prop · G803181 · 1984-12-31 00:00:00 — De remissinstanser som tillstyrker kommitténs förslag ometl specialprogram är följande: (), slalskonioret, slatenslivsmedelsverk, i , ,Landsiingsförbundei, , , , , ochGävleborgs läns landsling, , socialförvallningen i Slockholmskommun samt mot cancer och . uttalar viss tveksamhet och framhållerrisken för atl det av kommittén föreslagna speciella programmet kan bli enkortsiktig engångsföreteelse. Om specialprogrammet skall genomföras förutsättersocialstyrelsen atl särskilda resurser avsätts. förordar attytterligare resurser lillförs det redan pågående arbelel med rökfria miljöeroch atl kontinuitet i verksamheten möjliggörs. tobakensskadeverkningar (NTS) och Riksförbundel Vi som inte röker (VISIR) avstyrker delföreslagna specialprogrammet för atl hindra rökdebul. Elt sådani arrangemangskulle enligt NTS ge intryck av atl satsningen hade karaklären av entidsbegränsad separat "kampanj" och strida mol den önskvärdahuvudprincipen att etablera fast inbyggda rutiner för dettaviktiga undervisningsområde. VISIR och Kungl. Velenskapsakademien föreslår atlregeringen uppdrar åt att i samråd med NTS, VISIR-rörelsen ochandra organisationer utarbeta förslag till konkrela ålgärder att via skolornaförhindra rökdebut. Särskilda medel bör anvisas för ändamålet. Dessa bör -efter ansökan - direkt tillföras befintliga organisationer. VISIR anför vidarealt myckel talar för att det intensiva fältarbete som måste bedrivas blandungdom görs av personer och organisalioner med nära kontakt med skolansverklighet. Metoderna kan växla från plats till plats och stort utrymme mästelämnas åt nya uppslag att bekämpa rökdebul. Detta förfaringssätt skulle bästgynnas om man generösi kunde ställa ekonomiska resurser direkt till engageradeorganisationers förfogande, givetvis kopplat till krav på redovisning ochuppföljning. Av de remissinstanser som särskilt lagit upp kommitléns förslagom alt prissättningen skall användas i konsumtionsdämpande syfte tillstyrkerbl.a. , , , läns landsting ochsocialförvallningen i förslaget. Statskontoret uttryckertveksamhet och tror att rökvanorna endasl påverkas marginellt, om prisernahöjs. och avslyrkerförslagel om produklkontroll av tobaksvaror. menar atlen utvidgning av den nuvarande märkningen torde vara tillfyllest för deändamål man vill gagna. På sikl lorde helt andra ålgärder än märkning ochprovtagning av 1984/85:181 134 enskilda lobaksprodukter vara mer relevanta för atl minskarisken för cancer betingad av tobaksrökning. Övriga som kommenterat förslaget om produklkontroll årfrämst slatens livsmedelsverk, kemikominissionen, NTS och Landsiingsförbundei.Livsmedelsverkel delar komnutléns uppfatlning all det behövs en ökad konlrollav dessa lobaksvaror med avseende på skadliga ämnen. Verkel har analyseral snusoch tuggtobak (som båda utgör livsmedel) med avseende på cancerframkallandeN-nilrosaminer. Verket anser all del finns elt behov av offenllig konlroll avdessa ämnen i lobaksvaror. Ansvaret för en sådan konlroll bör åliggalivsmedelsverket och. i enlighel med cancerkommilléns förslag, finansierasgenom avgifier frän lillverkare och importörer. framhålleratl på grundval av den lag om kemiska produkler som kommissionen föreslagit kanen sådan produklkontroll av tobaksvaror som cancerkommitlén förordar genomförasefler beslut av regeringen. Samtliga remissinstanser som lagil upp frågan omrökvaneundersökningar är positiva lill förslagel. Socialsiyrelsen, slaiensmiljömedicinska laboralorium, SÖ, NTS. VISIR och läns landslingundersiryker särskilt behovet av en kontinuerlig uppföljning av rökvanorna.Situationen kännetecknas, enligt , nu av provisorier och brislpå samordning. SÖ understryker att de av SÖ bedrivna ANT-undersökningarna börvara en viktig dei i en sädan systematisk uppföljning. Av remissinstansernas yttranden kan i övrigl noleras atlNTS, VISIR och Velenskapsakademien finner cancerkommitiéns åtgärdsprogramalltför svagt i förhållande lill kommiuéns slarka ullalanden om tobaken som endominerande riskfaktor för hälsan. NTS framhåller följande. Ett åtgärdsprogram för påverkanav rökvanor måste kunna nä miljontals människor i värt land. Enda realistiskavägen att åsladkomma delta är alt utnyttja befinlliga infrastrukturer (skolväsendet,hälso- och sjukvården, "organisalionssverige", massmedia elc) därolika "nyckelgrupper" (lärare, läkare, sjukskölerskor,organisalionsfunktionärer, journalister etc) har kontakler med människor därolika element av tobaksinformalion och rökslutarslöd låler sig på ett naturiiglsålt införlivas i etablerade arbetsrutiner. Dessa primära åtgärder måsle vidarestödjas av vissa konsumtionspolitiska och restriktiva ålgärder såsomprispolilik, produktkontroll, marknadsföringsrestriktioner etc. läns landsting, kommun och Göieborgs kommunframhåller särskilt viklen av atl tobaksrökningen begränsas inom hälso- ochsjukvården och lar upp frågan om elt lagfäsl förbud mol rökning i offentligalokaler. Arbetarskyddsstyrelsen meddelar atl de allmänna råden frånarbetarskyddsstyrelsen och '"Begränsning avtobaksrökning" (AFS 1983:10) har gått ut i en upplaga i storleksordningen100 000 exemplar. En uppföljning har styrelserna gemensamt låtit göra aveffekterna på slalliga arbetsplatser. Liknande uppföljningar har gjorls på denkommunala och landstingskommunala sidan. 1984/85:181 135 beklagar all kommillén inte diskuterat enbegränsning av marknadsföringen av tobaksvaror, Slaiens miljömedicinska laboralorium framhåller altytterligare epidemiologiska studier är önskvärda för atl belysa sambandetmellan passiv rökning och lungcancer. Dessa bör fäsla särskild uppmärksamhelvid precision och validilet i exponeringsdata. Åven om etl orsakssamband mellanpassiv rökning och lungcancer är principielll vikligi och veienskapligtinlressani bör dock framhållas att andra hälsoeffekter av passiv rökning tordevara mer betydelsefulla ur folkhälsosynpunkt, t.ex. luftvägssjukdomar hos barn. 3.4.2 Kost och koslvanor Cancerkommillén framhåller all epidemiologiska ochexperimentella undersökningsresultat sammantagna överiygande visar att kostenhar stor betydelse i fråga om den totala cancerincidensen men atl sådandetaljkunskap ännu inle finns som medger en noggrann kvantifiering. Omkring 10000 cancerfall skulle kunna betingas av kostfaktorer. Denna siffra hardock ett belydande osäkerhetsintervall. Kommiltén betonar även osäkerhetenbeträffande enskilda kostkomponeniers betydelse men anser att en sänkning avdet lotala feltintaget troligen skulle få en gynnsam effekl på vissacancersjukdomar. anser att hälsoupplysning är den bästameloden all främja en näringsriklig kosl samt föreslår all en intensifierad forskning inom dettaområde kommer lill stånd och att effeklen av vidlagna åtgärder studeras i syfteatl söka belysa hur ändrade kostvanor inverkar på människors hälsa. När det gäller cancerkommitténs bedömningar belräffandekoslens betydelse för uppkomst av cancer råder delade meningar hos remissinstanserna.Statens livsmedelsverk, , statens miljömedicinska laboraloriumoch statens jordbruksnämnd delar cancerkommitténs bedömning att alll tyder påatt kosten vid sidan av rökningen är den faklor som mesl bidrar lill uppkomstenav cancersjukdom. Nämnda remissinslanser konstaterar atl de rekommendationersom kommillén ger med lanke på atl minska risken för cancer, överensstämmer istort sett med de kostrekommendationer för god hälsa som redan nu gäller ochsom för övrigt har funniis under ganska läng lid. Atl listan över risker medolämplig kost nu kunnat ulökas med vad som ocksä är cancerrisker bör ge ökadlyngd åt kraven på ålgärder för alt påverka kosthållet. Medicinska forskningsrådei (MFR), Velenskapsakademien,Ingenjörsvelenskapsakademien, Ösiergöilands läns landsling och länslandsting intar en mera krilisk hållning lill kommitléns slutsatser. MFRframhåller sålunda atl cancerkommitténs kriliska och försikliga tolkning avkunskapsläget kontrasterar mot de relativt beslämda rekommendationer omfettre- 1984/85:181 136 duklion som ges. Del är MFR:s uppfatlning au det medföreliggande bevisbörda ej är möjligl att precisera belydelsen av ell sambandmellan kost och cancer. Velenskapsakademien: "Det förefaller iroligt att beståndsdelari kosten skulle kunna ha en cancerframkallande effekl saml brisl påbeståndsdelar t.ex. järnbrist". har i mycket hög grad diskuterat kostensbetydelse som cancerframkallare når del gäller koloncancer och bröstcancer. Denargumenlalion som framförs för elt samband mellan ökad fetthalt i födan ochökning av de nämnda cancerformerna vilar på myckel lösa grunder. Akademienfinner inga överiygande vetenskapliga belägg för att den föreslagna reduktionenfrån av energiintaget i form av fett skulle leda till betydelsefullminskning av cancerfrekvensen. Trots detta tillstyrker åtgärder idetla syfte därför atl åtgärden sannolikt är riskfri och att den tydligen kanförvänlas leda till positiva effekter beträffande vikliga kärl-hjärtsjukdomar. Likaså kan inte finna vetenskapligt fullgodaargument för all kosttillägg av grönsaker och frukt kommer att minska riskenför cancer. Dock kan även åtgärder i delta syfte tillstyrkas framför allt avallmänna hälsoskäl. Ingenjörsvelenskapsakademien anser alt uppskattningarna avantalet cancerfall i som kan hänföras till koslvanor är så ytterligtosäkra (), att cancerkommittén borde avhållit sig från atl ange ett talför sannolik cancerincidens med dietär bakgrund. Trols den stora osäkerhetenkan man ändå fastslå alt vissa cancerformer har nära samband med födan. , livsmedelsverket, slatens miljömedicinskalaboralorium och flera andra remissinstanser delar uppfattningen attkostforskningen blir ett av de viktigaste områdena för atl ökakunskapsunderlaget för cancerprevention . Livsmedelsverket:För den långsiktiga epidemiologiska forskningen rörande sambandet kost -tumörer är det mycket viktigt med goda kosidata. finns data avhög kvalitet endast för vissa åldersgrupper och vissa regioner. Från dessakostundersökningar kan man sannolikt urskilja riskgrupper men dåundersökningarna inle alllid är longitudinella är del mycket svårt att följaförändringar. Det har från många håll pekats på behovet av kontinuerligakostundersökningar. planeras vid enkomplettering till de regelbundet återkommande hushållsbudgetundersökningarna iform av en livsmedelsundersökning. Återkommande livsmedelsundersökningar skullekunna bilda ryggraden i ett system som kunde göra det möjligt att följakostförändringar i befolkningen hos vissa riskgrupper och kanske rent av hosvissa individer. pågår i utprovning av metoder somskulle kunna lämpa sig för en prospektiv kost-cancerundersökning i samarbetemed bl.a. 1984/85:181 137 Vårl land lorde vara etl av de få länder därgrundliga sådana undersökningar kan genomföras och av olika skäl är Malmökommun sannolikt bäsl lämpad i . Studien omnämns i belänkandel och ärexempel på en undersökning som båtlre skulle kunna belysa kostfaklorernas rollän de retrospektiva koslundersökningar som hillills har genomförls. Livsmedelsverkel framhåller vidare att innan enkvantitativ riskbedömning kan göras krävs utökade sludier överstekylemuiagenernas carcinogena potens tillsammans med mätningar över aktuellahalter i svenska livsmedel. Livsmedelsverkel anser del varasvårl alt på vetenskapliga grunder motivera en rekommendation till allmänhelenrörande sänkning av slektemperaturer i avsikt att reellt påverka risken förcancersjukdomar. Däremot kan man upplysa om alt sänkta lemperaturer minskarförekomsten av mutagena ämnen men alt det inle finns någon möjlighelatt beräkna hur stor effekl en sådan sänkning har för risken att drabbas avcancer. Medicinska forskningsrådei vill underslryka - som ocksåpåpekas i utredningen - atl våra kunskaper om sådana elementära fakta som denenskildes kostvanor är bristfälligt kända. MFR menar att för långt gåendeslutsatser på nuvarande vetenskaplig ståndpunkt kan verka negativt pä framlidaforskningsinsatser inom ett för folkhälsan mycket betydelsefullt område. Det ärdärför väsentligt att en evenluell omläggning av kosten motiverad av andra skälkopplas lill en vetenskaplig värdering av dess effekter på cancerincidens. konstaterar, i likhet medVelenskapsakademien, atl älgärdsmässigt har man fördelar av atl enfellreduktion även har betydelse på hjärt-kärlsjukdomarna. att stor vikl bör läggas vid FoU kringmatberedningsprocesser och teknisk utveckling av utrustning för detta, - t.ex.för att möjliggöra fettsnål stekning, kontrollera temperatur på ell effektivtsätt och för att bevara skyddande ämnen som A, C och E-vitamin, att behovel av förbättrad och mera praktiskt inrikladundervisning i näringslära och kostkunskap på olika stadier är uppenbart och att det starka sambandet mellan livsmedelspolitiken ochkostvanorna bör poängteras. delar kommitténs bedömning all det fråncancerskyddssynpunkt ej finns underlag för alt särskiltrekommendera tillsatser eller tillskott till födan av specifika ämnen. Framförallt selen har i det här sammanhanget tilldragit sig etl stort intresse. Detexperimentella underlaget vad beträffar en viss cancerpreventiv effekt av selenfår anses väl underbyggt. understryker vikten av att prisregleringaroch subventioner på livsmedel styrs av hälsopolitiska hänsyn. kommun hoppas all cancerkommitténs överväganden slårigenom på 1984/85:181 138 "Slörre resurser behövs förinformation om koslens betydelse i stället för jakten på bakteriologiskalivsmedelsprov som miljö-och hälsoskyddsnämnden får ägna sig åt". 3.4.3 Radon i bostäder Cancerkommitlén betonar här den stora osäkerheten iriskuppskattningen. Kommittén har genom egna överväganden kommit till att dennedre gränsen i strålskyddsinstilutets riskuppskallning, dvs. ter sig mera sannolik än inslitutels övre gräns och attvärdel skulle kunna vara så lågl som 100 fall . Cancerkommitlén föreslår alt en epidemiologiskundersökning genomförs av för atl närmare klariäggacancerriskernas sloriek med hänsyn till förekomslen av radon i bostäder och atli avvaktan härpå radonutredningens förslag (SOU 1983:6) Radon i bostädergenomförs såsom en minimiåtgärd. Del innebår all i befintlig bebyggelsebostäder med en radonhalt över /m bör åtgärdas. För nybyggen börmålsällningen vara all eftersträva en radondotterhalt under del nuvarandesvenska medelvärdet. Kommittén lar också upp frågan om lånemöjligheter. Socialsiyrelsen, sirålskyddsinstiiuiei, planverkel,i län. i Göieborgs och län,kommun och instämmer i kommitténs förslag all miljö-och hälsoskyddsnämnderna skyndsami kartlägger hus med avseende på radon. Mantillstyrker också kommitténs förslag om alt underlätta för husägare att åtgärdahalter även under /m\ Planverkel bedömer att nybebyggelsen med relativt småextrakostnader kan ulföras så alt radondollerhalien i bostäder blir i medeltalca /m-*. "När alla hus byggts om eller ersatts eller merbör således medelvärdet i hela bosladsbeslåndel bli ca /m\ Eftersom dettamedelvärde nu är /m bör antalet lungcancerfall kunna reduceras till cahälften". påpekar all del finns billigaoch enkla byggnads-och instailationstekniska åtgärder för större delar av deradonhaliiga husen. Dessulom finns god kunskap om hur man bygger på radonhaltigmark med bibehållande av låga halter av radon- och radondottergaser iinomhusluften. Förslaget om en radonepidemiologisk studie tillstyrks avsamtliga remissinslanser som yttrai sig häröver. Sirålskyddsinstiiuieiinstämmer sålunda i cancerkommitténs bedömning alt del nuvarande underlaget förriskuppskallning är bristfälligt och att en väl genomförd epidemiologiskundersökning kan ge ett förbättrat underlag. Institutet är berett all på olikasätt stödja och medverka i metodik-utveckling och genomförande. Prop.1984/85:181 139 anser det nödvändigt att förbiitlra riskbedömningen i sambandmed radon. Slaiens miljömedicinska laboralorium framhåller altSverige har unika möjligheter all belysa denna problemalik. bl.a. beroende påden inlernalionelli sell höga exponeringen i befolkningen och de godaförhållandena som råder då det gäller genomförbarheten av epidemiologiskaundersökningar. Inom projektgruppen för en sådan undersökning bör finnasföreirädare för experlis inom byggnadsteknik, geologi, epidemiologi, onkologioch slrålskydd. Vid SML finns kompetens inom det radonepidemiologiska områdetsaml en belydande erfarenhet av den metodik som med slor sannolikhet konimeralt lillämpas i studien. Även Veieiiskapsakadcmicii, Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA) och mol cancer lillslyrker den föreslagna sludien menframhåller alt särskilda medel bör beviljas för etl sådani projekt, IVA anser alt kommittén framhåller osäkerheten iriskbedömningen på elt föredömligt klarl sått. En felbedömning av radonriskenfår stora konsekvenser, 3.4.4 Luftföroreningar i inomhusmiljön att vissa cancerrisker kan förknippas med luftföroreningari inomhusmiljön, atl förekomst och halt av olika luftföroreningar inomhuslill viss del är beroende av tekniska lösningar i fråga om exempelvisbyggmaterial och ventilation och atl samlade insatser i form av elt program med inriklingpåbl,a. cancerrisker i inomhusmiljön, särskilt boendemiljön, därför börkompleltera forskning och kontrollåtgärder inriklade på specifika agentier. Endasl elt fåtal remissinslanser har yllral sig i dennafråga. Dessa är positiva lill cancerkommiiténs förslag. Byggforskningsrådelanser sålunda förslagel angående ell speciellt forskningsprogram förinomhusluftens hälsopåverkan välmotiverat. Ett sådant program bör behandla allatyper av hälsoeffekter, således inle enbart cancerrisker. Endast genom ellbrett upplagt och långsiktigt tvärvetenskapligt forskningsprogram kan problemenmed inomhusmiljön lösas inom en rimlig tidsperiod. Statens miljömedicinska laboralorium (SML) är överens medkommillén om att hittillsvarande data inte tyder pä all luftföroreningarinomhus, utöver radon/radondöttrar, har något stort kvantialivt inflyiande påcancerförekomsten ulom i individuella extremfall. Å andra sidan måsle vikonslalera all del bara genomförls etl fåtal välgjorda undersökningar av denmer "allmänna"' inomhusluftens effekter på hälsan. Del är därförmotiverat alt som cancerkommitlén föreslå en samlad insals i form av ettprogram med inrikining på bl.a. cancerrisker i inomhusmiljön, särskilt boendemiljön. 1984/85:181 140 SML erinrar om att ulredningen HS 90 föreslagit ell samlalFoU-program för ämnesområdet fysisk boendemiljö och hälsa. Dessa program börenligt SML samordnas. I likhet med cancerkommittén är SML dock tills vidaretveksam lill om det är möjligt att genom en slor mängd gränsvärden för olikaföroreningar garanlera en god luftkvalitet inomhus. Utgångspunkten måsle islället vara att genom en effektiv produktkonlroll förhindra tillförseln avskadliga ämnen i byggnader utöver vad som medges av reningsleknikerna och deredan befinlliga luftföroreningarna i det fakiiska byggnadsbeståndet. angeläget all planverkel i sin typgodkännande-prövning lar hänsyn ocksålill hälsoeffekter av avgasning från byggnadsmaterial och ställer krav på tillverkarnaatl presentera elt underlag som medger en miljömedicinsk bedömning. Planverkel anför: Vad gäller andra cancerrisker iinomhusmiljön än den som beror av radon har cancerkommittén utarbetat en godöversikt. Den redovisar att kunskapsbristen är stor och atl ansvarigamyndigheter och organ är uppmärksamma på cancerrisken i inomhusmiljön. Här kannoteras att planverket i hälsoriskfrågor förutom luftföroreningar också beaktarvattenföroreningar och kemiska ämnen i byggnadsmaterial, vilket också bör görasi cancersammanhang. har noterat alt det i samband med utveckling avbilliga och rationella byggnadsmaterial finns etl behov av atl tillsättaskydds- och förbäitringsmedel i små mängder. Härvid finns risk för atl nyasvåruppläckta hälsofarliga ämnen lillförs inomhusmiljön, vilkel bör ägnasspeciell uppmärksamhet. har i sitt huvudbetänkande (SOU 1984:77)föreslagit atl lagen om hälso- och miljöfariiga varor ersätts av en lag omkemiska produkter. föreslås ersättas av en särskildkemi-kaliemyndighei med utökade resurser för bl.a. kunskapsuppbyggnad. Den nyalagen ger kemikaliemyndigheien möjlighet alt ingripa t.ex. mol byggnadsmaterialsom avger hälsofarliga ämnen och därigenom orsakar hälsorisker. menar liksom cancerkommittén atl de olikamyndigheter som har ansvar för atl ingripa mot miljörisker bör samarbeta ifräga om forskning och utveckling och om åtgärder som föreskrifier, allmännaräd, information m.m. Kommissionen har föreslagil regelbundna överläggningarmellan ansvariga myndigheler. i Krislianslads län konstaterar att av båderadonutredningen och cancerutredningen framgår atl energisparandet - tätning avhus och kanske framföralll överdriven minskning av ventilationen - i vissa fallfåtl negativa effekter på inomhusmiljön. anser det angeläget tar lärdom av dessa konstateranden och ser till all del blir en bättrebalans mellan energisparålgärder och god bostadsmiljö. anser delangeläget att såväl radon som mögel och andra luftföroreningar i inomhusmiljönulreds ur total hälsosynpunkt. För all kunna ge så lillförlilliga upplysningarsom möjligt är det nödvändigt att tillsynsmyndigheterna - Prop.1984/85:181 141 och miljö- och hälsoskyddsnämnderna - iframtiden på ell bättre sätt än hälls underrättade om rådandekunskapsläge på central nivå. bedömer atl anlalet cancerfall somberor på allmänna luftföroreningar uppgår till mellan 100-1000 fall.Cancerkommittén behandlar i huvudsak de luftföroreningar som härrör frånbiltrafik samt från förbränningsanläggningar. Cancerkommillén tillstyrker allbilavgaskommilténs förslag (SOU 1983:27) Bilar och renare luft om katalytisk avgasrening genomförs, all blyfri bensin blirtillgänglig och används där del är tekniskt möjligt och att uppmärksamhet ägnas dieseldriftens roll förhalsorisker. De remissinstanser som yttrai sig i denna del inslämmer icancerkommilléns bedömningar. Statens miljömedicinska laboratorium (SML)framhåller sålunda följande. Vi vill underslryka cancerkommitiéns uppfattningalt prevenliva åtgärder bör vidias för all minska de allmännaluftföroreningarna där del är tekniskt och ekonomiskl möjligt, och atl ulsläppfrån all förbränning bör begränsas sä längl det är möjligt, Detla gällersärskilt biltrafiken, varför SML välkomnar cancerkommitiéns tillstyrkan avbilavgaskommilténs förslag. SML påpekar vidare all sopförbränning i slor skala nuinförs i landel. Eftersom utsläppen från sådan förbränning år bristfälligtkaraktäriserad synes det angeläget au mera detaljerade undersökningar genomförsav rökgaser från sopförbränning och av effeklerna på omgivningen. gör följande bedömning. Det ärsannolikt all vi inom en nära framlid kan få lill stånd betydande förbättringarvad del gäller avgaser från bensindrivna bilar genom införande av blyfri bensinoch katalytisk avgasrening. Detta talar för ökade framtida insalser rörandedieselavgaser i syfte all klarlägga dessas halso- och miljörisker. påpekar atl arbelet mol luflföroreningarofta kräver bältre hjälpmedel för identifiering, uppskallning och värdering avrisker. Detta gäller inle minst vid prövning av enslaka stora punktkällor,l.ex. industrier och kommunala förbränningsanläggningar. bra förebyggandearbele förutsätter därför alt kommitténs förslag för en effektivare riskkonirollgenomförs. Däri ingår all tillgången lill exponeringsdala förbällras liksomlestresurserna. Etl medel för delta är en allmän uppbyggnad av toxikologiskaforsknings- och undersökningsresurser i landet. i anför all skapandet avluflvårdsförbund och vattenvårdsförbund med intressenter från såväl stat,kommun och näringsliv har i givit förutsättningar förkontrollsystem där såväl fysikaliska som kemiska parametrar med miljö-medicinskoch epidemiolo- 1984/85:181 142 gisk betydelse kunnal las fram. villframhålla dessa tillvägagångssätt som värdefulla delar av de totala insatsersom kravs för att erhålla basfakta i bekämpandet av miljöbetingade sjukdomar.