prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Bl.a. anförstatens energiverk alt resultaten från verksamheten inom Sol 85-programmet intekan motivera ett sådant förslag. Det har varit en kraftig prioritering avområdet och verkel menar att det nu finns skäl för klart reducerade insatser. EnligtEfn är BFR:s utredning otillräcklig som underlag för en bedömning av deterforderliga stödets omfattning och inriktning. Sammanfattningsvisanser Efn det redovisade faktaunderlaget värdefullt. En bedömning av detberättigade i BFR:s framställning om ökad medelstilldelning till solvärmeomrädeiomöjliggörs dock enligt Efn av atl materialet saknar bl.a. en analys av genomslagskraflenav olika slag av FoU-insatser och av effekterna av del av BFR administrerade FoU-stödet.Materialet är därför otillräckligt för detta ändamål. Med ledning av vad somhittills framkommit av en utvärdering inom solvärme- och värmepumpområdena,som Efn genomfört, gör Efn emellertid följande allmänna bedömning. När detgäller den fortsatta teknikutvecklingen på solvärmeområdet föreligger en vägvalssitulation.En översyn och ominriklning av FoU-strategin behövs. Någon ökning avmedelsramen kan på befintligt underlag därför inte tillstyrkas. En ökning avanslagen till värmepumpteknik avstyrks, med hänvisning till alt tekniken påflera områden är kommersiellt etablerad. Efn instämmer också i BFR:s åsikt attbättre kunskaper om genomförandefrågor och systemfrågor i samband medkombinationen energihushållningsåtgärder och andra byggnads- ochinstallationstekniska åtgärder är angelägna. Inte heller här har Efn emellertidunderlag för atl tillstyrka en ökning av till BFR:s förfogande stående anslagsbelopp.I sammanhanget vill Efn framhålla alt det i utvärderingsarbetet uppmärksammatsvissa förhållanden som är av stor betydelse för FoU-stödels effekfivitet. Detgäller bl.a. hänsyn lill ekonomiska och kommersiella faktorer, behovet avfortlöpande utvärdering av verksamheten, rollfördel- Prop.1984/85:120 441 ningen mellan BFR och andra aktörer, samt behov avenhetlig kostnads-och intäktskalkylering för utvecklingsprojekt. Även RRV anser att de redovisningar och bedömningar av denframtida omfattningen av FoU inom energiområdet som görs i rapporten inte utgörett tillräckligt underlag för att ta ställning i anslagsfrågan. STUifrågasätter om det av energiförsörjningsskäl är motiverat atl fortsätta denrelativt stora satsningen på solenergi och värmelagringsteknik. IVA understryker att behoven av selektivt FoU-stöd är små,eflersom den energiteknik som 1984 är helt eller delvis tekniskt ochkommersiellt etablerad är tillräcklig för att tillgodose energibehov iett trettioårigt perspektiv. Statens insatser för att främja energirelateradforskning bör enligt IVA i främsta mmmet i stället ske genom att industrinsegen forskning underlättas med generella medel och via anslagen till högskolorna. , bosladsstyrelsen, KTH, FöreningenSveriges Energirådgivare, kommun och tillstyrkerBFR:s förslag om ökade FoU-insatser. efterlyser dock en stmktureringav det framtida forsknings- och utvecklingsbehovet. Önskemål om omfördelning av resurser från solvärmeområdettill värmelagringsområdel framförs av ochStockholms kommun. Även och är posiiiva till utökade forskningsinsatser inom värmelagringsområdel. Behovet av forskningsresurser till högskolorna betonas fömlomav IVA även av bl.a. slatens energiverk och CTH. kommun framhåller idetta sammanhang att en del av forskningsresurserna inom energiområdet börlokaliseras till högskolan i . Elt flertal remissinslanser anger olika forskningsområdenoch problem som man anser bör prioriteras i det framtida forskningsprogrammet.Inom värmepumpsområdet anser slatens naturvårdsverk att bränsledrivna värmepumparsärskilt bör uppmärksammas. Behovet av utvärderingar av driflserfarenheterbeträffande värmepumpar och bedömning av värmepumpars livslängd betonas avstatens provningsanstalt, KTH, och kommun. Statens provningsanstallefterlyser också ytteriigare uppmärksamhet kring styr- och reglerproblematik isamband med värmepumpsdrift, integrering av luftvärmepumpar i ventilationssystemsamt systemutformning för tappvarmvallenberedning. Även behovet av attutvärdera lillståndel hos pannanläggningar och skorstenar som under elt antalår samkörts med värmepumpar påpekas. och kommunanser alt ytterligare utvecklingsinsatser behövs belräffande värmepumpar i gmppcentraler.Tekniken ligger efter i jämförelse med de små och de riktigt storavärmepumpssystemen. anför också atl möjligheterna att utnyttjaströmmande underkylt vatten som värmekälla bör utredas. 1984/85:120 442 framhålleratt forskningsinsatserna bör inriktas på atl förbilliga värmepumparna och ökasolfångarnas hållbarhet och verkningsgrad. En satsning på större system, bådevad avser sol och värmepumpar förordas av Svenska Kommunförbundel. STU å andrasidan betonar all solvärmetekniken också kan föras framåt genom utveckling av hellnya system. Vidarebetonar SGU behovel av att en gmndläggande undersökning och dokumentation avrelevanta geologiska variabler genomförs för att bl.a. bedöma möjligheterna attulnyUja geotermisk energi. Eltantal remissinstanser tar också upp utvecklingsmöjligheter inom Qärrvärmeområdet.Utveckling av metoder för att kontrollera och renovera befintliga äldre värmekulvertarefterlyses av och . Svenska Värmeverksföreningenunderstryker också vikten av atl en professur i Qärrvärmeleknik inrättas.Vidare framhåller att utveckling av småskaligkraftvärmeteknik inte bör stödjas av BFR utan av statens energiverk som ocksåhar ansvaret för kraftvärme i större skala. vill i likhet med BFR betona att möjligheterna atl redan inomöverskådlig framtid förbällra Qärrvärmesystemens ekonomi och flexibilitet ärgoda. Ett delområde inom värmepumptekniken som enligt Rörfirmornas riksförbundbör undersökas ytterligare är s.k. "kall-Qärrvärme". Denna teknikinnebär i princip att t.ex. sjövatten eller av spillvärme värmt vattendistribueras till byggnaderna där värme tas ur det cirkulerande vattnet medhjälp av värmepumpar som är placerade direkl i husen. Fördelen är att denjämförelsevis låga temperaturen i ledningarna ger små värmeförluster. Lägretryck och temperatur gör att billigare material och enklare isolering kananvändas vilket medför att distribulionsled-ningarna kan byggas billigare änkonventionella Qärrvärmeledningar. Fömlomförslag till inriktning avseende delar av forskningsprogrammet framförs ocksåmera generella synpunkter av vissa remissinstanser. Således framhåller NBD alldet är viktigt alt man löser de problem i form av administrativa trögheter somofta uppträder vid ansökan om och fördelning av offenfiiga anslag till FoU. NBDföreslår därför att en, eller eventuellt flera, fasta referensgmpper inrättasmed inriktning på energihushållning och energiteknik. Referensgmppens uppgiftskulle vara atl granska inkomna ansökningar, göra prioriteringar blandprojekten samt inom etl ramanslag fördela medel till projekt som bedömssärskilt angelägna. Referensgmppen skulle vara sammansatt av företrädare förföretag och myndigheter, exempelvis med SBEF:s vägforskningsgmpp som förebild. SIBanför atl en av svagheterna med dagens FoU-verksamhet är del ständiga prövandetav ny teknik eller gammal teknik i nya sammanhang under korta perioder. För denfortsatta uppföljningen och utvärderingen av effekter av energisparprogrammåste vidtagna åtgärder i bebyggelse, erfarenheter av ny teknik osv. följasupp under längre lid. Långtidseffekterna kan av flera orsaker bli helt andra änvad kortvariga prov visar. Prop.1984/85:120 443 3.6 Stöd till experimenthyggande och prototyp- ochdemonstrationsanlägg ningar Flertalet av de remissinslanser som utalal sig i frågantillstyrker ej ett fortsall experimentbyggande av den omfattning som BFRredovisat. RRV och SIB säger sig sakna underlag för en bedömning i denna fråga. Flera av de remissinstanser som ej tillstyrker BFR:sförslag beträffande fortsatt experimentbyggande är dock positiva till enfortsalt prototyp- och demonstrations verksamhet. Detla gäller t.ex. statensenergiverk, IVA, och NBD. Bland de remissinstanser som betonar betydelsen av ettfortsatt experimentbyggande märkes KTH, CTH. Föreningen , , VUhelmina kommun och . 3.7 Introduktionsstöd till värmepumpar ochsolvärmeanläggningar Ett fortsalt introduktionsstöd till värmepumpar ochsolvärmeanläggningar förordas av statens provningsanstall, CTH, Tidaholmskommun. , Sveriges Energiföreningars ,och . En successivnedskärning av stödet anges av och som enlämplig lösning. Däremot anser slatens energiverk, ,, och att subventioner till värmepumparinte behövs för en fortsatt gynnsam marknadsutveckling. Vad gäller inlroduktionsstödtill solvärmeanläggningar är det endasl som direktanför alt stödet bör tas bort. Vissa reservationer vad gäller introduktionsstödtill säväl solvärmeanläggningar som värmepumpar görs också av ett antalremissinstanser. anför exempelvis följande"Solvärmesystem kan inte förväntas få någon egentlig betydelse under dettasekel. Man bör vänta med fullskaliga demonslralionsanläggningar tills teknikentekniskt och ekonomiskt har reella möjligheter att komma in på marknaden. Stödtill PoD-anläggningar bör däremot kunna utgå." SIND är inte övertygat om att ett införandestöd skallgälla just de tre angivna områdena (värmepumpar, solvärme, energilager).Statsmakterna bör i förväg klart ange "spelreglerna" för etlinförandestöd både vad gäller inriktning, omfattning och utsträckning i tidenoch därvid beakla de industripolitiska effeklerna. SIND menar attenergibeskattningen bör vara det vikligasle styrmedlet. Marknaden bör ihuvudsak styras med energipriserna och endast i särskilt motiverade fall meddirekta marknadsingrepp, typ införandestöd. Det finns enligt statens vatlenfallsverks uppfattning enviss risk, speciellt mot bakgmnd av atl oljeersättningen går så snabbt, atl endel olje- 1984/85:120 444 ersättningsaltemativblir överetablerade i värmesystemen. Bidragen till oljeersättningen är enanledning till denna utveckling. Det finns en risk att man skapar krisbranschergenom att stöden hjälper till att skapa en mycket stark och kortvarigefterfrågan saml en ryckighet i indusirins planering. Mot den bakgmnden anserstatens vatlenfallsverk att i princip allt slöd för oljeersättande åtgärder böravskaffas. HSBvill framhålla vikten av att man inle i elt för tidigt skede genom informationoch med ekonomiska styrmedel introducerar ny energileknik i stor skala.Erfarenheterna av bl. a. solvärmesatsningen, tätningsvågen och minskning avventilationsluftflödena visar vilka ekonomiska och miljömässiga problem fastighetsägamakan drabbas av, om myndigheterna är alltför optimistiska i sin tilltro till ny leknik. Beträffandeinförandestöd anser bosladsstyrelsen all det är viktigt att hitta en balansmellan å ena sidan insatser i form av FoU- och experimentanläggningar och åandra sidan stöd till praktiskt byggande. Slöd primärt till FoU- ochexperimentverksamhet kan bli utvecklingshämmande genom alt ny teknik får svårt atlbli ekonomiskt bärkraftig tillräckligt snabbt. RRVframhåller att slora salsningar på ny energiteknik regionalt och lokalt kaninnebära hinder för andra energiformer om man vill undvika överinvesteringar inomsektorn. RRV anser därför att det är mycket angeläget att en avvägning mellandessa olika satsningar kommer lUI stånd för att därigenom bättre kunna förutselåsningar av handlingsfriheten under investeringarnas ekonomiska livslängd. Synpunkterpä hur slödet bör förmedlas har också lämnats av ett antal remissinstanser. Bl.a. vill AMS understryka vikten av att etl energisparstöd ges en sädan allmänutformning all energisparinvesieringar kan stimuleras i konjunkturlägen dåförstärkning av sysselsättningen är påkallad. RELanser atl kommunerna bör få möjlighet att styra energistöd lill områden, därman ur samhällssynpunkt får balans i åtgärder på både producent- ochkonsumentsida. Skälet lill detta är främst en önskan att ta vara pä de lokalakunskaper som numer finns ute i landet bl. a. på energi-och elverk. framhåller att framtida subvenUoner bör inriktas enligt denstrategi Energi 85 anger för energihushållningsåtgärder och införande av nyteknik kopplad till åtgärder för reparation, ombyggnad eller tillbyggnad, s. k.ROT-åtgärder. 1984/85:120 445 Beslut av om riktlinjerför höjning av drivmedelseffektiviteten hos nya personbilar Styrelsenhar studerat IE A-rapporten om "ländervisa program för höjning avdrivmedelseffektiviteten hos personbilar i IE A-länderna". Man noterade vägtransportsektomsbetydelse för den nuvarande och framtida oljekonsumtionen i lEA-Iänderna, desmå utsikterna till oljeersättning i denna seklor och därav följande krav påförbättringar av drivmedelseffektiviteten både pä kort och lång sikt samt på efterfrågeminskningar.Man noterade med tillfredsställelse att betydande framsteg hade gjorts vadgäller - höjning av drivmedelseffektivitetenhos nya personbilar och därmed hos hela personbilsbeständet; - införandel av standardiseradetestmetoder för att mäta drivmedelseffektiviteten hos nya personbilar; - användandet av sådana testerför informalion lill presumtiva bilköpare och förare saml för kontroll avutvecklingen vad gäller drivmedelseffektiviteten inom lEA-länderna; - införandet av konkreta drivmedelsbesparingsprogramsom syftar till omedelbar förbättring av drivmedelseffekfiviteten hos nyapersonbilar. Styrelsenbefarade emellertid att del nuvarande energi- och oljemarknadsläget kan minskakonsumenlernas intresse för dessa frågor och därmed också försvåratillverkarnas insatser i sammanhanget. Man var också orolig för atl lEA-ländernasprogram och rikflinjer härvidlag inle alltid varit så ulformade att de lillfullo utnylQat tillgängliga marknadspotentialer vad gäller teknik ochkostnadsfördelar i och för vidare utveckling av drivmedelseffektiviteten hosbilar. Slutligen fann styrelsen att de befintliga programmen för höjning av drivmedelseffektiviteteni många lEA-länder kommer att avslutas eller kort därefier elleratt de målsättningar som ställts upp för kanske inte kan uppnås.Dessutom kan nya miljöbestämmelser vad gäller bilavgaser komma att inverka påden framtida utvecklingen av drivmedelseffektiviteten. Styrelsenåterkom till behovet av en fortsalt förbättring av drivmedelseffektivitetenhos bilar med sikte på att begränsa efterfrågan på olja i denna sektor ochminska sårbarheten för evenluella störningar i oljetillförseln. Motbakgmnd av dessa olika faktorer uppmanade styrelsen medlemsregeringarna attfortlöpande följa och utvärdera effekterna av drivmedelsef-fektiviletsprogrammenoch skärpa riktlinjerna där så erfordras. Man överenskom särskih att de olikaländerna skulle vidta följande åtgärder: 1984/85:120 446 - att, om så inte redan skett,införa standardiserade test- och mätningsmetoder vad gällerdrivmedelseffektiviteten hos bilar; - att fortlöpande utvärdera sinatestmetoder särskilt med avseende på differenser mellan testresultaten ochverkligt utfall: - att göra testmetodema merrepresentativa, t. ex. genom alt ta med kallstarter (möjliglvis korrigerade förvinlerförhållanden) och molor-vägshastigheter som mer överensstämmer med de genomsnittshaslighe-tersom förekommer på motorväg; - att i de fall testmetodernainte kan ändras överväga införandet av korrigeringsfaktorer för uppmätta drivmedelsförbmkningsvärden; - att kontrollera lillverkningsprincipemaför i testema använda prototypfordon så att de är representativa för de fordonsom tas fram i produklion. B. Informationtill konsumenterna - alt låta etl oberoende organpublicera drivmedelsförbmkningsvärden för alla bilar på marknaden (bådeinhemska och importerade); - atl genom annonser meddelaallmänheten att denna information finns lillgänglig; - att överväga att förse varjefordon med uppgifier om drivmedelsför-bmkning; - att utfärda riktlinjer förbiltillverkarnas annons- och reklammaterial så att osäkerhet inle uppstår blandkonsumenterna om alternativa testresultat publiceras; - att kontrollera och förbättratillgängen på standardiserad information om drivmedelseffekUvitet; - att inkludera information om drivmedelsbesparandekörvanor i bilförar-undervisningen; - alt undersöka i vilkenomfattning konsumenterna använder sig av tillgänglig informaUon samt utvärderaeffekten av befintliga informationsprogram. C. Programför drivmedelseffektivitet - att bibehålla befinfiiga normerför drivmedelseffektivitet - åtminstone vid nuvarande nivåer - även efterprogrammens slutdatum, såvida inle grundliga utvärderingar avseende teknik- ochmarknadstrender i varje enskilt land visar att så inte behövs; - att utveckla systemen fördatainsamling, särskilt genom alt ta in dala relaterade tillförsäljningssiffrorna, i syfte att förbättra såväl uppföljningen avtillverkare och distributörer som av de övergripande målen för enskilda länderoch vidare arbeta med effekfivitetsmålsättningar grundade pä en försäljningsrelateradfördelning av bilbeståndet. 1984/85:120 447 D.Miljöbestämmelser och deras inverkan på energin -atl utvärdera den inverkan som nya och slrängare normer för avgasutsläpp kanha på drivmedelsförbrukningen saml ta hänsyn till densamma i det framtidaarbetet. Styrelsenuppdrog åt SLT, den permanenta arbetsgmppen för långsiktigt samarbete, altfölja upp genomförandet av dessa beslut och avge rapporl lill styrelsen. I stället för kärnkraft (SOU 1984:61). Sammanfattning avoch sammanställning av remissyttranden över 1981 års energikommittés betänkande ............................ 1 Pris pä energi (SOU 1981:69). Sammanfattning av och sammanställning av remissyttranden över utredningens om taxe- och prissättningen på energiområdet betänkande 55 Säker elförsörjning. Sammanfattning av och sammanställ ning av remissyttranden över kommissionens om elför sörjningens sårbarhet betänkande (SOU 1984:69) 77 Sammanfattning av och sammanställningav remissyttranden över kommitténs för översyn av kämbränslenämndens verksamhelbelänkande (SOU 1984:76) .................................................. 105 Sammanfattning av och sammanställning av remissyttranden över betän kandet (Ds I 1983:5) ........................................ 128 Lagstiftning om torv för energianvändning. Sammanfatt ning av och sammanställning av remissyttranden över be tänkandet (Ds 1 1984:14)................................... 146 Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad. Sammanfattningav och sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds I 1984:26)....................... 176 Konflikter - lokala lösningar? Samman fattning av och sammanställning av remissyttranden över utredningens om el och inhemska bränslen () betän kande (Ds I 1984:27) ......................................... 207 Bilaga 11 Vidgad rådgivning för energihushållning ochbostadsför bättring. Sammanfattning av och sammanställning av re missyttranden över betänkandet (Ds Bo 1984:11) 225 Bilaga 12 Redogörelse för energiupphandlingsdelegafionensverk samhet .............................................................. 242 Bilaga 13 Energihushållningsprogrammets effekler. SammanfaU ning av och sammanslällning av remissyttranden över sta tens energiverks rapport (1984:2) ..................... 249 Bilaga 14 Små vattenkraftverk. Sammanfattning av ochsamman ställning av remissyttranden över statens energiverks rap port (1984:4)...................................................... 298 Bilaga 15 Energiperspekfiv 1970-1995. Rapport (1984:7)från sta tens energiverk................................................... 305 Bilaga 16 Förbränning av torv - hur kan miljökraventillgodoses? Sammanfattning av och sammanställning av remissyttran den över statens energiverks rapport ............... 311 Bilaga 17 Industriellt mottryck. Produktion - potenfial- prognos. Rapport från slatens energiverk ....................... 321 Bilaga 18 - uppgifter,organisation och resurser. Sammanfattning av och sammanställning av remissyttranden över statens energiverks rapport 325 Bilaga 19 Vindkraft. Resultat och slutsatser från detsvenska vind energiprogrammet. Rapport från statens energiverk 329 Bilaga 1 och 2 finns i propositionens huvudvolym. 1984/85:120 449 Bilaga20 Den energitekniska indusirins utvecklingsmöjligheter. Rapportfrån statens energiverk/statens induslriverk .... 336 Bilaga21 Avgiftsfinansierad rådgivning. Skrivelse frän statens in dustriverk ............................................ 357 Bilaga22 Naturgas - hälsa - miljö. Sammanfattning av och remiss yttranden över statens vattenfallsverks rapport 370 85 - Energianvändning i bebyggelse. Sammanfatt ning av och remissyttranden över rapporten från statens råd för byggnadsforskning rapporl (BFR) 379 Bilaga24 Beslut av lEA:s styrelse om rikflinjer för höjning av drivmedelseffektiviteten hos nya personbi lar ........................................................ 445