prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — För del andrautgör de försäljningar som varje är fångas upp av försäljningssialislikenendast av småhusbeståndet (beroende på hur detta flnansieras). För det tredje kan man generelll räkna med atl kraftigaprisfall primärt utlöser ell säljmotsiånd, om ägarna hoppas pä atl orsakematill prisfallet ålgärdas och atl prisulvecklingen vänder uppål igen, 1 varjefall på kort sikl torde delmarknader med prisfall på småhus bliunderrepresenterade och därför vara svårfångade i försäljningssialisliken meddess nuvarande ulformning. Den ordning som därför bör gälla för delmarknader medstarkt avvikande prisutveckling bör därför vara omiaxering, ej nedbrytning avförsäljningssialisliken på lokal nivå, 1 de aktuella fallen det gäller kanofta lätt utpekas orsaker till den särskilda prisutvecklingen. Däremot kanuppstå problem med atl fastställa hur marknadsvärdena påverkas om de berördadelmarknaderna är små och försäljningarna få, vilket kan moiivera utnyttjandeav branschsakkunnande för komplettering av den offentliga försäljningsstatistiken. 6.4 Noggrannheten vid omräkningen, avrundning m.m. Kommittén föreslår atl avrundning av det toialalaxeringsvärdei för en taxeringsenhet verkställs så alt endast fulla 10000kronor redovisas. Frop.1984/85:222 133 Om:'äkningeii skall ske maskinell!. Någon beloppsspärrskall inte finnas. I stället föreslår kommillén all avrundning alllid skal! skelill fulla lÖO(X)-lal kronor. Enligt länssiyrelsens uppfallning böi' man undvikaändring av laxeringsvärdena genom upp- eller nedräkning när index visar pårelativt sm.ä värdeförändringar. Kommiuén moiiverar siu val avavrund-ningsmeiod med au omräkning i piincip skall ske vartannat är genom allsamma index skal! tillämpas tvä år i följd. Länssty.-eisen anser lör sin deiall reglerna bör ulformas så alt del garanlerar all obelydliga ändringar ilaxeringsvärdena inte sker. säll att göra detta är att stipulera altomräkning inie fär ske om index ligger mellan 0,95 och 1,05. i län anför: För atl undvika alll för små förändringar avlaxeringsvärdena genom omräkningar anser alt del andra alternativsom kommittén berört, dvs att minsl fulla lOOOO kr skall redovisas,komplelteras med en spärregel med krav pä förändring av laxeringsvärdei med 10procent innan omräkning sker, är all föredra. Föreningen och anför; En fördel ur administrativ synpunkt med det nuvarandefastighetstaxe-ringsföriärandet har onekligen varit atl man haft sammataxeringsvärde för en fastighet , 1 en rullandefaslighetstaxering kommer taxeringsvärdena att ändras oftare än fömt. Även omman kommer att kunna förtrycka taxeringsvärden på inkomsldeklarationer ochandra handlingar som tillställs de skattskyldiga fär man räkna med attfastighetsägama i ökad utsträckning kommer atl använda felaktiga taxeringsvärdeni sina inkomst- och förmögenhetsdeklarationer. Förväxlingar av bas- ochtaxeringsvärden kommer givetvis ocksä att ske. Föreningen vill mot bakgmndhärav undersiryka vikten av atl omräkningsförfarandel begränsas sä långlmöjligt och endasl tas lill vid väsenlliga förändringar i prisnivån. 1 motsatstill kommittén anser föreningen all en 10%-spärr bör finnas. 7.1 Periodicitct och innebörd Kommittén föreslår att avstämning sker för varjetaxeringsenhet . bestäms nya basvärden förlaxeringsenheterna efter kontroll av beskaffenhet och användning. Värdenivånskall anknytas till ett nytt basår, av en mer aktuell värdenivå. Även i övrigtomprövas laxeringen i dess helhet. Flertalet remissinslanser tillstyrker allavstämning sker för varje taxeringsenhet. Några förordarkortare intervall. Prop.1984/85:222 134 Kainmarräiien i anlbr; Kammarriitien har inle någoi au erinra mol dci föreslagnaavsiämniugs-sysleniel. Det finns goda skä! för försiagei all avslämningen skailbörja med hyreshus- och indusuienheier. Dei flnns mycket som lyder på auvärderingsregierna för dessa fasligheler i många fal! leU till taxeringsvärdensom inle slår i räu förhållande iiil markn-adsvärdena. Kommittén tar i betänkande! (s 110) upp en fiiiga om lokalavstämning. .Avsikten synes vara alt lokal avslämning skall kunn-a iiga mm underden period om 8 är då en fasiighei ime skall vara föremål för den normalaavslämningen. Del synes vara värdefullt atl på detta sätt kunna beaktaförhållanden som iniräffal mellan två "ordinarie" avstämningsår.Komittén beskriver emellertid inle hur en sådan lokal avslämning skall gå lilloch a.nger inle heller de förutsättningar som skall vara uppfyllda. Denföreslagna laglexlen upptar - såviit kammarrällen kan finna - ingabeslämmelser om lokal avslämning. Kammarrällen kan därför inle bedöma förslageli denna del på ett slulgilligi sätt. Frågan är dock om inle samma resullal kannäs genom att riktvärdena ändras och kompletteras mellan avsiämnings-iiren medhänsyn lill nya planer och miljöförändringar. Länsrätten i anför: Systemel för en rullande fastighetstaxering föreslåskonstrueras sä atl avstämning sker , Avslämningen kommer alltsåatl molsvara den allmänna fastighetstaxeringen. Tanken är emellertid attavslämningen skall fördelas över åren inom det totala fastighetsbeståndetfördelal i fyra typgmpper. Detta kommar alltså i princip att innebära en allmänfastighetstaxering vart annat år men då selekterad till en viss lypgrupp avfasflgheter. Länsrätten anser att en sådan fördelning över åren har mycket godaskäl för sig. i län anför: Genom att fördela avslämningen fårde medverkande myndigheterna tillräcklig tid för förberedelsearbelet.Arbetsbelastningen för de medverkande myndigheterna borde varje period vara såjämn som möjligl. Mycket talar för alt de perioder då avslämningen skall görasav småhus och lantbruksenheter kommer arbetsbelastningen att vara högre änövriga två perioder. Erfarenheter av taxeringsarbetel får utvisa om alternativalösningar kan vara lämpliga. Del är dock viktigt att arbetsbelastningen underdessa perioder i övrigt begränsas. Genomgående och resurskrävande ändnngar på tex. inkomstskalteområdet bör inte införas . Slatens inslilul för byggnadsforskning anför: Med hänvisning till vad ovan anförts ställer siginstitutet mycket tveksamt till att förlänga intervallet mellan individuellataxeringar, till i enlighel med kommitténs förslag om avstämning. Dentidrymd som förflyter mellan individuell prövning av fastihetens taxeringsvärdenbör enligt institutets uppfattning ej överstiga . Prop.1984/85: 222 135 Svenska Byggn.adscntrcprcnörjöreningen auför: När det sen gäller avslämningen syflar denna bl.a. lil! aufasiighets-ägarna skall lä lillfailc all mera Rllmäni konlro!iei'a ochkomplettera de uppgifter om. en fastighet som flnns iiäsligheisiaxeringsrepisirel. vid avslämningen - som enligiib.-slagel skall ske \"-irl åtlonde är -nyii basvärde bestämmas förfasiigheien. Deila värde ulgör i sin lur grund för Ufci omräkningsförfarandesom föreslås. '*ivsiämmningsförfarandel enligt förslagel moisvarar ihuvudsak dagens allmänna faslighelsiaxering. Skillnaden hänför sig främsl iil!att avslämningen skall ske i fyra omgångar. innebär au avslämning kommeralt äga rum vart annat är. Bl.a. organisaloriska skäl talar eniigl l;om.mittéenför denna lösning. Eflersom SBEF av skäl som fiamförts ovan inle kanacceptera förslaget om en årlig omräkning uppstår frågan om andra möjligheterflnns alt lösa dels problemet med de länga intervallerna mellan de allmännafaslighels-laxeringama, dels det därmed sammanhängande problemet med uppbyggnadav en lillfällig taxeringsorganisation. Enligt SBEF skulle detta kunna lösas med etl syslem däravslämning (eller laxering) av varje taxeringsenhet sker . Underförulsätining all man indelar faslighetsbeståndel i fyra gmpper enligtkommitténs förslag kommer dä avstämning av en fastighelsgrupp atl ske varje år.Därmed genomförs avstämning eller taxering oftare än enligt del nuvarandesystemet, som denipersonal inom skatleförvalningen som är sysselsattmed fastighelstaxering Hr en jämnare arbelsbelaslning. Avstämning kan görasmed exempelvis prisnivån andra årel före avstämnngsårettill de årel före avstämningsäret som underiag. har avkommittén ansetts lämplig som utgångspunkt vid omräkning och borde därförkunna användas vid etl avstäm-ningsförfarande. Med dessa kortare intervaller mellan varje avslämning ellerlaxering, vad man nu vill beleckna förfarandel, framstår det inte som befogatatl genomföra ett omräkningsförfarande vart annal år. Därmed undviks också deosäkerhetsfaktorer som enhgt ovan ligger i ett omräkningsförfarande, LA/V anför; LMV tillstyrker förslaget att LMV ska ha ett övergripandeansvar för översynen av värderingsmodellar samt framtagande av basvärdenivåerbeträffande samfliga typer av fastigheter. En sädan lösning ger förutsättningarför en enhetlig ambitionsnivå i värderingen. Vid översynen av värderingsmodellerna kommer LMV iöverensstämmelse med vad som föreslås i betänkandet att i samråd med RSV, lanlbruksstyrelsenoch lägga fram förslag til behövliga förändringar. Därvidkommer LMV med hänsyn till kostnadsaspeklema att beakta altvärderingsmodellerna utformas så alt behovel av egenskapsdata kommer att förblipå i stort sett oförändrad nivå. Av del skälel torde belastningen på t ex, LSMinte komma atl öka. LMV vill i det sammanhanget också framhålla att förslagtill förändringar i värderingsmodeller kommer att diskuteras i dereferensgrupper som i överenssämmelse med vad som sägs i betänkandet kommer attflnnas för varje fastighetslyp. Förslaget till avmndningsregel vid bestämmandet avbasvärde och taxeringsvärde är inle tillfredsställande. Den föreslagna regelnskulle bl.a. 1984/85:222 136 försvidra miijlighelerna au analysei-a olika fakioiersvärdepäverkan. LMV anser au frågan om avrundningsregelus ulformning bör ulredasvidare. Detta bör ske som en del i iörberedelscarbeiei inför nen ['örstaomräknings-orngiuigeu. '\CO/SR vill peka på beiydelsen av allväideringsmeioderna hälls intakta ftån en avstämning lill nästa. Den främsuiorsaken lill de stora problem.en vid de senaste allmänna faslighetstaxeringarnahar varil all man iindrat på i slort setl alla värdefaklorer. Hade masi vid AFf1981 kunniu använda samma värdefaktorer som vid AFT 1975 hade alla problem somuppkom m.ed daiaprogram och stor arbetsbelastning Iblr alla inblandade varil betydligtmindre. Oinfallande förändringar i värdenngsmeiodiken i samband med avslänuiiugmedför således betydande merarbeie och slora risker fcir störningar. I betänkandet föreslås all avslämningen avfaslighetsbeståndel görs i fyra omgångar under den åttaåriga omloppstiden. För all avslämningen skall fördelas så jämnt som möjliglöver åttaårsperioden indelas faslighetsbeståndel i fyra grupper som avstämsskilda är. - a. hyreshus-och industrienheter - c. lantbmksenheter - d.exploaterings- och specialenheler Övervägande delen av remissinslanserna lillstyrker allavslämningen sker kategorivis på sätt kommillén föreslagit. Flera instanserpekar på atl risken är stor för att småhusavstämningen, som berör så mänga fastigheter,kommer all orsaka belydande arbetstoppar varför småhusavstämningen bör delasupp i två gmpper. Några remissinslaner anför atl förfarandel fär till följd atten faslighel, som består av olika taxeringsenheter, avstäms vid etl vart av defyra avstämningstillfallena. i Göleborgs och län anför: Vid avslämningen fattas nya taxeringsbeslut för alla avavslämningen berörda fastigheter. De värden som bestäms benämnds basvärden,vilka i sin tur ligger till grund för de kommande årens omräkningar.Länsstyrelsen delar kommitténs uppfattning att etl system med avstämning börinföras och tillstyrker kommitténs förslag att uppdela densamma i olikaomgångar. Samfundet för fastighetsvärdering anför: Flera skäl talar eniigl Samfundets mening för atlavslämningen skall ske kategorivis. Ett viktigt argument är naturligtvis - somkommittén framhållit - att få en jämn arbetsbelastning på berörda myndigheter.Även det IVop.1984./85:222 157 piakiiskri ai'betei med den s. k. niväaiipassningeu underlättason; jämförelser kar. göras över hela riket vid cn oeii sam,T>a lidpurikt. Länssiyrelsen i an.för; Liinsslyrelseu tiiistyrkei' i princip del av kom.milic/iIVireslagna avsläm-ningsibifarindel. Avsiiimningeu av smähusci; lo! 'de dock äveni det rullands fasiighelstaxerinssyslemei bli en slor ai-betsbelastning förskaile-myndicheien även om avsiämningsarbele! föreslages påbörjas redan ärelföre Uixeringsårel. I uppgiir andelen s.måhusenheier liil avtoiala anlalel taxeringsenheter. Andelen sm;°>hus är särskilt koncentreradtil! siorsiadsfögderierna och Helsingboig. För dessa fögderier blirarbelsbelaslningen kiaftig de är småhusen avsiämmes. En uppdelning på tvä ärmed avslämning av villor saml rad- och kedjehus ena årel och friiidshuspåföljande är ger ingen lösning pä problemet. Kommittén berör frågan endasl medatt "om del visar sig all belaslningen vid småhusavstämningen bliralltför slor i förhållande lili övriga avstämningar får en uppdelning övervägassenare". anser atl möjlighelen all uppdela avslämningen avsmåhusen pä ivå år redan nu bör utredas. En rullande laxering bör medföra en jämnarearbetsbelastning bäde för beslutsmyndigheierna och för förvallningsdomslolarna.Den bälire organisation i förberedelsearbetet som kommittén föreslår bör ocksäkunna bidra flll atl taxeringen av småhus blir smidigare. Risken är emellerlidstor för atl småhusavstämningen, som berör 2,3 milj fastigheter, ändå kommeratl orsaka betydande arbetstoppar. Det bör därför undersökas om inle småhusavstämningenkan delas upp t, ex, i fritidshus och övriga småhus, Vi ifrågasätter dock om kommiitén inte har underskattatarbetsbelastningen vid avstämning av småhusenheterna som ju är den i särklassstörsta faslighelskalegorin. Viss risk är atl avslämningen av småhusenheter kommerall blir så arbetskrävande all den kommer atl kräva särskilda resursförstärkningari likhei med nuvarande syslem, Ulredningen borde därför ha prövai alternativall mer utjämna arbelsbelaslningen i ell rullande system. Förslagel med kaiegorivis avstämning innebär eniigllänssiyrelsens mening en administrativ bela.stning, bl, a, då olika delar aven fastighet beslår av olika kategorier och dä en fastighet övergår från enkalegori till en annan. Helhetsbilden av regislerfastigheten går förlorad. Omavstämning skall utföras av LSM är del emellertid eniigl meningnödvändigt med en uppdelnig i kategorier. ansluter sig trots det anförda tillkommitténs förslag med kategorivis avstämning i olika omgångar,Arbetsbeslastningen för LSM skulle med denna utformning utjämnas underavstämningsperioden liksom lantmäteriverkets (LMV:s) omfattande förberedelsearbete.Däremot biträder inle kommitténs förslag om lokal avslämning. Prop.1984/85:222 138 prissänkning på grund av miljöförstöring och liknandekommer isiälle* att bealilas genom omräkning med lokalt index. Läiissiyrdscn i anlbr; .arbetsbelastningen för de olika kategorierna kan antaskom.ma all variera avsevärt meilan länen och för kan del redannu förulses att den föreslagna fördelningen kommer att leda lill altarbetsbelastningen blir alltibr ojämn. Som illusiralion kau LSM;s arbetsuppgiftvid AFT 88 jämföras med arbelsuppgifien i del föreslagna rullande sysiemel vidav-stämningsären 87 och 89. Vid AFT 88 skulle LSiM ha beredande uppgifler för -i förhåliande lill siffror friin . *FT - 64 nämnder medan man vid 87 och 89 ärsavstämningar skulle ha granskande uppgifler m. m. och därvid ersätta ca 5respeklive 33 nämnde: i vårt län. Avslämningen av småhus synes således krävastora förstäj-kningar. Ojämnhelen från nuvarande syslem skulle alliså kommaatt beslå. Man kommer uppenbariigen all få så Slor skillnad i belaslningen allLSM:s organisation kommer att behöva förändras mellan åren ailisåorganisalionen dimensio.nerad efler fyra olika slora behov mol i nuvarandesysiem endasl två. ell resonemang där man berör denarbetstopp som småhusavstämningen kommeralt medföra. Man undviker emellertidall la ställning lil! hur denna ojämnhet skall av och hänvisar i ställettill atl en uppdelning får övervägas senare om det skulle visa sig altbelastningen vid småhusavstämningen skulle blir för stor. Eftersom det ansettsangeläget att utjämna arbetsbelastningen mellan åren för atl undvika deadministrativa problem som är en av anledningarna till kommitténs förslag anserlänsstyrelsen att den så centrala frågan om kategorivis eller annan fördelningmellan åren borde ha utretts ytterligare. Del mäsia anses hellotillfredsställande atl genomföra en omorganisation av den ifrågavarandeomfattningen med ell så påtagligt osäkert underlag. Det har exempelvis inleutretts i vad mån olikheterna mellan länen kanske innebär att en uppdelningkategorivis är mindre lämplig. Är det exempelvis möjligl med nägon form avgeograflsk uppdelning eller kanske det till och med är möjligl med en flexibelmodell som ger varje län möjlighet atl planera avslämningen för hela siltfaslig-hetsbestånd utifrån sina egna fömtsättningar? Enligtlänsstyrelsens mening finns del starka skäl för att närmare överväga dennafråga. En kategorivis avstämning ger ocksä den olägenheten för fastighetsägarnaatt samma registerfastighet kan bli föremål för avslämning vid varjeavstämningstillfälle med de problem detta kan medföra ur deklarations- ochunderrättelsesynpunkl. Dä frågan är komplicerad bör den bli föremål förytteriigare utredning. Avstämning skall eniigl kommitténs förslag skefastighetskategori vis. Det praktiska förfarandet vid avstämning, närregisterfastighet med hänsyn till bestämmelserna om taxeringsenhet delats uppi flera enheter tillhörande olika kategori, har inle närmare behandlats avkommitén. Med hänsyn till att det för alt kunna åstadkomma en riktig taxeringmåste vara belydelsfulll all få en samlad bild av hela regislerfastigheten ärdel enligt föreningens uppfattning önskvärt med etl uttalande i frågan. Prop.19B4/S5:222 !39 LRF -anför: Försiagei om avslämning ibr oiika t"iisiigheisiyperskulle for en jorn-biuksftisligiiei kiinna medib;'a au avsläniniiig skali skevid ei; viiri av de fyra avsiämningsiiikiaiiena. kunna omfatta, förutom ianlb.ruksenheieu, er, takt (=indiisineni!c!i.,en överloppsbo-siad i=sni;°!husenhei) och eu hus .som iir uthyrt tili försvaret( = speciaien-!!et;. Variligl iir aU det finns ilimii-isione cn smähusenhc; päen jordbruks-läsiigliei. .gare tili sädana tästiglteier som vid flera lillfällenskall bii föremål för avsi-ii;nriiuc, kominer att få del svå.rt aU hälla isäralla fasiighetslaxerings-äiidringar med nya basviiiden som skal! omräknas vidskilda lillfällen. Vidare synes skillnader i laxeringsvärdenivän komma altuppslå på bosladshus och ioml beroende pä au de ,vst£ims vid skildatilifällen. Sä länge bosladshus och tomt på lantbruksenhet skall likabehandlasmed vanliga småhusenheter blir det svårt att upprätthålla denna likhei omvärdena inte avstäms samlidigt. Som kommer att framgå under avsnittet omvärderingsfrågor anser delegationen atl de bosladshus och tomter som ingår ijordbruksfastighet och som inle ar avstyckade bör väi"deras på annai sättän vanliga småhusenheter. Delegalionen finner del missvisande all användabenämningen basvärde på ell värde som även under avstämningsäret skall omräknasmed index för att motsvara laxeringsvärdei. Över huvutagel anser delegationenatl kommitténs förslag är onödigl krångligl. Det borde vara möjligl att vidavslämningen fastställa taxeringsvärdet direkt och inte behöva göra en särskildindexuppriikning. 7.3 Turordning för avstämning Kommittén föreslår att avslämning av de olika fastighetsgruppernasker i följande ordning - 1987 hyreshus-och industrienheler - 1983exploaterings- och specialenheter osv. vart annat år i samma ordningsföljd. Hyreshus- och industrienheter är antalsmässigt en liten grupp.Det är därför lämpligt all börja avstämningsförfarandet med den gruppen. Någrafå remissinstanser förordar en annan turordning för avslämningen. Förslag finnsatt småhus skall avstämmas först, att exploaterings- och specialenheter skallavstämmas tillsammans med hyres- och industrienheter eller småhusenheter. förordar ändring av säväl gmppindelning somomloppslid enligt följande. 1987 Hyreshus- och industrienheler samlexploaterings- och specialenheter 1989 Småhusenheter 1991 Lantbmksenheter Prop.1984/85:222 140 Anlalel hyreshus-, industri-, expioaierines- ochsnetialenheier är förhäl-landevis begränsai, .Au som i förslagel indela dessa iiv;°; grupper och avsiitta !il:a lång lid för denna avslä.mning som försmäiius- ocli lantbruksenheter in.rymmer en alltför beiydandesäkerhelsmargiiiai i lidäigåiig. För atl uppnä eii jämnare ai'bsisfövdeiningocb cr. snabbare gcncimioppslid bör därföi' gruppindelningen ändras ocli två åiavsäiias för avslämning av respektive grupp. En annan fördci med en omloppstidpä endast sex är är b!, a. mindre anlal beskafteuhetsförändringar alt fånga upplör sävä! fasiighelsägare som myndigheler. Denna tidsrymd ankuyicr ävennär.mare lill nuvarande lidsskillnad mellan allmänna fastigheistaxeringiir,nägol som, de flesla fastighetsägare numera lorde ha vant sig vid. Länsrätten i anför: Som kommillén har funnil är det lämpligl all läialäsiighelskategorierna uigöra grund vid en uppdelning av avstämningama.Avslämningen bör lämpligen ske i fyra omgångar efter huvudtyperna avtaxeringsenhet. Av de skäl som tidigare föns fram bör turordningen mellan deolika faslighets-typerna ändras i förhällande lill kommitténs förslag så attsmåhusenhetema först blir föremål för avstämning. Den andraavslämningsomgängen bör omfatta lantbruksenheterna, den tredje hyreshus- ochindustrienheterna och den fjärde övriga enheler (exploaterings- ochspecialenheler). Eftersom det nu föreligger beslul om alt allmän fastighetstaxeringnäsla gång skall äga rum (1984:362) lorde det saknas skäl alt lillämpaell nytt system med mllande fastighelstaxering före nyssnämnda år. Länsrätten i anför; När del vidare gäller förfarandeis detaljer framståruppdelningen av fastighelsbeståndel inom de fyra grupperna som tveksam medavseende på småhus. Man borde här överväga en uppdelning av småhusen (ex,v permanenthus/fritidshus)varvid den ena gruppen förslagsvis kunde sammanföras med exploaterings- ochspecialenheter, som i sig rimligen ej motiverar en egen årsgmpp. Denna kan församordningens skull lägga närmasl efler den första småhusgruppen. Den inbördesordningen mellan gmpperna kan också diskuteras. Inleds verksamhelen medgruppen småhus vinner berörda myndigheler fördelen av en bredare erfarenhei ängruppen hyreshus/industri kan erbjuda. Avslämningen av lantbmksenheter föreslås ske försia gångenår 1991, anser att det vore bättre för skogsbmkel om den kundeföriäggas , Detta år skall samfliga skogsfastigheler ha en högstlio år gammal skogsbmksplan eller en enkel förleckning med likartal innehåll.Det skulle förenkla avslämningen om delta underiag funnes lillgängligl föralla fasligheter vid avstämningsiillfällel, Senareläggningen av avslämningen av lantbmksenheler kanske antingen genom att ordningsföljden mellan dem och exploaterings- ochspecialenheterna ändras eller genom förskjutning av hela förfarandel. har inget att invända mot förslagel lilluppdelning av avslämningen på fastighetstyper. Prop.1984/85:222 14! Inför vaije års laxering måsie vissi förbcredelscarbeleuiföi'as. Förberedelserna är olika vad gäller dels omlaxeriucen deis omräkningenoch dels a\'s!ärnningen. Kommiitén föreslär at! LIvlV överiar det uiiektaansvarei pa myndighetsnivå för förberedelsearbete! i vad dei avser'/ärdeniväfrågor. 1 övrigt föresläs ansvarei ligga kvar pä skatteförvaltningen.Den övervägande delen av de remissinslanser, som yttral sig om var ansvareiför värdeiiivåfrågor skall ligga, förordar alt LMV åläggs della ansvar, Nägraframhåller vikten av all skattechefen och lanlmäterie! i liinet fär inflytandenår det gäller regionala och lokala fakiorer, som bör beaklas vid faslslällandeav omräkningsfakiorer, Nägra remissinstanser är kriiiska lill förslagel attansvarei för arbetet med förberedelser för omräkning och avslämning skallläggas på myndighel utanför skatleförvalningen, Länssryrdsen i anför; Organisatoriskt innebär förslagel en omfördelnig avresurserna för fastighetstaxeringen och en förändring av berörda myndighetersansvarsområden.