prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Den förra ingår i försvarsmakten men bemannas avpostverket. Den senare orrtfattar befordran av viktigare försändelser meUanvissa centrala och regionala myndigheler då dessa befinner sig på sina krigsuppehållsplatser. Målsättningen är atlposten snabbt skall nå adressaten även under pågående mobUisering och då endel av befolkningen har utrymts. För all delta skaU bli möjligt registrerasalla i den kommun där de inkvarterats. Vidare priorileras posten vidtilldelning av transportresurser. Posiverkei är den endamyndighet som upprätthåller verksamhet inom funktionen. Posiverkei genomför f. n.en omorganisalion som innebär atl del under den centrala nivån kommer attfinnas 33 regionkonlor. Nuvarande uppdelning på poslregioner och postområdenförsvinner således. En omfattande delegering av befogenheter tiU den regionalanivån kommer atl ske. Ikrig bibehåUs organisationen på högre regional nivå. I varje civilområde finnssåledes en postbefälhavare, samgrupperad med CB/MB, som har dtfektivrätt molsamtliga regionchefer inom civilområdet. På lägre regional nivå inrättas poslalasamverkansgmpper som knyts lill resp. länsstyrelse. 1984/85:160 104 Totalförsvaretbehöver ha tUlgång till telekommunikationer för bl.a. samband mellanmyndigheter på olika ledningsnivåer och mellan samverkande myndigheler.Försvarsmakten har behov av telekommunikationer bl. a. för operativ och taktiskledning. På molsvarande sätt har en rad civila myndigheler behov avtelekommunikationer för atl kunna bedriva sin verksamhel. Även allmänhelensbehov kan bedömas bli stort. Totalförsvaretsbehov av telekommunikationer lillgodoses aniingen genom ulnylljande av deresurser som förfogar över och/eller med hjälp av myndighelens egnaresurser. Försvarsmakten, civilförsvaret saml vissa civila myndigheler förfogaröver belydande egna resurser. Televerkels Ijänster inom områdena ljud(telefon), lexl (främst telex, telefax och teletex), data (datex, datapak och datel)och bild (TV-mölen, centralanlen-nät och kabel-TV) fungerar i sammanhanget somen gemensam resurs på vilken hela lolalförsvarel kan repliera. Funktionenomfattar endast de gemensamma resurser som tillhandahålls genom televerketsförsorg. Övriga telekommunikalionsresurser får betraklas som en integrerad delav resp. myndighels verksamhet. Det hindrar inle alt resurserna i vissa fallkan utnyttjas av andra myndigheler. Som exempel kan nämnas all civilamyndigheter som i krig är samgmpperade med militära staber i viss utsträckning utnytijarförsvarsmaktens sambandssystem. Televerkelsvarar även för utsändning av de radio- och TV-program som produceras avSveriges . Inom televerkel svarar radiodivisionen för denna verksamhet.Som framgått av avsnitt 5 har rundradioverksamhet förts tiUfunktionen psykologiskt försvar. Resterande delar av radiodivisionens verksamhel(radiolänk, fast radio, landmobil radio, kusl- och fartygsradio, luftfartsradiooch frekvensförvaltning) bör dock föras till funktionen telekommunikationer. Televerkelär den dominerande myndighelen inom funktionen och bör därför ges ställning somfunklionsansvarig myndighel. Centralt svarar huvudkontoret för teleområdesverksamhelen.För radiodivisionen finns elt särskilt huvudkontor. Den regionala nivån inomteleverket utgörs av 20 teleområden och 6 radioområden. Gränsema för de senareöverensstämmer i slort med indelningen i civU- och mUilärområden. Däremotavviker indelningen i teleområden i slor ulslräckning från länsindelningen. Televerkelsresurser utnyttjas i krig av samtliga totatförsvarsmyndigheler. Behovet avsamverkan meUan televerkel och övriga totalförsvarsmyndigheter är därför storti såväl krig som i fred. I krig sker samverkan på högre regional nivå genom telebefälhavarenoch radioområdeschefen. Som telebefälhavare fungerar en av teleområdeschefernainom civilområdet. Telebefälhavarens uppgift är alt leda och samordnatelekommunikationerna inom civilområdel. Radioområdeschefen har motsvarande uppgifl Prop.1984/85:160 105 På lägre regional nivå kompletterar teleområdet i krig sinorganisation med en särskUd ledningsenhel. Denna svarar för samverkan med bl.a.länslyrelsen och försvarsområdet. Ra-dioområdel har särskilda konlaklmän i länsstyrelsensoch försvarsområdesbefälhavarens gemensamma stabsplats. Ifred sker samverkan på cenlral nivå genom bl. a. totatförsvarets tele-beredning(TTB). Denna inrättades av totalförsvarets chefsnämnd. På högre och lägreregional nivå sker samverkan i fred bl. a. genom ålerkommandesambandsberedningar. ÖBhar elt lednings- och samordningsansvar för signalskyddstjänsten inom lotatförsvaret.Delta gäUer såväl fred som krig. Varje myndighet svarar dock självständigt föratt behövliga signalskyddsålgärder blir genomförda inom del egnaverksamhetsområdet. Funktionenomfattar den undervisning som i krig avses bedrivas inom ramen för det allmännaskolväsendet. Enligt gällande planläggning är del i första hand den obligatoriskaskolans verksamhet som skaU upprätthållas. Övrig skolverksamhet upprätthåUs iden utsträckning som lägel tillåter. Om brist på personal, lokaler och utmslninguppstår inom den obligatoriska skolan så tas molsvarande resurser inomgymnasieskolan i anspråk. Den senares verksamhel avvecklas då hell ellerdelvis. Gymnasieskolans resurser kan också komma atl las i anspråk för den arbetsmarknadsulbUdningsom avses bedrivas under krig. Påcentral nivå har endast () uppgtfler inom funktionen. SÖbör således vara funklionsansvarig myndighel. 1 krig sker en omfattandedecentralisering av uppgifter lill lägre regional och lokal nivå. SÖ: suppgifter begränsas därigenom avsevärt vilket medför all myndigheten i krignärmast blir ett expertorgan åt regeringen. Pålägre regional nivå kvarslår länsskolnämnderna som frislående organ ulanförlänsstyrelserna i krig. Länsskolnämnderna övertar härvid de uppgifter vadgäller skolverksamheten i länet som i fred ankommer på SÖ. Pålokal nivå är kommunens skolstyrelse ansvarigt organ. I krig har skolstyrelsenbefogenhet all göra de jämkningar i tim- och kursplaner som behövsför att undervisningen skall kunna upprätthållas. 24 Funktionen kyrklig verksamhet Funktionenomfattar såväl som de fria trossamfundens verksamhel. FörSvenska kyrkans verksamhel svarar både statliga och kyrkokommunala myndigheter.Det är av stor betydelse för försvarsbered- 1984/85:160 106 skapenatt och övriga trossamfunds verksamhel upprätthålls ocksåunder krigsförhållanden. krigsuppgifler överensslämmer i slortmed fredsuppgtfterna. De senare omfattar bl. a. församlingsarbete,folkbokföringen och begravningsväsendel. För den del av verksamhel som bedrivs av statiiga myndigheter gäller förordningen(1977: 55) om vissa statiiga myndigheters beredskap m.m. För de kyrkligakommunerna gäller lagen (1981: 1216) om kyrklig beredskap. Lagen reglerar iförsta hand den lokala nivåns verksamhel. Lagen innebär ett åliggande för dekyrkliga kommunerna atl genomföra de åtgärder som behövs för all verksamhelenskall kunna håUas i gång i krig. Inom varje sltft åligger del altfölja tillämpningen av lagen. skall se till alt förberedelsearbetetoch de kyrkliga kommunernas verksamhel under krigsförhållanden bedrivs på ettändamålsenligt sätl och samordnas med annan beredskapsplanläggning ochförsvarsverksamhet. I samordningsfrågor skall domkapitiet samråda medlänsstyrelsen. På central nivå har () i uppgtftalt samordna och siödja detta arbele. RKB har dock inga uppgifter i krig. Lagenom kyrklig beredskap gäller inte för de fria trossamfunden som dock genomförvissa beredskapsförberedelser på frivillig väg. Delta arbete ulgår bl.a. frånen rekommendalion av enligt vUken trossamfunden skaUsamverka i krig. ÖCBföreslås bli funktionsansvarig myndighet för kyrklig verksamhet. 25 Fristående myndigheter m. m. Dethar inte varit möjligt all hänföra alla de myndigheler som avses upprätthållaverksamhet i krig liU en viss funkiion. beror på att behovet avsamordning med annan verksamhet har bedömis vara begränsat för dessamyndigheter. De akluella myndigheiema saknar också i flertalet fall regionalaoch lokala organ. Med dessa utgångspunkter föreslås följande myndigheter fåställning som fristående beredskapsmyndigheter: - meteorologiska och hydrologiskainstitut 1della sammanhang villjag kortfattat beröra byggnads- och reparationsberedskapen(BRB) och motorreparalionstjänsten (MRT). Prop.1984/85:160 107 tionerär civila och bildade genom särskUda avtal mellan berörda företag och staten.För närvarande är BRB och MRT anknutna till försvarsmakten. Frågan om enändrad tUlhörighel har prövals av försvarskommitté som dock inte fannskäl att föreslå en förändring. Funktionernasmål och innehåll, avgränsning från andra funktioner samt vilka myndigheler som- på olika nivåer har uppgifler inom funktionerna har definierats. Detfinns dock anledning all betona att de redovisade funktionsbeskrivningarna ärpreliminära. En vidareutveckling funktionsvis bör ske i nära samverkan mellanden funklionsansvariga myndighelen och övriga myndigheler inom funktionen. 1984/85:160 108 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................. ...... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 2 1 Inledning ................................................... 2 2 Föredragandens överväganden ....................... ...... 2 2.1.1 Det moderna kriget ............................ 3 2.1.2 Samhällsutvecklingen ochtotalförsvaret 4 2.1.3 Beredskapshänsyn isamhällsplaneringen 5 2.1.4 Myndigheter inom den civiladelen av totalförsvaret 6 2.1.5 Principer för ledning avverksamhet inom försvarsdepartementets verksamhelsområde 7 2.1.6 Samordning av de civUa delarnaav totalförsvaret ... 8 2.2 Ledning och samordning av decivila delarna av totalförsvaret 9 2.3 Funklionsindelning ................................... 11 2.4 Cenlral myndighel för ledningoch samordning m.m 14 2.4.1 Organisalion ..................................... 14 2.4.2 Samordningsuppgifter i fred ................ 17 2.4.3 Uppgifter under kriser och ikrig .......... 23 2.4.4 Huvuduppgtfler och personal .............. .... 25 2.5 Ledning på regional och lokalnivå ............... 26 2.6 Genomförandetidpunkt .............................. 27 3 Hemställan ................................................. ... 28 4 Beslut........................................................... ... 28 Bilaga1 Nuvarande förhållanden ...................... 29 Bilaga2 Sammanfattning av FRLs rapport (nr 3.84) Ledningen av detcivila försvaret ................................ 43 Bilaga3 Förteckning över remissinstanserna och sammanslällning av remissyttrandenöver FRL.s rapport nr 3.84 Ledningen avdel civila försvaret ............................. .. 51 Bilaga4 Funktionernas avgränsning och uppbyggnad 82