prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — KF anserdelta vara en osannolik siluation och anser att detkommer atl kunna ske en viss om än oförulsebar imporl av flera olika varor -såväl 5 1984/85. 1984/85:166 66 jordbruksvaror och livsmedel som insatsvaror. Det är dockomöjligt all med någon säkerhel planera en sådan imporl.------------------- KFanser det mindre troligt att en kris blir så långvarig att man får 3års avspärtning. Man bör därför med relativt hög säkerhet i planeringen kunnautgå från en KF vill i likhel med LMK förorda att man söker förverkligaplaner på något projekl med ammoniakproduktion i kombination med engasprodu-cerande induslri, varigenom man skulle få en fredstida ammoniakproduktioni landet. KF föreslår därför att frågan ytterligare utreds och atl manöverväger en från sårbarhetssynpunkl lämplig lokalisering. 6.62 i : 1 grundalternativetför kommitténs beräkningar förutsätts atl ingen krisimport förekommer. LO anserdetla vara en osannolik situalion under någon längre lid och anser alt detkommer atl kunna ske en viss om än oförulsebar import av flera olika varor -såväl jordbruksvaror och livsmedel som insalsvaror m.m. men att det är omöjligl alt med någon säkerhel planera en sådanimport. För tillverkning av kvävegödsel är ammoniak den meslbetydelsefulla råvaran. LO anser i likhet med LMK att de planer som finns påatl starta ytterligare ammoniakproduktion inom landet måste understödjas ochuppmuntras. 6.64 :-- konstaterar------ altSverige f. n. inle har den försötjningsförmåga för livsmedel, somförutsätts försvarspolitiska beslut.- De beräkningar och bedömningar av produktionen som görs idet s. k. grundaliernativet kan--- inle anses sakligt underbyggda.De ulgår visserligen från ungefär dagens åkerareal, men läggerdärtill förutsättning ar som f. n. inte föreligger eller måste anses som mindre sannolika. LRF anser alt utgångspunkten borde varit de olika resurser som finns tillgäng liga inom landet i det fredstida utgångsläget (resursalternalivel). Med uigångspunkt härifrån skulle egentligen behövas enåkerareal om 3,3-3,4 milj. ha för att producera kriskoslen. Att utöka arealen till denna nivå är självfallel inte möjligt, men illustrerar saklägel vad gäller livsme delsförsörjningen. Olika tilläggsberäkningar visar också alt sårbarheten ökarvid minskande areal. Del får bl. a. av delta skal därför anses vara i helanationens intresse att all brukningsvärd åker bevaras. har tidigare slagit fast att delvid beräkning av behovel av beredskapslager inle kan förutsättas en krisimport av ammo niak. Inte heller den försvarspolitiska ulredningen införde sådana antagan den. Även om viss import av varor kan förekomma i ett krislägetorde det vara mindre sannolikl all ammoniak kan importeras. 1984/85:166 67 gen strategisk och används vid tillverkning av sprängämnenoch plaster. Det alternativ, där sådan import () förutsätts, får därför bedömas som mindre trovärdigt. Trots delta antagande är det inte möjligt att uppnå den miniminivå som kriskosten utgör. Jordbruksproduktionen måste ställas om radikalt för attkriskoslen skall uppnås. Någon analys av de redovisade styrmedlens effektivitet har inte gjorts. Erfarenhelerna från andra väridskrigel visar all möjlighelerna lill en mer belydande omslällning var ganska begränsad. Alt göra en kraftig omställning skulle vara ännu svårare. LRF vill också peka på jordbrukskooperalionens storabetydelse för omställningsprocessen under andra väridskrigel - en resurs somkommittén synes ha förbisett. Vid bedömningen av omställningen av produktionen ochkonsumtionen har de regionala förhållandena inte analyserals. Inte heller har följdverkan av atl delar av landel utsätts för krig eller ockupation tagits med i bedöm ningarna. Det lorde stå helt klart att produktionsmedel och jordbrukspro dukter inte kan utnyttjas på det optimala sätt som beräkningarna förutsät ter, beroende på den regionala obalans mellan produktion och befolkning som råder . Som en följd härav borde i beräkningarna produktionen ha dimensionerats för en slörre volym än den som kriskosten kräver. De regionala balansproblemen ökar som åkerarealen minskar - ett förhällande som inte beaktats vid diskussionerna om möjlig heterna all försörja befolkningen vid en åkerareal om exempelvis 2,4 eller 2,6 milj. LRF anser av ovan redovisade skäl all kommiltén inle gjortsådana analyser av sårbarhelsfrågorna atl resultatet kan ligga till grund förbeslut om etl produktionsmål, om delta skall ligga i linje med vad som krävsenligt försvarsbeslut. LRF vill särskilt underslryka alt kraven på tryggadlivsmedelsförsörjning i ofred och avspärrning starki motiverar att nuvarandeåkerareal bibehålls. Dessutom bör koantalet fram till omkring 1990inte tillåtas aU understiga 625000. 6.66 Svenska fabriksarbelareförbundel: Ett långvarigt krigmed åtföljande avspärtning av den typ som vi upplevde under andra väridskrigelsynes vara ett orealistiskt framtida antagande. Det gäller också andra typer avmångåriga toiala avspärrningar. Etl politiskt spänningstillslånd med försvåradimporlförsörjningssituation synes vara ett I samband med förbundets agerande för all räddaammoniakfabriken i genom atl göra denna lill ett förgasningsforskningscenlrumkonstaterades att del vid Studsvik pågick en myckel lovande forskning påbiomassaförgasning (det s.k. MINÖ-projektei). Del kan finnas skäl alt diskuteraen samordning av MINÖ-konceplet med ett fortsatt utvecklings- Prop.1984/85:166 68 arbele av SKFs plasmaprocess för ammoniakproduktionbaserad på torv-och biomassa. Förbundel konstaterar också med förvåning att ett såtotalt orealistiskt projekt som en elektrolysbaserad krislidsammoniakfabrikfortfarande över huvud taget diskuieras som etl alternativ. Enligt förbundetsuppfallning bör della "alternativ"' föras bort urdiskussionen. Tre idéer lill ammoniakproduktion i landet diskuteras förnärvarande: , ammoniakproduktion och Malmfältensammoniakproduktion. är del klart intressantasteprojektet. Förbundel bedömer att dess etablering skulle siärka den långsikligaöverlevnaden av Supras gödselmedelsproduklion i . Nynäsprojeklel harmöjlighet all elableras på kommersiell grund. 6.67 : Kommittén hardiskuterat bered skaps-, sårbarhets- och omslällningsfrågor uiifrån samma uigångspunkt som gällde för situationen under andra väridskrigel. Del måsle belecknas som förvånande och verklighetsfrämmande. Del torde vara högst osanno likt atl en avspärtningssituation skall uppslå med den krigs utrustning som supermakterna besitter. Det är tillgången på handelsgödsel, bekämpningsmedel,drivmedel och reservdelar som har en avgörande betydelse för våraförsörjningsmöjligheter. Förbundel vill bedöma tillgången lill dessaförnödenheter som mer betydelsefulla för livsmedelsförsörjningen vidavspärtning än åkerarealens omfattning i fredslid. 6.74 : Utredningens tro pådel kustnära fiskei är------ betydligt överdriven. Det är trälfisket, somsvarar för de slora fångsterna och det är därför av största vikt alt detlafiske kan upprätthållas. Trålfiskarna som utgör av kåren fångar 80-90%av den fisk som landas. Om fisket, genom att fartygen las i anspråk av marinen,reduceras allt för kraftigt kommer detta all få återverkningar på folkförsörjningen. Ul redningen säger-- all "En omslällning av fiskei vid kris blir lättare om del fredslida fiskei sker med mindre båtar lämpade ävenför kusinära fiske". Att dra en sådan slulsals blottar den slora okunnighet som utred ningen äger. Det är inte möjligt all nämnvärt öka denna flottas infiskning, då del på många områden är alll för trångt om utrymmet . 6.76 : [Kommillén har] som s. k.grundallernaliv valt etl scenario, vars realism slarkl kan ifrågasättas och somdessulom inle är konsistent med planeringen i andra delar avtotalförsvaret. Etl sådant krisscenario - med praktiskt tagel tolalavspärtning under tre 1984/85:166 69 år - är säkerligen ett av de mest osannolika i dagens ochframtidens situation och tillämpas inte heller för andra sektorer av näringslivet. Förbundel anser att beredskapspolitiken pålivsmedelsområdet bör ut formas efter samma grunder och krisscenarier som gäller för andra delar av totalförsvaret.--- Såväl åkerarealen som anlalel mjölkkor är mer äntillräckligt för atl klara försörjningen även vid en lång avspärtning. Vad gäller produktionsmedlen - främst kvävegödsel, växtskyddsmedel och proleinfoder - mäste till gången tryggas genom beredskapslagring och ökad fredstida produklion inom landel.---- Vi vill------- slarkl underslryka vikten av att redan ifredstid säkra en kan ske genom atl dets.k. Nynäs-kombinatet och/eller andra liknande projekt realiseras. 6.77 : finner detanmärknings värt att LMK, när det gäller kriskostens sammansättning, endast arbetar med ett alternativ, nämligen en kriskost som främst är baserad på mjölk och vegetabilier. Utredningen borde ha utarbetat flera olika - näringsfy- siologiskt och kalorimässigt fullt acceptabla alternativ för kriskoslens sammansättning. Därefter borde koslnaderna för de olika alternativen ha jämförts både vad avser koslnaderna under normala tider och i elt avspärt- ningsläge. 7 Produktionsmål för jordbruket 7.1 Jordbruksproduktionens omfattning animalier 7.1.13 Lantbruksstyrelsen: Investeringarna i[mjölkjproduktionen är omfattande och av långsiktig karakiär. Därför är delmoliveral att även i fortsättningen mera preciserat ange gränserna förproduktionens omfallning. Lanlbruksstyrelsen finner alt de senasle 5-10 årenskonsumlion av mjölk och mejeriprodukter inom landet har motsvarat enmjölkproduktion som gott och väl lillgodoser de resursbehov som kommilténbedöml vara nödvändiga från beredskapssynpunkl. Lantbruksslyrelsen vill----- understrykamjölkproduktionens betydel se i norta samt i skogs- och mellanbygderna. I dessa områden finns knappasl något alternativ till mjölk- och köttproduktion inom jordbruket. Sysselsätlningsalternativen utanför jordbrukel är dessutom färte än i de bättre jordbruksbygderna.- En trolig utveckling är------- atten anpassning av denna produktion leder till en viss fortsallminskning av den sämre jordbruksmarken i skogs- och mellanbygderna. Lanlbruks styrelsen anser-- att ytterligare åtgärder för att styra mjölkproduktion lill skogs- och mellanbygder f.n. inle bör vidias underförutsätining att prisrelationema mellan mjölk- och vegetabilieprodukler hållssådan alt vegetabilieproduktion förblir konkurtenskraftig i slättbygderna. 1984/85:166 70 7.1.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KDtillstyrker LMKs förslag atl resurserna i mjölkproduktionen bör anpassas lillden fredstida konsumtionen med beaktande av importutrymme för framför allt Trols altLMK anger all dessa produktionsgrenar [kött, fiäsk, broiler och ägg] urplaneringssynpunkt är av kortsiktig natur, antar man atl produktionsanpassningenkommer att ta en betydande tid. Del hade enligt KD varit önskvärt att ett merpreciserat program uppställts, i syfte framför allt atl balans snabbare skullekunna uppnås. 7.1.38 i : anseratt mjölkpro duklionen bör vara väl fördelad över landel. Länet har f.n. ett lågt antal kor per invånare och produktionen är i stor utsträckning förlagd till områ den som inle lämpar sig för ren vegetabilieproduktion. Av ovanstående skäl bör en produktionsminskning ske endast i mycket begränsad omfatt ning i länel,---- 1 länet sker en betydande produktion [av övriga animalier] men produktionen är inle överdimensionerad i förhållande lillfoderarealerna. Neddragningar inom dessa produktionsområden bör enligtlänsstyrelsens mening i försia hand styras av produktionsenheternaskonkurtensförmåga. 7.1.47--------------------------------------------- Länsstyrelseni : Länet är nästan självförsör jande på mjölkprodukter. Med hänsyn lill sårbarhelsaspekten är dock en viss ökning av mjölkproduklionen önskvärd. Fläskproduklionen täcker endasl av behovel ilänel. Om fläsk-produktionen skall kunna fungera i framliden är del nödvändigtmed en viss ökning. har länel etl belydande överskott avfoderspannmål som ur såväl sårbarhetssynpunkl som sysselsättningssynpunkt istörre utsträckning borde förädlas inom länel. Därigenom skulle också störteförulsällningar skapas för all behålla och förbättra den förädlingsindustri somfinns bl. a. slakteriet i . 7.1.48 i : Oroandetecken vad gäller mjölkinvagningen har konstaterats. Ändra och första halv redovisades en nedgång av invägningen som landet som helhet uppvisade en ökning. har en viss återhämtning skett men fortfarande ökar invägningen i hela landet mera än i . Mol denna bakgrund är del av mycket slor vikt hurVästernorriands län liksom även övriga norriandslän kan komma atl behandlas videtl eventuellt införande av elt ivåprissystem på mjölk. Ytterligarestörningar, som orsakar ännu mer försämrad lönsamhet och minskad produktioninom länel, kan få allvarliga konsekvenser. Prop.1984/85:166 71 7.1,56 Handelns samarbelsorgan i jordbruksfrågor: Vi harnaturiigtvis inga invändningar mot principen, atl den erforderliga anpassningensker med hänsyn till den enskildes sociala och ekonomiska trygghet underförutsättning dock att den ofrånkomliga anpassningsprocessen inte av olikaanledningar med hänvisning härtill fördröjs. Under desenasle åren harobalansen mellan produktion och konsumlion av främst kött och fläsk förvärtats pä ett sådant sätt, att omgående och radikala åtgärder erfordras för att åsladkomma en anpassning av produk tionen mot vad konsumenterna i efterfrågar. En sådan anpassning måste ske medelst säväl produktionsbegränsande åtgärder som lionsstimulerande insalser av långsiktig karakiär. Idagslägel är enligt vår mening produktionsresurserna för mjölkproduktionväsentligt störte än vad som erfordras såväl med hänsyn till behovet vid enavspärtning som för vårt fredslida behov av mjölk och mjölkpro-dukler. Den avsårbarhetsgruppen angivna beräkningen angående behovel av antalet kor för atttillgodose värt behov vid en avspärtning ca 550000 st -finner vi rimlig.------ Därigenom minskar produktionen av såväl mjölk som nötkött, 7.1.58 : Framförda förslagall man under en krissiluaiion skulle klara den så viktiga mjölkproduklionenmed etl koantal på 550.000 i initialskedet, anser förbundet orealistiskt. Ävenmjölkkorna måsle i ett sådant läge nöja sig med en "kriskosi" med deföljder della får för avkastningen. 7.1.61------------------------------------------- : KF anser all förslagen är oklart definierade och föreslår alt produktionen av i försia handkött och fläsk -men även av ägg så skyndsamt som möjligt anpassas tillkonsumtionsbehovet så alt den önskvärda balansen uppnås. Denna målsättningmåsle prioriteras. Medlet föratt nå balans bör i huvudsak vara priset. Det råder en Slark prispress på produkterna utan att delta för den skull kommer konsumenlerna tillgodo.-- KF uppfattar kommitténs konsumtionsprognpser föri990-talet på 3,2- mjölk som realistiska vid oförändrade subventioner. Om subventionerna las bort beräknar kommiltén att konsumtionen kom mer att minska med mjölk , vilket KF anser vara i underkant.---- KF vill------- framhålla den slora osäkerhel som finns ibehovel av mjölkrävarapå längre sikl. Det synes dock vara fler faktorer som lalar för ell någolmindre behov av mjölk under 90-lalel än ivärtom. 7.1.62 i : LO anser altanpassningen av pro duktionen av kött, fläsk och ägg skyndsamt måste anpassas efter konsum- Prop.1984/85:166 72 Vi bedömer att en fördröjd anpassning på sikl ökarsvårigheterna för berörda parter. 7.1.64 : Produktionsmålet förmjölk, vilket är den viktigaste proleinkällan i en krissituation, kan enligtLRF:s mening inle grundas på bedömningar om vare sig tillverkning av pekiloproleineller krisimport. Enligt förbundets mening måsle den realistiska slutsatsen utifrånLMKs eget material dras alt antalet mjölkkor inte får understiga625000. I annal fall saknas trovärdighet i vår livsmedelsberedskap och därmeduppfylls varken försvarspolitiska beslut eller riksdagsbesluiei från1984 angående livsmedelspoliliken. 7.1.77 : Antaletmjölkkor är en föga lämplig utgångspunkt när det gäller att beräkna de framtidaöverskottens storlek. Med hänsyn bl.a. till den framtidaprodukliviietsutvecklingen -som vi anser att kommiltén underskattat vad gällermjölk - är en definilion i kvantitativa former av lolal mjölkproduktion altföredra. 1 försia hand bör balansen återställas när det gäller mjölkproduktionen.Därigenom löses också i stort sett problemen inom köttproduktionen. Genom denkraftiga produktiviteisförbältring som det finns polential för inommjölkproduklionen, kommer en alll mindre koslam atl svara för tillräckligamängder mjölk. Kalvproduktionen kommer alt minska och därmed kötlöverskotlen -såvida inle en utökning sker av de rena köttraserna. 7.2 Vegetabilier och åkerareal 7.2.2 : Preciserade uttalanden rörandeåkerarealens omfattning görs såvill kollegiel kunnal finna inle i belänkandet. Belänkan del kan emellertid tolkas så- atl det finns etl samhällsintresse av all bibehålla en överskotlsareal som används för enöverskolisproduklion av spannmål. En sådan överskottsproduklion som med hjälpav subventioner måsle avsällas på exportmarknaden ulgör ell handelspolitisktproblem. 7.2.13 Lantbruksstyrelsen: Lanlbruksstyrelsen finner detosannolikt alt enbart en anpassning av animalieproduktionen totalt kommer allleda lill en snabbt ökad arealminskning. Det är i stället Iroligt attspannmålsarealerna kommer alt öka något. Därmed kan gapet mellan behovel avåkerareal för livsmedelsförsörjningen inom landet och den totalt brukade arealenkomma alt växa. Kommittén pekar på flera osäkra faktorer vad gäller delframtida arealbehovet för såväl livsmedelsproduktion som annan produktion. Prop.1984/85:166 73 7.2.17 Statens jordbruksnämndskonsumentdelegation: Enligt LMKs beräkningar skulle beredskapsmålet kunnatillgodoses med en åkerareal av 2.4 milj ha. Med myckel hög säkerhet beträffandeskördevariationerna skulle en areal av 2,6 milj ha vara tillräcklig. LMKföreslår emellertid inte att åkerarealen skall minskas. förutsälterman dock alt näringen skall genomföra en alternativ användning avöverskoilsarealen och alt detla tili slor del skall kunna ske . EnligtKDs mening bör samhället i en så betydelsefull fråga inte undandra sigställningstagande och anvisande av handlingsvägar, gemensamt med näringen, 7.2.18 anser inle alt det utifrån miljösynpunkter går atl hävda allåkerarealen skall uppgå lill en viss, besiämd sloriek. Toiala åkerarealen börbesiämmas med hänsyn till andra ting än miljövård. Däremol har verketsynpunkter på hur och i viss mån var jordbrukel bör bedrivas ur miljösynpunktoch vilka biotoper i jordbrukslandskapet som det är mest angeläget atlbibehålla. Landskapets utseende i stort måste rimligen avspegla efterfrågan påeller värderingen av olika varor, miljöer och ijänster i samhället. Denhillillsvarande jordbrukspolitiken har inle varil särdeles gynnsam förmiljövården i alla avseenden: specialisering, monokulturer, kemikalisering,utlakning av kväve och fosfor lill grundvatten, vattendrag, sjöar ochkustvatten. En slor del av från natur- och friluflslivssynpunkt särskiltvärdefulla marker har försvunnit. Om ålgärder inle snabbt sätts in kommer snart hela dennaturliga ängs-och hagmarken atl försvinna. Det handlar om i storleksordningen50 000 ha i syd- och som på sikl endast kan bevaras genom riktadeålgärder. Enligt nalurvårdsverkets mening är del myckel angelägetatl dessa marker bevaras för framliden.- Genom beslut förta året reserveradesinkomslerna från den s.k. handelsgödselavgifien till särskilda insatser förforskning m.m. beträffande bl. a. jordbrukets miljöfrågor. Inkomsterna fråndenna avgift vars användning f. n. övervägs i regeringskansliel, borde vara vällämpade alt finansiera också bevarandet av det utdöende gamlaodlingslandskapet. Vissa statsbidrag ulgår f.ö. lill landskapsvårdi odlingsbygd (betes- och hagmarker). Det är dock fråga om helt otillräckligabelopp (tolall ca 1//år) som på etl olyckligl säll måsle konkurrera medskötseln av våra nationalparker och naturteservat. 7,2.23 Statskontoret: Om- marken inle------ kan brukaslönsamt för andra ändamål (energigrödor, nya slag avspecialodlingar etc) kan det bli aktuellt atl ta olönsam åker ur produktion istörte omfallning än som förutsattes, när skötsellagen beslutades. Frågauppkommer då om samhället - stal eller kommun - kan lämna slöd för alt ha kvaråkermark, t, ex. Prop.1984/85:166 74 av naturvårdsskäl, eller om staten enligt § 10 skall lösain marken. Mot denna bakgrund anser statskontoret atl konsekvenserna förstatsbudgeten av denna lagreglering bör belysas närmare. Statskontoret anserockså alt lagens krav pä myndighetsingripanden för atl styra inriklningen avdriften på enskilda företag dåligt stämmer överens med LMKs överväganden ochförslag. 7.2.30 i : Länsstyrelseninstämmer i kommitténs bedömning alt nuvarande åkerareal bör bibehållas.Styrelsen anser härvid det viktigt atl ta fasta på de möjligheter nya rön inomforskningen ger all med åkerjorden som basresurs även framslälla produkter förenergiändamål och för industrin. 7.2.35 i : Genom [att]----- sockerproduk- lionen på Golland ges en sådan långsiktighet altnödvändiga investeringar kan genomföras i jordbruksföretagen torde det gotländska jordbrukets avgörande betydelse för länet---------------------- kunna beaktas . 7.2.38 i : har konstaterat den betydelse potatis- och sockerbetsodlingen har förMalmöhus län och också för landel som helhet i elt avspärrningsläge.Länsstyrelsen tillstyrker därför att den föreslagna särskilda utredningengenomförs innan en mer långsiktig slällning tas till produktionsmålen för såvälfredstid som etl avspärtningsläge. I utgörs den jordbruksmark som har störstbetydelse från nalur- och landskapsvårdssynpunkl av mark som i försia handskulle komma all las ur produklion vid en minskning av jordbruksarealen. Särskiltgäller detta betesmarker för kött- och mjölkproduktion. De marker som igeneralioner ulnylljals för belesdrifl innehåller biotoper av stortnaturvetenskapligt intresse och utgör en framtida genbank genom sitt storainslag av kulturberoende växt- och djurarter. förulsäller altäven överväganden av detta slag ligger bakom utredningens slällningslagandeför ett bibehållande av nuvarande åkerareal. 7.2.42 i : En omvandlingalternativt nedläggning av i länet kommer sannolikl att i första handberöra marginalmarker i kanlzonerna mellan odlingslandskapet och skogsmarken.Dessa marginalmarker ger variationer i landskapsbilden och har vissa ekologiskanaturvärden. Därtill kommer en icke önskvärd påverkan på kulturhistorisktvärdefulla naturmiljöer. Det bör dock observeras atl sådanaomvandlingsprocesser är ständigt pågående utan att alllid stå i direkl sambandmed jord- och skogsbruksnäringens ekonomiska förulsällningar. En minskning avdjurhållningen skulle på samma säll på sina håll få en icke önskvärd påverkanpå landskapsbilden och naturmiljön. 1984/85:166 75 osannolikt alt landskapsvårdande insatser i efterhand kankomma att bli relativt kostnadskrävande beroende på vilka ambitioner man har idetta avseende. 7.2.47 i : Potatisodlingen,som har goda pro-duklionsförulsättningar i länet, bör minst fördubblas. Dettafrämst ur sårbarhetssynpunkt men även ur jordbruks- och konsumentsynpunkt. 7.2.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Av LMK:svärderingar framgår att livsmedelsförsörjningens krav på i och försig skulle kunna tillgodoses med 2,4 milj. ha åker. Med hänsyn till att densvenska försörjningen med handelsgödselkväve år starkt begränsad vid enevenluell avspärrning uttalar LMK atl del av främst detta skäl är motiverat atlbibehålla en åkerareal om 2,6 milj. ha. Vi delar denna uppfattning. 7.2.58 : Med anledning [av]den stora sårbarheten vid en krissiluaiion, del globalaansvarel, landskapsvården m. m. anser förbundel, alt den nuvarande åkerarealenbör bibehållas. Åven om man med nuvarande produklionsleknik har möjligheter allklara landets självförsörjning under fredstid med en mindre åkerareal, är detviktigt, all hela arealen brukas på ett sådani säll alt en omställning lätl kanäga rum vid en krissiluaiion eller om förutsättningarna i övrigt ändras påmarknaden.