prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Iseptember 1984 antogs inom IMO en rad ändringar i MARPOL 73/78, dvs. 1973 årsinternationella havsföroreningskonvention i den lydelse konvenlionen erhållilgenom eft ändringsprotokoll 1978. De senaste ändringarna är avsedda attunderiätta konventionens tillämpning på olika punkter. träddeden internationella konventionen om sjöfolks utbildning, certifiering ochvakthållning i kraft. Regeringen undertecknade1983 en konvention om ett internationellt vädersatellitsystem, EUMETSAT, medförbehåll för ratifikation. Sedan godkände propositionen omratificering av konventionen har regeringen beslutat attratifikation skall ske. Den särskildeutredningsmannen överlämnade betänkandet (SOU 1984:17)internationella transporter, som har remissbehandlats. En redogörelselämnas under avsnittet särskilda frågor. Sammanlagt innebärförslagen en ökning av anslagen under sjätte huvudtiteln med 415 milj. kr.enligt nedanstående sammanställning. m. m. -H352,3 3423,3* 158,4* 607,6* * Delar av anslagen har förts upp med oförändratbelopp i avvaktan pä särskild proposition. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 14 Affärsverkensdriftkostnader tas inte upp i statsbudgeten utan i särskilda driftbudgetar. Desammanlagda driftkostnaderna inkl. avskrivningar för affärsverken underkommunikationsdepartementet har för innevarande budgelår beräknats till . enligt följande fördelning. Kostnadernaskall täckas av verkens intäkter. Prop.1984/85:100 Bilaga 8 15 Anmälan till statsbudgeten för /86 såvittavser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) (15 110000) -1-545 (-1-460) Medhänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Anslaget har beräknats med utgångspunkt i en tvåproceniigminskning av resurserna i enlighet med huvudförslaget. Jag hemställeratt regeringen föreslår att tillKommunikationsdepartementet för /86 anvisa etlförslagsanslag på . 1984/85:100 Bilaga 8 16 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Med hänsyn till den beräknade omfaltningen av utredningsverksamhetenbör anslaget uppgå lill . under nästa budgetår. Jaghemställer att regeringen föreslår atl lill Kommittéerm.m. för /86 anvisa ett reservationsanslag på . 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Anslagsbeloppet bör under nästa budgetår vara oförändrai.Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Extraulgifler för /86 anvisa ett reservationsanslag på . 1984/85:100 Bilaga 8 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om allmänna vägar och gator samlstatsbidrag m. m. till den kommunala och enskilda väghållningen. Verkelsvarar även för viss tillsyn över enskilda järnvägar, spårvägar ochtunnelbanor. finns i Boriänge. På regional nivå finns en vägförvaltning ivarje län, sju byggnadsdistrikt samt två projekteringskontor. De lokalaenheterna inom driftorganisalionen ulgörs av drift- och arbetsområden ochinom byggnadsorganisationen av lokala vägbyggnadsarbetsplatser. Väg-och irafiklagsliftningen innehåller de grundläggande bestämmelserna om väghållningen. I sin verksamhethar verket omfattande kontakter och samråd med myndigheter och organisationerpå central, regional och lokal nivå. Ett av vägverkethelägt bolag - - bildades år 1982.Företaget skall på affärsmässiga grunder bedriva exportverksamhet inom väghållningsområdet. har samhällets transportberoende vuxit oavbrutet. Standardförbättringar i samhället under denna periodhar bl.a. kunnat ske tack vare utvecklingenav landels väg- och gatunät. Vägtrafikenkännetecknas av att den lättare än andra irafikgrenar kan anpassas lill de varierande förutsättningarna och kraven isamhället. Denna förmåga lill anpassning kommer att spela en stor rolläven . bedömer altvägtrafikens dominerande ställning kommer att bestå under överskådligframtid. 1 nedanståendetabell redovisas omfattningen vid årels slut av destatliga insatserna på de olika vägkategorierna, väglängder m. m. Medlenredovisas i resp. års prisnivå. 2 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 8 18 våglängd (km) anslag/medel (milj. -drift (inkl. invest. 2 573*" (VV regi) personal*** Kommunala vägar och gator: stalskommunvägar (km) gator (km) vägar (km) väglängd (km) anslag/bidrag (milj. ' Beräknat för är 1984 ** Innehåller 1,5 års investeringsanslag ***Perl98X-12-31 Väg- och gatunätetär vårt största transportsysterh. Praktiskt taget varje hushåll kan nås av envägtransport. Även om annat transportmedel som järnväg, flyg eller sjötransportanvänds sker oftast den slutliga transporten på väg för atl nå målet. En god standard på väg- ochgatunätet är av väsentlig betydelse förlandets näringsliv och för de människor som individuellt ellerkollektivt måste färdas på vägarna. Landets befolkning har sin bosättning ochutkomst spridd över en stor yta med långa transportavstånd. Samhällets utveckling liksom industrins omvandlingförändrar transportbehoven. Godstransportarbetet ökar,vilket bl.a. sammanhänger med en koncentration till färre produktionsställen och en distributionsteknik med effektivarelagerhantering. Denna omvandling ställer i sin tur krav på god framkomlighetpå vägnätet under alla tider pådygnet. Väghållarnas uppgift är att möta de förändringar i transportbehovensom uppstår. Den allmännaekonomiska polifiken i landet syftar till en ökning av industrisektornsrelativa andel i ekonomin. Ett flertal åtgärder har vidtagits 1984/85:100 Bilaga 8 19 i detta avseende. 1 sammanhanget har ocksäpekats på betydelsen av åtgärder i samhällets infrastruktur, bl. a. vägarna, såalt dessa förnyas och utvecklas i en riktning som främjar näringslivetstillväxt och förutsättningarna härför. En starkare tilltro till vägbyggandelsvärde för den ekonomiska tillväxten har också kommit lill uttryck i den avregeringen utfärdade förordningen om flerårs- och fördelningsplaner. 1 dennaförordning ges vägbyggande som har som mål att främja näringslivets transporterhögsta prioritet. Förordningen gäller visserligen enbart vägbyggandet, men denökade vikt regeringen här lagt vid näringslivstransporterna bör enligt vägverketsmening också avse drift- och underhållsverksamhelen. En viktig förutsätiningför all landets anläggningsentreprenörer och konsulter i fortsättningeneffektivt skall kunna delta i konkurrensen om vägbyggnadsobjekt i ullandet ärtillgång till referensobjekt i det egna landel. Exportmarknaden förentreprenörer och konsulter är väsenfiig för landets totala exporl och måstedärför främjas. Detsamma gäller den verkstadsindustri som inom landel behöverutveckla nya produkter för anläggningsbranschen. Det totala vägnätet ilandet omfaftar . Statsvägnätet har en längd av ,kommunala vägar och gator och enskilda vägar ca 279000km. Av dekommunala vägarna erhåller statligt bidrag och av de enskildavägarna . Trafikarbetet på statsvägnätet uppgick till . På delstatskommunala vägnätet beräknas trafikarbetet lill och på övriga kommunala gator och vägar till mellan 2 och 5miljarder fordonskilometer. Trafikarbetet på de enskilda vägarna uppgår till ca2 miljarder fordonskilometer. Det sammanlagda trafikarbetet på vägar och galori landet bedöms därmed uppgå fill mellan 45 och 48 miljarder fordonskilomeier. av det inrikespersontransportarbetet sker på gator och vägar medan knappi sker påjärnväg eller med tunnelbana och med flyg. utarbetadeunder en prognos över utvecklingen av antalet personbilar samt derastrafikarbete. Prognosen avser tiden fram lill och förutsätter altbalans uppnås i den svenska ekonomin . Enligt prognosen kommerantalet personbilar, som uppgick fill ca 2,9 miljoner, aft öka fill 3,5miljoner vid periodens slut. Antalet bilar per 1 000 invånare kommer undersamma tid att öka från 350 till ca 415. Personbilarnas trafikarbete, som år1980 uppgick till 42 miljarder fordonskilomeier, bedöms öka . Trafikmätningarna visar en trafikutveckling som ligger någotunder den upprättade prognosens. Såväl prognoserna som den hittillsvarandeutvecklingen pekar dock mol all såväl antalet personbilar som trafikarbetet 1984/85:100 Bilaga 8 20 kommer atl öka fram , men allökningstakten kommer alt bli långsammare än enligt tidigare prognoser. Ijämförelse med molsvarande bedömningar i andra länder ligger vägverkelsantaganden någol lägre. Linjelrafiken med buss pålandsbygden har ökat från 3,1 lill . Av del inrikesgodstransporiarbetet utfördes knappi med lastbil, med järnvägoch med farlyg. Godstransportarbetets omfattning varierar myckelstarkare än personlransportarbelets och är nära beroende av konjunkturen ochnäringslivels strukturrationaliseringar. Enligt en prognos som harfärdigställts av transportrådel fillsammans med bl. a. vägverketbedöms lasibUstransporiarbeiei öka från nuvarande 22 miljarder tonkilomeler perår till mellan 29 och 34 miljarder lonkilomeler . Av godsslagenökar högvärdiga industriprodukter på långa avstånd mest, särskilt på export,dvs. i huvudsak lätt gods som ställer slora krav på snabbhet, regularitet ochfrihet från skador. Även rundvirke och skogsindustriprodukter bedöms öka, menexportmöjligheterna är naturligtvis starkt konjunkturberoende. Byggandetvänlas återhämta sig någol, men dess effekler på transporterna är svårbedömd,då ombyggnader är mindre transportkrävande än nybyggnader. Oljetransporternabedöms minska och i någon mån ersättas med transporter av kol, torv och ved. 1transportrådets prognos antas atl en omfördelning sker från sjöfart tilljärnväg och bil. Fördelningen mellan de senare bedöms totalt sett blioförändrad, men rymmer stora förändringar för enskilda godsflöden med hänsyntill bland annat förväntad utveckling av kombinerade tåg-bil-lösningar. För atl få underlag förvilka väghållningsålgärder som skall genomföras har utarbetatbeskrivningar av vägtransporlstandarden. Dessa tillståndsbeskrivningar användsi den långsiktiga planeringen och avser bl. a. trafiksäkerhet, bärighet,beläggningar och broar. Totalaantalet polisrapporterade olyckor på slatsvägnätet var ca 29000stycken. Dödsolyckorna uppgick till 469 och personskadeolyckorna exkl.dödsolyckorna till ca 7000. Samhällets koslnader för olyckorna på det slatligavägnätet uppskattas till ca . 1984/85:100 Bilaga 8 21 I I I I I I I I I I I I I I 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 62 83 Figur 1 Trafikolyckomas ulveckling pä slatsvägnätet åren1970-1983 Av figur I framgårförändringen i trafikarbete, antal polisrapporterade olyckor ochdödsolyckor på det statliga vägnätet. Totala antaletolyckor har ökat ungefär lika mycket som trafikarbetet, dödsolyckorna ökademellan men har därefier minskat markant medan antalet viltolyckor ökatfrån 1970 till 1983. Olycks- ochskaderisken varierar slort mellan olika trafikantkategorier. 1 figur 2 redovisas ungefärligenskaderisker för olika trafikantkategorier. Som framgår har oskyddadetrafikanter, och i synnerhet motorcyklister, hög olycksrisk. SKADERISK(antal olyckor/miljoner personkilometer) 1984/85:100 Bilaga 8 22 Bärighet och tungatransporter. Praktiskt laget hela riksvägnätet och avlänsvägnätet är upplåtet för 10 tons axel- och 16 tons boggitryck. Det ärgenom olika undersökningar klarlagt atl slitaget på vägnätet ökar kraftigt om de belastningardel utsätts för ökas. En tung lastbil gerupphov till betydligt störteunderhållskostnader än en personbil som färdas motsvarande sträcka. Vidnybyggnad är den mängd tunga fordon denaktuella vägen förväntas belastas med avgörande för hur väg-kroppendimensioneras. Ökningen av dettillåtna axel- och boggitryckel från 8/till 10/som skett påstatsvägnätet har endast i en del fall föregåtts av alt bärigheten höjts.Uppräkningen har i stället gjorts bl. a. mot bakgrund av skärpta bestämmelser molöverlaster och ett utökat samarbete mellan transportörerna och isyfte all uppnå bättre efterlevnad av beslämmelserna. Vissa av vägarna är således intebyggda för den belastning de är upplåtna föroch på dessa uppstår av naturliga skäl bärighetsproblem. Det högre axel- ochboggitryckel medför ökade underhållskostnader. Dessa kostnader uppvägs av de minskningar avtransportkostnaderna som följer avdet högre tillåtna axel-/boggitrycket. För att kunna behålla dessaaxel-/boggitryck krävs att erhåller kompensation för de ökade kostnadernasåväl för drift som investering. Det är väsentligtatt tillräckliga åtgärder vidtas för att nedbringa de överträdelser avbelastningsbestämmelserna, som förekommer, och därmedförhindra en ökad förslitning av vägnätet som överlaster ger upphov lill.Bättre övervakning av att bestämmelserna följs är en viktigförutsättning för att överträdelserna skall minska. Det är därför enligt utomordentligt angeläget attpolisen ges tillräckliga medel föratt anskaffa modern och ändamålsenlig utrustning för detta arbete till varje län. Den förbättrade övervakningen somhärigenom blir möjlig kommer enligt verkets bedömning alt minska koslnadernaför onormalt vägsli-tage flerfaldigt jämfört med övervakningskostnaderna.Vägverket har också hemställt hos regeringen om en skärpning av sanktionernavid brotl mot belastningsbestämmelserna. Under vintrarna1981/82, 1982/83 och 1983/84 har på försök på en stor del av vägnätet iVärmlands län samt delar av län och förhöjdatillåtna belastningar vid rundvirkestransporter tillåtits. Syftet har varit attklargöra i vilken utsträckning den ökade bärigheten som tjäl-ningen ger, kanutnyttjas för att sänka transportkostnaderna och öka transportapparatens kapacitet. Det senare ärangelägel med tanke på att tjällossningenframtvingar bärighetsrestriktioner samt att skogsvårdslagen ställerkrav på ultransport av avverkat virke före vissa tidpunkter. Utvärdering av försöket pågår och kommer att följas av ettställningstagande till en eventuell tillämpning av förhöjda tillåtna beläst- 1984/85:100 Bilaga 8 23 ningar under tjälade förhållanden. Resultaten hittillslyder på atl höjda belastningar i sig ger påtagliga, positivaeffekter för skogsnäringen. De överlaster som förekommer innebär emellertid atlman redan intecknat en stordel av dessa. Överlasterna ger dessutom etl ökat slitage under den icke tjälade delen av årel och därmedökade kostnader för väghållningen. Beläggningar.Årligen utförs mätningar av vägarnas lillstånd vad gäller jämnhet, spårdjup,krackeleringar m.m. Mätresultaten jämförs med en önskvärd trafikanpassadbeläggningsstandard och vägarna indelas i tre tillståndsklasser. Klass 1 utgör vägar med godtagbarstandard, klass 2 vägar med behov avåtgärder och klass 3 vägar med omedelbara åtgärdsbehov. Av figur 3 framgår andelen vägar iomedelbart behov av åtgärder. I trafikklassernaöver 8 000 fordon utgör den av totala våglängden. O 125 500 1000 2000 tOOO 8000 12000 \ \ \ \ \ \ \ \ 124 t99 999 1999 3999 7999 11999 KLASS 1 GODTAGBAR STANDARD KLASS 2 MED BEHOV AV ÅTGÄRDER KLASS3 1 OMEDELBART BEHOV AVÅTGÄRDER Prop.1984/85:100 Bilaga 8 24 Resultatet av undersökningarvisar att andelen belagda vägar som är ibehov av åtgärder har ökat jämfört med vad som kom fram inventering. Av de vägar som undersöktes år1982 erfordrades ålgärder på 18%varav utgjorde akuta behov. Motsvarande resultat av undersökningarna år1983 var varav utgjorde akuta behov. Resultatet av inventeringarnavisar atl del krävs kraftfulla insatser för allåterställa och vidmakthålla en önskvärd beläggningsstandard. Under de senasteåren har ett flertal omfattande och kostsamma reparationer av brobaneplattor visat sig vara nödvändiga. Enspeciell inspektion som skall omfatta de7000 äldsta broarna inleddes . Av de I 200 undersökta broarna har bristfällig isoleringkonstaterats på 400 st. Hälften avdessa 400 broar har dessutom betongskador i varierande omfattning. Skadornaorsakas huvudsakligen av saltinträngning och frost-sprängning. Särskilt utsatta är äldre broar vilkahar undermålig vattenisolering och betong som inte är frostbeständig. Resultatet av undersökningarna visar atlomfattande insatser erfordras för att stoppa en fortsatt skadefillväxt.Samtidigt behöver det eftersläpandeunderhållsbehovet åtgärdas senast för att inte broarnasfunktion skall äventyras. Byggandeverksamheten.De medel som ställts till förfogande av sysselsättningspolitiska skäl har varieratkraftigt , men har alltiduppgått till betydande belopp. Variationerna har varit stora såväl över fiden som geografiskt. Det är frånplaneringssynpunkt väsentligt att ävensysselsättningspolitiska medel till viss del har inordnats i den ordinarieplaneringsprocessen men den allt större andel som planeringsreserven upptar innebär urplaneringssynpunkt en ökad osäkerhetnär det gäller såväl den fysiska som den ekonomiska planeringen. Vägverketmåste hålla en hög projekteringsberedskap och en projekteringsreserv med objekt i olika storieksklasseroch med geografisk spridning. Denna objektbank beräknas vid ingången av år1985 omfatta objekt som svarar moten investeringsvolym om ca 1 500 milj. kr. Konstruktionen avplaneringsramarna med etl fortsatt realt minskande ordinarie anslag och envärdesäkrad planeringsreserv som förutsätts bli finansierad med konjunkturmedel medförbetydande problem för byggnadsorganisationen. För att i produktionsledet kunnabibehålla kompelen-sen och svara upp mot önskemålet atl med en flexibelorganisation la emol mycket varierande produktionstillskott i form avkonjunkturmedel erfordras atl en tillräckligt stor grundvolym ordinarie medelulgör basen för verksamheten.En produktionsvolymsutveckling efter de förutsättningar som flerårsplaneramarna ger torde inte medge en sådan nödvändig grundvolym. 1984/85:100 Bilaga 8 25 Av figuren nedanframgår all ordinarie anslag minskar realt från 900 milj. kr. lillca 500 milj. kr. vid den antagna inflationstakten medan planeringsreserven ökar med ca 100 milj.kr. Andelenordinarie anslag av planeringsramen minskar från lill år1993. 1970 1972 137'4 1976 1978 1980 1982 Hur stor denbasvolym som byggs med ordinarie medel måsle vara i förhållande tillkonjunkturvolymen beror bl. a. på hur mycket konjunkturmedlen varierarfrån till ett annat. Den möjliga volymflexibiliteten hosbyggnadsorganisationen bedöms vara från en minimivolym till en maximivolym.Denna flexibilitet förutsätter en god framförhållning på beslut omkonjunkturmedlen. Med en successivt minskande basvolym kommerbyggnadsorganisationens möjlighet att ta emot konjunkturmedel atl kraftigt reduceras. En annan speciellproblematik uppstår vid ovanstående utveckling av byggnadsanslagenför kategorin vägarbetare () inom byggnadsorganisationenoch för landets vägbyggnadsentreprenörer. Denna yrkeskategori, somutgör en viktig del av den samlade kompetensen som brobyggare, bergsprängare,hyvelförare m. m., sysselsätts till övervägande del inom den ordinarie verksamheten. Vid byggande med konjunkturmedel används de egna R-tjänstemännen endast sominstruktörer. Med den angivnautvecklingen innebär det att sysselsättningen för dessa tjänstemän kommeratt minska radikalt och snabbare än vad som kan mötas med naturiig avgång inom flera byggnadsdistrikl. Medett minskande antal kompetenta R-tjänstemän i byggnadsorganisalionen reducerasockså tillgången på instruktörer föranvisad personal som sysselsätts med konjunkturmedel. Därmed minskarävenmöjligheten att ta emot konjunkturmedel. 1984/85:100 Bilaga 8 26 En fortsatt minskning av antalet R-tjänstemäninom byggnadsorganisationen kommer dessutom alt försämra den redan ogynnsammaåldersstrukturen (medelåldern överstiger ) vilket bl.a. minskar dengeografiska rörlighet som är nödvändig med hänsyn till den spridningvägbyggandel har. För att bryta denna trend krävs atl byggandet i slörreutsträckning måste finansieras med ordinarie medel. Trafikpolitiken är näraknulen lill andra vitala områden i samhällsekonomin. Detta sammanhängergivetvis med att ett väl fungerande transportsystem är en grundförutsättningför ett utvecklat samhälle. I vårt land har goda vägförbindelser en särskildbetydelse, eftersom kommuner och tätorter är spridda och avstånden däremellanofta är stora. Med utgångspunkt frånriksdagens trafikpolitiska beslut har formulerat generellamål för den statliga väghållningen. Följande huvudmål gäller: Medborgarna ochnäringslivel i landets olika delar skall erbjudas en idlfredsställandevägtransportstandard till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. "Tillfredsställandevägtransportstandard" är ett relativt begrepp som måste preciseras medhänsyn till vägnätets nuvarande standard och en bedömning av det troligaframtida ekonomiska utrymmet. Väghållningens generellamål har, för att kunna ligga till grund för samlade verksamhel,preciserats i sju delmål enligt följande: hittillsuppnådd vägstandard skall bevaras antaletolyckor och olycksrisker skall fortlöpande minska. Risken skall minskas i högregrad för oskyddade trafikanter tillgänglighetentill arbete och service bör utjämnas genom minskad restid kostnadernaför vägtransport av gods och personer bör minskas. Detta gäller särskilt iområden där höga kostnader hämmar näringslivets utveckling väghållningsåtgärderbör medverka till förbättrad samhällsutbyggnad och markanvändning väghållningsåtgärderbör medverka till en förbättrad trafikmiljö väghållningsåtgärderbör medverka till en god kollektivtrafikstandard samt främja gång- ochcykeltrafiken. Vid val av åtgärder,bl.a. vid prioriteringar mellan delmål, skall valet baseras på samhällsekonomiskabedömningar. Arbetet med mål sker inomvägverket dels på central, dels på regional nivå. På den regionala nivån skerett mer konlinueriigt arbete där de 1984/85:100 Bilaga 8 27 refererade delmålen preciserats och ligger tillgrund för verksamhetsplanering ochbudgetering. I arbetet med Femårsplan Drift 1985-89 har målen använts i enöversiktlig planering i vilken grova inriktningar av driftverk-samhelen har byggts upp, konsekvensbeskrivils ochutvärderats. I detta arbete har såvälden centrala som den regionala nivån engagerats. Avsikten är all förbättravägförvaltningarnas möjligheter atl klargöra konsekvenserna av olika handlingsalternativ. Dennaplaneringsform, benämnd inriklningsplanering, får ses mol bakgrund av densträvan som finns inom verkel mol enmera målstyrd planering, ökad delegering och resultatansvar. De formuleradedelmålen för väghållningen har även inarbetats i verkels planer förbyggandeverksamheten. Anslagen fördriftverksamheten har i böijan av varit lägre än vad som behövs föratt uppnå den standard som anges i det trafikpolitiska beslutet . Desnabba prisökningarna under framför allt tvingade att minska produktionsvolymen avsevärt. Underåren 198285 har anslagen ökat successivt. Eftersomdriftanslaget under en följd av år inte gav utrymme för en erforderligåtgärdsvolym har det eftersläpande underhållsbehovet efterhand ökat. Trots attbetydande åtgärder i effektiviletshöjande syfte, både vad gäller metoder ochorganisation, vidtogs gick det inle atl undvika en ökadeftersläpning i vägunderhållet. Beläggningar ochbroar är de områden där effekterna av eftersatt underhåll framträder mesttydligt. Otillräckligt beläggningsunderhåll i kombination med bl. a.höga fordonsvikter har medfört en utmattning i vägarnas överbyggnad, vilketfordrar bärighetshöjande åtgärder. De otillräckligaanslagen har tvingat att prioritera åtgärder på demest trafikerade vägarna. Med denna inrikining av driftverksamhetenhar huvudsakligen vägar med över 4000 fordon per årsdygn i stort kunnat vidmakthållas. För de högsltrafikerade vägarna (mer än 8000 fordon perårsdygn) har det visal sig att beläggningsunderhållet varit otillräckligt. Inle heller på delågtrafikerade vägarna hartillräckliga åtgärder kunnat vidtas. Det eftersläpande vägunderhållethar efterhand uppnått en avsevärd volym och omfattar framför allt områdena beläggningar, broar och bärighetvilka har stor betydelse för vägnätets standard och funktion. Anslagen för åren1984 och 1985 beräknas ge utrymme för atl åtgärda del årligaunderhållsbehovet samt att påbörja en långsiktig återhämtning av de eftersläpande behoven.Produkfionen beräknas nå samma omfattning som . 1984/85:100 Bilaga 8 28 Den ökade tilldelningen av medel lillvägbyggandet kan till en del förklaras av sysselsällningspoliliska skäl men ses ocksåfrån sida som uttryck för den vikt statsmakterna fäster vidinvesteringar i samhällets infrastruktur.