prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — De förändringar avskattesystemet som kommer alt föreslås kommer i huvudsak inle all kunna träda i kraft förtän 1986, men kankomma atl påverka både hushållensbenägenhet att konsumera och företagens intresse av att investeradessförinnan. är detendasl genom att få ner underskotlen i budgeten och bytesbalansen somden amerikanska ekonomin kan nå balans. Det stora sparandeunderskotlel kommer genom enpress uppåt på räntan annars att drabba deprivata investeringarna och därmed slå mot vitaliteten i den amerikanskaekonomin. Bland är del endast Förentastaterna och som kan redovisa enhögre tillväxt än . Del är också den amerikanska högkonjunkturen som givit destarkaste lillväxlimpulserna till den japanska ekonomin del senasteåret. Både och ökade den japanska exporlvolymen totalt i en årstakt om . Försäljningen tillFörenta staterna svarade för mer än två tredjedelar av denna tillväxt. Deninhemska efterfrågan i har ökatlångsammare, men successivt bidrog exportuppgången till att stimulera också denna, främst vad avserinvesteringarna i den privata sektorn. Ökningen i BNP 1984 om 5 3/4 procentöverträffas endasl av tillväxten åren före den första oljekrisen.Industriproduktionen beräknas ha sligil med . Konjunkturuppgången resulterade i etlstigande kapaciletsulnylljande ochproduktiviteten förbättrades markant. Sysselsättningen ökade främsl i form avmer övertid, men arbetslöshetstalen förändrades inte nämnvärt. Lönernafortsatte atl stiga långsamt, och den privata konsumtionen var förhållandevis svag trots den låga inflationen; iproducentledet var priserna näst intill helt stabila. Lönekostnaden per producerad enhetinom industrin minskade med 4 procent1984, och för företagens lönsamhetsutveckling innebar fiolåret klaraförbättringar nedgång. Aktiviietsförstärkningen medförde atläven importen ökade, men inte mer än atlutrikeshandeln netto beräknas ha bidragit av BNP-fillväxten 1984.Handelsbalansen kom därför att uppvisa ett nytl rekordöverskott . Hela bytesbalansenberäknas ha givit 30 ä i överskott. För årel somhelhet följde yenen dollarn i dessappreciering relativt nära, och den effektiva växelkursen höll sig väluppe. Ändå bidrog elt betydande kapitalulfiöde till att dämpa yenens styrka.Räntenivån föll sakta under årel. Utvecklingen under1985 kommer i hög grad atl påverkas av den väntade svagare tillväxten i . Utrikesbalansens bidrag till BNP blir uppskattningsvis blott hälften såstort som 1984. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 31 balansens överskott kunna fortsätta att öka ochbli störte än 1984. Tillsammans med kvarstående effekterfrån tidigare kan delta väntas ge fortsatta impulser till den inhemskaefterfrågan, särskilt investeringarna som också stimuleras av det stigandekapacitetsulnyttjandet och den förbättrade lönsamheten. Den privatakonsumtionen kan fortsätta att öka i ungefär oförändrad takt under inflytandeav högre löner, särskilt om inflationen förblir låg. Bostadsbyggandet kanmöjligen öka svagt igen. De offenlliga utgifterna, däremot, kommer mednuvarande trender att ge ett minskande bidrag till BNP. Det officiellt angivnamålet för finanspolitiken är all statsbudgeten skall komma i balans påmedellång sikt. har hittillsföranlett en restriktiv utformning av politiken från den japanska regeringen.Enligt beräkningar från blir underskottet netto för den offenlliga sektorn(inkl. socialförsäkringssektorn) mindre än I procent av BNP 1985. Detlaunderskott är sålunda av relativt måttlig sloriek, och den ombildaderegeringen har markerat sin prioritering av all fä ner överskottet ibytebalansen, som beräknas fortsätta att sfiga. Särskilt gentemot Förentastaterna kan det nå sådana proportioner (mer än enbart förvaruhandeln) att begränsningar i del fria varuutbytet kan komma att tillgripas.De åtgärder som antytts i syfte atl begränsa den externa obalansen berör ökadliberalisering av inhemska marknader, bl. a. jordbruket, saml stimulanser lillden inhemska efterfrågan. Penningpolitiken harvarit inriktad på att begränsa inflytandet från utländska kreditmarknader päden inhemska ränteutvecklingen, och de förändringar som vidtagits för attliberalisera förhållandena på den japanska kapitalmarknaden tycks haunderlättat möjligheterna all föra en sådan politik. Lågränlepoliliken medfördock att den avsedda internationaliseringen av yenen går långsamt. Av de beskrivnautvecklingstendenserna framgår alt den amerikanska konjunkturenspelar en avgörande roll också för de japanska utsikterna. Förutom som denviktigaste avsättningsmarknaden för japansk export utgör Förenta staternasekonomi den största mottagaren av kapitalut-flödel från . Beroende på denamerikanska ränteutvecklingen förändras kapilalflödenas storlek och riktning,och återverkningarna härav på växelkursutvecklingen innebär ett betydandeosäkerhetsmoment. En appreciering av yenen ger små omedelbara effekter påulrikeshandelsvoly-merna, men den åtföljande dämpningen av den importeradeinflationen ger en omedelbar stimulans lill den inhemska efterfrågan. En annan osäkerhetsfaktori konjunkturbedömningen gäller oljepriserna. är mer beroende än deflesta andra av alt importera råolja och huvuddelen kommer frånOPEC-länder. En depreciering av dollarn eller sänkning av oljepriset fårdärför särskilt slor effekt på den japanska ekonomin. Riskerna för en något snabbare inflation kaninte helt ignoreras. 1984/85:100 32 gen är inflationstakten i f. n. bland delägsta i OECD-kretsen, och en starkare yen och ett lägre oljepris är mersannolikt än tvärtom. Dessutom skapar investeringsaktiviteten utrymme förfortsatta produktionsökningar, och känsligheten är stor för hög inflation eflerde dåliga erfarenheterna 1975. Men å andra sidan närmar sig den fas där konjunkturenmognar ut och kapacitetsulnyttjandel blir mer ansträngt. Partipriserna harbörjat stiga snabbare . Bonussystemels roll i lönebildningen drarupp lönekostnaderna efter det goda . Sammanfattningsvis tordeden japanska ekonomin i hög grad ändå kunna befästa sin starka ställning ivärldsekonomin . En avtagande exportlillväxt motverkas av en uppgånginom landel. Prisstegringarna kan komma att bli något snabbare, menutgångslägel har varit lågt. Om den ekonomiska politiken inle blirframgångsrik i sin ambition alt begränsa överskottet i bytesbalansen, kan dockextraordinära ålgärder inom det handelspolitiska områdel komma atl sältas in.Detla representerar den allra största osäkerheten i bedömningen av den japanskautvecklingen. Förändring i volym,procent 1983 1984- 1985' 3 1/2 3 1/2 2 1/2 1 1/2 -0,6 1 3/4 5 3/4 ' Förändring i procent avföregående års BNP. Återhämtningen i denvästtyska ekonomin har följt ett ojämnt förlopp. Efter det förstakvartalets kraftiga uppsving kom ett markerat avbrott under det andra genom dekonflikter som ägt rum på arbetsmarknaden. har emellertidden ekonomiska aktiviteten åter förstärkts och för torde BNP ökamed , en fillväxt som tydligt ligger över resultatet för 1983.Uppgången har i första hand burits upp av exporten medan den inhemskaefterfrågan visat måttliga ökningstal. Den ekonomiska politikeni har karakteriserats av fortsatt konsolideringav statens finanser i syfte atl pressa ned det federala nettoupplåningsbehovetoch skapa förutsättningar för låg inflation, stabil valuta, lägre räntor ochdärmed vad som brukar kallas gynnsamma ramvillkor för företagens investeringar.Penningpolitiken har inriktats på att möjliggöra en viss expansion i ekonominunder bibehållen Ökningen av penningmängden harhållits i intervallet . Inflationen har sjunkit ytteriigare ochkan uppskattas fill knappt 2,' i årsgenomsnitt. Arbetslösheten har trotsden ökade tillväxttakten inte kunnat nedbringas utan ligger kvar pånio-procentsnivån. Dock har en märkbar minskning av antaletkorttidspermitterade kunnal noleras. Under infiytande avfortsatt låg inflation kan den privata konsumtionen antas öka någotmer än , eller med 1,, och därmed ge ett visst stöd till uppgången.Detla antagande bygger på atl den nuvarande, för tyska förhållanden, lågasparkvoten (11,) beslår. Den offentliga konsumtionendäremot kan förutses ge ett fortsatt svagt bidrag lill tillväxten. En ökningunder 1985 om en halv procent är trolig. Byggnadsinvesteringarna,särskilt bostadsbyggandet, har sedan böijan av 1984 utvecklats mycket svagt.Denna utveckling vänlas fortsätta. De offentliga investeringarna kan däremotlänkas öka något till följd av viss återhämtning av kommunala anläggnings- ochbyggnadsinvesteringar. Industrins maskininvesleringar ulgör del mest dynamiskainslaget i bilden och bidrar väsentligt lill att investeringarna som helhetunder 1985 kan vänlas öka med 3 1/. Tillväxtbidragel frånförändringar i lager förutses motsvara en halv procentenhet av BNP,dvs. något lägre än . Med en förväntadökningstakt om kommer exporten atl även ulgöra en väsentligfillväxibefrämjande faktor. Importen förutses öka med i storleksordningen 4%.Bytesbalansens överskott skulle därmed fördubblas till cirka 20 miljarder mark1985 och utrikeshandelns bidrag lill BNP-lillväxlen bli i storleksordningen enhalv procentenhet. Den samlade bedömningenav den ekonomiska utvecklingen i skulle därmed utmynna iatl BNP efter en ökning med omkring 2,1984 kan förväntas öka med knappt 3%under 1985. Någon påtaglig förbättring i arbetslöshetssituationen skulle därmedinte vara att vänta. Däremot torde prisstegringstaklen kunna komma all fallaytterligare, ned emot två-procentsnivån, mätt som årsgenomsnitt ikonsumentprisledet. Bedömningarna ärbehäftade med betydande osäkerheter och även i någon mån uppskattningarna avutfallet . Arbetsmarknadskonflikterna under del andra kvartalet 1984förorsakade BNP att minska med 1,jämfört med . Såväl faktiskorderingång och produktionsutveckling som aktuella företagsenkäter pekar på attdet kraftiga uppsvinget till slor del kompenserat fördetta bortfall. Det är emellertid ännu oklart vilka effekter uppgörelsen omar-belslidsförkorlning långsikiigi kan få på dels sysselsättning, dels företagenskonkurrenskraft. För utvecklingen är del också värt att peka på attförnyade störningar på arbetsmarknaden, inom andra avtalsområden än 1984, inlehelt kan uteslutas. 3 1984/85. 1984/85:100 34 För det andra börpåpekas att uppgångens beroende av exporten gör den särskilt känsligför en avmattning i den internationella konjunkturen. För det tredje bör det övervägas hurFörbundsrepubliken kan påverkas av enförändring i dollarns kursbild. Etl dollarfall, som motsvaras av en appreciering av den tyska marken, skulle kunna geutrymme för en fortsatt låg, eller tilloch med sjunkande, räntenivå i . Frikopplingen från den amerikanska räntenivån skulledärmed befästas. kannoteras att enligt regeringens intentioner 1985 kommer att bli det femte åreti följd av restriktiv finanspolitik. Utgiftsökningarna i finansplanen ärbegränsade lill 21/. Del samlade underskottet i den offenlliga sektornsfinanser skulle därmed nedbringas ytteriigare, lill omkring 20 miljardermark eller cirka en procent av BNP (1983: 45 miljarder, 1984: 30 miljarder).Bundesbanks vinster till följd av dollaruppgången har även spelat en inte obetydlig roll förförbättringen av statens finanser. Försäljningen av delar av vissa statligabolag kan förväntas ge liknande bidrag . Penningmängdenförutses öka under 1985vilket beräknas innebära alt penningpolitiken, vid en antagen infiation omknappt , inle kommer alt bromsa tillväxten. Den fråga som står icentrum för den aktuella ekonomisk-politiska diskussionen är alltjämt denaviserade skallereformen. Enligt regeringens planer skall denna genomföras i tvåsteg, 1986 respeklive 1988, med tyngdpunkt på skattelättnader för barnfamiljer och andrafamiljepolitiska åtgärder i sleg ett och minskad progression i skatteskalan ietapp nummer två. Del är inle uteslutet att, under inflytande avrekommendalionerna från bl. a. och de fem tyska konjunkturinstituten,ett fidiga-reläggande av sleg två till 1986 kan komma att ske, i synnerhet om konjunkturutvecklingen försvagas påtagligt. Delekonomisk-politiska utrymme som kanskapas vid en appreciering av marken gentemot dollarn kan i och för sig tänkas användas för finanspolitiskaåtgärder av detta slag lika väl som för penningpolitiska lättnader. De allt kraftigarekraven från oppositionshåll om offenfiigl finansierade investeringsprograminom miljöområdet har inte vunnit gehör. Förändring i volym, procent 1 1/2 2 1/2 3 1/2 -0,6 2 1/2 2 3/4 ' Förändring i procent av föregående års BNP. Den franska ekonomin harunder 1984 dominerats av effekterna av den strama ekonomiska politik somintroducerades och senare förstärktes ytteriigare i mars 1983.Betydande förbättringar har sålunda uppnåtts vad avser utrikesbalans ochinflation. har företagens vinstmarginaler ökat, bl. a. mot bakgrundav en markant lägre ökningslakt för lönekostnaderna. Exporten fortsätter, omän i avtagande grad, alt understödja tillväxten. I den inhemskaeflerfrågebilden är det huvudsakligen ökande investeringar som, tillsammans medelt positivt bidrag från lagerulvecklingen, lett till all BNP-tillväxten under1984 i slort sell fördubblats lill 1 l/2%jämfört med utfall om 0,. Målsättningen förfinanspolitiken har varil atl nedbringa budgetunderskottet lill 3 %av BNP. Trots en restriktiv budgetprövning har ökade räntekostnader förslalsskulden och ökade transfereringar medfört all underskottet snarare blivitkring 3 1/av BNP. Penningmängdsökningen har hållils kring somden reala räntenivån ökat något . Som elt resultat av denmycket strama ekonomiska politiken har prisutvecklingen bromsalsyllerligare och inflationen under loppel av året beräknas uppgå till . Arbetslösheten iFrankrike har fortsalt att öka och uppgår nu lill , motsvarandenärmare 2,5 miljoner arbetssökande. kan denprivata konsumtionen förväntas öka med . Till följd av den sänkningav det samlade skalle- och avgiftstryckel med en procentenhet (lill 43,) somregeringen beslutat , torde hushållens köpkraft förstärkas någol(-1-1,) . Sparkvoten, som fallit och ligger på enhistoriskt sett låg nivå (14,), skulle därmed kunna stabiliseras eller t. o.m. Ökningstakten i denoffentliga konsumtionen kan förutses fortsätta all avla underinflytande av regeringens ambition alt nedbringa budgetunderskottet till avBNP. En genomsnittlig ökning för årel med 1/framstår dock somsannolik. De totalainvesteringarna, som minskat , vände uppåt och dennautveckling kan förväntas bli förstärkt då investeringarna beräknasöka med 2 1/. Byggnadsinvesteringar och offenlliga investeringar kommersannolikt atl utvecklas negafivl eller svagt positivt medan de privatainvesteringarna väntas ta fart under inflytande av ökande produktivitet,lönekoslnadsstegringar som bringats bättre i samklang med konkurtenlländernasoch en förbättrad vinstnivå i näringslivel. Elt högl ränteläge kan i någon månmotverka denna utveckling och bör noteras risken för att ökadeinvesteringar leder till en försämrad utrikesbalans. 1984/85:100 36 Även effekten avförändringar i lagren kan förutses lämna etl posilivt bidrag lill tillväxtenunder 1985, i likhet med vad som var fallet 1984. Förbättringen av denfranska ulrikesbalansen förväntas fortsätta men i långsammare takt allteftersomeffekterna av växelkursjusteringarna 1981-1983 ebbar ut. Bytesbalansen skulledärmed kunna visa etl överskott fr. o. m. 1985 och tillväxtbidragel lill BNPfrån ulrikesbalansen bli knappi 1/. Sammanlaget innebär detlaall BNP skulle kunna visa en ytteriigare någol snabbare fillväxt ,kanske uppgående lill drygt 1 3/;. Denna tillväxt torde inte vara tillräckligför alt bryta den uppåtgående trenden i arbetslösheten. En viss avmattning iökningstakten för arbetslösheten kan dock skönjas under senare delen av 1984och effekterna av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder (utbildningsinsatserm.m.) regeringen vidlagil är ännu svårbedömda. Riskerna för att dessa ocheventuellt kommande satsningar visar sig kostsamma gör emellertid allbedömningen av budgetunderskottets storlek 1985 snarare pekar på en ökning tillöver 3 1/av BNP. Till denna bedömning bidrar också den kraftiga stegringenav räntor och amorteringar pä statsskulden. Inflationsmålet för 1985är satt fill 4,under loppel avårel. Målets förverkligande förutsätter all den dämpning avlönekostnadsutvecklingen som inträtt fortsäller även1985. Risken för höga koslnadertill följd av den stigande arbetslösheten har redan berörts. Till detta kommeratl de sänkningar av inkomstskatterna med ocharbetsgivaravgifterna med som företas ocksäförsvagar budgetens inkomstsida. Viss kompensation sker genom att vissa taxoroch avgifier höjs men den samlade finanspolitiska effekten på BNP blir likväl restriktiv . Del förhållandevis högaränteläget, såväl nationellt som inlernalionelli, har bidragit fill att ökabåde budgelunderskottel och räntebetalningarna på utländska lån.Penningpolitiken bedöms även ges en sådan utformning alt ökningen avpenningmängden begränsas fill och alltså understiger den nominellaBNP-lillväxlen. Fortsall höga realräntor kan därmed förväntas. Förändring i volym,procent 1 3/4 -1,7 2 1/4 -0,9 1 1/2 1 3/4 ' Förändring i procent avföregående års BNP. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 37 En rörelse nedåt idollarkursen skulle för del dels kunna resultera i lägreräntekostnader för de dollariån man tagit upp i ullandet, dels kunna lättanågot på inflationstrycket. Samfidigt skulle delta emellertid ytterligareförsvåra konkurtenssilualionen för de franska företagen. Ä andra sidan skulleell dollarfall sannolikt utlösa påfrestningar inom EMS vilka eventuellt kanleda till ett tryck nedåt på den franska valutan. Exporten har haft en inte oväsenfiig del i denmåttliga uppgång som skett. Därav följer också att en för tidig eller förhastig avmattning i del internationella konjunkturiägel kan störa denförbättring av den ekonomiska utvecklingen som förefaller vara på väg som ettresultat av den strama politiken och den förbättrade konkurrenskraften. steg produktionen (BNP) med3,och beräknas tillväxten ha blivit 2 1/. De faktorer somfrämst bidrog lill uppgången var den privata konsumtionentillsammans med offentliga inve-stenngaroch bostadsbyggande. harnäringslivels investeringar ökat kraftigt medan konsumtionen utvecklatsbetydligt långsammare bl. a. på grund av att sparandel upphörde att falla. Produktionen harpåverkats av den slora kolslrejken som inleddes och som när den var somstörst omfattade ca 130000 arbetare i kolgruvorna. Konflikten medförde ettproduktionsavbräck motsvarande I % av BNP . Kolslrejken har inlestört produktionen i andra branscher nämnvärt genom all den inle varil totaloch genom atl relativt slora lager hade byggts upp innan konflikten bröt ut. Konfliktenhar dock bidragit till att priset på lunga oljor stärkts men också till atlnettoexporten av olja reducerats. Exporten av olja ocholjeprodukter ökade . har i likhet med andraoljeproducerande länder som står utanför OPEC utnyttjat OPEC-ländernasfrivilliga produktionsbegränsningar till alt ta marknadsandelar. Genom atl oljaprissätts i dollar har exportintäkterna omräknat lill pund ökat kraftigt.Exporten av andra varor sleg med genom atl konkurrenskraftenförbättrats till följd av en effektiv depreciering av pundet. Under loppet av1984 har pundet försvagats med mot elt genomsnitt av övrigavalutor. Detla har motverkat den urholkning av den brittiska industrinskonkurrensförmåga som annars de jämfört med ett genomsnitt för andra ländersstora löneökningar skulle ha förorsakat. Lönerna har under de senaste årenökat medan produktiviteten förbättrats perår. Bytesbalansen försämrades härigenom såatt den visade elt underskott på ca . Inflafionstaklennedbringades från ; . uppnåddes ejnågon ytteriigare minskning i prisstegringstaklen 1984/85:100 38 trots en begränsad penningmängdsiillväxt och en fortsattökning av arbetslösheten. gär 3,1 miljoner britter (eller av arbetskraften)arbetslösa.Antalet ökar med 1520 000 personer . Tillväxten i ekonomin räckerinte lill för att hindra en fortsatt ökning. Den brittiska regeringen följer sedanflera år en ekonomisk-politisk strategiinriktad på medellång sikt. Penningpolitiken inriktas på de målintervall som fortställts för penningmängdensutveckling. De vidare penningmängdsmåttentenderade all ligga i överkanlen av dessa intervall, vilkel bl. a. var en följd avstigande offentliga upplåningsbehov.De brittiska basräntorna höjdes med 3 1/till både till följd avden inhemska monetära utvecklingen,och av strejker saml den starka utvecklingen i . Underhösten har basräntan åter sjunkit till 9 1/. Den brittiskafinanspolitiken är restriktiv även om man inle lyckats nä de mål som satts.Budgetårel 1984/85 beräknas det offenlliga upplåningsbehovel reduceras någoltill 8 1/, motsvarande 2 1/av BNP, vilket är drygt 1miljard pund över vad som angivits i budgeten. Ändå har inkomstsidan kraftigt stärkts genom ökadeskatter och avgifier på oljan och genom destora budgetförstärkningar som erhålls vid försäljning av statligabolag. För nästa budgetårhar uppläggningan av budgeten presenterats i regeringenshöslrapport. Målet är att få ner upplåningsbehovet lill , motsvarande2% av BNP. Utgifterna förutses förbli realt oförändrade. Budgeten torde ipraktiken komma att bli mer expansiv och i likhet komma attöverskridas. Den finansieras i stigande gradgenom skatteintäkter på olja och av utförsäljning av statliga bolag. Den stigande arbetslösheten torde också bidra till att budgetunderskottet ökar. Skattesänkningar har utlovats både förindivider och företag. tordekonsumtionen fortsätta atl utvecklas relativt svagt och öka med omkring 11/. Visserligen kan realinkomslerna vänlas öka rätt kraftigt genom attlönerna torde öka med och inflationen ligger kvar på mendet finns anledning att räkna med att det lidigare nedpressade sparandet återökar något. Näringslivels investeringar torde öka med och bli den efterfrågefaktor somvisar starkast tillväxt. Till den fortsattainvesteringsuppgängen bidrar både ett lägreränteläge, förbättrad lönsamhet men också bortfallande investeringsbidrag . Vinstläget är dockfortfarande lågl och realräntorna höga. Bostadsbyggandet torde däremotstagnera. En omfattande återuppbyggnadav kollagren när kolkonfliklen upphör torde medföra att lagercykeln bidrar med drygt en halv procentenhet lillBNP . Den offenlliga konsumtionen och investeringarna väntasutvecklas relativt långsamt även omden kommunala verksamheten fortsätter att expandera. Exporten beräknasöka , något mindre än 1984, till följd av en svagaremarknadstillväxt och en viss konkurtenskraftsförsäm- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 39 Den brittiska ekonomin präglas av att enrelativt stor del av efterfrågelillväxten tillfredsställs genom import.Importen torde därför öka snabbare än exporten, och ulrikesbalansenväntas därmed ge ett negativt bidrag till tillväxten. Den totala produktionen (BNP) väntas öka medknappi . Till en måttligprisökningen har fallet i de internationella råvaruprisernabidragit. Pund-deprecieringen under loppet av 1984 har heller ännu inte fåttfullt genomslag i priserna. kan därför knappast prisstegringstaktenvänlas avta utan inflationstakten torde förbli . Del finns också enpåtaglig risk att priserna ökar snabbare, särskilt som löneökningarna inomindustrin snarare torde komma atl översliga lidigare års nivå lill följd avdel stärkta vinstläget inom industrin. Del internationellaoljepriset påverkar både budget, bytesbalans och konkurtenskraft förStorbritannien. Pundets styrka återspeglar delvis utvecklingen påoljemarknaden. En plötslig förändring i balansen på oljemarknaden kanhärigenom få stor effekt på den brittiska ekonomin. Förändring i volym, procent 1 1/2 1 1/2 -3/4 -1/2 -1/4 BNP 3,2 2 1/4 2 3/4 ' Förändring i procent avföregående års BNP. ' , ochNorge har haft en tydlig konjunkturuppgång och fillväxten i dessaländer låg 1984 över genomsnittet för . Den isländska ekonomin hardäremot fått en fallande bruttonationalprodukt för tredje årel i rad. I deförstnämnda länderna är det genomgående fråga om en exportledd fillväxt men medett ökande bidrag från näringslivets investeringar, som har gynnats av godefterfrågan och lönsamhet saml stigande kapaciletsutnyujande.