prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Enrapporl har även utgivits på engelska Fertility of Swedish women born 1927-1960(1983). har SCB givit ut rapporten och barn. Inom kortskall rapporterna Ha barn, men hur många? samt Att bilda familj presenteras. Del insamlade materialetger en bred belysning av frågor som gäller kvinnans situation i etl historisktperspektiv och sambanden mellan arbetsliv, familjeliv och barnafödande. Det gerockså ett informationsunderlag inom det demografiska områdel, vilket också hargivit upphov till elt stort antal forskningsprojekt i och äveninternationellt. SCB har dessutom påuppdrag av påbörjat en undersökning bland män om deras synpå orsakerna till de låga födelsetalen. Undersökningen omfattarkunskapsöversikt, enkät och djupintervjuer. inrättadesden med uppgift att samordna frågor som rör barns miljö och säkerhet.Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp för barnsäkerhelsfrågor och en förbarnmiljöfrågor för att samordna insatserna inom barnsäkerhets- resp.barnmiljöområdet. Rådet avser att inför världsungdomsåret inrikta sinainformationsinsatser på frågor som gäller de något äldre barnens fritid samtderas boende och skolmiljö, inslaget av våld i olika sammanhang samt miljönm.m. för barn på sjukhus och för barn med handikapp. förinternationella adoptionsfrågor () inrättades den . Nämnden hartill uppgift att underlätta adoption i av utländska barn, att utövatillsyn över och informera om verksamheten samt att auktorisera ideellaorganisationer som arbetar med internationella adoptionsfrågor. Vidare prövaroch godkänner nämnden utländska beslut 1984/85:100 Bilaga 7 115 F. n. finns sex ideellaorganisationer som har auktorisation att bistå vid internationell adoption. Deorganisationer som erhållit auktorisation kan efter beslut av beviljasstatsbidrag inom ramen för NlA:s anslag. Sedan början av1970-talet har det kommit sammanlagt ca 25 000 barn från etl 30-tal olikaländer uianför lill för adoption. De flesta barnen har kommitfrån och . har mellan 1 500 och 1 700barn anlänt till . Ca30 % av det antal barn som kommit fill för adopfionförmedlades utan hjälp av de auktoriserade ideella organisationerna. Under år1983 hade andelen minskat till . Andelen adoptioner somsker ulan medverkan av auktoriserade organisationer har således minskat, menfortfarande utnyttjar svenska familjer enskilda kontakter i utlandet. I den månden enskilda kontakten i utlandet inle är tillförlitlig kan detta innebärarisker. beslutade om en ändring i 25 §socialtjänstlagen (1980:620) som innebär att socialnämnden skall höra omfillförlitlighelen i ett förmedlingsärende när det är fråga om privatadopfion. Vidare skall det i socialnämndens beslut anges för vilketförmedlingssätt beslutet gäller. Syftet med dessa förändringar är att ökasäkerheten i samband med privata adoptioner för såväl de sökande som barnet.Riksdagsbeslutet avser även en förändring i fråga om handläggningen av enskildaärenden hos de auktoriserade organisationerna, i syfte att i vissa fall minskaväntetiden för de sökande. De nya bestämmelsernaträder i kraft . 6 257 881 956' 6 515 000 000 7 430 000 000 1 Inkl. förslagsanslagenBidrag till driften av förskolor och fritidshem och Bidrag till kommunalafamiljedaghem. Statsbidrag för kommunalbarnomsorg lämnas enligt förordningen (1983:943) om barnomsorg förinskrivna barn i följande omsorgs-former och med följande belopp. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 116 Bidrag per barn kr. Inskrivna minst 7 tim./dag 22000 Inskrivna mellan 4 och 7 tim./dag 11000 Inskrivna minsl 7 tim./dag 15000 Inskrivna mindre än 7 tim./dag 7500 Vidare lämnas statsbidragmed . för varje helårsarbetare som är direkt sysselsatt ibarngrupp i daghem och fritidshem. För öppen förskola lämnasell statsbidrag med . För barn med behov av särskilt slödlämnas statsbidrag med . för varje tiotal barn som är inskrivnai daghem eller fritidshem. beslutade den 4juni 1984 om statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer (prop. 1983/84:177,SoU 1983/84:31, rskr. Förutsättningarna för att statsbidrag skall lämnasär atl den som driver daghemmet eller fritidshemmet antingen är ensammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egnabarn, eller en sammanslutning som erbjuder en speciell form av pedagogik, haranknytning lill en ideell organisation, eller har andra liknande ideellagrunder. Vidare förutsätts att daghemmet eller fritidshemmet är upptaget ikommunens barnomsorgsplan och att daghemmet eller fritidshemmet uppfyller dekrav som finns för motsvarande verksamhet. Statsbidrag per inskrivetbarn lämnas med samma belopp och efter samma tidsregler som gäller förkommunala daghem och fritidshem. Därutöver kan bidrag lämnas för en årsarbetareper avdelning. Statsbidrag lämnas inte till daghem och fritidshem som drivs iuppenbart vinstsyfte. De nyastatsbidragsreglerna tillämpas fr.o.m. enligt förordningen(1984:552) om ändring i förordningen (1983:943) om statsbidrag till kommunalbarnomsorg. Statsbidragen beviljasoch betalas ut av . Förskott lämnas av statsbidragetför året före bidragsåret. Förskottet belalas ut med en fjärdedel i varderaapril, under bidragsåret samt i januari året efterbidragsåret. Slutavräkning sker i april året efler bidragsåret. beslutade den 6juni 1984 om ett tillfälligt bidrag till anordnande av daghem och frifidshem(prop. 1983/84:150, SoU 1983/84:35, rskr. Bidraget utgår per avdelning inybyggda daghem och frifidshem där byggnationen har igångsatts efter den 30juni 1984 men före . Bidrag utgår med . per avdelningför projekt på orter där byggsysselsättningsbehov finns. Bidraget beviljas ochbetalas ut av . Bidraget utgår enligt förordningen (1984:554)om statsbidrag under Prop.1984/85:100 Bilaga 7 117 till anordnande av daghem ochfritidshem. Vidare avsätts inom ramenför statsbidraget till barnomsorgen 30 milj.kr. för lokalt utvecklings-och förnyelsearbete. Dessa medel fördelas efter beslut av regeringen. Bidragssystemetfinansieras genom en socialavgift. Avgiften är av det löneunderlag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgifterna. beräknarmedelsbehovet utifrån en preliminär sammanställning av kommunernasbarnomsorgsplaner för . kommeratt följa effekterna av det nya bidragssystemet och se om de nya reglerna föranlettomprövningar eller förändringar i kommunernas verksamhet. avser att under våren 1985presentera en sammanställning av remissvaren från kommuner och andra berördaorgan över styrelsens förslag till pedagogiskt program för förskolan. Vidarearbetar med ett pedagogiskt program för fritidshemsverksamheteni samarbete med fritidshemskommittén och med en arbetsplan förfamiljedaghemsverksamheten. föreslåratt bidraget för fortbildningsinsatser höjs från 2 milj. kr. till 3 milj. kr. Kommunerna har genom det nyastatsbidragssystemet fill barnomsorgen fått ökade möjligheter till effektivareanvändning av befintliga resurser. är det angeläget att kraven påkvalitet inom verksamheten inte blir eftersatta. En särskild arbetsgrupp inomregeringskansliet har därför fått till uppgift att analysera barnomsorgensutveckling såväl kvalitativt som kvantitativt. Målfrågorna kommer i detsammanhanget att uppmärksammas särskilt. Som jag anfört iavsnittsinledningen avser jag att föreslå regeringen att överlämnaen proposition till om olika frågor rörande den kommunalabarnomsorgen. Av de 30 milj. kr. somavsatts för lokall utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen haderegeringen fram fill fördelat sammanlagt 18 milj. kr.till 148 projekt i 99 kommuner. Fortbildning av personalinom barnomsorgen genomförs i samverkan mellan , kommunerna ochpersonalorganisationerna. har därvid planerande ochövergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingår att tillsammans med och i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder ochinnehåll i en lokal allmän fortbildningsverksamhet samt att utformautbildningen av lokala Prop.1984/85:100 Bilaga 7 118 1 samarbete med nämnda organskall framställa lämpligt material samt följa och utvärderaverksamheten. Inte minst viktigt blir detta i samband med förslaget till ettpedagogiskt program för förskolan. För denna verksamhet hos socialstyrelsenberäknar jag för nästa budgetår 2,2 milj. kr. Jag beräknar anslagsbehovet förnästa budgetår till 7 430 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen atl lill Bidrag tillkommunal barnomsorg för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag till kostnader för hemspråksträning för 5-och 6-åringar med annathemspråk än svenska. Statsbidraget har fastställts till 3 375 kr.Bidragsbestämmelserna återfinns i förordningen (1977:628, ändrad 1979:266) omstatsbidrag till hemspråksträning iförskolan och förordningen (1984:434) om uppräkning av statsbidrag fillhemspråksträning i förskolan vid slulavråkningen för m.m. framföratt hemspråksträningen i förskolan inte är tillräcklig i förhållande till detbehov av stöd i sitt modersmål och sin kultur som invandrares ochminoritetsgruppers barn har från det att de börjar förskolan. Styrelsen betonardet förslag, som framförs i betänkandet (SOU 1982:43) Språk- och kulturslöd förinvandrar- och minoritetsbarn i förskoleåldern, att statsbidrag skall utgå föralla barn i förskolan med ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråki hemmet. har iskrivelse till regeringen föreslagit att ett bidrag på 3 500kr. per barn och år skall utgå för de svenska barn som året före skolstartengår i förskola i utlandet. Fler förskolor skulle därmed kunna anordnas ianslutning till utlandsskolor. beräknarmedelsbehovet utifrån ett belopp som baseras på att samtliga barn i förskolanerhåller hemspråksträning samt att bidrag även ulgår till förskolor som ärknutna till svenska utlandsskolan. Det totala medelsbehovetberäknas av till 45 milj. kr. för /86. 1984/85:100 Bilaga 7 119 Statsrådet redovisar under åttondehuvudtiteln sina förslag angående hemspråksundervisningen i skolan utifrån deförslag som lagls fram i språk- och kulturarvsulredningens betänkande (SOU1983:57) Olika ursprung Gemenskap i och delbetänkandet (SOU 1983:58)Kunskap för gemenskap Läromedel för språklig och kulturell mångfald. Jagansluter mig för förskolans del tillde principer som anförs angående hemspråksverksamheten och vill därvid anföraföljande. Målet för hemspråksträningen i förskolan bör, som anges för skolanshemspråksundervisning, även fortsättningsvis vara att främja en aktivIvåspråkighet. Hem-språksiräningen bör syfta till atl stödja barnets språkutvecklingmed förankring i det egna språket. Detta förutsätter all barnet har godakunskaper i elt annat språk än svenska genom att normalt minst enförälder/vårdnadshavare har ett annat språk än svenska som sitt modersmål ochanvänder det språket i sitt dagliga umgänge med barnet. Förutsättningen för attfå hemspråksstöd i förskolan bör därför följa samma definition som för skolan,dvs. språket skall vara ett för barnet dagligt umgängesspråk i hemmet med minsten förälder/vårdnadshavare. Detta krav bör dock inte gälla för samiska barn ochvissa utländska adopfivbarn som har ett etablerat språk när de kommer tillSverige och som har ett behov av språkstöd i förskolan. Hemspråksstödet bör ävenför förskolan gälla endast ett språk per barn. Språkstödet i förskolan börockså omfatta ett första språkstöd i svenska. Detta är särskilt viktigt ibostadsområden där svenska inte utgör del dominerande språket i den omgivandemiljön. Det bör ankomma påregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att, med utgångspunkt ivad jag nu har sagt, utfärda riktlinjer fill stöd för kommunerna vad avservilka förskolebarn som skall omfattas av hemspråksträningen. Jag anser det ävenviktigt att insatserna i förskolan och skolan blir bedömda i ett sammanhang.Detta förutsätter att man på lokal nivå planerar hemspråksinsatserna utifrån ensamsyn mellan insatserna i förskolan och i skolan. Ett samarbete mellansocialnämnd och skolstyrelse i dessa frågor är därför nödvändigt. I fråga om möjligheternaatl få ett bättre planeringsunderlag i kommunerna för hemspråksinsatserna villjag hänvisa lill det arbete som f.n. pågår inom för att få framen försöksvis registrering av hemspråket vid barnavårdscentralerna. Den precisering avförutsättningarna för att erhålla hemspråksträning i förskolan, som jagföreslagit, innebär en viss besparing under anslaget. Jag beräknar därmed anslagsbehovet för nästabudgelår lill 30,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår atl till Bidrag tillhemspråkslräning i förskolan för /86 anvisa etl förslagsanslagav . Prop.1984/85:100 Bilaga 7 är en centralförvaltningsmyndighet med uppgift att handlägga frågor rörande barns miljö ochbarns säkerhet. Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskild förordning(1980:572). leds av enstyrelse bestående av ordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, somutses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. till ,, , , statens planverk ochstatens trafiksäkerhetsverk. ng 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (1587 000) (4- 438 000) (4- 49 000)1 Sedan omorganisationentill egen myndighel har barnmiljörådet fått en betydande ökning av sinaarbetsuppgifter såväl vad gäller verksamhet som administration. Därtill kommerett från både privatpersoner och myndigheter/organisationer ökande intresseför miljö- och säkerhetsfrågor för barn. För /84har barnmiljörådet redovisat en resultatanalys. Av denna framgår att rådetalltmer inriktat sin verksamhet på olika samordningsprojekt inombarnsäkerhets- och barnmiljöområdet. Vidare har rådet satsat på informationgenom skrifter, konferenser, utställningar, seminarier m.m. En referensgruppför barnsäkerhet och en för barnmiljö är knuten till rådet i syfte att samla inerfarenheter, stimulera till och samordna olika insatser, sprida informationoch uppmärksamma brister i barns miljö. Rådet medverkar också i ett samarbetemed de övriga nordiska länderna i barnsäkerhetsfrågor. För atttillfredsställande svara mot de krav som ställs på rådet anser rådet att dessinformationsanslag bör förstärkas. Rådet vill bl.a. inrikta sinainformationsinsatser på frågor som gäller de något äldre barnens situation Prop.1984/85:100 Bilaga 7 121 t.ex. deras fritidsverksamhet, boende- ochskolmiljö, inslaget av våld i olika sammanhang saml frågor om barn på sjukhusoch om barn med handikapp. föreslår i sin anslagsframställningbl.a. Pris-och löneomräkning 4- . Barnmiljörådethar redovisat etl huvudförslag som innebär en minskning av verksamhelen med 5 %överen treårsperiod (- .) genom alt rådet avvecklar sinutställningslokal. Konsekvensen av detta blir att rådets informationsverksamhetdrabbas hårt. Medel begärs för en nyvaktmästarljänst(-l-116 000 kr. ), för vikariats- och övertidstillägg i sambandmed långtidssjukdom och gravidiietsledighet (. ), för information(-1- .) och för en ny kopieringsmaskin (). hemställeratl det får möjlighet till fortsatt avgiftsbeläggning av vissinformationsverksamhet och att de medel som erhålls får användas i rådetsinformationsverksamhet. Barnmiljörådethemställer om att en registrering av barnolycksfallen kommer till stånd. Jag anser i likhet medvad barnmiljörådet föreslagit att rådet även under nästa budgetår bör få ta utavgift för anordnandet av konferenser och för visst informationsmaterial. Iavvaktan på den utvärdering av försöksverksamheten, som rådet skall redovisa isin anslagsframställning för /87, bör de intäkter som rådeterhåller få användas i rådets informationsverksamhet. När verksamhetenutvärderats får ställning tas till om en del av intäkterna kan avräknas motanslaget och därvid minska anslagsbehovet. Jag har vidanslagsberäkningen utgått från ett huvudförslag på . Medel har ävenberäknats för viss maskinell utrustning. Detta har finansierats genomomfördelningar inom huvudtiteln. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemsläller att regeringen föreslår att till Barnmiljörådetför /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 3 242188 1984/85 Anslag 3326 000 1985/86 Förslag 3496 000 1984/85:100 Bilaga 7 förinternationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighetmed ansvar för information, tillsyn och kontroll i frågor rörandeinternationella adoptioner. Instruktion för framgår av särskild förordning (SFS 1981:681 ändrad1984:1094). Nämnden ansvararockså för frågor om godkännande av utländska beslut om adoption (SFS1976:834 ändrad 1981:674) samt frågor om auktorisafion av organisationerför internationell adoptionshjälp (SFS 1979:552 ändrad 1981:580 och1984:1093). Efter ansökan och särskild prövning kan ge auktorisation tillideella organisationer som avser arbeta med internationell adoptionshjälp. beslutar också omfördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. Nämnden består av elva ledamöter, som förordnas avregeringen. ; 1985/86 (därav lönekostnader) (1584 000) (4- 83 000) (4- 52 000)1 Omorganisationen avNIA till egen myndighet har inneburit ökade arbetsuppgifter speciellt beträffande personal-och ekonomiadministration. Det förhållandevis stora antalet privata adoptionerkräver betydande insatser från kansliet bl.a. genom fortlöpande kontroll ikontakt med kommunerna och genom telefonrådgivning till enskilda. föreslår i sin anslagsframställning bl.a. följande: Pris- ochlöneomräkning 4- . Denutgiftsminskning som redovisats enligt det obligatoriska huvudförslaget innebär enminskning av nämndens verksamhet med . Nämnden har redan med de medel somtilldelats /85 svårt att kunna fullföljasina uppgifter enligt sin instruktion. har i sinlångtidsbedömning beräknat atl en fortsatt minskning av myndighetens anslagmed , molsvarande vid planeringsperiodens slut1989/90, skulle innebära en nedskärning med . 1984/85:100 Bilaga 7 123 för hela perioden inuvarande penningvärde. Antalet tjänster vid måste därvid minskasmed 1,5 tjänst ( ), och bidraget lill de auktoriseradeorganisationerna måste skäras ned (- ). En nedskärning avdetta slag skulle, enligt , innebära krav på betydande inskränkningar iNIA:s verksamhet med behov av en översyn av NIA:s instruktion. För organisationerna kanföljden bli atl väntetiderna förlängs eller att organistionerna höjeravgifterna för de sökande. För bl.a. förstärktinformationsverksamhet, inhämtande av erforderliga expertutlåtanden i enskildaärenden, anordnande av särskilda konferenser för nämndens ledamöter,utbildning av kanslipersonal i personal- och ekonomiadministrativa frågor samtlokalvårdskostnader önskas extra medel (. För bidrag lillauktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp begärs extramedel på grund av att organisationens administrativa kostnader ökar i takt medlöneutvecklingen och de adoptivsökandes önskemål om hjälp och stöd frånorganisafionerna blir allt större {+ 102 000). hemställer attsocialdepartementet vidtar åtgärder för att tillgodose små myndigheters behovav vikariatsersättning i samband med sjukdom eller graviditet. har i skrivelse tillsocialdepartementet påtalat de orättvisa ekonomiska villkor som gäller för desom väljer mellan att adoptera ett utländskt barn och de som får medicinskbehandling för att få ett biologiskt barn. Enligt beslutden med anledning av propositionen 1984/85:16 om vissa frågorrörande internationella adoptioner m.m. (SoU 5, rskr 68) skall socialnämndernafrån den Ijanuari 1985 inhämta ett yttrande från om tillförlitligheten iett förmedlingsärende när det är fråga om adoption av ett utländskt barn utanmedverkan av en auktoriserad organisation. De sökande skall därvid i första handsjälva styrka tillförlitligheten i förmedlingssättet. skall vid behovundersöka hos utländska myndigheter eller berörda organ om det förmedlingssättsom föreslagits av de adoptivsökande är tillförlitligt eller ej. i sitt beslut om medgivande ange för vilket förmedlingssättbeslutet gäller. En ändring i 25 § socialtjänstlagen (1980:620) har därvidgjorts. Förändringen innebär att tillförs delvis nya ärenden. kanNIA:s arbete komma att bli av en än mer förebyggande och informerandekaraktär än Ln. beslut innebäräven vissa förändringar i fråga om handläggningen av vissa ärenden hos deauktoriserade organisafionerna. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 124 Jag har beräknat extramedel för med anledning av att tillförs nya uppgifter. Finansiering harskett genom omfördelningar inom huvudfiteln. Jag har i övrigt beräknatanslaget för nämndens verksamhet enligt huvudförslaget. När det gäller frågan omde ökande adoptionskostnaderna vill jag framhålla att jag ser det som ennaturlig uppgift för att noggrannt följa kostnadsutvecklingen och finnaolika vägar för begränsning av kostnaderna både i och utomlands. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästa budgetår för nämndensverksamhet och för bidrag till auktoriserade organisationer för internationelladoptionshjälp till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor för /86 anvisa ettförslagsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 7 125 Omsorg om äldre och handikappade Samhällets insatser föräldre och handikappade skall främja deras ekonomiska och sociala trygghet samtgöra det möjligt för dem alt delta aktivt i samhällslivet. 1 detta syfte harsamhället byggt upp omfattande anordningar för omsorg om äldre ochhandikappade. De spänner över alla områden av samhällslivet. Såväl staten somlandstingskommunerna och kommunerna är engagerade i arbetet. Statens insatserfinansieras från etl slort antal anslag under flera huvudtitlar. Bland äldre människorfinns det både relativt sett och i absoluta tal många fler handikappade änbland yngre. De flesta synskadade, hörselskadade, vuxendöva och rörelsehindradeär . Äldre människor behöver inte automatiskt samhälletssärskilda stöd för att de är gamla, utan därför att deras funktioner ofta sättsner med stigande ålder. Den verksamhel som finansierasfrån anslag under detta avsnitt riktar sig till både äldre och handikappade.Detta område har hög prioritet. Även i rådande kärva budgetläge haromfördelningar gjort det möjligt att tillföra verksamheten nya resurser. Jagåterkommer härtill i det följande. Den snabba ökningen avantalet personer i gruppen ligger bakom oss . Den framtidautvecklingen när det gäller både de äldres andel i befolkningen och antaletäldre kommer att vara mindre dramatisk än . Under desenaste drygl 30 åren fördubblades antalet personer . Under1980-talel kommer ökningen att stanna vid ungefär 10 000 personer . Vid1990-talets början upphör ökningen, och kommer antalet personeröver att vara mindre än . Först när 1940-talets stora barnkullarträder in i pensionsåldern, kommer antalet äldre att ånyo öka och då relafivtkraftigt. Däremot förändrasäldregruppens sammansättning under resten av 1900-talet. Medan antalet personeri gruppen minskar fram , kommer gruppen över 85 åratt öka från ca 120 000 lill ca 170 000. Det är bland dessa äldre som behovenav service, omvårdnad och vård är störst. Hörnpelarna i en braäldreomsorg är ekonomisk trygghet, ändamålsenliga bostäder och personlig hjälp.De äldres ekonomiska situation har förbätlrals på ett omvälvande sätt genompensionssystemet. Det grundläggande målet iäldreomsorgen är att de äldre skall ha ett eget boende och kunna bo kvar i sin invandamiljö. Detta förutsätter, att bostäder och närmiljö anpassas till äldremänniskors behov, och alt de äldre kan få 1984/85:100 Bilaga 7 126 vård, social omsorg och service. Uppgiflernaankommer på landstingskommunerna och kommunerna. Staten deltar ifinansieringen genom etl omfattande stödsystem. Frågan om de äldressjälvständiga boende i normala miljöer har övervägts inom delsäldreberedningen (S 1981:01), dels en för social-och bostadsdepartementen gemensamarbetsgrupp för vissa boendefrågor avseende äldre och handikappade m.fl.Äldreberedningen har i en skrivelse till regeringen bl.a.uttalat, att det är angeläget med en förändring av ålderdomshemsboendel tillett mer självständigt boende. Mot denna bakgrund avstyrker beredningen, attstatsbidrag införs till drifien av ålderdomshem.