prop · G80393 · 1984-12-31 00:00:00 — Kammarrätten i anför: Beträffandeupphovsmannaintäkt i inkomstslaget tjänst menar kammarrätten att det i och försig, pä de skäl som anförts i betänkandet, finns anledning ifrågasätta omnuvarande koppling till regler för rörelseidkare är lämplig för de friakulturarbetarna. Å andra sidan måste även här i viss mån ifrågasättas omutvidgningen kan förenas med det grundläggande ändamålet med kontot. Det kansåledes ifrågasättas om ifrågavarande inkomst kan anges med sådan grad avtydlighet att en uppskovsbestämmelse i praktiken blir tillräckligt hanterlig.Främst kravet på att det skall vara fråga om en anställning av "tillfälligbeskaffenhet" kan bli svårbedömt. Del kan inte heller uteslutas altsvårigheter kan uppkomma vad gäller bedömningen av om fråga är om upphovsmannaintäkteller ej. Vidare skall enligt förslaget från upphovsmannakonto återfört belopptas upp som inkomst av rörelse, oaktat det avsatta således kan härtöra från inkomstav tjänst. Kammartätten har i och för sig ingen erinran häremot, men vill isamband härmed påpeka den även av kommittén uppmärksammade frågan om riskenför felaktigt uttag av egenavgifter på återförda kontobelopp. Slutligen måstepåtalas att förslaget kan leda till mer eller mindre berättigade krav frånandra yrkesgrupper med oregelbundna inkomster, t. ex. provisionsanställda. 1984/85:93 94 Medhänvisning till ovan angivna synpunkter ställer sig kammartätten mycket tveksamtill förslaget i denna del och förordar att det inte genomförs. RSVvill bestämt avstyrka denna förändring. Anledningarna härtill är tvä. För det första är avsiktenmed uppskovet att fördela inkomsten under ett gynnsamt år på ett eller fleraefterföljande år med ett sämre utfall. Det saknas anledning att anta att t. ex.en konstnär just under det mest gynnsamma året har varit tvungen att ta entillfällig anställning för att kunna försörja sig. Om anställningen ingår somett led i ett projekt e.dyl. som konstnären har åtagit sig är den ju jämförbarmed vilken löpande inkomst som helst och bör inte särbehandlas i förhållandetill annan lön. Eftersom den positiva särbehandling som kontoavsättningeninnebär bör förbehållas de fall där det är mofiverat, dvs. främst de fall somanges ovan i andra stycket av detta avsnitt, bör uppskov med beskattningen avtjänsteinkomster inte komma ifråga. Det andra skälet till atttjänsteinkomster inte bör få föranleda uppskov är de komplikationer som skulleuppstå på avgiftssidan. Kommittén föreslär nämligen att de belopp som tas utfrån kontot skall återföras rill beskattning i inkomstslaget rörelse. Detskulle medföra stora svårigheter att kontrollera i vilka fallarbetsgivaravgifter redan är betalda resp. i vilka fall egenavgifter skallpåföras. har påpekat förekommer detta problem i vissutsträckning , nämligen då det finns ett likställighetsavtal.Problemets omfattning är dock begränsad, eftersom de skattskyldiga tordeföredra att beskattas för sådana intäkter som omfattas avlikställighetsavtal, och på uppskovskontot sätta in endast avgiftspliktigaintäkter. Om en skattskyldig för visst fall väljer en omvänd ordning - att fäuppskov med den inkomst som omfattas av likställighetsavtal - ankommer det påhonom att visa att egenavgifter inte skall beräknas när beloppet återförs tillbeskattning. RSV anser att detta för de skattskyldiga relativt svårbegripligaoch för beskattningsmyndigheterna svårkontrollerade område inte bör utvidgas. Länsstyrelseni län anför: Påfrämst en punkt medför den av kommittén föreslagna ordningen att tillämpnings-och kontrollsvårigheter uppkommer. Det gäller de avsättningar som härtör fråninkomst av tjänst eller inkomst som omfattas av likställighetsavlal. Vidåterförandet av dessa inkomster förutsätter kommitténs förslag att dessa ejdrabbas av egenavgifter. För undvikande av tillämpningsproblem har kommitténvalt att lägga bevisbördan på den skattskyldige. Ett visst belopp skall undantasfrån avgiftsbeläggning endast om den skattskyldige uttryckligen yrkar det ochstyrker att avsättningen härtör från tjänsteinkomst eller inkomst som omfattasav likställighetsavtal. Här är att märka att reglerna ställer stora krav påordnade noteringar och underlag. Kommittén har beträffandebokföringsskyldigheten funnit det angeläget att förenkla för kulturarbetarna.Med hänsyn härtill förefaller det tveksamt om vad som kan vinnas, genom att iunderlaget för avsättningarna inräkna även tillfälliga tjänsteinkomster ochinkomster som omfattas av likställighetsavtal, motsvaras av ett system somställer stora krav på dess användare. Prop.1984/85:93 95 Styrelsenför tillstyrker förslaget. KL YS fillstyrker förslagetoch anför: Somtidigare framhållits kan det ibland vara en tillfällighet om en kulturarbetarinkomstredovisas under tjänst eller under rörelse. Del har därför kunnat innebära enorättvisa, att upphovsmannakonto endast fått avse rörelseinkomster; en rillfälligthög inkomst av projektanställning inom yrket har således ej räknats vare sigsom jämförelseinkomst eller vid beräkning av avdrag. FöreningenSvenska tonsättare anför: Tonsättarnasinkomster består dels av upphovsrättsliga ersättningar dels av ersättningar föruppdrag/anställning. De upphovsrättsliga ersättningarnas storlek är oftamycket varierande och tonsättarna har varken möjlighet attpåverka eller i förväg beräkna dessa inkomster. Det är emellertid lika omöjligtför tonsättarna att beräkna om och när han/hon får ett kompositionsuppdrag. Enligtden nuvarande lagen om upphovsmannakonto berättigar enbart sådan inkomst tilluppskov som någon uppburit i egenskap av upphovsman. Det riktiga behovet avmöjligheten till avsättning till kontot uppstår för tonsättarens del närhan/hon får en stor beställning och det slumpar sig sä att under samma årkommer en stor STIM-avräkning som ackumulerar upphovsrättsliga ersättningarfrån flera ridigare års arbete. Fst vill därför understryka vikten av, attenligt kommitténs förslag, inkomst av tjänst av fillfällig beskaffenhet inomupphovsmannens verksamhetsområde får medräknas vid beräkning avavsättningsrätt. Teaterförbundetfinner det viktigt att nuvarande system utvidgas till att också omfattautövande konstnärer, samt intäkt av tjänst om intäkten härtör från enanställning av tillfällig beskaffenhet. Svenska revisorsamfundet SRS anför: Inkomstslagettjänst har inte i något annat sammanhang tillåtits ingå i underlag föravsättning eller annan periodisering. Tillräckliga skäl har enligt samfundetsmening inte förebragts för att nu införa andra principer. Sverigesadvokatsamfund ifrågasätter om inte också uppfinnare skall ha rätt att görainsättning från inkomst av tjänst. Enligt samfundet är det inte ovanligt attockså en uppfinnare har tillfälliga anställningar vid sidan av sin uppfinnarverksamhet. Åtskilligaremissinstanser har kommenterat förslaget att fotografer och utövandekonstnärer skall få utnyttja uppskovssystemet. ,konstnärsnämnden, styrelsen för . och tillstyrker förslaget. Kammarrätteni anser inte att fotograferna bör ha rätt till uppskov. Såvittgjdler fotografer finner kammartätten aU de av kommittén redogjorda skälen motdenna utvidgade rätt till skattemässig inkomstutjämning är så starka attfotograferna generellt inte skall omfattas av uppskovslagstiftningen. En sådanutvidgning kan inte anses stå i överensstämmelse med de grundläggande syftenoch förutsättningar för kontots införande för vilka kammarrätten fidigare ikorthet redogjort. Alternativet är att utskilja och definiera de fotografer somborde komma i fråga, vilket dock torde vara svårt all åstadkomma. Kammartättenavstyrker således kommitténs förslag om en generell utvidgning i denna del. Förslagettillstyrks däremot av RSV och . KLYShar alltid räknat fotograferna rill gruppen skapande konstnärer; de är alltsåkulturarbetare i de betydelser ordet kan ha i kultur- och fackpolitiskasammanhang. När den nuvarande lagen om upphovsmannakonto förbereddes, utgick KLYSdärför från att fotograferna skulle medräknas bland övriga upphovsmän; de harofta en arbets- och inkomstsituarion som är lik andra bildkonstnärers. Att deej medtogs den gången blev en besvikelse. Det är därför myckettillfredsställande att nu föreslår att nyssnämndasynpunkter tillgodoses. RSVkommenterar förslaget att ge utövande konstnärer rätt att utnyttja upphovsmannakonto.RSV anför: Närdet däremot gäller förslaget att utvidga uppskovsmöjligheterna till att omfattaockså utövande konstnärer vill RSV anföra följande. Del starkaste skälet tillatt införa upphovsmannakonton var, att det beroende det tar attframställa ett verk, möjligheterna till avsättning och variationerna iefterfrågan, kan förflyta långa perioder under vilka verkets upphovsman fårringa eller ingen inkomst av sitt arbete. När inkomst senare flyter in kan deni vissa fall uppgå till betydande belopp under en relativt kort tidrymd,varefter ännu en period med låga inkomster kan inträda. Dessa förhållanden tordeofta gälla för bl. a. författare, bildkonstnärer och tonsättare. Förutövande konstnärer, t. ex. musiker eller recitalörer, kan inkomstens storiek säkeriigenockså variera kraftigt mellan åren. Orsaken till variationen i inkomst fördessa kategorier torde emellertid inte vara densamma som för upphovsmän.Anledningen torde i stället vara en i och för sig naturiig variation i antaletarbetstillfällen, som inte har något direkt samband med att del tar lång tidatt framställa ett nytt verk som kan föranleda nya inkomster. Attarbetstillfällena för en utövande konstnär kan vara få, så att vederbörandeunder vissa perioder är utan engagemang, bör enligt RSVs mening inte åtgärdasmed hjälp av skattelagstiftningen. Detta skulle nämligen leda tillkrav från andra grupper med varierande inkomster, alt också få göra konloavsältningar.RSV anser att uppskovsmöjligheten bör reserveras för sådana kategorier där detpå grund av en lång framställnings- eller tillväxtperiod är ofrånkomligt medstora variationer i inkoms- Prop.1984/85:93 97 Detta slag av uppskovsmöjlighet bör därförinte utvidgas utöver vad som redan gäller (upphovsmannakonto, uppfinnarkontooch skogskonto). Däremot anser förbundet att arbetsförhållandena förutövande konstnärer avviker på ett sådant sätt från vad som gäller för dem somi dag omfattas av uppskovsmöjligheterna att fråga därmed uppkommer om möjligheterför inkomstutjämning även för vissa andra grupper skattskyldiga, t. ex. vissaidrottsmän. Förbundet anser att möjligheterna till uppskov måste varabegränsade. Den föreslagna utvidgningen medför, som antytts, att man får enmindre naturlig gränsdragning än enligt dagens regler. avstyrker därförkommitténs förslag. Även kommitténs förslag att musiker och skådespelare skallfå göra avsättning till uppskovskonto finner vi välgrundat. För att undvikamissförstånd vill KLYS här dock korrigera ett uttalande från kommittén (sid.123 yn). När en skapande upphovsman exekverar sitt eget verk är han inte"utövande konstnär" utan han utövar just en del av sin upphovsrättsådan den beskrivs i 2 § upphovsrättslagen. För att en tonsättare skall fåräkna in framförandet av egna verk eller en författare skall få medräknainkomster av egna diktuppläsningar behövs således ej den här föreslagnautvidgningen. Det är emellertid en marginell anmärkning; det väsenfiiga är attde egentliga exekutörema på frilansbas får möjlighet till uppskov med beskattning. Svenska artisters och musikers intresseorganisation anför: Grundtanken bakom upphovsmannakonto är att tillfälligthöga inkomster skall kunna jämnas ut sä att den progressiva skatten inte skalldrabba den enskilde kulturarbetaren oskäligt hårt. Med hänsyn till den mycket ojämna inkomst som ofta är enutövande konstnärs stora dilemma, är det angeläget att även dessa"utövande" yrkesgrupper inkluderas i systemet. Lantbrukarnas skattedelegation anför: Däremot ställer sig delegationen tveksam rill förslagetatt utövande konstnärer skall omfattas av uppskovsmöjligheten. Om utvidgningsker på detta sätt kan även andra grupper med fog göra anspråk på att få sammabehandling. Delegarionen avstyrker därför förslaget i denna del. Förslaget att uppfinnare som är delägare i handelsbolagskall få utnyttja uppskovssystemet berörs i flera yttranden. Kammarrätten i anför: Såvitt gäller uppfinnarkonto tillstyrker kammartätten attäven en uppfinnare, som är delägare i handelsbolag med inkomst frän en avhonom gjord uppfinning, skall omfattas av uppskovsrätt. De av kommittén därvidangivna restriktionerna finner även kammarrätten nödvändiga. 7 1984/85. 1984/85:93 98 Beträffande rätt till insättning på uppfinnarkonto däverksamheten bedrivs i handelsbolagsform har chefen för budgetdepartementetredan uttryckt en uppfattning i denna fråga (prop 1981/82:79): en utvidgningav uppskovsreglerna till att omfatta även inkomst som tillfaller handelsbolagskulle komplicera regelsystemet. Detta uttalande gällde frågan helt generellt.Om man dessutom skulle medge uppskov enbart för uppfinnaren/ uppfinnarna ihandelsbolaget och endast de intäkter i bolaget som avsåg exploatering avuppfinningarna skulle möjigheterna till en effektiv kontroll av att reglernaföljdes bli mycket små. Denna utvidgning i fråga om uppskovsmöjligheter striderdirekt mot kravet på förenklingar i skattelagstiftningen, varför RSV avstyrkerförslaget. Det är också bra att de föreslagna reglerna även omfattardelägare i handelsbolag som har uppfinnarintäkterna från handelsbolaget. STU ifrågasätter dock om den hårda restriktion, attbolagets verksamhet uteslutande får avse utnyttjandet av uppfinningen, ärnödvändig. Det torde inte vara mycket svårare att renodla uppfinnarinkomsten iett handelsbolag än i en enskild firma. 1981/82:79 kan uppfinnarintäkt uppstå när enuppfinning utnyttjas som ett led i tillverkningen av produkt. I detta falleller om bolaget tillverkar en produkt som kompletterar den produktuppfinningen avser, kan uppfinnaren/delägaren enligt den föreslagna regeln ejutnyttja uppskovskonto. Det förekommer mänga fall där ett handelsbolagshuvudsakliga verksamhet beslår i att utnyttja av delägare gjorda uppfinningarmen också omfattar viss uppdragsverksamhet. Även ett mycket begränsat sådantuppdrag skulle diskvalificera delägare att utnyttja uppskovskonto. Problemetkan naturligtvis lösas genom att man bildar två olika handelsbolag för de bådaverksamhetsgrenarna, men det synes vara en onödig komplikation. STU anser att förslaget bör ändras och att § 4 kantillämpas även beträffande handelsbolag. Inom kommittén har också övervägts huruvida uppskovsrättenskall avse även uppfinnarinkomster från handelsbolag. Del föresläs därvid attuppfinnare som är delägare i handelsbolag skall omfattas av uppskovsräl-tenmedan däremot andra delägare ej skall ha sådan rätt. Principiellt anser vi attdet kan ifrågasättas om inte alla delägare bör beskattas pä samma sätt. Det främsta skälet till uppskovsrätlen är att uppnå en rimligresultatutjämning mellan åren. Med hänsyn härtill kan något skäl alt beskattadet kapital eller arbete som tillförs av andra än uppfinnare knappast åberopas.Vi anser därför att uppskovsrätten bör omfatta samtliga bolagsdelägare. Två remissinstanser anser att reglerna för upphovsmannakontoskall kompletteras på motsvarande sätt. Prop.1984/85:93 99 Det saknas enligt föreningens mening skäl att göra skillnadmellan upphovsmannakonto och uppfinnarkonto i fråga om rätten för delägare ihandelsbolag att göra avsättningar. Det är nämligen myckel vanligt även blandkulturarbetare, t. ex. läromedelsförfattare, att verksamheten drivs ihandelsbolag. Precis som del är vanligt att uppfinnare arbetar rillsammansmed andra i handelsbolagets form är det vanligt att läromedels- ochfaktaförfattare gör del. LFF har för sin del svårt att förstå varför inte enupphovsman, vilken är delägare i handelsbolag på samma sätt som uppfinnare,skall omfattas av uppskovsrätt. Självklart skall upphovsmannen, liksomuppfinnaren, vara skyldig att förebringa all den utredning, som erfordras föratt uppskovsrätten skall kunna konstateras, så att ej andra delägare änupphovsmannen själv kommer i åtnjutande av uppskovsrätlen. LFF föreslår att sista meningen i 1 § i "Lag omuppskovskonto för upphovsmän m.fl." får samma lydelse som motsvarandeparagraf i "Lag om uppskovskonto för uppfinnare", dvs. "Delägarei dödsbo, för vilka reglerna om handelsbolag skall tillämpas, har inte rätttill uppskov för bolagets inkomst". Konsekvenserna för bankernas del av omläggningen av uppskovsreg-lemaberörs också i två yttranden. De förutsättningar som gäller för inbetalning till upphovsmannakontoresp. uppfinnarkonto enligt de båda lagförslagen därom är tämligen vagt angivnai lagtexten. En insättning på ett sådant konto kan i och för sig inte utanvidare åberopas för uppskov med erläggande av skatt. Det är dock ändå en riskatt den person som fått ett sådant konto öppnat för sig och fått görainsättningar pä kontot uppfattar detta som en garanti för att han skall fåuppskov med eriäggande av skatten med efterföljande kritik mot banken, som medgettinsättningarna, för det fall uppskov inte skulle medges. Det är därför frånbankernas synpunkt angeläget att förutsättningarna för inbetalning till sådanakonton preciseras tydligare i lagtexten än som gjorts i kommitténs förslag. föreningsbankers förbund anför: De båda kontoformerna har givetvis en viktig funktion förupphovsmän och uppfinnare. Ur bankernas synpunkt har de emellertid endast enmarginell betydelse. Frånbankernas synpunkt finns ingen anledning att anlägga andra synpunkter påifrågavarande konton än att reglerna för dessa skall vara så enkla och tydligaatt de kan hanteras av bankernas personal och att de kan anpassas tillbankernas kontorutiner. gällande regler har - såvitt SFF erfarit - intemedfört några nämnvärda problem i dessa hänseenden. Utan att vilja framföra någon kritik mot det materiellainnehållet i kommitténs förslag kan SFF konstatera att det är svårt att hanågon bestämd uppfattning huruvida de nya reglerna blir lättare att tillämpaför bankerna - eller för andra som påverkas av förslagen. Prop.1984/85:93 100 12 Kvittning vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp Kommitténföreslår att en ny kvittningsregel skall införas vid beräkning av underlag fördet i statsskatten ingående tilläggsbeloppet. Enligt den föreslagna regelnskall underskott i rörelse avseende litterär och konstnärlig verksamhet fåkvittas mot överskott av rörelseinkomst eller tillfällig tjänsteinkomst inomsamma verksamhetsområde. Frånadministrativt håll avstyrks - med ett undantag - förslaget. Kommitténsförslag om undantag för kulturarbetare är av genomgripande karaktär.Kulturarbetarna skulle få en kviitningsmöjlighet som andra grupper saknar,trots lika vägande skäl. Som exempel kan anges skattskyldig som kan ha flera rillrörelse hänförliga förvärvskällor. Frågan om ytterligare undantag frän kvittningsförbudetmåste självfallet uppmärksammas. På sätt kommittén angivit är en sådan översynavsedd. Kammarrätten är av den bestämda uppfattningen att frågan om utvidgningav de situationer i vilka kvittningsrätt eventuellt skall medgivas måste tasupp i ett större sammanhang och föregås av en mer djupgående utredning, än vadsom varit möjligt för kulturskattekommittén. Att nu genomföra ett undantagenbart för kulturarbetarnas vidkommande bör enligt kammarrättens mening intekomma i fråga. För övrigt ifrågasätts om inte syftet med förslaget i vissomfattning kan tillgodoses genom att omkostnaderna i fråga till större delavdrages under inkomst av tjänst. För det fall genomförande av förslagetövervägs vill kammartätten peka på vissa tillämpningssvärig-heter, som kommeratt uppstå. Det anges bl. a. som förutsättning att fråga är om en tillfälliganställning inom kulturarbetarens verksamhetsområde. Vad som skall avses med"tillfällig anställning" och "inom sitt verksamhetsområde"torde kräva ytterligare klargöranden. Kan t. ex. en långvarig deltidsanställningsom lärare vid en konstskola betraktas som sådan för en bildkonstnär? Kammartättenkan således inte tillstyrka att ett förslag om ytterligare undantag enbart förkulturarbetarnas vidkommande nu genomförs. Frågan bör dock särskiltuppmärksammas av 1980 ärs företagsskaltekommilté. RSVdelar kommitténs uppfattning att det s. k. kvittningsförbudet kan medföra skattemässigtnegativa effekter för sädana kulturarbetare som tagit tillfällig anställningmen som eljest redovisar sina intäkter i inkomstslaget rörelse. RSV vill docki detta sammanhang betona att problemet uppkommer först då underlaget förtilläggsbelopp överstiger den s.k. brytpunkten. Mot bakgrund av redogörelsen iavsnittet Kulturarbetarnas ekonomiska och sociala villkor synes problemet varaav liten omfattning. Det problem som kommitténi detta sammanhang har tagit upp torde emellertid inte vara unikt förkulturarbetare. RSV kan peka på en rad skilda verksamhetsområden, där utövarenvanligen redovisar sina intäkter i inkomstslaget rörelse men där det kanförekomma skilda slag av tillfälliga anställningar. Här må nämnas t. ex.arkitekter eller konsulter av skilda slag (data-, ingenjörs-, VVS-). Om maninför denna kvittningsrätt för kulturarbetarna torde det vara ofrånkomligt attäven dessa andra grupper kräver en Prop.1984/85:93 lOl För att man skall kunna åstadkomma denna kvittningsrätt förkulturarbetarna torde det därför vara ofrånkomligt med en generell kvittningsrättavseende underskott av rörelse/rillfällig anställning. Denföreslagna lösningen synes härutöver medföra vissa praktiska problem. a. begreppet "tillfällig anställning". Kommittén har intesjälv kunnat lämna någon definition på detta begrepp (s. 103 i betänkandet).Man har funnit att det inte är lämpligt att fixera någon tidsgräns, bl. a.beroende pä att en projektanställning kan vara ett deltidsuppdrag som under enlängre lid utförs vid sidan av den vanliga verksamheten. Man har därförkonstaterat att en friare prövning bör ske och hänföra sig till att anställningenär ett naturligt inslag i den verksamhetsform varunder vederbörande bedriversitt arbete. Enligt RSVs bedömning medför detta krav på en friare prövningutomordentligt stora tillämpningsproblem - särskilt som kvittningsrätten,enligt vad ovan anförts, inte torde kunna begränsas till enbartkulturarbetarna. Etthärmed sammanhängande praktiskt problem är frågan vilken utredning som denskattskyldige skall kunna prestera för att kunna erhålla den yrkade kvittningen.Det torde i mänga fall bli svårt för den skattskyldige att redan undertaxeringsåret visa att den ifrågavarande anställningen är av tillfällig natur.I många fall torde delta kunna visas först efter taxeringsårets utgång. Dettainnebär att beslutsunderlaget finns tillgängligt först i skaltedomstolarna.Förslaget torde därför medföra en ökad arbetsbörda både förbeskattningsmyndigheterna och för skattedomstolarna. Denkritik som ovan riktats mot den föreslagna kvittningsrätten gäller i lika höggrad förslaget till kvittningsrätt när en kulturarbetare har flera förvärvskällorinom inkomstslaget rörelse. Om kvittningsrätten skulle avse enbartkulturarbetare torde stora problem uppkomma vid beskattningsmyndigheternasprövning "utifrån allmänna bedömningsgrunder" vad som är att hänföra tillHtterär eller konstnärlig verksamhet. Även här torde andra grupper i samhälletkomma att kräva en motsvarande kvittningsrätt, varför denna i så fall måstegöras generell. RSVavstyrker förslaget om en särskild kvittningsrätt för kulturarbetare. EnligtRRV komplicerar förslaget den genomförda skattereformen. RRV avstyrkerdärför förslaget. Länsstyrelseni län har däremot inget all erinra mot förslaget. noterat (sid. 103 f) kan begreppet tillfällig anställning föranledagränsdragningsproblem. För undvikande av dessa synes kommittén förorda attbevisbördan för att fråga är om en tillfällig anställning läggs på denskattskyldige vilken även har att framställa särskilt yrkande om att kvittningskall ske. För att undvika rättsosäkerhet finner det vara avvikt att närmare anvisningar rörande när en anställning skall anses vara avtillfällig natur ges. Enligtlänsstyrelsens uppfattning bör det föreligga ett direkt samband mellaninkomsterna och kostnaderna för att kvittning skall tillålas.