prop · G80318 · 1984-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till de administrativa och organisatoriska problem som kommer att uppslåoch som innebär risk för intrång i den personliga integriteten betonardatainspektionen viklen av alt ett mycket noggrant förberedelsearbetegenomförs. Datainspektionenhar valt all i korta punkler redovisa vissa förhållanden som bör uppmärksammasi förberedelsearbetet. Enligt inspektionens mening bör följande särskiltbeaktas: attskallemyndigheterna inte omgående underrättas av inskrivningsmyndigheterna omatt lagfart har beviljats attabsolut lagfartsskyldighel inle föreligger vid vissa typer av förvärv attden som enligt lag är skyldig att ansöka om lagfart inte alltid fullgör sinskyldighet altsystemets komplexitel kan medföra nya kontrollbehov som inle kan förutses attriksskatteverket kan behöva hämta vissa uppgifter om meddelade lagfarter somöverlämnats till statistiska cenlralbyrån (SCB). förfarande slrider motdatainspektionens - och så viu bekant också SCB:s uppfattning altslalislikregisler inte skall användas för administrativa ändamål 1984/85:18 44 attskalleregisteriagsliftningen urspmngligen tillkom för atl begränsaregistreringen och användandet av taxeringsuppgifter. Sedan lagstiftningenträdde i kraft har den ändrals så snart nya behov uppkommil. Med den föreslagnaändringen kommer lagens begränsade syfte att ytterligare urholkas attom allmänheten eller annan myndighel får del av registeruppgift som senarevisal sig vara oriklig, kan della för den regisirerade medföra storaolägenheter som är svåra att rätla till. För den händelse den registreradevarken känner till aU registret innehåller oriktig uppgift eller att sådanlämnals ul uppslår särskilt svårhanteriiga problem. I promemorian lämnas ejnågon redogörelse för vilka rällelsemtiner som i detla hänseende skalltillämpas. Avslutningsvisvill datainspektionen framhålla atl det är ytterst angeläget att del klargörsvilken myndighel som skall ansvara för den verksamhet som den nyafastighetsskatten kommer au föranleda i fråga om skaUe-läggning och uppbörd. Deregisler som inrättas skall nämligen användas till stöd för den verksamheten.För atl de skyldigheter som ankommer på registeransvarig enligt datalagen skallkunna konkretiseras är det en förutsätlning aft dessa grundläggande frågorklarals ul. 1984/85:18 45 Bostadsverketsbefattning med den föreslagna skallen blir med den föreslagna ordningen enbariav lekniskl-administrativ natur. Del slutliga avgörandet av betydelsen avförekomsten av statliga ränlebidrag och/eller lån ankommer således påskattemyndigheten. Meddet föreslagna förfarandel lorde bosladsverkels befattning med beskallningensåvitt styrelsen kan bedöma ha begränsats till vad som är oundgängligennödvändigt. Trols delta innebär verksamhelen - som även antyds i promemorian -ell relativt omfallande merarbeie inom verket både vad gäller datamässigaruiiner som bearbelning av vissa uppgifter. Till detla kommer eltbelydande anlal förfrågningar från skattskyldiga/låntagare såväl vidinförandel som forllöpande. Slyrelsen kommer i della sammanhang endasl alt taupp behovet av resurser vid genomförandet för all senare återkomma beträffandebehovet av resurser på längre sikl. Bosladssiyrelsenförutsätter inledningsvis att de uppgifler om lån och bidrag som styrelsen ibörjan av året översänder lill RSV skall avse förhållanden under föregåendekalenderår. Detla innebär i fråga om undanlag på grund av lån och/eller bidragall bedömningen skall ske ulifrån den period aviseringen avser oavsett omräntebidraget utbetalas eller, vilket kan förekomma för en deläldre lån, sluiamorlering sker en bit in på nästkommande kalenderår. Vadgäller möjligheterna atl på grundval av uppgifler i låneregistret avgöra omundantag gäller från skattskyldighet uppstår problem vad gäller fastigheter somenbart fåll lån för atl förbättra avfallshanteringen eflersom dessaregistermässigt sammanförts med vanliga bosladslån för ombyggnad. Detsammagäller lån till särskilda åtgärder i områden med oulhyrda lägenheter. Om dessaärenden skall urskiljas på grundval av uppgifter från lånemyndighelen krävsmanuell bearbetning. Denomsländighelen alt fastigheterna undantas från beskattning fr. o. m. det år detstatliga lånet belalas ut innebär sannolikl ett starkt tryck påutbetalningsarbelei vid årsskiftena. Bostadsverkel kan med nuvarande resurserendasl i begränsad omfattning möla sådana arbetstoppar, vilkel kan medförairritation från låntagarnas sida. Vadgäller inträde av skattskyldighet på grund av alt räntebidrag för småhus upphörbör noteras alt detla förhållande förutom vid sedvanlig avlrappning av dengaranterade räntan/sänkt ränla på boslads- och/eller boltenlån även kaninträffa vid tillämpning av 45 § bostadsfinansieringsförordningen 1974:946 vadgäller köpeskillingskoniroll saml vid krav på extra inlösen enligt dens. 1984/85:18 46 Bosladssiyrelsenförulsäller atl förlida inlösen jämställs med slutamortering. Det kan såledesinte vara rimligt atl beräkna en länkl återbetalning enligt ursprungligaamorteringsvillkor om lånel inlöses . Avgörandevid en för sen återbetalning är enligt förslagel tidpunkten för när lånelskulle ha slulamorierats enligt plan. I de fall anstånd med belalning avlånekostnaderna medgivits, vilkel kan ske i högst , måstelänsbosladsnämnden särskilt underrätta skattemyndigheten om delta. Styrelsenförulsäller vidare att en förtida uppsägning l.ex. på gmnd av bristandebelalning eller att elt bosladshus övergår till fritidshus måsle hanteras påsamma säll, dvs. all den dag lill vilken lånel är uppsagt lill betalning bliravgörande för beräkning av undantagets upphörande. Om så blir fallet kräveräven detta en särskild bevakningsrutin för att inte försumliga lånlagare skallkunna befrias yllerligare elt år från skall om de trots uppsägning vägrarbetala. Bosladssiyrelsenkonstaterar i delta sammanhang att vissa problem uppkommer med lån som inlösesi nära anslutning lill årsskiftena på grund av all körningslillfällel inte skeri direkt anslulning till årsskiftel. Om lån som inlösts strax efler årsskiftetinte kan anges maskinelll kräver detla insalser. Vadgäller bosladslån som utbetalats fr.o.m. gäller krav på vissminsta omfattning av låneunderlaget för alt fastigheten skall undanlas frånskatl. Bosladssiyrelsen förutsätter all detla avser låneunderlag för boslädereflersom endast denna uppgift finns lagrad i låneregistrel och räntebidragendasl ulgår för bostadsdelen. Förberedelsearbetetför införande av faslighetsskatten kräver bl.a. system- och programändringarinom lånehanieringssystem för all så långl möjligt anpassadella fil! de krav redovisning av låne- och bidragsförhållandena till RSVkräver. I anslutning lill della krävs nya ruiiner för det löpande arbelet pålänsbostadsnämnderna i form av fellisie-hantering, rällningsrutiner m. m. Eflerden första samkörningen mol del av RSV för ändamålet upprättade regislret krävsen genomgång av de ärenden i vilka "träff inte erhållits. Orsakerna tillfelen måste utredas och därefter måsle styrelsens register rättas. Sedan detpreliminära underlaget redovisats för den skallskyldige kan ell slort anlalförfrågningar till länsbosladsnämnden förvänlas från enskilda låntagare,vilkel kan leda lill förnyade uiredningar och rättelser. Fördessa åtgärder bedömer styrelsen kosinaderna för systemering och programmeringsamt datordrift för test m. m. lill ca . Eftersom styrelsens resurserbl.a. med hänsyn till pågående UDS-projekt saml övrigl rationaliseringsarbeteinte medger ytterligare ansträngningar krävs vidare en lillfällig tjänsl underca ett och ell halvt år för upprättande av rutiner samt stöd till nämndernasarbele med uppgiftslämnandet under förberedelsearbetet. Kosinaderna för dennatjänsl beräknas till ca . under nyssnämnda period. 1984/85:18 47 Arbelsuppgifternapå länsbosladsnämnderna är av och därmed personalkrävande natur.Omfattningen är bl. a. beroende på den "iräffpro-cenl" som uppnåsinledningsvis. Eu omfattande rältningsarbete kan emellertid förutses. Tilldetla kommer del arbele som blir nödvändigl för alt klarläggaskattskyldighetens omfattning t. ex. om endasl vissa byggnader på fastighetenär belånade, särskilda förhållanden på jordbruksfastigheter, lån förförbättrad avfallshantering m. m. Efter del att fastighetsägarna fållunderrättelse om att fastighetsskall skall påföras eller inle kan vidare somtidigare nämnts ett stort antal muntliga eller skriftliga förfrågningarförvänlas. kräver besked fill låntagarna saml i åtskilliga fallkompletterande utredning och rättningsbesked till del centrala registret. Detsamlade resursbehovet för länsbosladsnämnderna är mot denna bakgrund svårt attberäkna i förväg. Slyrelsen gör dock den bedömningen all resursbehovet uppgårtill i genomsnitt minst en halv årsarbetskraft per nämnd under etl år, vilketmoisvarar en kostnad på . Förden cenirala delen krävs fortsättningsvis resurser för drifl och programunderhållav överföringsprogram. Bosladssiyrelsenavser självfallet alt fortlöpande anpassa lånehante-ringsregister och rutiner isyfte all minimera arbetet med överföring av uppgifter om lån och räntebidraglill skatlemyndighelen. Oaktat detta kommer - som också antyds i promemorian -ett belydande merarbete av karaktär alt uppkomma även i fortsättningen,när nya fastigheter faller inom ramen för beskaltning, helt eller delvis,fasligheler överlåts eller undantagen blir lillämpliga. Som framgårinledningsvis avser styrelsen emellertid senare all återkomma med en bedömningav behovet av resurser för det fortlöpande arbelet med fastighetsskatten. 1984/85:18 48 Närvarande:f.d. regeringsrådet , regeringsrådet Mueller, justitierådet Jermsten. Enligtprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen eflerföredragning av statsråden och och på hemställan av densistnämnde beslulal inhämla lagrådels yltrande över förslag till 1. lagom statlig fastighetsskatt, 2. lag om upphävande av lagen(1982:1194) om hyreshusavgift, 3. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagenom statlig fastighetsskatt: Allmänna synpunkter Denföreslagna fastighetsskatten är enligt remisshandlingarna förestavad av behovetatt motverka en fortsatt kostnadsökning för staten till följd av subventionernatill ny- och ombyggnadsverksamhelen inom bostadssektorn. Fastighetsskattenanges enligt uttalande i remissprolokollet uigöra del instrument somtillsammans med räntebidragssystemel för ny- och ombyggnader bäsl svarar molkravel på ett rättvist och solidariskt omfördelningssystem inom nämnda seklor.Skatten föreslås i princip utgå för vad som i faslighelstaxeringssammanhangbetecknas småhusenheter och hyreshusenheler samt småhus och hyreshus medtillhörande tomtmark på lantbruksenheter. Alla fastigheter som omfattas av destatliga lånesubventionerna på området skall dock undantas från skyldighel attbetala skall. Skalteförslagethar inle föregåtts av någon sedvanlig utredning och inle heller varit föremålför annat sådant remissförfarande som avses i 7 kap. 2§ regeringsformen än atlfrån några myndigheler inhämla yttrande angående innehållet i endepartementspromemoria rörande den laglekniska konstruktionen av skatten och ombeskartningsförfarandet; vissa enskilda organisationer har därjämte på egelinitiativ inkommii med yllrande över nämnda promemoria. Lagrådels möjligheteratt bedöma del remitterade förslaget är därför begränsade, särskilt i dehänseenden som avses i 8 kap, 18 § tredje stycket 3-5 regeringsformen. grundläggande förutsällningen alt en skallereglering, liksom annan 1984/85:18 49 normgivning,skall vara rättvis ligger främsl elt krav på all lika fall skall behandlaslika. En just i skaltesammanhang inte sällan angiven förutsättning är vidareall den akluella pålagan bör fördelas med ledning av de påtänkta skattskyldigasekonomiska bärkraft. Enbedömning av det remitterade förslaget mot bakgrund av bl.a. berörda principersynes skapa fler problem och större osäkerhel än som annars är vanligt. Härtillbidrar lill en början den föreslagna regleringens komplicerade uppbyggnad, somi och för sig inle beror på författningstextens utformning ulan främsl har singrund i den valda lösningens invecklade natur. Utgångspunkten för förslagel äralt den nya skallen skall påföras den som innehar egendom som vidfastighetstaxering åsatts eller skolat åsättas vissa särskilda beteckningar.Främst avses innehavare av s.k. hyreshus- och småhusenheter samt tomtmark försådan bebyggelse. Från denna, i och för sig varken hell enlydigl sammansattaeller klart avgränsade grupp skattskyldiga, undantas sedan en rad olikakategorier av faslig-helsägare. Del som i huvudsak utmärker dessaundantagsgrupper är förhållanden som hänger samman med när den innehavdaegendomen bebyggdes eller ändrades och hur den därvid belånades. Möjligheternaatt tydligt och klart kunna överblicka den tänkta regleringens omfattning,liksom dess innebörd i enskilda fall, minskas sedan yllerligare av delförhållandel alt flera av undantagen i sin tur förenas med särskilda undantag.Till bilden hör vidare atl skatten föreslås utgå med olika procenttal på etlefler skilda kvotdelar av taxeringsvärdet eller enligt annan melod beräknaigmnd värde. En ytterligare komplicerande faktor i förslaget är att skattenibland skall ulgå efler olika regler för olika delar av samma fastighet. Enreglering som byggs upp på nu angivet säll ger enligt lagrådets mening upphovlill principiella betänkligheter av skilda slag. Det kan sålunda ifrågasättasom inte den valda lekniken i detta fall leder lill en lagsliftning som blir såkomplicerad och svårtillgänglig atl den slår på gränsen till vad som rimligenbör kunna accepteras av rättssäkerhetsskäl. Att den enskilde medborgaren skallha möjlighet atl själv förstå regleringen framstår för övrigt här som särskiltangeläget eftersom det fömtsätts alt han aktivt skall medverka iförberedelsearbetet till beskatlningen genom atl konlrollera del underlaghärför som skall tas fram genom samkörningar av visst hos myndigheler tillgängligtADB-baserat material. Och atl detta material ibland kan vara inaktuellt ellerfelaktigt framgår av remissen. Delvalda lillvägagångssältel synes också aktualisera frågan hur långl del kananses försvarligt att gå när det gäller att genom rader av begränsningar ochundantag saml valel av kriterier för sådana avgränsningar ange en krets avpersoner som skall belastas med särskilda åligganden. Fråganhur den föreslagna nya pålagan förhåller sig till principen om en fördelning avskatter efler bärkraft aklualiseras framförallt därav atl vissa statligtbelånade fastigheter föreslås bli undantagna från skatteplikt. Vad 4 1984185. 1984/85:18 50 somhärvid främsl kommer i blickpunkien är de skallskyldigas boendekostnader. I dettahänseende kan konstaleras att någon slutsals inle kan dras med ledning av det iremissen redovisade materialet. Där lämnade uppgifter om de ökadekapitalkostnader som under angiven period har uppkommil för olika kategorierfastighetsägare gäller således enbari de fördyringar som orsakats av att degaranterade räntorna på vissa statliga lån har trappats upp och atthyreshusavgiften har införts. Vilka ökningar av kapitalkostnaderna som undermotsvarande lid i genomsnitl uppkommit för fastighetsägare vilka finansieratsilt innehav på annat sätt - och då särskilt ägare av småhus - har däremoi interedovisats. Det finns emellertid skäl antaga alt del inom sistnämnda grupp avfastighetsägare kan finnas åtskilliga vilkas kapitalkostnadsökningar undersamma tid varit ungefär jämförbara och ibland även större. Del må isammanhanget tilläggas att. eftersom de statliga bostadslånen inle ärbehovsprövade, del inom den förstnämnda gruppen av fastighetsägare mycket välkan finnas en inle obetydlig kategori för vilken den aktuellakostnadsutvecklingen inneburit en förhållandevis mindre kännbar belastning änden som drabbat vissa ägare av i övrigt fulll jämförbara men ejstatligt belånade fastigheter. Mot bakgrund av nu redovisade principiellaöverväganden ter det sig enligt lagrådels mening mindre tillfredsställande attdet remitterade förslagel läggs lill grund för lagstiftning i oförändraiskick. Det skulle således enligt lagrådets mening av berörda skäl vara en klarfördel och stämma bälire med kravet på en skatts principiellt allmängiltigakaraktär om fastighetsskatten i slället ges en utformning som i huvudsakinnebär att den utan undantag träffar alla som innehar vissa klarl avgränsadeoch lämligen läll identifierbara kategorier av egendom samt att de syflen. somde föreslagna undantagen för det sialsbelanade fastigheterna avses ijäna, istället tillgodoses inom det statliga lånesystemets ram. Frän praktisk synpunktskulle en sådan ordning innebära en avsevärd lättnad för skatteadministrationeni den arbetsbelastning, som kan väntas om fastighetsskatten genomförs iremissförslagels form, och lagrådet föreställer sig att även berördamyndigheters totala arbelsinsats skulle kunna begränsas. Iförsta stycket anges som förutsätlning för atl fastighetsskatt skall betalasatl "fastigheten" vid fastighetstaxering betecknas som småhusenhet,hyreshusenhet etc. Avsiklen är emellertid, såsom framgår av remissprolokollel,alt skatt skall erläggas även om endast en del av fastigheten utgör sådansärskild enhet, som anges i lagtexten. På motsvarande sätt avses uttrycket"fastigheten" skola omfalla även det fallet, alt sådan taxeringsenhetbildats av fiera fastigheter eller delar av fastigheter. För att missförståndinte skall behöva uppstå synes lagtexten böra förtydligas i detta hänseende.Eftersom den åsyftade preciseringen kan ha betydelse även för tillämpningen av2 § lorde förtydligandet lämpligen böra komma 1984/85:18 3 . lilluttryck i en särskild paragraf. Lagrådet förordar alt en sådan paragraf,förslagsvis inplacerad som 3S, ges följade lydelse: "Bestämmelserna idenna lag om fastighet som är småhusenhet, hyreshusenhet eller lantbruksenhetgäller också beträffande del av faslighel, flera fasligheter eller delar avfasligheler som utgör sådan enhet". Lagrådelförordar vidare att sisla stycket i paragrafen ges följande förenkladeformulering: "Undanlag enligt andra slycket gäller från och med delbeskaltningsår lånet betalas ul lill och med ulgången av beskattningsåretefter det år lånet har slutbelalats eller skulle ha slutbelalats. I fråga omlån som avses i 38 § försia stycket 1 bosladsfinansieringsförord-ningen skallundanlaget dock gälla endasl till och med ulgången av beskattningsåret efterdel år då räntebidraget har upphört all utgå". Regelni försia stycket 13 ulgör rätteligen ett undantag från bestämmelserna i j) ochk) av samma siycke. Del synes därför naturligare atl innehållet i punkten 1)kommer till uttryck i ell särskilt stycke. För att innebörden av regeln skallframgå tydligare föreslår lagrådel att etl sådant siycke formuleras förslagsvisenligt följande: "Till den del taxeringsvärdet av en faslighet, som ägs aven i 30 § 2 eller 5 mom. kommunalskallelagen angiven livförsäkringsanstalt,belöper på verksamhel avseende sådana pensionsförsäkringar elleravgångsbidragsförsäkringar som nämns i 30§ 2 mom. samma lag, skall dockprocenttalet, i ställer för vad som därom föreskrivs i första stycket j) ellerk), uigöra 1,4." Övrigalagförslag Lagrådel lämnar förslagen utan erinran. 1984/85:18 52 Anmälantill proposition om statlig fastighetsskatt Chefenför har i det föregående lämnat en redogörelse förbakgrunden lill förslaget om en statlig fastighetsskatt liksom för en inomregeringskansliet uppräitad promemoria och inhämtade yllranden över denna. Regeringenbeslöl alt inhämla lagrådets yttrande över följande inomfinansdeparementet uppräiiade lagförslag, nämligen 1. lag om statlig faslighelsskall, 2. lag om upphävande av lagen(1982: 1194) om hyreshusavgift, 3. lag om ändring ikommunalskallelagen (1928: 370). Utdragur underproiokoll för vid anmälan lill lagrådsremissen börfogas till protokollet i detla ärende som bilaga 2.1. Enredogörelse för lagrådels yttrande (bilaga 1.2) har - såvitt gäller de allmännasynpunkterna på förslaget lill lag om statlig faslighelsskall -lämnats avchefen för som också förordat alt skatten i anledninghärav i viss utsträckning ges en från förslaget i lagrådsremissen avvikandeutformning. Fastighetsskattenskall omfalla hyreshusenheler och småhusenheter samt hyreshus och småhus medtillhörande tomtmark på lantbruksenhet. Skattenskall betalas av den som vid taxering till inkomstskaft skall ta uppgaraniibelopp för fastigheten. Underlagetför fastighetsskatten utgörs av taxeringsvärdet. För småhusenheter utgörs dockunderlaget av en tredjedel av taxeringsvärdet. I fråga om hyreshus och småhuspå lantbruksenhet utgörs underlaget av hela resp. entredjedel av bostadsbyggnads- och lomtmarksvärdet. Särskilda bestämmelserskall gälla för fastigheter som ägs av livförsäkringsanstalter. Förkonventionellt beskattade fasligheter. fastigheter där intäkt av fastighetberäknas enligt 24 § 1 mom. kommunalskallelagen (1928:370), KL. eller ulgörintäkt av rörelse eller jordbruksfastighet, är fastighetsskatten avunderlaget. Fördessa fasligheler utgör skatten en avdragsgill driftkostnad. Förövriga fastigheter utgör skatten av underiaget. Procenttalenhar avvägts med hänsyn till att skatten i fråga om konventionellt beskaltade faslighelerskall vara avdragsgill medan så icke skall vara fallel i övrigt. Ifråga om taxeringsåren 1986 och 1987 gäller särskilda bestämmelser förskatteuttaget i fråga om småhusenheter samt småhus och hyreshus pålantbruksenhet. Somanfördes i lagrådsremissen har beskattningsmyndigheterna en besväriigarbetssituation. Det är därför angelägel att ständigt ta lill vara möjlighetertill förenklingar och att nya skatter ulformas så all de föranleder minstamöjliga merarbete. Detla är viktigt också av hänsyn till de skallskyldiga. Detnu framlagda förslaget innebär betydande förenklingar i förfarandet ijämförelse med det som lagrådsremissen innehöll. Det var nämligen främstundantagen från skattskyldighet på grund av vissa låneformer eller på grund avall fastigheten förvärvats som medförde komplicerande moment. Somnämndes i lagrådsremissen finns del hos på dalamedium uppgifterom samtliga fastigheter såvitt avser bl.a. fastighelsbeteck-ning. ägare, slagav fastighet och taxeringsvärde. Genom bearbelning av dessa regisler kan alltsåett register framställas över fasligheter, vars ägare skall påförasfastighetsskatt, och en korrekt förtryckning på deklarationsblanketten ske ifiertalet fall. Undantagfrån skattskyldigheten föreligger endast i sådana fall då fastighetens ägareinte skall ta upp garantibelopp för fasfighelen vid taxeringen. I dessa fallär fastigheten emellertid vanligen inle heller åsatl någol taxeringsvärde ochkan därför sorteras borl vid den maskinella bearbetningen. Detlainnebär dock inte atl undertaget för fastighetsskatt kan till alla delarbestämmas på grundval av det maskinellt framställda materialet. Exempelvis kanen fastighet ha bytt ägare. Elt annal fall är alt beskattningsåret omfattarkortare eller än . 1984/85:18 54 Molsvarandegäller de frågor som har all göra med vilken skattesats som skall användas förfastighetsskatten. Avgörande för detla är efter vilka grunder inkomsten avfastigheten beräknas vid inkomsttaxeringen (konventionell melod ellerschablonmetod). Frågan huruvida hela taxeringsvärdet eller en tredjedel däravskall användas som underiag bedöms på grundval av uppgifter frånfastighetslaxeringeri. Detär här emellerlid inte fråga om några bedömningar uiöver dem som ändå måsleföretas vid inkomsttaxeringen. Vad det rör sig om är atl dessa skall läggaslill gmnd vid beräkningen av fastighetsskatt. Del kan också nämnas att vissa avuppgifterna redan finns maskinelll lillgängliga. Genomden utformning av fastighetsskatten som föreslås underlättas ocksåsamordningen med elt förenklat deklaralionsförfarande för löntagare. Denenklare utformningen påverkar också i betydande omfattning behovet avinformation och förberedande kommunikalion med de skattskyldiga.