prop · G803138 · 1984-12-31 00:00:00 — I årets budgetproposition (prop.1984/85:100 bil. 7, s. 145) har föreslagits att ytterligare 2 milj. kr. anvisasför ändamålet under fömlnämnda anslag. De anvisade medlen utbetalas av socialstyrelsenefter rekvisition i mån av behov till taltidningskommittén.Taltidningskommittén kan härigenom göra en upphandling av de mottagamtmstningarsom är nödvändiga för 1984/85:138 30 verksamheten.Synskadade, som abonnerar på upplästa radiotidningar, kan få disponerautmstning för mottagning av sådana tidningar. skallfördela tillgängliga mottagamtmstningar mellan de synskadade som önskar abonnerapå en radiotidning. Kommittén får meddela föreskrifter för rätten attdisponera mottagamtmstningar. Sådana föreskrifter får inte avse skyldighet försynskadade att betala avgifter för denna rätt. Kommittén bör beredaHandikappinstitutet tillfälle att yttra sig i frågor som rör mottagamtmstningarför radiotidningar. Syftetmed de statliga åtgärderna i denna del är att bidra till att taltidningskommitténi enlighet med sitt uppdrag kan pröva radiodistribution i praktiken. Statensinsatser är dimensionerade efter det uppdrag som kommittén har fått genombeslut av . För egen del finner jag det naturligt att frågan omtillhandahållande av mottagamtmstningar för radiotidningar på längre siktåvilar de organ som i övrigt ansvarar för hjälpmedelsinsatser påhandikappområdet. I det avtal som slöts i febmari 1984 avseendeserietillverkning av mottagamtmstningar m. m. åtar sig attdels godkänna serie-Ukaren, dels utarbeta provningsmetod och ansvara förleveransprov av motlagamtmstningen. Tillsammans med åtar siginstitutet vidare att utarbeta provningsmetod och att ansvara för provning avhela systemet från utsändning till mottagning. Om de i systemet ingåendeutmstningarna uppfyller uppställda kravspecifikationer och systemet fungerarenligt systemkravspecifikationen skall utmstningarna och systemet godkännas avteleverket och . Godkännande av överföringssystemet innebärenligt avtalet atl kommer alt pröva om den i systemetingående motlagamtmstningen skall rekommenderas närmast berördasjukvårdshuvudmän som ett bidragsberättigat hjälpmedel. Frågan ommottagamtmstningar för radiotidningar har genom engagemangoch åtgärder fått en nära anknytning till institutets övergripande verksamhetmed hjälpmedel för handikappade. Medde åtgärder som har vidtagits har enligt min mening fömtsättningarskapats för att kommittén skall kunna få till stånd en verksamhet medradiosända talutgåvor i tillräcklig omfattning. I likhet med kommittén ochflera utgivande tidningsföretag anser jag det angeläget att en sådan verksamhetkan påbörjas och utvärderas. Först när så skett kan ett underlag för ensammanfattande bedömning av de två distributionsmetodernas resp. för- och nackdelarföreligga. Enligt min mening är nu kassettidningsverksamheten prövad ochutvärderad i tillfredsställande omfattning. Det framstår därför som naturligtatt de fortsatta.ansträngningarna på distributionssidan särskilt inriktas påpraktiska försök med radiodistribulion som kassettidningsutgivningenfortsätter i de fall det bedöms lämpligt. 1984/85:138 31 5.4Försök enligt den s. k. RAPS/RATS-metoden Mittförslag: Försök bör göras för att pröva metodens prisvärdhet ochändamålsenlighet jämfört med distribution av inlästa radio- och kassetttidningar.Anslaget för stöd till radio- och kassettidningar bör höjas med 2 milj.kr. föratt under budgetårel 1985/86 användas för upphandling av teknisk utmstning förförsök . Taltidningskommitténsförslag: Genom de ändringar i stödreglerna som har föranletts av regeringensproposition /83:137 om radiotidningar m. m. har reglerna för distribution ietem av dagstidningar för synskadade utvidgats till att gälla även för andraöverföringsmetoder än direkt uppläsning ur förlagan. Försök med distribution avradiotidningar i annan än uppläst form kan härigenom komma till slånd.Taltidningskommittén har i detta sammanhang ägnat särskill stort intresse åtförsök med sändning och mottagning av datorlagrad text enligt den s.k.RAPS/RATS-metoden. Metoden innebär i korthet att textmaterialet i en tidningssätteridator via ett system med datorer för filtrering, mellanlagring ochanvändning eter-sänds för direktmottagning på en taktil- ellertalsyntesterminal hemma hos en synskadad abonnent. Metoden befinner sig än sålänge på etl inledande försöksstadium. Kommittén tillmäter systemet storautvecklingsmöjligheter. Den primära fördelen är att hela redigeringsmomentetbortfaller och att abonnenten får tillgång till alll material utom bilder,grafisk utsmyckning och liknande. Problemen ligger främst i att försökautveckla ett rimligl enkelt system för överblick och bläddring i materialetsamt att utveckla en apparatur lill ett lägre pris än som är möjligt i dag.Kommittén anser att denna metod bör ha framtiden för sig. Kommittén framhåller att , dåkabel-TV-nät och teledata/videotex måhända har fått en stor omfattning, kan sådananät i kombination med syntetiskt tal vara ett bättre medium för distribution avinnehållet i dagstidningar. torde enligt kommitténterminalutmstningar även komma att användas för att ge tillgång till fackpress,böcker, samhällsinformation osv. Med andra ord kommer den förhållandevis dyraterminalen då att ha fått ett vidare användningsområde. Redan nu är detemellertid tekniskt möjligt att utnyttja FM- och TV-sän-dare även för den typenav massöverföring. Om priset på utrustningen genom fortsatt utvecklingoch ett breddat användningsområde sjunker, kan metoden enligt kommittén bliekonomiskt intressant, som fördelarna med en snabbare eleröverföringoch ett mer fullständigt tidningsmaterial gör systemet överiägset andra, hittillsutnyttjade utgivningsformer. Kommittén föreslår ytterligare prov, t. ex. isamverkan med talboks- och punktskriftsbibliotekel (TPB), i syfte 1984/85:138 32 attfrämja synskadades möjligheter att lära känna och använda metoden. Samtidigtskulle sådana försök i autentisk miljö kunna öka kunskaperna om den nyateknikens möjligheter. Remissinstanserna:En i stort sett enig remissopinion tillstyrker kommitténs förslag till envidareutveckling av metoden och fortsatta försök, med särskild hänsyn till attsådana försök representerar den teknik som kommit närmast när det gäller att gesynskadade samma möjligheter som seende till valfrihet i tidningsläsningen.RAPS/RATS-försöken bör därför få ett sådant stöd att utvecklingen mot ettpraktiskt användbart system inte fördröjs. TPB ställer sig positivt till denav kommittén föreslagna samverkan vad gäller praktisk utprovning av nämndasystem. anser att metoden , inte minst frånkostnadssynpunkt, är lika fördelaktig som andra överföringssystem förtalutgåvor. Skälenför mitt förslag: De begränsade försök som har genomförts har fått ettpositivt gensvar hos försökspersonerna. Mot bakgrund av de goda erfarenheternaplanerar nu SRF att i samarbete med pröva metodenmed tio försökspersoner i . Försöken skall därefter år 1986ytterligare utvecklas till att omfatta totalt 60 försökspersoner förmottagning av i . SRF har därför i skrivelse den 12november 1984 hos regeringen ansökt om medel för upphandling av 30 utmstningarför de planerade försöken fram t. o. m. till en beräknad kostnad avtotalt 2,2 milj. kr. har nära följt projektplaneringen ochhar i skrivelse till regeringen anfört att den planeradeverksamheten helt ansluter sig till önskemålen om att ytterligare få prövametoden. Kommittén finner det synnerligen angeläget att de i ansökan redovisadeförsöken kan genomföras och tillstyrker att de äskade medlen ställs tillförfogande. Det råder stor samstämmighet om metodensmöjligheter. Även om ett betydande utvecklingsarbete återstår och systemet intekan förväntas vara i mer allmänt bruk förrän , anser jag ilikhet med remissopinionen att försöken bör vidareutvecklas utan dröjsmål. Fördetta talar i synnerhet vad som anförts i fråga om jämställdhet, valfrihet ochbortfallet av redaktionellt merarbete. Till detta kommer de vidare användningsmöjlighetersom öppnar sig på andra områden inom samhällsinformationen och folkbildningen.Dessutom distribueras det datorsatta textmaterialet via etersändning, vilketgör att försök enligt metoden ytterligare kan belysa de olika praktiska frågorsom sammanhänger med radiodistribution. Fortsatta RAPS/RATS-försök kandärigenom bidra till kunskapen om de mer allmängiltiga fömtsätlningama fördistribution av innehållet i dagstidningar för synskadade. Mot denna bakgmnd vill jag föreslå att stödet tillradio- och kassettidningar höjs med 2 milj. kr. Dessa medel bör underbudgetårel 1985/86 1984/85:138 33 avsättasför upphandling av teknisk utmstning i enlighet med vad som anförts i detidigare nämnda skrivelserna från SRF och taltidningskommittén. Medlen bördärefter användas föi utgivningsverksamhel. Jag förordar också att kommittén isamverkan med TPB gör en praktisk utprovning av systemet i enlighet medkommitténs förslag i denna del. Mittförslag: Statligt stöd för utgivning av radio- och kassettidningar bör avsefull nettokostnadstäckning för verksamheten oavsett sökande tidningsföretagsekonomiska bärkraft. Taltidningskommitténsförslag: Kommittén konstaterar atl nämnvärda bidrag till verksamheten inte kanförväntas från de närmast berörda intressenterna, nämligen tidningsföretag ochsynskadade. En samhällsfinansie-ring framstår som den enda realistiska basenför en fortsalt och utbyggd verksamhel. Kommittén hävdar i sammanhanget att om kravet påpolitisk mångfald även fortsättningsvis skall beaktas vid bidragstilldelningförutsätter detta - såvitt kommittén kan bedöma utifrån gjorda erfarenheter -full netto-kostnadstäckning samt strikt jämställdhet mellan olikatidningsföretag vid fördelning av statsbidrag. I annat fall kommer företag somi och för sig skulle kunna bidra till sådana kostnader med egna medel inte attengagera sig i utgivning av radio- och kassettidningar. Kommittén påpekar vidare att någon kostnadsrameller övre gräns för en framtida, utbyggd verksamhet med radio- ochkassettidningar inte har preciserats i utredningsuppdraget. Kommittén anser sigdock genom regeringsbeslut i annan ordning förhindrad att föreslå åtgärder sominnebär ökade kostnader för stat och kommun. Remissinstanserna:Flera remissinstanser tillstyrker kommitténs förslag om statlighelfinansiering, bl. TU och SRF, med motiveringen att tidningsföretageninte kan förväntas ta på sig några extra koslnader för en liten potentiellabonnentgrupp. Vissa remissinstanser föreslår finansiering över det statiigapresstödet, något som med eftertryck avvisas av TU. ,statskontoret och SR tillstyrker förslaget att stödet bör täcka redaktionellamerkostnader för alla utgivande tidningsföretag. , ,, och anser att stödet till radio- och kassettidningarbör höjas för att bättre motsvara målet förverksamheten. Skälenför mitt förslag: Jag har i avsnitt 4 förklarat mitt ställningstagande ifrågan. Kommitténs konkreta erfarenheter och den inställning som redovi-3 1984/85. 1984/85:138 34 satsav de två huvudintressenterna, synskadade och tidningsutgivare, gör att det f.n. enligt min mening inte är realistiskt att räkna med bidrag från andra hållför den fortsatta verksamheten. För att kunna utveckla verksamheten anser jagdet nödvändigt att undanröja vad som i praktiken har kommit att framstå som ettavgörande hinder. Min principiella inställning skiljer sig dock intefrån den som tidigare uttryckts i statliga utredningar och i beslut av regeringoch riksdag. Tidningsföretag som uppbär betydande statligt stöd - direkt ochindirekt -för att erbjuda allsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning bör idetta perspektiv ha en naturlig ambition att rikta sin information tillsamtliga samhällsgmpper. Tills vidare anser jag dock att synskadades tillgångtill dagstidningar bör kunna förbättras med de föreslagna ändringarna i stödet. Flera remissinstanser föreslår att stödet höjs. Deav anslagna medlen har legat på ennivå av ca 10 milj. kr., varav en mindre del avser förvaltningskostnader. Pågrund av de svårigheter som taltidningskommittén har stött på i sin verksamhetunder har de anvisade medlen för bidragsverksamhet inte utnyttjatsfullt ut. Vid utgången av /84 fanns en belydande kvarståendereservation på anslaget. Genom att verksamheten gradvis har kunnat utvecklasberäknar kommittén att utfallet för innevarande budgetår i stort sett kommeratt motsvara de för ett budgetår anvisade medlen. Mot bakgmnd av de redovisade svårigheterna anserjag att frågan om resursbehovet på bör anstå till dess kommitténhar kunnat presentera mer heltäckande resultat i fråga om för- och nackdelarmed olika utgivnings- och distributionsformer samt mer preciserade kostnadsberäkningar.Den höjning av anslaget med 2 milj. kr. som jag har förordat i det föregåendeär för nästa budgetår avsedd att främja försök enligt den s. k.RAPS/RATS-metoden och därefter lämna utrymme för en viss breddning avutgivningsverksamheten till följd av mitt förslag avseende försök medsamproducerade talutgåvor. Mittförslag: Priset på en talutgåva som i något avseende har en tryckt förlaga börmotsvara priset på förlagan. Priset på dubbelabonnemang av en tryckt tidningoch en talutgåva bör sättas till av prenumerationspriset vid enkelabonnemang. Taltidningskommitténsförslag: Kommittén anser att prisets betydelse för efterfrågan på en radio-eller kassettidning är oklar. som en stor majoritet avkassettidningsläsama betraktar talutgåvan som prisvärd menar många att den hittillstillämpade prissättningen har verkat avskräckande. Prop.1984/85:138 35 Kommitténs egna försök med starkt rabatteradeabonnemangspriser ger inte några tydliga belägg för att abonnemangspriset är encentral faktor för upplageutvecklingen. Enligt kommitténs mening är det därförinte nödvändigt med ytteriigare försök med rabatterade priser. Prenumerationpå enbart en talulgåva bör betinga samma pris som den tryckta tidningen.Prenumeration av en tryckt tidning och en talutgåva bör betinga ett pris sommotsvarar av prenumerationsavgiften för den tryckta tidningen. Dennaprincip bör gälla för alla talutgåvor som i något avseende har en trycktföriaga. Remissinstanserna:Statens handikappråd, presstödsnämnden. och TU tillstyrkerkommitténs förslag. SRF anser atl en del av de medel som stått till kommitténsförfogande borde ha använts för att kraftigt sänka priset, så att det kom inivå med priset för regionala taltidningar. Kommittén har heller inte enligtSRF vägt in betydelsen av priset i relation till textmängden på talutgåvan, ijämförelse med priset och textmängden för tryckta tidningar. Synskadade börenligt SRF i princip betala samma pris som andra för tillgången tilldagstidningar. Skälenför mitt förslag: När regeringen föreslog atl ett stöd tilltaltidningar skulle införas anförde dåvarande departementschefen atl det enligthans mening var naturligt alt talutgåvan av en dagstidning skulletillhandahållas till ett prenumerationspris som motsvarade prisel för dentryckta tidningen. Principen om lika pris innebar en betydande subvenlio-neringav priset för talutgåvan. Detta var motiverat utifrån den handikapp-politiskasträvan att handikappade skall få del i samhällslivet på samma villkor somandra. Genom särskilt regeringsbeslut, i frågan harkommittén fått möjligheter att pröva en prissättning på olika nivåer.Kommitténs erfarenheter av läsarreaktionerna på de faktiskt uttagnaabonnemangspriserna uppges vara svårtydda. För egen del delar jag kommitténsuppfaUning att prisvariationerna inte gett någon entydig bild av prisetsbetydelse för efterfrågan. Även om det av allmänna jämställdhetsskäl, och somett led i ambitionen att så långt som möjligt likställa talutgivningen med denordinarie tidningsutgivningen, i och för sig vore befogat att genomgående taut samma pris på talutgåvan som på den tyckta föriagan, anser jag inte att ensådan princip i nuvarande läge bör hårdras. Det har visat sig att mångakassettidningsläsare, bl. a. på gmnd av hushållssituationen och deninnehållsliga begränsningen i talutgåvan, föredrar atl vid sidan av talutgåvanäven prenumerera på den tryckta förlagan. Elt normalpris på båda editionemamedför avsevärda kostnader för abonnenterna. Jag anser det riktigt att ett abonnemang på enbarten talutgåva kostar lika mycket som ett abonnemang på den tryckta tidningen. Omdäremot en synskadad på gmnd av sin hushållssituation, synskadans art e.d.önskar 1984/85:138 36 abonnerapå både talutgåvan och den tryckta förlagan bör enligt min mening ett sådantdubbelabonnemang rabatteras på sätl som kommittén föreslår. Den relativaförsvagning på intäktssidan som förslagel kan medföra för utgivaren är enligtmin mening av mindre belydelse, då det klart framgår av kommitténs erfarenheteratt prenumerationsintäktema - i första hand beroende på den starkt begränsadetotalmarknaden - är av ringa betydelse jämfört med de totala kostnaderna förverksamheten. Det är också enligt min mening befogat attabonnemangspriset i rådande läge bestäms till en nivå som kan förbättramöjligheterna alt utveckla verksamheten med radio- och kassettidningar. Ettstarkt rabatlerat pris för dubbelabonnemang kan bl. a. medföra att behovet avradio- och kassettidningar kan bedömas med större säkerhet, vilket skullekunna underlätta kommande överväganden om en fortsatt verksamhet. Mittförslag: Stödet till radio- och kassettidningar bör ytterligare en tidadministreras av taltidningskommittén. Taltidningskommitténsförslag: Kommittén anser det f. n. inte möjligt att i enlighet medutredningsuppdraget lämna förslag till en mer detaljerad författningsmässigreglering av stödet. Kommittén har däremot på olika punkter föreslagit vissaändringar i stödordningen i syfte atl förbättra förutsättningarna förverksamheten och därmed bredda underlaget för kommande bedömningar i fråga omstödets framtida utformning m. m. gjorda erfarenheter ger således inteenligt kommittén underlag för några slutliga rekommendationer om hur stödet böradministreras i framliden. Kommittén föreslår därför att det statliga stödettill radio- och kassettidningar ytterligare administreras på nuvarandesätt. Remissinstanserna:Haiidikappinstitutel, , och tillstyrkerförslaget. Som motiv anförs bl. a. att både utgivnings- ochdistributionsformerna bör utvärderas ytterligare, särskilt med hänsyn till attden snabba tekniska utvecklingen kan förändra fömtsattningarna. Statskontoretmenar att verksamheten bör drivas i reguljära former, dock inte - med hänsyntill den begränsade omfattningen - av en helt separat myndighet. Stödet kanenligt statskontoret sägas utgöra en variant av presstöd och har härigenom vissanknytning till presstödsnämndens verksamhet. Beredningsresurserna m. m. bördärför inordnas i press-stödsnämndens kansli. Om nämnden inte anses lämplig attfullgöra sådana uppgifter bör beslut i dessa ärenden uppdras åt en särskildbeslutsgrupp (delegation) som är administrativt knuten till presstödsnämnden. 1984/85:138 37 Skälenför mitt förslag: I likhet med kommittén och flera remissinstanser anser jagatt formerna för verksamheten, både i fråga om utgivningsmodeller ochdistributionsteknik, ännu inte har prövats och utvärderats i sådan omfattningatt verksamheten redan nu kan ges fastare former. Metoden med radiosändning avtalutgåvor har inte prövats i praktisk tillämpning i en omfattningsom möjliggör mer bestämda jämförelser med bud- eller postdistribueradekassettidningar. Försök med etersändning av datorlagrad tidningstext befinnersig i ett utvecklingsskede. Redaktionell eller teknisk samverkan har inteprövats i praktiken, bl. a. på gmnd av vissa bestämmelser i de hittillsgällande stödreglerna. Vissa frågor angående marknadens storlek ochsammansättning återstår att lösa. Verksamheten är enligt min mening i storutsträckning av utrednings-och utvecklingskaraklär. Med de ändringar istödordningen som jag har föreslagit i det föregående skapas fömtsättningar fören breddning och fördjupning av utredningsarbetet avseende bl. a. de aspekterpå verksamheten som kommittén betraktar som särskilt problematiska. Jag finnerdet därför angeläget att kommittén får fortsätta sitt arbete med inriktningenalt kunna lägga fram mer fullständiga analyser och jämföranderesultat. Först när så skett kan, menar jag, elt underlag föreligga som medgermer slutgiltiga ställningstaganden och förslag angående en framtida utformningoch inriktning av verksamheten. Utöver de ändringar i gmnderna för stöd till radio-och kassettidningar som jag nu har förordat bör verksamhelen i fortsättningenbedrivas enligt gällande regler och riktlinjer. Målet är att i såeffektiva och ändamålsenliga former som möjligt förbättra synskadades tillgångtill dagstidningar och därmed synskadades delaktighet i samhällslivet. När kommittén har inhämtat ytleriigare,kompletterande erfarenheter och redovisat resultat och analyser av en fortsattverksamhet avser jag att göra en samlad bedömning av verksamheten och återkommai frågan. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till lag om ändring i lagen (1981:508) om radiotidningar. Förslaget börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. 1984/85:138 38 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1984/85:138 39 Mannerfelt, regeringsrådet , justitierådet . Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 31januari 1985 har regeringen på hemställan av statsrådet beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag lill lag om ändring i lagen (1981:508)om radiotidningar. Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Första stycket i denna paragraf innehåller enbestämmelse om vem som kan få tillstånd att sända radiotidning. EnUgt gällandelydelse ges sändningstillstånd till ägaren av sådan nyhetstidning som avses ilagens I § och som utges här i landet. Ehum det inte klart framgår av ordalageni bestämmelsen, torde meningen vara att tillståndet ges till ägaren av dennyhetstidning som skall vara förlagan till versionen. Dennuvarande regleringen i första stycket har i sak oförändrad upptagils i förstameningen av första stycket i det remitterade förslaget. Som en andra mening hartillfogats en ny bestämmelse i fråga om sådana radiotidningar som avses i I §första stycket 3 b) i förslaget. När det gäller radiotidningar av detta slaghar i lagtexten klargjorts att endast den som äger förlagan till den del avradiotidningen som är en version av en enda nyhetstidning kan få tillstånd. uppfattning skulle den i första stycket av förslagel avseddaregleringen vinna i tydlighet och enkelhet om stycket, i stället för den iremissen föreslagna utformningen, gavs kort och gott följande lydelse:"Tillstånd att sända en radiotidning ges till ägaren av den nyhetstidningsom skall vara förlagan till versionen." Lagrådet får sålunda föreslå attdenna lydelse upptas i lagen. 1984/85:138 40 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , , , , , Propositionom radio- och kassettidningar 1 Anmälan av lagrådets yttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' överförslaget till lag om ändring i lagen (1981:508) om radiotidningar. Föredragandenredogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådetnoterar avseende 3 § första stycket i den gällande lydelsen av lagen attmeningen - ehum det inte klart framgår av ordalagen i bestämmelsen tordevara att tillstånd att sända en radiotidning ges till ägaren av dennyhetstidning som skall vara förlagan till versionen. Den nuvarande regleringeni första stycket har i sak oförändrad upptagits i första meningen av förstastycket i det remitterade lagförslaget. När det gäller den nya typ avradiotidning som avses.i 1 § första stycket 3 b) i lagförslaget klargörs ilagtexten att endast den som äger förlagan till den del av radiotidningen somär en version av en enda nyhetstidning kan få sändningstillstånd.