. 1983/84Utgift 3229289612 1984/85Anslag 3323000000 1985/86 Förslag 2453000000 En riktigt avvägd och utformad tariff ulgör enligt statensvatlenfallsverk den viktigaste informationen till marknaden vid planeringen föranvänd- 1984/85:120 278 Genom den nya högspänningstariffen, som började tillämpas år 1984och gäller , har elkonsumenterna fält en god grund för planeringen.Elpriserna väntas inte öka mer än konsumentprisindex. Kravetpå att ersättning av olja med el skall inriklas mot meloder som inle gerlåsning lill el har tillgodosetts i tariffutformningen. Avtal omavkopplingsbara och avbrytbara elleveranser förutsätter innehav av bränsleeldadpanna som reserv. Den tidsdiffereniierade tariffen för småhus m. m. uppmuntrarlill kombinationsdrift mellan elpanna och bränslepanna. Genomden ekonomiskt myckel gynnsamma utformningen av det svenska kraftsystemetoch på gmnd av högre kostnader för invesleringar i alternativelproduktionskapacitei kommer det enligt vattenfallsverket att dröja innan detblir lönsami att investera i kraflvärmeverk. Lönsamhet för invesleringar ivärmeproduktionskapacitel finns däremot . För attytterligare medverka till en ekonomiskt optimal utbyggnad av landetsanläggningar för värme- och elproduktion har ochkraftföretagen, däribland , påbörjat en utredning föratl ta fram underlag till en plan för utbyggnaden av kraftvärmeverk i landet.En viktig del i detta arbete är kontakter med flärtvärmeföretagen för attklariägga deras utbyggnadsplaner saml för att informera om när kraftvärmeverkberäknas bli lönsamma. Härigenom skapas möjligheter att samordnafjärrvärmeföretagens och kraftföretagens planer. Vattenfallsverkdbedriver en omfattande verksamhel avseende forskning, utvecklingoch demonstration inom energiområdet. För /85 bedömsverksamheten uppgå till ca 150 milj. kr. (exkl. bidrag från utomstående).Utökade satsningar genomförs framför allt beträffande lorv och biobränslensamt rationell energianvändning. Nära en tredjedel av medlen satsas påvärmepumpar. bedriver vidare sludier av fömtsättningarna förförekomst av s. k. djupgas i . Beslutom nya produktionsanläggningar behöver enligt vattenfallsverket inte tas underinnevarande budgetår för atl elförsörjningen inom det statligaavsättningsområdet skall kunna . Av andra skäl änomedelbara elförsörjningsmässiga skäl kan emellertid ytterligare produktionsenheterkomma atl färdigställas . Tidigareläggning avvattenkraftsobjekt motiveras av såväl ekonomiska skäl som sysselsättningsskäloch bidrar till ett fortsatt minskat oljeberoende. Denav beslutade planen för utbyggnad av vattenkraften till66 TWh innefattade ca 100 namngivna vattenkraftsprojekt. Vattenfallsverketavser att närmare undersöka de angivna projektens ekonomiska förutsättningar ide fall verket är ägare. Vattenfallsverkd är också inriktat på att undersöka ivilken utsträckning det är möjligt att utöka antaletprojekl för den egna byggnadsorganisationen genom överenskommelser med andrafallrättsägare. Avsiklen är alt skapa sådan sysselsättning att verkelskompetens inom vattenbyggnadsområdet behålls. Vattenfallsverketframför att det inför kommande energipolitiska beslut är viktigt attfömtsättningarna för olika energislag belyses så mycket som möjligl. Det är motdenna bakgmnd angeläget att bl.a. vattenkraftens miljöfrågor klarläggsytteriigare.