prop · G803200 · 1984-12-31 00:00:00 — Stvrelsen eller annan nämnd inom vars verksamhetsområde ellparis-sammansatt organ inrättats eller facklig självheslämmanderäll ellerfacklig vetorätt lämnats arbetstagarorganisationer får återkalla uppdrag somlämnats organet eller organisationerna, om synnerliga skäl föreligger lilldet. Fullmäktige får besluta all företrädare för de anställdahos kommunen eller landstingskommunen får närvara vid styrelsens eller enannan nämnds sammanträden. Sädana personalförelrädare har räll att detla i nämndensöverläggningar men inte i besluten .samt att få sin mening antecknad inämndens protokoll. En nämnd är skyldig att, med iakttagande avbestämmelserna i sekretesslagen (1980:100), lämna personalförelrädarna deupplysningar som behövs för deras verksamhet. Närvarorätt föreligger inte vid handläggning av ärendensom avses i 3 ff första stycket förvaltningslagen (1971:290) med undanlag av ärendenom anställning, ledighet, vikariat och förslagsbelöning samt ärenden enliglandra stycket 2. samma paragraf. Närvaroräll föreligger ej heller vid handläggning avfrågor som rör 1. förhandlingmed arbetstagarorganisation, 2. uppsägningav kollektivavtal. 3. arbetskonflikt, 4. rättsivisimellan kommunen eller landstingskommunen och arbetstagarorganisation. Personalföreträdare ulses särskilt för varje nämnd blandde anställda hos kommunen eller landstingskommunen, i första hand bland demsom är anställda inom nämndens verksamhetsområde. Högst tre personalföreträdare jämte suppleanter för demfår finnas i varje nämnd. Personalförelrädarna utses av den eller de lokalaarbetstagarorganisationer i förhållande till vilka kommunen ellerlandstingskommunen är bunden av kollektivavtal om närvarorätt i nämnden. Vad i denna lag eller annan författning stadgas om jävför ledamot eller annan som har att handlägga ärende i nämnd skall även gällaför personal-företrädare i nämnden. Dock skall jäv enligt 4 § första stycket 5.förvaltningslagen (1971:290) inte anses föreligga enbart på grund av att enpersonalföreträdare är förtroendeman eller funktionär hos arbetstagarorganisationsom har intresse att bevaka i ärendet eller på grund av alt han i sådanegenskap på organisationens vägnar har deltagit iförhandling i ärendet som ägtrum enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Kallelse av personalföreträdare till sammanträde sker isamma ordning som gäller för kallelse av ledamot i nämnden. Suppleant kallasendast då han skall tjänstgöra i företrädares ställe. Första stycket tillämpas på motsvarande sätl i fråga om beslut av styrelsen eller annan nämnd eller av revisorerna. 68 Om beslut av fullmäktige har blivit upphävt genomavgörande som har vunnit laga kraft och om beslutet redan har verkställts,skall fullmäktige föranstalta om rättelse av verkställigheten i den mån det ärmöjligt. Första stycket tillämpas på motsvarande sätt i fråga ombeslut av styrelsen eller annan nämnd eller partssammansatt organ eller av revisorerna. Denna lag träder i kraft den Lag omändring i lagen (1957:281) om kommunalförbund delsatt 3 och 12 88 lagen (1957:281) om kommunalförbund skall ha nedan angivnalydelse, dels alt i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av nedan angivnalydelse. beslutanderätt utövas av förbundetsfullmäktige. Förvaltning och verkställighet tillkomma förbundetsstyrelse och övriga nämnder. Nämnderna bereda även ärenden som skola avgöras avfullmäktige. För sådan uppgift kan särskild beredning beslående av en ellerflera personer lillsällas. / kommunalförbund får inrättas partssammansatta organ meduppgift att svara för viss beredning, förvaltning och verkställighet inomstyrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden. / kommunalförbund får inrättas partssammansalta organ meduppgift att svara för viss beredning, förvaltning och verkställighet inomstyrelsens eller andra nämnders verksamhetsområden. I vissa grupper av ärenden inom samma områden får införasfacklig självbestämmanderätt eller facklig vetorätt. Vidare får införas rätt för företrädare för de anställdahos kommunalförbund au närvara vid styrelsens och andra nämnders sammanträden. Därinte annat är särskilt föreskrivet, tillämpas bestämmelserna i 3 kap. 1-16 88kommunallagen (1977: 179) pä motsvarande sätl i fräga om kommunalförbundsstyrelse och övriga nämnder, partssammansatta organ m. m. Därinte annat är särskilt föreskrivet, tillämpas bestämmelserna i 3 kap. 1-16 88kommunallagen (1977: 179) pä motsvarande sätt i fråga om kommunalförbunds styrelseoch övriga nämnder m. m. Beträffande de i 3 a § angivna medbestämmandeformernaför de anstådda gäller i tilllämpliga delar bestämmelserna i 3 a kap. sammalag. Denna lag träder i kraft den Lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade dels 17 och 23 88 lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegeradeskall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas en ny paragraf, 14 a 8, av nedan angivna lydelse. Delegerade får inrätta partssammansalta organ med uppgiftatt svara för viss beredning, förvaltning och verkställighet inom arbelsulskollelseller kommittéernas verksamhetsområden. I vissagrupper av ärenden inom samma områden fär införas facklig självbestämmanderätteller facklig vetorätt. Vidare får införas rätt för företrädare för de anställdahos delegerade all närvara vid arbelsulskollels och kommilléernas sammanträden. Bestämmelserna i 3 kap. 4 8, 5 8 tredje siycket, 7 8 första siycket, 8 och 9 88, 10 8 andra stycket och 11 8 kommunallagen (1977:179) om kommunstyrelsen tillämpas på motsvarande sätt i fräga om arbetsutskottet och kommitté. Sådana tillkännagivanden som avses i 3 kap, 10 8 nämnda lag skall ske på anslagstavlan i varje kommun som har valt delegerade. Bestämmelserna i 3 kap. 4 8, 5 8 tredje stycket, 7 8första stycket, 8 och 9 88, 10 8 andrastycket och 11 8 kommunallagen (1977:179) om kommunstyrelsen tillämpas på motsvarande sätt i fräga om arbetsul-skottetoch kommittéer. Beträffande de i 14 a § angivna medbeslämmandeformerna för deanställda gäller i nlllämpliga delar bestämmelserna i 3 a kap. samma lag.Sådana tillkännagivanden som avses i 3 kap. 10 8 andra stycket nämnda lagskall ske på anslagstavlan i varje kommun som har vall delegerade.Arbetsutskottet och kommitté får kalla en delegerad eller suppleant för endelegerad, en ledamot av en kommitté eller en tjänsteman hos en kommun som harvalt delegerade eller en särskild sakkunnig att närvara vid ett sammanträde.Den som har kallals får, om utskottet eller kommitlén beslutar det, delta iöverläggningarna men ej i besluten. Arbetsutskottelsoch kommittés protokoll och övriga handligar skall vårdas. Prop.1984/85:200 54 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beträffande besvär över beslut av Beträffande besvär över beslut av delegerade, arbetsutskottet eller en delegerade eller avarbetsutskottet, kommitté gäller i tillämpliga delar 7 kommittéer eller partssammansatta kap. 1 8, 2 8 första stycket och 4 8 orga/i gäller i tillämpliga delar 7 kap. kommunallagen (1977:179). 1 8, 2 8 första stycket och 4 8kom- munallagen (1977:197). Besvär får anföras av varje kommun som har vall delegeradeoch av den som är medlem av en sådan kommun Beträffande besvär över kammarrättens beslut tillämpas 7kap. 5 8 kommunallagen. Besvär över ett beslut, varigenom kammarrätten harbifallit besvär eller förbjudit att del överklagade beslutet verkställs, fåranföras även av en kommun som har vall delegerade och den som är medlem av ensådan kommun. Bestämmelserna i 7 kap. 6 8 kom- Bestämmelserna i 7 kap. 6 § kom- munallagen om rättelse av verkstäl- munallagen om rättelseav verkstäl lighet tillämpas beträffande beslut lighet tillämpas beträffande beslut av delegerade, arbetsutskottet eller av delegerade eller arbetsutskottet, en kommitté. Denna lag träder i kraft den 1984/85:200 55 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1982:56) och medbestämmanderätt Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av hovrätten för nedre ,regeringsrätten, kammarrätten i , , ,arbetslivscentrum, arbetsdomstolen, statskontoret, riksrevisionsverkel,, länsstyrelserna i , , , och , domkapitlen i , Strängnäsoch , ombudsmän (), , , ,, , och läns landsfingskommuner,39 kommuner, , , . i (LO),Tjänstemännens centralorganisafion (TCO), Cenlralorganisafionen /SR,kommunaljuridiska förening. Någralänsstyrelser redovisar synpunkter från Svenska kommunförbundetslänsavdelningar samt från vissa kommuner, landsfingskommuner och församlingar iresp. i har inhämtat yttranden från vissa församlingaroch kyrkliga samfälligheter i stiftet. församlings- ochpastoratsförbund har berett sin förhandlingsdelegation och 250 av förbundetsmedlemmar fillfälle att yttra sig. i har erhållityttranden från och . Universitets-och högskoleämbetet har för sin del inte funnit skäl att närmare ta ställningtill kommitléns synpunkter och förslag. Ämbetet hänvisar till yttranden frånjuridiska och samhällsvetenskapliga fakultetsnämnderna vid , . Yttrandehar dessutom inkommit från Medborgarrättsrörelsen. 2 Remissinstansernasinställning i stort 2.1Förslag som berör det kommunala och landstingskommunala området Ifråga om närvarorätten har en majoritet av de 66 instanser som yttrat sig, 38remissinstanser, en positiv inställning i principfrågan, 21 instanser avvisar förslagetoch sju instanser är tveksamma eller tar inte ställning. Bland de positivaremissinstanserna finns fem landstingskommuner och 17 kommuner Prop.1984/85:200 56 som har eller haft försöksverksamhet med närvarorätt förpersonalrepresentanter i nämnder. 35 av de remissinstanser som tillstyrker kommittéförslagelhar lämnat synpunkter och kommentarer till delsamma. De flesta av dessainstanser fillslyrker förslaget med viss reservation för detaljfrågor. Relafivtvanligt förekommande är att man betonar att närvarorätten inte får inkräkta påden politiska demokratin. I några fall ifrågasattes kollektivavtalet som grundför närvarorätten saml rätten för personalföreträdare att anteckna sin meningtill protokollet. Några instanser anser att närvarorätten även bör omfattautskott/avdelning av nämnd. Bland de instanser som avvisar förslaget om närvarorättfinns en landstingskommun och fem kommuner som har eller haft försöksverksamhetmed närvarorätt för personalföreträdare i nämnder. Två typer av argument motförslaget intar en framträdande plats. Dels anförs med direkt eller indirektreferens lill reservation farhågor för intrång på denpolitiska demokratins område. Dels anförs att möjligheter till inflytande genomMBL, MBA och PSO är tillräckliga eller all det krävs längre erfarenhet av dessainnan man permanentar närvarorätten. I fråga om förslaget beträffande vetorätt ochsjälvbestämmanderätt tar 35 av knappt 60 remissinstanser en negaliv ställning,ett drygt tiotal är positiva och resten är tveksamma eller tar inte ställning.De positiva yttrandena ansluter i de flesta fallen till kommitténsargumentation och förslaget tillstyrks utan närmare kommentarer. Bland denegativa yttrandena intar argument med anknytning till den kommunala demokratinoch existerande inflytandeformer en framträdande roll. I flera fall hänvisasdirekt till reservation. Endast ett fåtal remissinstanser, ett knappt tjugotal, hartagit upp frågan om chefstjänstemännens beslutsfunktioner i sina yttranden. Deallra flesta av dessa intar en positiv hållning fill vad kommittén anfört.Ingen instans är tveksam eller negativ. De flesta instanser anmäler utan egenkommentar att de inte har något att erinra. Inte heller frågan om införande av PSO och andrainflytandeformer på förvaltningsområden som är specialreglerade haruppmärksammats i någon större omfattning. Cirka 25 instanser har tagit uppfrågan. Endast i ett fåtal fall är inställningen negativ. Även här ärkommentarerna och motiven för ställningstagandet sparsamt förekommande blandsåväl de positiva som de negativa yttrandena. 2.2 Förslag som berör kyrkliga kommuner De remissinstanser som särskilt haft att bevaka dekyrkliga kommunernas intressen är tre domkapitel samt . Bland övriga remissinstanser är det endastnågra få som särskilt anfört synpunkter på förslagen med avseende på dekyrkliga kommunerna. Dessa anför i huvudsak att lagstiftningen påmedbestämmandeområdet bör 1984/85:200 57 vara likformig för borgerliga och kyrkliga kommuner. Dekyrkliga remissinstanser som lämnat svar ställer sig överiag tveksamma ellerdirekt avvisande fill kommitténs förslag. Församlings- och pastoratsförbundelavstyrker såväl närvaroräll som veto- och självbestämmanderätt och ställer sigtveksam till på det specialreglerade området. 3.1 Kommitténs sammansättning och arbetssätt läns landstingskommun anför att de frågor,som behandlas i betänkandet, borde ha utretts av en parlamentariskt tillsattkommitté med förankring i såväl som . Frågorna borde sålunda i första hand ha utretts från politiskautgångspunkter. På grundval av de därvid gjorda bedömningarna ochställningstagandena skulle sedan förfaltningsförslagen ha utformats. En sådanuppläggning skulle ha motsvarat den gängse uppläggningen av en utredning, ochlandstingskommunen ställer sig krinsk till den i detta ärende valda omvändaordningen att låta en tjänslemannakommitté först utarbeta "lagtekniskamodeller" för att sedan i efterhand låta de politiska organen yttra sig isakfrågorna. anför liknande synpunkter. 3.2 Brister i kommitténs analys m. m. anför att införandel avstyrelserepresentationen såväl inom privata företag som vid statligamyndigheter har varil ell starkt skäl att också för de kommunalt anställdaöverväga att införa sådan representation. överväganden ibetänkandet innebar att mycket starka skäl skulle krävas för att helt uteslutastyrelserepresentation för de kommunalt anställda. RRV konstaterar attutredningen därutöver inte anför några egentliga sakskäl för att införanärvarorätt i kommuner. Utredningen har vall alt som utgångspunkt för ennärvarorätt ha den motsatta förutsättningen nämligen att närvarorätt skallinföras om inte starka skäl talar emot. RRV anser att utredningen härigenominte analyserat frågan om närvarorätt på det förutsättningslösa sätt som hadevarit önskvärt och redovisat för- och nackdelar mot varandra. RRV efterlyser engenomgång av vilka fördelar som kan vara förenade med den föreslagnanärvarorätten. Verket ifrågasätter även om det föreligger något behov av ettnärvarorätts-institut. i konstaterar att kommilténi det nu förehggande betänkandet i stort sett endast behandlat medbestämmandetutifrån rent juridiska utgångspunkter och att del hade varit önskvärt allutredningen följt upp den kommunala verksamhetens aktuella förutsättningar motbakgrund av arbetsrättsreformens effekter och utvecklingen av olikasamverkansformer såsom exempelvis avlal. Vidare saknas enligl länsstyrel- 1984/85:200 58 senen analys av de praktiska erfarenheter och forskningsresultat som framkommitinom området . Någon egentlig diskussion om vilka kostnaderutredningens förslag medför finns ej och mot bakgrund av kommunernas nuvarandeekonomiska situation bör reformförslag prövas ingående även från ekonomiskautgångspunkter. Den mycket vikliga frågan om hur gränsen skall dragas mellanmedbestämmandet och den polifiska demokratin borde enligl länsstyrelsenöverlämnas till fortsalt utredning eftersom kommitléns majoritet endast uttalatatt det är en fråga som bör bedömas från politiska utgångspunkter.Landstingsförbundet, i , länslandstingskommun och anför liknande synpunkter. anför att kommittén inte närmare utrett vilka kommunalekonomiskaverkningar som kan följa av ett utbyggt närvarorätts-institut. Mot bakgrund avkommunernas ekonomiska situation borde kommittén enhgt förbundets meningingående prövat reformförslaget även från ekonomiska utgångspunkter. Vad gällerersättning till de anställda har kommiltén föreslagit alt den skall lösas kolleklivavtalsvägen.Vanligt är vid försöksverksamhet att personalrepresentanterna iarvodeshänseende jämställs med de kommunall förtroendevalda. Länsstyrelserna iJönköpings, och läns samt , ochGällivare kommuner instämmer i denna kritik. Landstingsförbundetanser att kommitlén borde ulfört någon analys av närvarorättens praktiskabetydelse med tanke på det omfattande fackliga inflytande som förekommermed stöd av lag och avlal (informations-och förhandlingsskyldighet,medbestämmandegrupper, skyddskommittéer, central arbetsmiljökommitté, fid förfackligt arbete) och på andra grunder (arbetsgrupper, referensgrupper,projektgrupper etc.) samt genom vad offentlighetsprincipen och vadanställningsförhållandet i sig kan ge. På samma sätl saknas enligl förbundet enanalys av närvarorättens betydelse för det politiska arbetet i nämnder ochstyrelser. Jönköpingskommun anför med åberopande av reservanten att det frånprincipiell synpunkt nu är viktigt, att analysera den kommunala demokratinsvillkor inför de utvecklingstendenser som gäller för 1980- och 1990-talel. a. nya former och möjligheter för medborgarnas engagemang i t. ex.lokala organ, kommundelsråd samt som brukare och konsumenter av kommunalservice. En allmän översyn av både den arbetsrättsliga och kommunalrättsliga lagsfiftningenmåste därför enligt kommunens mening vara angelägen inte minst för deanställdas del. Länsstyrelserna i och samt Karlstadskommun anför liknande synpunkter. anser alt tiden nu ärmogen för en mer ingående översyn av medbestämmandet inom den kommunala sektorn Prop.1984/85:200 59 och att i avvaktan på resultatet av en sådan översyn börden pågående försöksverksamheten fä fortsätta. kommim lämnar följande kommentarer/synpunkter somkommunen anser är av vikt i det vidare arbetet: Del dubbla huvudmannaskapet inom skolområdet och problemenkring detta, kommer alt ytterligare accentueras om förslaget genomföres. Det ärav vikt att arbetet med översynen/reformen av ansvaret för skolfrågornapåskyndas. Det vore olyckligt om en alltför splittrad bild uppstårinom den offentliga sektorn. Det utrymme som lämnats ål parterna kan medförasådana olikheter mellan olika kommuner och landsting samt den statliga sektorn.Vi utgår från att kommunförbundet lar hänsyn lill detta när (nya) centralamedbestämmandeavtal skall träffas. Begränsningen av antalet personalrepresentanter ärpositivt. Med vetskap om styrkeförhållandena = medlemsantal mellan våra personalorganisationer,kan vi dock förutse vissa problem. Vår utgångspunkt som arbetsgivare måstevara, att på bästa sätt kunna ta till vara de kunskaper som finns iorganisationen. I många frågor kan komma att, genom en "sned" arbetstagarrepresentalion,saknas kompelens på arbetstagarsidan. Förslagsvis bör därför arbetsgivaren hamöjlighet att adjungera personalrepresentanter från mindre eller udda fackligaorganisationer. Begränsningen bör vara all organisationen är kollekfivavtalsparl. Det är av vikt att de formella föreskrifter som omgärdarnärvarorätten iakliages. Formfel innebär alt beslut ej fattals i laga ordning.Som en följd av detta bör kraven på anmälan av representanter, adresser o. dyl.preciseras för de fackliga organisafionerna. Oklarhet betr. vem som skallkallas, fill vilken adress osv., får ej medföra att sådant formfel uppslår. Detär ett absolut krav att facken måste ansvara för att dessa uppgifter på ettotvetydigt sätl når arbetsgivaren. Vidare bör ansvaret för att ev. suppleant kallasåligga den ordinarie personalföreträdaren, ej kallande arbetsgivarrepresentant. Enligl § 8 i förslaget om ändrad kommunallag kan uppdragom självbestämmande eller vetorätt återkallas om synnerliga skäl föreligger.Konstruktionen är ej ny i arbetsträtlslagstiflningen ulan har redan skapatmånga och länga diskussioner i andra sammanhang. Vi är medvetna om avsikten meden sådan konstruktion, men vill likaväl framhålla att en precisering skulle ytterhgareförbättra lagförslaget och göra reglerna lättare alt efterleva för bäggeparter. Några remissinstanser har särskilt redovisat vissaprincipiella utgångspunkter för sin bedömning av förslaget. instämmer i kommitténs allmänna utgångspunkt alt de kommunallanställda skall tillförsäkras ett medbestämmande som i största möjliga månmotsvarar vad som tillkommer de anställda inom övriga sektorer avarbetsmarknaden utan all medbestämmandet för den skull kränker den kommunalademokratin. En självklar förutsättning vid förbundels bedömning avmöjligheterna till ökat personalinfiytande inom den kommunala sektorn är attkommunens anställda utöver frågor som rör 1984/85:200 60 förhållandet arbetsgivare-arbetstagare inte skall hastörre inflytande över de kommunala besluten än andra medborgare i kommunernahar. Förbundet anför vidare att sådana former för personalinflylande böreftersträvas alt effektiviteten i verksamheten inte minskar. Under nuvarandeekonomiska förhållanden är detta speciellt viktigt. Förbundet vill dock intebortse från att ett ökat inflytande kan komma att medföra ell ökat engagemangoch ansvar från de anställdas sida lill gagn för verksamheten. Förbundet erinrarom att hemställt att regeringen skall tillsätta en utredning för allklarlägga gränsdragningen mot den politiska demokratin. Förbundet anser deltveksamt om delreformer bör göras inom medbestämmandeomrädel innangränsdragningen närmare utretts, i varje fall gäller detla de av kommilténföreslagna instituten facklig vetorätt och fackligt självbestämmande. Med-bestämmandeutvecklingenkan även enligt förbundets mening komma att påverkas av de kommunalamedbestämmandeavtalens - MBA-KL och MBA-KLU - faktiska innehåll och fillämpning.Än så länge finns ej någon större praktisk erfarenhet härvidlag. Förbundetanser att den lösning som kommitlén förordar - kollektivavtal och därefter fullmäkligebeslut- är att föredra framför övriga tänkbara lösningar. Med tanke på de skillnadersom föreligger mellan olika kommuner och även mellan olika nämnder i sammakommun är det betydelsefullt att möjligheter finns till lokal anpassning, anserförbundet. pekar på alt förbundsstyrelsen i ettyttrande till arbetsmarknadsutskott förordat att frågan omgränsdragningen mot den politiska demokratin blir föremål för ensärskild utredning. Styrelsen framförde då bl. a. att vissa avgöranden iarbetsdomstolen "skapat en debatt bland förtroendevalda som avspeglar enosäkerhet om gränsdragningar som kan vara lill men för såväl denpolitiska verksamheten som de företagsdemokratiska strävandena". Dennaosäkerhet blir enligl förbundet knappast mindre genom kommitténs förslag.Förbundet anför vidare: Vid den senaste ändringen av kommunallagen 1979 gavsformella möjHghe-ter att inrätta partssammansalta organ. De kommunallagsreglersom fanns tidigare upplevdes av arbetstagarorganisationerna som hinder för attträffa medbestämmandeavtal på den kommunala sektorn. I de avtal som därefterträffades, MBA-KL (1980) och MILJÖ 81, kom parterna överens om vissa begränsademöjligheter att inrätta partssammansalta organ med beslutanderätt(beslutsgrupper). efter del alt MBA-KL träffades finns endast tre lokalamedbestämmandeavtal, som utnyttjat möjligheterna all inrätta beslutsgrupper,samtliga endast för förslagsverksamheten. Av de sju lokala arbeismiljöavtal somträffats har endast tre bestämmelser om beslutsrätt förskyddskommittéer. Enligt förbundets uppfattning beror detta på allarbetstagarorganisationernas intresse för medbestämmandeformer med beslutsrätthar minskal betydligt. Dessutom har det överhuvudtaget visal sig vara en myckettids- och resurskrävande uppgift att förbereda och förhandla fram lokala avtalbåde inom arbetsmiljö- och medbestämmandeområdet. Den uppgiften har inteblivit lättare av att intresset för detta minskat påtagligt under senare år.Att mol den bakgrunden nu föreslå Prop.1984/85:200 61 lagförändringar och nya kollektivavtalslösningar är enligtförbundels uppfattning inte den mest angelägna uppgiften. Förbundet villistället instämma i nya arbetsrätlskommitténs (NARK, SOU 1982:60) synsätt"Alla krafter bör sällas in på att i överensstämmelse med vad som avsågsav lagstiftare utveckla medbestämmandet inom de träffademedbestämmandeavtalens ram . . ." (s. 8). Enligl förbundets mening är detdessutom av största vikt att leda in medbestämmandet i former somengagerar del stora flertalet anställda i verksamheten.