prop · G803132 · 1984-12-31 00:00:00 — Också ifortsättningen blir del de lokala initiativen som kommer att avgöra i vilkenutsträckning tolkkurser av olika slag kommer alt anordnas. Vi har inte funnit anledning att föreslå någraförändringar i det studiesociala stöd som utgår vidhögskolestudier eller i de förmåner som finns för deltagarna i de långatolkkurserna vid folkhögskolorna. Belräffande kortare kurser inomkontakttolkutbildningen har möjligheterna att ersätta kursdeltagarna förförlorad arbetsförtjänst förbättrats . Om institutet anordnar en tolkutbildning på elt iSverige sällsynt språk, kan det bli svårt att rekrytera studerande. I en sådansituation vore det värdefullt om särskilda studiesociala insalser kan kommatill slånd. kan t. ex. i en kommande anslagsframställningföra fram förslag om att ge utbildningsbidrag som vid bristyrkesutbildning. uppkommer krav på mycket snabba insatser föratt klara ett akut behov av tolkar, t. ex. när en stor flyktinggrupp med kortvarsel skall tas om hand i . I bilagoma 1 och 2 redovisar vi de insatsersom vidtogs för att utbilda assyriska och kanlonesisktalande kontakttolkar. Iavsnitt 3.4 har vi beskrivit det nya flyktingmollagandel. Vi anser, i likhetmed utredaren i betänkandet Reformerad utbildning, atl tolk- ochöversättarinstitutet skall ha en generell beredskap att kunna organisera ochansvara för atl utbildning av tolkar genomförs i akuta situationer. Omett nordiskt samarbete kring tolk- och översältarfrågorna kommer 1984/85:132 48 lillstånd, föreslår vi alt institutet får ansvar för denna samverkan. Sanno-hktträder den nordiska språkkonventionen i kraft . I kommerSIV atl bli tillsynsmyndighet för denna konvenlion. Del innebär alt institutetbör ha kontakt med i frågor som rör den nordiska språkkonvenlionen. Utbildning blir den mesl omfattande verksamhelenvid institutet. Såväl tolkulbildningen som översättarutbildningen bör ligga påen hög språkfär-dighelsnivå i så måtto all förkunskaperna i det aktuellafrämmande språket och i svenska skall vara höga. De bör dokumenteras vid etlantagningsprov på samma sätl som sker för tolklinjen och översällariinjen. Viföreslår all en reguljär översättarutbildning inrällas vid institutet. Del bliren uppgift för styrelsen alt närmare precisera uppläggningen av denna ulbildning.Som vi tidigare framhållit måste de ansvariga slå vakt om en hög kvalitet påutbildningen. Styrelsen får avgöra svårighetsgraden på antagningsproven. Vianser atl en kurs som omfattar 80 poäng. studier, är lämplig i ettinledande skede. Deerfarenheter vi har redovisat från högskolans tolkulbildning talar för ettbegränsat behov av längre tolkutbildningar. Ett undantag är utbildning avtolkar i finska. Det är rimligl all institutet koncentrerar sig på kortareutbildningar med lägre poängtal än nuvarande linjer - även med hänsyn lill våraförslag om förkunskapskrav. Kurser om 20 eller 40 poäng molsvarande de olikaetapperna inom den nuvarande tolklinjen bör vara regel. Härvid bör utbildningenkomma atl omfatta flera språk och flera specialinriktningar. Även starktspecialinriklade kurser under 20 poäng, t. ex. lolk-lärarkurser, bör erbjudas.Om så befinns lämpligt av institutets styrelse, bör det även finnas möjligheterall anordna längre lolkutbildningar som motsvarar den nuvarande tolklinjen. Viföreslår all tolk- och översättarinsiilulet anordnar påbyggnadskurser förlolkar, som nått nivån för godkänd tolk. Dessa kurser gäller dem som önskarskaffa sig specialkompetens som l.ex. rättstolk eller kommersiell tolk. Vianser atl den som inte är godkänd tolk bör få lillfälle all genomgå ettantagningsprov, så att ocksä skickliga tolkar som inte genomgått KK:sgodkännandeprov kan skaffa sig fördjupade kunskaper. Institutetbör också svara för korta fortbildningskurser för yrkesverksamma tolkar ochöversättare. Till en del bör sådan fortbildning - liksom den tidigare nämndapäbyggnadsutbildningen - kunna ske i samarbete med folkhögskolor. Del blirstyrelsens sak att dra upp riktlinjerna för dessa båda lyper av kurser. Såsnart som möjligl bör den reguljära översältarulbildningen utvärderas,varefter styrelsen för instilulet har underlag för en eventuell revidering.Redan nu kan man slå fast all en tvåårig kurs inte kan leda direkt lill 1984/85:132 49 auktorisation,utan den får utgöra ell steg på vägen mol KK:s translalorsprov. Man böremellertid sträva efter all nå en sådan kvalitet på utbildnigen allutbildningsbevis på genomgången utbildning utgör tillräcklig trygghet förbrukaren av översättarens tjänster. Vid lämpligt lillfälle bör styrelsen taställning till möjligheterna all ge distansundervisning och all ge destuderande lillfälle all studera på halvfart. Vi föreslår även att styrelsen får i uppdrag altdra upp riktlinjer för en kompletterande översättamtbildning för godkändalolkar som har fallenhet för översättningsarbete. Del gäller bl. a. allfastlägga nivån på elt antagningsprov. Vi anser vidare atl inslilutelsstyrelse på sikl skall undersöka möjligheterna lill en etappavgång frånöversällariinjen. En viktig uppgift för institutet blir atl anordnakurser för handledare i lolkutbildning - företrädesvis konlakllolkutbildning.Vi avslår från all närmare precisera formerna för eller omfattningen av sådanakurser. får bli en fråga för inslitulets styrelse all la ställning lill. Del pedagogiska uivecklingsarbelel, l.ex.framställning av läromedel, saml den metodutveckling som är naturlig för tolk-och översäilaruibildning bör åvila insiitutet. Härvid kan stora fördelar drasav samarbetet med inslilulioner. Elt sådanl utvecklingsarbetemed inriktning på tolkning och översällning låter sig väl inordna i delreguljära språkpedagogiska utvecklingsarbetet inom . Vi föreslår atl del samlade ansvaret förläromeddsulveckling läggs på tolk- och översättarinsiilulet. Del innebär atlinstitutet övertar dessa uppgifter från SÖ. Vi anser all den nuvarande spridningen av delterminologiska och lexikaliska arbelel på flera inslanser - bl. a. ,Exportråd. Tekniska nomenklaturcenlralen (TNC), Svenska språknämndenoch - inte behöver vara lill nackdel förverksamhelen. Varje instans har sill naturliga ansvarsområde och sitt egetkompetensområde. Däremol har del visal sig all samordningen av verksamhelenkunde vara mer rationellt och effektivt ordnad. I beiänkandel Reformerad tolkulbildning tarutredningsmannen även upp frågan om terminologiskt ulvecklingsarbele påinvandrarspråk och framför den meningen atl det föreslagna tolk- ochöversältarinstitutel bör vara den naturiiga samordnaren av arbelel på deltaområde. Vi anser del vara mer naturligt alt får dettasamordningsansvar med lanke på alt där finns en bred språkvelenskapligkompelens och att nämnden bedriver etl omfattande terminologiskt arbete. har utrett frågan om formernaför en samordning av det terminologiska arbetet. anvisade regeringenresurseråt som skulle komplettera utredningen.Sedan 1984/85:132 50 projektethar genomförts har nämnden kommit in med förslag () till regeringenom riktlinjer för hur del terminologiska utvecklingsarbetet skall.utföras.Enligt förslaget skall vara huvudansvarig för ochsamordnare av verksamheten. Regeringen har ännu inte fattat beslut i frågan. Vihar lidigare nämnt skäl som talar för att skall få etlhuvudansvar för del termino logiska utvecklingsarbetet och ha ansvar församordningen av detsamma. Arbetsgruppen föreslår således atl får detta ansvar. föreslår vidare att tolk- ochöversätlarinstilutet får etl medengagemang i del terminologiska arbelel ochalt instilulet blir representerat i den utvecklingsgrupp som enligtspråknämndens förslag kommer alt leda verksamheten. I rapporten istatsförvaltningen föreslår statskontoret att subventioneringen av skall upphöra. Anslaget, som uppgår till perbudgetår, skall täcka kostnader för bl. a. terminologiskt arbete och vissauppdiag som inte ger full kostnadsläckning. Endast 100000kr skall enligtkontorets förslag ställas lill SIV:s förfogande alt disponeras för rådgivningsom inte kan hänföras lill visst uppdrag. Huvuddelen av de remissinstanser somhar tagit ställning i denna fråga har gått emot statskontorets förslag. Enligtvår mening bör den översättningsservice som behövs inom statsförvaltningen varaefterfrågeslyrd och så långt möjligt ekonomiskt självbärande. Det är emellertidinte möjligt alt hell upphöra med subventioneringen av med hänsyn till språksektionens speciella uppgifter -bl.a. med hänsyn till det terminologiska arbete som även framgent delvis måstebedriva, i synnerhet på nya invandrarspråk. Vi föreslår därför alt i fortsättningen bör få ett anslag på 200000kr per budgetår. Viföreslår vidare att av det nuvarande anslagel bör tas i anspråk avSvenska arbele, medan resterande böröverföras lill tolk- och översällarinstilulet - alll under förutsättning atlspråknämnden får ett samordnande ansvar för det terminologiska arbetet och allinstitutet får elt medengagemang. pågår arbete på olika håll med allta fram lexikon av olika slag, i första hand på invandrarspråk. Genom SÖ:sförsorg har etl antal ficklexikon för konlakltolkar tagits fram. Universitetensspråkinstitutioner bedriver lexikaliskt arbete i varierande omfattning. Viföreslår att tolk- och översättarinstitutet får ett initierande och samordnandeansvar för dylikt lexikaliskt arbete inom tolkspråken. Uppgifter som t. ex. SIVeller SÖ haft inom delta område bör överföras till tolk- ochöversällarinstilulet. Vad gäller forskning inom tolk- ochöversätlarområdet har ytterst lite presterats i . Här fårinstitutets styrelse beträda i det närmaste jungfmlig mark och dra uppriktlinjer för framlida forskningsinsatser. Institutels uppgift blir här atlla initiativ och all driva på - inte all utföra forskning. Prop.1984/85:132 51 5.5 Provverksamhet och auktorisation Vi föreslår all KK behålleransvaret för provverksamheten. De som genomgått en fullständig tolkulbildningvid instilulet och erhållit ell utbildningsbevis skall inte behöva genomgåkollegiets prov. Detla syslem bör prövas för all sedan bliföremål för en utvärdering. bör behålla ansvaret för auktorisalionenav lolkar och översättare saml ha tillsyn över dessa yrkesgrupper. Etlgodkännande som tolk respektive en auktorisation som translalor gäller förnärvarande i princip . Vi avvisar förslaget om livslångauktorisation. Vi föreslår i slällel ell obligatoriskt omprov för både tolkaroch translatorer för atl få förnyad auktorisation. Dennaomprövning skall också gälla för dem som genomgått inslilutels tolkulbildning. Den rådgivande nämnden vid KK harfungerat tillfredsställande och den bör bibehålla nuvarande arbetsformer. Enförelrädare för tolk- och över-säUarinsliluiel bör ingå i den rådgivandenämnden. 6.1 Disponibla resurser för tolk- och översättarutbildning Vi räknar med alt institutet iförsta hand bör få disponera medel som motsvarar kostnaderna förtolkutbildningen i talade språk inom högskolan innevarande budgetår (1984/85).Resurserna för lolkutbildning i teckenspråk berörs inte. Den utbildningen börligga utanför inslilulel i anslutning till forskningen i dövas språk viduniversitetet i . Ulbildningsvolymen för tolkulbildningen inomhögskolan har reducerats de tre senasle budgetåren, bl.a. i avvaktan påöversynen av lolkutbildningarna. Det är klart utsagt alt denna neddragning ärtemporär, något som institutets styrelse måsle beakla vid kommandeanslagsframställningar. För kontakllolkulbildningen vid folkhögskolor och inom studieförbundfinns anslaget sammanlagt 3,5 milj. kr innevarande budgetår. De egenlligautbildningskostnaderna uppgår till I och kostnaderna förstudie-socialt slöd uppgår lill I . De resterande medlen skalldisponeras för ulbildningsanordnarnas adminislrafiva och pedagogiskamerkostnader samt utgifter för information, framtagning av studiematerial ochpedagogiskt utvecklingsarbete inom kontakllolkulbildningen. Vi räknar inte med någon omfördelning av medel mellanhögskolans lolkutbildning och kontakllolkulbildningen som skulle innebära attmedel från SÖ:s anslag för kontaktlolkutbildning skulle överföras tillinstitutet. Vi gör dock elt undantag för två mindre anslagsposter, nämligenanslagen för information och viss administration samt framtagning avstudiematerial och pedagogiskt utvecklingsarbete. Dessa medel på sammanlagt390000 kr föreslår vi bör överföras till institutet. I och med att tolk- ochöversällarin- Prop.1984/85:132 52 stitutet övertar ansvaret för konlaktlolkulbildningensinnehåll och mål samt den pedagogiska rådgivningen från SÖ bör en motsvarandeöverföring av personalresurser ske. SÖ:s resurser för frågor som rörkontaktlolkutbildning, inklusive administration av statsbidrag, är förnärvarande tre heltidstjänster. Vi föreslår att två heltidstjänster skall förasöver till institutet. Vi räknar med en överföring av enviss del av KK:s medel för provverksamhet. kan ske, efiersomprovverksamheten vid kollegiet avlastas i och med att de som genomgått enfullständig tolkutbildning vid institutet skall likställas med dem som blivitgodkända i KK:s prov för att bli godkänd tolk. Vi beräknar att kanöverföras från KK till institutet. Under arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel finns en anslagspost, D4, som avser bidrag lill . skall läcka det underskott som uppkommer isamband med språksektionens översällningsverksamhel. Vissa av sektionensuppgifter, l.ex. del terminologiska utvecklingsarbetet, kan inte finansierasgenom de medel som uppkommer genom översättningsuppdragen. Det s.k. D4-anslagetskall täcka de extra kostnaderna för språksektionen. Vi beräknar att 200000krfrån denna anslagspost kan överföras till tolk-och i institutels arbete med terminologiska och lexikaliska frågor. Anslag lill högskolans tolkulbildning bå 84/85 1 578 tkr Anslag tillhögskolans översättamtbildning bå 84/85 450tkr Medel förinformation och pedagogiskt utvecklingsarbete inom kontakttolkutbildningen 390 tkr Överföring av 2bd/bs-ljänster från SÖ 310 tkr Överföring avmedel från KK 100 tkr Överföring avmedel från D4-anslagel i A-dep:s huvudtitel 200tkr 6.2 Beräknade kostnader för tolk- och översättarinstitutet Vi har utgått från att tolk- ochöversättarinstilutet inrättas vid i och att resursernaför utbildningen läggs ul på olika språkinstitutioner. Det innebär bl.a. attavsättning för s.k. gemensamma ändamål - dvs. lokaler, städning,telefon, kopiering etc. -tas från de budgeterade resurserna för utbildning.Instilulet skall ha en föreståndare saml fast anställd personal förundervisning, utvecklingsarbete och administration. Vidare skall resurserfinnas för tidsbegränsade förordnanden av i första hand lolklärare.Huvudansvaret för institutels undervisnings- och ulvecklingsarbele bör ligga påtre universitetslärare. Det får bli en fråga i del förberedandeorganisationsarbetet vid UHÄ att reda ut till vilka språk dessa tjänster skallknytas. Del förefaller lämpligt all 1984/85:132 53 dessalärare blir förordnade vid aktuella språkinstitutioner på medel fråninstitutet. Institutet skall ha ansvaret förkontakttolkutbildningens kursplaner och kunna arbeta med pedagogisk rådgivning.För detta behövs en tjänsteman, som kan ha kontakter med berörda folkhögskoloroch studieförbund. Vidare behövs en tjänsteman, som skall arbeta med allmännauppgifter. Tjänstetyperna och lönegraderna får preciseras iorganisationsarbetet. Vi har därför avstått från att ange lönegrader förtjänsterna vid institutet. Som riktpunkt när vi beräknat resurserna föradministration har vi gjort jämfö-. relser med liknande verksamhetsområden. De administrativa kostnaderna för institutet kanhållas nere, om den administration som hänför sig till själva utbildningen kanläggas på språkinstitutionerna - allt inom ramen för tilldelade resurser förde kurser som skall ges. Vad gäller studiekurativa åtgärder kan institutetrepliera på resurser. De medel som anvisas för institutets verksamhetanser vi anslagstek-niskt bör ställas till förfogande. Detanslag i statsbudgeten som kommer ifråga är reservationsanslaget Utbildning förkultur- och informationsyrken (/85 med litterabeteckning D12under åttonde huvudtiteln). Regeringen bör i regleringsbrev föreskriva, underanslagsposten , att visst belopp skall användas förverksamheten vid institutet. I anslutning härtill vill vi erinra om följande.Enligt gällande ordning fastställer , på förslag av regeringen, vilkaallmänna utbildningslinjer som skall finnas. anger därvid respektivelinjes benämning, längd och lokalisering. Vårt förslag innebär, att tolklinjenskall utgå ur förteckningen över allmänna utbildningslinjer. kommermed vårt förslag att la ställning till de medel som regeringen ibudgetpropositionen föreslår skall avse institutets verksamhet. Vi utgår frånatt institutet fortlöpande, i verksamhetsberättelse eller på annat sätt, kommerall rapportera bl. a. om hur kursutbudet utvecklas. Tolkulbildningmed 60 åpl (inkl. medel lill gemensam ma ändamål) I 578 tkr Översättarutbildning med 30 åpl (inkl. medel till ge mensamma ändamål) 450 tkr Resurser för institutets egen administrativapersonal 610 tkr (1 föreståndare 1tjm med ansvar för kontakttolkutbildningen 1 tjm för allmänna uppgifter Isekreterare) Terminologiskt arbete, övrigt utvecklingsarbete,bok inköp m.m. 390 tkr UB[SU3JJ0qj31SB;\ UB|SpUB|JJ0UJ31SE/\ UB|s3jOq3|ABr) UB] s3j3qjBddo) UB| SpUBlUBUlJSB/\ UB| s3joqBjB>(S UE| s3joqsA|v ~ (S ~" UE| snqoa qoo -sSjoqajoo r. o fN UB] SpUB||BH r* f* UB| snqgiuiBi\ uB| s3u!dg5)upf UB] SpUB|UBlUJ3pOS UB| B|Bsddn UB] sui|oq)|DOis os - (N 00 w-i rfs r oo v~i r r* m os KOMMERSKOLLEGIUM Näringsrältsliga byrån Tolk- ochIranslatorssektionen Sammanställningav kostnader (tkr) för tolk- och translatorsverksamheten på kollegietbudgetåren 1978/79-1983/84' Konsultmedel Övriga kostnader resor, annonsering etc. Intäkter (./.) ' Uppgift om kostnaderna för budgetåren 1975/76-1977/78finns hos statens industriverk (SIND). Loialkostnader, telefoner,kontorsmaterial m.fl. samkostnader ej inräknade. "Nedgången i lönekostnaderna förklaras bl. a. av en vakantsall tjänst ochföräldraledighet. '' Genomsnittlig nettokostnad per budgetär : 1829 tkr. 9 > 3J - I/) 17 c - ''T » "ö S Z H - o c 'J > -a > Jr" i-Q. '-' c 5. (/}(/} CL «/-) > C/5 M - > C 1- c t/; i> 0 ,"2 :s>|2 (U cd c , 0 «- ly) (U 4> Cd (D c U ._ C3 > (/} O i_ C cd C C -O 0 0 i- *-' *-' Q. to t/) r* 00 Q. c g ,0 h- > > T w-, C r- 1984/85:132 58 Förteckningöver arbetsgruppens överläggningar med myndigheter och organisationer (), Godkändatolkars riksorganisation (GTR), Föreningen auktoriserade translatorer (FAT)samt KK var för sig UHÄ, SÖ samt invandrarbyråer (RIB) var för sig , domstolsverketsamt var för sig Prop.1984/85:132 59 Bilaga 8 Använda förkortningar Organisationen för ekonomisk utveckling /SR akademikers centralorganisation och Statstjänstemän Prop.1984/85:132 60 1 Inledning........................................................ 2 1.1 riksdagsbehandling avfrågor om tolkservice m.m. .. 2 1.2 Arbetsgruppen för lolkfrågor ........................... .... 3 1.3 Arbetsgruppens viktigasteförslag m. m............. .... 4 2 Föredragandensöverväganden ........................... 4 2.1 Ett invandrarpolitisktperspektiv ................... 4 2.2 Erfarenheter av hittillsvarandetolk- och översättarutbildning 5 2.3 Ett tolk- ochöversättarinstitut .................... 6 2.4 Kontakttolkutbildningen ........................ 9 2.5 Vissa frågor om auktorisationm.m.................... 9 2.6 Vissa övriga frågor ..................................... .. 10 3 Hemställan................................................... 11 4 Beslut .......................................................... II Bilaga Sammanfattning av rapporten 1984:11Tolk- och över sättarservice i utveckling ............................ .. 12