prop · G803125 · 1984-12-31 00:00:00 — VUN bör rapportera till SÖ både om sinmedelsfördelning och om studieförbundens redovisning av verksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Bidrag till studiecirklari på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85anvisa etl reservationsanslag av , 2. godkänna vad jag föreslagitbeträffande studieverksamhetens administration och ekonomiska villkor. Investeringar m. m. [5]I 2. Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde m. m. Istatsbudgeten för innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik uppförtett reservationsanslag om 283 milj. kr. 1983/ 84: 100 bil. 10, UbU 24,rskr 356). Anslagets storlek är beräknat på erfaren-hetsmässiga grunder medutgångspunkt från medelsbehovet för de aktuella byggnadsprojekten som äruppförda i investeringsplanerna under anslaget. Del faktiska medelsbehovet blirsedan ett resultat av tidpunkten för byggstart, fakturering från entreprenöreroch andra förändringar i betalningsströmmarna. I anslagsframställningen /86 anmälde att ytterligare medel behövdes förinnevarande budgetår. I en kompletterande skrivelse har byggnadsstyrelsenberäknat del ytteriigare medelsbehovet till 59 milj. kr. I årets budgetproposition 1984/85:100 bil. 10 (s.601) anmälde jag alt jag avsåg alt återkomma till frågan om ytleriigare anslagför / 85 i samband med förslag lill tilläggsbudget III. Medhänsyn till det faktiska Prop.1984/85:125 17 medelsbehovet under innevarande budgetår föreslår jag attbegärda 59 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /85 anvisa ett reservationsanslag av . [6] I 3. Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m. m. statsbudgetenför innevarande budgetår är under denna anslagsrubrik uppfört etlreservationsanslag av 295 milj. kr. Av beloppet disponerar byggnadsstyrelsen95 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnderna föruniversitet och högskolor 200 milj. kr. enligt en särskilt utrustningsplan(prop. 1983/84:100 bil. 10, UbU 24, rskr 356). Medelsreservationen vidbudgetårets böQan uppgick till ca 44 milj. kr. Den reella prövningen av förslagtill inredningsresurser sker i samband med att årliga kostnadsramar förinredning fästställs. De olika inredningsobjekten anskaffas därefter under enlängre period, oftast flera budgetår. Medelsbehovet för respektive budgetårmåsle därför beräknas på erfaren-hetsmässiga grunder med antaganden omanskaffningstakt, betalningsutfall m. m. Det fakfiska medelsbehovet kan iblandavvika från beräkningarna. I anslagsframställningen för /86 anmäldebyggnadsstyrelsen att ytterligare medel behövdes under innevarande budgetår.Byggnadsstyrelsen har beräknat det ytterligare medelsbehovet till 15 milj.kr. Med hänsyn till det faktiska medelsbehovet underinnevarande budgetår föreslår jag att begärda medel om 15 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Inredning och utrustningav lokaler vid högskoleenheterna m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgetenför / 85 anvisa ett reservationsanslag av . 2 1984/85. Prop.1984/85:125 18 Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 A.Jordbruksdepartementet m. m. [I]A 4. Under denna rubrik har på statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisats elt reservationsanslag av . Anslaget har i storutslräckning ianspråktagits eller reserverats för anmälda behov. () har bedrivit verksamhet tillgagn för friluftslivet och turismen i . STF har också varilen för samhället betydelsefull institution på detta område och har påtagit sigvissa uppgifter som motiverat statligt stöd. Jag föreslår alt regering ochriksdag i samband med hundraårsjubileet visar sin uppskattning av STF genomatl som gåva bidja med I milj. kr. till föreningens verksamhet. Jaghemställer att regeringen föreslår att fill Extra utgifter på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av 1 000000kr. [2]G 4. Inredning och utrustning av lokaler vid lantbruksuniversitetm.m. På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsmbrikanvisats elt reservationsanslag av 18,3 milj. kr. varav 16,8 milj. kr. förutmstning och 1,5 milj. kr. Del senare beloppet disponeras avbyggnadsstyrelsen enligt en särskild inredningsplan. Prop.1984/85:125 19 har för inredning avinstitutioner som har anknytning till forsknings- och försöksverksamhet inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde för /85 beräknat enmedelsförbrukning av 1,6 milj. kr. har anmäll att byggnationav lokaler för främst statens naturvårdsverks forskningsverksamhet i Stockholmoch Studsvik färdigställts tidigare än beräknat. Till följd härav harupphandlingstakten av inredning ökat och betalningsutfallet tidigarelagts i enomfattning som styrelsen inte kunnat förutse i samband med anslagsframställningenför /85. hemställer därför om att anslagetför inredning ökas med 1,7 milj. kr. Medhänsyn fill svårigheterna att beräkna medelsbehovet under anslaget fillinredning föreslår jag att 1,7 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget förinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Inredning och utrustning av lokaler vidSveriges m.m. på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /85 anvisa ett reservationsanslag av . [3]H 4. Under denna rubrik har på statsbudgeten för budgetåret1984/85 anvisats ett reservationsanslag av 20 milj. kr. I skrivelse har chefen förstatens järnvägar hemställt om tillstånd att få göra det intrång i Abiskonationalpark som krävs för järnvägsomläggning mellan och Björklideninkl. ny järnvägstunnel genom Nuolja. Efter remiss har yttrande över statensjärnvägars framställning avgetls av . nationalpark avsattes genom riksdagsbeslutår (prop. 1909:125, SU 156, rskr 973). Syftet var aft bevara ett nordisktQällandskap med rik växtlighet. Ett ytterligare motiv var områdets lämplighetsom studiefält för den dåvarande naturvetenskapliga stationen vid Vassijaure. nationalpark omfattar en areal av ochär därmed den sjätte i storlek av 19 nationalparker. Nationalparkensträcker sig med ca 5 km bredd från Torneträsk i sydväsflig riktning ca 15 kmgenom Abiskodalen upp till Siellasjokks mynning i Kamajokk. Ungefär en tredjedelav området utgörs av kalfläll med bl. a. östsluttningarna av Qället Nuolja. Iövrigt består området huvudsakligen av fjällbjörkskog. Prop.1984/85:125 20 nationalparkenfinns också elt antal sjöar bl. a. Abiskojaure, PåQojaure och Nedre Laksjön.Dessutom ingår en mindre del av Torneträsk. Genom rinnerAbiskojokk i en dalgång som inom vissa delar är av kanjonkaraktär. Qällområde gjordes tillgängligt redan ibörjan av 1900-lalet genom tillkomst. För alt möta del därmed ökadeturistintresset uppförde turistslalion.Turistsla-tionen som ligger inom har senare utvidgats och antalgästnätter är f. n. drygt 30000 . Med turismen har följt en successivutbyggnad av bl. a. vandringsleder inom området. medgav atten slalombacke med linbana fick anläggas på Nuoljas östslutlning (prop.1962:126, JoU 17, rskr 200). För forskningen inom Qällområdena harnationalparken varit av stort intresse. Vid forskningsslaiionen i harnaturvetenskaplig forskning bedrivits . 1974:107, JoU 24, rskr 254), medgavriksdagen att en väg om genom i nära anslutning lillbefintlig järnväg fick anläggas samt utbyggnad av parkeringsplatser. Statensjärnvägar: Nuvarande tunnel genom Nuolja, som utfördes , har entotallängd av ca 1050 m, varav ca 175 m utgörs av betongtunnel och ca 615 m avbetonginklädd berglunnel. Belongarbelena utfördes ochmedförde en minskning av lunnelarean samt innebär vissa begränsningar avtransportmöjligheterna samt inskränkningar i säkerhetsavståndet förkonlaktledningen. Undersökningar av betongvalven i böQan av 1980-talel visadeatt en nedbrytning av betongen pågår. På grund av bedömda svårigheter altutöka tunnelarean och reparera skador på betongen utan atl hindrajärnvägstrafiken aktualiserades därför frågan om en järnvägsomläggningAbisko-Björkliden och ny järnvägstunnel. har genom olikaregeringsbeslut beviljats projekteringsbidrag förlinjeomtäggningen. anhåller mot bakgrund av vad ovan anförtsatt för järnvägsomläggning inkl. ny järnvägstunnel genom Nuolja i nationalparkfå ianspråkta mark för den nya linjen inkl. uppläggning av över-skottsmassor.Vidare hemställes om tillstånd att få disponera mark förtillfarts- och transportvägar, uppställningsplatser m. m. De sistnämndamarkområdena avses återställas sedan den nya linjen färdigställts. tillstyrker i ett yttrandeintrånget i . har intet att erinra mot denaktuella linjesträckningen. För att påverkan i naturmiljön skall bli så ringasom möjligt är det enligt verket önskvärt att överskoltsmassorna transporterasbort och läggs utanför nationalparksområdet. Prop.1984/85:125 21 Den planerade järnvägsomläggningen mellan Abiskooch kommer, i den del den berör nationalpark, i likhel medtidigare intrång att ske i den nordligaste delen av . Enfortsatt drift av järnvägen är av stor betydelse inte bara förvåra möjligheter alt exportera järnmalm ulan också för sysselsättningen och denekonomiska utvecklingen i . Med hänsyn härtill och då den planeradejärnvägssträckningen inte i allvariig mån kan anses inverka på de intressen förvilka tillkommit, anser jag för min del alt intrånget bör fåske. Detär nödvändigt att utformningen av järnvägsomläggningen med därtill hörandetransportvägar m.m. medför så liten påverkan på naturen som möjligt. Jag avserdärför att senare föreslå regeringen att besluta om de närmare föreskrifter somkan behövas från bl. a. naturvårds- och andra allmänna synpunkter rörandearbetenas ulförande. För belysning av behovet av föreskrifter har yttrandenöver SJ:s framställning begärts av utöver ävenlanlbmksslyrelsen, i , Kimna kommun, Sverigesgeologiska undersökning. , Svenska samernas riksförbund.Svenska och . Jag har i detta ärende samrått med chefen förkommunikationsdepartementet. Jaghemställer att regeringen föreslår atl bemyndiga regeringen alt medge det intrång iAbisko nationalpark som enligt vad som framgått av det föregående föranleds avomläggning av järn vägen mellan och inkl. järnvägstunnelgenom Nuolja. [4]H 20. Sanering av BT Kemis område i . Under förevarandeanslagsmbrik har anvisats medel för atl täcka kostnaderna för saneringsarbetetinom BT Kemis område i . har på förevarande anslag samtanslaget Oförutsedda utgifter anvisats sammanlagt 37,6 milj. kr. för ändamålet.Det egentliga saneringsarbelel är i huvudsak avslutat. Anslaget används nufrämst för täckande av koslnader för avledning av dränagevalten från områdetlill reningsverk i . har i skrivelse den 21 januari 1985anmält att dränagevalten från området även under kommande budgetår måsteomhändertas och avledas lill . Länsslyrelsen angerkostnaderna för del fortsatta saneringsarbelel för näsla bugelår till 850000kr. Med hänsyn lill all bl. a. vissa besparingar kan göras på anslagetredovisar ell medelsbehov för näsla budgetår av . förhär aktuellt ändamål. Prop.1984/85:125 22 Det är angeläget att saneringsarbetet på BT Kemisområde i i alla delar kan slutföras på ett från hälso- ochmiljöskyddssynpunkt tillfredsställande sätt. Detta innebär att dränagevaltenfrån området även under kommande budgetär behöver omhändertas och avledas tillreningsverket i . För att täcka kostnaderna i samband härmed i enlighetmed redovisning bör på tilläggsbudget III för innevarandebudgetår anvisas . för sanering av BT Kemis område i . Jag vill i detta sammanhang beröra vissa frågorrörande ersättning och återställningsåtgärder vid miljöskador. Riksrevisionsverkethar på regeringens uppdrag genomfört en utvärdering av saneringsarbetet vid BTKemis område. I denna berörs bl. a. frågan om kostnadsansvaret för sanering ochåterställning vid eventuella framtida miljöskador av här aktuellt slag. (Jo 1976:06) har i sitt betänkande Bättre miljöskydd II behandlatvissa frågor rörande kostnaderna för återställningsåtgärder vid miljöskador.Ulredningen har därvid berört möjligheten att inrätta en avgiftsfinansieradåterställningsfond. Skadeståndsansvaret vid miljöskador har behandlats avriksdagen som därvid uttalat alt frågan om det subsidiära skadeståndsansvaretbör bli föremål för fortsatt utredning bl. a. med syfte att åstadkomma enersättningsfond, finansierad med avgifter från de förelag som omfattas avmiljöskyddslagen (mofion 1981/82:1921, JoU 1982/83:17, rskr. 1982/83:94). Enligt min mening bör en särskild utredningtillkallas för att utreda de frågor jag nu berört. Jag har för avsikt att inomkort återkomma lill regeringen i frågan. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Sanering av BT Kemis område i Teckomatorppå tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 anvisa ettreservafionsanslag av . Prop.1984/85:125 23 såvitt avser p. 1-4: statsrådet såvitt avser p. Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /85 A. m. m. [I] A 2. Kommittéer m.m.Under denna mbrik, anslagsposten Övrig utredningsverksamhet, har istatsbudgeten för innevarande budgetår anvisats elt reservationsanslag av10784000 kr. Från anslagsposten betalas kostnader för utredningsverksamhet inomarbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde. Den kommitté som sedan den arbetarmed att förbereda övergången till ny organisation förarbetsmarknadsutbildningen avses slutföra sitt arbele sä att den nyaorganisationen kan träda i kraft . Den närmare uppläggningenav arbetet har visat aU det blir mer omfattande och kräver mer resurser än vadsom förutsågs vid budgetarbetet . behövs därför för utredningsverksamheten. Mot bakgmnd av vad jag anfört hemställer jag attregeringen föreslår , att till Kommittéer m. m. på tilläggsbudget IIItill statsbudgeten för /85 anvisa ett reservationsanslag av800000 kr. Arbetsmarknad m. m. beslutade (prop.1984/85:45, AU 7, rskr 100) alt, utöver tidigare anvisade medd, anvisa 1 700milj. under anslaget B 4. Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1984/85. I enlighet med regeringens förslag skulle viss del av medlen - efteren Prop.1984/85:125 24 revideradbedömning av arbetsmarknadsläget - av regeringen kunna användas tillberedskapsarbeten, de olika rekryteringsstöden m.m. Denna summa utgjorde 450milj. Läget på arbetsmarknaden har förbättrats. Underhösten har sysselsättningen successivt ökat som arbetslösheten harminskat. Antalet nyanmälda lediga platser har legat på enhög nivå. uppgick antalet nyanmälda platser till 59000 vilket ärca 16000 fler än föregående år. Även om sysselsättningen och arbetslösheten nuutvecklas positivt kvarstår alt arbetslösheten fortfarande ligger på enhistoriskt sett hög nivå. Antalet långtidsarbetslösa, som har ökat, har stabiliserats på en nivå kring40000 personer. Enligt min bedömning måste insatserna för att reducera antaletlångtidsarbelslösa och den totala arbetslösheten fortgå med full kraft.Tillströmningen av lediga platser måste utnylQas för detla ändamål. Regeringen har därför beslutatatl utnylQa bemyndigande och medgivit att () får UtnytQa ytterligare 250 milj. kr. för beredskapsarbeten ochytteriigare 108 milj. kr. Dessa medel skall utnylQas föralt fullfölja insatserna för de långtidsarbetslösa och för ungdomarna. Det ärsärskilt angeläget att kommunerna nu utnyUjar möjligheten att ge långtidsarbetslösafasta arbeten genom det kommunala rekryteringsstödet. Regeringens beslut innebär vidare atl ramen förbeslut om bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet vidgas.Beslutet avser den försöksverksamhet som påbörjades med bidragtill arbetslösa för alt starta egen verksamhet. För innevarande budgetår haranslagils 37 milj. kr., vilket innebär att ca 1 000 personer kan erhållaslarta-egetbidrag. AMS har i skrivelse redovisatatl drygt 700 personer har beviljats bidrag den 1 juli-den 30december 1984. var vid redovisningstillfället mer än 400 ärendenunder beredning. För hela budgetåret beräknar AMS att antalet bidrag kommer attuppgå till 1 800. Regeringens beslut innebär att ytterligare 17 milj.kr. anslås för slarta-egetbidrag, vilket innebär att den beräknade ökadeefterfrågan för bidraget kan tillgodoses. Härutöver kommer jag i det följande atl förorda atlramarna för inlro-duktionsbidrag och särskill lönebidrag vidgas med 1000 resp.400 bidrag. Dessa utökade ramar som kostnadsmässigt har beräknats lill 75 milj.kr., bör få UtnylQas under budgetåren 1984/85 och 1985/86. har antalet personer iarbetsmarknadsutbildning minskat något i förhållande till lidigare. Samlidiglfinns del etl stort behov av utbildad personal, inte minst inom det tekniskaområdet. Enligt vad jag har erfarit finns det såväl vakanta platser som utrymmeför ytterligare insatser inom arbetsmarknadsutbildningen. Det är därförangeläget alt 1984/85:125 25 intensifieradeansträngningar görs för att få till stånd ett bättre resursutnylQande.Arbetsmarknadsutbildning är ett mycket verkningsfullt instmmenl inte minst förungdomar med en otillräcklig utbildning eller utbildning inom ett område med enbegränsad arbetsmarknad. För de ungdomar som lämnar ungdomslagen på gmnd avatt de fyller och inte kan erbjudas ett arbete måstearbetsmarknadsutbildning användas i störte utsträckning. För dessa ungdomarborde också intresset för utbildning vara störte än det kanske var vid inträdetfill arbete i ungdomslag. Det är därför viktigt att alla möjligheter utnylQasså att dessa ungdomar får de fömtsättningar som behövs för att få en fastförankring i arbetslivet. Arbetsmarknadsutbildning är i detta avseende eltsynneriigen ändamålsenligt instmment. Enligt min mening är det därför av storvikt att arbetsförmedlingen mycket aktivt verkar för att utnytQa de resursersom finns inom arbetsmarknadsutbildningen. Denmodulindelning av läroplanerna inom arbetsmarknadsutbildningen som till vissdel redan har införts bör göra det möjligt att i högre grad än anpassaarbetsmarknadsutbildningen efter ungdomars särskilda behov och fömtsättningar.Arbetslösa ungdomar som helt saknar yrkesutbildning bör naturligtvis erbjudasfullständiga AMU-kurser. Det stora flertalet av dagens ungdomar har dockgenomgått någon form av gymnasial utbildning. Modulindelningen av läroplanernabör göra det lättare alt anordna kurser som kompletterar ungdomarnas tidigareyrkeskunskaper och därmed gör dem mer attraktiva på arbetsmarknaden. gälla ungdomar som redan har en yrkesutbildning från gymnasieskolan mensom saknar insikter om den nya teknikens lillämpning. Jagvill också här anmäla att jag har för avsikt att föreslå regeringenvissa ändringar i bidraget till arbetsgivare för anställning av medflyttare. F.n. kan sådant bidrag utgå för anställning av person som flyttar medarbetstagare som erhåller slarthjälp. Bidraget har beroende på kopplingen tillstarthjälpen utnytQats i liten omfattning. Mitt förslag kommer därför atlinnebära att slarthjälp inte skall vara ett ovillkorligt krav för attmedflyttandebidraget skall utgå. [2]B 2. De nordiska arbetsministrarna har i det nyligenantagna samarbetsprogrammet inom arbetsmarknadsområdet bl. a. uttalat sig föratt utveckla AMU-center till etl nordiskt utvecklingscenler inomutbildningsområdet. Genom beslut av regeringen fårbl. 3 milj. kr. av medlen på anslaget B 2. Arbetsmarknadsutbildning, vilkautgjorde en del av de ingående reservationsmedlen vid budgetårets böQan,användas för atl genomföra ell utvecklingsprogram vid AMU-center.Programmet innebär utveckling, genomförande och drift av elt antal nya kurser. Prop.1984/85:125 26 Jag anser det angeläget att utbildningsutbudet inomarbetsmarknadsutbildningen i den nordligaste delen av landet är varierat.Utvecklingsprogrammet för AMU-center bör därför komma igångsnabbt. Fömtsättningen för att kunna starta de planeradekurserna är enligt vad jag erfarit att viss del av de särskilt anvisade medlenför AMU-center får användas för köp av ny utmstning. Om det ordinarie investeringsanslaget B 8.Arbetsmarknadsverket: Inköp för arbetsmarknadsutbildningen utnytQas för dettaändamål skulle det innebära att andra angelägna redan budgeterade investeringari andra delar av landet inte kan göras. Jag förordar därför att ()under /85 får UtnytQa högst . av de till NordkaloUensAMU-center avsatta medlen för inköp av utmstning. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att godkänna vad jag har förordat om utnytQande avmedel på anslaget till Arbetsmarknadsutbildning för inköp av utmstning tillNordkalottens AMU-center. [3]B 18. Medel för särskilda insatser i . Något anslag för dettaändamål har inte tagits upp på statsbudgeten för /85.1 december1984 beslutade Uddevallavarvets och Svenska Varvs styrelser att inledaMBL-förhandlingar om en avveckling av Uddevallavarvet. Nedläggningen av varvetberör flera tusen personer och kommer bl.a. att kräva omfattandearbetsmarknadspolitiska insatser. En viktig utgångspunkt för dessa insatsernabör vara att de skall medverka till att bygga upp en väl differentieradarbetsmarknad i regionen. En annan utgångspunkt bör vara att de skall medverkatill att ta tillvara och utnytQa den efterfrågan på arbetskraft som finns iregionen. En tredje utgångspunkt bör vara alt insatserna skall stimuleraenskilda personers egna idéer och initiativ till sysselsättning. beslutade den 28 febmari 1985 om vissaändringar i bestämmelserna för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder förUddevallaregionen (prop. 1984/85:101, AU 12, rskr 150). beslutavser åtgärder för innevarande budgetår. fömtser vidare attregeringen återkommer med förslag i fråga om dessa åtgärder för tiden därefter. I enlighet med riksdagsbeslutet har en särskildarbetsförmedling kunnat inrättas i direkt under länsarbetsnämnden iGöteborgs och län. För dem som skrivs in vid den särskilda förmedlingenskall följande speciella åtgärder kunna komma i fråga: -I de fall företagsutbildning blir aktuell för arbetssökande som anvisas av densärskilda förmedlingen bör bidrag enligt reglerna för s. k.flaskhalsut-bildning (SFS 1984:518) kunna utgå till företaget även förlönekostnader utan att kravet på särskilda motprestationer uppfylls och oaktatatt vederbörande är nyanställd. Prop.1984/85:125 27 - De arbetssökande bör kunnajämställas med långtidsarbetslösa i fråga om rekryteringsstöd (SFS 1983:992). - Om en arbetssökande taranställning på annan ort bör ett särskilt bidrag för arbetsresor kunna lämnasmed högst . Vid tillträde avanställning på annan ort bör traktamente vid dubbel bosättning kunna utgå med50 kr. - De arbetssökande bör kunna fåsådant bidrag som utgår till arbetslös som startar egen rörelse (SFS1984:523) redan när risk för arbetslöshet föreligger. - Näringshjälp (SFS 1966:368) börkunna utgå fill personer som är inskrivna vid den särskilda förmedlingen. Jag återkommer med en mer detaljerad redovisningav de särskilda insatser som har vidtagits och planeras i ochmed en beräkning av medel för dessa insatser. En särskild arbetsförmedling direkt underlänsarbetsnämnden i inrättades den 28 febmari 1985 iUddevalla. Arbetsförmedlingen kommer som mest att bestå av 15arbetsförmedlare, varav en är chef för förmedlingen. Till arbetsförmedlingenkommer att knytas tre extra arbetslag vid i Uddevallamed totalt 16 personer. Den särskilda organisationen kommer som mest att beståav 33 personer inkl. biträdespersonal. Det finns vidare möjlighet atl, genomomdisponeringar från den särskilda organisationen, förstärka andra förmedlingskontori närheten av , t. ex. i och , för attbättre kunna beQäna de arbetssökande. Arbetsförmedlingen kommer att ha fem dataterminalertill sitt förfogande för förmedlingsarbetet. Den särskilda förmedlingen är iförsta hand avsedd för personal från Uddevallavarvel och Scandiaverken ochpersoner som indirekt berörs av nedläggningen av varvet. Även andra arbetssökandekan dock skrivas in vid den särskilda förmedlingen. Det kan l.ex. vara personersom är eller riskerar att bli arbetslösa i regionen i samband med andra störreneddragningar eller nedläggningar. Arbetsförmedlingen skall utnytQa dels ordinariemedel som har ställts till länets förfogande för arbelsmarknadspoliliskaåtgärder, dels de särskilda medel som jag här föreslår. Jag har beräknat kostnaden för den särskildaorganisationen inkl. ADB-utmstning till 7,4 milj. kr.