prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — En utgångspunkt bokuiredning har varil all dekullurpoliiiska mål som lades fasl av skall förverkligas ochalt de därmed också skall ses som grundläggande mål för samhällels politik förlitteratur och läsning. En utgångspunkt för reformarbetet har vidare varitförvissningen om all boken har etl unikt värde som kulturmedium. Boken kan somingen annan kulturbärare förmedla mänskliga erfarenheler, kunskaper och känslorfrån människa till människa och från generation till generation. Boken är centralpunkti den intellektuella utvecklingen, en grundläggande kommunikationsmetod förnya tankar. Boken ger den avgörande möjligheten till självsländig upplevelseoch åsiktsbildning. anser mot denna bakgrund atl boken skallbetraktas som del prioriterade kullurmediet. För alt siärka bokens ställningmåste de slatliga insaiserna syfta till alt o förstärka del läsfrämjandearbelel och förskjuta gränsen mellan läsare och icke-läsare, o bryta ned läsbarriärer ochklasskillnader i bokläsandet, o skapa etl lidigl intresse för böcker och läsninghos barn, i hemmen och inom barnomsorgen, o siärka skönlitteraturens ställning iskolan, o uppräita etl varaktigt samarbete mellan folkbibliotek och skola föratt väcka läslust hos barn och ungdomar, o främja läsningbland vuxna, bl.a. genom bibliotek på arbelsplalser och institutioner, o skapa goda förulsällningar ocharbetsmöjligheter för författare och översättare, o garanlera en bred ochkvalitativ utgivning av böcker, såväl klassisk som nyskriven litteratur, o ge förulsällningar för mångaförlag med olika profil för alt motverka koncentration av utgivningsbeslut, o underlätta etableringav nya förlag med kvalitetsulgivning, o möjliggöra prisbillig utgivning avkvalificerad och samiidigi populär litteratur, o förbättra tillgängligheten av kvalificeradoch kulturellt värdefull litteratur, o behålla och siärka befinlligafackbokhandlar och övrig bokhandel med brett sorfiment, o underlätta etablering av nyabokhandlar, o möjliggöra en ökad sortimentsbredd och längrelagerhållningslid i bokhandeln, o öka konkurrenskraften förkvalitetslitteraturen i alla försäljningskanaler, o främja låga bokpriser. Prop.1984/85:141 132 5 Böcker ocb läsning Ett levande språk och en levande litteratur äi' begreppsom förutsätter varandra. Vår språkverklighet, språkets nutid och dälid ärlagrade i litteraturens minnesbank. Det skrivna ordet, boken, är den dagbok ivilken vär särart ges gestalt, den bakgrund mot vilken vi kan tolka värverklighet. Frågan om vår idenlilel blir därmed ocksä en fräga om hur vi tar tillvara vårl kulturarv. 2,5 miljoner vuxna svenskar läser ofta böcker, dvs. Närmare 2 miljoner läser aldrig eller ytterstsällan en bok. Klyftan kan lyckas stor mellan läsare och icke-läsare. Mönslrethar varit relativt stabilt under längre lid. Men det finns tydliga tecken påatt bokläsandet ökar och att icke-läsarnas antal minskar. Trots utvecklingen avnya medier behåller också läsningen sin andel av den samlade mediekonsumtionen. Kvar står det faktum att alltför många människor inteläser böcker. Åtgärder för all öka bokläsarnas antal måsle vara eu cenlrallinslag i en offensiv politik för litteratur och läsning. De grundläggande tankarna om fri konkurrens och frinäringsutövning som ligger bakom vär konkurrenslagstiftning har också en starkinverkan på bokbranschens sätt all arbela. var priskonkurrensen påbokmarknaden begränsad. Efter beslut om dispens frän bruttoprisförbudettillämpades fasta bokpriser i detaljhandeln. Detta ingrepp på den fria marknaden har efter år 1970ersatts av nya branschöverenskommelser mellan bokförlag och bokhandel och ellantal kulturpolitiskt motiverade stödinsatser på litieraturomrädet. Ettstatligt utgivningsstöd infördes genom riksdagsbeslut och följdes avandra statliga åtgärder. Det senaste fackbokhandelsavtalet bidrartill att en slor del av utgivningen skickas lill den välsorterade bokhandeln. 7 Förlag och utgivning I det svenska samhällels kullurpoliiiska ansvar ingår allgaranlera medborgarna etl tillräckligt brett och kvalificerat thelurval, dvs.atl med olika åtgärder garantera alt den svenske läsaren har tillgång till enlilteraturstan-dard jämförlig med de västeuropeiska språkområdena, vilkaomfattar betydligt fler människor än del svenska. Prop.1984/85:141 133 De statliga åtgärderna för att förmedla litteraturen tillläsarna har i första hand fått formen av ett utgivningsstöd. Bokutredningenkonstaterar atl de förväntningar som riksdag och regering ställde vidutgivningsstödets tillkomst i stort sett har infriats. Bruttoprisförbudet fickinte de negativa effekter för den kvalificerade litteraturen som man på mångahåll befarade. Man kan vidare konstalera att oron för en alltmer ökadkoncentration av utgivningsbesluten visat sig obefogad. Utredningen finner delrimligt alt anta att stödel i detta hänseende haft en betydelsefull positivinverkan. Såväl ur kulturell synvinkel som av yttrandefrihetsskäl är detviktigt atl antalet utgivare inte blir för få. menar atl dennuvarande situationen på förlagsmarknaden i stort sett motsvarar elt sådantkrav. Det nuvarande utgivningsstödet omfattar praktiskt lagetsamlliga på marknaden förekommande litteraturgenrer med undanlag av enklarehandböcker, uppslagsverk, lexika, läromedel elc. Stödverksamheten är uppdeladpå sammanlagl åtta stödordningar. Stödet till den skönlitterära utgivningendominerar ulgivningsstödel totalt sell. Facklilterär utgivning stöds genom denför denna utgivning etablerade stödordningen. Därulöver förekommer vissl stödtill facklitteratur inom barn- och ungdoms-, klassiker-och projektstöden. går i detta kapilel igenom varjeslödordning och redovisar effekter och resultat. Vissa frägor rörandehandläggningen av ulgivningsstödel behandlas. Utredningen betonar viklen avatl slatens kulturråd (KUR) informerar berörda parter om utgivningsstödetsvillkor. En åriigen uppdaterad och heltäckande statistik rörandebokhandelns struktur finns inte att tillgå inom bokbranschen. För atl kunna geen bild av dagens situation har bokutredningen inhämtat uppgifier från slatenspris-och kartellnämnds (SPK) undersökning Handeln med böcker (SPK US 1983:14)och de ulredningar som lidigare gjorls av SPK. Utredningen har vidare lagit delav statistik och andra uppgifter från , Bokbranschens konsultAB () och . I vissa fall byggerredovisningen på utredningens egen insamling av data. redovisar i detta kapitel ell aktuelltmalerial rörande bokhandeln i , bl. a. antalet bokhandlar. omsättning,ägarkategorier och geografisk spridning. Förlagens direktförsäljning av allmänlilteralur år 1981var enligt SPK:s undersökning lika stor som detaljhandelsförsäljningen.Bokklubbarna svarade för av direklförsäljningen. Hem-, poslorder- ochtelefonförsäljningen uigjorde varav drygl hälften avsåg försäljning av s,k. Räknal i fasla priser har bokklubbsförsäljningenfemdubblals Prop.1984/85:141 134 Den ökade lolala försäljningen avallmänlitteratur kan huvudsakligen hänföras lillbokklubbsförsäljningen. Utredningen redovisar uppgifier om sortimenisbredden iolika försäljningskanaler. Kvalitetslitteraturens spridning och tillgänglighetbelyses med uppgifter från SPK:s undersökning samt bokulredningens egnarap-porter(DsU 1983: 15) Litleralurförmedling i tre Dalakommuner och (Ds U1983: 16) Bokklubbar och bokvanor. Det svenska biblioteksväsendel är väl utbyggt för all göraboken tillgänglig för medborgarna. För atl göra bilden av bokenstillgänglighet mer fullständig redovisar bokutredningen aktuell slalistikrörande folkbibliotekens och skolbibliotekens verksamhel. 9.1 Läsning och läsfrämjande Bokulredningens uppdrag har primärt rörl de slalligainsatserna för stöd lill utgivning och spridning av kvalitelslilleratur samt deallmänna villkoren för bokbranschen. Den grundläggande utgångspunkten för enframgångsrik litteraturpolitik är emellertid atl läsningen i vid mening sättsi centrum. Helt avgörande härvidlag är de insalser som kan göras för allförankra läsningen och upplevelsen av litteratur hos den uppväxande generationen. förespråkar för sin del en ökad salsning påbarn och ungdomar, såsom del mesl framkomliga sällel alt skapa en positivattityd lill böcker och läsning och överbrygga socio-ekonomiska hinder ochklassskillnader. En målmedveten satsning på barnens läsning kommer atl ledalill atl den stora gruppen vuxna icke-läsare successivi krymper. Det ärsamtidigt vikligt alt utnyttja de möjligheter som ges för alt slimuleraläsintresset bland vuxna. Utredningen har vall atl i detla sammanhang främstbehandla två områden, läsning och litteratur i och den fortsattautvecklingen av arbetsplatsbibliolek. De kullurpoliiiska uppgifter som skolan fått med den nyaläroplanen är i hög grad inriklade på en humanistisk förnyelse av skolan. 1läroplanen har litteratur och läsning fått en framskjuten plals. 1svenskundervisningen skall skönlitteraturen särskilt uppmärksammas.Lilteralurtäsningen skall syfta till atl skapa elt beslående bok- ochläsintresse. Litteraturläsningen i är ett tacksamtarbetsfält. Alla barn finns i skolan, oberoende av sociala och personligaförhållanden. De lässtimulerande åtgärderna har visat sig ge särskilt godaresullat på mellanstadiet. Om barnen får uppleva all det är meningsfullt allläsa ulvecklas förmågan att läsa påtagligt på mellanstadiet. 1984/85:141 135 Den läspedagogiska verksamhelen i skolan finns grundligtdokumenterad och resultaten är glädjande. Man har enligt bokulredningensuppfattning nu kommit till en punkt då del gäller att la steget från en långoch positiv försöksperiod lill en mer kontinuerlig och fördjupad verksamhet. I många kommuner finns en samverkan mellan skolanoch folkbiblioteket som syftar till att förstärka skolbibliotekets pedagogiskafunktion. Ett nära samarbete mellan läraren, bibliotekarien och eleverna gergoda resultat. Det är mot bakgrund av de samstämmigt positivaerfarenheterna från det läsfrämjande arbetet i skolan som bokutredningen läggerfram sina förslag. Förutsättningarna för en framgångsrik satsning på läsningfinns i skolan. Utredningen har efter samråd med expertis inom bl. a.skolöverstyrelsen (SÖ) kommit fram till följande rikllinjer för denläspedagogiska verksamheten. Klassläraren/svenskläraren har det primära ansvarel föratt litteraturläsningen utvecklas och omfattar alla elever. Verksamhetenförutsätter vidare fungerande bibliotek, skolbibliotek och/ellerfolkbibliotek. Lokalmässigt kan den läspedagogiska verksamheten försiggå i detegna klassrummet, i skolbiblioteket eller i folkbibliotekets lokaler. Detcentrala är samspelet elever-lärare-bibliotekarie. Informationssamhällets snabba framväxt släller höga kravpå en fortbildning som syftar till alt öka skolornas möjligheter att utvecklaen humanistisk kultur, där språk och litteratur är hörnstenar. Fortbildningenbör knytas till det lokala utvecklingsarbetet, Detla arbete bör gälla allastadier men kan till en början ha sin tyngdpunkt på mellanstadium. Fortbildningen av lärare i svenska är ett prioriteratområde. Den bör genomföras som högskolekurser i grundläggande språkligafärdigheter med särskild tonvikt på litteratur och litteraturpedagogik. En ökad satsning på läsning i det lokalautvecklingsarbetet förutsätter etl fördjupat samarbete mellan skola ochbibliotek. Folkbibliotekens uppsökande verksamhet kan därvid ha många former.Bokpral i klasserna har varil en stor lillgång för både lärare ochelever. Bokpraten skall ses som ett led i undervisningen och läggas upp isamarbete med lärarna. En del av folkbibliotekens bokpral bör kunna rikiasdirekl lill lärarna som har behov av information om nya äldre böcker för allkunna lägga upp lemastudier och fortlöpande kunna presentera böcker föreleverna. Del gäller bl.a. atl utveckla användningen av skönlitteratur ochfaktaböcker i samhällsorienterande sludier. Samarbetet skola-bibliotek i anslulning lill lokallutvecklingsarbete kan vidare avse gemensamma studiedagar för skolans personaloch bibliotekspersonal, lokalt planerade konferenser i anslutning lill inköpav läromedel - såväl skönlitteratur som faktaböcker, fortbildning för läraremed specialfunktioner, genomförande av förfatlarbesök i skolan, fortlöpandeöversyn av barns och ungdomars tillgäng till böcker, förberedande lokall bud- 1984/85:141 136 gelsamarbeteskolförvaltning-kulturförvaltning och studiecirklar för föräldrar och lärarekring barniitleratur. Föratl man i skolan skall kunna utveckla arbetet med litteratur så all del blirtill kunskaper och glädje för alla elever, från vilken grupp i samhällel de änkommer, behövs stöd av forskning och ulvecklingsarbele. Forskningsbehovetgäller främst lilteraturpedagogik i . Del saknas näslan hellteoretiska gmndvalar för ell nödvändigt utvecklingsarbele på låg- ochmellanstadiet. Främst behövs forskning som kan ge kunskaper om hur skönlitteraturenkan användas i olika kunskapssammanhang, hur barn förslår texter av olikaslag, vilka tankemodeller de utnyttjar i tolkningen av texter och hur derasförmåga alt tolka texter kan ulvecklas. Statsbidragssystemetför innebär slora möjligheter för kommuner och enskilda skolor attsjälva beslämma över hur statsbidraget skall användas för olika insatser. Delstår t. ex. kommunen frill alt använda statliga medel för atl anställa enfackuibildad bibliotekarie för läspedago-giskl arbele vid en skola eller inomett rektorsområde. Kommunen kan dessutom för egen del ge en lärare nedsattundervisningsskyldighel för det pedagogiska skolbiblioleksarbetel. Medden starka ställning som litteraturundervisningen enligt läroplanen skall ha igmndskolan måste den också få erforderliga resurser inom ramen förskolanslagen. Den nödvändiga förstärkning av insatserna som bokulredningenförespråkar bör vara möjlig alt åstadkomma i första hand genom omfördelninginom de anslag kommunen förfogar över. vill särskilt peka på demöjligheter som följande anslag erbjuder. Förforlbildning av lärare i litteratur och lilteraturpedagogik kan medel utgå frånanslagsposten Bidrag lill lokal skolulveckling under anslagel Bidrag tilldriften av grundskolor m.m. Fortbildning kan anordnas bl.a. i form avhögskolekurser och bekostas i så fall av medel för Personalutbildning förskolväsendets behov under anslagel Ulbildning för undervisningsyrken. Inomramen för den icke-undervisningsbundna delen av förslärkningsresursen harkommunen stor handlingsfrihel. Anslagen ger utrymme för ersättning från skolantill folkbibliotek för den verksamhet man kommer överens om mellan skolstyrelseoch kulturnämnd. Del kan röra sig om t.ex. bokpral med utlåning och bibliotekariemedverkani skolans lemadagar. Resurser för lokal skolulveckling kan användas förstudiedagar, sla-die- eller ämneskonferenser, vidareulbildning förskolbibliotekarier, förfatlarbesök m.m. Detär också möjligt för skolstyrelsen alt anvisa kommunala medel för uppmstning avskolbibliotekels mediebestånd och för personalmedverkan från folkbiblioteket.För litteraturläsningen i skolan kan det ligga nära till hands atl bekosta ettvissl antal timmar barn- och ungdomsbibliotekarie för varje rektorsområde. 1984/85:141 137 Lilieraturfrämjandetsutgivning i serien En bok för alla - barn och ungdomar, har visat sig särskiltlämpad för skolan. Det har från lärarhåll framhållits att serien gett skolornaen unik ekonomisk möjlighet att köpa in etl större antal kvalitetsböcker förklassuppsättningar, temastudier etc. Bokutredningenvill i della sammanhang även hänvisa till folkbiblioteksutredningens förslagom elt engångsstöd till kommuner för inköp av litteratur för läsfrämjandearbete bland barn och ungdom. Inrättandetav arbetsplatsbibliolek har varit en av de mest uppmärksammade insaiserna förall främja läsning bland vuxna . har sådanabibliotek byggls upp med hjälp av statsbidrag och drygl 400 arbetsplatser i 110kommuner har numera biblioteksverksamhet. Erfarenheternager en entydig bild av arbetsplatsbibtiotekens betydelse för läsandet. Dessabibliotek har en slörre andel låntagare bland de anställda än vadkommunbiblioteken har bland den vuxna befolkningen. Man påverkar inle bara bok-och läsvanorna hos dem som redan är bokläsare. Även lidigare icke-läsare nås avverksamheten. Del visar resultat från bl.a. Gävleborgsprojeklels försök medarbetsplatsbibliolek. Bokutredningenanser atl en fortsatt utbyggnad av arbetsplatsbibliolek är en betydelsefullinsals för att främja läsintresset bland vuxna. Utbyggnaden bör svara molönskemål från de anslällda. De nödvändiga resurserna blir naturligtvisberoende av verksamhetens omfattning. Delär enligt bokulredningens uppfallning av slor betydelse all bokläsningenuppmärksammas även i andra medier. Med den vikt utredningen fäster vid bokensom kulturmedium ler del sig naluriigl alt hävda att andra massmedier och dåframför alll radio och TV bör ägna ett ökat ulrymme åt böcker och litteratur. Bokulredningenhar från Riksradio och fått uppgifier omlitleraturprogram i radio och TV. Även om silualionen vad gällerlitteraturprogram i radio och TV i viss mån förbättrats kan den nuvarandeomfattningen knappast anses vara skälig med tanke pä litteraturens vikfigaroll i samhället. Radions och televisionens kulturansvar finns inskrivet iavtalen mellan slaten och resp. förelag. Enligt bokutredningens uppfatlningborde avtalen med staten kunna vara en uigångspunkt för fortsatta övervägandenom ökade läsfrämjande insatser. Utredningen föreslår atl regeringen tarinilialiv i denna riktning inför den kommande avtalsperioden. Bakomde krav som i det senaste årets debatt framförts om etl återinförande av fastabokhandelspriser har uppenbarligen legat samma synpunkter som de sommotiverade den tidigare dispensen från bruttoprisförbudet. Avsiklen lorde varaatt gynna bokhandeln och därmed den bokköpande och bokläsande allmänhetensmöjlighel all på så många plalser som möjligt få lillgång lill bokutgivningen ihela dess bredd. Prop.1984/85:141 138 De ingrepp i marknaden som i försia hand skulle kunnatillgripas är alt gå tillbaka lill den ordning som rådde före är 1970.Effeklerna av ett sådant ingrepp går alt bedöma i stora drag eflersomerfarenheler finns. 1 bokulredningens rapporl LÄS! konslaleras alt delknappast är rimligt alt överväga en fullständig övergång till det gamlasyslemel. Del skulle bl. a. kräva en total genomgång och prövning av befinlligaförsäljningsställen och försäljningsvägar, inrättande av organ förelableringsprövning m.m. Vad som främst diskulerats är därför någon form avfastprissyslem som skulle kunna genomföras ulan andra marknadsingrepp. har efter en ingående analys kommil lillslutsatsen att återinförandet av etl system med fasta bokpriser inle skulle fåavsedda kulturpolitiska effekter. sådant ingrepp i den fria konkurrensen päbokmarknaden skulle inte siärka bokhandeln och därmed förbällra allmänhetensmöjligheter att få tillgång till den goda litteraturen. Utredningen är såledesinte beredd alt föreslå nägon ändring i den näringsrätlsliga regleringen avbokbranschen. De syften som en kulturpolitiskt motiverad återgång lillfasta bokpriser skulle främja, tillgodoses enligt utredningens uppfatlning iväsenllig utsträckning av etl ulvecklat fackbokhandelsavtal och genom slatliglengagemang i elt program för stöd till bokhandeln. För del fall man under den fortsatta beredningen av fråganskulle komma till motsatt ståndpunkt redovisar utredningen även vilka formellaoch praktiska möjligheter som finns all införa fasla bokpriser. 9.3 Ett utvecklingsprogram för bokhandeln Genom anslutning till fackbokhandelsavtalei barett antalbokföriag och bokhandlar åtagit sig att distribuera resp. ta emol eltabonnemang av en viss omfattning. Bokulredningen vill kraftigt underslrykafackbokhandelsavialels betydelse. Bokbranschens parter har genom avtalet gjortåtaganden som bidrar liU att nya böcker når ul lill bokhandeln i belydandeulslräckning. Delta faktum har också moliveral ett statligt dislribulionsstöd,som är knuiet lill avtalels abonnemangssystem och avser den lilleralurslöddautgivningen. Frän förlagssidan har man förklarat sig beredd att förstärkafackbokhandelsavtalei och dess kullurpoliiiska profil. Förlagen ålar sig alllill varje fackbokhandel ulan debitering distribuera ett exemplar av varjetitel som givits ul med slatligl litteraturstöd. Därmed bortfaller ocksärelurrälten pä dessa exemplar. För fackbokhandelns del kvarstår åtagandet attta emot förlagens abonnemang. Inom bokbranschen föreligger således etl åtagandeom elt särskilt och utökat ansvar för distributionen av den lilleralurslöddautgivningen. Enligt bokulredningens uppfallning är etl ulvidgalfackbokhandelsavtal ell väsentligt inslag i slrävan alt gynna försäljning ochdistribution genom Prop.1984/85:141 139 bokhandeln av ett brett utbud kvalitetslitteratur. Avtaletinnebär också en klar viljeinriktning från bokbranschens sida att värna om denvälsorterade fackbokhandeln. En analys av bokhandelsstrukluren visar alt fackbokhandelnär slarkt koncentrerad till större orter. Många orter saknar helt bokhandel ochav de ca 170 bokhandlarna inom gruppen övrig bokhandel är många ensamma på sinort. En nedläggning i etl sådani fall innebär en ytteriigare utarmning av denkulturella servicen på orlen. Den mindre bokhandeln har i många avseenden en utsattsitualion. Inom gruppen övrig bokhandel har en kraftig minskning skell av försäljningsandelentill skolor och bibliotek. 1 de enskilda fallen kan bokhandelns situalion hapåverkats av särskilda händelser, t. ex. nedläggning av viklig induslri påorten. Betydelsen av alt kunna behålla och stärka de bokhandlarsom finns kvar i landet kan inte nog understrykas. har kommitlill slutsatsen att det krävs ell slatligt stöd i någon form för att många avde kommuner som ännu har kvar sin bokhandel skall få behålla den. Det bör betonas all del bokhandelsstöd som ulredningen föreslårinte i första hand skall ses som elt stöd till den enskilda bokhandeln utan somett kulturpolitiskt och konsumentpolitiskt motiverat stöd för atl värna omtillgängligheten av god litteratur. Varje bokhandelsnedläggning innebär enpålaglig försvagning av bokens lillgänglighet. Denna blir särskilt kännbar förbokköparen/bokläsaren i kommuner med liten befolkning. Bokulredningen föreslår mot denna bakgrund en ny stödformför mindre bokhandlar uianför fackbokhandelsgruppen. Slödel bör utformas somett sortimentsslöd i kombinaiion med en konsultinsats för berörda bokhandlar.Utredningen föreslår atl 1,5 milj. kr. anslås för ändamålet under enförsöksperiod av . () bör efteransökan frän den enskilda bokhandeln besluta om stöd skall utgå. BFI bör vidarekunna överenskomma med lämpligt organ om adminislralion av sorlimenlsstödetoch konsultinsatsen. För BFl:s prövning bör beslämmelser utfärdas som anknylertill vad som gäller för kredilstödel lill bokhandeln. tari betänkandet upp frågor om t.ex. befolkningsunderiag och konkurrens på orten.Stödet är i första hand avsett för bokhandlar på mindre eller medelsloraorler. Sortimentsslödel bör konslrueras så alt bokhandeln årligenerhåller ett antal titlar allmänlilteralur med hög rabatt på förlagsprisel(f-prisel). Inom den föreslagna medelsramen skulle exempelvis etl 80-talbokhandlar kunna få ca 800 titlar rabatt pä f-priset. Dessa titlarskulle kunna väljas ut av en grupp bokhandlar på liknande sätt som man i dagväljer ul de böcker som skall ingå i Seeligs nyhetsservice. Grundkravet vidurvalet av böcker bör vara all lislan skall innehålla god och samiidigiefterfrågad litteratur. 1984/85:141 140 av den föreslagna medelsramen bör anslås för kvalificerad rådgivning förden aktuella gruppen av mindre bokhandlar. Denna konsultinsats bör lämpligenknylas lill samma bokhandelsorgan som får i uppdrag alt administrerasortimentsslödel. Bokulredningen räknar med att ca 80 bokhandlar skall kunnaomfattas av slödordningen. Bokutredningenhar i olika sammanhang framhållit atl det är viktigt atl skapa en möjlighel förmänniskor som bor i glesbygd eller eljesl på orter som saknar bokförsäljningalt skaffa de böcker man önskar läsa.