prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — El-,gas och värmeverkens lager berördes också av det ändrade oljelagringsprogrammet.Väsentliga minskningar har skett 1984 och kommer all ske 1985. Sammanlagetför alla näringsgrenar beräknas därmed lagren stiga med . 1985efter att ha minskat med . Lageromslaget 19841985 väntassålunda ge ett positivt bidrag till den inhemska efterfrågans utveckling motsvarandehela 1,av BNP. Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19811985 El-, gas- och vattenverk Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 113 8 lönsamhet, kostnader och priser' Iavsnitt 8.1 redovisas kalkyler och prognoser över driftsöverskoltens utvecklinginom störte delen av näringslivet. De sektorer inom näringslivet för vilkaprognoser utförs framgår av tabell 8:1. Lönsamheten inom näringslivet mäts idetta avsnitt som driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet.Tillverkningsindustrins vinstutveckling analyseras mer utförligl i avsnitt 8.2.Där har kalkylerna utvidgats till att omfatta även finansiella intäkter ochkoslnader. I enlighet med företagsekonomisk praxis används i detta avsnittolika former av räntabilitet som mått på lönsamhelen dvs. rörelseresultat samtfinansiella intäkter och kostnader sätts i relation till del insatta kapilalel. 8.1Näringslivets driftsöverskott, produktionskostnader och priser Lönsamhetensteg 19831984 inom samtliga de sektorer av näringslivet som kalkylema omfattar(tabell 8:1). Inom induslrin höjdes vinstnivån ytterligare någol. Därmed harindustrins lönsamhet stigit i följd från en Tabell 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringslivet1981 1985 samt i hela näringslivet 19811983 kr., löpande priser Jordbruk, skogsbruk och fiske därav: råvaror' därav: byggnadsföretag'' Tjänster ' Gruvor och mineralbrott, sågverk, massaindustri samtickejärnmetallverk. Tillverkningsindustri, exkl. råvarubranscherna (se not 1)och övrig industri (se not 3). ' Livsmedelsindustri och petroleumraffinaderierm. "* Inkl. egenregibyggandet inom offentliga sektom. ' Exkl. varuhandel, bostadsförvaltning samt bank- ochförsäkringsverksamhet. Däremot inkluderas offentliga affärsverk. * Här ingår varv, el-, gas-, värme- och vattenverk,varuhandel, bostadsförvaltning, bank- och försäkringsverksamhet samt restpost.Källor. ' Kapitlet är utarbetat inom . Driftsöverskott är ett nationalräkenskapsbegrepp som iföretagsekonomi närmast motsvaras av rörelseresultat exkl. lagerprisvinster ochefter kalkylmässiga avskrivningar. Här används lönsamhetsbegrepp diskuterasmer ingående i 1979:3. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet ivissa delar av näringslivet 1973-1985 60 50 40 30 20 10 Jordbruk, skogsbri SNR 1000 ur SNR 5000 / \ ..<.» / Tjänster ,' fc ur SNR 6000-9000 / 1 >»« V > /*i N, i( I I I I I I I I I I ' Häri ingår de privata och offentliga byggnadsföretagensamt egenregibyggandet inom den offenlliga sektom. Däremot ingår ej"självbyggeri" o. dyl. Anm. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Då deldiagrammen ej ritats med enhetligskala får kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Beträffandesekloravgränsningarna se noterna till tabell 8: 1. Källor: Konjunkturinstitutetoch . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 115 Tabell 8:2 Rörliga produktionskostnader, produktpriser ochmarginaler per producerad enhet i vissa delar av näringslivet 1978-1985 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Jordbruk, skogsbruk och fiske -3,3 -1,2 -0,4 -1,0 -1,8 -2,7 -4,5 -0,3 -0,8 -0,5 -0,6 -2,8 -1,5 -2,6 -5,3 -0,4 -0,1 -0,2 -0,5 -2,4 -3,0 -1,2 -1,3 -1,8 -0,5 Summa rörlig kostnad' Summa rörtig kostnad' Summa rörlig kostnad' Därav: bearbetade varor Summa rörtig kostnad' Summa rörlig kostnad' Summa rörtig kostnad' ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknuina indirekta skatter per Produktivitet avser bruttoproduktion ifasta priser per arbetad timme. Med avdrag för subventioner. Anm. Beträffande sektorsavgransningarna se noterna tilltabell 8:1. Källor: och statistiskacentralbryån.' Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget ioch för sig låg nivå 1981. Driftsöverskoltsandelen inom råvarubranschernaberäknas totalt sett ha fortsatt att öka starki 19831984 trols en vissförsvagning av den intemationella råvamkonjunkturen under 1984.Råvaruproduktionens tillväxttakt reducerades till jämfört årelinnan. Produktivitetsökningen blev ändock , vilket begränsadeökningen av lönekostnaden per producerad enhet till knappt 1 1/(tabell8:2). Då de tungt vägande kostnaderna per producerad enhet förförbmkade insatsvaror steg , medförde detta en ökning av den rörligakostnaden totalt sett per producerad enhet . Försäljningspriserna förindustriråvaror höjdes med 13 1/, vilket medförde en inte obetydligytterligare ökning av råvamproducenternas vinstmarginaler . Utrymmetför prishöjningar var dock myckel olika inom råvamsekloma delbranscher. Det ärframför allt inom massainduslrin som vinstmarginalerna steg kraftigt (tabell8:5). Därmed uppnådde massaindustrin, med negativt driftsnetto,ett betydande driftsöverskott 1984 (tabell 8:4). Lönsamhetsutvecklingen försågverken blev endast svagt positiv som elt resultat av oförändradevinstmarginaler och en måttlig produktionsökning. Den senare främst till följdav att trävamexpor-len föll med 4 1/i volym 1983-1984 (se avsnitt 3.1).Såväl massa- som sågverksindustrins vinstutveckling påverkades negativt av denkraftiga prisökningen på massaved resp. sågtimmer - i båda fallen . Densvaga prisutvecklingen för ickejärnmetallverkens produkter medförde såvälsänkta vinstmarginaler som en sänkt driftsöverskottsandel. Närdet gäller branschema som producerar bearbetade varor fortsatte lönsamhelen attstiga och kom därmed att 1984 klart överstiga den mycket höga nivån 1974.Produktionsvolymen ökade med drygl 7 1/1983- Tabell8:3 Sammanvägda priser på insatsprodukter för bearbetade varor 1984 och 1985 Andel av total förbrukning, löpande priser 1983 Importerade insatsvaror Eldningsolja Jäm och stål Yerkstadsvaror exkl. varv importerade insalsvaror 0,320 0,062 0,038 0,125 0,095 Inhemska insatsprodukter Skogsprodukter Eldningsolja Jäm och stål Yerkstadsvaror exkl. varv inhemska insatsprodukter 0,680 0,082 0,041 0,061 0,125 0,371 6,6 8,9 6,9 7,0 8,9 -0,7 5,9 -0,7 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 1984,främst till följd av att exporten till fortsatte att stigakraftigt som exporten till övriga länder vände starkt uppåt 1984 (seavsnitt 3.1). Denna kraftiga höjning av produktionsnivån för andra året i följdmedförde en viss ökning av den lotala arbetsinsatsen i företagen räknal såväl iantalet arbetade timmar som i antal sysselsatta. Produktiviteten steg ändockkraftigt eller med närmare 7 1/. Då timlönen ökade ,innebar detla alt lönekostnadsökningen per producerad enhel stannade vid 1 1/. Kostnaden per enhel för förbmkade insatsprodukter steg med . Därvidvar det särskilt de betydande prishöjningarna på insatsprodukter produceradeinom landet som verkade uppdragande på företagens koslnader (tabell 8:3).Ökningstakten för den totala rörliga koslnaden per producerad enhet kan därmedberäknas ha stigit . Produklprisema steg med , varförvinstmarginalen för bearbetade varor ökade med 1983-1984. Därvidgenomförde företagen betydande höjningar av vinstmarginalerna på hemmamarknaden,medan marginalen på exportmarknaderna blev i stort sett oförändrad (se kapitel3). På hemmamarknaden medförde detla en höjning av relativpriserna med 3 1/,medan relativprishöjningarna på export-marknadema begränsades till 2 1/2 %.Lönsamheten ökade 1984 mest inom delbranschen järn- och stålverk, därdriftsnettot blev positivt . Även övrigadelbranscher ökade sina driftsöverskottsandelar ytterligare. Blandövriga näringslivssektorer som omfattas av kalkylerna ingår typiskahemmamarknadssektorer såsom byggnadsindustri och störte delen avtjänstesektorn. Kännetecknande för dessa delar av näringslivet är bl. Tabell 8:4 Driftsöverskott inom industrin 1981-1985 kr., löpande priser Övriga gruvor och mineralbrott Övrig tillverkningsindustri exkl. varv Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdeti skogsbruket och vissa industribranscher 1973-1985 60 50 40 30 20 10 ässa- och pappersindust SNR 3421+342 -'-' 1 I I I 11 I I 73 75 77 79 ' Exkl. varv, ickejärnmetallverk ochpetroleumraffinaderier m. m. Anm. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Då deldiagrammen ej ritats med enhetligskala får kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 119 Tabell 8:5 Rörliga produktionskostnader, produktpriseroch marginaler per producerad enhet i skogsbruket och vissa industribranscher19781985 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 -2,3 -2,4 -5,0 -2,4 -1,7 -4,1 -2,3 -1,0 -0,1 -6,3 -1,8 -0,1 -7,5 -2,3 -4,4 -0,4 -1,7 -1,0 -0,1 -3,3 -9,2 -2,0 -6,1 -2,1 -2,3 -1,8 \1,1 -3,3 -2,4 -0,6 -0,3 -0,7 -1,2 -1,0 Summa rörlig kostnad' Summa rörlig kostnad' Summa rörlig kostnad' Summa rörlig kostnad' Summa rörlig kostnad' Övrig tillverkningsindustri'* Summa rörlig kostnad' ' Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknuina indirekta skatter per arbetad Produktivitet avser bmttoproduktion i fasta priserper arbetad timme. ' Med avdrag för subventioner. * SNR 3421 och 3422 dvs. * Exkl. varv, ickejärnmetallverk ochpetroleumraffinaderier m. m. Källor: och statistiskacentralbyråii. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 120 deavsätter del mesta av sin produktion inom landet. Då den inhemska efterfråganexpanderade någol 1983-1984, medförde detta en viss höjning av produktionen ochvinstmarginalerna. Därmed steg lönsamheten även inom dessa näringslivssektorer19831984. Driftsöverskottsberäkningar har också utförts för aggregatetjordbruk, skogsbruk och fiske. I synnerhet inom skogsbmket steg lönsamhetenkraftigt 19831984, vilkel i huvudsak var en följd av betydande prishöjningarpå mndvirke. Den starka högkonjunkturen inom skogsindustrin har nämligeninneburil en kraftig förstärkning av efterfrågan på skogsråvaror, vilkendrivit upp priserna på dessa. Det senare lorde också delvis vara en följd avdet starkt förbättrade vinstlägel inom skogsindustrin 1983 och 1984. Kalkylernaför 1985 pekar på en viss ytterligare förstärkning av lönsamhelen inomnäringslivel. För samtliga delbranscher har därvid antagits en timlöneökning om5 %, vilken är lägre än den genomsnittliga timlöneökningenför näringslivet 1984. Inom råvarubranscherna fömtses dock lönsamheten sjunka.Detta väntas bli följden av den förväntade svaga prisutvecklingen på deinternationella råvarumarknaderna. För sågverkens del förutses detta innebäraett inle obetydligt negativt driftsnetto 1985. När det gäller massaindustrinsynes företagen få räkna med en kraftig krympning av driflsöverskotlet 1985jämfört med . En ytterligare faktor som bidrar till det starkt försämradevinstläget för sågverken och massainduslrin är de höga priserna på insatsvaransågtimmer resp. massaved. Däremot väntas driftsöverskoltsandelen inomickejärnmetallverken bli i stort sett oförändrad. Inomaggregatet bearbetade varor beräknas lönsamheten stiga ytterligare 1984-1985.Produktionen väntas fortsätta att öka kraftigt för tredje året i följd.Ökningstakten väntas dock bli lägre än till följd av en svagareexportutveckling, vilken kan förklaras av dels en lägre efterfrågetillväxl förbearbetade varor på världsmarknaden och dels av vissa förluster avmarknadsandelar inom (se kapitel 3). Produktionstillväxten1984-1985 har kalkylerats till 6 1/. Arbetsproduktiviteten beräknas dockstiga , vilket innebär atl lönekostnaden per producerad enhet 1985väntas stiga med knappi . Då prisökningama för företagensinsatsvaror i genomsnitt väntas uppgå lill , innebär detta en ökning av denrörliga kostnaden per producerad enhet . Produktpriserna förutses stigamed , varför marginalförändringen väntas bli positiv även 1984-1985. Därvidfömtses prisema även stiga mest på hemmamarknaden. Relativpriserna väntaddock bli oförändrade på såväl hemma- som exportmarknaderna. lönsamhelen öka inom jäm- och stålverken och pappersindustrin men äveninom verkstadsindustrin och övriga delbranscher av aggregatet bearbetade varorväntas driftsöverskoltsandelen fortsätta att stiga. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 121 Driftsöverskott, produktionskostnader och priser Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet inomtillverkningsindustrin exkl. varv fortsatte att stiga 1983-1984. Därmed komlönsamheten att nå upp till den höga nivån som förelåg 1974. Liksom 1983 vardet i hög grad den kraftiga tillväxten av produktionen ocharbetsproduktiviteten som låg till gmnd för den positiva vinstutvecklingen. pekar kalkylerna på en viss ylleriigare höjningav tillverkningsindustrins lönsamhet. Arbetsproduktiviteten vänlas visserligeninte öka med mer än 3 1/jämfört med 6 1/1983-1984. Med den anlagnalönekostnadsökningen om , innebär delta att lönekostnaden perproducerad enhel väntas stiga med knappi 1 1/. Den rörliga kostnaden perproducerad enhet beräknas totalt sell sliga med knappt 4 1/, dåinsatsvamprisernas genomsnittliga ökningstakt väntas begränsa sig till drygl . Produkpriserna fömtses öka med drygt 4 1/, vilket innebär attvinstmarginalen inom tillverkningsindustrin exkl. varv väntas öka med knappt1/. Finansiella intäkter och kostnader Ulförda kalkyler pekar på en fortsall ökning avränteintäktema 1983-1984, medan räntekostnaderna inte väntas ha sjunkitytterligare utan blivit av ungefär samma storlek som 1983 (tabell 8:7). För1985 fömtses en viss Tabell 8:6 Förädlingsvärde i tillverkningsindustrinexkl. varv 19781985 Löpande priser 198; progno; därav: driftsöverskott inkl. därav: driftsöverskott inkl. ' Löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknuinaindirekta skatter. ' Icke varuanknuina subventioner. Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader, produktpriseroch marginaler per producerad enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv1964-1985 Därav: lönekostnadper timme -5 25 20 15 10 5 Summa rörlig kostnad' 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 ' Med avdrag för subventioner. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:7 Förenklad resultaträkning och marginaler förtillverkningsindustrin 19771985 Milj. kr., bokföringsmässiga värden (2/1) -1,6 -0,4 -0,2 -0,5 avskrivningar (2-5) 8 Resultat efter finans- netto (6 -1- 7) 9 Nettomarginal (8/1) -1,5 -0,4 -0,2 -0,9 ' Förändring mätt i procentenheter. Anm. I tabellen saknas extraordinära poster,bokslutsdispositioner samt skatt jämfört med en fullständig resultaträkning. Källor: 1977-1982 enligt (SOSFöretagen). Uppgiftema harberäknats utifrån undersökning av identiskaindustriföretag och 1983. ökning av såväl intäkts- som kostnadsräntoma.Investeringsexpansionen inom företagen (se kapilel 7) fömlses la i anspråk enbetydande del av vinstema, och därmed begränsa utrymmet för ytterligarereducering av skuldstocken. Kalkylema pekar på atl räntabiliteten på totaltkapital fortsatte atl stiga till följd av främsl ökad avkastning på arbetandekapital. Även räntabiliteten på eget kapital beräknas ha stigit ytterligare ochdärmed uppnått den mycket höga nivån , vilken är något högre än (27,). Den "reala" räntabiliteten på eget kapitalberäknas ha stigit till 1984. Räntabiliteten på såväl totalt someget kapital fömtses sjunka marginellt 1984-1985. Däremot väntas den"reala" räntabiliteten på egel kapital öka något ytterligare på gmndav den förväntat svaga ökningen av priserna under loppel av 1985. De kraftigaresultatförbättringar som företagen erhållit , harbl.a. fått till följd att soliditeten höjts avsevärt och 1984 i det närmasteberäknas nå upp till den jämförelsevis höga nivån i böijan av 1970-talet.Soliditeten väntas öka ytterligare något . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:8 Tillverkningsindustrins räntabilitet1977-1985 Procent, bokföringsmässiga värden Räntabilitet på totalt kapital (RT) Bidrag från:arbetande kapital (BA) finansiellt kapital (BF) Finansieringsfaktor (F) -1,4 Räntabilitet på eget kapital (RE) -3,0 "Real" räntabilitet på eget kapital -7,3 -4,2 -1,5 -0,7 Genomsnittlig skuldränta (RS) -0,5 Skuldsättningsgrad (S/E) Soliditet (EAT) RT = BA -1- BF RE = RT -H F F = (RT X S/E Anm. Räntabiliteten på eget kapital är beräknad påresultatet efter finansiellt netto men före extraordinära poster,bokslulsdispositioner och skatt. Skuldsättningsgrad, S/E = (Skulder - hälftenav obeskattade re-server)/(eget kapital - hälften av obeskattade reserver). Källor: 1977-1982 enligt (SOSföretagen). Uppgiftema harberäknats utifrån undersökning av identiskaindustriföretag och 1983. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 125 9 Den ofTentliga verksamheten' Den ofTenthga verksamheten diskuteras i det följande medutgångspunkt från den finansiella utveckhngen för delsektorema staten,kommunerna och socialförsäkringssektorn. Avslutningsvis presenteras beräkningarav finanspolitikens effekter på samhällsekonomin. 1985 samordnas uppbörden av inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. Den samordnade skatteuppbörden innebär att staten ochsocialförsäkringssektorn får in uppbörd av 13 månaders inkomstskattoch II månaders arbetsgivaravgifter. Föratt få jämförbarhet mellan åren redovisas i detta kapitel inkomster och utgiftersom om 12 månaders inbetalningar görs av både inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter. I nedanstående tablå redovisas konsekvenserna för vissacentrala variabler om nationalräkenskapernas eller kassamässiga principeristället hade tillämpats. Ingel-dera av dessa alternativa redovisningssättbedöms vara lämpligt ur analytisk synvinkel. Antingen underskattasarbetsgivaravgiflsinkomsterna (NR-principer) eller uppstår inkonsistenser bl.a.mot hur hushållen och företagen redovisas i övriga kapitel (kassamässigaprinciper). 1 detta NR- Kassa- Finansiellt sparande i offentlig sektor: - miljarder kr. -23,3 -24,7 -34,7 -21,7 - procent av BNP - 3,0 - 2,9 -4,1 - 2,5 Skattekvot, procent av BNP 50,7 50,7 49,5 51,1 Anm. För att komma från redovisningen i detta kapitel tillNR-mässig redovisning skall arbetsgivaravgifterna till staten minskas med 4,7miljarder kr. och till socialförsäkringen med . samtstatsbidragen från staten till socialförsäkringen ökas med 2,6 miljarder kr.För att komma till en kassamässig redovisning skall dämtöver statens inkomsterav direkt skatt ökas med . Beräkningarna av statens inkomster och utgifter baseras pånationalräkenskaperna för åren . Prognosen grundar sig påunderlag från och regeringens förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /86. Statens inkomster beräknas öka 1985, medan utgifternasökningstakt begränsas till , se tabell 9:1. Det finansiella sparandet försämrasnågot 1985 i löpande priser, men förbällras som andel av BNP från 5,1984till -5,1985. I tabellen redovisas också statens kassamäs- Kapitlet är utarbetat inom . 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 126 Det reduceras kraftigt från ca . Fleraförändringar av de direkta skatterna har genomförts de senasle åren. Denviktigaste är omläggningen av inkomstbeskattningen, som innebär en kraftigsänkning av marginalskattesatserna och en begränsning av det skattemässigavärdet av underskottsavdragen. Marginalskattesalsen strax under den s.k.brytpunkten har sänkts från 1985 (vid en kommunalutdebitering på ). Därigenom har inkomstema från den statligainkomstskatten blivit . lägre än om reformen intehade genomförts. Den s.k. basenheten höjs från . 1984 till7800 kr. 1985, vilket motsvarar . i minskade skatteinkomster. Regeringen har vidare föreslagit en särskild skattereduk tion 1985, vilken uppgår till . för löntagare med heltidsarbete och normalinkomst. Den har beräknats leda till att inbetalningarna av prelimi närskatt minskas med . Ungefärhälften av inkomsterna från indirekta skatter kommer från mervärdesskatten.Skattesatsen är oförändrad 1984 och 1985. Inkomslerna av mervärdesskatt haremellertid räknats upp betydligt i förhållande till den preliminäranationalbudgelen. Vissa arbetsgivaravgifler inräknas bland de indirektaskattema. Det samlade uttaget av sådana avgifter minskade från 5,1983 till5,1984 till följd av att den allmänna löneavgiften återställdes till 2%från att ha varit tillfälligt höjd till . Uttaget höjstill 5,1985 på gmnd av att arbetsmarknadsavgiften höjs med 0,3 procenenheter(halva avgiften räknas som indirekt skatt). Även statens inkomster från punktskatterväntas öka kraftigt delvis till följd av de skattehöjningar på bensin,vin, sprit och tobak som genomfördes , delvis till följd avhyreshusavgiften. Statensinkomster av socialförsäkringsavgifier beräknas öka kraftigt . Fr. o. m. iår baseras inbetalningarna på en aktuell och därmed högre lönesumma, vilketförklarar den kraftiga ökningen. Dessutom höjs arbetsmarknadsavgiften, vilketgör att det totala statliga uttaget av socialförsäkringsavgifter ökar från11,till 11,. Statens övriga inkomster ökar 1985 huvudsakligenlill följd av ökade inleveranser från . Dess utom ökar statens ränteinkomster. Slatensutgifter beräknas i reala termer öka 1985. Ränteutgifterna svarar förhela denna reala ökning. Utgifterna exkl. räntebetalningar minskar något realtsett. Transferering&utgifteraa exkl. räntor ökar magi-nellt, medankonsumtion och investeringar minskar. TransfereringartUl hushåll består till drygt två tredjedelar av pensioner. Dessa ökar i takt medatt basbeloppet höjs. räknades basbeloppet upp medkonsumenlprisstegringen med ett beräknat avdragför devalvering på . Därmed ökade basbeloppet från19400 kr. Det särskilda tilläggsbeloppet på , sominfördes , togs bort 1984. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Basbeloppet höjs 1985 med7,till . Bambidraget höjs från . per barn 1984 till 4 800kr. Det är den kraftigaste höjningen . Även flerbarnstilläggenoch studiebidragen höjdes. De totala transfereringarna till hushållen ökarrealt sett med 1985. Tabell 9:1 Statens inkomster och utgiHer 1982-1985 Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag -2,5 -9,8 därav: livsmedels- och -6,0 -57,4 2.5 Köp och försäljning 4 Utlåning och andra -3 650' Totalsaldo, % av BNP -13,2 -11,4 -9,6 -7,4 -3,5 -1,0 -3,5 ' Omsvängningen av korrigeringsposten 1985 beror påeffektema av den samordnade skatteuppbörden. Nivån pä inkomster och utgifterskiljer sig något frän beräkningama i budgetförslaget av redovisningstekniskaskäl. Källor: , ,och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Transfereringar till socialförsäkringssektorn ochtransfereringar tiU kommuner kommenteras i avsnitt 9.2 och 9.3. inkluderar i enlighel mednationalräkenskapemas principer även livsmedelssubvenlioner och räniebidragtill bosläder. Samtliga livsmedelssubventioner ulom på mjölk avvecklades den 5dec. Därmed minskade dessa med 850 milj. kr. Ökade räntesubventioneruppvägde helt denna minskning. 1985 ändras inte reglerna för dessasubventioner, utan de utvecklas i stort sett i takt med konsumtionen. Under en lång följd av år har stora induslripolitiskasatsningar gjorts inom varvs-, stål-, skogsindustrin m.fl. branscher. Till endel har dessa industripolitiska satsningar utgått som lån ellerkreditgarantier, men till största delen har de ingått bland transfereringartill förelag. minskade utbetalningarna av industristöd drastiskt.Utbetalningarna avsåg då främst förluster av fartygsförsäljning genom detstatsägda rederiföretaget . tillkommer dessutom kostnader föravveckling av Uddevallavarvet (se tabell 9:2). Transfereringarna till inlernalioneU verksamhet utgörshuvudsakligen av gåvodelen i u-landsbiståndet. Transfereringama lill utlandetberäknas bli . Det lolala u-landsbiståndet däremot är över 7miljarder kr. Ränteutgifterna på statsskulden ökar mycket snabbt tillföljd av dels underskottet i statsbudgeten, dels atl äldre lån som förfallermåste omplaceras lill högre räntesatser. Den svenska statsskulden uppgick den31 till . Uppräknat till aktuella växelkurser var ullandsskulden 20 miljarderkr.