prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommittén kommer då atl behandla frågorom slraffskalorna för olika brott och om regler för påföljdsbesiämning. Menockså den livligt diskuterade fråganom den villkorliga frigivningens utformning kommer att tas upp pä nytt. Frivårdskommillén härisitt slutbetänkande (SOU 1984:32) Nya alternativ till fängelsestraff gjort engenomgång av tänkbara nya påföljder i Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 28 Kommittén har stannat föratt möjlighet bör öppnas att döma alkohol- och narkotikamissbrukare som begåttbrott till s.k. kontraktsvård i stället för fängelse. Däremot avvisar kommitténtanken på att införa samhällstjänst som ny påföljd. Betänkandet har remissbehandlatsunder hösten och övervågs nu i . Som jag ser det finns detanledning alt beakta detla förslag även i samband med de överläggningar mellanriksdagspartierna som jag förutskickat i anslutning till att prop.1984/85:21rörande påföljder för irafiknykierhets-brott återkallades (regeringensskrivelse /85:91). Påföljderna för psykisktavvikande lagöverträdare år en fråga som ständigt är aktuell i denkriminalpolitiska debatten. har socialberedningen i betänkandet (SOU1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten föreslagit en total reform avden psykiatriska tvångslagstiftningen och därvid även behandlat detstraffrättsliga systemet i berörda delar. En utgångspunkt för kommittén harvarit atl vanliga påföljdsregler skall lillämpas i så slor utsträckning sommöjligt även för psykiskt avvikande lagöverträdare. Bl.a. föreslås alt endomstol skall kunna döma till fängelse men förordna om verkställighet inom denrättspsykiatriska vården tills vidare. En längsta tid för rätispsykialrisk vårdskall alllid bestämmas. Betänkandet remissbehandlas fin. På päföljdsomrädet villjag slutligen nämna det förslag om en ny sanktion för brolt begångna inäringsverksamhet som kommissionen mol ekonomisk brottslighet har lagl fram(DsJu 1984:5) Företagsbot. Sanktionen, kallad företagsbot, är konstruerad somen särskild rättsverkan av brotl och skall kunna ådömas ett förelag eller enföretagare när ett brott har begåtts i utövningen av verksamhelen. Enligtförslaget skall förelagsboten kunna bestämmas tilllägst och högsl 3 milj. kr. Belänkandet harremissbehandlats och fått etl positivt mottagande. Jag räknar med att jag undervåren skall kunna anmäla för regeringen ett förslag till lagrådsremiss sombygger på promemorian. Det är tillfredsställande att den segslitna frågan omeffektiva straffrättsliga sanktioner mol brott som begås i näringsverksamhetoch om ett slraffrättsligt ansvar som skall kunna drabba även juridiskapersoner nu tycks vara nära en lösning. Sammantaget talar alltsåmycket för att vi snart åter kan tycka oss stå inför en omvandling avpåföljdssysiemel. Många har ju också menat att grundtankarna bakombrottsbalkens påföljdssystem skulle ha övergetts . Själv kan jag intese del så. Vad som hänt är att vi harblivitmer medvetna om fängelsestraffets negativa verkningar. Vi har också fått övergede mest optimistiska föreställningarna om möjligheten att genom behandling avenskilda lagöverträdare motverka återfall i kriminalitet. kvarståruppfattningen att frihetsstraff i vissa fall är elt nödvändigt led ibrottsbekämpningen. Att vi anpassar oss efter dessa insikter fårsjälvfallet inte hindra att vi 1984/85: 100 Bilaga 4 29 behäller viktiga ambitioner i fråga om humanitetoch social rättvisa. Inom ramen för både anstallsvård och frivård måste vi setill atl åstadkomma bästa möjliga behandlingsresultat. För mig blir ledordennär det gäller påföljdsdelen i kriminalpolitiken fasthet och konsekvens istraffmätning och behandling parad med respekt för den dömdes integritet ochmänniskovärde. De principer som kännetecknar kriminalvårdsreformenfrån ligger i huvudsak fast. En väsentlig grundtanke är attkriminalvårdens klienter skall ha samma rätl till samhällets service som andramedborgare och att de i princip skall få denna i samma former som andra, dens.k. Jag återkommer till detla under anslaget E 3Frivården. En annan viktig princip är att verkställighet avfrihetsstraff inte skall ske i mer slutna former än nödvändigt och att deintagnas kontakter med omvärlden skall stimuleras. Lagstiftningen ger ocksågoda möjligheter till bl.a. permissioner och frigång. Delta är bra principeroch bra regler som del finns all anledning atl slå vakt om.Kriminalvårdsmyndigheterna måste kunna anpassa verkställigheten till deförhållanden som råder i enskilda fall. När det gäller personersom dömts till frihetsberövande påföljd för ekonomiska brolt har i den allmännadebatten förekommit påståenden om att detta klientel, som ofta har enförhållandevis stabil personlig och social situation, i praktiken skulle få enoberättigat positiv särbehandling i förhållande lill andra . Så mycket stårockså klart som att de regler för kriminalvård i anstalt som gällerutformades utan särskilda överväganden om den speciella kategori intagna sommånga av dem som dömts för ekonomiska brott tillhör.Jag har därför tillkallat en särskildarbetsgrupp inom departementet med företrädare även för kriminalvårdsstyrelsenför att pröva om några ändringar i nuvarande regler eller praxis är påkallade. Beläggningen påkriminalvårdens anstalter steg kraftigt under /83 och årennärmast . Den höga beläggningen begränsade möjlighelerna altbedriva en ändamålsenlig kriminalvård. Den gjorde det inte möjligl förkriminalvården att t.ex. tillgodose rimliga anspråkpä differentiering. Belåggningstrycket i förening med de skärpningar ilagstiftningen som skett för att förbättra möjligheterna att hållakriminalvårdsanslalterna fria från narkolika har medfört att arbetsförhållandenablivit mycket pressande för personalen. Del var inte i syfte atlminska belåggningstrycket som statsmakterna beslöt om den reform i fråga om villkorlig frigivning och kriminalvård ifrihet som trädde i kraft den 1 juli1983. Reformen bars upp av andra skäl, främst önskemålet att av allmänt humanitäraskäl minska använd- Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 30 ningen av frihetsstraff och inlressel av att ökaförulsebarhei och rättvisa saml avveckla onödig byråkrati. Rent faktiskt emellertid konstateras att medelbeläggningen efler halvtidsreformen harminskat med ca 350 platser under /84 jämfört med föregåendebudgelår. Det är för tidigt atl säga om denna minskning blir bestående.Det finns emellertid nu - av överbeläggning - bättre möjligheteratl åter bedriva den kriminalvård i anstalterna som statsmakterna har avsett.Tillfredsställande är också atl den uppstramning av frivården som också var etlviktigt syfte med reformen så snabbt har slagit igenom på fältet. I enlighet med den avriksdagen godkända principplanen för förändringar inomlokalanstaltsorganisationen har nya lokalan-ställer färdigställtsi , och . F.n. byggs nya lokalanstalter i ,, och . Nya anstalter projekteras i ochVänersborg. Antalet klienter inomfrivården har minskal frän 17 541 till 12 846 den 30 juni1984. Räknat per tjänsteman barden genomsnittliga ärendemängden minskal från39 lill omkring 30. Denna minskning har gjort det möjligl att intensifieraövervakningen av prövotiden då återfallsrisken är somstörst. 3 Budgetförslagets huvudsakliga inriktning Anslagen inom departementets område har iallmänhet beräknats med utgångspunkt i det s.k. huvudförslaget. polis- och domstolsväsendet. 1 några fall har bedömningen gjorts atthuvudförslaget ej kan tillämpas på grund av rådande arbetsbelastning. Så ärfallet med det lokala och regionala åklagarväsendet. Inom kriminalvården harstängning av platser bedömts som det bästa sättet att genomförabesparingar och anpassa organisationen till den minskade beläggningen tillföljd av bl.a. halvtidsreformen. Någol traditionellt huvudförslag har därför ejtillämpats. Detta har ej heller skett inom frivården. En förnyad bedömning avmedelsbehovet, med hänsyn till klientutvecklingen, kommer där att ske i sambandmed uifärdande av regleringsbrev. Inom rättsväsendet, sominom annan verksamhet, måste även mera omfattande åtgärder vidtas för attminska kostnaderna och anpassa behoven till de begränsade resurser som förutsesför . De möjligheter som härvidlag står til! buds är dels attändra lagstiftningen i olika avseenden, dels att ge olika verksamheter eneffekfivare organisation. Ett omfattande arbete med denna inriktning pågårfin. inom och i olika kommittéer under departementet. Av de åtgärder somförbereds och som jag räknar med kommer att minska utgifterna inomjustitiedepartementets område de närmaste bud- 1984/85: 100 Bilaga 4 31 getåren eller kommer all leda effektivare organisation vill jag först nämna den av polisberedningföreslagna omorganisationen av polisväsendet. Åklagarväsendet är ocksåföremål för översyn. Vad gäller domstolsväsendet räknar jagmed att genomförda och planerade reformer med anledning av bl.a.rättegångsutredningens arbete leder till vissa rafionaliseringar för deallmänna domstolarna. 1 samma riktning verkar de vidgade möjligheterna attanvända strafföreläggande, atl underlåta åtal och att begränsaförundersökningarna. Jag vill också erinraom att resurser kontinuerligt frigörs inom lingsrällsor-ganisationengenom den datorisering som pågår inom fastighetsdataprojektet och som innebäratl av inskrivningsärendena numera hanteras med hjälp avADB. Även på andra områden har ADB-stöd gett rationaliseringsvinster inomdomstolarna. Den under hörandeskatteförenklingskommillén har vittgående direktiv för en reform avtaxeringsförfarandei och skatteprocessen.Om de förenklingar m.m. i skattesystemet och av skatteprocessen somkommittén har föreslagit kan genomföras kommer belastningen på de allmännaförvaltningsdomstolarna atl minska. På rättshjälpens område harrättshjälpskommittén lagt fram ett förslag med genomgripande förändringar avrättshjälpssystemet. 1984/85: 100 Bilaga 4 32 1983/84 Utgift 14 446 620 1984/85 Anslag 14 688 0001985/86 Förslag 15 840 000 1984/85 Beräknad ändring (därav lönekostnader) (13 114 000) + 1 152 000 (+ 727 000) + 1 152 000 Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget för nästa budgetär till . Anslaget har beräknats med utgångspunkti en tvåproceniig minskning av resurserna i enlighet med den princip somtillämpas generellt i årets budgetförslag. Jaghemställer atl regeringen föreslår att till Statsrådsberedningen /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84Utgift 42 402 487 1984/85Anslag 45 997 000 1985/86Förslag 32435 000 1984/85 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 30997 000 + 1 438 000 (därav lönekostnader) |27 575 000) () Hedel för kampen mot narkotikan 15 000 000 - 15 000 000 Summa 45997 000 - 13 562 000 1984/85: 100 Bilaga 4 33 För föregående ochinnevarande budgetår har medel för vissa insatser mot narkotikan beräknatsunder detta anslag. För nästa budgetår anvisas medel för kampen mot narkotikanunder andra anslag. Med hänvisning fillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgelår till 32 435 000 kr.Jag har därvid beaktat att i departementet under /84 tillkommiten tjänst som statssekreterare för frågor rörande ekonomisk brottslighet m.m.och en biträdestjänst. Anslaget har beräknats med utgångspunkt i entvåproceniig minskning av resurserna i enlighet med den princip som lillämpasgenerellt i årets budgetförslag. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatl till Juslitiedeparlementet för budgetårel 1985/86 anvisa ell förslagsanslagav . 1983/84 Utgift 22 096 502 Reservation 2172 1984/85 Anslag 21 000 000 1985/86 Förslag 16 500 000 Nio nya kommittéer har tillsatts . Dessa ärfriköpsutred-ningen, råntelagsutredningen, röstvärdeskommitlén, åklagarkommittén,folkstyrelsekommittén, data- och offentlighetskommittén (DOK), utredningen meduppdrag att se över lagstiftningen om förmynderskap och godmanskap, utredningenmed uppdrag atl utreda frägor om franchising och kommittén med uppdrag attutreda frågor om betalningsansvaret för juridiska personers skulder m.m. harföljande elva kommittéer avslutat sina uppdrag, nämligendaialagstiftningskommittén (DALK), byggnadspaniuiredningen,konsumenlköpsulredningen, ivångsmedelskommiitén, kommittén rörandemarknadsanpassad ersättning för intagna i kriminalvårdsanstalt m.m.(), frivårdskommillén, utredningen om godtrosförvärv av stöldgodsm.m., näringsförbudskommiiién, utredningen med uppdrag atl göra en översyn av10 kap. 5 § regeringsformen, kommissionen mot ekonomisk brottslighet och 1983års röslrättskom-mitté. Jag beräknar högsl 0,8milj kr. under anslaget för fortsatt utredning om rättsväsendetsinformationssystem (RI). Med hänsyn till denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget uppgä till . under nästa budgetår. Jag hemsläller alt regeringen föreslår riksdagenatt till Kommilléer m.m. för /86 anvisa etl reservationsanslagav . 3 1984/85. 1984/85: 100 Bilaga 4 34 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslagsbeloppet bör för nästa budgetår varaoförändrat. Jag hemställer att regeringen föreslår att till E.xirautgifter för budgetårel 1985/86 anvisa ett reservationsanslag av I . Information om lagstiftning m.m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslagsbeloppel bör för nästa budgetår uppgåtill . Jag hemställer atl regeringen föreslår att tillInformation om lagsliflning m.m. för /86 anvisa ettreservationsanslag av . 1984/85: 100 Bilaga 4 35 Regeringen har till överlämnaten proposition om polisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildningoch rekrytering (prop. 1984/85:81). Förslagen innebär bl.a. atl en nyanslagskon-struklion införs för den lokala polisorganisationen (avsnitt 2.1.3).Avsikten är all ge de lokala polismyndigheterna en ökad frihet att bestämmaöver den egna resursanvändningen. I det följande redovisas anslagen lillpolisväsendet med utgångspunkt i den föreslagna nya ordningen. Detla innebärall vissa av de nuvarande anslagen har upphört och alt posterna har förts överlill andra anslag. Till den nya s.k. medelsramen på anslaget till den lokalapolisorganisationen har också förts över delar av vissa poster. Slutligen harvissa av de kvarstående anslagen gells nya beteckningar. Den nyaanslagskonstruktionen medför att anvisade medel för budgetårel 1984/85 ochrikspolisstyrelsens yrkanden inte alltid kan direkt hänföras till de nyaanslagsposterna. Den nya anslagskonslruklionen redovisas närmare i en bilagaunderbilaga 4.2. Riktlinjer för resursanvändningen inompolisväsendel Såsom närmare har redovisats i prop. 1984/85:81 om polisensarbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekrytering, avsnitt2.1, bör statsmakterna i samband med budgetprocessen ta ställning lill hur resurserna inom polisväsendel totalt settskall användas. Slalsmaklernas prioriteringsbeslut ulgör rikllinjer för denresursanvändning och resursfördelning som i den nya polisorganisationenbeslutas av de regionala och lokala polismyndigheterna. Som underlag förstatsmakternas ställningstaganden i dessa frågor skall bl.a. finnas deuppgifier om den faktiska och planerade verksamheten inom polisväsendet, somhar redovisats i de nya planeringsdokumenten (se vidare 4 kap. polisförordningen(1984:730) om det nya planeringssystemet som har genomförts ). I fråga omresursfördelningen under /86 vill jag till en början erinra omatt det ännu inte finns något fullgott underlag för en diskussion ompriorileringsfrågor. Det beslutsmaterial som finns fillgängligt genomplaneringsprocessen har av naturiiga skäl vissa brister och materialet tar inteheller i tillräcklig grad sikte på verksamheten under /86. Jag vill också peka på alt polisväsendet stårinför omfattande organisationsförändringar och att verksamheten övergångsvismåste inriktas på att finna de nya arbetsformerna. En naturlig utgångspunktför myndigheternas prioriteringsbeslut bör emellertid vara deställningstaganden som regeringen har redovisat i särskilda propositioner tillriksdagen . Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 36 gare har nämnt (avsnitt 2.3) har regeringen idessa presenterat sina program rörande bekämpningen av narkotikabrottslighetenoch den ekonomiska brottsligheten (prop. 1984/85:19 och 1984/85:32). Riksdagenhar i huvudsak godtagit regeringens förslag rörande narkotikabrottsligheten(JuU 12, rskr 103). Propositionen om den ekonomiska brottsligheten har ännuinle slutligt behandlats av . Jag vill erinra om atlregeringen i den förstnämnda propositionen uttalat atl narkotikabrottslighetenäven i fortsättningen borde prioriteras och att delta också borde komma lill uttryck vid statsmakternas ställningstagandentill resursanvändningen inom polisväsendet under /86. 1 prop.1984/85:32 har regeringen föreslagit att polisväsendet för bekämpning av denekonomiska brottsligheten skall tillföras vissa nya resurser, till vilket jagåterkommer i det följande. Också detta område bör enligt regeringensuppfattning i propositionen om den ekonomiska brottsligheten prioriteras högt. Det år uppenbart allresursanvändningen inom polisväsendel måsle ses mot denna bakgrund. Polisensinsatser på dessa områden bör alltså om möjligt översliga den nuvarande nivån.Vad som har sagls om bekämpningen av narkotikabrottsligheten och denekonomiska brottsligheten bör som jag lidigare framhållit även gälla förbekämpning av olika former av väldsbrottslighet. I ett tidigare avsnitt (2.1)har jag emellertid framhållit vikten av att denna prioritering inte leder tillatt man eftersätter kampen mot sådana mera traditionella brotl som exempelvisin-broltsstölder. Jag har också i det föregående (avsnitt 2.4) pekat på vikten av en samverkan mellan olikainstanser för alt söka förebygga den traditionella brottsligheten. Prioriteringar av vissaverksamhetsgrenar innebär givetvis alt viss annan verksamhet får ägnas mindreuppmärksamhet. De rationaliseringsvinster som är förenade med det andra stegeti den föreslagna polisreformen (avsnitt 2.6) bör emellertid enligt min meninggöra det möjligt atl genomföra de omprioriteringar som jag nu har förordat ulanatt något annat verksamhetsområde eftersatts på ett allvarligt sätt. 1983/84Utgift 233 095 000 1984/85Anslag 541 430 000 1985/86Förslag 558 468 000 ärenligt 7 § polislagen (1984:387) central förvaltningsmyndighet förpolisväsendet och har tillsyn över detta. Inom finns fyraavdelningar, en för polisfrågor, en för teknik-och datafrågor, en föradministrativa frågor saml en för säkerhetsfrågor. Inom avdelningen förpolisfrågor finns tre byråer, två polisbyråer och registerbyrån, inomavdelningen för teknik- och datafrågor finns två 1984/85: 100 Bilaga 4 37 byråer,teknikbyrån och databyrån, inom avdelningen för administraliva frågor finnstvå byråer, ekonomibyrån och personalbyrån samt vidare en polishögskola. Inomavdelningen för säkerhetsfrågor finns tre byråer (anslaget B 2). 1984/85 Beräknad ändring1985/86 Summa 510 - +5 Förvaltningskostnader 114 627 000 + 7 193 000 (därav lönekostnader)(94 121 000) (+ 11 626 000) (+ 5 136 000) Lokalkostnader 70 087 000 + 3 054 000 - 1 643 000 Löner och utrustning till extra polismän m.fl. 312 525 000 + 80 205 000 + 7 713 000 Avgifter till datamaskinfondenm. 36 123 000 + 12 791000 + 722 000 Bidrag till kostnader för gemensam kontorsdrift 111. m. 8 068 000 + 6 286000 + 4 253 000 Summa 541 430000 +118 776 000 Inkomsterfrånut bildningsverksamhet - - - 1 200 000 Nettoutgift 541430 000 + 118 776 000 + 17 038 000 Pris- och löneomräkning m.m. 70 452 000kr. Huvudförslaget innebär enligtrikspolisstyrelsen en medelsminskning med12 . Huvudförslaget har lidigare regelmässigt tillämpats påanslaget. För varje budgetår /83 - 1984/85 har anslagetbelastats även med den del som beräknas falla på statens kriminaltekniskalaboratorium. En ny organisation för beräknas träda i krafl den och en viss överlaligheli anledning av detta förutses. Överlaligheten hanteras enligttrygghetsavtalels regelsystem. Därför bör huvudförslaget inte tillämpas påanslaget för /86. 1984/85: 100 Bilaga 4 38 Rikspolisstyrelsenföreslår att antalet elever i grundutbildningen ökas från 200 till 460.Styrelsen föreslår vidare att kompletteringsutbildning anordnas för depolismän som inför utbildningsreformen som väntasträda i kraft inte har genomgått assistentkursen. Vidareföreslår styrelsen en polischefskurs med 30 aspiranter. De föreslagnaåtgärderna innebär att lönekostnaderna till lärare ökar med ca 6 457 000 kr.och all omkostnaderna för den centralt anordnade utbildningen ökar med ca . Avgifier till datamaskinfonden m.m. föreslår styrelsen en ökningfrån . Styrelsen föreslår vidareatl anslagsposten tillförs ytterligare en delpost, benämnd "Utbildning i ADB". av den nya delposten. Enligtriksdagens beslut har getts en ny organisation och nyauppgifter från (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr 182 och prop. 1983/84:111, JuU 27,rskr 331). Den nya organisationen innebär en minskning av personalen påstyrelsen med ganska betydande övergångsproblem. Mot denna bakgrund bör enligt min meningrikspolisstyrelsen för /86 undantas från tillämpning av huvudförslaget. Vid beräkning avmedel för lokalkostnader har jag tagit hänsyn till att verksamhetenvid i och utbildningsverksamheten i och iSollefteå i enlighel med beslut skall föras över lill polishögskolani senast den . Vid min anmälan till1984 års budgetproposition (prop. 1983/84:100, bil. 4 s. 35) konstaterade jag att personalläget inompolisväsendel successivt hade förbällrats. Del fanns då ca I 000polismän som hade genomgått grundutbildningen och fullgjortallerneringstjänstgöringen men som ännu inle hade fått en ijänsl vid enpolismyndighet. Dessa polismän tjänstgör således vid myndigheternautöver gällande personaltablå. Mot bakgrund av bl.a. detla bedömde jag atlantagningen av aspiranter till kunde begränsas till 200 under innevarande och de följandetvå budgetåren. har personallägetförbättrats ytterligare. F.n. finns del ca I 200 polismän som tjänstgör utövergällande personaltablå. Med hänsyn främst lill delta finner jag nu attantagningen av aspiranter bör begränsas lill 150. Antalet aspiranter som har antagits tillgrundutbildning har under budgetåren 1978/79-1984/85 varierat mellan 800 och200. Dessa stora variationer har inneburit vissa olägenheter för polisväsendet.Jag har för avsikt att undersöka hur man som man undviker större Prop.1984/85: 100 Bilaga 4 39 skillnader mellan åren på bästa sätl kananpassa aspirantantagningen till behovet av poliser i samhället. Jag föreslår att enpolischefskurs med 20 aspiranter genomförs under nästa budgetår (4). 1984/85:81 ompolisens arbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning och rekryteringhar regeringen föreslagit en satsning på polisforskning. Jag beräknar mot dennabakgrund medel för två tjänster som forskare i ämnet polisforskning vidpolishögskolan samt till en administrativ tjänst. Den nya polisutbildningenskall enligt förslaget i den nämnda propositionen börja genomföras den Ijuli 1985. Den äldre utbildningsordningen kommer att upphöra . Jag beräknar medel föralt under nästa budgetår utbilda omkring I 600 av de ca 3 500 polismän sombehöver kompletteringsutbildning (4). polisberedninghar i betänkandet (Ds Ju 1980:15) Rekrytering och utbildning inompolisväsendet föreslagit elt system för interndebitering av vissa kostnaderför central funktionsinriktad utbildning (specialkurser och konferenser somanordnas av ). Ordningen har som syfte att underlätta förmyndigheterna att väga behovet av utbildning mot andra krav på verksamheten.Jag har funnit att ett sådant system nu bör genomföras. Till följd av detta börmedel för kostnader för central funktionsinriktad utbildning föras över lillanslaget B 4. Lokala polisorganisationen anslagsposten 2 Förvaltningskostnader.Under anslaget B I. bördettamotsvaras av en inkomstpost. Till lönekostnader försådan personal från den lokala polisorganisationen som kommenderas in förtjänstgöring vid har jag beräknat 2 milj. kr. 1984/85:32 omriktlinjer för del framtida arbetet mot ekonomisk brottslighet m.m. (s. 61)har regeringen stannat för att polisväsendet bör tillföras nya resurser förbekämpning av ekonomisk brottslighet. Propositionen har ännu inte slutligtbehandlats av . Under detta anslag har jag beräknat medel för entjänst som revisor samt för en administrativ tjänst för all på della områdeförstärka rikskriminalen inom .