prop · G803190 · 1984-12-31 00:00:00 — Prop.1984/85:1* omförsök med nya arbetsformer i ; Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål somframgår av föredragandens hemställan. I propositionen föreläggs förslag om enförsöksverksamhet med nya arbetsformer i riksdagsarbetet under /86i enlighet med vad som har förordats av folkstyrelsekommittén (Ju 1984:05). Försöksverksamheten avses i första hand stärka riksdagensställning som centralt politiskt forum. Därför föreslås bl. a. ändringar avreglerna om interpellationer och frågor samt av debattreglerna. Syftet meddessa ändringar är främst att åstadkomma mer aktuella debatter i ochatt korta ned debatterna och öka livaktigheten. I propositionen redovisas också förslag som rör riksdagensinre arbete. Dessa förslag går ut på att åstadkomma en jämnare arbetsrytm, enförenklad utskottsbehandling och färre antal omröstningar. 1 1984/85. Prop.1984/85:190 2 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs alt i riksdagsordningen' skallinföras tvä nya tilläggsbestämmelser, 6.1.3 och 6.2.3, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid 1985/86 ars skall Jöljande tillämpas. I samband med att ett statsråd besvarar en interpdlalion fården ledamot som framställt interpdla-tionen endast hålla två unjöranden.Statsrådet jår hålla ett anförande utöver svaret. Annan talare jår inte hållamer än ett anförande. Varje anförande av interpellanter eller statsråd fårräcka längst . Ett anförande av någon annan talare får räcka . Anföranden av ledamöter, som senast dagen före det sammanträde dåsvaret skall lämnas har gjort anmälan till kanimarkansliet om att de önskarordet vid överläggningen, Jår dock pågå i . Genmälen får inte avges på särskilda inlägg som detstatsråd som besvarar interpellationen gör till bemötande av andra talare. Vid 1985/skall jöljande tillämpas i ställetjör till-läggsbestämmelse 6.2.2. Frågor besvaras vid en jråge-stiind somriksdagen sammanträder. Vid denna frågestund besvaras frågor som har ingivitstill kammarkansliet i samma vecka. En fråga föifällerom den inte besvaras vid denna frågestund. Riksdagsordningen omtryckt 1983:86. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När en fråga besvaras Jår del jörsta anförandet från varjetalare räcka längst . Anföranden därefter får räcka längst en minut.Varje talare får ordet högst . Denna lag träder i kraft . Prop.1984/85: 190 Närvarande: statsministern , ordförande, och sialsrädenLundkvist, . , , , , , ,, , , , , , , Proposition om försök med nya arbetsformer i Med stöd av regeringens bemyndigande den 14 juni 1984tillkallade jag en pariamentarisk kommitté' (Ju 1984:05) med uppdrag attföreslå ätgärder för att förbättra folkstyrelsens villkor. Kommittén harantagit namnet folkstyrelsekommittén. Samtliga fem riksdagspartier ärföretrådda i kommittén. Enligt direktiven (Dir. 1984: 23) har utredningsarbetettill syfte främst att förbättra medborgarnas möjligheter att göra sittinflytande gällande i politiken, att stärka ställning som centraltpolitiskt forum och att skapa ökade förutsättningar för handlingskraftigaregeringar. Tilläggsdirektiv till kommittén har senare beslutats den 20december 1984 (Dir. 1984:44). Enligt dessa skall kommittén göra en utvärderingoch översyn av valsystemet. I kommitténs huvuduppgifter ingår att föreslå åtgärder föratt effektivisera och vitalisera arbete. Beträffande uppläggningenav utredningsarbetet i denna del framhålls i direktiven att vissa åtgärder kantänkas bli genomförda utan lagändringar eller efter ändringar iriksdagsordningen (RO, omtryckt 1983:86). I så fall kunde det enligt direktivenvara lämpligt att förslagen bereds vidare i den arbetsgrupp inomkonstitutionsutskottet (KU) som behandlar arbetsförhållandena i . ' F.d. riksdagsledamoten fil.dr ,ordförande, riksdagsledamöterna , kommunalrådet , riksdagsledamöterna samt partisekreteraren . Prop, 1984/85:190 5 skickades därför att kommittén skulle kunna behandlaförslag av detta slag särskilt och med viss förtur. härden avgettbetänkandet Försök med nya arbetsformer i . Betänkandet bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga. Betänkandet är enhälligt så när som på en reservation, somavser en enstaka punkt i betänkandet. Till betänkandet har också fogats tvåsärskilda yttranden. har fått ett omfattande uppdrag altföreslå åtgärder för att förbättra folkstyrelsen i vårt land. En centraluppgift för kommittén är att stärka ställning som centraltpolitiskt forum. 1 direktiven till kommittén anförde jag att vissa åtgärder isyfte att effektivisera och vitalisera riksdagsarbetet kunde tänkas bligenomförda utan lagändringar eller efter ändringar i RO. Tanken var attförslag av detta slag skulle utarbetas i en första etapp av utredningsarbetetoch att de skulle beredas vidare i den arbetsgrupp inom KU som behandlarriksdagens arbetsförhållanden. Jag kan nukonstalera att kommittén har fullföljt denna tanke genom att lägga framförslagen i det nu avgivna betänkandet. Förslagen innebär att enförsöksverksamhet påbörjas under /86. Det är av flera skäl enfördel om en sådan försöksverksamhet kan bedrivas redan under det sombörjar . Eftersom kommittén i allt väsentligt står enig bakomförslagen och dessa gäller egna arbetsformer kan jag i stort settnöja mig med att ta upp förslagen endast i korthet och i övrigt hänvisa tillbetänkandet. Kommittén har för det första funnit att det f.n. finnsvissa brister i de s.k. spörsmålsinslituten, dvs. reglerna om interpellationeroch frågor. Ett problem som kommittén pekar på är att det ofta tarlång tid innan en debatt i anledning av en ställd fråga äger rum. Aktualitetenhos en fråga riskerar därmed att gå förlorad redan innan denna besvaras iriksdagen. Ett annat problem enligt kommittén är att debatternatenderar att bli ganska utdragna. Interpellations- och frågedebatterna tar del av kammarens sammanträdeslid i anspråk. Det skulle otvivelaktigt innebära en stimulans för detpolitiska arbetet och den allmänna debatten om aktuella frågor kunde komma upptill diskussion i snabbare än f. n. Som kommittén framhåller är detnaturligtvis också viktigt från folkstyrelsens synpunkt att de valda representanternasåsikter kommer fram på ett tidigt stadium av debatten. Riksdagenbör därför föreläggas ett förslag som har utarbetats i överensstämmelse medvad kommittén har förordat och som innebär att ett ändrat frågeinstitut prövasunder 1985/. Prop.1984/85: 190 6 I den nya frågeformen lämnas frågorna in senast påtisdagar . Svar lämnas samma vecka. Frågorsom inte besvaras vid denna frågestund förfaller. Härigenom böraktualitetskravet kunna tillgodoses bättre än f.n. Frågestunden är tänkt att taungefär i anspråk. Den föreslagna ordningen medför vissa konsekvenser förregeringskansliets del. Kortare tid kommer att stå till förfogande förberedningen av svaren. Det kan redan nu förutses att ändrade rutiner behöverinföras. Svårigheterna härmed kan dock inte väntas bli särskilt stora. Förslaget föranleder att en ny tilläggsbestämmelse införsi RO, 6.2.3. Ett annat sätt att ge en mer central ställning iden politiska debatten som kommittén pekar på är att fler debatter i aktuellafrågor anordnas i . Redan nuvarande regler möjliggör i och för sig sådanadebatter. Jag kan här erinra om bestämmelsen i 2 kap. 10 § RO, med stöd avvilken de allmänpolitiska debatterna anordnas och höst. Vidare kanregeringen enligt 3 kap. 6 S RO lämna ett muntligt eller skriftligt meddelandetill . Om meddelandet är muntligt, kan det utgöra utgångspunkten fören debatt. Också andra debatter, t. ex. remissdebatter, kan förekomma i sambandmed att en proposition hänvisas till ett utskott. Som kommittén funnit bör fristående debatter i aktuellaämnen anordnas i större utsträckning än f. n. Det är naturiigtvis värdefullt omsådana debatter under försöksverksamheten kan anordnas vid behov. Rent praktisktborde det, som kommittén har föreslagit, kunna ske genom att regeringen elleren partigrupp tar initiativ därtill, då en viktig och hastigt aktualiseradfråga dyker upp. En förutsättning bör vara att frågan inte på annat sätt tasupp till behandling i . Som kommittén har påpekat kan också remissdebatteranordnas i större utsträckning än f.n. En tredje möjlighet att vitalisera debatten som kommitténhar pekat på är att regeringen vid en särskild informationsstund på torsdagseftermiddagenredovisar viktigare regeringsbeslut för . Detta skulle t. ex. kunnaske i anslutning till den tidigare nämnda frågestunden. Under ca skulle regeringen då muntligtkunna informera om viktigare regeringsbeslut som har fattats vidtorsdagens regeringssammanträde. Det skulle enligt kommittén stå regeringenfritt att utnyttja möjligheten eller att avstå därifrån, beroende på om någrabeslut av tillräckligt stort allmänt intresse har fattats. Dessa möjligheter att anordna fler aktuella debatter kanförverkligas utan några författningsändringar. Självfallet kan dock inte någon slutligställning till de olika uppslagen tas i detta ärende. Fortsatta diskussionermåste äga rum mellan bl.a. företrädare för talmanskonferensen och KU samt förregeringen. Prop.1984/85:190 7 Den kritik som kan riktas mot att frägc- och interpellationsdebatternaofta blir ganska långdragna kan enligt kommittén riktas också mot andradebatter i . Ett siirskilt problem utgör de allmiinpolitiska debatternasom ofta sträcker sig över två. Kommittén har framhållit attintresset från allmänhetens och massmediernas sida starkt avtar mot slutet avdessa debatter. Även andra längre debatter torde drabbas av sammatrötthetsfenomen. Ett önskemål är därför att korta ned debatterna och ökalivaktigheten. Kommittén har fört fram olika förslag i detta syfte. - en tidsmaximeringav vissa större debatter genom beslut av kammaren på förslag av talmannen ochkvotering av den beslutade tiden mellan partigrupperna i huvudsak i förhållandetill deras storlek i , - en begränsningav inläggen i interpellationsdebatterna, - en form för frågedebatternasom innebär korta, snabba och direkta meningsutbyten mellan statsråd ochfrågeställare. Även i denna del bör kommitténs förslag föreläggasriksdagen. Såvitt gäller interpellationsdebatterna innebär förslagen att en nytilläggsbestämmelse införs i RO, 6.1.3. Motsvarande regler för frågedebatternabör tas in i den nya tilläggsbestämmelsen 6.2.3. Jag vill slutligen beröra kommitténs förslag till vissaförändringar när det gäller inre arbete. För att man skall åstadkomma en jämnare arbetsbelastningpå hösten förordar kommittén att alla utskott samlas minst en gång under sommamp-pehållen1986 och 1987 på en gemensam dag som talmanskonferensen bestämmer. Visstutskottsarbete skall alltså ske så att ett stort antal ärendenkan ligga klara för kammarbehandling vid start . Det är vidare enligt kommittén angeläget att prövamöjligheterna att få till stånd en förenklad utskottsbehandling. Detta börkunna ske, t. ex. genom att flera motionsförslag på samma område behandlas iett s.k. paketbetänkande. Härigenom blir beredningsarbetet mindre betungande.Utredningsarbetet bör också i andra avseenden kunna förenklas utan attprincipen om en grundlig utskottsbehandling åsidosätts. Kommitténs förslag om farteomröstningar bl. a. genom ett ökat bruk av ordningen med sammanfördavoteringar, bör också vara ägnat att effektivisera rik.sdagsar-betet. 1 fråga om den lagtckniska regleringen kan nämnas att deföreslagna bestämmelserna har utformats på ett sådant sätt att det med stöd av2 kap. 14 § första stycket RO föreskrivs att vissa från RO i övrigt avvikandebestämmelser skall tillämpas /. Genom denna teknikändras eller upphävs inte några nu gällande regler. Avsikten är att KU skall taupp frågan om bestämmelserna skall tillämpas också under följande . Omreglerna om försöksverksamheten inte före riksmö- Prop.1984/85:190 8 tets utgång ges förlängd giltighet, kommer de nuvarandebestämmelserna att bli tillämpliga pä nytt fr. o. m. /87. Om behandlar ärendet under innevarande ,bör ändringarna i RO kunna träda i kraft den . Jag har ansett mig inte i detta sammanhang böra lägga framnågra andra förslag till lagändringar än dem som kommittén har förordat. Jagvill emellertid påpeka att den ändrade utformningen av interpellations- ochfrågeinstitutet medför att det fortsatta behovet av regeln i 6 kap. 1 § andrastycket RO kan starkt ifrågasättas. 1 det stycket föreskrivs att ett statsråd muntiigenskall meddela varför en interpellation inte besvaras inom denföreskrivna fyraveckorsfristen. Jag utgår från att denna fråga beaktas vidriksdagsbehandlingen. 1 enlighet med vad jag nu har anfört hemställer jag attregeringen dels föreslår att anta ett inomjustitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i riksdagsordningen, delsbereder tillfälle att ta del av den redovisning för folksty- relsekommitténs förslag som jag har lämnat i detföregående. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den åtgärd och det ändamål som han har hemställt om. Prop.1984/85:190 9 FÖRSÖK MED NYA ARBETSFORMER I 1984/85:190 10 Statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen förjustitiedepartementet att tillkalla en kommitté med högst nio ledamöter föratt utreda frågan om folkstyrelsens villkor. Med stöd av detta bemyndigande förordnadedepartementschefen f. d. riksdagsledamoten fil. till ordförande i kommittén. Vidare förordnade han tillledamöter i kommittén riksdagsledamöterna ochBertil Fiskesjö, kommunalrådet , riksdagsledamöterna samt partisekreteraren . Kommittén har antagit namnet folkstyrelsekommittén (Ju1984:05). förordnades avdelningsdirektören och departementsrådet till experter i kommittén. Till sekreterare i kommittén förordnades den 6 september1984 föredraganden i konstitutionsutskott fil. biträdande sekreterare förordnades byrådirektören , universitetslektorn samt den 29oktober 1984 hovrättsfiskalen . Kommittén har i en skrivelse till justitiedepartementetden behandlat vissa valfrågor. Beträffande arbetsformer har kommittén den 5december 1984 haft överläggningar med utskottsordförande och företrädare förpartigrupperna, med talman , f. d. talmanHenry och redaktör . Ordföranden och delar av sekretariatet besökte den 11-12december 1984 . Kommittén har dessutom den 5 mars 1985företagit en studieresa till och . Kommittén får härmed överlämna delbetänkandet Försök mednya arbetsformer i . Reservation har avgivits av () och BjörnMolin (fp). Särskilt yttrande har avgivits av dels (vpk), delsBertil Fiskesjö (c). Kommitténs arbete enligt direktiven fortsätter. 1984/85:190 12 Innehåll Lagförslag ........................................................................ ... 15 1 Kommitténsuppdrag i fråga om arbetsformer 17 2 Försöksverksamheti - motivering och inriktning 18 3 Interpellationeroch frågor ............................................. 22 3.1 Spörsmålsinstitutens tillkomst ochutveckling under tvåkammarriksdagen 22 3.2 Nuvarande förhållanden ......................................... 23 3.2.1 Väckande av spörsmål ................................... ... 23 3.2.2 Besvarande av spörsmål ............................... ... 24 3.2.3 Spörsmålsdebatterna .................................... 25 3.2.4 Beredningen av svaren ................................... 26 3.2.5 Utvecklingen underenkammarriksdagen ....... 26 3.3 Frågor och interpellationer i vissa utländskaparlament 29 3.3.1 Allmänt om spörsmålsinstituten ..................... ... 29 3.3.2 Frågor ............................................................ ... 30 3.3.3 Interpellationer .............................................. ... 31 3.4 Förslag om reformering av spörsmålsinstituten ..... ... 31 4 Andra debatter i aktuella ämnen ................................ ... 35 4.1 Nuvarande möjligheter ........................................... ... 35 4.2 Aktualitetsdebatter i vissautländska parlament ..... ... 35 4.2.1 ................................................... ... 35 4.2.3 ............................................................. ... 37 4.3 Förslagom riksdagsdebatter i aktuella frågor 37 5 Debattreglerna ............................................................. .. 39 5.1 Enkammarriksdagens debattregler ......................... .. 39 5.2 Förslag om kortare debatter iriksdagen ............... ... 41 6 inre arbete ................................................. .. 42 6.1 Jämnare arbetsrytm ................................................ .. 42 6.2 Förenklad utskottsbehandling ................................ .. 43 6.3 Färre omröstningar ................................................ .. 46 7 Specialmotivering till lagförslagen ................................ .. 47 Reservation och särskilda yttranden .............................. 51 1984/85:190 13 1 kommitténs uppdrag ingår att utreda riksdagensarbetsformer. Utredningen bör syfta till att effektivisera arbetsformerna såatt ledamöterna får tillräcklig tid att hålla kontakten med sina väljare.Vidare har kommittén i uppdrag att stärka ställning i den politiskadebatten. Kommittén föreslår i detta delbetänkande attförsöksverksamhet med nya arbetsformer i påbörjas under riksmötet1985/86. Kommittén kommer att följa försöket och bl. a. på grundval averfarenheterna återkomma med förslag i denna fråga. Försöksverksamheten kommerockså att följas av och speciellt av dess särskildaarbetsgrupp för arbetsförhållandena i . 1 första hand inriktas försöksverksamheten på att stärkariksdagens ställning som ett centralt, politiskt forum. Kommittén anser att detskulle vara en stimulans för det politiska arbetet och den allmänna debatten omaktuella frågor kunde komma upp snabbare till behandling i . Det ärockså viktigt från folkstyrelsens synpunkt att de valda representanternasåsikter kommer fram på ett tidigt stadium av debatten som annars lätt präglasav massmediernas perspektiv. För att åstadkomma mer aktuella debatter i riksdagenföreslår kommittén att det i försöksverksamheten prövas ett nytt frågeinstitutdär frågor som inlämnats besvaras vid en frågestundpå i samma vecka. 1 sammanhanget pekar kommittén på andra möjligheter att fåtill stånd aktuella debatter i : - debatter iaktuella ämnen kan vid behov anordnas på förslag av regeringen eller enpartigrupp, - remissdebatter,dvs. debatter i anslutning till att en proposition hänvisas till utskott,anordnas i större utsträckning, - regeringenredovisar viktigare regeringsbeslut vid eninformationsstund som kan följas av frågor från ledamöterna. Vilka möjligheter som skall prövas i försöksverksamhetenfår avgöras i samråd mellan riksdag och regering. Kommittén har också strävat efter att finna möjligheteratt korta ned debatterna och öka livaktigheten. Syftet har också varit attförbättra planeringssituationen i . är kommittén angelägenom att bevara stor frihet för den enskilde riksdagsledamoten att delta i debatterna.Kommittén förordar i detta sammanhang: - tidsmaximeringav vissa större debatter genom beslut av kammaren på förslag av talmannen ochkvotering av den beslutade tiden mellan partigrupperna i huvudsak iförhållande till deras storlek i , - begränsning avinläggen i interpellationsdebatterna, - en form förfrågedebatterna som innebär korta, snabba och direkta meningsutbyten mellanstatsråd och frågeställare. 1984/85:190 14 Kommitténhar slutligen tagit upp vissa frågor som gäller inre arbete. För attåstadkomma jämnare arbetsbelastning förordas att alla utskott samlasminst en gång under sommaruppehållen 1986 och 1987 och att detta sker på engemensam dag. Mot bakgrund av det starkt ökande antalet propositioner ochmotioner rekommenderar kommittén vissa förenklingar i uiskottsarbetet.Kommittén anser det också önskvärt att det blir längre uppehåll mellanvoteringarna i kammaren och förordar vissa metoder för detta. Reservationbeträffande förslaget om tidsmaximering och kvotering av debatterna haravgivits av () och (). Särskilt yttrande haravgivits av dels (vpk), dels Berfil Fiskesjö (c). Prop.1984/85:190 15 Lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att i riksdagsordningen' skallinföras två nya tilläggsbestämmelser, 6.1.3 och 6.2.3, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid 1985/skall Jöljande tillämpas. 1 samband med att en interpellation besvaras får denledamot som framställt interpellationen och det statsråd som besvarar den hållahögst två anföranden. Andra talare får inte hålla mer än ett anförande.Anföranden av interpellanter och statsråd samt av ledamöter, som senast dagenföre det sammanträde då svaret skall lämnas hur gjort anmälan tillkammarkansliet om att de önskar ordet vid överläggningen. Jår uppgå lill . Anföranden av andra jår inte överstiga . Genmäle får inte avges på särskilda inlägg från detsvarande statsrådet till bemötande av andra talare. Vid 1985/skall följande tillämpas istället för till-läggsbesiämmelse 6.2.2. Frågor besvaras vid en frågestund somriksdagen sammanträder. Vid denna frågestund besvaras jrågor som hur ingivitstill kammarkansliet tisdagen före. En fråga förfaller om deninte besvaras vid denna frågestund. Riksdagsordningen omlryckl 1983: 86. Prop.1984/85:190 16 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När en fråga besvaras får det första anförandet från vaijetalare räcka längst . Anföranden därefter får räcka längst en minut.Varje talare får ordet högst . Denna lag träder i kraft . 1984/85:190 17 1 Kommitténsuppdrag i fråga om arbetsformer Deövergripande målsättningarna för kommitténs arbete är att förbättramedborgarnas möjligheter att göra sitt infiytande gällande i politiken, attstärka ställning som centralt politiskt forum och att öka förutsättningarnaför handlingskraftiga regeringar. Enviktig fråga är enligt direktiven hur arbetsformer skall kunnaeffektiviseras så att ledamöterna får tillräcklig tid att hålla kontakten medsina väljare. I direktiven nämns en rad möjliga ätgärder: Arbetsrytmeni riksdagsarbetet kan ändras. Riksdagsarbetet kan starta deår det inte hålls val. Vidare kan utskotten i ökad omfattning sammanträda ocksånär inte pågår. Om voteringarna i kammaren tidsmässigt anordnas på ettannat sätt än f.n., kan det bli möjligt att förkorta den del av veckan somriksdagsledamöterna måste vara i . Arbetsvillkoren för ledamöterna kanförbättras också på andra sätt, t. ex. genom ökad sekreterarhjälp. Kommitténbör även överväga åtgärder som direkt syftar till att minska arbetsbelastningeni . Enligt direktiven bör det arbete som läggs ner på motioner avbegränsat allmänt intresse minskas. På så sätt skulle arbetsinsatserna kunnakoncentreras på de väsentliga frågorna. I direktiven framhållerjustitieministern därefter följande: Imånga andra länder är de enskilda parlamentsledamöternas möjligheter att taegna initiativ starkt begränsade. I och för sig skulle man kunna överväga attinföra någon form av begränsning av motionsrätten även här i landet, t. ex. pådet sättet att en riksdagsledamot inte fick väcka ett och samma motionsförslagmer än en gång . Mankan emellertid inte bortse från att den fria motionsrätten är ett karaktäristisktinslag i den svenska arbete. Jag anser att man av principiella skälbör undvika att införa några begränsningar av den fria motionsrätten. Enligtmin mening bör man i stället överväga möjligheten att förenkla handläggningenav mer rutinbetonade ärenden. Enannan fråga som det är viktigt att ta upp i utredningsarbetet är enligt direktivenriksdagens ställning i den politiska debatten. Det händer inte sällan att epaktuell fråga är mer eller mindre överspelad när den väl kommer . Detta beror bl. a. på att möjligheterna att snabbt anordnadebatter i dagsaktuella frågor i praktiken är begränsade. 1kommitténs uppdrag ingår därför att se över reglerna för frågor och interpellafioner.I första hand bör övervägas möjligheten att införa kortare svarstider så kan få ull stånd en debatt i i vikfiga frågor . I direktiven nämns också möjligheten att införa en särskild form avdebatt där frågor muntiigen kan riktas ett statsråd, som omgående ellerefter en kortare förberedelse lämnar ett svar, liksom 2 Riksdagen1984/85. 1984/85:190 18