prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 enlighet med företagsekonomisk praxisanvänds i della avsnitt olika former av räntabilitet som mått pä lönsamhetendvs. rörelseresultat saml finansiella intäkter och kostnader sätts i relationtill del insatta kapitalel. Det historiska materialet har här hämtats frånfinans-statistiken för företag. En principiell skillnad mellanföretagsslatistiken och nationalräkenskaperna är att medan värdena i företagsslatistikenär Tabell 8:1 Driftsöverskotti vissa delar av näringslivet 1981 1985 samt i hela näringslivet 1981 1983 kr., löpande priser Jordbruk, skogsbruk och fiske Därav: råvaror' Därav: byggnadsföretag'' Tjänster Övriga sektorer*" ' Gruvor och mineralbroll,sågverk, massaindustri saml ickejärnmetallverk. "Tillverkningsindustri exkl. råvarubranscherna och övrig induslri. ' Livsmedelsindustri ochpetroleumraffinaderier m. m. " Inkl. egenregibyggandet inom offenlligasektorn. ' Exkl. varuhandel,bosladsförvaltning saml bank- och försäkringsverksamhet. Däremot inkluderasoffentliga affärsverk. * Häri ingår varv,el-, gas-, värme- och vattenverk, varuhandel, bosladsförvaltning, bank- ochförsäkringsverksamhetsaml restpost. Källor: Konjunklurinstitulel och . ' Kapitlet är utarbetat inomkonjunklurinstitulel. ' Driftsöverskott är ettnalionalräkenskapsbegrepp som i företagsekonomi närmasl motsvarasav rörelseresultat exkl. lagerprisvinster och efter kalkylmässiga avskrivningar.Här använda lönsamhetsbegrepp diskuteras mer ingående i 1979:3. Diagram 8: I Driftöverskottets andel avförädlingsvärdet i vissa delar av näringslivet 1973-1985 1 exkl. varv )00 + 3000 e> 1 Jordbruk, skogsbruk och fiske | ur SNR 5000 / V\ \\ I I I I I I ' Häri ingår de privata och offenlligabyggnadsföretagen samt egenregibyggandet inom den offenlliga sektorn. Däremotingår ej "självbyggeri" o. dyl. Anm. De streckade kurvorna avsertillverkningsindustrin exkl. varv. Då deldiagrammen ej rilals med enhedigskala får kurvan olika utseende i de olika deldiagrammen. Belräffandesekloravgränsningarna se noterna lill tabell 8: 1. Källor: Konjunklurinstituleloch . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 8: 2 Rörligaproduktionskostnader, produktpriser och marginaler per producerad enhet i vissa delarav näringslivet 1978-1985 Jordbruk, skogsbruk och fiske -3,3 11,2 -1,2 9,8 -0,8 5.7 2.6 5,5 2,9 Summa rörlig kosinad' -1,8 -4,5 14,9 10,4 11,4 0.9 10.5 10,9 10,5 -0,.3 11,7 4.5 7.2 2.6 4.7 3,3 5,2 1,9 10,1 0.9 4.8 3,8 18,1 12,3 13,0 0,6 8,0 12,5 10.9 -1,5 8,6 2,8 5,4 2,6 -0.5 0,2 0,7 -2,6 -2,7 Därav: bearbetade varor -0,4 11,2 4,7 7,4 2,6 -0,1 7.5 2,9 9,2 6.2 4,9 2,8 5,2 2,3 Summa rörlig kostnad' -0,2 -0,5 16,1 13,2 10,5 -2,4 9,2 2,4 4,4 1,9 10,0 9,1 9,2 0,1 6,5 6,0 8,3 2,1 Summa rörlig kostnad' -1,2 14.9 13,4 -1,3 -1,8 10,0 6,2 8,4 2,1 14,5 7,1 8.4 1.3 8,0 4,7 7,2 2,4 6,5 3,5 S,2 1,7 Summa rörlig kosinad' 10.7 10.2 -0,5 ' Lönekostnad avser löner inki.kollektiva avgifter och icke varuankntitna indirekta skatter per arbetad timme.Froduktivitei avser bruttoproduktion i fasta pnser . ~ Med avdrag för subventioner. Anm. Beträffande sektorsavgransningarna senoterna till iabe!l 8: 1. Konjunklurinstitulel och statistiskacentralbyrån. 8 1984/85. Prop.1984/85:100 114 kostnaderna förförbrukning av insalsvaror och realkapital är baserade pä anskaffningsvärden såär dessa variabler i nationalräkenskaperna värderade tillåteranskaffningspriser. presenterades har slalistiskacentralbyrän beräknat det definitiva utfallet över näringslivels driftsöverskottför 1982 och etl preliminärt ulfall , vilka redovisas i avsnitt 8:1. 8.1 Näringslivets driftsöverskott,produktionskostnader och priser Statistiska centralbyrånskalkyler anger en fortsatt ökning av tlriflsöverskottets andel avförädlingsvärdet inom näringslivel. Uppgången blev myckel kraftig inomindustrin men även inom t.ex. varu- och partihandeln slegdriftsöverskoltsandelen inte obetydligt. Däremot sjönk driftsöverskoltsandeleninom t.ex. jord- och skogsbruket, byggnadsindustrin och större delen avijänstesektorn. Inom industrin har säväl råvarubranscherna som de branschersom producerar bearbetade varor fält en kraftig förbättring av lönsamheten(diagram 8:1 och 8:2). Delta var huvudsakligen en följd av de svenskadevalveringarna särskilt den som genomfördes . Lönsamheten beräknas hastigit 1983-1984 inom samlliga de sektorer av näringslivet som kalkylernaomfattar (tabell 8:1). Inom industrin steg vinstnivån ytteriigare. Lönsamheleninom råvarubranscherna beräknas totalt sett ha fortsatt att öka starki lillföljd av en viss ytterligare förstärkning av den internationellaråvarukonjunkturen. Tillväxttakten för produktionen och arbetsproduktiviteten,som var mycket hög , Tabell 8:3 Sammanvägda priser på insatsprodukterför bearbetade varor 1984 och 1985 Massaved, massa och papper Källor: och stati:tiskacentralbyrån. beräknas dock i stori sett ha halverats till 51/respektive drygl 1983-1984 (tabell 8:2). sleg lönekostnadenper timme i någol högre takt, eller med drygl . varför lönekostnaden perproducerad enhet bedöms öka 1984 underdel atl den minskade med drygt 3%året innan. Då takten i kostnadsökningen per producerad enhet förförbrukade insalsvaror blev i del närmaste lika hög 1984 som 1983, medfördedelta att den röriiga kostnaden tolall sell steg i något högre takt än åretinnan eller . Råvaruproducenterna höjde försäljningspriserna med drygl13'/:% 1983-1984 jämföri med 14'/1982-1983. Detta medförde en inte obetydligökning av vinstmarginalerna även 1983-1984. Utrymmet för prishöjningar var dockmyckel olika inom råvarusektorns delbranscher. Det är framför alll inommassaindustrin som vinstmarginalerna steg kraftigt (tabell 8:5), Därmeduppnådde massainduslrin, efler med negativt driflsneito, elt betydandedriftsöverskott 1984 (tabell 8:4). För sågverken sjönk vinstmarginalerna något.Driflsöverskoiieis andel av förädlingsvärdet blev ändock i stort settoförändrat då produktionen fortsatte all stiga. Den jämförelsevis svagaprisutvecklingen för ickejärnme-lallverkens produkter medförde såväl sänktavinstmarginaler som en sänkt driftsöverskottsandel. När del gällerbranscherna som producerar bearbetade varor fortsatte lönsamheten all stiga ochkom därmed atl 1984 klart översliga den mycket höga nivån 1974.Produktionsvolymen ökade 1983-1984, främst till följd av atl exportentill fortsalle att stiga kraftigt samiidigi som exporten tillövriga länder vände starki uppåt 1984 (se avsnill 3:2). Denna kraftiga höjningav produktionsnivån för andra året i följd medförde en viss ökning av dentotala arbetsinsatsen i företagen räknat såväl i antalet arbetade timmar som iantal sysselsatta. Tabell8:4 Driftsöverskottinom industrin 1981-1985 kr., löpande priser v ut U. Övriga gruvor och mineralbroll Diagram 8: 2Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i skogsbruket och vissa industribranscher1973-1985 ,--v r y """ 20 0 -20 -40 -60 -80 100 "''] Verkstadsindustri exkl. varv ,- /\ SNR 38Ö0"exkl. 3843 / 3ssa- och pappersindustri 1 /\ SNR 3421+3422 _<'''" I 1 I I I I I 1 1 1 I I I I 73 75 77 79 81 83 85 I I I I I I I I I i I I I J 73 75 77 79 81 83 85 ' Exkl. varv,ickejärnmetallverk och petroleumraffinaderier m. m. Anm. De streckadekurvorna avser tillverkningsindustrin exkl. varv. Då deldiagrammen ej ritats med enhetlig skala får kurvanolika utseende i de olika deldiagram- Tabell 8:5 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i skogsbruket och vissaindustribranscher 1978-1985 -2,4 Summa rörlig koslnad' -2,4 -2,6 -1,7 -2,3 Summa rörlig kostnad' -1,8 Massa- och pappersindustri' -3,2 -4,4 -0,4 -1,7 Summa rörlig kostnad' -1,0 -0,1 -10,7 -2,0 -6,1 -2,3 -1,8 Samma rörlig kostnad' -3,3 -2,4 -0,6 Summa rörlig kostnad' -0,7 Summa rörlig kostnad' -1,0 Lönekostnad per limmeavser löner inkl. kollektiva avgifter och icke varuanknuina indirekta skatterper arbeiad limme. Produktivitei avser bruttoproduktion i fasla priser perarbetad iimme. Med avdrag for subvcnuoner. SNR 3421 och 3422 dvs.exkl. ** Exkl. varv, ickejärnmetallverk ochpeiroleumrafTinaderier m. m. Källor: Konjunkturinstnuiei och statistiskacentralbyrån. Prop.1984/85:100 118 lelshöjningen kom därmed atl stanna vid jämförimed året innan. Då timlönen samiidigi sleg , innebar delta altlönekostnadsökningen per producerad enhet ökade , medan den blev istort sett oförändrad . Ökningstakten för den rörligakostnaden per producerad enhet förutses ändock totalt sett bli obetydligt högreän 1983 eller emedan priserna på företagens insatsvaror ökade i lägre takt.Del senare gällde framför allt för importerade insalsvaror för vilka prishöjningarnablev måttliga (tabell 8:3). Produklpriserna sleg med knappi , varförvinstmarginalen för bearbetade varor totalt sett ökade med I % 1983-1984.Därvid genomförde förelagen betydande höjningar av vinstmarginalerna påhemmamarknaden, medan marginalen på exportmarknaderna blev i stort settoförändrad. Detla medförde relaiivprishöjningar på såväl hemma- somexportmarknaderna på drygl (se kapitel 3). Lönsamheten ökade 1984 mest inomdelbranschen järn- och stålverk, där driftsneltot blev positivt för förstagången . Även övriga delbranscher ökade sina driftsöverskottsandelarytterligare. Bland övriganäringslivsseklorer som omfattas av kalkylerna ingår typiskahemmamarknadsseklorer såsom byggnadsindustri och slörre delen avtjänstesektorn. Kännetecknande för dessa delar av näringslivet är bl. a. all deavsätter det mesta av sin produktion inom landet. Då den inhemska efterfråganexpanderade någol 1983-1984, medförde detla en viss höjning av produktionen ochvinstmarginalerna. Därmed steg lönsamhelen även inom dessa näringslivssektorer 1983-1984.Driftsöverskoltsberäkningar har också utförts för aggregatet jordbruk,skogsbruk och fiske. 1 synnerhet inom skogsbruket sleg lönsamhelen kraftigt1983-1984, vilket i huvudsak var en följd av betydande prishöjningar pårundvirke. Den starka högkonjunkturen inom skogsindustrin har nämligeninneburit en kraftig förstärkning av efterfrågan på skogsråvaror, vilkendrivit upp priserna på dessa. Del senare torde också delvis vara en följd avdel starkt förbättrade vinstläget inom skogsindustrin 1983 och 1984. Kalkylerna pekarpå en viss ytterligare förstärkning av lönsamhelen inom näringslivet. Församlliga delbranscher har därvid antagits en timlöneökning om 5,, vilken ärdrygl lägre än den genomsnittliga limlöneökningen förnäringslivet 1984. Inom råvarubranscherna förutses dock lönsamheten sjunka.Detla väntas bli följden av den förväntat svaga prisutvecklingen på deinternationella råvarumarknaderna. För sågverkens del förutses della innebäraelt inte obetydligt negativt driftsnetlo 1985. En ytteriigare faktor sombidragit till det starkt försämrade vinstläget för sågverken är de högapriserna på insatsvaran sågtimmer. Däremot väntas driftsöverskotlsandelarnainom massainduslrin och ickejärnmetallverken bli i stort sell oförändrade. Inom aggregat bearbetadevaror beräknas lönsamhelen stiga yllerligare 1984-1985. Produktionstillväxtenförutses sjunka lill knappi bl. a. lill följd av en betydligt lägremarknadstillväxt och vissa förluster av marknadsandelar inom OECD-länderna1985. Det senare främst lill följd Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 119 av relaiivprishöjningar 1984 och 1985.Arbelsproduktivilelen beräknas öka med , vilkel innebär attlönekostnaden per producerad enhet 1985 vänlas stiga i samma takt som 1984eller med . Då samiidigi prisökningarna för företagens insatsvaror igenomsnitt väntas uppgå till , innebär detla en ökning av den röriigakostnaden per producerad enhet med drygl . Produktpriserna förutses stiga med4 1/, varför marginalförändringen vänlas bli svagt positiv 1984-1985.Lönsamheten beräknas fortsätta atl öka kraftigt inom järn- och stålverken ochpappersindustrin samt i viss mån även inom verkstadsindustrin. Däremotförutses driftsöverskoltsandelen sjunka någol totalt sell inom industrinsövriga delbranscher som producerar bearbetade varor. Driftsöverskott, produktionskostnader och priser Driflsöverskottets andelav förädlingsvärdet fortsatte all stiga 1983-1984 (tabell 8:6). Taklen ilönsamhetsökningen blev visserligen lägre än årel innan men ändock fullttillräcklig för all lönsamhelen skulle nå upp lill den höga nivån som förelåg1974. Även 1984 var del i hög grad den kraftiga tillväxten av produktionen ocharbetsproduktiviteten som låg till grund för den positiva vinstutvecklingen. pekar kalkylernapå en viss ytterligare höjning av tillverkningsindustrins lönsamhet.Arbetsproduktiviteten väntas visserligen inle öka med jämföri med 51/1983-1984. Med den antagna löne- Tabell 8:6 Förädlingsvärdei tillverkningsindustrin exkl. varv 19781985 därav: driftsöverskott inkl. därav; driftsöverskott inkl. ' Löner inkl. kollektivaavgifter och icke varuanknuina indirekta skatter. - Icke varuanknuinasubventioner. Källor:Konjunkturinslituiel och statistiska centralbyrän. Diagram 8: 3 Rörliga produktionskostnader,produktpriser och marginaler per producerad enhet i tillverkningsindu-strinexkl. lllll........................................ I I I I 1 1 I 1 1 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 ' Med avdrag för subventioner. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 121 kostnadsökningen om 5,, innebärdelta alt lönekostnaden per producerad enhet väntas stiga med drygl . Denröriiga kostnaden per producerad enhet beräknas emellertid totalt sett stigamed knappi 4 1/, då insatsvaruprisernas genomsnittliga ökningstakt väntasbegränsa sig till drygt 4 1/. Produktpriserna förutses öka med 41/, vilket innebär att vinstmarginalen inom tillverkningsindustrin exkl. varvinle ändras nämnvärt till1985. Finansiella intäkter och kostnader Enligt preliminärauppgifier steg ränteiniäkterna med I miljard kr. 1982-1983, medanräntekostnaderna sjönk och det med ungefär samma belopp(tabell 8: 7). Det senare var främsl en följd av all förelagen använt enbetydande del av resultatförbällringen 1983 till att amortera ned sina skulder.Dessulom sjönk den genomsnittliga räntenivån 1982-1983. Ulförda kalkyler pekar påen fortsatt ökning av ränteiniäkterna 1983-1984, medan räntekostnaderna intevänlas ha sjunkit ytterligare utan blivit av ungefär samma storlek som 1983.Den investeringsexpansion som väntas inom företagen 1983-1984 (se kapilel 7)förutses nämligen ta i anspråk en betydande del av vinsterna , och därmedbegränsa utrymmet för ytteriigare reducering av skuldstocken. förutsesen viss ökning av såväl intäkts- som kostnadsräntorna. Tabell 8:7 Förenkladresultaträkning och marginaler för tillverkningsindustrin 19771985 Milj. kr.,bokföringsmässiga värden 3 Bruttomarginal (2/1) -1,6 -0,4 -0,2 -0,5 avskrivningar (2-5) 8 Resultat efter finans- netto (6-1-7) 9 Neltomarginal (8/1) -1,5 -0,4 -0,2 -0,9 -0,2 ' Förändring mätt iprocentenheter. Anm. 1 tabellen saknas extraordinära poster,bokslulsdispositioner saml skalt jämföri med en fullständig Källor: 1977-1982 enligtstatistiska centralbyrån (SOS Företagen). Uppgifterna harberäknats utifrån undersökning av identiskaindustriföretag 1982 och 1983. Räntabilitet m. m. Räntabiliteten på totaltkapital steg kraftigt (tabell 8:8). Därmed uppnåddes en nivå på 111/. vilken är högre än nivån någonsin var under 1970-talel. Bidraget frånarbetande kapital uttryckt i procentenheter var därvid dubbelt så stor sombidraget från finansiellt kapital. Räntabiliteten på eget kapital slegsamiidigi lill varvid finansieringsfaklorn bidrog med7 1/. Kalkylerna pekarpå att räntabiliteten på totalt kapital fortsatt atl stiga till följd av främstökad avkastning på arbetande kapital. Även räntabiliteten på eget kapitalberäknas ha stigit yllerligare och därmed uppnått den myckel höga nivån drygt28%, vilken är något högre än nivån (27,). Den"reala" räntabiliteten på eget kapital beräknas ha stigit lill drygt19% 1984. Räntabiliteten på såväl totalt som eget kapital förutses sjunka någol1984-1985. Däremot väntas den "reala" räntabiliteten på eget kapitalöka någol ytterligare på grund av den förvän-tal svaga ökningen av prisernaunder loppet av 1985. De kraftiga resultatförbättringar som företagen erhållilunder , har bl.a. fått till följd alt soliditeten höjtsavsevärt och 1984 i det närmaste beräknas nå upp till den jänförelsevis höganivån i början av 1970-lalet. Soliditeten vänlas ligga kvar på denna nivå ävenunder 1985. Tabell 8: 8Tillverkningsindustrins räntabilitet 1977-1985 Räntabilitet på totalt kapital (RT) Bidrag från: arbetande kapital (BA) finansiellt kapital (BF) Finansieringsfaktor (F) Räntabilitet pä eget kapital (RE) -3,0 "Real" räntabilitet på eget kapital -7,3 -4,2 -1,5 Genomsnittlig skuldränta (RS) -0,5 Skuldsättningsgrad (S/E) Soliditet (E/T) RT = BA -h BF RE = RT -F F F = (RT - RS) X S/E Anm. Räntabiliteten påeget kapital äi beräknad pä resultatet efter finansiellt netto men föreextraordinära poster, bokslulsdispositioner och skatt.Skuldsällningsgrad. S/E = (Skulder + hälften av obeskattade re-server)/(egel kapital -¥hälften av obeskattade reserver). Källor: 1977-1982 enligtstatistiska centralbyrån (SOS Företagen). Llppgiftema har beräknats utifrån statistiskacentralbyråns undersökning av identiska industriföretag 1982 och 1983. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 123 9 Den ofTentliga verksamheten' Den offentligaverksamhelen diskuteras i det följande med utgångspunkt från den finansiellautvecklingen för delsektorerna staten, kommunerna och socialförsäkringssektorn. Avslutningsvispresenteras beräkningar av finanspolitikens effekter på samhällsekonomin. 9.1 Staten- Under senare hälften av 1970-laleloch början av 1980-lalel var den reala ökningen av slalsulgifterna högre äntillväxten i såväl slatsinkomsterna som BNP. medförde attbudgetunderskottet ökade mycket snabbt. bröts denna utvecklingframför alll genom atl statens inkomsterbörjade öka snabbare, men även genom atl den reala utgiftstaklen sjönk markant.Inkomsttakien var 1983 högre än både den reala ökningen av inkomslerna ochutvecklingen av BNP. 1984 och 1985 väntas utgiftstak-len sjunka ytterligare.Därmed minskar budgetunderskottet säväl inominella tal som mätt som andel av BNP. Tablå A Jämförelse mellanBNP och statens inkomster, utgifter och budgetunderskott 19781985 Andel av BNP, % BNP, miljarder kr. Procenluell förändring av statens -5,7 5,'5 -1,3 -1,9 -4,0 BNP, proc. -0,5 Flera förändringar av dedirekta skaiierna har vidlagils . Den viktigastevar omläggningen av inkomstbeskattningen som innebär en kraftig sänkning avmarginalskatterna och en begränsning av det skatiemässiga värdel avunderskoltsavdragen. Därmed blir den statliga inkomstskatten drygt 3 miljarderkr. lägre än om reformen inle hade genomförts. finansieradesförsta årel genom införande av en allmän löneavgift på . Är 1984finansierades reformen genom höjd ' Kapitlet är utarbetat inomfinansdepartementet. - Beräkningarna över statens inkomster ochutgifter har hämtats från nationalräkenskaperna för åren fram I.o.m. 1983.Prognosen och baserar sig på material frånriksrevisionsverket. grundar sig prognosen påfinansdeparlemenlels och riksrevisionsverkels beräkningar till budgetförslaget1985/86. skall på villaolja. vilkel vänlas inbringa ca I600 milj. kr. Resten finansierades genom vissa skärpningar av skatteskalan,vilket inbringade ca 100 milj. kr, samt genom en mindre höjning av basenheten.Genom detta fick slalen in 800 milj. kr. mer i direkt skatl. Effekter av viktigareskattereformer på statens inkomster av direkt skatt -3,1 -3,5 -2,5 -1,6 (0,4) (0,4) (0,4) -1,25 -1,6 (0,9) (ca 4,0) ' Påverkar ej statens inkomsler under dessa år. Ungefär hälften avinkomsterna från indirekta skatter kommer från mervärdesskatten. Denna ärberoende av den privata konsumtionens utveckling och den aktuellaskattesatsen. Den mycket kraftiga ökningen av de indirekta skatteinkomsterna1983 berodde huvudsakligen på all mervärdesskattesatsen höjdes med 1,3procentenheter till . Övriga indirekta skatter består av punktskatteroch arbetsgivaravgifler eller löneberoende indirekta skatter. 1 nedanståendetablå framgår vilka viktigare punktskattehöjningar som har skell och1984. Försäljningsskatt på molorfordon Bensinskatt 1 jan.1983 Inov. 1984 Ijuli 1983 . 1984 1maj 1984 1 dec.1984 /kWh /kWh /kubikmeter /kg tjänstevikt /I /liter Se tablå pä sid 132. Arbetsavgiflerna' ökade1983 genom införandet av den allmänna löneavgiften på fr.o.m. den I jan.Denna höjdes tillfälligt lill 1 juli-31 dec. 1985 höjs arbetsmarknadsavgiften med 0,3 procentenheter.Genom det ändrade upp-bördesförfarandet av arbetsgivaravgiften 1985 går statenmiste om en månads uppbörd, (se sidan 128) Statens inkomsler avsocialjörsäkringsavgijier' ökade kraftigt genom att folkpensionsavgiftenhöjdes samiidigi som sjukförsäkringsavgiften sänktes inom ramen för totalaoförändrade socialförsäkringsavgifier. 1984 och 1985 sker ingaytterligare höjningar av de slatliga socialförsäkringsavgifterna, varför dessainkomsler i slort sell följer den beräknade lönesummeutvecklingen. Genom ändratuppbördsförfarande av arbetsgivareavgifter beräknas staten gå miste om enmånads uppbörd av socialförsäkringsavgifier . (se sid 128) Statens övriga inkomsterökade kraftigt lill följd av ökade inleveranser från affärsverken ochriksbanken. Dessutom ökade statens ränteinkomster. Även 1984 och 1985 vänlasdessa inkomsler öka om än i långsammare takt. Det är huvudsakligeninleveranser från affärsverk saml ökade ränleinkomsler som väntas slå för dennaökning. Statens ulgifler ökade1983 långsammare än inkomsterna. Ungefär trefjärdedelar av utgifterna avser transfereringar. Variationer i utgifislaktenföljer därför relativt väl förändringar i transfereringsulgiflerna.Transfereringar lill hushåll beslår lill drygt två tredjedelar av pensioner.1983 ökade folkpensionerna kraftigt till följd av all utöver höjningen avbasbeloppet med I . även elt särskilt tilläggsbelopp om 300 kr.infördes. Tolall innebar delta atl pensionerna ökade med drygl . För 1984räknas basbeloppet upp med konsumentprisstegringen nov. 1983 med ellberäknat avdrag devalvering på . Därmed ökadebasbeloppet från . Del särskilda tilläggsbeloppet på300 kr. logs bort 1984. Sammantaget höjdes folkpensionerna med drygt 4%.Basbeloppet ökar 1985 med 7,till . Ökningen avtransfereringar lill socialförsäkringsseklorn och minskningen avtransfereringar lill kommuner sammanhänger med en omläggning avbidragssystemet, (se kap. 9.2) inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principer ävenlivsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. Dessa ökade kraftigt1983. En stor del av denna ökning förklaras av all livsmedelssubvenlionernahöjdes med 660 milj. kr. som kompensation för momshöjningen . 1984kommer dessa emellertid att minska med Se tablå på sid 132. Tabell 9: I Statens inkom.steroch utgifter Exkl. statliga affärsverkoch aktiebolag -11,5 -11,5 -12,5 -6,0 -57,0 -62,0 2.5 Köp och försäljning 4 Utlåning och andra -3,5 Nivån på inkomster ochulgifler skiljer sig något från beräkningarna i budgetförslaget av redovisningstekniska skäl. Källor: ,, och . 850 milj. kr. beroende på att samlligalivsmedelssubvenlioner utom på mjölk avvecklades den . Det som framför alltförklarar den starka ökningen av transfereringarna lill företagssektorn fram t.o. 1983 är emellertid de särskilda induslripolitiska satsningarna inomvarvsindustrin, stålindustrin, skogsindustrin m,n. Till stor del harde induslripolitiska insatserna utgått i form av lån och aktieteckning. Dennadel redovisas i tabell 9: I under posten utlåning och andra finansiellatransaktioner. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 127 Tabell 9:2Industripolitiska åtgärder 1978-1985 Statliga förelag omfattar i huvudsakföretag inom Statsföretag, t.ex. NJA, , ASSl. De fiesta förelag som mottar industripoliliskt stöd inomvarvs-, stål- och skogsindustrin är slatliga. Branschredovisningeni tabellen baseras pä de institutionella förhållanden som rådde 1976. För attkunna jämföra värdena årsvis har därför denna indelning bibehållits. Källor:Finansdepartementet, industridepartementet och riksrevisionsverkel. 1979 nådde deinduslripolitiska åtgärderna en lopp, men även 1982 och 1983 låg de på en högnivå. (Ifr tabell 9: 2.)