prop · G803199 · 1984-12-31 00:00:00 — Enligt industriförbundet uppslår snabbi omrimliga förhållanden om massmediekommilténsförslag skall tolkas bokstavligt. hänvisar till alt videotexlsidornauppdateras kontinuerligt och att enskilt begärda sidor upprättas ofta bara fören enskild konsument. Därför bör en enklare praktisk lösning utformas. LKD påpekar att omfattningen av den distribueradeinformationen är alltför stor för att kunna bevaras under de föreslagna sexmånaderna. Enligt föreningen har teknikens utveckling gjort del svårt förupphovsmannen att skydda sig mot inträng. Även RDF lar uppupphovsrättsfrågorna i sammanhanget. RDF uppmärksammar att interaktivasekvenser ofta svårligen låter sig dokumenteras på ell enkelt säu. RDF betonarockså inlegri-lelsaspeklerna i samband med lagring av dala som kan vara avpersonkaraktär. anser all de av massmediekommittén föreslagnabevarandereglerna riskerar all begränsa utvecklingen av videolexl-tjänsten motallmänheten. En strikt tolkning innebär aU varje ny version av vaije ny sidaskulle sparas. förespråkar mindre rigorösa regler. Prop.1984/85:199 222 föreslår att referensuppiagning avsändning i lokal kabel-TV-kanal skall bevaras för granskningsändamål i sexmånader. Närradiokommiltén förordar all liden minskas lill tremånader och hänvisar lill erfarenheter inom närradioverksamheten som tyder påall anmälningar om överträdelser alllid inkommit högst efter denpåstådda förseelsen. å sin sida tillstyrker en bevarandelid på sexmånader, då enligt nämnden en sådan tidsperiod erfarenhetsmässigt motsvarar ellpraktiskt behov hos bl.a. den granskande myndigheten. 1 samma riktning uttalarsig . Massmediekommiltén föreslär att kabelnämnden skall svaraför dokumentation av programkanaler frän kommunikationssatelliter. förordar att, med hänsyn lagen både lill gransknings-ochforskningsändamål det noga övervägs om inte en generell dokumentation ärmöjlig. Självfallet måste enligt nämnden värdet av en samlad och fullständigdokumentation av aktuella satellitkanaler vägas mot merkostnader och praktiskakonsekvenser för den ansvariga myndigheten. Nämnden påpekar också alt värdetav en generell dokumentation på detta område hos kabelnämnden också lill stordel är beroende av vad som händer i nästa led, dvs. i vilken mån del inspeladeprogrammaterialet kan långlidsbevaras hos l.ex. anser attmöjligheterna alt lägga ul bandningen och bevarandet av sändningarna frånkommunikations-satelliter på bör övervägas av organisationskommittén. Massmediekommiltén anser sig inte kompetent alt föreslåändringar i pliktexemplarslagen. Kommittén rekommenderar att i första hand förkabelsändningar unikt material bör bevaras hos . Av störst intresse ärdärvid lokala egensändningar med lokall producerat material som inte visas inågon annan form. anser att pliktexemplarslagen bör ändras lill altomfatta även kabelsändningar. I likhet med massmediekommittén anser att iförsta hand bör bevarandet inriktas på de lokala egensändningarna. 1sammanhanget påpekar emellertid att det kan vara tekniskt svårare att bandaselektivt än att blanda sändningarna i sin helhet. I sill remissvar redovisar Prop.1984/85:199 223 en översiktlig resursberäkning för att inordna kabel-TV ipliktexemplarssystemet. Siaiskonlorel anser inte att det kan bli fråga om någonheltäckande dokumentation av de nya medierna. Förutsättningar och formerna förett selektivt bevarande bör därför närmare utredas. 11 Avgifter för användningen av film i kabel-TV-verksamhet Kommitlén redovisar all diskussioner förekommit inomfilmbranschen om åtgärder för alt hävda filmvisningen i biografer gentemotolika former av TV-visning av spelfilm. Den åtgärd som diskuterats är attfilmer som importerats eller producerats för all visas på biografer inte skallvisas i andra medier under en viss lid, s k spärrlid. Kommittén ansluter siginte lill tanken att regler av detta slag skulle föreskrivas i lag, men ställersig positiv till en avtalslösning. Kommiltén påpekar att en avtalslösning av det slag somdiskuterats inte skulle beröra utländska företag som sänder filmkanaler översatellit och all den inte skulle leda till att visning av film i kabel-TV-kanalerskulle generera några intäkter lill av motsvarande slagsom biografavgifterna och avgifterna på inspelade videogram som tillhandahållsför uthyrning till enskilda. Kommittén konstaterar att det ökade utbudet av spelfilm i kabel-TVoch satellitsändningar kan leda till en viss minskning av biografpubliken ochfinner det därför rimligt att ett bortfall av biografavgifter kompenseras avall medel på annat sätt tillförs filminsiiiulel. Den mest naturliga åtgärdenvore att söka bygga vidare på en avtalslösning i enlighet med principerna i1982 års film- och videoavlal. En förutsättning är emellertid att en branschorganisationbildas för kabel-TV-företag. Kommitlén utgår från alt en sådan organisationkommer att bildas relativt snart. Om det inte visar sig möjligt alt genom en avtalslösningtillföra medel, föreslår kommitlén alt del övervägs atti lag lägga fast att en särskild avgift skall erläggas av den som i kabelnättillhandahåller prgramkanal frän satellit med ett utbud av spelfilmer. Avgiftenskulle kunna göras beroende av antalet abonnenter. Skyldigheten att erlägga ensådan avgift skulle kunna fogas till de villkor som föreslagils för tillståndtill vidarespridning av kommunikationssatelliisändningar. Kommittén delar synsättet i kommittédirektiven all den somvisar biograffilm i kabel-TV i likhet med vad som gäller för andrafilmanvändare, bör bidra till att stödja den svenska filmproduktionen.Bortfallet av biografavgifter bör dä bilda utgångspunkt för fastställandet avomfattningen pä avgifterna för denna nya användning av filmer. Prop.1984/85:199 224 film i inhemsk television skall generera avgifter tillSvenska filminstitutet har knäsatts genom avtalet mellan SVT och institutetfrän är 1982. Tillhandahållandet av videogram för visning i kabelnätomfattas inte av film- och videoavtal, men förutsättningar bordefinnas för en utvidgning av detta avlal lill att, vad gäller avgifter förvideogram med filmer, även avse annan användning än uthyrning för enskilt bruk.Kommittén finner del rimligt alt man inom branschen söker komma överens om ettförslag till revidering av avtalet som därefter föreläggs staten. Om del visarsig att diskussionerna inom branschen inte leder lill alt förslag presenterastill revidering av grunderna för avgifter avseende användning av videogram medfilm, föreslår kommittén att frågan om en särskild avgift för lokala egensändningari kabelnät av film tas upp till prövning. En sådan avgift skulle kunna knytas lilltillstånd all bedriva lokal sändningsverksamhet. Kommitténs uppfattning alt utbudet av spelfilm i kabel-TVkan leda lill en viss minskning av biografpubliken delas av NO. KUR, , och Föreningen . Kommitténs förslag att Svenska filminsfilulel kompenserasför bortfall av biografavgifter genom all avgifter las ut för visning av film ikabelnät stöds av NO, KUR, SR, LRAB, Svenska tealerförbundel och . NO, SR ochLRAB betonar kommitléns konstaterande att principen att visning av film iinhemsk television skall generera avgifter lill redanhar knäsatts. Kommitlén förordar att frågan om avgifter för användning av filmi kabel-TV-verksamhet i första hand löses genom avlal inom branschen och iandra hand genom lagstiftning. NO finner del rimligt alt man inom berördabranscher söker komma överens om ett förslag lill revidering av avlal.Svenska teaterförbundet förordar en lagstiftning framför avtalsreglering.Svenska filminstitutet förklarar sig villigt all försöka få till stånd ettfrivilligt avtal, men framhåller svårigheterna dels med all finna relevantaavtalsparter, dels alt på frivillig väg få full kompensation. Institutetpoängterar att en frivillig avgift bör kompletteras med en lag som gerkommunerna rätt att ge ekonomiskt driftstöd till de lokala biograferna. NO påpekar alt kommitténs förslag om kompensation förminskade avgifter lill innebär all frågan om s. k.spärrtid för visning av biograffilm i svensk TV och på videokassett i väsentligdel bör förlora sin aktualitet. NO nämner också alt reglering av denna fråga,åtminstone i fråga om biograffilm på video, vanligtvis inte finns i andraländer. KUR, och biografägareförbundförordar stödåtgärder till biografer på mindre orter. 1984/85:199 225 föreslår att de medel som tillförs Svenska filminstitutetäven ska kunna användas för all finansiera framställning av extra filmkopiorför visning på mindre orter parallellt med den vanliga visningen ute i landet.Riksföreningen värdesätter att inhemsk produktion prioriteras iden statliga filmpoliliken men framhåller särskilt värdet av alt nya filmersnabbt blir tillgängliga över hela landet. SR och LRAB påpekar all kommiltén, förutom förslaget omavgifter till , inte har lagt fram några förslag sommedför att den nya kabel-TV-industrin skulle lämna några bidrag lill svenskfilm- och TV-produktion. framför en liknande synpunkt. 12 Medieutbildning och medieforskning 12.1Medieutbildning Kommitlén påpekar att dagens omfattande medieutbud ställerstora krav pä människors förmåga all välja och kritiskt granska de budskap somförmedlas. För många vuxna men framför allt för barn och ungdomar gäller har svårt att reflektera över det massmedieulbud man tar del av.Kommittén delar den uppfattning som redovisats i tidigare utredningar, att en vikiigförutsättning för människor alt kunna förslå och tolka budskap i massmedier ärkunskaper i både del verbala språket och bildspråket saml om hur mediernapåverkar människor. med ell väsentligt ökat TV-ulbud framför alltpä fiktions- och underhällningsområ-del och i form av utländska salellildistribueradeprogram, är behovet av medieutbildning för barn och ungdomar angelägel alttillgodose. Kommittén understryker alt undervisning om medier böromfatta alla nivåer inom undervisningsväsendel: Förskola, ungdomsskola ochlärarutbildningar. Grundutbildningen bör innefatta såväl praktiska somteoretiska moment. De ambitioner som kommit lill uttryck i läroplanerna synesidag inte kunna förverkligas bl a beroende på bristande kunskaper hos lärare.Därför är det angeläget all grundutbildning och fortbildning av lärare ochfritidspedagoger förstärks med avseende på massmediafrågor och alt behov avsådan utbildning ges hög prioritet av berörda myndigheter. Kommittén delar videogramulredningens uppfattningbeträffande behov av särskilda handledare vid medieverkstäder, s. k.mediepedagoger. Kommitlén konstaterar all utbildningsalternativen ärbegränsade och all de bör utvecklas. Den medieutbildning som sker vid ett antalfolkhögskolor bör kunna utvecklas, men även Bildlärarinslilutel, och enskilda högskolor bör kunna medverka. 15 1984/85. Prop.1984/85:199 226 Kommitténs uppfattning om behovet av medieutbildning förbarn och ungdom delas av remissinstanserna. Universiteten i och Göteborg.SÖ. KUR, RRV. FSMK och DIK-förbundetframhåller betydelsen av medieutbildning för att motverka negativa effekier avett ökat TV-titlande bland barn och ungdomar. SÖ påpekar att nya möjligheter iallmänhet främst tillvaratas av redan gynnade grupper och att skolan har ettsärskilt ansvar för elever från icke gynnade miljöer och elever medsvårigheter. SÖ anser dock att medieutbildning i skolan inte är tillräcklig sommotvikt till effekten av de nya medierna, Samma uppfattning framförs av universiteteti . som anser att kommitlén har skjutit över ansvaret på publikenistället för att lägga ansvar på medierna. Kommitténs uppfattning att medieutbildning ska omfattaalla nivåer i utbildningsväsendet och alt grundutbildning och fortbildning avlärare och fritidspedagoger förstärks med avseende på massmediefrågor delas avflertalet av de remissinstanser som yttrat sig i frågan, däribland UHÄ. UR, Svenska filminsiiiulel och . Universiteten i och . Svenska filminstitutetoch FSMK uttalar sig till förmån för all mediekunskap inrättas som ett särskiltämne i . , anser att svenskämnet bör reserverasför att utveckla elevernas kommunikativa förmåga. Svenska fUminstiiuiet påpekaratt institutet har resurser i form av filmarkiv och dokumentation, som kananlitas för metodutveckling och läromedelsproduktion. UHÄ, i , SÖ, KUR, UR, och delar utredningens uppfattning om viklen av allmediekunskap ingår i grundutbildningen av lärare och förskollärare. UHÄmeddelar att ämbetet i en revidering av utbildningsplanerna förklasslärarutbildningen bl a framhållit alt massmediernas och de kommersiellakrafternas påverkan på barn och ungdomar skall uppmärksammas inom utbildning omskolans insatser för god barn- och ungdomskultur. KUR nämner all UHÄ bordeuppmanas att la initiativ lill en översyn av film- och mediekunskapernasställning i de olika lärarutbildningarna och i förskollärarulbildningen. FSMKframför också denna synpunkt. anser att bildmedieundervisningenseftersatta ställning i undervisningsväsendet i första hand beror på att lärareoch förskollärare får dålig mediekunskap i sin grundutbildning. Institutetförordar att undervisning om filmens språk och uttrycksmedel, om barns ochungdomars mediesituation och om elekironikmediernas påverkan ingår somobligatoriska moment i lärarutbildningen. Föreningen all mediekunskap bör ingå i kursplanerna för de ämneslärare som enliglläroplanerna skall handha medieundervisningen och i utbildningen av förskole-,låg- och mellanstadielärare. Prop.1984/85: 199 227 Behovet av fortbildning av lärare och förskollärarebetonas av UHÄ. UR och Föreningen i framhåller att vidareutbildning av lärare ärnödvändig oberoende av hur mediekunskap som ämne utvecklas, med tanke på att delärare som undervisar om media behöver ökad kunskap om de nya medierna.Universitetet meddelar alt sädana utbildningar redan organiserats vidInformationsteknik vid universitet och all de fält ett mycket positivt gensvarbland lärarna. Föreningen framför likartadesynpunkter. KUR pekar pä bristen pä pedagogiska läromedel för fortbildning avlärare och förordar att frågan ses över. TCO och vid betonar särskilt vikten av attuppmärksamma behovet av mediekunskap hos förskolans personal. UHÄ och DIK-förbundetpekar på angelägenheten av att undervisning om massmedier i ell brettinformations- och kommunikaiionsperspekiiv kan tillgodoses även inom annanhögskoleutbildning än lärarutbildning, såsom jurist-, journalist- och kullurvetarutbildningarna.Universitetet i framhåller att informationsteknologiska moment böringå i lin-jeulbildningarna. vid framhåller särskilt vikten avutbildning i mediekunskap inom journalistutbildningen. att är beredd att bära sin del av ansvaret förmedieutbildning. kommun framhåller att spelaren viktig roll inom medieutbildningen på högskolenivå och att institutet måstefä utökade resurser och lydliga direktiv att inrikta sin verksamhet pä detpedagogiska området. Svenska filminsiliuiet framhåller vikten av utbildningför filmarbelare, bl a genom en utveckling av Dramatiska institutets film/ TV-utbildningoch genom utvidgning av fortbildningskurser. framhåller behovet av en mer informalionslek-nologiskinriktning pä högskoleutbildning inom information, kommunikation och medier.Universitetet nämner härvid enstaka kurser där teknologiska moment kankombineras med en samhällsvetenskaplig belysning av informationsteknologinssätt att fungera. i aktualiserar kommitténsöverväganden tidigare framlagda förslag om inrättande av informationslinjerinom högskolan. förordar all en beredningsgrupp inomutbildningsdepartementet behandlar frågan och att UHÄ:s utredningsarbete kringinformations-, kommunikations-och medieutbildning åter las upp. FöreningenSvenska masskommunikalionsforskare har samma uppfattning. Föreningen betonaratt en grundläggande allmän utbildningslinje för informations- ochkommunikationsområdet är en förutsättning för såväl utbildning som forskninginom området. Föreningen föreslår att tar initiativ lillall en beredningsgrupp med representanter för förvaltning, forskning ochutbildning får i uppdrag all lägga fram förslag lill en samlad lösning förutbildningen inom området. Prop.1984/85:199 228 TCO och kommun betonar värdet av fortsatt utvecklingav medieverkstäder. pekar pä möjligheten att samordnamedieverkstädernas resurser med skolans utbildning i mediekunskap. Stockholmskommun nämner att erfarenheterna av verksamheten med medieverkstäder iStockholm visar på viklen av att se över vilka bild- och ljudresurser som finnsi kommunen, så att utrustningen kan användas av så många som möjligt. ABF och kommun framhåller attstudieförbunden kan göra insatser inom medieutbildningen. KUR påpekar au folkbildningsorganisationernakan spela en viktig roll genom medieverkstäder och studiecirklar i fråga ommediekunskap för den vuxna befolkningen. ABF menar att studieförbunden måstetillmätas den största betydelsen för medieutbildningen eftersom de når denstörsta andelen av befolkningen. ABF anser alt studieförbundens ochfolkrörelsernas verksamheter inom medieutbildning måste få särskilt stöd. kommun påpekar att kommittén inte berört UR:sverksamhet inom medieutbildning. Kommunen menar alt en fortsatt regionaliseringav UR:s verksamhet kan tillföra landets olika delar mediekunnig personal. URredogör för förelagets medieutbildning, som omfattar både rikstäckande ochlokala insatser. Dramatiska insliluiet framhåller att institutetsutbildningar inom medieområdet måste utvecklas, fördjupas och breddas och attdetta kommer att kräva förstärkningar av de resurser som institutet förnärvarande disponerar. KUR framhåller behovet av att personal vid kulturinstitutioneroch i organisationer får utbildning i mediefrågor, för att kunna delta i ett medie-baseratlokalt och regionalt kulturliv. anser att medieutbildning ävenbör omfatta politiker, eftersom stora utbildningsklyftor medför attmediefrågor inte upplevs som vikliga politiska frågor. UHÄ påpekar alt de upphovsrältsliga problemen rörandenyttjandet av satellit- och kabelsändningar för undervisningsändamäl särskiltbör uppmärksammas. anmärker all kommitténsöverväganden är av allmän karaktär och förordar en fördjupad analys av behovenav medieutbildning. i efterlyser konkreta förslaghur behovet av medieutbildning skall tillgodoses. TCO och vid SRanser att kommitlén inte lillräckligl klart tagit ställning för medieutbildningensstora betydelse. En stor del av den massmedieforskning som kommitténredovisar har inititerats av statliga utredningar eller andra tillfälligainstanser vilka för 1984/85: 199 229 sill arbete haft behov av vissa speciella uppgifter. Deltahar salt sin prägel på massmedieforskning såtillvida att den långsiktiga kunskapsuppgbyggna-denhar underordnats del kortsiktiga datainsamlingsbehovet. Flera statligautredningar har uttryckt önskemål om en mer systematisk forskning på områdetoch massmediekommiltén har i sitt arbete efterlyst visst underlag som intefunnits tillgängligt och som bl a av tidsbrist inte varit möjligt att få fram. har man inommassmedieforskningen verkat för alt skapa en fasthet i den lokalaforskningsorganisationen. Tvärvetenskapliga seminarier har byggts upp vid någrauniversitet. En fördel har varit den successiva utvecklingen mol en lokalspecialisering, som medfört en lokal kunskapsppbyggnad som är viktig att tatill vara. Erfarenheterna från den professur i massmedieforskning som år 1980inrättades vid och frän den avdelning för masskommunikationsom bildats där, visar pä betydelsen av alt del finns en fast basor-ganisalionför massmedieforskningen. Kommittén ser det inte som sin uppgift alt la ställning lillom massmedieforskningen skall prioriteras före andra forskningsområden, men bedömeratt behovet av forskning på massmedieområdet är påtagligt med tanke på denframlida utvecklingen. Forskningsresultat som kan ge en mer allsidig belysningkräver då mer permanenta projekt. Djupare kunskaper är angelägna om effekten avutvecklingen för människorna och för samhället skall kunna bedömas. Forskningav det slag som redan förekommer och som är under utveckling är viktig förutformning av mediepolitiken i värt land. Flera av de remissinstanser som ullalar sig i frågan ommedieforskning, däribland UHÄ. universiteten i och konstaterar all kommitlén i sinbeskrivning av massmedieforskningen och i sill arbete påvisar viklen avkvalificerad forskning inom medieområdet. tillägger allkommittén på ett föredömligt sätt har utnyttjat befintlig forskning.Universitetet i anmärker dock att kommitlén inte har beaktat denforskning som bedrivs vid vid SRsavdelning för publik- och programforskning och som rör mediernas innehåll medavseende på den bild av människor och samhälle som framträder i medieutbudet.Universiteten i . och har också invändningar mol att kommilténinte ger förslag lill konkreta åtgärder. Kommitléns betoning av behovet av mer permanenta projektdelas av bl. a. universiteten i och . anserall masskommunikationsforskningens koppling lill statliga utredningar kan medföraalt framlida forskning i ännu högre grad kommer att 16 1984/85. Prop.1984/85:199 230 inriktas på smärre utvärderingsuppdrag, eftersomutredningar förväntas arbeta med snävare lidsperspektiv. Kommitténs uppfattning om betydelsen av en fast basorganisalionför massmedieforskning understryks av bl. a. UHÄ. universiteten i ,, och , radionämnden och Föreningen påpekar alt det inom informations- och masskommunikationsområdet saknas ettcentralt forskningsstödjande organ som kan ta ansvar för en långsiktigkunskapsuppbyggnad. UHÄ framhåller därför angelägenheten av att en merpermanent basorganisation byggs upp inom högskolan, så att stabilitet ochkontinuitet kan uppnås. UHÄ erinrar, i likhel med- i , omförslaget att en professur i sociologi med massmedieforskning inrättas viduniversitetet i . och Föreningen angelägenheten av den plan för utbyggnad avmasskommunikationsforskningen till en permanent organisation med professureroch mellantjänster på tre eller fyra universitetsorter kan realiseras.Föreningen anser, i likhel med i , alt det bör finnasfasta resurser för massmedieforskning i varje högskoleregion. UHÄ anser att denprofilering och specialisering inom forskningsområdet som har utvecklats påolika universitetsorter bör fortsätta. Remissinstanserna delar allmänt kommitténs uppfattning ombehovet av forskning inom massmedieområdet. har enavvikande uppfattning såtillvida alt massmedieforskningen, enligluniversitetels mening, redan är relativt väl gynnad. Denna gynnade ställningkan leda till en ensidig koncentration till kommunikationsforskning, menaruniversitetet, som förordar alt forskare med ambitionen alt breddaforskningsområdet prioriteras i en fortsatt satsning på massmedieforskning. Kommitlén pekar på att luckor finns i vår kunskap om mediernaoch samhället. Förutom de forskningsbehov som kommiltén pekar på, framhålleruniversitetet i behovet av forskning om mediernas roll för vissagrundläggande normer och värderingar i samhället, om människors massmedievanori fräga om lid och stabilitet saml om den ekonomiska sidan avmassmediekonsumtionen. betonar viklen av forskningom mediernas innehåll, om journalistiken och dess villkor och forskning inom massmedieräll.SÖ pekar på behovet av forskning rörande omfattningen och effekterna av barnsoch ungdomars TV-lillande. KUR framhåller alt den kontinuerliga statistikenöver massmedieutvecklingen behöver förbättras, i synnerhet i fråga om olikabefolkningsgruppers medieanvändning och sambandet mellan mediekonsumtion ochandra kullur- och fritidsvanor. Rådet avser all samarbeta med SRs avdelningför publik- och programforskning inom detla område. KUR pekar också på viktenav att forskningen om kulturfrågor och kulturyttringar stärks. Rådet nämner atthumanistisk/samhällsvetenskapliga forskningsrådet har i upp- Prop.1984/85:199 231 drag au prioritera forskning om kommunikationsteknologinsinflytande på arbetsliv och fritid. beklagar alt kommittén inteföreslår några åtgärder för uppföljning av massmedieutvecklingen inom t ex kabel-TV-områ-dei.Universitetet föreslår att den föreslagna kabelnämnden kompletteras medmassmedieforskare.