prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta rekonstruktionsarbete skall ske påett sädant sätt atl det samhälle baserat på rättfärdighet och solidaritet, somutvecklats i vårt land under gångna decennier, bevaras och vidareutvecklas. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 12 Denna politik harbedrivits under svåra förutsättningar. Det ekonomiskpolitiskahandlingsutrymmet begränsas starkt av tidigare uppkomna obalanser i form avbudgetunderskott och en omfattande statsskuld inom och Ulom landet medåtföljande räntebörda. Den konkurrensutsatta sektorn är ännu för liten för attfinansiera löpande betalningar lill ullandet vid full sysselsättning, Härtillkommer det faktum att rekonstruktionsarbetet måste föras i en värid somanvänder sig av låg tillväxt, stigandearbetslöshet och ökade sociala klyftor som medel för all pressa ned inflationenoch korrigera externa obalanser. Världshandeln har sålunda under den nuvarandeåterhämtningen ökat klart långsammare än vad som varil normalt under lidigare konjunkturuppgångar. Som framgått av detföregående har resultaten av regeringens ekonomiska politik , trotsdet ogynnsamma utgångslägel, klart överträffat förväntningarna. På ett sätl.som gynnsamt avviker från utvecklingen i andra länder, har läget förbättrats ien rad avseenden: sysselsättningen har ökats, arbetslösheten pressats ned,produktionen, exporten och investeringarna i näringslivet har stigit kraftigt,medan den offentliga sektorns underskott påtagligt minskats och bytesbalansen -långt snabbare än väntat - bringats i jämvikt. Inflationen har pressats nedfrån den höga ökningslakt som gällde under lidigare år. även om den fortfarandeär för hög med hänsyn till prisutvecklingen i vår omvärld. Från medborgarnassynpunkt är det av väsentlig betydelse atl dessa resultat, som är nödvändigaför att vi på lång sikt skall kunna trygga välfärden och en positivinkomslutveckling, har nåtts med bevarande av den på solidaritet uppbyggdasamhällsmodellen. Delta visar klart alt den"tredje vägens" ekonomiska politik varil räll utformad för attstegvis föra den svenska ekonomin i riktning mot full sysselsättning ochekonomisk jämvikt med bevarad välfärd. Regeringen har - motbakgrund av långtidsutredning och dess remissbehandling - i en särskildproposition till (prop. 1984/85:40) dragit upp rikllinjer för denekonomiska politiken till 1980-ta-lels slut. har ställt sig bakomregeringens förslag. Mol bakgrund av riktlinjerna i denna proposition vill jag beröra förutsättningarna för densvenska ekonomins utveckling under återstoden av och de krav denekonomiska politiken kommer atl ställas inför . Del är ocksådessa krav som angivit ramarna för den budget som jag kommer all redovisa ochde ålgärder i övrigt som senare kommer att föreslås. Regeringens viktigasteekonomisk-politiska mål är att återupprätta den fulla sysselsättningen. Var ochen som vill arbeta skall ha rätt lill ett meningsfullt arbete. Arbetslöshet äretl slöseri med produktiva resurser och en personlig tragedi för dem somdrabbas. Arbetslösheten slår inte minst mol ungdomar som skall börja sitt arbetsliv och kvinnor som söker sig utpä arbetsmarknaden. Den drabbar också i hög utsträckning grupper med svagförankring på arbetsmarknaden, som arbetshandikappade och Prop.1984/85:100 Bilaga 1 13 Huvuduppgiften inför återstoden av1980-talet är därför att göra det möjligl att uppnå och bevara fullsysselsättning i i en omvärid med hög och sannolikt stigande arbetslöshet. En väsentlig slutsats avlångtidsutredningen är atl det går att uppnå full sysselsättning, men all dellakommer att ställa slora krav både på den ekonomiska politiken och påarbetsmarknadens parter. En annan väsentligslutsats av långtidsutredningen är all tillväxten även under gynnsammaförhållanden torde bli måttlig under återstoden av 1980-lalel. Utredningenräknar med alt en tillväxt på 2-2 1/är möjlig all uppnå. En stor delav tillväxten måsle då avsättas för alt öka investeringarna och förbättraulrikesbalansen. Investeringsnivån i industrin behöver fördubblas . Del kräver både en god lönsamhet på materiellainvesteringar i förhållande till finansiella placeringar och en flexibel ochväl fungerande industri. För regeringen är det vidare ett mål alt uppnå eltbestående överskott i bytesbalansen. Därigenom skulle räntebördan på vårautlandslån successivt kunna reduceras och den ekonomisk-politiskahandlingsfriheten öka. Atl resurserna i så höggrad måsle gå till kapitalbildning och sanering av den externa balanseninnebär, att utrymmet för konsumtionsökning kommer alt vara begränsat underåterstoden av 1980-lalet. Efter den kraftiga urholkningen av hushållens ekonomiunder måsle inom denna begränsade ram en förstärkning avreallönerna och den privata konsumtionen få en slörre tyngd än en i och för sigvärdefull utbyggnad av den offenlliga sektorn. Enligt regeringensprioriteringar bör den privata konsumtionen öka något snabbareän den offentliga konsumtionen. Den fortsatta utbyggnaden av den offentligasektorn bör ske inom kommuner och landsting. Denna inriktning av den ekonomiskapolitiken på medellång sikt ansluter närmast lill alternativ 1 i långtidsutredningen. Man kan konstalera attförutsättningarna i en rad avseenden har förbätlrals för svenska ekonomin på medellång sikt skall utvecklas i enlighet med dessarikllinjer. Den svenska industrin har god konkurrenskraft och en stor potentialför fortsatt produktionstillväxt inom en rad branscher som kännetecknas avsnabb teknisk utveckling och gynnsamma marknadsutsikter. Det ökadekapacitetsulnyltjandet och den förbättrade lönsamheten inom svensk industri harstimulerat till en kraftig ökning av investeringarna. Därmed tas avgörande stegmot en förnyelse av den svenska industrin och en utbyggnad av en tillräckligtomfattande konkurrensutsatt sektor för atl trygga en långsiktig jämvikt iulrikesbalansen. Den snabba investeringsuppgången inom industrin ochnäringslivet är ett tecken på att en positiv strukturomvandling nu kommitigång, där utbyggnaden av nya livskraftiga enheter mer än väl kompenserar förutslagningen av föråldrad produktion. Näringspolitiken har i och med denna förändringav det industriella 1984/85:100 Bilaga 1 14 klimatet givils en offensiv inrikining. Undersenare hälften av 1970-lalet och början av 1980-lalel domineradesnäringspolitiken av omfattande stödåtgärder till förluslföretag. Sådanaålgärder kostade ca . i början av 1980-lalel. harnäringspolitiken, bl. a. till följd av att kapacitetsulnyltjandet ochlönsamhelen inom industrin stigit, kunnat inriktas på att avvecklasubventioner och i slället stimulera framtidsinriklad verksamhel. a. harinsatserna för teknisk forskning och utveckling förstärkts kraftigt, samtidigtsom det temporära industristödet i det närmaste helt avvecklats. vikligiexempel på ålgärder som syftar till att underlätta strukturomvandlingen ochstärka ekonomins utbudssida är de av beslutadeförnyelsefonderna, som kommer att stödja såväl den tekniska utvecklingen genominvesteringar i forskning och utveckling som de anställdas möjligheter attgenom utbildning öka sina kvalifikationer. med denindustriella förnyelsen äger en expansion rum även inom tjänstesektorn. Denprivata tjänstesektorn har givit betydande tillskott lillsysselsättningsökningen i landet. Produktionsökningen har därvid skett både ide delar av tjänstesektorn som är inriktade på direkl exporl eller påunderleveranser lill industrin, och i de delar som riktar sig lill inhemskkonsumtion. Denna expansion av den privata tjänstesektorns produktion ochsysselsättning kommer att vara ett synnerligen viktigt inslag i utvecklingenmot alt återställa den fulla sysselsättningen. Den offentliga sektornhar en viktig roll i den generella välfärdspolitiken. Målet är all åstadkommaen god standard för hela folkel, en skola öppen för alla, sjukvård efter behovoch en god omsorg för barn och äldre. finns slora brister ivälfärden. En viktig uppgift är en fortsatt utbyggnad av barnomsorgen med siktepä full behovsläckning omkring 1990. En annan viktig uppgift är atl ökaenskilda människors valfrihet vid utnyttjandet av den offentliga servicen. Den offenlliga sektornbör därför fortsätta atl växa , även om det skerlångsammare . Del betyder också att den offentliga sysselsättningentillväxer . Det är vidare viktigt atl den offentligaservicen ges på ett så effektivt sätl som möjligt och anpassas tillmedborgarnas krav och behov. Det kräver atl byråkrati och regleringar minskasoch att serviceanda och effektivitet utvecklas. En avgörandeförutsättning för att uppnå balans i den svenska ekonomin och långsiktigt hävdasysselsättningen är att pris- och löneökningarna dämpas kraftigt och attunderskottet i statens budget reduceras väsentligt. haringående belyst vilka konsekvenser fortsatt snabba pris- och löneökningarskulle få för den ekonomiska utvecklingen. skulle de positivaeffekterna av devalveringen elimineras. De svenska företagen skulleåter förlora marknadsandelar, produktionen skulle stagnera, arbetslösheten stigamycket kraftigt och budgelunderskottel öka igen. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 15 En markant förändring avpris- och lönebildningen är därför nödvändig, men den kan inte åstadkommas utanmedverkan från andra grupper i samhullet. Regeringen har därlör medarbetsmarknadens parter diskuterat möjligheterna att begränsa löneökningarnatotalt sett till 1985 för att kunna sänka inflationstakten till underloppet av året. Under diskussionerna har parterna förklarat sig beredda atlverka för atl de lolala lönekoslnadsökningarna, inkl. löneglidning 1985 skallbegränsas lill högst . Regeringen anser detrimligt, mot bakgrund av den ekonomiska förbättring som uppnätts, attlöntagarna nu får del av denna förbättring genom en uppgång av reallönerna.Under förutsätining atl lönekostnadsstegringen begränsas till 57i 1985 och attulrikesbalansen inte allvarligt försämras är regeringen beredd att om sä behövsvidta ålgärder som ger löntagarna okade realinkomster. Kampen mot inflationenställer bestämda krav på den ekonomiska politiken. Finans- ochpenningpolitiken måste även fortsättningsvis ges en slram inriktning. Jagåterkommer senare till detta. För att stödjainflationsbekämpningen men också för att stimulera till en god ekonomisk tillväxt är det angeläget alt marknadernasfunktionssätt förbättras och att olika slag av flaskhalsar avlägsnas.Arbetsmarknadens flexibilitet måste sålunda förbättras, bl. a. genom en aktivarbeismarknads-och utbildningspolitik, så att de tillgängliga arbetstillfällenanås av dem som söker arbete. Detta bör bl. a. ske genom arbetsförmedling ocharbetsmarknadsutbildning och genom utbildning av tekniker och andra yrkeskategorier,för vilka det råder en bristsituation. På motsvarande sätt måsle även definansiella marknadernas funktionssätt förbättras ytterligare. Skattepolitikenmåste utformas bl. a. med hänsyn till detta och till kraven pä en laginflation. Indexeringar och andratyper av automatik, vilka tenderar att permanenta inflationen, bör ytterligarebegränsas. Inflationsbekämpningen befrämjas vidare av den traditionellasvenska frihandelspolitiken, i och med att den internationella konkurrensenbidrar till atl dämpa prisutvecklingen. Del är nödvändigt attföretagen tar sin del av ansvaret för att bryta inflationsprocessen. Vinstnivånoch lönsamheten inom näringslivet har förbällrats så avsevärt , att något behov inte föreligger av att ytteriigare höja lönsamhetengenom marginalökningar som driver upp priserna. Prisökningarna har reduceratsväsentligt i vår omvärld. Slentrianmässiga prisuppskrivningar i förelagenskulle få mycket negativa konsekvenser för den svenska ekonomin. En annan avgörandeförutsättning för att uppnå balans i den svenska ekonomin är. som jag redannämnt, att statens budgetunderskott reduceras väsenlligt. Regeringen harantagit som mal att den offentliga sektorns finansiella sparande bör vara ijämvikt 1990. Del kan enligt långtidsutredningens beräkningar översättas tillett statligt budgetunderskott om 40-50 1984/85:100 Bilaga 1 16 miljarder kr., motsvarande av BNP. En sådanminskning av budget-underskotlet är nödvändig för att ge plals ål entillräcklig investeringsnivå ochett vissl överskott i bytesbalansen - båda viktiga förutsättningar för stabiltillväxt. Jag återkommersenare till inriktningen av budgetpolitiken. De åtgärder jag då kommer att redovisa innebär att regeringenshittills förda budgetpolitik liggerväl i linje med vad som krävs för alt återupprätta samhällsekonomisk balans i den svenska ekonomin. Statensbudgetunderskott reduceras från 86,6miljarder kr. /83 lill . /86 eller från till 7,av brutlonalionalprodukten. Jag vill understryka betydelsen av all deförutsättningar jag tidigare nämnt rörandepris- och lönebildningen samt budgetpolitiken infrias. Del skulle öka möjligheterna att uppnå stabiltillväxt, full sysselsättning, stigande reallöner och en stark extern balans.Del skulle också medverka lill enjämnare fördelning av levnadsstandarden, eflersom full sysselsättning och fast penningvärde är två av de viktigasteförulsällningarna för utjämning av välfärden. 3.1 Den internationella ekonomin Den återhämtning sominleddes i världsekonomin fortsatte och utvecklades starkare änvänlal. Framför alll ökade efterfrågani kraftigare än förutsett, eller med merän i årstakt. innebar en stimulans också för övriga delar av världsekonomin. I blev tillväxtenunder 1984 lill följd avden starkare externa efterfrågan. Även kunde dra nytta av den kraftiga uppgången i Förentastaterna. Men trots den starka draghjälpen därifrån förblev deneuropeiska tillväxten med sina knappi 2 1/alltför svag för att hejda enytterligare ökning av arbetslösheten. FörOECD-området i sin helhet beräknas BNP ha ökat med , en procentenhet mer än vad somförutsågs i den reviderade finansplanen 1984. Världshandelnexpanderade kraftigt och beräknas ha visat en samlad volymtillväxt på . Denekonomiska återhämtningen kom därmed också att spridas fill länderna utanförindustrilandskretsen. En delutvecklingsländer, särskilt i , kunde uppnå betydandetillväxttal ; för samlat växte BNP med inemot . Uppgången i och utanför Förenta staternahar kunnat ske utan att inflationenåterigen skjutit fart. Prisstegringarna har i själva verket dämpatsytteriigare och inflationen i OECD-området är nu den lägsta . Till denna utveckling harbidragit att priset på många 1984/85:100 Bilaga 1 råvaror fallit och att i åtskilligaländer lönekostnadsutvecklingen varil dämpad och produktiviteten visat engynnsam utveckling. Den fortsatt sjunkandeinflationen har förstärkt hushållens realinkomster och bidragit till alt denprivata konsumtionen visat en betydande ökning , särskilt i Förentastaterna. En bidragande orsak tillden relativt starka uppgången i OECD-området ochförsta var emellertid all investeringarna sköt fart ordentligt.Detla gäller inle minst , där de fasta bruttoinvesteringarnaökade med i årstakt . Förmånliga skatteregler, enstarkt expansiv finanspolitik, en förbättrad lönsamhet i förelagssektorn ochett ökat kapacitetsutnyttjande i industrin ligger bakom denna utveckling, somägt rum trots den exceptionellt höga realräntenivån i . Även i harinflationen förblivit låg och investeringarna börjat öka, men lillväxien harförblivit blygsam. Förbättringar när det gäller inflationen har kunnat vinnasendast till priset av en stigandearbetslöshet. Detta står i kontrast till utvecklingen i Förenia staterna, därarbetslösheten reducerats som inflationen nedbringats. Arbetslöshetendär ligger dock fortfarande på en hög nivå. Underskollen i bytesbalansen och istatsbudgeten innebär vidare en risk all uppgången i den amerikanska ekonomininte blir bestående. Den svagare utvecklingeni sammanhänger säkert lill en del med de svåra slrukturella problemsom finns i de flesla västeuropeiska ekonomier. De arbetsmarknadskonflikter somägt rum i och under årel har ocksåhållit tillbaka tillväxten. Men den låga tillväxten beror i avgörandeulslräckning på den starkt restriktiva finanspolitik, som förts i destörre västeuropeiska länderna. I Förenta stalerna hardäremot den utpräglat expansiva finanspolitik, som blivit resullalel av Reagan-adminislralionens skaltelällnader ochexpanderande försvarsuigifier, lett tillall del federala budgelunderskottel vuxit konlinueriigt. Del beräknas förinnevarande budgelår komma all uppgå lill . Det slorabudgelunderskollet har stimulerat lillväxien och således varil en viktig faktorbakom den starka uppgången i . Den expansiva finanspolitikenhar kombinerats med en förhållandevis restriktiv penningpolitik, vilkel givitlill resultat all räntelägel blivii mycket högl och dollarn förslärkts. Medanländer i omvärlden kunnat dra nytta av den kraftiga tillväxten i och den förstärkta konkurrenskraft som den stigande dollarkursen givitdem, har deras tillväxtmöjligheter å andra sidan hämmats av del högaränteläget, som tvingat dem atl föra en mer restriktiv penningpolitik än vadsom motiverats av inhemska hänsyn. Den starka tillväxten iden amerikanska ekonomin och dollarkursens ökning har tillsammans lett till endramatisk försämring av den amerikans-2 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 18 Dess underskott beräknas for1984 ha uppgått lill och kan komma att öka till nära130 miljarder . Underskottet har mer än uppvägts av ett mycketbetydande kapital-infiöde, som har kommit lill stånd genom att räntenivån i denamerikanska ekonomin drivits upp. Kapitallillfödet har fått till följd ensuccessiv förstärkning av dollarkursen. Det höga ränteläget ochden starka dollarn återspeglar den obalans som råder i den amerikanskaekonomin. Det inhemska privata sparandet är helt otillräckligt för att täckabåde den investeringsökning som äger rum och den starka försämringen av denoffenlliga sektorns sparande. Endasl genom del kapilalinflöde som detuppdrivna rimteläget ger, har gapet hittillskunnat täckas. Det växandebytesbalansunderskottet har lett till ihållande förväntningar om en anpassningnedåt av dollarns kurs gentemot andra valutor. Nägon sådan anpassning haremellertid inte skett, trots att underskottet fortsatt att öka. amerikanska tillväxten bromsatsupp markant . en utveckling som åtföljts av ensjunkande räntenivå. har dollarn snarare stärkts ytterligare. Utvecklingen iindustriländerna under det närmaste året är vansklig att bedöma, inte minst pågrund av den stora osäkerhet som omger den amerikanska ekonomin. Vissa bedömarefruktai- att den kraftiga uppbromsning av tillväxten som ägt rum i Förentastaterna är början till en lågkonjunktur. Åtskilligt talaremellertid för att aktiviteten i den amerikanska ekonomin ånyo kommer att kunnaöka något , iiven om det sker i betydligt långsammare takt än underuppgångens inledningsläs. Inflationen visar f. n. inga tecken lill att skjutafart, industrin har alltjämt betydande kapacitetsreserver och räntorna sjunkertill följd av den dämpade efteriiägan och av att penningpolitiken gjorts mindre restriktiv. Dessa faktorer talarför att en viss expansion kommer alt ske även . En tillväxt pä bör vara möjlig alluppnå. En sådan relativt stabilutveckling för den amerikanska ekonomin förutsätter emellertid att räntan ivarje fall inle stiger kraftigt igen och att dollarkursen, om den sjunker, görså endast gradvis. Ett mer dramatiskt föriopp är emellertid inte uteslutet. Under alla omständighelerfår man räkna med att stimulanserna från den amerikanska ekonomin tillomvärlden blir lägre 1985 än 1984. Någon mer betydande förstärkning avtillväxten i är inte sannolik . Den interna efterfrågankan visserligen komma att utvecklas något starkare, men med en svagare externefterfrågan och en bibehållen restrikfiv finanspolitik torde den samladeproduklionslillväxten i bli nära 21/, dvs. bara något större än1984. I kan också en viss dämpning av tillväxten förutses, men den kanlikväl beräknas uppgä till . 1984/85:100 Bilagal För OECD-området i sinhelhet skulle det innebära en genomsnittlig tillväxtunder 1985 på ', vilket i sin tur beräknas medföra en ökning avväridshandeln '. Återigen bör emellertid framhållas den stora osäkerhetsom präglar bedömningarna . Den långsammare tillväxten i industriländerna fåråterverkningar också på utvecklingsländerna. Det finns dock betydande olikhetermellan skilda grupper av . De som gynnades så starktav den amerikanska och japanska expansionen 1984 kan väntas bibehålla en tillväxttaktöver genomsnittet tack vare inhemska faktorer, inle minst investeringar inomelektronikindustrin. De oljeexporterande länderna har genomförtbetydande omstruktureringar for att minska sill importberoende och tordedärigenom åter kunna få en högre inhemsk tillväxt.De mest skuldsatta , varav flertalet ligger i , befinnersig i en likartad situation som oljeländerna med omfattandestrukturanpassningar och fortsatt svag världsefterfrågan pä råvaror som utgören betydande del av deras export. De är naturligtvis också i hög grad beroendeav hur räntan och valutakursen på deras uteslående skulder utvecklas. Sammantaget tordeutrymmet för atl öka sin import från i-länderna bli mindre. Man harkunnal notera avsevärda framgångar när det gäller neddragningen avbytesbalansunderskotten, men det kommer all ställasnya krav på återhållsamhet för atl de inte åter skall öka. En förutsättning för attde skuldtyngda skall kunna komma tillrätta med sin skuldbörda är vidare att deras produkter finnertillträde till marknaderna ii-länderna. Det är väsentligt även för övriga länders ekonomiska utveckling attde krav pä proleklionisliska åtgärder som växer sig starka i många länder kanstävjas. I syfte att motverka enprotektionistisk utveckling verkar den för en fortsattavveckling av handelshinder. stödjer ansträngningarna att få till stånden ny sammanhållen förhandlingsomgång i och arbetar inom EFTA, med EG ochi det nordiska samarbetet på att undanröja byråkratiska och andraicke-tariffära handelshinder. Av stor vikt är detnordiska ekonomiska samarbetet. De nordiska finansministrarna arbetar nu meden handlingsplan för att genom gemensamma insatser stimulera sysselsättning ochekonomisk utveckling i de nordiska länderna. Denna handlingsplan vänlas kunnapresenteras vid session . 3.2 Den svenska ekonomin Industrikonjunkturen somvände uppåt vänlas bli något avmattad under 1985.Även om tillväxten då blir lägre än , förutses en fortsalt positivutveckling för produktion, investeringar och sysselsättning. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 20 För ekonomin som helhetvänlas on kraftigare tillväxi av deninhemska efterfrågan och ett lägre bidrag från utrikessektorn än under 1984.Sysselsättningen förutses öka. Bytesbalansen väntas visa ett litet underskott. Även med beaktande av alten avmattning väntas i den internationella konjunkturen 1985, kanexportutsikterna for den svenska mdiistrm bedomas som relativt goda. Marknadenför bearbetade varor, som utgör merparten av vår varuexport, väntas öka meddrygt 6';. Företagens konkurrensläge är ocksä fortsatt gott. trots att konkurrenskraften i någon mänförsvagades . Detta berodde dels pä alt vi fick hogic nominellalöneökningar än i omvärlden, dels pä att kronkursen gick upp något. Denna konkurrenskraftslbrsvagningmedförde en höjning av exportens relativpris, vilket erfarenheismiissigi. medviss eftersläpning, leder till marknadsandelsförluster. Om kostnadsutvecklingenhälls tillbaka torde dessa förlusteremellertid bli relativt begriinsadcuiidei 1985. Vid de diskussioner somregeringen fort med arhcismarknadens parter. har dessa delat bedömningen attlönekosinadsuivccklmgen ai en nyckelfaktor i kampen mot inflationen. De hardaifOi- foiklaiai sig beredda atl verka för att begränsa den totalalönekosinadsokningen. inkl. avtalsenliga höjningar och löneglidning, till 5%under 1985. En lönestegring av den storleken och en fortsatt godproduklivitetstillväM bor göra del möjligt for den svenska industrin alt hållajämna steg med de viktigaste konkiirrentei-na på världsmarknaden. Andrafaktorer som pä sikt också bör bidra till ett gott konkurrensläge är denkraftiga uppgång som sker av investeringarna. På något bör ävende beslutade s. k. foinvelsefon-derna verksamt bidra till Okadeflektivitei i produktionen genom alt siaikade anställdas kompelens och engagemang.