prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — Restitutionav införsel avgifter för styckningsdetaljerav kött och fläsk samt av införselavgifterför ost Stöd tillmaltproduktionen exportråd Summa 91 493 48 014 47 775 Årets saldo ./. 15 242 ./. 11 359 ./. utgångenav resp regleringsår ./. 35 835 ./. 47 194 ./. 1 Anmärkning:Budgetåren är inte jämförbarap g a vissa poster /84 utgått /85. Sålundafinansieras fr o m detta budgetår posterna ""och "Stöd till odling av vallväxtfrö"av medel inom fördelnings- planen. Posten "Restitution av styckningsdetaljer köttoch fläsk samt av införsel avgifter påost" bokförs fr o m samma budgetår som ett avdrag på införsel avgifter påslaktvaror resp mjölk- och mejeriprodukter. Posterna "Prisåterbäringtill pälsdjursupp födare" och "Kollektivt stöd tillodlingen av konsumtionsfisk" slutligen finansieras inom spannmålsregleringen samt sor restitution på införsel avgifter. 2 Upptaget enligtregeringens beslut. JN hemställer om ändring av dettabeslut (se avsnitt 9.3). föreslåstas ur sockerfonden. Information om fördelningav handelsgödselavgifter ochtillverkningsavgifter på oljekraftfoder /84 har utgåtten avgift om på handelsgödsel (prisregleringsavgift) att användas inom huvudsakligen jordbrukspri sregleri ngen. Av1983/avgifter har regleringskassorna,enligt regeringens bemyndigande, av JN erhållitmedel enligt följande fördelning Svensk spannmålshandelSveriges oljeväxtintressenter (vall frö) ägghandel Regleringskassan förfågelkött Handelsgödsel avgTill.avg oljekraftfc (milj kr) (milj kr) 0.0 0,2 4,5 2.0 För gödselmedelsom använts inom skogssektorn har influtitca . Därutöver har influtit i handelsgödselavgift< som fördelatsenligt följande: Svenska förb Separata Summa för koloni- fonder, milj kr milj kr milj k. Prop.1984/85:211 89 Under1984/85 har förutom handelsgödselavgift(prisregleringsavgift) utgått som en särskildhandelsgödsel avgift (miljöavgift)som inte kan disponeras av jordbrukspri sregl eri ngen. För1984/85 beräknas flyta in ca varav till jordbruketca och till övriga ändamål ca . Av 1984/85 årsinflutna avgifter har t o m fattats beslut av JN - och medregeringens bemyndigande - om överföring av samt ytterligare högst100 milj kr till Svensk spannmålshandel. Regeringenhar i beslut föreskrivit att den rörligakredit på som f n står tillförfogande för ändamål inomjordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringenskall minskas till från . Regeringen har tidigare budgetårendast medgivit att 80 av de har fåttdisponeras. Kreditenutnyttjas f n till men lånebehovet beräknas till vidutgången av 1984/85. /86 beräknaslånebehovet öka till ca 57 miljkr. Medhänvisning till detta och till tidigare lämnaderedovisning av regleringsekonomin hemställer JN attregeringen omprövar sitt beslut att minska den rörligakrediten till och att en rörlig kredit om 80 miljkr ställs till JNs förfogande /86.On inte en rörlig kredit av nu föreslagenomfattning ställs till JNs förfogande måsteJN få någon form av statlig lånegarantiatt utnyttja vid behov /86. JN vill emellertid i detta sammanhangpeka på att räntan på den rörliga krediten inte belastar statsbudgeten. Prop.1984/85:211 90 JN skall enligt samma beslut lämna förslag om ensuccessiv avveckling av den rörliga kreditpå högst som f n stårtill JNs förfogande för säsongsmässig lagring av jordoruksprodukter. Utgångspunkten skall vara en minskning av krediten från med . Den rörliga krediten är f n utnyttjad med avseende smör. Vid nuvarande kreditläge är det möjligt att minska den till per den 1juli 1985. I ett läge med försämrade möjligheter till krediter på den öppna markadenkommer behovet av medel från JNslagringskredit att öka. Vid en ytterligare minskningav krediten från bedömer JN det därför som nödvändigt oven i detta fall med en statlig garanti ed för att lånebehovet och dännedändamålet med lagringsverksamheten skall kunna uppfyllas. 11 Information om kassan för råvarukostnadsutjämningen I regleringsbrev röranderåvarukostnadsutjämning till viss industri föreskrivs att JN i anslutning till sin årliga redovisning av användningen av införselavgiftsmedel m m också skall redovisa användningen av utjämningskassan. Detta sker i form av följande sanmanställning. Se ävenbilaga 5. *) Här utesluten. 1983/84 tkr Internprisutjämning, ej avgiftsfinansierad 1982/83 tkr 24 595 - Ö 949 311 741 305 249 - 81 V 282 317 - 6 492 Inkomster 433 967 421 762 Utgifter 422 359 412 654 +11 608 + 9 108 slutetav regleringsåret +28 629 +37 787 1Inkomsträntor pa 1 930 tkr avseende 1983/84 bokfördesi början på 1984/85. Genombl a ökade kostnader förtullkompensation för fraktionerade fetter samt ökadenettokostnader för exporten av choklad och konfektyrer beräknasutjämningskassan vid slutet av regleringsåret1984/85 ge ett negativt saldo på ca . Den ackumulerade behållningenvid regleringsårets utgång beräknasdänned bli ca . 1984/85:211 92 JNhar i sitt förslag rörande prisregleringen för1985/86 utgått från dels livsmedelspolitiskabeslut, dels regeringens allmänna riktlinjer vad gällerinflationsmål och prisstoppet. JNsförslag innebär att prisnivånpå jordbruksprodukter i prisregleringsledet höjsmed . De båda delegationerna harinte accepterat kompensationsbeloppets storlek. Förslagetinnebär per att jordbruket för ökadekostnader får och viss livsmedelsindustri 153 miljkr. För inkomstföljsamhet med andra grupperi samhället erhåller jordbrukarna 102milj kr vilket bör ge en inkomstökningmed . Från det sammanlagda totalbeloppet om görsett avdrag för rationaliserings- och produktivitetsvinster ijordbruket och berörd livsmedelsindustri om totalt . Genom förslaget beräknas prisnivån i prisregleringsledet höjas med . Vid oförändrade öresmarginaleri efterföljande led och inklusive moms beräknas förslaget medföra att prisnivån i konsumentledet (KPI) höjs med . Sedanregering och riksdag tagit ställning till förslaget konmer beloppetatt fördelas på produkter efter överläggningarunder maj/juni. Vidare föreslår JN ett preliminärtkompensationsbelopp om att utgå den 1 januari 1986.Detta belopp har beräknats utifrån en prognos avprisutvecklingen (1.5 t). Detdefinitiva beloppet fastställs efter överläggningari november/. Beloppet i denna senare del av förslagethar godtagits av KD men inte av LRF. Iövrigt innehåller skrivelsen följandeförslag: Medelför etableringsstödbör /86 uppgåtill som liksom tidigare tas inom den ram som tilldelas jordbruket. 1984/85:211 93 JNhar inte funnit det möjligt att finansiera för djurenshälso- och sjukvård och för rådgivninginom prisregleringens ram. Räntestödetföreslås avvecklas enligt fastställdplan. Dock bör räntedebitering och amortering senareläggasett år. Kostnaderna förräntestödet uppgår till för1985/86. Inom ramen för detta belopp bör1 milj kr få användas av LBS för en samordnad rådgivningsinsats. Avvecklingsersättningentill äldre mjölkproducenter bör bibehållasytterligare . Dessutom föreslåsatt möjlighet ges att införaavvecklings- eller uppehållsersättning även för producenter inom kött-och fläsk/smågrisproduktionen. Isyfte att stimulera konsumtionen av nötköttföreslås att ett belopp om högst100 milj kr av medel som anslagits för låginkomstsatsningenfår användas för sådant ändamål. Om såskulle erfordras bör50 milj kr av fonderade medel för avbytarverksamhet få överförastill posten produktionsanpassningsåtgärder m m. Medelsbehovetför låginkomstsatsningen uppgåroförändrat till . Föratt förstärka regleringsekonomin föreslåsatt handelsgödsel avgiften höjsmed . Denna avgiftshöjning förutsättsliksom inte påverka konsumentpriserna. JNbegär bemyndigande att få ändrareglerna för fettvaruavgiftens anknytning till noteringen försojaolja. JN har vidare för avsikt att inom ramen förnuvarande principer besluta om vissa tekniska förändringarav fettvaruregleri ngen. Dessa bedöms kunna ge en bättreregleringsekonomi. Berörda branschorganisationer har accepterat förslaget. Taketför areal avgiften förpotatis föreslås höjd /ha. 1984/85:211 94 JN bör bemyndigas att ge SverigesPotatisintressenter (SPI) möjlighet attvid påtagliga bristsituationer genomolika åtgärder försöka påverka importen. Medel för detta förutsätts intill högst5 milj kr få utgå från SPls regieringsmedel. Vidare föreslås att under ett årprova ett system utan buffertzongränseroch att krympa prisgränserna till95 % respektive av mittpriserna. Om en nedskärningar avden rörliga krediten sker till klarar JN inte att finansiera underskottet utanför fördelningsplanen. Den rörliga krediten bör därför inte skärasned mer än till . Den rörliga krediten förlagring är enligt JNs mening möjlig att skäramed till . Med stöd av detnyss anförda hemställer JN att 1 det nuframlagda förslaget omjordbruksprisregleringens allmännautformning för perioden - 30juni 1986 godkänns, 2 förslaget om kostnadskompensation och inkomstföljsamhet till jordbruket och visslivsmedelsindustri per godkänns, 3 förslaget angåenderänte- och etableringsstödet inom jordbruket godkänns, 4 avvecklingsersättningen till äldremjölkproducenter får bibehållasunder 1985/86, 5 avvecklings- eller uppehållsersättning får utgå för producenter inom kött- fläsk/smågrisproduktionen. Prop.1984/85:211 95 6 förslagetom fördelning och användningav anvisade medel för låginkomstsatsning inom jordbruket /86 godkänns, 7 den föreslagnahöjningen av handelsgödselavgiften(pri sregleri ngsavgi ften) godkänns, 8 det förslagsom lämnats om ändringar i fettvaruregleringengodkänns, 9 JN bemyndigas utta enareal avgift för potatis om högst /ha, 10 JNs förslagangående möjligheten till importstödjandeåtgärder vid brist påpotatis godkänns, 11 JN under regleringsåret1985/86 bemyndigas prova ett prisgränssystem för nötköttoch fläsk utan buffertzongränseroch att prisgränserna ändras till 95 respektive avmittpriserna, 12 framlagda förslagom användningen av införselavgiftsmedeim m för /84 och1984/85 godkänns, 13 framlagda förslagom fördelningen av införselavgiftsmedel för ändamål utanför fördelningsplanen 1985/86 godkänns, 14 att en rörligkredit om ställs till JNs förfogande för ändamålinom jordbruksprisregleringen och regleringen av sockernäringen, 15 att en rörligkredit om ställs till JNs förfogande försäsongsmässig lagring av vissa jordbruksprodukter, 16 att prisregleringen i övrigtunder 1985/86 får tillämpas enligt gällandeprinciper. Prop.1984/85:211 96 Detta ärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna föredragning av avdelningschefernaSjöberg och Öjeheim samt byråcheferna ochHansson, envar för sitt sakområde. Ledamöterna haravgett reservation (bilaga 3). // Ingiår , LJ' /7 1984/85:211 97 LANTBRUKARNAS 1 (5) LANTBRUKARNASFÖRHANDLINGSDELEGATIONS SVAR PA JORDBRUKSNÄMNDENSFÖRSLAG TILL PRISREGLERING FÖR1985/86 Sedanparterna i överläggningarna ej kunnat träffaen överenskommelse har statens jordbruksnämndutarbetat förslag till prisreglering av jordbrukets produkter underperioden - . förslag tar upp kostnadskompensationen tilljordbruket och berörd förädlingsindustri, jordbrukarnas inkomstföljsamhetsamt vissa andra frågor sammanhängande med jordbruksprisregleringen.I övrigt skall jordbruKsprisregleringen tillämpasi enlighet med tidigare regler. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation kan inte acceptera jordbruksnämndensförslag till kostnadskompensation och inkomstföljsamhetutan vidhåller sitt tidigare lämnadebud. Vidare kan en försämring av gräns skyddet ejgodtas. Skälen härför är följande. Enligtriksdagens beslut är ett av målen för jordbrukspolitikenatt jordbrukarna får en med andra jämförbaragrupper likvärdig standard. Tillgängligauppgifter visar entydigt att jordbrukarna har en lägreinkomstnivå än andra grupper, trots att det bakom jordbrukarnas inkomsterligger en betydligt större insats av eget arbete och eget kapital.Jordbruksekonomiska undersökningen (JEU) visar t ex att brukarfa-miljens arbetsersättningpå en gård i storleksgruppen 30-50 ha ärca . Familjens arbetsinsats för att nådenna ersättning uppgår till ca 3 000timmar. Räknas resultatet i ställetsom förräntning erhålls kraftigt negativatal. Bilden är densamma enligt övrigtmaterial Medhänsyn till det allmännaläget med en stark strävani samhället att begränsa prisökningarnahar LRF dock i förhandlingarna inte krävtmer än vad som motsvarar täckningför ökade kostnader och en inkomstökningsom ligger inom ramen för regeringens inflationsmål. bud och tidigare i konsumentdelegationensagerande har det införda prisstoppet begränsatmöjligheterna att förarealistiska diskussioner, eftersom regeringen slagit fast som mål attkostnadsutrymmet får uppgå till högst 1965. I sammanhanget börerinras om att av utrynwiet redan ärutnyttjat tom mars manad. Prop.1984/85:211 98 Jordbruksnämndenanger att nämnden utgått frånatt prisstoppet för jordoruket och viss livsmedelsindustri skall tillämpaspå i princip samma sättsom gäller för övriga företag och företagare. Den tillämpningjordbruksnämnden göi är emellertid inte möjligatt göra på jordorukets områdeutan att detta får för jordbrukarna oacceptabla konsekvenser. Jordbruketspriser är permanent reglerade och kan inte utan statliga beslutändras. har jordbruket fåttkostnadskompensation halvårsvis i efterhand. För vissaposter SKer avstämningen en gång om året.Jordbruksnämndens tillämpning av prisstoppetinnebär att jordbruket förvägraskompensation för prisstegringar som inträffatunder t ex eller höstenoch /85. Ingen annan företagare har behövtvänta så länge på att få kompensation förkostnadsökningar och har, om det varit marknadsmässigtmöjligt, långt tidigarekompenserat sig via höjda priser. Detta förvägrasnu jordbruket med hänvisning till prisstoppet. Vi kan inte finna någonlikhet i tillämpningen mellan jordbruket och övrigaföretag i jord-bruksnä.Tindensbud. Prisstoppets framåtsyftände regler tillämpasinte retroaktivt för någon annan grupp. värtmot bakgrund av att kostnadsÖKningen för lejt arbete och är att betrakta somett "överhäng" frän det med regeringskommitténträffade avtalet. Jordbruksnämndensbud leder på denna punkt till en inkomstminskning för jordbrukarnamed . LRFhar bedömt kostnadsökningen inom förädlingsindustrinför till . Medhänsyn till de svårighetersom föreligger att göra riktiga bedömningarföreslogs att en definitiv avstämningfår ske när faktiskt kostnadsmaterial föreligger.Jordbruksnämndens bud innehålleren kostnadskompensation efter beaktande av produktivitetsförbättringarom 116 Mkt med möjlighetatt åberopa faktiskt kostnadsmate-rial vid förstamöjliga tillfälle. Jordbruksnämndensbud förutsätter en produktivitetsförbättringom . Denna höga siffra anser LRF är orealistisksärskilt mot bakgrund av att produktionen samtidigtskall minskas. Beträffande kompensation förlöneökningar hat i jordbruksnämndensbud för t ex slakteriindustrin räknatsmed kostnadsökningar om , trots att avtalen innebäratt livsmedelsarbetarna är garanterade en löneökningom . Det kan knappast vara statsmakternas avsikt att jordbruKarna via sänktainkomster skall ta ansvar för att ingångna löneavtalfor livsmedelsarbetarna kan infrias, vilket LRF måstekonstatera är innebörden av jorocruksnamndens förslag. Prop.1984/85:211 99 Inkomstföljsamhetenför jordbrukarna i 1984/85 årsavtal fastställdes inom ramen fördet tvååriga löneavtalet på det statligaavtalsområdet. Detta avtal har bedömtsligga inom regeringens inflationsmål . En tillämpningav detta avtal med korrigering förvissa avstamningsposter för 19B4 skulle ha inneburit ett belopp om efterbeaktande av rationaliseringsvinsten. Till detta kommer utfallet av 1965 årslöneutvecklingsgarantier inom det statliga området. Lönsamheteni jordbruket har också försämrats av de kostnadsövervältringårfrån staten till närigensom regering och riksdag beslutat. Kostnadsövervältringarom har beslutats utöver öen särskilda skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel som införts. Innebördenav jordbruksnämndens förslag är attjordbruket /86 erhåller eller knappt 30 ore/tim vid ;; mtsom inkomstf orbattr ing. Därutöver Kommer effekten av produktivitetsförbättringarsom måste bedömas bli sma med tanke pa en ogynnsam konsumtionsutveckling.Något belopp motsvarande 3¥nköpkraftsförbättringlöntagargrupperna erhålleri form av en särskild skattereduktion innehållerinte jordbruksnämndens förslag i avvaktan påriksdagsbeslut. Någon kompensation för kostnadsövervältringarnahar e] skett. Sammantagetleder jordbruksnämndens förslag till en ökadinkomsteftersläpning, eftersom inte full täckningges för kostnadsökningarna. An mindre esen inkomstföljsamhet jäxförbarmed den andra grupper er-håller. Detta är helt oacceptabelt. Vadgäller andra halvåretav regleringsperioden anser Lantbrukarnas förhandlingsdelegationdet inte meningsfullt att ange belopp för kostnadskompensationper utan någon kännedom om den faktiska kostnadsutvecklingen förapril-oktober 1985. Jordbruksnämmdenföreslår att etableringsstödetbör utgå även /86. LRF accepterar att stödetfortsätter även 1985/86 m.en har förutsattatt etableringsstödet får anpassas till de tidigare beslutade ramarna ochuppgå till maximalt . Systemetmed prisgränser och buffertzoner förkött och fläsk skall fungera såatt, när partipriset passerar någonzongräns, skall införselavgiften automatiskthöjas eller sänkas. Detta skeddeinte som avsett när nedre zongränsen förkött passerades . Förstefter en månad höjdes avgiften. Fördröjningenmotiverades bl a med att behov inte förelågav en införselavgiftshöjning. Importen av nötkött(huvudsakligen bakdelsdetaljer) uppgick vecka och vecka 14till mot normalt ca . Jordbruksnämndenans.er i förslaget att Prop.1984/85:211 100 detinte längre är motiverat med buffertzoner. Förhandlingsdelegationenvill starkt understryka att nuvarande systeT. förgränsskydd skall tillämpasäven i fortsättningen. Det finnsdock ingen anledning att jordoruKsnämnden, som skett ,korrigerar gränsskyddet mellan prisregle-ringstillfällena1 juli resp . Det är oacceptabelt att avtalet sättsur kraft genom s k fria bedöxningar av jordbruksnämnden.Korrigeringar vid respektive buffertzongräns bör skeomedelbart när partipriset passerat respektive buffertrongräns. Jordbruksnämndenhar i sitt förslag tagit upp fråganatt via SPIs regleringsmedel möjliggöra import av potatis i syfte att dämpaprisutvecklingen vid tillfällen då det inhemska utbudet ärlågt. Ingen av delegationerna har vid detta överläggningstillfälleföreslagit att särskildaåtgärder skall vidtas, eftersom man ansett att fråganbör utredas ytterligare. Lantbrukarnas förhandlingsdelegationvill i sammanhanget understryka att eventuella åtgärderi anledning av jordbruksnämndens förslag i såfall måste ske genom insatser frånbåde jordbruket och konsumenterna. Jordbruksnämndensförslag i övrigt harLantbrukarnas förhandlingsdelegation ingen erinran emot. Isammanhanget vill Lantbrukarnas förhandlingsdelegation uttrycka sin besvikelse överatt Överläggningarna inte resulterat i en Överenskommelse.Våra erfarenheter av överläggningarnadenna gång ger oss anledning att allvarligt ifrågasättaden nuvarande förhandlingsordningen inom jordbrukets område. Trotsatt en överenskommelse inte kunnat träffasär jordbruket berett att fullföljadet redovisade programmet i syfte att förbilliga vissasortiment av nötköttet till gagn förkonsumenterna. Denna åtgärd innebär att jordbrukarnaunder kommande regleringsår avstår till konsumenterna. Mot denna bakgrund villLRF understryka vikten av att staten genom t ex återbetalningav momsintäkter bidrar till att förstärkaden positiva effekten för konsumenterna. Vidarevill Lantbrukarnas förhandlingsdelegation understryka sitt bestämdakrav på att underskottet i Svensk Spannmålshandelper tillåts öka med ränta påutgående skuldbelopp, om inte skulden dessförinnanär reglerad. Sammanfattningsvismåste Lantbrukarnas förhandlingsdelegationkonstatera att jordbruksnämndens förslag till prisregleringför 1985/86 inte uppfyller kravet på täckningav kostnadsökningar i produktionen. Xn mindre ger detjordbrukarna inkomstföljsamhet jämförtmed andra grupper. Detta är också särskilt anmärkningsvärtmot bakgrund av regeringens löfte om real- inkomstökningarför löntagarna . Prop.1984/85:211 101 kärnakommer /66 enligt jordbruksnämndensförslag att draboas av kraftigt sänktanominella inkomster. Ett sådant förslag kan Lantbrukarnas förhandlingsdelegationinte ta ansvar för. Prop.1984/85:211 102 KONSUMENTDELEGATIONEN 1 (6) Konsumentdelegationen med synpunkter beträffande jordbruksprisregleringen 1985/86 Konsumentdelegationen (KD) hade varit beredd att fortsätta diskussionerna inom ramen för det av jordbruksnämnden (JN) lämnade medlingsbudet omjordbrukspriserna 1985/86, om dänned enighethade kunnat uppnås. Eftersom Lantbrukarnas förhandlingsdelegation avvisat budet, har KD dockingen anledning att frångå sitt tidigare lämnade slutbud. Detta innebär att KDinte kan biträda JNs förslag att skall tillföras jordbruket och viss förädlingsindustriden . KDs bud skulle ha givit vid samma tidpunkt.Skillnaden ligger beloppsmässigt främst i att JN ställtett något lägre produktivitetskrav pånäringen. En viktig principiell skillnadföreligger beträffande kostnadskompensationen till jordbruket, för vilken JN tillämpatden tidigare indexautomatiken. KD har ansett det angeläget att komma bort från denna typ av koppling, som försvårar ansträngningarnaatt dämpa inflationstakten. KDs synpunkter framgårmer i detalj av slutbudet , vilket återges i det följande. Den allmännaekonomiska politiken, särskilt pris- och lönepolitiken, präglasf.n. av en strävan att kraftigt nedbringainflationstakten i den svenska ekonomin. Målsättningen förår 1985 är att inflationstakten skall begränsas till , varvid lönehöjningarnainte får överstiga . Ett väsentligtinslag i en sådan politik blir givetvis att på olika sättförsöka dämpa förväntningarna om en fortsatt hög inflation. Det betyder bl.a. att indexbindningarav olika slag så långt möjligt bör undvikas, sådanabindningar innebär att prisstegringar inom ett område automatiskt fortplantas till andra områden. Prop.1984/85: 211 103 Frånde synpunkter konsumentdelegationen har att företrädaär det självfallet ett starktintresse att strävandena att påtagligt och långsiktigtfå ned inflationstakten blir framgångsrika.Det är därför naturligt att delegationen önskarfå en sådan konstruktion av avtalet om reglering avpriserna på jordbruksprodukter fördet närmaste året som materiellt och tekniskt sett ligger i linjemed dessa strävanden. Delegationen önskardärför lämna det tillämpadesystemet med automatisk kostnadskompensation till jordbruket baserad på olikaindexdata och i efterhand registrerade kostnadsdata. KD vill i detta sammanhangerinra om 1983/riksdagsbeslut i detta hänseende. Motdenna bakgrund vill delegationen principiellt konstruera sitt förslagså att prisregleringen i ställetför att knyta an till en avläsningav redan inträffade pris- och kostnadsökningari fortsättningen baseras påde målsättningar för pris- och löneutvecklingensom ovan redovisats. Härigenom kan samma metodik tillämpasinom jordbrukets område som inom andra sektorer av samhällsekonomin. Delegationenär emellertid angelägenom att jordbrukarna inte genom det här föreslagnasystemet skall komma i ett sämre läge än andra företagare.Delegationen återkommer i det följandemed förslag härom. Mednämnda utgångspunkter har KDlagt sin tidigare framförda principskiss till bud, som innebar attjordbruket och förädlingsindustrin /86 skulle få höjasina priser motsvarande totalt i kostnadskompensation, varav den1 och . Jordbrukarnas inkomster skulle få stigamed /86 vilket delvis skulle åstadkommasgenom rationaliseringar inom näringen. KDsförslag redovisas mera i detalj i det följande.Av framställningen framgår ocksåde modifieringar KD nu är beredd att göra i principskissenavseende beloppen för kostnadskompensation och inkomstföljsamhet.KD vidhåller dock den principiella uppläggningenav budet. 1984/85:211 104 2.1 Kostnadsutvecklingen i jordbruket KDföreslår att jordbruket per kompenseras för enkostnadsökning motsvarande eller283 Mkr.