prop · G803218 · 1984-12-31 00:00:00 — Det genomfördaplaneringsarbetet har resulterat i en kartläggningav statlig verksamhet på området. I många fall har kartläggningsproblem uppstått genom att insatser riktade mot informationsteknologin i stor utsträckning ligger invävdai annan verksamhet, vilket gör enekonomisk särredovisning mindre lämplig. volymuppnifterar därför uppskattningar mea varierande precision. Genomgången visar att slaien redan finansierar en bredverksa.mhet. som på varierande san kan anknytas tillinformations-leknologin. Det presenierade undei laget ger en överblick överdenna pågående verksamhet och därigenom gesstörre möjligheter att samordna olika insatser inom utbildning, forsKning ochteknisk utveckling. Därigenom kan både tillverkare och användare inom intorm.ationsteknologin göras bättre rustade atl utnyttja den nyateknologin. ihiOrrTis.tior!sifjkriologiDrogram ska! !kunna skapa grundan för elt ähdumåiseniigtutnyl-jande av inicrmaiionsttskn.aiMin i Svefigc. Detta kan skk gsnom att man bygge: upp kunnandeorti tekniker, metode! och grundläggandeförutsättningar för användningen av leknoiogin. Ciesss allmänna rr;ill ksn ko.nwottscrss i etl antal deimåi: sKspa en bredkunskapsbas i samhället för att förstå den ny-s teknologins konsekvenser ge mäjtniskor i yrkeslivet bättre kunskap om intonriationstknologins (orutsättninga; och konsekvenser, så att de kan bedömaoch påverka det egna arbetet, skapa bättre kunskap hos specisiister på olika områden,så att de på bästa sätl kan integrera informationsteknoiogin i sin egenverksamhe: uppnå en god lillgångpå väJutbHdsde forskare olika discipliner och Ingenjörer, som snabbt kan la tillvara nya tekniskalandvinningar i samverkan rned användarna åstadkomma industriell samverkan för utveckling av nyckelteknologier och tillämpningar av konkurrensneutral karaktär underlätta nybitdning av företag baserade påden nya teknologin underlätta spridningen av den nya tekniken till olika delarav näringslivet ge användare päolika ntvåcr möjlighet att bl.a. genom tekntkupphsndling och aktivt deltagande iexperiment påverka tekniken, så att den båttresvarar mot användarkrav. Samhällets aktiviteter inominformationsteknologin kan delas in päolika sätt. En typ av indelning är de tre programblocken; Mikroeiektroniksyftar till an stärka förmåga attkonstruera och tillverka elektronikkomponenter, Systemtekniksyftar till att stärka förmågan att konstruera och tillverkainformationsteknologiska system. Informationsteknologinsanvändning syftar till att främja en äridamålsenlig användningoch att utveckla system som fyller altl högreanvändarkrav. uh an.n.jn iiideiningsgru-d utgör de medel som samhäiiel kar, ulrivttja i eti sa:Ti!&.t prograrn. består i huvudsak av ut&iidning, tcskhinn och slod\ Utblidnirigsinsatiserna sträcker sig från korlare utnlaninc. scm användning av datorer i och översiktskurser incm arbstsmarknads-ulbiianingen,til! svancerad utbildning, som forskarutbildning elle;kompletteringsutbildning för civilingenjörer med äldreexamen. Ävö", forskningsinsatserna spänner över ettbrett cmråds. Dé avsor allt fråncirundiäggands forskning kringhafvledarmaterial tili forskning kring system som medger inflytande cchutveckling för arbetstagarna. Stödet till den tekniska utveckilngenhar, även det, stor variation. Ä ena sidan satsar man på upp- byggnaa avtiilverkningsresurse" for IntegrerBdo krfct.Stir 1 sa.T.arbele ,medindustrin. A sndra sidan sai jar man på iniö.andfi av nya kvaiifteraas system ioliks tiiiämoningar. Nrir rnan aelai in insatserna längs båda dessa linjer, iäsen siruklur scm moisvarar matrisen nedan. I matrisen markeras siaiens insalserinom dei-omrädena .Även omdel är möjligt, och kanske nödvändigt av praktiska skäl, att redovisainformationsteknoiogin på dena sätt. är teknologin sådan till sin natur att deolika delarna måste uft'ecklas i nära kontakt med varandra. Föi atl åstadkommasamordningseffekter bör det finnas någon forrin av organiserad samverkanmellan de ansvariga myndigheterna. Et' .S3net' åstaokomma samordning är att dc-e.igagftrsrje statiiga organen fortsäitersitt sam- arbete för 3tl gencm kontakter ined näringslivet och andraberordci planera ytterliga.e framtida insatser (ör inlormalionsteknoioginsutveckling och an'/änd-runq Kartläggningen har visat au omprioriteringar redan gjortsunder ett antaf år. Ytierirgare omprioriteringaf skulle antagligen krävagenomgripande förändringar hos myndigheterna. Vissa ökade insatser som bedömisväsentliga har därför inte kunnat beredas utrymme. Exempel på sådana insalserredovisas i slutet av presentationen. Djfba; utniatfifnff V Kösskoia _ Vuxonutbiislntfta 4(tssism£iR{vadS' wbilrJnlftBForshninös- Inffflrmation K9m{)ö«i«s«UtS1«M0Ö( syat«j»t*nJ)t Onmdlägtmds forsk- fjtng, tSnrfsSttniRgar/ Fors>c«ini3MrHf«t-njttlands f <!lii>ati»-ISmpniftcar. iJtbiloningär en väsentlig (aktörnär man vili uiveckla och använda ny leknik. Efter.sorri intorma-tionstoknologin ihög grad kommer att beröra alla människor,ar det vikfigt att utbildningen kommer in påalla nivåer från grundskola till högskola.Redan yrkesverksamma måste ges möjlighet till fortbildning och vidareutbildning. Viss grundläggandedataundervisning datalära ingår i högstadium. har inte undervisningen krävt någonutrustning. Trots del har mer än hälften av högstadieskolornatillgång till datorutrustning. På gymnasiets linjer har mandataundervisning endasl i årskurs 1. Den är integrerad i samhällskunskap och matematik. Pånaturvetenskapliga linjen finns alternativämnetdatakunskap . 2/3 av landets gymnasieskolor har någon typ av datorutrustning. Inom civiUngenjörsutbiidningenutgörs närmare hälften av nybörjarplatserna - ca 1 800 - av utbildningar anknutnatili informationsteknologi. Härutöver finns nästan900 nybörjarplatser vid universitetensintormationsteknologiska utbildningslinjer Dessutom finns ca 900 platser vidkortare ADB-linjer. Inom högskolan utnyttjas ca 1 500 årsplatser till fortbildning inom datateknik. Härutöver förekommer lokala linjer i viss omfattning. Unden/isning i dataläraingår i kommunala vuxenutbildningensgrundskolekurser och gymnasiekurser. Vidare ingår datortillämpningar och datorteknik i vissa ämnen. Studieförbundengör omfattande insatser för att i förstahand ge en bred orienterande utbildning. Ungefär hälften av landets 120 folkhögskolor har någonform av datorutrustning, och bedriver i varierande omfattning undervisning iallmänna datorfrågor. Art>etsniuirknadsutblldning (AMU) är yrkesutbildning som syftar till att motverkaobalanser på arbetsmarknaden. AMU kan ges till både anställdaoch arbetslösa och förekommer påmånga olika nivåer trån korta orienteringskurser i ADB till årslångaspecialutbildningar. Många yrkesutbildningar har inslagav informationsteknologi men omfattningen varierar. beräknas 20 000 elever genomgå utbildning med större eller mindre inslag av informationsteknologi. Densvenska FoU-verksamheten inom informa-tionsteknnlogiområdet omfattar cirka 16 OOC årsverken, varav drygt tusen årsverken inom forskning. Trots forskningensblygsamma omfattning har den uppbyggda kunskaps- och kompelensbasenavgöranoe betydelse för landet. Forskningen är nödvändig för den grundläggande högskoleutbildningenskvalité! forskarutbildningenskvalitet, och därigenom tiii-gångar till högtkvalificerade specialister på området uh'ecklingsarbetepå annat håll tillgång till forskning utomlands I får högskolor och forskningsinstitut särskilt stor betydelse genom att de svarar för nästan all långsiktig forskning i landet. I de större industriländernabedriver ävpn elektronikföretag en omfattande grundläggande forskning. Forskningen inom informationsteknologi kan delas upp i följande huvudkategorier: forskninginriktad på att utveckla grundteknikerna forskninginriktad på att utnyttja informationsteknologini olika tillämpningar forskning kringgrundläggande förutsättningar för och konsekvenser av användningen av informationsteknologi. Forskning kring grundteknikerna bedrivs i huvudsak vid detekniska högskolorna, universitetensADB-institutioner. samt FOA ochteleverket. FOA svarar ensamt för entredjedel. Forskning kring olika tillämpningar av informationsteknologin har ungefär samma omfattning som forskningen kringgmndteknikerna, exklusive försvarsforskningen.De största insatserna, ca 150 årsverken, avser tillämpningar inom verkstadsteknik samt massa- och pappersindustrin. Med "forskning kring grundläggande förutsättningar föroch konsekvenser av användning av informationsteknologi"menas forskning som rör samspelet mellan teknologin ochdet mänskliga sammanfiang där den används.På grund av ett starkt engagemang från arbetsmarknaderis parter har forskningen på detta områdekommit att ägnas stor uppmärksamhet. I Sverigearbetar ce 100 000 personer inom de! som kan betecknasinformationsieKnologi-indusiri. Häriinnefattas eieklronikinduslri, elektronikinriktace ingen]örsfirmor, dalaserviceförelag, AuB-avdelningar i företagoch organisationer saml underhåll avinlormationsteknologiska system. Ungefärhälften av arbetsplatserna är lokaliserade lill storstadsområdena. Efter en relativt svag utveckling , har den svenskaelektronikindustrin fått ett kraftigt uppsving . Produktionsvärdet ökade 1978-82med . Elektronikindustrins förädlingsvärde var18,av hela den svenska verkstadsindustrins och av BNP Svensk elektronikindustri har i grova drag följande struktur: Ett dominerandeinformationsteknologiföretag (Encsson) med tyngdpunkt inomtelekommunikationsområdet men med ambitioner att etablerasig internationellt också inom kontorssystem-området. En handfull utländska multinationella företag (, , , ITT) med etablerad verksamnet i . Innktningen är väsentligenslorskalig tillverkning av ett fåtalprodukter, främst för den europeiska marknaden. En handfullmedelslora till stora företag, som i nära kontakt med svensk högskoleforskning har utvecklat nischbelonadebiomedicinska utrustningar med eleklronikinnehåll. Ett ganska slortantal företag, eller enheter mom större koncerner, som utvecklar och tillverkarinformalionsteknologibaserade syslem föranvändning i industriell verksamhet(ASEA, etc). Ca 200 fristående mindre och medelslora förelag. Verksamhetsområdena ar framför alll tillverkning av industriellelektronik, diverse kontorsutrustningar, medicinsk elektronik samt underleveranserav komponenter. Elektronikindustrin har ungefär samma relativa tyngd i den svenska ekonomin som ide ledande industriländerna i . Men strukluren är en annan. Kommunikationsteknisk industri ochindustnn för industnell och medicinskelektronik har väsentligt slörre relativ betydelse i , medan komponent- och konsument-elektronikinduslnerna relativisett har en minarc betydelse. Gruppenom.fatlar servicebyråer, datakonsulter ochprogramivaruhus. Ca 100 foretag ,med mer än20 anställde svarar för av sysselsättningen. Reslen fördelar sig på ca 1 500 mindre förelag, merparten enmans konsultföretag.Branschen har vuxit med 20 a per är. Introduktionen av mikrodatorer har innebunt tor-ändnngar fördataserviceföreiagen. Medan den programvara somanvänds i stor- och minidator-baseradesystem vanligen utvecklats särskili för varje enskild användare, ulgörs huvuddelen av programvaran för mikrodatorer av produkter, som med identiskuttormning säljs till tusentals användare. En omfattande, internationellt inriktadprogramvaruindustri har under de senaste årenvuxit fram, framför allt i . Även i finns en liten, men snabbt växande sådanprogramvaruindustri. Den är dock med undantag av enslakaprodukter än så länge helt inriktad på den svenska marknaden, vilket sannolikt inte är en tillräckligbas på lång sikl. Informalionsteknologiinduslrin befinner sig i en dynamiskutveckling. Nya produkter och marknader utvecklas . Här skapas kontinueriigt öppningar förnyutveckling och expansion av svensk industri. Det som på kort siktbestämmer expansionstakten är tillgångenpå kvalificerade lekniker. Här föreligger enakut brist i Svenge och i många andra länder. Det viktigaste konkurrensmedlet på kort sikt ärdärför ökad utbildning av specialister. är ett av deledande länderna när del gälleratt utnyttja informalionsteknologibaserade system. Som exempel kan nämnas att har fler dataterminaler ochrobotar per anställd än något annal europeiskt land. 620 000anställda använder datautrustning i sitt arbete, vilketmoisvarar av alla förvärvsarbetande. Denna användarkompetensställer stora krav på nya produkter och system. En krävande och lidig hemmamarknad är en viktig förutsättning fören inhemsk informalionsieknologiindustri. 5 1984/85. Sysselsättning 1983 "Hårdvarusidan' - ::'e..~'jen-; a:";3a:--: ~~:, "»' '......... 5 000 Datorer och kringut rustningar Medicinskaprodukter med stort elektronik-innehåll fred 138,? P'aa '983 trfotäel 1982 'l_ i;t1or5el 1982 tt«?&<äJia utförsel Kiagaa&g;aaai!afeia:i; SCB ndi;f;risialir.l » 193? .'if,.';1.iäI--. :iI: SCB mcusnsial :,!!' l*)84/85::i8 Uppskattadomfaftning av forskning och utveckling inorri intormationsteknologiområdet - EleKtroniKinduslrii', 1 9C'0 f.) DataservicEforelag och avdoinmga-' E ADB-avdelningar mom nhentlig sckior FWV FOA FFA FFV. Verksamtieter primärt inriklade på användning av mikroelekiromk och sysierriekniK i prodjkisr i Ovrig industnell orodukiion m m Ijänsiei i övng! L Ivlyndigheler och affärsverk M Kommuner och landstmg Forskning vid högskolor och vissa institut Q Grundiäggsnae for jtsätlningar och konsekvenser 1 500 - 12 OOÖ nB 22.900Mkt - Tillvaxttakl 25 »i -Handelsbalans -H.070Mkr Program i andra länder ;ionyek;ioio;ii:!r':åo';l De! irisansKS 'sliofeuft p.oiei:'f;; tfoin'if lor ivinle ;;enf;ra;:jrir'S ciaiorci . r;'~ startaoi a- kar. ;.Ktdit nif/S" hsr":c:rj o; t; sp-k"aK! ;Ura "ned siHm viirrnfr -rr- on »oi re, lyp :iv ;i'e:i;q';':a' catorer tn crCKi lo's':rl:j-'e; lii-uivil;- p'0!Oi;r intiierartes avlO'sva";; i okwticr :98? 'r:e:' er pre'rr';:.~dr truour ps ' 000n:;:iO'Gr 0'. '-iar t'?.rr, [k. : Sroib?i;r3nr. :eri :i!arloae« 1983 e'i Anvancecf Irfor-rri,a',,0': TgcrnologvProgram också kan! sorri A.vf-y-n'';aran':rT-el ic FoU i";jni slraiegik: vkiigfi delrv r!v tiäklroni';- orn daiOMe.nikorrircioenp: i3. '-e':n:j6nav prograrrret -OfegcKS i-v '-'gåenöft .iMdi-r ,-!, Dl.a aei ispansKa fer-ite gent-ralio-ens naror proieKiKi De bsda ;:irO;ekt. ;n r-sr ocnGå n"i-':nga b-. ';-nngsDU!ikterrr,ea varandra Bnrti.ska ila'er; salrrsr U 200 rriiijoncr pi fem ,ir u"de'torul-Sairr.rnr, av f>n rnsal:; f'ånindusUir' oä i.' :.SC; m! :jonc-' unaer sammatid ; i.:jnseiades rtaan 1902 eit sarsKilimobi-iiserncsproqr.T.m fO' for5k""'ig och ..iveckiinT ;nom eleKirf. )nikoiTirådet - vid bemiarkelse. Detta har Dudyetmässigt givris hogsla pnorite! ':r :!.-; '. :-.-, '.-jre-rsre akrr.Lrsplär' sc- har .-'Jer' ;;:U::ade arr-bilioner' avF:arikrike sr 1990 ska' va';; varice'";; i'ea;0 e!eK;rn"iKna! i )'s's 19S4 oreniiiygiccei Vasnyskiano GU nyhlytM v:-:iVA~\ soTf Ofr''aha: niikrociokrrcnik teio-KruTi-Tcirnikaiior:dalorteknik och indusiiie!! autCTia iisef.nq P'ograrnrriet iprtbar er FoUsalsning ps närmare 3 !oi. 'ir D niar''undr;'' ponoofrr. Aver rrrarioi; n;;n.r!re länder na' slanat .iGire infor-.m,-:!,.-i;isieKnologipr;;grarn. Holtand or;h lailrjdf.-ri urifjer 1984 besiu! Os;noHandBka prograni.mc-! innebar ol.a en krafiig for-.v.ai-kni-o avutbild'iing5. 'iysiemet, genomtorande: av sf'ateqiska ('jrsknin.jjprogram och öka! siori ti :nOuS!rieil,': piO)ekr Del iranskaprogrammet har ,scm sm huvuGsaklrga inrikining att utvecHia an-vanGn.nger, av!t! !orriiati(.insieknrjlogr inom. Inurr EG ijors ueiMjrn det S k ESiFilT-programmet en sior »aisnmg for atr .starka den europeiska:na'jstr:ns konkurrenskratl inom informations-leKrvjiogicrnråde! genom stod tili samaroete mellan foffttag ocnloskningsinstituiioner i rjhka mediems-lancter. Säatl {rognBmfcaraktäf dtött («ndi%} (kffiium AiaenidB (ö». Softwer» T9«twi*S9y ias fl8)é«9)« SysMms, Advancsd SrtomtÄion Techn<*)gy ProgrcntiTKi McibSteur our ta FWr« ei«c(nmiOtu IntonTiailotMdawlosf" EtfftiOeEm Str8t$< 1>Ki«rmt« on ResearOi Irt fr (CaWT) ' 'caSO ' NtelioroSa pttew or9an)fier»Je bv MTl Program aom samordrar marpanen av de civäa FoU-salBrtngama Programmeni de olika länderna är inle direkl jämförbara. holländska ocn franska programmen läcker in huvuddelen av den ställiga finansieringen av induslripoliiiskt moliveradeFoU-insalser. Däremot omfattar inte något av dessa eller övriga program basfinanaiefingen av forskning vid universitet och högskolor Detls betyder atl endasl en del av de nämnda ländernas program är "nysatsningar". Ökningarna i det statliga FoU-stödel är dock belydande i alla tre länderna. I planeras en ökning om 10 procenl under perioden 1983-1987.1Frankrike har mobilisehngsprogrammets budget vuxit med ca 30 procenl (rån 1982 till 1984. Ungefär hälften av det holländska programmet utgörs av nya satsningar. Del danskaprogrammet är i sin helhet en mycket storsatsning, utöver de "ordinarie"program som drivs av teknologistyrelsen. Parallellt planeras ett nyttforskningsprogram med en omfattning av ca , varav ca hälflen avser informationsteknologi.Det engelska Alvey-programmel är också helt en nysatsning. Detrepresenterar ett av mångaprogram lör stöd till FoU inom informationsteknologiområdet. FörJapans, och framför allt USAs, del utgör de projekt och program som tagitsupp i tabellen endasl en mindre del av de slatliga FoU-satsning-arna. I och kanaliseras en stor del avdel statliga FoU-stödet genom försvarssektorn. I är törsvarssektorn ännu mer dominerande och står för av de federala utgifternaför informationsteknologisk FoU. Denfederala regeringen finansierade 1982 av all FoU inom omrädet i , varav två tredjedelar avsåg FoU utförd i industrin. Motsvarande siffravar för , vilket dock ejinkluderade de nationaliserade företagens finansiering av sin egen FoU. I finansieradesca av den FoU som utförs i industrin inom området med Slatliga medel. I finansierar staten av all FoU inominformationsteknologiområdet.Huvuddelen härav, , avserFoU-verksamhet vid det japanska laboratorier samt vid det statligaforskningsinstitutet . Större delen av återstoden, dvs avtotal FoU. utgörs av statligt stöd till FoU i drygt halvdussinetledande japanska data- och elektronikföretag inom ramen för olika nationella projekt eller liknande satsningar DenSlalliga andelen av företagens FoU-finansie-hng är således väsenlligi lägrei än i och de större västeuropeiskaländerna. Detta beror främsl på att (örsvarssekiorns FoU är mindre än en procenl av all FoU mol i . Anledningen lill att dejapanska nationella projekten ända väckt så stor uppmärksa.mhel i och måsle sökas i att japanerna på område efter områdevisal att de med samlade nationella satsningar kunnat uppnå slora resuliat. statliga FoU-salsningar har spelat en viklig roll för utvecklingen av elektronik-,dator- och telekommunikationsindustrierna. Ändå represenlerar de satsningar somgjorts någol nytt. Förutom alt det statliga FoU-stödet ökat kan vissa tyngdpunktsförskjutningar iakttas nämligen: Deindustripolitiska aspekterna har fått ökad betydelse, även inom ramen för försvars- och forskningspolitisklmoliverade insatser. Insatsernahar blivit mer målorienterade och långsiktiga. Större tonvikt har lagts på samordning av nationella resursermed följd att flertalet program förutsätter samverkan mellan företag, universitet och statligalaboratorier. ökad tonvikt på internationellt samartiete inomramen (ör nationella planer. Insatsernahar, åtminstone i , blivit mindreensidigt fokuserade till spetsteknologiutveckling i ett fåtal företag - även om detta är ett viktigt inslag. Ökad uppmärksamhet ägnas (rägor om kompetensmässig intrastruktur och sphdning avkunskaper och teknik till mindre företag. De program som beslutats i andra länder innebär framför allt kraftigt stöd till industriellt utveck-lingsartiete.Motsvarigheter i finns i stort sett bara avseende mikroelektronik ochtillämpningar i verkstadsindustrin. Även stödet till (orskningen är mindre gynnsamt i än i de andra länderna, möjligen med undantag (ör mikroelektroniken. Utbildning ägnas stor uppmärksamheti alla programmen. De holländska insatserna är särskilt omfattande och är väsentligt mer långtgående än de som planeras i . Syftet med statens insatser på mikroelektronik-området är at; stärka svensk jndustris förmåga att konstruera och tillverkaelektronikkomponenter. Härigenom vill man minska detutlandsberoende som föreligger. Iförsta hand avses integreradekretsar, s.k ciiips, vilka tillverkas genom en myckel avancerad teknologi. Iviss mån behandlas också andra halvledarkomponenter t.ex. sensorer(matkroppar) av olika slag, vilka fårallt större betydelse efier hand sominformationsteknologin får nya tillämpningar. Genom ett avslutat flerårigt forskningsprogram har kompetens och instrumieniell utrustningbyggts upp vid våra högskolor. Ungefärparallellt med detta program gjorde svensk industri på området ansenligainvesteringar i produktionsanläggningar.Dessa båaa förhållanden gör att det nu finns såväl grupper av kompetenta forskarevid våra högskolor som en mottagningsberedskap inom den berörda industrin. Iot denna Bakgrund påbörjades sonrtmaren 1964 etl samlal nationelltmikroelektronikprogram (NMP) för attyllerligare höja den svenska kompetensen på vissa nyckelområden.Delta program utgör stommen för statens insatser inom mikroelektroniken.Programmet har fyra huvuddelar: utbildning, grund- I sig är systemteknik inget nytt område. Människan hari alla tider byggt system utifrån den lekniksom varit tillgänglig. I , liksom i många andra mindre länder, har konsten att bygga system utvecklats till en av industrinsstarka sidor. Mindre länder som , vilka saknar förmåga ochkapacitet att utveckla grundteknologierna hänvisasi stället till att utveckla förmågan attkonstruera konkurrenskraftiga system. Starkt förenklat kansystemteknik i detta sammanhang definieras som den del av informationsteknologinsom får de tekniska delkomponenterna attsamverka för att på bästa sätt utföraolika funktioner. Dessa kan vara dels rent tekniska som exempelvis i mät- och styrsystem, datorer, telefon- De får dels en ökadbetydelse som stöd (ör utförande av mänsKligt arbete t.ex. inom konstruktion, produktionoch administration. Sverigs har tidigt utnyttjat de möjligheter som funnits att bygga system baserade på den nya tekniken. och myndigheter har byggt uppdaiorbaserade informationssystem som användsi den egna verksamheten. harbyggt in den nya tekniken i de system de tillverkar. Ett dramatiskt exempel på detta ärEricsson, som fortfarande tillverkar telefonsystem, men som under loppet av något decennium gåttöver från system baserade på elektromekanik till system baserade på mikroelektronik. Utvecklingen kännetecknasav en ökad integration av olika tidigare åtskilda system och verksamheter. Informationsteknologinsframväxt på allt fler områden får genomgripande konsekvenser förenskilda människors arbete och levnadsförhållanden.Organisationer och företag påverkas i grunden och tekniken kommer ofrånkomligen att ge effekter på samhällsutvacklingeni stort. I ett samhällsfinan-sieratinformationsleknologiskt program ärdet viktigt att den tekniska forskningen balanseras av ansträngningar att tolka och värdera utvecklingen i samhället. Frågor som twr belysas är t.ex. hur kvaliteten i kommunikationen mellan människor påverkas,hur det går mod den personliga integriteten,vilket värde yrkeskunskapen får? Vilka möjligheterfinns att ta tillvara och utveckla den erfarenhei och yrkeskunskap som finns isarnhällel? Det är väsentligt att människor som skall använda den nya tekniken ges tillräckliga kunskaper. igenom kan de självabättre påverka sin situation och tvingas inte att passivtacceptera teknikens villkor. En allmäntspridd kunskap om tekniken är en förutsättning för att den skall få bästa sätt i samhället. Ytterligare en aspekt påanvändningen är att svensk industris konkurrenskraft kommer attvara beroende av hur väl företagen fönnår utnyttja de möjligheter sominformationsteknologin erbjuder.