prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Avsikten är vidare att genom slopandet avgrenar och varianler bryta de traditionellt könsbundna valen mellan handel ochkontor och att öka elevernas valmöjligheter på arbetsmarknaden. Utbildningenbör också ge eleverna etl så stort mått av studieförberedande inslag, atl dekan studera vidare utan omfattande teoretisk komplettering. Jag förordar atl entvåårig handels- och kontorslinje får anordnas pä försök fr.o.m. läsåret1985/86. Regeringen bör inhämta godkännande av att sådanförsöksverksamhel anordnas. Det bör fä ankomma på regeringen eller denmyndighel som regeringen bestämmer all avgöra den närmare utformningen avförsöksverksamheten. Jag vill här upplysa om alt jag, om godkänneratt försöksverksamhel anordnas, ämnar återkomma till regeringen med förslag ihuvudsak enligt följande. Ett nu pågående försökmed reviderad timplan för Dk-linjen innebär främsl att grendelningen upphör ochatt linjens karaktärsämnen sammanförs till ämnet "handels- ochkontorslära" i båda årskurserna. Erfarenheler av denna försöksverksamhetbör tas till vara vid utformningen av tvåårig Hk-linje. Karaktärsämnena bör,liksom i Dk-försöket, samlas i ett ämne - handels- och kontorslära medgemensamma mål och huvudmoment. Härigenom skapas förutsällningar för samverkanmellan berörda lärare. Även den inbyggda utbildningen bör integreras i dettaämne. Ett nytt ämne - ADB ochlerminalarbele - bör tillkomma för att garantera att ADB-tillämpningar snabbiförs in i ulbildningen. För att ge plats för denbreddning av utbildningen som jag här beskrivit börden inbyggda ulbildningenbegränsas mot normalt 18 (liksom i pågående Dk-försök). Alla kommuner som såönskar bör i stället för intagningsplatser på Dk-eller Ek-linjerna kunna fåplatser på Hk-linjen. Dk- och Ek-linjerna bör således inte fä läggas ulparallellt med den nya linjen vid försöksskolorna. 1984/85:100 Bilaga 10 189 Försöket med Hk-linje börenligt SÖ även kunna bedrivas i B-form. 1 den frågan vill jag återkomma, närerfarenheter hunnit vinnas av en allmän försöksverksamhel med Hk-linje. 6.2.2 Industritekniskgren på drift- och underhållsteknisk linje (Du-linjen) Utifrån kontakter med företrädare för svensk industri har SÖ anmält att det finns behov av en ny typ av yrkesutbildninginom verkstadsindustrin. I takt med ökad automatisering ökar behovet avunderhållspersonal för maskinparken inom verkstadsindustrin. SÖ bedömer attdenna typ av underhållspersonal bör ha såväl mekanisk som el- och reglertekniskutbildning. Flertalet underhållsarbeten har både mekanisk och elleknisk anknytningpä grundläggande nivå. Här torde den underhällsinriktade Du-linjen kompletteradmed en industriteknisk gren i årskurs 2 för verkstadstekniskt underhåll vara enlämplig bas för atl tillgodose detta behov. Även process-inriktad industri kanha behov av personal med sådan grundutbildning. Säsom SÖ föreslår bördärför en försöksverksamhet med industriteknisk gren för verkstadsunderhåll påDu-linjen få bedrivas men enligt min mening t. v. endast med en klass på enort. Medel förutruslningskosinader bör avsättas under anslaget B 20. Bidrag till utrustningför gymnasieskolan m. m. 6.2.3 Sammanslagning av grenar i årskurs 2 avprocessteknisk linje (Pr-linjen) Pr-linjen finns läsåret1984/85 inrättad på 37 orter i landet. Utbildningen, som är gemensam under detförsta läsåret, delas i årskurs 2 på fem olika grenar. SÖ har föreslagil engenerell processarbetarutbildning inom ramen för processleknisk linje. En sådanutbildning skulle ge ökade möjligheter till regional och lokal anpassning ochbättre tillgodose processindustrins arbetskraftsbehov. Arbetsmarknadsutsikternaär goda för elever på denna linje. Det synes mig nu lämpliglatt påbörja en treårig försöksverksamhel i fem klasser med sammanslagning avgren för kemiteknik, gren för metallurgi, gren för byggnadsämnesteknik och grenför livsmedelsteknik lill en gren för övrig processindustri. Jag ämnaråterkomma till regeringen med förslag om della. 6.2.4 Sammanslagning avvarianter på livsmedelsteknisk linje (Li-linjen) Li-linjens gren för storhushåll och restaurang (St) har genomgått en kraftig expansion frän 14 orter /79till 43 orter /85. Utbildningen delas under årskurs 2 i trevarianler, nämligen varianl för restaurang, för servering och för storhushåll. Behovet av personal medkunskaper inom både restaurang, servering och storhushåll ökar på framför alll mindre och medelslora orter. 1984/85:100 Bilaga 10 190 mot denna bakgrund föreslagit all den nuvarandespecialisering som ges genom olika varianter under årskurs 2 på försök ersättsmed en sammanhållen, variantlös utbildning i två årskurser. Den föreslagnaförändringen fömtsätts ge eleverna ökade möjligheter till anställning efteravslutad utbildning. En sådanförsöksverksamhet bör fä bedrivas och begränsas till orter med enintagningsklass och där enbart variant för storhushåll fmns inrättad. Jag ämnar återkomma till regeringen med förslagom detta. Jag har i det föregåendeföreslagit försöksverksamhet med en förlängning av T-linjen i syfte atlmöjliggöra miljöpraktik under terminstid (6.1.3). Den försöksverksamheteninnebär i övrigt ingen ändring av innehållet i utbildningen. Från arbetsmarknadenfinns dock starka önskemål om atl den tekniska utbildningen förstärks i frågaom bl.a. datakunskap, biologi och företagsekonomi. Det framhålls också i olikasammanhang att har den kortaste gymnasiala tekniska utbildningen avalla de nordiska länderna. SÖ redovisar i sinanslagsframställning två modeller för försöksverksamhet med en utvidgadT-linje. Modellerna är sä utformade att utbildningen sprids över ytterligareen termin resp. ett är utan att det för den skull krävs utökade ekonomiskaramar. Grendelningen i årskurs 3 slopas och de grenspecifika ämnena ersätts avmer allmänna teknikblock. På det sättet skall utbildningen ge större tekniskbredd hos eleverna. SÖ föreslår attförsöksverksamhet skall fä påbörjas i och med en ickegrendelad årskurs 3 av T-linjen och att utbildningen föriängs med en terminresp. elt år efter årskurs 4. Föriäng-ningen av utbildningen möjliggörs delsgenom de besparingar som kan göras genom den slopade grendelningen, dels genomatt antalet lektioner under den eller de extra terminerna begränsas någotjämfört med tidigare årskurser. Förlängningen av utbildningen ger också störreutrymme för projektarbete och möjlighet till att lägga in miljöprakliken underterminstid så som jag tidigare beskrivit. Enligt min mening harförslagen sädana förtjänster att de bör fä prövas i försöksverksamhet i två länmed start redan läsärei 1985/86. Det är dä angeläget atl verksamheten noggrantutvärderas så atl både pedagogiska och ekonomiska konsekvenser tydligt framgårliksom eventuella konsekvenser för övergängen lill högskolan. Regeringen börinhämia godkännande av atl försöksverksamhel med förlängning avT-linjen med slopad grendelning i årskurs 3 anordnas. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 191 7 Gymnasial utbildning för döva ochhörselskadade i Den gymnasialautbildningen för döva och gravt hörselskadade och för hörselskadade i Örebroutvärderas f. n. av SÖ, som senast den 30juni 1985 skall ge förslag till hurden skall anordnas . Vid min medelsberäkning för /86har jag uppskaltai de särskilda koslnaderna för utbildningen för döva och gravthörselskadade till . och för ulbildningen för hörselskadade till . För att elever iutbildningen för döva och gravt hörselskadade skall fä bättre kunskaper iteckenspråk bör de fä möjlighel alt särskili siudera detta som ämne. Jagföreslår därför att denna möjlighel införs fr.o.m. /86. 8 Statsbidrag till vissa åtgärder förinvandrarelever i gymnasieskolan Statsrådet ochjag har i inledningen (avsnitt 15) redovisat våra överväganden och förslag pågrundval av språk- och kulturarvsulredningens betänkande, bl.a. avseende deriktlinjer för hemspråksundervisningen som i fortsättningen bör gälla förgrundskolan och gymnasieskolan. Jag kommer att i detföljande behandla bidrag till speciella ålgärder för invandrarelever igymnasieskolan. Extra undervisning i svenska Statsbidrag ulgår för0,85 lärarveckolimmar per dellagande elev och läsår. För /86beräknar jag . till kostnader för extra undervisning i svenska pägymnasieskolan. Särskilt statsbidrag enligt förordningen(1983:46) om kurser för invandrarungdom Jag beräknar även förnäsla budgetår . lill kurser för invandrare. Undervisning i hemspråk och siudiehandledning påhemspråk Statsbidrag till kostnaderför undervisning i hemspråk och siudiehandledning pä hemspråket utgår för 0,75lärarveckolimmar för varje elev som deltar i sådan verksamhet under läsårel.För hemspråksundervisning i gymnasieskolan beräknar jag för /. 9 Bidrag till särskilda kostnader för inbyggdutbildning För industri och hantverkräknar SÖ med atl statsbidraget per elev och är uppgår till 11 317kr., varav 5585kr. ulgör lokal- och materialkostnads-del. Medelsälgängen föruppskattningsvis 7 600 elever, dvs. oförändrai antal, beräknas uppgå Ull86009000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 192 För handel och kontorberäknas, enligt SÖ, slalsbidragel per elev och undervisningsår uppgå lill 5818kr., varav I 188kr. ulgör lokal- ochmaterialkostnadsdel. För 9 100 elever, dvs. oförändrai anial, beräknaskosina-den uppgä lill . Jag ansluter mig lill dessa beräkningar. 10 Bidrag fill gymnasiallärlingsutbildning Kommuner som hargymnasieskola med linjer eller specialkurser och, efter medgivande av SÖ,kommuner som har enbart komvux, fär sedan den anordna gymnasiallärlingsutbildning som en del av del reguljära utbildningsutbudet. Gymnasiallärlingsutbildning anordnas i form av grundutbildning, som oftasl är tvåårig.Statsbidrag lämnas lill kommunerna. Verksamhelen regleras i förordningen(1984:622) om gymnasial läriingsutbildning. Innevarande budgelår får kommunernadessutom etl rekryteringsbidrag på . per plals för exlra ersättninglill förelag och institutioner som inrättar nya lärlingsplatser. Bidragskostnaden förgymnasial lärlingsutbildning uppgår enligt mina beräkningar lill 11317kr. perelev och utbildningsår. Jag beräknar alt antaletlärlingar för /86 kommer att vara 5915 innebärande en kostnad av66940000 kr. 11 Bidrag till studie- ochyrkesorientering (syo) harför statsbidrag till syo i gymnasieskolan tillämpats etl syslem som innebär allbidrag lämnas med ell vissl årligl belopp för varje elev med undantag förelever i påbyggnadsulbildningar och gymnasial lärlingsuibildning. Enligt den senasleförordningen (1984:634) i ämnet ulgår slalsbidrag med . per elev den 15september 1984. Jag föreslär i likhel medSÖ all i fortsältningen samma syslem lillämpas som för innevarande budgelår.Del bör ankomma på regeringen alt bestämma beloppet per elev. för syo i gymnasieskolan för /86. 12 Bidrag till lokalskolutveckling Som SÖ framhåller är detviktigt atl forlbildningsinsaiser knyls lill del ulvecklings- och reformarbelesom nu påbörjais inom gymnasieskolan. bör ske inom ramen för kommunernaslokala ulvecklingsarbele. För bidrag 2 enligtförordningen (1982: 608) om slalsbidrag lill lokalskol-ulveckling m. m. räknarjag med . för hudgeiårel 1985/86. Jag har därvid ulgäll från denprocenlsats som gäller innevarande budgelår, nämligen 1,66. 1984/85:100 Bilaga 10 193 13 Vissa övriga frågor Teknikservice är ellprojekl för all åsladkomma elt närmare samarbete mellan skolor med T-linje ochsmå eller medelstora företag. Projektet påbörjades /85 och stödsförutom av SÖ även av styrelsen för leknisk utveckling. För /efler regeringens förslag medel för att slödja denna verksamhet pä cahälften av del 40-tal skolor som har årskurs 4 av T-linjen. Jag anser allverksamhelen är angelägen och all den bör spridas till flera skolor, ävensådana som har endast de tre första årskurserna av T-linjen. I elt inledandeskede har skolorna behov av slöd för alt organisera verksamheten och etableralämpliga samarbetsformer. Jag föreslår därför att stöd skall lämnas även förbudgetårel 1985/86 och atl det i enlighel med SÖ:s förslag ökas med . Specialkurs förutbildning av yrkesdansare startade i läsåret1982/83. De elevplaiser som erfordras för ulbildningen ryms inom elevplatsramarna.Utöver kostnader för lärariöner beräknar jag för /86 etlverksamhetsstöd om , vilkel är oförändrai jämfört med budgetåret1984/85. 13.3 Avgift tdlInternational Baccalaureate Office (IBO) För avgift till IBOberäknar jag för /86 ett belopp motsvarande . Till följd avuppbyggnaden av en statlig högskoleutbildning på teko-om-rädet avvecklas nu devid bedrivna sista specialkurserna i gymnasieskolan pä dettaområde. Fr.o.m. läsårel 1985/86 anordnas därmed inle längre de tväspecialkurserna Produktutformning, trikåindustri och Textilindustrientillverkning. 13.5 "Skapandesvenska" Elever pä So-linjen kaninom det esleliska området välja mellan fyra olika lillvalsämnen, nämligenbild, dramalik, musik och slöjd. SÖ har föreslagit all ell ämne benämntskapande svenska införs på försök som yllerligare ell esleliskl tillvalsämne påSo-linjen. Enligi min uppfallningbör en verksamhel av del slag SÖ föreslär kunna rymmas inom den reguljärasvenskundervisningen. 13 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 10 194 13.6 Delningstalet förundervisningsgrupp i ämnet bild Delningslalel för undervisningsgrupp i ämnet bild är 30 på alla tvååriga linjer i gymnasieskolan. Även i ämnet bild,estetisk specialisering i årskurserna 2 och 3 på H- och S-linjerna ärdelningslalel 30. 1 ämnel bild på H-, N- och S-linjerna delas däremol klasseller grupp, om elevanlalel är lägsl 21. SÖ har föreslagit enändring av delningslalel till 30 elever för bildande av undervisningsgrupp iämnel bild även i del senare fallet. Jag är för min del inte f. n. beredd altförorda någon ändring av vad som gäller härvidlag. Jag vill dock erinra om attsåväl denna som andra angivelser av delningstal endast innebär en riktpunkt,från vilken avvikelser kan göras inom syslemel med en friare resursanvändning. 13.7 Vissa anordningar med halvklass, B-form Social servicelinje(Ss-linje) kan inrällas antingen som 16-klass eller som 30-klass. /85 inrättas 69 16-klasser och 63 30-klasser. Inrättande av 16-klass är en förutsättning för att man på mindre orter med begränsade praklikmöjligheter och begränsad arbetsmarknad skall kunna anordna Ss-linje. Viss besparing kan göras,om man i stället för 16-klass inför halvklasser om 15 elever och låter tvåhalvklasser från vardera årskurs 1 och 2 samläsa. Denna förändring medför på mindre orter fortsättningsvis kan behälla utbildningen med praktiskttagel samma dimensionering men med bättre resursutnyttjande. Jag vill redan nu upplysaom att jag avser att föreslå regeringen sådana förändringar i läroplanen förgymnasieskolan, att social servicelinje i B-form blir möjlig fr. o. m. läsårel1985/86. Samläsning mellanårskurserna 1 och 2 i socialkunskap på S-linjen och mellan årskurserna 2 och 3 i bild, dramatik och musik, estetisk specialise ring på H- och S-linjerna bör enligt SÖ på liknande vis kunna ske, när del totala elevantalet i dessa ämnen vid skolan understiger 31 elever. Anord ningen har även den positiva effekten atl elever i olika årskurser integre ras. Jag är dock f. n. - medhänsyn till den statsbidragsöversynsom pågår -inte beredd att förorda några förändringar för de nu aktuellaämnena. 13.8 Begränsning avtimvolymen I påbyggnadsutbildningar Kostnaden för en linje eller specialkurs beror huvudsakligen av del ningstalet, som kan vara 16 eller 30, samt anlalel lektioner och resursen för delning av klass för t. ex. laborationer. Päbyggnadsutbildningaruppvisar enligt SÖ en stor variation i fråga om tilldelning avlärarveckolimmar. 1 vissa fall kan enligt SÖ kurser med i stort sett sammainnehåll ha väsenlligl olika resurstilldelning. Detla gäller t. ex. kurser i CAD/CAMmed delningstal pä 16 resp. 30. 1984/85:100 Bilaga 10 195 Exempel på sådanaskillnader i resurstilldelningen har SÖ senasl påvisat i sin ulvärdering avförsök med regionall beslulade påbyggnadsulbildningar i fem län, ell försöksom fr. o. m. läsärei 1985/86 uividgas lill atl omfalla samliga län (prop.1983/84:116, UbU 29, rskr 412). Påbyggnadsulbildningar äri många fall jämförbara med kurser inom komvux eller enstaka kurser inomhögskolan. Inom de senare utbildningsformerna är handledningen av elevernabetydligt mindre omfattande. 1 likhet med SÖ anser jag del både naturligt ochangelägel all eftersträva ungefär samma resurstilldelning, oavsettutbildningsform, i utbildningar för elever som redan genomgått en studieväg igymnasieskolan. SÖ har aviserat endetaljerad kartläggning av resurstilldelning och resursåtgång förpåbyggnadsulbildningar för all del skall bli möjligl atl lägga fasl etl lak förlilldelningen av lärarveckolimmar. Detla behövs bl. a. för finansiering avangelägna områden i anslutning till reformering av den gymnasiala utbildningen.SÖ har hemställt att regeringen bemyndigar SÖ att fastlägga ett tak förlilldelningen av lärarveckolimmar för all påbyggnadsutbildning. Jag ämnarälerkomma till regeringen i fråga om behovet av lak och utformningen av etlsådant. 13.9 Dubbelt timtal iC-språk SÖ har föreslagit enförsöksverksamhet med dubbelt limtal i C-språk för att öka antalet elever medB-språkskompetens. Del ökade timlalel för eleverna skulle fås genom atttimtalen för B- och C-språk slås samman. Eleven skulle då, utöver engelska,studera endasl etl främmande språk. Eftersom timplanerna ger utrymme för ettsådani val endasl på E- och H-linjerna, som just ger den bästaB-spräkskompetensen, är jag inte beredd alt tillstyrka SÖ:s förslag. 13.10 Utbildning medkaraktär av intern personalutbildning eller motsva rande Gymnasieskolans öppenhetgentemot önskemål från avnämarhåll har enligt SÖ lett till all del etableratssludievägar som i ett längre perspektiv är atl betrakta som internpersonalutbildning hos den arbetsgivare som föreslagil utbildningen i fråga.Den sektor där detla torde vara vanligast är vårdsektorn, bl.a. av det skäletatt utbildningshuvudmannen där är densamme som avnämaren. 1 elt läge, där man numer noga än tidigare måste överväga hur gymnasieskolans resurser bäst kananvändas och där en prioritering skall ske av 16-17-åringarna, är delnödvändigt att kontinuerligt pröva vilka utbildningar som skall accepterasinom den med statsbidrag bedrivna gymnasieskolutbildningen. Jag vill härerinra om att statsbidraget lill förelagsskolor avskaffades sedan.Jag vill också erinra om altstatsbidrag inle längre ges till det tredje årets lärlingsutbildning, s. k.färdigulbildning. SÖ har pekat på etl viktigt avvägningsproblemsom också har anknyt- 1984/85:100 Bilaga 10 196 ning till arbetet med den översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen som jag tidigare omnämnt i inledningen (avsnitt4.2). SÖ avser all ianslagsframslällningen för budgetårel 1986/87 redovisa överväganden i dennafräga. SÖ avser ocksä att undersöka om del finns sädana utbildningar igymnasieskolan som i realiieien har karakiär av vad SÖ kallaruppdragsuibildning och för vilka slalsbidrag inte heller bör ulgå. SÖ aviserar vidare allverket i näsla års anslagsframslällning kommer atl redovisa vissa reformförslagsom kan finansieras genom en indragning av statsbidrag i de nu beskrivnafallen. SÖ har här särskilt tagit upp frågan om en-fortsall utbyggnad avinsatserna för elever med särskilt behov av slöd i sitt skolarbete. Huvudmännen bör enligt SÖi god tid före planeringen av utbildning för läsårel 1986/87 kunna få besked omvilka utbildningar som inte längre får anordnas med slalsbidrag. SÖ har därförhemställt om bemyndigande att beslula atl fr.o.m. /87 sädanutbildning som har karaktär av intern personalulbildning elleruppdragsutbildning inle längre fär anordnas med statsbidrag inomgymnasieskolan. Jag är inte här bereddatt föreslå något sådant bemyndigande för SÖ. De här berörda problemenaktualiserar även andra frågor än dem SÖ tagit upp. Frågorna bör lösas samlat. Jag vill framhålla att jag anser del angelägetatt skapa möjligheter till uppdragsutbildning även i gymnasieskolan. Jag villsamtidigt erinra om vad jag anfört om uppdragsutbildning inom komvux i prop.1984/85: 37 och vad som i prop. 1984/85:86 om förnyelsefonder, m. m. sagts omalt jag avser alt i annat sammanhang återkomma till frågor som rör principer för uppdragsverksamhet. Frågor somrör bl. a. uppdragsverksamhet skall också belysas inom den översyn avyrkesinriktad utbildning som pågår inom . SÖ har i sitt förslagtill program för försöks- och utvecklingsarbete i gymnasieskolan hemställt omatt fä medge försöksverksamhet med ramtimplaner i högst 25 kommuner. Syftetskulle bl.a. vara "alt ge utrymme för lokal profilering av utbildningenoch att underlätta för repetilionsläs-ning och temastudier". 1 myckel överensslämmerdessa mål med vad som redan gäller för de ramiimplaneförsök som bedrivits /80. Därvid får upp lill per läsår i reguljäraämnen bytas ut mol undervisning i olika lokall önskade ämnen. Försökstiden förde nu sex dellagande kommunerna har förlängts med (prop.1983/84:100 bil. 10, UbU 19, rskr 321). 1 den nu föreslagna, nyaramtimplanemodellen tänks per årskurs kunna friläggasför profilering m.m. 1 försöket tänks därtill vissa ämnen ocksä fä merlektionslid på andras bekostnad. 1984/85:100 Bilaga 10 197 pä H-linjen matematik och naturkunskapkunna ökas med och pä Ve-linjen verkstadsteknik minskas med tvåtimmar. Jag vill erinra om vadriksdagen (UbU 1983/84:29) uttalade vid behandlingen av propositionen(1983/84: 116) om gymnasieskola i ulveckling. I samband med förslagel omindividuella limplanejämkningar av ramtimplanekaraktär uttalades att "...del utrymme i lid på limplanen som genom beslut av har fastställtsför skolans olika ämnen är etl resulial av ingående överväganden".Utskottet anförde vidare att en elevs speciella intresse för ell särskilt ämne- som inle är idrolt eller elt estetiskt ämne - borde kunna tillgodoses inomden reguljära ramen för del berörda ämnel. Mol denna bakgrund är jaginle beredd alt lillsiyrka SÖ:s nya förslag om ramtimplaner. Jag vill samtidigtpeka på de möjligheter som finns till en breddning av den nuvarandeförsöksverksamhelen. Detla kan ske dels genom all försöksverksamhel inom etlvissl ämnesområde i en av de sex kommunerna ger upphov till liknande verksamheti någon av de övriga fem, dels genom atl försöksverksamhelen sprids till fleragymnasieskolenheter inom de sex kommunerna. 13.12 Utbildning för manuellglasindustri SÖ har den 7 maj 1984redovisat etl uppdrag från regeringen att göra en samlad översyn avutbildningen för den glasindustrin (jfr UbU 1980/81:22 s. 24 och UbU30). SÖ anser alt skolförlagdutbildning bör vara det normala för ulbildningen och betonar den resursGlasskolan i kommun ulgör för den glasinduslrin.Grundutbildning inom branschen bör oavsett konjunkturläge ges vid denna skola. För de elever vid Glasskolani som är bosatta i andra kommuner i landel bör enligt SÖ inlerkommunalaersättningar liksom beräknas som för processleknisk linje. Exlraslalsbidrag i form av verksamhetsstöd bör även i fortsältningen kunnakompensera vissa merkostnader samt investering i ny glasugn. Glasskolan lar emolsökande även frän andra länder. För sädana elever kan interkommunal ersättninginte bli aktuell. SÖ föreslär vissa särskilda anordningar för atl kommunskall få motsvarande belopp för dessa elever. Regeringen har i enlighetmed SÖ:s förslag beslutat tilldela kommun särskilt verksamhetsstöd tillGlasskolan med . för budgetårel 1983/84. En molsvarande framställningför 1984/85 samt SÖ:s övriga förslag beträffande utbildningen för den manuellaglasindustrin bereds f n. inom . Lektorsljänslerna i gymnasieskolan fyller fleravikliga funktioner. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 198 torerna medverkar lill atl hålla undervisningenå jour med den vetenskapliga utvecklingen och de kan också bidra lill att geeleverna en försmak av vad vetenskapligt arbete innebär. Tjänster av detta slagbidrar till atl höja den ämnesteoretiska kunskapsnivån i skolan. Pä främsl den tekniskasidan har de också betydelse därigenom alt de kan tillföra skolan kunskaper omden praktiska tillämpningen av vetenskapliga rön. Dessa positiva effekter kanslå igenom inte bara i lektorns egen undervisning utan, väl så viktigt, ävenbland skolans övriga lärare.