prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — Den cenlrala organisationen måste därför fillförsäkras rättatt ingripa om del t.ex. visar sig att en regional myndighet inte kan täckasina koslnader. Jag förutsätter att samspelet mellan den cenlralaorganisationen och de regionala myndighelerna kommer att ske i dialogform ochalt ingripanden av t. ex. nämnt slag endast behöver ske undantagsvis. Med hänsyntill ansvarsfördelningen mellan den centrala och den regionala nivån anser jagdel befogat att en representant för den centrala myndigheten ingår som ledamoti de regionala styrelserna. bör emellertid enligt minmening fä i uppdrag att ytterligare överväga denna fråga med hänsyn till atten sädan ordning kräver ett stort personellt utrymme. Detbör ankomma pä organisationskommittén att närmare preciserauppgiftsfördelningen mellan den centrala organisationen och de regionala myndigheterna. 1984/85:59 21 Mittförslag: får i uppdrag att överväga den lämpligastelokaliseringen av den centrala myndigheten. Skälför mitt förslag: Statsmakterna har betonat att det måsle finnas starka skäl omman skall färlägga ny statlig verksamhet till . Det harvidare framhållits alt man målmedvetet skall pröva möjlighetema att omlokaliserany eller expanderande förvaltning (AU 1983/84:23). Även en mycket litenmyndighet som det här är frågan om kan självfallet få en stor betydelse för enliten eller ensidigt sammansatt arbetsmarknad både kvantitativt ochkvalitativt. Ä andra sidan rör del sig här inle om någon ny verksamhet även omden organiseras om. Den berörda, i viss män myckel specialiserade personalenfinns redan i . Därutöver kommer alla styrelseledamöter liksom deviktigaste kontaktorganen, framförallt arbetsmarknadens parter, att finnas iStockholm. Vidare innebär omorganisa-fionen i sig en kraftig decentraliseringav såväl beslutanderätt som personal. bör emellertidnoga studera för- och nackdelar från olika utgångspunkter med en lokaliseringtill eller något av skogslänen. Om den senare lokaliseringen väljsbör avgörande för ortsvalet vara möjligheten all behålla och rekrytera denkvalificerade personalen liksom kommunikationerna med och andra delarav landet. bör samråda med arbetsgmppför decentralisering av statlig verksamhet. Jag avser att återkomma medförslag som kan föreläggas för beslut . 5 Ansvar för kursplaner, utvecklingsarbete m. m. Mittförslag: Den nya myndigheten skall ha ansvar för kvaliteten i ulbildningen. Dekurser som anordnar för arbetsmarknadsverkels räkning skallbygga på kursplaner som har beslutats av den centrala myndighetens styrelse. I kursplanearbeletbör den centrala organisationen samverka med SÖ. Läns-AMU- organisationen skallha möjlighet att anpassa de centralt fastställda kursplanerna efter regionalabehov genom att lägga till eller byta ut moment eller moduler. Den regionalaorganisationen skall också få möjlighet alt utarbeta försökskursplaner ochbedriva utbildning i enlighet med dessa . Utredningensförslag: Överensstämmer med mitt förslag med det undantaget alt utredningeninte har föreslagit alt läns-AMU- organisalionen skall fä möjlighet att utarbetaförsökskursplaner. 1984/85:59 22 Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. SIPU framhåller att enfortsatt knytning till det allmänna skolväsendet är viktig och att SÖkontinuerligt bör kunna följa och utvärdera arbetsmarknadsutbildningen. SAVanser att den sakkunskap som SÖ besitter vad gäller läroplansarbete ochpedagogiskt utvecklingsarbete bör tas Ullvara på ett ändamålsenligt sätt. Skälför mitt förslag: Arbetsmarknadsutbildningen bör enligt min mening även ifortsättningen utformas utifrån centralt fastställda utbildningsplaner. I likhelmed utredningen anser jag det lämpligt alt man övergår från benämningenläroplaner för AMU till kursplaner för AMU. Det pågår f. n. elt arbete med attövergå till modulindelade kursplaner. Enligt min mening bör på längre sikl allakursplaner vara indelade i moduler för att möjliggöra individuella studiegångaroch få lill stånd en ökad rörlighet inom och mellan utbildningarna. Arbetsmarknadsverketkommer i vid mening alt ha ansvar för utbildningens kvalitet i egenskap avbeställare och köpare av utbildning. Även har arbetsmarknadsverket ettsådant ansvar, eftersom AMV svarar för alla beställningar av läroplansarbelesamt för hela dimensioneringen av AMU-centren. Det nya är altarbetsmarknadsverket kan köpa utbildning av AMU- organisationenefter all ha undersökt vad andra utbildningsanordnare kan erbjuda. Jagåterkommer till denna fråga i avsnitt 7. AMU-organisationenbör ges ansvar för att initiera sådana förändringar i utbildningens innehållsom föranleds av att utvecklingen inom ett visst område har gjort en kursplanmindre modem i något avseende. Därmed kan enligl min mening kraven päflexibilitet i ulbildningen tillgodoses på etl bättre sätt än f. n. Jag har iavsnitt 2 framhållit vikten av att arbetsmarknadsutbildningen fortsätter sinaansträngningar att erbjuda kursdeltagarna en kvalitetsmässigt god utbildning.Den professionella kompetensen -yrkesmässigt och pedagogiskt - finns imycket slor utsträckning i fältorganisationen, som skall utgöra basen för dennya myndigheten. Därför finner jag del naturligt att den nya AMU-organisationenocksä får ett ansvar för kvaliteten i kursinnehållet och undervisningen. Jaghar i likhet med vad SIPU har föreslagit i silt remissyttrande övervägt att lålaSÖ ha ett ansvar för uppföljningen av utbildningen frän främsl pedagogiska utgångspunkter.Jag har emellertid avstått från att lägga fram ett sådant förslag främst emedanett sådant ansvar för SÖ inte kan förenas med en rätt alt utfärda anvisningar,eftersom SÖ inte kommer att ha något ekonomiskt ansvar för utbildningen. Jagfinner del däremot naturligt att den nya myndigheten samverkar med SÖ i delcentrala kursplanearbetet i syfte dels att undvika alt resurser förkursplanearbete dubbleras, dels att säkerställa en viss jämförbarhet mellan AMU:s och komvux yrkesutbildningar. Delär vikligt att samhällets resurser för kursplanearbele inte splittras. 1984/85:59 23 Dencentrala bör därför samråda med SÖ innan den utarbetarkursplaner för AMU för att undersöka om det redan finns någon kursplan inom detreguljära utbildningsväsendet som kan ligga lill gmnd för arbetet. Om sä är fallelbör den centrala AMU- myndigheten anpassa den av SÖ fastställda kursplanenefter beställarens krav. I del arbetel Hksom då det är fråga om att utarbeta AMU-kursplaner som inte bygger på en kursplan som redan finns inom det reguljärautbildningsväsendet bör expertis från SÖ kunna medverka. För detta ändamål börSÖ få behålla några av de tjänster som f. n. finns vid byrå V3. Den regionala AMU-organisalionenbör ges möjlighet att i samråd med berörda fackliga organisationer anpassacentralt utarbetade kursplaner efter regionala behov genom att lägga till ellerbyta ut moment eller moduler. Den regionala organisationen bör också i samrådmed berörda fackliga organisalioner fä rätt alt utarbeta försökskursplaner ochbedriva utbildning i enlighet med dessa . Samarbete bör härvideftersträvas med andra ulbildningsplanerande organisalioner i länen. Jag anser detbetydelsefullt främsl för utbildningens yrkesmässiga kvalitet att parternaäven i fortsättningen får ett slort ansvar för alt medverka i bl.a. kursplanearbetet.Detta uppnås bl.a. genom att de skall ingå som ledamöler i AMU-organisationensstyrelse pä central och regional nivå. Kursplanearbelet börbedrivas i nära samarbete med parterna inom branschen, dvs. med de centralayrkesnämnderna och molsvarande organ inom ijänstemannaområdel och medkursnämnderna. De centrala yrkesnämnderna kommer att med den nya organisalionenfå en fortsatt betydelse för utvecklingen av arbetsmarknadsutbildningen. Dehar som utredningen har påpekat varierande resurser för sitl arbete. Enligt uiredningenbör yrkesnämnderna för alt kunna klara de utökade arbetsuppgifterna tillförasekonomiska resurser genom en omfördelning av de nuvarande resurserna för AMU.LO understryker detta i sitt remissyttrande. SAF framhåller i sitt yttrande attparternas medverkan i läroplansarbete eller andra ätgärder för att höja ellerbevara utbildningens kvalitet inte bör betalas av samhället. Skulle ökaderesurser behövas är detla ett problem som enligt SAF bör lösas av parterna inombranschen. Jag finner del för min del rimligt att den nya AMU-organisationenkan ge ersättning åt de yrkesnämnder och motsvarande organ inom Ijänstemannaområdelsom på uppdrag av AMU-organisalionen utför visst arbeie med att utformakursplaner. Detta bör dock inte gälla vid normalt remissarbete, t.ex. överförslag till kursplaner som har utarbetats av den cenlrala eller regionala . Föryrken eller yrkesområden som AMU-myndighelen anordnar i länet skall det liksomhittills finnas särskilda kursnämnder som inrättas av den regionala AMU-organisationensstyrelse. bör få i uppdrag alt se över representationeni kursnämnderna. Kursnämndernashuvudsakliga uppgift skall vara alt inom sakområdet biträda regionkansliei ifrågor som rör utbildningens innehall och utform- 1984/85:59 24 ning.Kursnämndema skall följa utbildningen och verka för att den anpassas tillarbetslivets behov. Kursnämndema fyller därför en myckel viktig funktion. Jagfinner det ändamålsenligt att i den män det redan finns kursplaner inom komvuxsom är lämpliga att använda inom AMU man tillämpar dessa i ställel för attutarbeta särskilda kursplaner inom AMU. Jag utgår ifrån att del centralakansliet kommer att bevaka sådana frågor så att dubbelarbete kan undvikas ochsamhällets totala resurser för utbildning kan utnyttjas på ett effektivt sätt.När del gäller sådan allmänteoretisk utbildning som f. n. ges inom AMU som enförberedelse för en yrkesutbildning anser jag att strävan bör vara att så långtmöjligt utnyttja komvux. Arbetsmarknadsutbildningenskall bedrivas utan terminsindelning och s. k. successiv antagning skalltillämpas i så stor utsträckning som möjligt. Att successiv antagning skalltillämpas innebär inte att antagning av nya kursdeltagare behöver ske så oftasom . Det bör givelvis ankomma pä arbetsmarknadsmyndigheterna ochden nya att överenskomma om principerna för antagning. Jagvill endast erinra om alt det sannolikt är till fördel för deltagamas inlärningoch trivsel om de kan få börja sin utbildning gruppvis så att det inte ständigttillkommer nya deltagare i gmppen. Antagning av nya deltagare så ofta somvarje vecka kan ge en känsla av främlingskap vilket i sin tur kan öka kursavbrol-ten.Samtidigt måste resurserna utnyttjas effektivt. Utbildningenskall vara anpassad för vuxna deltagare som kan ha mycket varierandeutbildnings- och arbetsbakgmnd och vara mer eller mindre väl motiverade förutbildning. Jag finner det angeläget att utbildningen kan planerasindividuellt. I likhet med KAFU och AMS- utredarna anser jag att utbildningstidenvid AMU-center bör inledas med en introduktion dä en individuellutbildningsplan upprättas för varje deltagare. Jag har erfarit att man allmänthar börjat tillämpa introduktion vid AMU-centren fr.o.m. . Del börankomma pä den nya att i samråd medarbetsmarknadsmyndigheterna närmare utforma introduktionen och överenskomma omarbetsförmedlingens medverkan i introduktionen. Detutvecklingsarbete som skall bedrivas inom bör i störstamöjliga utsträckning ha regional/lokal förankring. Spridningenoch användandet av resultat och erfarenheter från utvecklingsarbete torde intekomma att bli effektivt om inte de som skall bmka resultaten engageras i etlutvecklingsarbete. Utvecklingsprojekt måste därför såväl kunna genomföras sominitieras pä AMU-centernivå. Därmed ökar också möjligheterna att vid cenlrenpröva olika lösningar när det gäller verksamhetens utformning. Utvecklingsarbetetkommer därmed alt utgöra en naturlig del av den ordinarie verksamhelen. Det börvara ett ansvar för det regionala kansliet att följa upp del utvecklingsarbetesom sker lokalt. Det bör vidare vara ett ansvar för det centrala kansliet att 1984/85:59 25 spridaresultat och erfarenheter som har vunnits genom lokall utvecklingsarbete. Detnära samband som enligt min mening måste finnas mellan lokalt utvecklingsarbeteoch insatser för personalutveckling talar också för att det finns mycket attvinna pä att låta utvecklingsarbetet ha en lokal förankring. Jagvill i detla sammanhang för information nämna hur jag ser påutbildningspersonalens uppgifter i den nya organisationen. Omvandlingenfill uppdragsmyndighet innebär att nya krav kommer att ställas på personalen.Den nya verksamhetsformen kräver en större delaktighet från hela personalenssida i ansvaret för verksamhelen. För ulbild-ningspersonalens del betyder delsåväl medansvar i utvecklingen av arbetsmarknadsutbildningen som ökal ansvarför resultaten av verksamhelen. Dennya uppgiften för AMU-organisalionen alt erbjuda utbildningstjänster till bl.a.företag och förvaltningar innebär nya arbetsuppgifter för utbildningspersonalen.Del gäller t.ex. att medverka i kursplanering, utforma kursmaterial eller allgenomföra utbildning hos uppdragsgivaren. Sådana uppdrag liksom den ökadeandelen företagsförlagd arbetsmarknadsutbildning förutsätter vidare alt AMU-personalenkan följa företagets eller förvaltningens arbetstider. Ävenför den inre verksamheten skulle som jag ser del en förändring av den nuvarandetjänsiekonsirukiionen vara till fördel. Jag har tidigare redovisat att ensärskild introduktion och individuell utbildningsplanering har börjat tillämpasinom AMU. Dessa åtgärder ställer enligt min bedömning slörre krav påutbildningspersonalen i fräga om samverkan och planering. När det nu pågåendearbetet med modulindelning av AMU-kurserna är helt genomfört torde kraven påsamverkan och samplanering mellan utbildningspersonalen öka ytterligare.Utbildningspersonalen ulgör givetvis det främsta stödet för kursdeltagarna.Alt utveckla en god studiesocial och utbildningsfrämjande miljö är viktigainslag i utbildarnas arbete. Det är därvid en fördel om utbildningspersonalenär anträffbar under hela den tid som utbildning pågår. För attupprätthålla en god kvalitet i arbetsmarknadsutbildningen anser jag attkompetenskraven för de nya utbildartjänsterna bör vara behörighet förlärartjänst pä motsvarande nivå inom det allmänna skolväsendet eller utbildningoch erfarenhet som kan bedömas likvärdig med dessa krav. Delbör fä ankomma på organisationskommittén att utforma förslag tillbefattningsbeskrivningar för de olika slag av utbildartjänster som kan kommaifråga. Därefter bör SAV ges i uppdrag att förhandla med berörda personalorganisationer. Prop.1984/85: 59 26 Mitt förslag: Den nya myndigheten bör läcka sina kostnadergenom inläkler. Den elevsociala verksamheten bör finansieras genom anslagsom ställs lill AMS förfogande. Övergångsvis bör elt särskilt driflbidrag lillföras . Driftbidraget bör främsl användas för utvecklingsarbete,personalutbildning och marknadsföring samt för hyror av sådana lokaler som organisalionenönskar avveckla men där länga kontraktstider gäller. Driflbidraget börsuccessivt avvecklas av . Utredningen: Uiredningen har föreslagit att den cenlralaadministrationen, utvecklingsarbete, personalutbildning och den elevsocialaverksamheten skall anslagsfinansieras saml att medel för anskaffning av ulrusiningfinansieras antingen över ett särskilt uirustningsanslag eller genom altmyndigheten tillåts all själv gä ut på lånemarknaden. Utbildningsproduktioneni övrigt inkl. regional och lokal administration bör enligt uiredningen in-täklsfinansieras. Remissinstanserna: De remissinstanser som har behandlatfinansieringsfrågan framför olika synpunkter. SIPU anser att verksamhet i princip bör bedrivas med full kostnadstäckning,dvs. att även den cenlrala administrationen och utvecklingen av utbildningenbör intäklsfi-nansieras. SIPU föreslår all ell särskilt driftbidragövergångsvis bör tillföras organisalionen. TCO anser att en ny myndighel bör erhålla anslag för enstabil utbildningsorganisation direkt över arbetsmarknadsdepartementetsbudget. TCO anser vidare att arbetsmarknadsmyndigheterna bör erhålla anslag fören mer rörlig utbildningsverksamhet som bl. a. skulle omfatta arbetsmarknadsutbildningi företag. Elt nytt finansieringssystem för AMU-verksamhelen oör enligt TCOgradvis utvecklas och införas . /SR finner alltför många principiella och praktiskafrågor olösta för alt kunna stödja förslaget om inläktsfinansiering avverksamheten. Skäl för mitt förslag: Ett syfte med den föreslagnaorganisationsförändringen är alt söka uppnå att flexibiliteten iutbildningsinsatserna främjas, att befintliga resurser utnyttjas bättre och attutbildningsresultaten förbättras. Finansieringssystemet skall uiformas så altdet stimulerar till att dessa mål uppnäs. Det är nödvändigl all organisationenuppträder konkurrens-neutralt gentemot andra utbildningsanordnare. Myndighetenbör därför kostnadsmässigt belastas med samtliga kostnader som kan betraktassom Prop.1984/85:59 27 Det innebär att ävenkostnaderna för central ledning och administration bör täckas genom intäkter. Kostnaderna för den elevsociala verksamheten kan däremot inlebetraktas som normala utbildningskostnader. Med hänsyn lill att arbetsmarknadsutbildningenfrämst riktar sig lill särskilt utsatta grupper är behovet av elevsocialverksamhet inom AMU jämförelsevis stort. Jag anser i likhel med statskontoretatt anslag för den elevsociala verksamhelen bör ställas till AMS förfogandeeftersom del endasl är den utbildning som arbetsmarknadsverket beställer sombör omfattas av sädan verksamhet. Jag återkommer i avsnitt 9 lill vilkafunktioner jag anser bör ingå i den elevsociala verksamheten. Det bör åligga organisationskommittén att utifrån ovan nämndaförulsällningar närmare överväga den nya organisationens anslagskonslruk-tion.I det sammanhanget avser jag all återkomma till frågan om alt AMU-organisationenför alt täcka tillfälliga likviditetsbehov bör fä utnyttja en röriig kredit hosriksgäldskonloret. För uppdragsverksamheten skall gälla att fullkostnadsläckning för verksamheten skall uppnås även om myndigheterna kanuppvisa tillfälliga över-eller underskott. Principen bör vara alt varjemyndighet i ett längre tidsperspektiv skall bära sina egna kostnader.Principen om full kostnadstäckning innebär att AMU-organisationensprissättning bör molsvara den verkliga kostnaden för att på längre sikttillhandahålla en viss utbildning. Prissättningen måste således grundas på en beräkning avsåväl de direkta som de indirekta kostnaderna för uppdragsverksamheten.Grunderna för prissättningen bör fastställas av den centrala AMU- organisalionenefter samråd med riksrevisionsverkel. En översyn bör göras varje är i sambandmed budgetarbetet. Det bör ankomma på den cenlrala AMU-organisalionen alltillse att en ekonomisk utjämning mellan myndigheterna vid behov kommer tillstånd. Jag förutsätter all den centrala tillåter att enregional myndighet som har ett överskott fär behålla en viss del av detla somstimulans till etl fortsatt gott resultat. Även kostnaderna för förhyrning av lokaler skall täckasgenom intäkter. ansvarar för AMU:slokalförsörjning. uiarbetar SÖ en verksamhelsbeskrivning och underlagför lokalprogram som översänds lill . Utredningen har föreslagil alt det inte skall vara enskyldighet men väl en möjlighet för den nya myndigheten att anlitabyggnadsstyrelsen i lokalförsörjningsärenden. har genom sittsamlade ansvar för fastighetsförhyming, underhåll och drift avseende etl stortfastighetsbestånd byggt upp erfarenheter och kunskaper inom detta speciellafält som myndigheter med andra huvuduppgifter saknar. Jag finner attövervägande skäl talar för alt den nya myndigheten skall anlitabyggnadsstyrelsen. I annat fall skulle vi riskera att den nya organisalionenbygger upp en egen kompetens i lokalfrågor och därmed dubblerar resurser somredan finns Prop.1984/85:59 28 Jag fömlsäller dock alt den nya AMU-organisationenoch överenskommer om smidiga samarbetsformer och att man kanträffa avtal som tar hänsyn till alt måste kunna styra sinakostnader. Utredningen har på motsvarande sätt föreslagit att kravelpä samarbete med () och förenade fabriksverken (FFV)vid anskaffning och avyttring av utrustning slopas. En tillstyrkan av förslagetskulle innebära alt AMU-organisalionen får möjlighet att själv avgöra i vilkafall man önskar anlita de nämnda myndigheterna. Jag anser all det finns skälsom talar för ett sådani ställningstagande med hänsyn lill all den nya organisationenmåste få en smidig administration och korta beslutsvägar. När det gällerupphandling av utrustning bör emellertid denna fråga enligt min meningövervägas ytterligare av organisationskommittén mot bakgmnd av att det nu inleär klarlagt vilket utrymme har att bygga upp en egenkompelens inom området. Slutlig ställning bör därför senare tas av regeringenefter förslag av organisationskommittén. bör då detgäller frågor om utrustning även beakta den översyn som f.n. pågår avyrkesutbildningen inom gymnasieskolan. omfattas av GATT-överenskommelsen omstatlig upphandling (förordningen 1980:849 om tillämpning av GATT- överenskommelsenom statlig upphandling). Jag avser att föreslå regeringen att den nya AMU-organisalionenockså bör omfattas av denna överenskommelse. Jag utgår ifrån alt den nya AMU-organisationenkommer att ta kontakt med RRV för att få råd och anvisningar införtillämpningen av GATT-överenskommelsen. När det gäller avyttring av utrustning finns det som FFVpåpekar i sitt remissyttrande inte något skäl att göra ett generellt undantagför från att anlita FFV i sådana frågor, eftersom varjeförvaltning, om skäl föreligger, efter samråd med harmöjlighet att träffa överenskommelse om avsteg från huvudregeln. Uiredningen har vidare föreslagil alt såvällänsarbetsnämnderna som befrias frän det formella kravet althandlägga köp av utbildning i enlighet med föreskrifter iupphandlingsförordningen. Jag finner det av praktiska skäl naturligt medhänsyn till omfattningen av verksamheten och till kravet på attutbildningsinsatserna snabbt skall komma till stånd, att länsarbetsnämndernaoch genom föreskrifler utfärdade av regeringen medges ensådan befrielse. Jag vill emellertid understryka att länsarbetsnämnderna och bör uppträda affärsmässigt vid köp av utbildning även omupphandlingsförordningens bestämmelser inte behöver tillämpas formellt. Prop.1984/85:59 29 7 uppgifter 7.1Arbetsmarknadsverkets ansvarsområde Mitt förslag: skall liksom hiuillspröva behovet av och planera arbetsmarknadsutbildning i fråga om dessinriktning och omfattning. skall vidare upphandlaarbetsmarknadsutbildning från utbildningsanordnare eller företag som bedömslämpliga från kvalitets-, lokaliserings- och ekonomiska synpunkter. Utredningens förslag: Överensslämmer med mitt förslag. Samrådsmyndigheterna: SÖ pekar på några frågor som rörrelationen mellan länsarbetsnämnden och ulbildningsmyndigheterna och som intebelysts av utredarna. Det gäller bl. a. möjligheten för utbildningsmyndighe-lenalt neka att anordna en kurs samt möjligheten att inte ta emot en kursdeltagarelill viss utbildning och visst pris. Remissinstanserna: LO framhåller att arbetsmarknadsverketi sin beställar-funktion måste ta del i ansvaret för utveckling avutbildningen. TCO anser att den nuvarande formen av huvudmannaskap harmedfört problem och anser det angeläget att arbetsmarknadsverkets uppgifter renodlasoch koncentreras lill arbelsmarknadspolitiska uppgifter. /SR ser positivt på decentralisering men anser attproblemen bör lösas inom ramen för nuvarande huvudmannaskap och organisation. Skäl för mitt förslag: En av den nuvarande organisationensbrister är att den planerande funktionen och uppgiften att genomföra utbildningoch det därmed förenade ekonomiska ansvaret faller under olika huvudmän. Dettaskapar oklarheter mellan å ena sidan planeringsbeslut och å den andra sidanmöjligheten att styra verksamheten ekonomiskt. Andra brister som bl.a. påtalats av KAFU och AMS är denstarka centraliseringen av verksamheten och en därmed sammanhängande kompliceradbeslutsprocess med flera myndighetsnivåer inblandade.