prop · G80349 · 1984-12-31 00:00:00 — I provplanläggningen har skyddsplanen utvecklats ytterligare. Ilikhet med kommittén anser jag att syftet med skyddsplaneringen är att skapaunderlag för beslul om olika skadeförebyggande åtgärder och all förberedagenomförandel av åtgärderna. Kommunens skyddsplan skall i olika avseendenomfalta hela kommunens yta och innefatta de skadeförebyggande åtgärder som ärlämpliga och möjliga med hänsyn till förutsäii-ningama i del områdeplanläggningen avser. Somtidigare nämnts skall enligt nksdagsbeslutet (prop. 1981/82:102 bil. 2, FöU 18,rskr 374) kommunernas ledningsansvar samordnas med att en hemskyddsorganisalioninförs och att arbetet med skyddsplaner påbörjas i kommunerna. Enligtriksdagsbeslutet skall hemskydd organiseras för alla människor. För varjehemskydd utses en hemskyddsledare. För ledningen av hemskyddel med desshemskyddsledare behövs ca 8 000 ledningsgmp-per med tre personer i varje grupp.Dessa skall utbildas och övas i fredstid. är en del avcivilförsvarsorganisalionen och Prop.1984/85:49 52 kommer därmed all lyda under civilförsvarschefen.Organisationen bygger vidare på en geografisk indelning av kommunerna ihemskyddsområden. Organisationen är avsedd att under beredskap och i krigfungera som en länk mellan invånarna och kommunens ledning främst i fråga omcivilförsvarsverksamhelen men även vad gäller andra kommunala myndighetersverksamhei. Varje hemskyddsområde kommer all utgöra ell planeringsområde förbefolkningsskyddsålgårder av olika slag. Områdesindelningen bör göras avkommunen i samverkan med . Skyddsplanen bör således huvudsakligen innehålla uppgifterom riskerna för slridshandlingar inom kommunen, kommunens indelning ihem-skyddsområden och tillgäng till och behov av skydd inom kommunen. Finnsskyddsrumsorter i kommunen, bör planen innehålla uppgifter omskyddsrumsorternas avgränsning och skyddsrumsbyggandel i fred, dvs. deuppgifter som finns i skyddsrumsplanen. Vidare bör planen innehållauppgifter om de åtgärder som behövs för hänvisning lill skydd, omflyttning,byggnadsljänsl, utrymning, inkvartering och utdelning av skyddsmasker tillbefolkningen. Detta innebär all de uppgifter som finns iskyddsrumsplanen återfinns i skyddsplanen på elt bäUre och mera utvecklat sätt.Många kommuner har under provplanläggningen därför diskuterat eller föreslagilatt skyddsrumsplanen skulle kunna slopas och att styrningen avskyddsrumsproduktionen skulle kunna ske med skyddsplanen som grund. Därvidförutsätter man att de befintliga produklionsbestämmdserna m.m. ändras så altdella blir möjligt. I likhel med kommittén förordar jag att skyddsrumsplanen isin nuvarande form slopas. I skyddsplanen bör det om kommunen har skyddsrumsorteri slällel finnas en särskild delplan för den fredslida skyddsrumsprodukiionen.Denna plan bör till innehåll och utformning kunna vara enklare än den nuvarandeskyddsrumsplanen. 1 princip kan den omfalta en sammanställning av relevantauppgifter i skyddsanalysen - gärna i karlform -samt en inriktande del sombehandlar målsättningen för skyddsrumsbyggandel i kommunen. Den sistnämndadelen bör behandla prioriterings- och avvägningsfrågor, undantag frånanmälningsplikten m.m. Sammanställningen bör som underlag för det dagligaarbetet med skyddsrumsproduktionen redovisa skyddsrumsortens avgränsning,hemskyddsområden som är planlagda eller på annat sätt reserverade förbebyggelse, riskbedömningar, behov av och tillgångar på skydd m.m. I övrigtbör skyddsrumsproduktionen styras på samma sätt som sker f.n. 2.4.3 Samordning med beredskapsplanläggning Mitt förslag: Den civilförsvarsplanläggning som kommunenåläggs att ulföra skall i största möjliga utsträckning samordnas med den kommunalaberedskapsplanläggningen. Prop.1984/85:49 53 Kommitténs förslag: Överensstämmer med mitt förslag (sebetänkandet s. 192-194). Remissinstanserna: Flertalet godlar kommitléns förslag (sebil. 2 avsnitt 3.3). Skäl för mitt förslag: Kommittén tar upp frågan omintegrering och samordning av civilförsvarsplanläggningen med den kommunalaberedskapsplanläggningen och framhåller därvid att det finns goda möjligheterlill detta. De föreslagna planerna kan hell eller delvis samordnas. Enligt kommitténbör ylleriigare samordning kunna göras. Det kan dock bedömas försl när formernaför en anpassning av den kommunala beredskapsplan-läggningen lill de nyaförutsättningarna för denna planläggning bättre har klarlagts. Remissinslanserna har inle haft någol all erinra i dennadel. Även jag anser alt en integrering och samordning med de kommunala planernakan göras. Kommittén har av regeringen fåll tilläggsdirektiv att göra en provplanläggningockså för den kommunala beredskapen. Resultatet av den planläggningen bör kunnage underlag för vilka ytteriigare samordningsmöjligheter som finns. I avvaktanpå kommitténs ev. förslag härom bör dock följande riktlinjer kunna dras upp. Den viktigaste förutsättningen för en samordning är attsamma grundvärden används för olika typer av planläggning för totalförsvaretsverksamhet. För civilförsvarsplanläggning och beredskapsplanläggninghar befolkningsläget en avgörande betydelse som grundvärde vid sidan omriskbedömningen och skyddstillgångarna. Del är nödvändigt all sammaberäkningsgrunder och samma bedömning används för de bådaplanläggningsområdena. F.n. är della inle fallet. Från nästan alla kommuner som har deltagit iprovplanläggningen har enligt kommittén framförts all de kommunalaberedskapsplanerna nu måste genomgå en grundlig översyn och samordnas medcivilförsvarsplanläggningen. Det främsta motivet härför är alt 1982 årslolalförsvarsbeslut ändrat de fömlsåttningar som tidigare gällt för denkommunala beredskapsplanläggningen. Ändringarna innebär bl.a. att förmågan attmöla verkningarna av etl överraskande angrepp skall förbättras, att ökad uppmärksamhetmåsle ägnas åt skyddet mot kärnvapen och kemiska stridsmedel saml altledningsorganisationen för civilförsvaret måste ha förmåga all handla medhänsyn till del aktuella lägel och alt utnyttja de samlade resurserna förbefolkningens skydd. Förutsättningarna skiljer sig även i fråga om synen påutrymningar och därmed på det befolkningsläge, som olika slags planläggningskall grundas på. Länsstyrelserna i och vitsordarbehovet av en grundlig översyn av den kommunala beredskapsplanläggningen. Ävenenligt min uppfaltning är del nödvändigt med en sådan översyn. 1984/85:49 54 Av de civilförsvarsplaner som kommunen föresläs skolaupprätta bör ledningsplanen och informationsplanen helt kunna samordnas med denkommunala beredskapsplanläggningen. Även när del gäller planen för personal-och underhållsljänst för civilförsvarsorganisationen anser jag att den helteller lill störte delen bör kunna samordnas med molsvarande delar i denkommunala beredskapsplanläggningen. Delta kan också ha betydelse för vissaorganisatoriska enheter i civilförsvarsorganisationen. I skyddsplanen redovisas kommunens indelning ihemskyddsområden. För vatje sådani område görs en skyddsanalys. Bådeindelningen i hemskyddsområden och skyddsanalysen ulgör utgångsvärden förandra civilförsvarsplaner som kommunen utarbetar. Det är nödvändigt att sammautgångsvärden används även för den kommunala beredskapsplanläggningen. På såvis kommer en samordning till stånd även mellan skyddsplanen och den kommunalaberedskapsplanläggningen. 2.4.4 Antagande och ändring av civilförsvarsplanerna Mitt förslag: Civilförsvarsplanerna skall antas avkommunfullmäktige. Regeringen får dock föreskriva att skyddsplanen för alt bligällande skall hell eller delvis godkännas av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer. Planerna skall ses över minst ochrevideras om förhållandena har ändrats väsentligt. Komitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak med mittförslag (se betänkandet s. 196-197). Remissinstanserna: Flertalet godtar förslaget (se bil. Skäl för mitt förslag: 1 fråga om antagande av planernavill jag i likhet med kommittén erinra om alt även när kommunerna övertarledningen av civilförsvaret på lokal nivå i krig och därmed sammanhängandeberedskapsåtgärder i fred så utövas huvudmannaskapet för civilförsvarsverksamhetenav staten. För att erhålla en likvärdig planläggning för hela landel och motbakgrund av alt kommunen ersätts av statsmedel är del rimligl och nödvändigtalt staten utövar tillsyn över planläggningen. De erfarenheler som gjorts isamband med provplanläggningen har som kommittén pekal på visat att samverkanoch samordning mellan och kommunen har fungeral bra och attstaten via på elt fullt tillfredsställande sätt har kunnat följakommunernas planläggning. Jag anser därför alt kommunen i allcivilförsvarsplanläggning skall samråda med . Kommittén föreslogatt skyddsmmsorlernas avgränsning i skyddsplanen borde fastställas avlänsstyrelsen eftersom avgränsningen bl.a. har betydelse för slatens kostnaderför produktion av skyddsrum i fred. Kommittén föreslog all också mobiliseringsplanenborde 1984/85:49 55 Eftersom jag förordar alt mobiliseringsplanläggningen ihuvudsak genomförs av i stället för av kommunen behövs inledella. Liksom bör skyddsplanen underställas i fråga omskyddsrumsorternas avgränsning. 1 övrigi anser jag all någon underställninginte behövs. Förkommunernas del bör beslutet om anlagande av planerna fallas avkommunfullmäktige. Ilikhel med kommittén anser jag vidare alt kommunerna bör se över planerna dåoch då. Kommittén föreslär all översynen bör göras . Enligt min meningbör kommunerna inte tvingas all genomföra en årlig översyn ulan del bör räckamed en föreskrift om att översynen skall ske minsl . Arbetel medall se över planerna kan dock beroende på frågans art och omfattning skefortlöpande eller vid ett och samma tillfälle beroende på vilken arbetsmetodkommunen väljer. Sådana översyner kan ge upphov till all planerna behöverjusteras endast i mindre omfaltning t.ex. i vad avser namn, adresser ellerandra ändringar av formell natur. I dessa fall behöver planerna normall inle pånytt antas. Om emellertid översynen visar att så ändrade förhållandenföreligger all kommunen måsle göra genomgripande ändringar i planerna, bördessa anlas på nytt. Detsamma gäller om grunderna för försvarsplanläggningenändras. Kommitténhar i sitt arbete hemställt om att skulle belysacivilbefälhavarnas roll i fråga om planläggning. Enliglcivilförsvarsstyrelsen har civilbefälhavarnas roll beträffande planläggning avcivilförsvarsverksamhet fått störte betydelse än tidigare i och med att den nyagrundsynen på skydd/utrymning infördes. De regionala målanalyser, som hargenomförts av civilbefälhavarna i samverkan med miliiärbefälhavarna och undermedverkan av länsslyrelser och försvarsområdesbefälhavare, har enliglcivilförsvarsslyrelsens uppfallning avsevärt förbättrat civilbefälhavarnasförutsättningar för samordning av länsstyrelsernas planläggning. Målanalysernager också civilbefälhavarna ell bättre underlag för all lämna övergripandesynpunkter på den fredstida produktionen och fördelningen avcivilförsvarsresurser. Deregionala målanalyserna ligger enligl civilförsvarsslyrelsen i första hand tillgrund för planläggningen av utrymning och inkvartering, byggnadstjänst underberedskap och i krig saml för fördelning av skyddsmasker. Målanalyserna ulgördessutom ell grundläggande underlag för översyner och förändringar avskyddsmmsorls- och larmortsförteckning-arna och för prioriteringar belräffandeskyddsrumsbyggande och utbyggnad av alarmeringsanordningar.Civilförsvarsstyrelsen räknar med att civilbefälhavarna, med utgångspunkt iregeringens anvisningar för den operativa planläggningen inom totalförsvaretscivila delar och riktlinjer saml med utgångspunkt isina grundsyner och de regiona- 1984/85:49 56 lamålanalyserna, upprättar civilområdesplaner för i första hand områdenautrymning och inkvartering saml flyktingmotlagning, utöver de civilområdesplanerför alarmering och de skyddsplaner beträffande ABC som redan finns . Inomdessa områden ligger ett primärt ansvar på civilbefälhavarna när det gällersamordningen av planläggningen i fred och ledningen i krig.Civilområdesplanerna bör spegla civilförsvarsverksamhelens samordning medfrämst mililärbefälhavarnas operativa planläggning, men även med annanlotalförsvarsplanläggning såsom sjukvård, försöijning, transporter ochinformation. Planerna bör med utgångspunkt i denna samordning samlcivilbefälhavarnas överväganden och slutsatser ange inriktningen av länsstyrelsernasplanläggning. Närdel gäller planläggning för krigsorganisationens fördelning och planläggningför undsältningsverksamheten är enligl civilbefälhavarnasroll mer begränsad. Inom dessa områden ligger tyngdpunkten beträffandeplanläggningen i fred och samordnande ledning i krig på länsnivå och lokalnivå. Civilbefälhavarens inriktning av länsstyrelsernas planläggning bör kunnainrymmas i civilbefälhavarens grundsyn eller i allmänna riktlinjer. Urcivilförsvarsstyrelsens synvinkel skulle del vara fördelaktigt om civilbefälhavarnasansvar och befogenheter genlemol länsstyrelserna preciserades på lämpligt sätti fråga om krigsplanläggningen för civilförsvarsverksamheten men även i frågaom planeringen av civilförsvar i övrigi. Detta gäller även civilbefälhavarnasansvar och befogenheter att påverka den fredstida uppbyggnaden och fördelningenav civilförsvarsresurser. En precisering inom dessa områden bör i så fallkombineras med all civilförsvarsslyrelsen ges föreskriftsrätl genlemolcivilbefälhavarna molsvarande den föreskriftsrätl som civilförsvarsstyrelsenhar belräffande länsstyrelsernas civilförsvarsverksamhel. Kommitténdelar civilförsvarsslyrelsens syn på civilbefälhavarnas roll icivilförsvarsplanläggningen. Remissinstanserna har inle haft någol all erinramol vad kommittén har anfört. Även jag delar den syn som framförts i denna del.Enligt min mening är det nödvändigt att civilområdesplaner utarbetas för bl.a.alarmering, skyddsåtgärder mot ABC-stridsmedel samt utrymning och inkvartering.Härigenom uppnås samverkan med andra totalförsvarsmyndigheter och skapaserforderligt underlag för planläggning på lägre nivåer. För planläggning avbyggnadsljänslen är del, för att planläggningen skall bli trovärdig, angelägelatt civilbefälhavaren i samverkan med militära myndigheter gör en bedömning avtillgängliga resurser. Även jag anser alt del behövs en precisering avcivilbefälhavarens möjligheter att styra planläggningen förcivilförsvarsverksamhelen. Behovet är särskill angelägel i fråga om utrymningoch inkvartering. Det får ankomma på regeringen att vidta de instmktionsändringarsom kan behövas. Prop.1984/85:49 57 2.5 Ekonomisk ersättning till kommunerna Mitt förslag: Ersällning skall ulges lill kommunerna förall upprätta civilförsvarsplanerna och göra behövliga anpassningar i dekommunala beredskapsplanerna samt för au hålla nämnda planer aktuella. Kommitténs förslag: Överensstämmer i stort sell med millförslag (se betänkandet s. 217-230). Remissinstanserna: De flesta godlar kommitténs förslag (sebU. 2 avsnitt 4). Skäl för mitt förslag: F.n. får kommunerna viss ersättningav staten för totalförsvarskoslnader. Enligt 42 § jämfört med 40 § I mom.civilförsvarslagen får kommunen ersättning av staten för kostnader somkommunen har bl.a. för all inrätta och utrusta ledningscentraler, andraskyddade uppe-hållsplalser och vissa skyddsrum. Enligl 16 § lagen om kommunalberedskap har kommunen rätt till statsbidrag för upprättade beredskapsplanermed eller den större del av planläggningskoslnadens belopp som regeringenmedger. Ersättning ulges inte för revision av beredskapsplanerna. 1978 årsförsvarskommitlé föreslog i sill slutbetänkande au kommunerna bör ges ansvaretför ledningen på den lokala nivån av civilförsvarsverksamhelen i krig ochdärav föranledd planläggning i fred saml alt kostnaderna för deUa i principbör bäras av slalen. lolalförsvarsbeslut anfördes iersättningsfrågan att för all få ylleriigare underiag för en slutliguppgiftsfördelning mellan länsstyrelserna och kommunerna en provplanläggningborde genomföras saml att i samband härmed planläggningsarbe-tei bordetidsstuderas och förslag till bestämmelser om ersäuning tiU kommunernautarbetas. Underprovplanläggningen har enligl kommittén de båda länsstyrelserna och nästan allakommunerna fört fram den bestämda åsikten alt en samordning av beredskaps- ochcivilförsvarsplanläggningen år nödvändig bl.a. genom de starka samband somföreligger mellan de olika planläggningsområdena. Sådana samband föreliggerbl.a. för planen för information samt planen för personal- och underhållsljänst.Dessa planer sammanfaller delvis eller helt i beredskaps- ochcivilförsvarsplanläggningen. En bra utgörenligt kommitténs mening en väsentlig gmnd för civilförsvarsverksamhelen ochplanläggningen av denna. De olika planerna som kompletterar varandra har somfrämsta gemensamma syfte att vara underiag för olika åtgärder under beredskapoch i krig. Det kan således enligl kommitténs uppfattning inle bli fråga om enbedömning av planläggningen av den kommunala beredskapen och en Prop.1984/85:49 58 annan bedömning av kommunernas planläggning avcivilförsvarsverksamhelen. Av ovan nämnda skäl bör enligt kommittén kostnaderna förde båda planläggningsområdena behandlas på lika sätt. Kommunernas insaiser förall upprätta och vidmakthålla planer måste således betraktas från sammautgångspunkt. Kommiuén är av den bestämda meningen all kommunerna bör fåersällning för sina planläggningskostnader oberoende av om del gäller kommunalberedskap eller civilförsvarsverksamhel. Med en samordnad planläggning skulledel dessulom vara praktiskt svårl att skilja den ena typen av ersättning fränden andra. Kommunerna har f.n. inle räll till statsbidrag för revision av sinaberedskapsplaner. Med en samlad syn på planläggningen måsle man således laställning lill hur revisionskostnaderna skall ersättas och då mol bakgrund avall planläggningen av civilförsvars-verksamheten blir en ny uppgift förkommunerna. innefattar revideringen i en mera snävbemärkelse vissa regelbundna översyner av de planer som har utarbetats.Revideringsbegreppet innebär även att erforderliga ändringar görs itotalförsvarsplanläggningen i kommunen. Sådana ändringar kan bero på att degrundläggande förutsättningarna för hela planläggningen har ändrats eller allsamordningen mellan civilförsvarsplanläggningen och den kommunala beredskapsplanläggningenleder till behov av ändringar i dessa planer. Denna samlade syn pårevideringsbegreppel bör enligt kommittén läggas till gmnd för ulformningen avregler för ersättningen. Del är enligl kommittén angelägel all skapa en lokalkunskap och kontinuitet i planläggningen. Enligt kommitténs mening måste denegna personalen i kommunen ges reella möjligheter all fortlöpande handhaplanläggningen. Detta medför sannolikl också en inte oväsentlig höjning avberedskapen. Genom att kommunen svarar för revideringen uppnås enligt kommitténväsentliga samordningsfördelar med del löpande kommunala arbetet. Delta kansannolikl också leda lill att kostnaderna för revideringsarbe-let blir lägreoch kvaliteten högre än i del fall där omfattande revideringar görs med störretidsmellanrum. I sådana fall måste troligen många kommuner projeklanställapersonal eller anlita konsulter för arbetel. Elt sådant förfarande kan ledatill att revidering av planläggningen enbart görs för att uppfylla formalia.Mot bakgmnd härav anser kommittén att kommunerna skall ha rätt till ersättningför all revidering av planläggningen. Mol bakgmnd av vad försvarskommittén anfört om kostnadernaframhåller kommittén att det bör utgå full ersältning till kommunerna förplanläggning och löpande revision av planerna. Remissinstanserna har inte haftnågot att erinra mot kommitténs förslag i ersättningsfrågan. Jag delar i princip kommitléns uppfattning om attkommunerna bör få ersättning för att täcka kostnadema för planläggning ochrevision av planerna. Kommunernas kostnader kommer att variera med hänsyn tilllokala fömtsättningar och ambitionsnivå. Ersätlningen bör därför vara så högatt Prop.1984/85:49 59 den ger kommunerna förutsättningar alt åsladkomma planerav tillräcklig kvalitet. Kommittén bedömer att den sammanlagda ersättningen lillkommunerna för all upprätta civilförsvarsplanerna och för all anpassa dekommunala beredskapsplanerna bör vara ca 60 milj. kr. Kommmiitén föreslår allersätlningen beräknas enligl en schablon som ger varje kommun ell grundbelopppå . Schablonen ger en koslnad av . för det fasta grundbeloppet och ca . för den rörligadelen. Dessulom bör enligl kommitléns förslag de kommuner som kan styrka attde har haft högre kostnader än vad schablonen ger och som dessulom uppfyllervissa kriterier få ytterligare ersällning. Inom den av kommittén angivna ramenom 60milj. kan ca 12,7 milj. kr. disponeras för dessa ytterligare,behovsprövade ersättningar. Remissinstanserna godtar i allmänhet den av kommitténföreslagna formen för att beräkna ersätlningen. Flera remissinstanser bl.a.Svenska kommunförbundet, anser emellertid all grundbeloppet i schablonen börhöjas för att inle de mindre kommunerna skall bli missgynnade. Någraremissinstanser anser att den föreslagna metoden med en relativt stor del aversättningen behovsprövad kommer all medföra en besvärlig administration ochleda till en känslig och kostsam prövning av ersättningsanspråken. Jag anser att kostnaden för ersättning till kommunerna föralt upprätta civilförsvarsplanerna och för att anpassa de kommunalaberedskapsplanerna kan bedömas bli ca 57 milj. kr. Jag har då bl.a. beaktatatt kommunernas insaiser när del gäller mobiliseringsplanläggningen i enlighetmed vad jag har förordat blir väsentiigt mindre än vad kommittén harföreslagit-Kommittén föreslår att huvuddelen av ersättningen skall ulgå enliglen schablonberäkning. En sådan ersättningsform är enkel och föga resurskrävandealt administrera och bör därför enligt min mening väljas. Jag anser emellertidalt det är vikligt alt kommunerna på förhand kan räkna ul vilken total ersättningde kommer att få för sin planläggning. Detta går inte alt uppnå med en iefterhand behovsprövad del av ersättningen. Vidare blir det svårare alt göra ennoggrann budgetering av statsutgifterna med en sådan ordning. Jag anser därföratt den behovsprövade delen av ersättningen bör slopas. Ett system där heladel belopp som skall betalas i ersältning lill kommunerna schablonberäknasuppfyller alla krav på enkelhet och dessulom rimliga krav på rättvisa. Eltsådani syslem ökar också kommunernas incitament lill effektivisering ochbesparingar. I likhet med bl.a. anser jag attgrundbeloppet i schablonen bör vara högre än vad kommittén föreslagit. Jagförordar att ersättningen beräknas enligt en schablon som ger varje kommun etlgrundbelopp på . innebär enkostnad av ca 15,6 milj. kr. för del fasta gmndbdoppei och ca 41,7 milj. 1984/85:49 60 kr.för den rörliga delen. Ilikhel med kommittén och remissinstanserna anser jag all värdet avplanläggningen från totalförsvarssynpunkl är hell beroende av alt planernahålls aktuella och all kunskaperna hålls levande hos dem som handharplanläggningen. Jag anser således all uppföljningen av planläggningen är avutomordentlig betydelse och på sätt och vis själva livsnerven i systemet.Härvid är den personella konliniuteten och kännedomen om förhållandena i denegna kommunen två viktiga faktorer. Det är således väsentligt all arbetet medplanläggningen i dess olika stadier utförs av den egna personalen i kommunenoch all arbelet med totalförsvarsfrågorna blir en naturlig och integrerad del iden kommunala förvaltningen. Kommitténframhåller att den saknar underlag för att beräkna de åriiga kostnaderna förall hålla planläggningen aktuell. Detla beror dels på alt den intregreradeplanläggningens innehåll och utformning ännu inte utvecklats, dels på all delsaknas praklisk erfarenhel av revideringsarbelei. Enligl kommitténs mening ärkostnaderna för della arbeie beroende av vilken beredskap som man frånsamhällets sida anser det nödvändigt att hålla på den lokala nivån. Därför börkostnadsnivån för att hålla planläggningen aktuell bestämmas med utgångspunkti valel av en lämplig ambitionsnivå.