prop · G803122 · 1984-12-31 00:00:00 — inriktningpå läraryrket och en vidareulbildningsväg för gmndskolans lärare. LUT 74 föreslår att den direkta vägensämnesteoretiska del omfattar 140 poäng, vilket jämfört med dagensämneslärarutbildning innebär en ökning med 20 poäng. Skäl för resursökningen ärbl. a. de ökade krav på ämneskunnande som gymnasieskolans vidgade kontaktytormot vuxenutbildning ställer samt de behov av såväl fördjupning som breddning avde ämnesteoretiska studierna som i olika sammanhang understmkits avföreträdare för ämnena svenska, främmande spräk, biologi, naturkunskap m. fl.Tidsresursen bör i princip disponeras enligt följande alternativ för tvä- ochireämnesutbildning, nämligen 80-1-60 poäng, 80-t-40-t-20 poäng eller604-40-1-40 poäng. Den indirekta vägen inleds med ämnessludier päannan utbildningslinje än primärt lärarinriktad (t. ex. fysikeriinje,kemistlinje, biologlinje), vartill kan komma ytteriigare ämnesleoretiskastudier i syfte atl förstärka etl andra ämne i en tväämneskombination. Efterämnesutbildningen genomgås praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng. Vissmodifiering av LUT 74:s principmodell för de praktisk-pedagogiska studiernablir här nödvändig. för lärareavser behörighet för minsl tvåämnesQänst. Tidigare studier inom de ämnesområdensom vidareutbildningen rör förutsätts tillgodoräknas. LUT 74 föreslär atl de allmännabehörighetsvillkoren för högskoleutbildning införs för tillträde tilllärarutbildning i praktiskt-estetiska ämnen (gymnastik-, slöjd-, textil-,hushålls-, barnavårds- och leckningslärariinjer-na). LUT 74 föreslår vidare att eltämnesutbildningen iträ- och metallslöjd förändras sä alt den framgent även innefattar enämnesteoretisk del om 80 poäng. Till ulgängspunkterna för förslaget hör kravetpä en behörighetsgivande normalväg genom gymnasieskolan för tillträde tillutbildningen, .önskvärdheten av en könsmässigt jämnare fördelning av lärare iämnet samt behovet av en starkare inriktning mol läraryrket av de studier somnu helt bedrivs inom fömtbildningens ram. Den praktisk-pedagogiska delen avettämnesutbildningen i gymnastik föresläs fä samma omfattning som i övrigalärarutbildningar, dvs. 40 poäng, vilkel innebär en ökning med 20 poäng. Lärarutbildning i praktiskt-estetiska ämnen kommeratt ges dels såsom ettämnesutbildning, dels inom tväämnesutbildningens ram ochdels inom specialiseringsdelen av den gmndskolläramtbildning som LUT 74föreslår. Utredningen har analyserat den inbördes utbytbarheten mellan dessatre utbildningar. Fömlsalt att utredningens förslag om behörighetsvillkor,samordning och tidsomfng förverkligas, kan utbytbarhet anses komma all råda iden bemärkelsen att fullgjord ettämnes- eller tväämnesulbildning helt läckermotsvarande specialiseringsalternativ inom utbildningen av lärare förgrundskolan. Utbytbarhet kan vidare fömtsätlas komma atl råda i sä måtto attdetta specialiseringsalternativ jämte vissa kompletterande studier om 20 poängbör ge behörighet för Qänst i gymnasieskolan i ämnet. Likheten mellan de tre utbildningarna kommer atlinnebära avsevärda möjligheter lill samordning och samläsning mellan dem.Därmed ökar Prop.1984/85:122 38 möjligheternaatl föriägga lärarutbildning i praktiskt-estetiska ämnen till mer än elt fätalorter. Specialisering i praktiskt-esleliskt ämne inomgrundskollärarutbildningen leder helt naturligt till Qänst enbart i gmndskolan.Ettämnesutbildningen bör leda till Qänsl såväl i som igymnasieskolan. För tväämnesutbildningens del är avnämarområdel i första handgymnasieskolan. Tjänstgöring för sädana lärare i bör begränsastill att endast avse det praktiskt-estetiska ämnet. I annat fall äventyras denmodell för lärares ämneskombinationer som utredningen föreslagit i syfte attbegränsa antalet lärare per klass på högstadiet. Lärarutbildningensinnehåll, verksamhets- och arbetsformer - Kapitel 7 Inledningsvisdiskuteras i vilken utsträckning det är möjligt och önskvärt att samhälletpåverkar lärarutbildningens innehall och dess verksamhets- och arbetsformer ochhur detaljerade utredningens förslag i dessa frågor därför bör vara.Läramtbildningen är ett medel med vars hjälp samhället kan påverka skolansutveckling i önskad riktning, något som talar för en viss samhällelig"styrning" av lärarutbildningen. har högskolereformeninneburit en decentralisering av beslut om den högre utbildningens innehåll ochutformning. LUT 74 ansluter sig lill denna decentraliseringsprincip ochanpassar därför sina förslag till högskoleförordningen, som bl. a. gerföreskrifter om hur centrala utbildningsplaner av ramkaraktär skall utformasoch om hur lokala organ inom dessa ramar skall utarbeta mer detaljerade lokalaplaner samt kursplaner. Dessa föreskrifter ger emellertid en förhållandevisbred marginal för bedömning av hur preciserade de centrala utbildningsplanernabör vara. Enligt utredningens uppfattning bör man, framför allt när det gällernya utbildningar som den föreslagna gmndskollä-rarutbildningen, klargörasamhällets intentioner genom en förhållandevis preciserad skrivning inom ramenför högskoleförordningens föreskrifter. Decentrala utbildningsplanerna är emellertid bara ett av de medel som samhälletkan använda för att påverka läramtbildningens innehall och utformning.Utvärderingssystem, resursfördelning, , personalutbildningm. m. är andra möjliga styrinstrument. LUT 74 understryker vikten av alt olikastyrmedel används pä ett sådant sätt att de samverkar med och stöder varandraoch stimulerar ett lokalt ansvarstagande och utvecklingsarbete. Utvärderingbör användas med viss försiktighet såsom centralt styrmedel. Resursfördelningenbör i princip ha ramkaraktär. För att målen för läramtbildningen skall uppnäsär det av särskild vikt att Qänsteorganisa-tionen utformas på ett adekvat sättoch atl en utbildning av läramtbildama kommer till stånd. De centralt fastställda utbildningsplanerna börinnehålla övergripande mäl och riktlinjer för lärarutbildningen, fastställda avregeringen. I bilaga 3 presenteras etl utkast till ell sådant måldokument.Utbildningsplanernas föreskrifter om utbildningsinnehållet bör kunna vara mereller mindre detaQerade beroende pä vilken utbildningslinje det är fråga om.För den nya Prop.1984/85:122 39 grundskollärarutbildningenbör föreskrifterges om utbildningens uppdelning i block, om blockens omfattningi poäng samt om syftet med respektive block och om vilka ämnen som ingår iblocket. För andra lärarutbildningslinjer kan motsvarande föreskrifter varamindre preciserade. Generellt gäller att uppdelningen i kurser, utarbetandet avkursplaner och den närmare utformningen av utbildningen skall ske lokall inomutbildningsplanens ramar och med utgångspunkt i en analys av de övergripandemål som angivits för utbildningen. Linjenämnderna bör därvid ha en starkställning gentemot ämnesinstitutionerna. Ett avsevärt utrymme bör lämnas åtstuderande och lärare att i samråd bestämma om studieinnehället och dessutformning. Den nuvarande lärarutbildningen delas vanligen uppi fyra huvuddelar: ämnesstudier, pedagogik, metodik och praktik. På olika sätthar man under arens lopp försökt samordna dessa delar till en för de studerandemeningsfull helhet. För att främja dessa strävanden föreslär LUT 74 attpedagogik, metodik och praktik sammanförs till ett ämne, som fär beteckningenpraktisk pedagogik, och all lärarutbildningen sålunda skall bestä av tvähuvudkomponenter: ämnesutbildning och praktisk pedagogik. Den praktisk-pedagogiska utbildningen bör ges ettvidgat innehåll. Till de områden som bör ägnas slörre uppmärksamhet än i daghör: utbildningens sociologi, analys av skolans mål, förutsättningar och formerför elt demokratiskt arbetssätt och för gmpp- och projektarbete i skolan,utvecklingspsykologi och socialpedagogik, specialpedagogik, vuxenpedagogik,invandrarfrågor, internationell pedagogik, arbetslivsfrågor samtskoladministralion. Utbildningen i praktisk pedagogik föresläs omfattai gmndskolläramtbildningen ca 50 poäng och i övriga läramtbildningar ca 40poäng. Den praktiska pedagogiken innehåller dels teoristudier, dels praktik.Någon skarp gräns fär inte dras mellan dessa delar, eftersom de bör ses somolika arbetsformer vid bearbetningen av samma problem. För resursberäkning ärdel dock lämpligt alt göra en uppdelning. Ulredningen räknar sålunda med attprakliken skall omfatta ca 30 poäng i utbildningen av gmndskolans lärare och ca25 poäng i övriga läramtbildningar. En mer eller mindre stark yrkesinriktning avämnesstudierna bör finnas i all s. k. direkt läramtbildning. Särskilt viktig ärdenna yrkesinriktning i utbildningenavgmndskollärare. a. genom den form av värvning av ämnesstudier och praktisk pedagogik, somutredningen föreslagit. Ihög grad är utvecklandet av lämpliga verksamhels- och arbetsformer i läramtbildningen enlokal fräga. Den har emellertid en avgörande betydelse för att målen förlärarutbildningen skall uppnås. därför följande principersom bör ligga lill grund för lärarutbildningens De studerande och deras lärare mäste ha ettavsevärt medinflyiande, säväl direkt som genom representanter i nämnder m. m.,dä beslut fattas om utbildningens innehall och utformning. Utbildningen bör,som lidigare nämnts, vara yrkesinriktad. Detla kan ske bl. a. genom problem-och behovsinriktning av studierna. Därmed menas atl studierna inriktas på deproblem och utbildningsbehov som den studerande upplever dä han eller hon skallfullgöra funktioner som lärare. Genom faltcentrering av utbildningen Prop.1984/85:122 40 ochgenom en aktiv insats av läramtbildama bör de studerande göras medvetna omundervisningsproblemen och om de egna behoven av utbildning för att lösa dessaproblem. Ytterst är det lärarutbildarna som ansvarar för att utbildningen färett relevant innehall och för att de som examineras som lärare kan uppfylla deförväntningar som samhället, eleverna och deras föräldrar ställer pä en lärare. Sådanaarbetsformer mäste utvecklas att de bidrar till de studerandespersonlighetsutveckling. Läramtbildningen mäste därför präglas av samarbete ochlagarbete såväl mellan de studerande som mellan dessa och deras lärare ochhandledare, vilka bildar ett utbildningslag som i princip bör följa enstuderandegrupp under hela dess gmndutbildning. Utbildningen mäste emellertidockså individualiseras och ge avsevärt utrymme för självständigt studiearbeteenskilt och i grupp. För att utbildningens komponenter och ämnen skallsamordnas eller integreras krävs att olika former av projektstudier ulformas. Den koppling mellan värderingar och kunskap, sommäsle ske i en utbildning som syftar till personlighetsutveckling, och detökade utrymme för behovsinriktade projektsstudier, som förordas, fir intehindra att läramtbildningen byggs pä vetenskaplig grund. Kapitel 7 innehåller vidare beskrivningar avinnehällel i de föreslagna läramtbildningarna, avsedda som underlag för ettframlida utarbetande av utbildningsplaner. I fråga om grundskollärarutbildningen ges för vaQeutbildningsled och block dels en koncis syftesbeskrivning, dels vissaprincipiella riktlinjer som bör beaktas dä kursplaner utarbetas och genomförs.För det inledande praktisk-pedagogiska orienteringsblocket och för detkommunikationsinriklade basblocket ges dessutom mer detaljerade exempel pä hurstudierna kan läggas upp. Den kompletterande grundutbildning om 20 poäng, somulredningen föreslär, bör kunna genomgås av grundskolläraren tidigast efter tväårs och senast efter åtta ärs lärartjänstgöring. Att genomgå den kompletterandegrundutbildningen förutsätts vara en rättighet men inte en skyldighet förläraren. Villkoren för och meritvärdet av studiema bör dock vara sädana att istort sett alla lärare genomgår utbildningsledet. Syftet är atl lärarendärigenom ges tillfälle att med ledning av sina yrkeserfarenheter bredda ellerfördjupa den studieinriktning som han eller hon valt i sin behörighetsgivandegrundutbildning. Efter förslag av respektive högskolestyrelse bör UHÄ avgöravilka kurser som pä respektive ort skall räknas som kompletterande grundutbildning. Beskrivningen av läramtbildningarna förgymnasieskolan och vuxenutbildningen inleds med en översikt av deutbildningsvägar och utbildningslinjer som LUT 74 föreslär. Därefter läggsvissa principiella synpunkter pä hur den föreslagna föriängningen av industri-och hantverkslärariinjen, handels-och kontorslärariinjen och slöjdlärariinjenbör utnylQas för ämnesstudier. Den praktisk-pedagogiska utbildningen föresläs iprincip fä samma utformning inom samtliga läramtbildningar avseendegymnasieskolan och vuxenutbildningen. Prop.1984/85:122 41 Inskolningpå arbetsplatsen - Kapitel 8 uppfattning bör den nyutbildade läraren fä viss inskolning päarbetsplatsen utöver den introduktion som skall ges ät vaQe nyanställdbefattningshavare. Inskolningen bör omfatta dels fortlöpande handledning ochstöd i det dagliga arbetet, dels ett särskill inskolningsprogram. Dennyutbildade läraren bör ha tillgång till en kontakilärare, som har specielltansvar för att den nya läraren fär stöd i sitt arbele och bereds möjligheterattverka och auskultera inom andra delar av skolans verksamhet än vad som ligger iden aktuella Qänslen. Denreguljära skoltjänstgöringen för nyutbildade lärare bör ulformas så all i genomsnitten halv dag under den första terminen kan friläggas förinskolningsaktiviteter. Ett särskilt inskolningsprogram bör göras upp förvarje nyutbildad lärare som anställs vid en skola. Programmet utformas i samrådmellan skolledning, kontaktlärare och nyutbildad lärare. Inskolningsverksamheten bör inte enbart utformassom en kontakt frän skolan till de nya lärarna. Det är ocksä väsentligt altdessa fär möjlighet att tillföra skolan synsätt, idéer och rön frängrundutbildningen. Det övergripande ansvaret för inskolningen ochansvaret för eventuella särskilda kostnader för denna verksamhet föresläs ävilastaten. Deltagandeli inskolningsverksamheten skall i princip vara frivilligt. Utbildningför att främja samverkan mellan förskola och grundskola -Avsniu 10.2 Behovelav ökad kontakt mellan förskola och gmndskola är stort. Olika samverkansformerhar försöksvis prövats och förekommer även nu inom lärarutbildningen. LUT 74har funnit att en sådan samverkan bör bli mer reguljär och vara förenad ocksämed lärarinsatser inom båda skolformerna . Utredningen föreslär därfören päbyggnadsutbildning som kan göra det möjligt för förskollärare att följa enbarngrupp vid övergängen lill gmndskolans lägre ärskurser och en motsvarandepäbyggnadsutbildning för att göra det möjligt för lärare att läregelbundna kontakter med de blivande eleverna redan pä förskolesladiei. Förslagets syfte är inte att ge de bådalärargmpperna dubbel behörighet utan mer begränsad kompetens för vissstadieövergripande Qänstgöring. Förskollärare bör förberedas för att ilagarbete med grundskollärare ha viss Qänstgöring i svenska, matematik,gymnastik och praktiskt-estetiska ämnen (skapande verksamhet). Gmndskolläraremed inriktning mot undervisning i företrädesvis lägre ärskurser bör förberedasför viss Qänstgöring inom förskolan, främst avseende arbete i deltidsgmpp och isyskongrupp pä daghem. 1984/85:122 42 Båda dessa utbildningar bör föregås av två ärslärartjänst efter avslutad examen. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av attfull behörighet inte åsyftas, har LUT 74 stannat för aU föreslå enpäbyggnadsutbildning om 20 poäng. Organisatoriskt föreslär utredningen att dessautbildningar anges som linjeanknutna kurser. Innehällsmässigt harpäbyggnadsutbildningen utformats som en principmodell, vilken med lämpligamodifikationer bör kunna komma i fräga också för t. ex. fritidspedagoger. Utbildningav lärarutbildare - Avsnitt 10.3 Iavsnittet diskuteras hur behoven bäde av en grundläggande befattningsutbildningav läramtbildare och av en regelbundet återkommande fortsatt utbildningparallellt med yrkesutövningen kan mötas. Utredningenbedömer att det pä kan komma att bli allt vanligare att de somnyanställs som lärarutbildare i praktisk pedagogik kommer att ha fullständigteller delvis genomgått forskarutbildning i utbildningsvetenskap. LUT74 föreslår att en särskild introduktionsutbildning skall anordnas för nyanställdalärarutbildare i praktisk pedagogik och för de lärare i ämnesteori som harhuvuddelen av sin Qänstgöring pä läramtbildningslinje(r). Denna utbildning böromfatta bl. a. studier av läramtbildningens mäl och medel, tillämpning i formav konkret planering av läramtbildning, arbete med problem- ochbehovsorienterad utbildning samt bearbetning av vuxenpedagogiska problem.Introduktionsutbildningen av lärarutbildare i ämnesteori bör ägna särskilduppmärksamhet ät relationen mellan ämnesinnehället i lärarutbildningen ochskolämnets roll i skolans totala verksamhet (ämnesdi-daktik). Utbildningen föresläs bli genomförd bäde som extemutbildning (regionala kurser) och som intern utbildning inom institutionerna(handledning, seminarier). Redan verksamma lärarutbildare bör fä ökademöjligheter atl delta dels i introduktionsutbildning för nyanställda lärare,dels i delkurser inom den forskarutbildning i utbildningsvetenskap som LUT 74föreslår. Den återkommande utbildningen av lärarutbildare börenligt utredningens uppfattning ge lärarutbildarna tillfälle bäde atl ta del avden kunskap som produceras utanför lärarutbildningen och att själva producerany kunskapom undervisning och skola. Den återkommande utbildningen bör därförinnehålla följande komponenter: aerfarenhetsutbyte inom utbildningslaget, Ddeltagande i forskning pä det utbildningsvetenskapliga området, oseminarier om skol- och utbildningsfrågor samt om frågor i samband med forskningen i utbildningsvetenskap, a deltagande iarbete med lokal skolutveckling vid praktikskoloma, i anslutning lill skolQänstgöring, D deltagande iskolbestämd fortbildning vid praktikskolorna, D organisaiionsbestämd ochindividbestämd fortbildning. Prop.1984/85:122 43 Handledarei praktikskolor fömtsatts framgent aktivt delta i arbetet med den lokalaskolutvecklingen. a. därför snarare bygga päskolor än pä enskilda lärare. Inom utbildningslaget bör en väsentlig kunskaps-och erfarenhetsöverföring kunna ske till handledare som ingår i laget.Därutöver bör särskild introduktionsutbildning anordnas för handledare. Forskningsanknytning-forskarutbildning - Kapitel 11 Ikapitlets inledande avsnitt behandlar LUT 74 frågan om hur grundutbildningenoch den återkommande fortbildningen kan anpassas till elt forsknings- ochutvecklingsperspektiv. Ulredningen understryker därvid bl. a. vikten av att D den gmndläggande utbildningen inte enbartinriktas pä atl läraren skall kunna konsumera forskningsresultat utan ocksä päatt mänga lärare i samband med sin yrkesutövning själva aktivt kommer att deltai forskningsarbete, D utbildningen i sin helhet i största möjligautsträckning utnylQas för att aktualisera och tillämpa forskningsmetodiskagrundprinciper, D lärarutbildningens praktikskolor ges sädanaresurser att de kan bedriva pedagogiskt utvecklingsarbete, D ökade möjligheter ges för lokala skolenheter attsöka och fä medel för forsknings- och utvecklingsarbete, D en stödorganisation för lokalt forsknings- ochutvecklingsarl)ete utvecklas. Utredningenpekar ocksä pä vikten av att en sådan arbetssituation skapas även för den redanverksamma läraren, att det inom Qänstens ram kan ges utrymme för aktivtutvecklings- och utvärderingsarbete. I kapitlets senare del behandlas den mer specifikafrågan om högre forskamibildning för lärare. Ulredningen understryker härbehovet av att förbättrade möjligheter lill fortsalt högskoleutbildning skapasför samtliga lärarkategorier. I ett första skede är det särskilt angeläget attprioritera sädana gmpper av lärare, som i stort sett saknatmöjligheter till forskarutbildning. Möjligheter bör finnas säväl till ämnesinriktad somtill utbildningsvetenskaplig forskarutbildning. I det senare fallel behöverspeciell uppmärksamhet ägnas ät den forskarutbildning, som avser tillämpning avutbildningsvetenskaperna i olika ämnen och ämnesgmpper och pä olikaäldersnivåer. Utredningen föreslär att denna senare utbildning ges beteckningenutbildningsmetodisk forskarutbildning. Utredningen finner det vidare angelägetatt den allmänpedagogiska och den utbildningsmetodiska forskningen vid depedagogiska institutionerna samordnas i ett enhetligt program för utbildningsforskning. Vad gäller behörighetsvillkoren för tillträde tillforskamibildning föreslär LUT 74 alt det för allmän behörighet skall krävas 80poäng. Detta kommer att innebära all i stort sett alla läramtbildningar gersädan allmän behörighet. Prop.1984/85:122 44 Densärskilda behörigheten bör enligt LUT 74:s uppfattning i princip utgöra 60poäng i ämnen av direkt betydelse för forskamlbildningen. Lärartjänstgöring, ivilken ingått ämnesområde som ansluter lill ämnet för forskamibildning, skallhär i viss utsträckning kunna tillgodoräknas. Utredningen föreslär atl fasta forskartjänster medspeciell inriktning mot ulbildningsmetodisk forskning och forskamibildningsnarast skapas inom var och en av landets sex högskoleregioner. LeklorsQänster bör skapas även för samtinom de ämnen i gymnasieskolan där sädana Qänster f n. saknas. Rekrytering- urval - antagning - betygsättning - Kapitel 12 EnligtLUT 74:s uppfattning bör lärare kunna bidra till att utveckla skolan isamverkan med elevema och deras föräldrar liksom med närsamhället som helhet.Utredningen bedömer det därför som viktigt att redan den blivande läraren harerfarenhet av samhälle och art)etsliv. har det varit möjligt attpäböQa läramtbildning utan nägon erfarenhet frän arbetsmarknaden. I syfte altvinna en djupare förståelse för olika arbetslivs- och samhällsfrågor hos denblivande läraren och därmed en ökad förmåga att fä kontakt med elever ochföräldrar frän en annan bakgrundsmiljö än den egna, föreslär LUT 74obligatorisk arbetslivserfarenhet för tillträde till all reguljär läramtbildning. Genom en sädan obligatorisk arbetslivserfarenhetkan den blivande läraren ocksä fä ett säkrare underiag för sitt yrkesval;rekryteringen till läramtbildningen breddas och lärarkandidaternaserfarenheter frän arbetslivet bör kunna berika bäde gmndutbildningen och denfortsatta lärarverksamhe-ten. LUT74 föreslär att den obligatoriska art)etslivserfarcnheten för tillträde tillläramtbildning skall omfatta 15 månader, varav en period med minst nio månaderssammanhängande anställning eller verksamhet. För atl annan anställningsperiodskall få tillgodoräknas, krävs atl den omfattat minst tre månaders anställningeller arbete i eget företag och alt verksamheten avsett minsthalvtidsQänstgöring. Eftersom syftet är atl uppnå erfarenheter utanförundervisningsområdet, bör inte Qänstgöring som lärare eller skolledandeuppgifter få tillgodoräknas; inte heller utbildning i olika former som t. ex.värnpliktsQänstgöring eller vapenfri Qänst. I den sammanhängande, får inte räknas in värd av minderårigt barn eller avpersoner med särskill omvärdnadsbehov; däremot får sådant arbete tillgodoräknasinom den resterande tiden . I övrigl fömtsätter LUT 74 atthögskoleförordningens bestämmelser om meritvärdering av arbetslivserfarenhetbör gälla bäde i fräga om de obligatoriska 15 månaderna och i fräga om denarbetslivserfarenhet som kan komma därutöver. Vidare bör bestämmelser om kravpä arbetslivserfarenhet för tillträde till lärarutbildning inte böQa tillämpasförtän cirka tvä är efter bindande beslut. LUT74:s förslag till obligatorisk arbetslivserfarenhet för blivande lärare bör sessom ett bidrag till ökad samhällsmedvelenhet, men ulredningen fömt- 1984/85:122 45 sätteratt även själva utbildningen av lärare skall ge ökade kunskaper om arbetslivetoch förbereda för lärarens syo-funktion. Den praktisk-pedagogiska utbildningenbör därför inrymma stoff också frän arbetslivet och dess problem. Ävenlärarutbildarna bör enligt LUT 74:s uppfattning få möjlighet att kompletterasina arbetslivserfarenheter. Behörighet,urval, antagning - Avsnitt 12.2 LUT74 utgår frän att de allmänna behörighetsvillkoren för tillträde till högreutbildning skall gälla alla de läramtbildningar som ulredningen behandlar.