prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Det bör mynna uti ett underiag för ett slällningslagande om DAFA skall ses som elt aktivt organmed myndighetsutövande uppgifter inom del statliga dataområdet eller om DAFA:suppgifl i första hand bör vara dalabehandling på affärsmässiga grunder och DAFAdärmed bl. a. bör åsäitas etl särskilt krav på avkastning. Vidare böröverväganden göras beträffande sirukturutvecklingen av den databehandling som sker vid servicebyråer. Utifrån etl slällningslagande om DAFA:s roll börulredningen precisera dels DAFA:s behov av handlingsfrihet för alt kunnakonkurrera med molsvarande organisationer på lika villkor, dels statsmak- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 35 temas behov av styrning av verksamhelen. 1 dettasammanhang bör särskilt uppmärksammas de begränsningar i handlingsfriheten sombundenheten lill det statligalönesystemet och reglerna för datorupphandling medför. DAFA har hemställt attelt formellt förslagsanslag på I . anvisas för budgetårel 1985/86 samlalt den röriiga kiediten hos höjs till 30 milj. kr. Som skäl för en höjning av krediten har DAFA anfört allbehovel av likvida medel ökar dels därior atl den väsentligt ökadeverksamhetsvolymen medföi' en ökande bindning av kapilal i kundfordringar, delsdärför all DAFA har behov av att i ökad omfattning kunna egenfinansierainvesteringar i programvaror och utrustningar. Enligt DAFA medför dennuvarande myndighetsformen alt det mest nalurliga sättet att täcka delta behovav likvida medel är en ökning av denrörliga krediten hos . Jag biträder DAFA:sförslag vad avser anslag för /86. Frågan om en eventuell höjningav DAFA:s rörliga kredit hos bör anstå lill dess ulredningenom DAFA:s associationsform rapporterats till regeringen. Jag är därför inteberedd atl nu la slällning i dendelen. Jag hemställer au regeringen föreslår atl tillDatamaskincenlralen jör adminislraliv dalabehandling för /86anvisa elt förslagsanslag av I . 1983/84 Ulgift 5406000 1984/85 Anslag 1000000 1985/86 Förslag 1000000 Från anslagel beslridsutgifter för rationaliseringsprojekl, administrativt utvecklingsarbete ellerförsöksverksamhel, som bedrivs i ralionaliserings-syfte. Anslaget tas i anspråkefter beslut av regeringen i varje särskilt fall. Den slora vikt som måstetillmätas elt aktivt översynsarbele som syftar tili atl ta fram ett bättrebeslutsunderlag för omprövning och ompriorilering av den slalliga och statligtfinansierade verksamheten kan inte nog understrykas. Liksom f.n. bör därförbudgeteras medel som kan tas i anspråk föröversynsprojeki som inle lämpligenkan finansieras av ordinarie medel. Anslaget bör utnyttjas när det med hänsyntill tiden för projektets bedrivande, projektets storlek eller av annat skälinle är lämpligl alt begära någon särskild medelsanvisning för ändamålet. Under /86kommer en rad av förslag alt presenteras i regeringens program om den offentligasektorns ulveckling. Med anledning härav kommer inom ramen för ordinarieverksamhet etl omfattande ut- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 36 vecklingsarbete att påbörjas vid bl. a. RRV ochstatskontoret. Jag bedömer del som nödvändigl all särskilda konsultinsatserdessutom kommer all behövas i detta ulvecklingsarbele, bl. a. som stöd åt vissaandra myndigheler i deras arbele med all effekfivera och utvecklaverksamheten. Jag hemsläller alt regeringen föreslår alt till Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhel för /86 anvisa eltförslagsanslag av 1 OOOOOO kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 37 Statistiska cenlralbyrån(SCB) är cenlral förvaltningsmyndighet för den slalliga slalislikproduktionenoch har hand om huvuddelen av denna. Innan jag går in på en bedömning av SCB:syrkanden kommer jag all beröra den statliga statistikens framtida inrikiningsaml föreslå en viss förändring av . Slatislikulredningen (E1980:02)' lillsalles för atl se över den slalliga slalislikens framlidainrikining. Tilläggsdirekfiv gavs till ulredningen . Slatislikulredningenöverlämnade silt betänkande (SOU 1983: 74) Framtida statlig slalistik inovember 1983. Ulredningens förslag med anledning av tilläggsdirektivenöverlämnades i en särskild skrivelse. Etl sjuttiotalremissinstanser har yttrat sig över belänkandet. En sammanslällning avremissyttrandena har gjorts i och lagls fram i en promemoria(Ds C 1984: 11). har ibetänkandet 1983/84: 35 om bl. folk- och bostadsräkning, m. m.(prop. 1983/84:85) hemställt atl bl. a. som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anförl om en statistik-kommission för folk- ochbostadsräkningen. har beslutat i enlighel med ulskollels hemställan(rskr 1983/84: 307). SCB har i skrivelse den14 lill regeringenhemställt om alt en ny ämnesavdelning inrällas vid verkel med helhetsansvar fördess arbetsmarknadsstatistik och atl en tjänst som avdelningschef inrällas vidcenlralbyrån. Offenfiig statistik ingårsedan fiera århundraden som en viktig hörnsten i det kunskapsunderlag vi har omolika delar av samhällel. Tyngdpunkterna i statistikens innehåll och användninghar förskjutits allteftersom samhället ulvecklats, men det har alllid funnitsbehov av atl belysa såväl individernas och hushållens förhållanden somverksamhelen i näringslivel och den offenlliga sekiorn. ' Utredningen har haftföljande sammansättning: landshövding tillika ordförande, docent , professor ,riksdagsledamot ,riksdagsledamot . Högmark, generaldirektör (t.o.m. ) och professor . Prop.1984/85:100 Bilaga 15 38 Mei-parten av denofficiella statistiken tas fram inom SCB som är cenlral myndighel för denslatliga slalislikproduktionen som sådan, utan fackom-rådesinrikladeförvaltningsuppgifter. Dessutom utarbetar fiera myndigheter statistik inomsina verksamhetsområden såsom , , riksförsäkringsverkei,och statens pris- och kariellnämnd. Kommunerna ochlandstingskommunerna använder slora delarav den stalisiik som tas fram inom den slatliga sektorn, bl.a. de riksomfattande folk- och bostadsräkningarna,men sammanställer ocksä själva viss statistik. Enligt min meningär fakta i form av generellt giltig statistik - och inte bara som belysande exempel -oundgängliga som underlag i den demokratiska beslutsprocessen. Atl statliga organ, kommuneroch landstingskommuner behöver statistiska beskrivningar som hjälpmedel iverksamheten är uppenbart. De behöverstatistik som underlag för prognoser, som utgångspunkt för planerade åtgärder och för uppföljningav vidtagna åtgärders effekler. Det gäller sådana områden som ekonomiskpolitik, arbetsmarknad, prisutveckling, bostadsslandard, barnomsorg, civilförsvarosv. Statistiken är en viktig delav fakiaunderlagel och kan minska osäkerheten i beslutsfailandei ochdärmed påverka effekiiviiel och resurshushållning. Ofta är också kostnaden för atl la fram erforderlig statistik marginelli jämförelse med de värden sombesluten på de olika sakområdena gäller. Del är emellertid inte enbartadministration och planering som i ell modernt samhälle ger den officiellastatistiken dess berättigande. Också förriksdagens kontrollfunktion och uppföljning av myndighelernas verksamhet är den av stor vikt. Statistiken ger en allmän bas för kunskapsbildningen i vår demokrati. Den är av cenlralbetydelse för den fria samhällsdebattenoch särskilt för massmediernas roll i den. Medborgarna måste ha tillgång lill statistik som belyser åtminstone samhällsutvecklingens viktigastedrag och kritiska momeni för atl kunna la ställning lill hur de valda ombuden förvaltat sina uppgifteroch i demokratisk ordning kunna påverka utvecklingen. Statistiken behövsinte bara för användning i del offentliga samhällslivet.Stalistikutredningen harpekal på siatistikbehov också inom näringslivet. Hurväsentlig denna användning är framgår av flera remissyttranden. Också härgäller atl ju bältre statistik som finns tillgänglig för all reducera osäkerheten ibeslutsunderlaget, desto bättre förutsättningar finns det för rationella beslut.Detsamma gäller för de olika intresseorganisationernas användning av statistik. Vidare villjag peka på forskningens behov av stalisliskt underlag. En kritisk, utvärderande forskning om förhållandenoch utveckling på exempelvis desociala, ekonomiska och demografiska områdena är i hög grad beroende avtillgången på sifferfakta. Slutligen vill jagunderstryka vikten av atl vårt land tillhandahåller en svensk officiell statistik som underlagför internationella jämförelser och Prop.1984/85:100 Bilaga 15 39 sammanställningar vilkel innebär all igöriigaste mån bör följa de rekommendationer och den praxis som tas fram iinlernaiionella organisationer . Slulsalsen blir alt detär väsentligt alt en grundläggande samhällsslalislik av god kvalitet finnsallmänt tillgänglig för de här redovisade ändamålen. Däri ligger den officiellastatistikens uppgifier. Jag delar å ena sidanulredningens och många remissinstansers i grunden positiva syn på datateknikensutveckling och de möjligheter den öppnat för ändamålsanpassad och rationellframställning av slalistiska labeller, kartor m. m. Datatekniken har ocksåunderlättat och förenklat arbelel för många av dem som lämnar uppgifier lillsiatistiken. Jag vill i detta sammanhang peka på viklen av god kvalitet istatistiken och den väsentliga roll som aktualiteten och jämförbarheten spelar,dvs. att statistiska uppgifter snabbi blir tillgängliga. Å andra sidan vill jag påintet sätt förringa den oro för en försämrad integritet som tekniken samfidigtgivit upphov till. En orsak lill oron är farhågor alt statistiska uppgifter kankomma att användas i andra sammanhang än för statistik och forskning. Dessutomär allmänheten inle alllid på del klara med skillnaden mellan slalistisk ochadministrativ användning av uppgifter. 1 statistik presenteras endast detsamlade resullalel av uppgiflerna i form av labeller, medan uppgifter om denenskilde aldrig syns. Vid administrativ användning däremot är syftet just atluppgiflerna om den enskilde skall läggas lill grund för ålgärder eller beslutsom avser denne. Rätten till trygghet förmedborgarna och de uppgiflslämnande förelagen måste förenas med medborgarnasrätl lill slalistisk information omsamhällel och samhällels ulveckling. Därför är del viktigt atl den statistiskaverksamheten omgärdas av ett integritets- och sekretesskydd som motsvarar högtställda krav och att statistikens resultat kommer medborgarna till del bl.a.genom atl presenteras begripligt och göras lättillgängligt. Det formellaskyddet måsle lillämpas strikt och kompletteras med säkerhetsanordningar. Medhänsyn till integriteten gäller vidare all endasl uppgifter som är relevantaoch nödvändiga för sina ändamål skall samlas in till statistiken. Slalislikproduktionen ärredan i dagsläget omgärdad av lagfästa sekretessregler och skyddas ocksåenligt bestämmelser i datalagen (1973:289, omtryckl 1982: 446). Den praxis somtillämpas bl. a.av den största statistikproducenten, , går långt irestriklivitet. En viss förslärkning av integritets- och sekretesskyddet förstatistiken är dock enligt min mening befogad för all allmänheten ochuppgiflslämnarna skall kunna förlita sig på detla skydds säkra karakiär. Jagavser därför föreslå regeringen alt lägga fram ell förslag om skärpning avstalisliksekretessen. Jag kommer också alt föreslå atl en kommission för altfölja folk- och bostadsräkning tillsätts i enlighet medfinansulskoltels önskemål. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 40 3 Den statliga statistikens framtidainriktning Min bedömning:Statistiken måsle ständigt anpassas till samhällsutvecklingen och användarnasdärmed växlande behov. Vissa lyngdpunkisför-skjulningar för all bättre belysaakluella områden som ijänslesamhället, välfärdsuivecklingen, miljön och denoffenlliga sekiorn förordas. Engångs-undersökningar och undersökningar utfördamed längre mellanrum bör i ökad utsträckning kunna ersätta löpande statistik.Vilken statistik som skall produceras och hur den skall finansieras bör avgöraslöpande inom ramen för budgetprocessen. Statistikutredningen:Utredningens förslag lill allmän inrikining av den statliga statistikenöverensslämmer i stort med min bedömning (se SOU 1983:74, sid 71-143). Utredningens meradetaljerade kartläggningar av statislikbehoven gjordes i olika arbetsgrupper.Utredningen har inte behandlat och lagil ställning till alla enskildheter ochdetaljer i gruppernas rapporter men menar atl materialet är ändamålsenligt somgrund för den fortsaita handläggningen av innehållsfrågorna i statistiken. (Framlida statlig statistik, s. 71) Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser än ense med utredningens slutsatser att det behövs enstomme av opartisk statistik i samhällel och atl den skall vara fiexibel, dvs.löpande anpassas till behoven. I huvudsak delar också remissinstansernautredningens bedömningar inom vilka områden som framtida statlig statistikkommer all bli särskilt viklig. Dock befarar en del remissinslanser alt del kanbli svårare all ta fram statistiska mätmetoder inom vissa av dessa områden änvad ulredningen räknal med. (Se Ds C 1984:11, s. 43) Skälen för min bedömning:Samhällsutvecklingen släller krav på fortlöpande omprövningar av behovet ochinriklningen av statistiken inom olika områden. Slatislikulredningen harföreslagit vissa omprioriteringar vid alternativa totala kostnadsramar. En delav förslagen har mött motstånd i remissvaren. Etl genomgående svar har varil enreaktion mot neddragning inom respektive instansers egna intresseområden.Argumentet har i många fall varil att utredningen inte trängt tillräckligtdjupt in i frågorna. Sådana reaktioner avspeglar det allmänna förhållandet attden statliga statistiken som produceras har användare och nyttiggörs avdessa. a. allmänna statsfinansiella skäl nödvändiggör emellertid atlangelägenheten prövas och att omprövningar görs också på statistikens område.Enligt min mening kan utredningens förslag, i förening med analyserna iremissinstansernas yttranden, därvid utgöra en god grund för fortsattaställningstaganden till behov av statistik på olika områden. Stalistikutredningensförslag överensstämmer i huvudsak med min bedömning när det gällersektorövergripande områden inom vilka samhällsutvecklingen fört med sig nyaeller accentuerade informationsbehov. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 41 måste emellertid betonas att detstatsfinansiella lägel är sådant att möjligheterna är mycket små allförverkliga utbyggnader på etl område som inle motsvaras av begränsningar påelt annal område. Vid ulformningen av denekonomiska politiken krävs elt omfattande statistiskt underlag som fortlöpandemåste anpassas till ändrade förhållanden. Den privata ijänslesekiorn spelar enalll större roll för samhällsekonomin men är f. n. dåligl belyst. Inle minstgäller detla utrikeshandeln med tjänster. Det är också angeläget all finnameloder för alt belysa icke registrerade och i nationalräkenskaperna icke värderadeaktiviteter (t. ex. bylen av ijänster och ideell verksamhel), den s. k.informella ekonomin. När det gäller välfärdenanser jag det vara av stor betydelse all kunna konstatera i vilken riktningutvecklingen gåll i olika avseenden och vilka de fördelningsmässiga effekternaav olika reformer har varil. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förfinansdepartementet. Hälso- och sjukvården,som givetvis måsle anses vara elt sådani centralt inslag i den samladevälfärdspolitiken, kräver bällre statistisk belysning. Jag har i denna frågasamråtl med statsrådet . En förändrad ochförbättrad slalislik om den offenlliga sekiorn kommer all erfordras. Det hängersamman med bl. a. den delegering av ansvar och den decentralisering avbeslutsfallande som jag starkt förespråkar och som bör kombineras med ökaduppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Denna kräver i sin tur bl. a.stalisliskt underlag för atl ge en god överblick över olika områden. Dentraditionella redovisningen av myndighelernas verksamhel kan härvid behövakompletteras. Enligt vad jag erfaril kommer SCB som ett led i siltulvecklingsarbete alt under innevarande budgelår presentera en rapport om denoffentliga sektorn. All miljövårdsarbeteiförutsätter en ingående förbättrad statistisk belysning är uppenbart för allasom från olika utgångspunkter dellar i del och i miljödebatten liksom också iforskningen på området. Jag har i denna fråga samrått med chefen förjordbruksdepartementet. Av denna summariskagenomgång framgår atl det inte är de traditionella statislikgrenarna som manfrämst bör satsa på under den närmaste framtiden. Nya informationsbehov ochbehov av statistik som skär tvärs över sektorsgränserna tränger fram.Statistikens olika delar behöver samordnas bättre. Statistiken behöver bli merflexibel och anpassas bättre till samhällsutvecklingen. Beredskap bör finnasför att vid behov ta fram ny information. Engångsundersökningar ochundersökningar med längre mellanrum än bör i ökad utsträckningkunna ersätta fortlöpande statistik. Vidare kan ambitionen istatistikinsamlingen variera över åren så atl fördjupningar görs vid behov meninte . De förändringar jag härförordat får genomföras i takt med att omprioriteringar kan genomföras. betänkande och i remissinstansernas yttranden finns ettomfattande och mycket värdefullt malerial för den mera detaljerade belysningenav statistikbehovet jämfört med Prop.1984/85:100 Bilaga 15 42 Detla malerialblir ell naturligt underlag för både regeringen och myndighelerna när delgäller atl ta ställning lill statistikens inrikining . Sådanaställningstaganden hör lill den normala budgetprocessen. Jag kommer senare atlbehandla de förändringar jag funnit möjliga alt genomföra budgelärel 1985/86. 4 Användaranpassning och vissaorganisatoriska frågor Mitt förslag: Försöken med alt finna bältreformer för användaranpassning av den statliga statistiken bör fortsätta. En nyavdelning för arbetsmarknadsstatistik bildas inom SCB genom omfördelning av verkelsresurser. Slaiisiikuiredningcn ochSCB:s skrivelse 1984-0614: Överensslämmer med mill förslag. Reinissinsianserna: Mängaav de remissinslanser som har givils tillfällealt yttra sig över stalistikutredningens förslag lill ny beslutsordningför den slalliga statistiken har ställt sig positiva, men det finns också kritik mot del. Via förslagen om nybeslutsordning har flera remissinslanser kommil in på frågor som rör arbetsfördelningoch samarbeie med SCB. Många av dessa önskar en mer decentraliserad statistikmed ett ansvar för SCB vad gäller samordning och produklion samtsektorövergripande slalislik. De remissinslanser som yttrat sig om utredningensförslag belräffande de rådgivande arbetsgrupperna vid SCB har genomgående varitpositiva lill della. Skälen för mill förslag:Budgelprocessen där myndigheternas anslagsäskanden för statistiska ändamålbehandlas är avgörande för statistikens inriktning och innehåll. Slatislikulredningenlade fram förslag till vissa förändringar i denna process i syfte att ökafackdepartementens inflytande på slalistik som huvudsakligen används inom enviss sektor. Remissinstansernas inställning till dessa förslag har varitkluven. Hithörande frågor hör lämpligen till budgelprocessen och kommer atlbehandlas i det löpande budgetarbetet. 1 anslutning tillbehandlingen av statistikutredningens förslag om förändringar ibudgelprocessen har flera remissinstanser kommit in på frågor som rörarbetsfördelningen mellan SCB och andra myndigheler. Del ingick inle isiatistikulredningens uppdrag atl generelll ompröva den statliga statistikensorganisation. Utredningen tog heller inte ställning till särskilda fall avomfördelning mellan statistik hos SCB och hos andra myndigheter. Vadremissinstanserna anfört i organisationsfrågan bör därför inte nu leda tillnågon omprövning av den slatliga statistikens allmänna organisation eller avarbetsfördelningen mellan SCB och andra myndigheter. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 43 1 anslulning tillorganisalionsfrågornu har fiera remissinslanser också kommil in på SCB:ssamordningsroll på statistikens område, vilkengenomgående uppfattas som väsenllig. Jag kan instämma i detta. Det ärangeläget att samordningsmöjligheterna utnyttjas för bättre användaranpassadoch mer rationellt framställd slalislik. Samverkan mellanslaiistikproducenter och olika användare bör intensifieras. Tekniken med lillSCB knutna särskilda arbetsgrupper för använ-darkontakter bör ulvecklas ochulnylljas aklivi. SCB bör i slörre ulslräckning pröva i vad mån någonutanförstående användare skulle kunna vara ordförande i dessa grupper. Frågan om ingick inle i stalistikutredningens uppdrag. Huvudstrukturen iSCB:s organisation fastställdes av . SCB har efler enintern utredning föreslagil alt arbelsmark-nadsslalistikens olika delarsammanförs i en ny ämnesavdelning. Förulom bättre samordning avslalislikproduktionen skulle omorganisationen enligt SCB ge förutsättningar fören bällre användarorienlering av siatistiken. Denna förändring av bör träda i kraft den . Beslut om omorganisationer påavdelningsnivå som därefier kan bli akluella bör fattas av regeringen. För egen del anser jagdel vara positivt all SCB strävar efter en ökad användarorienlering också avorganisationen. Jag delar därför SCB:s bedömning att en ny ämnesavdelning börinrättas. Arbelsmarknadsstaiisli-kens omorganisation kan ske inom nuvarandekostnadsramar. Jag ser del som ett naturiigl led i den utvärderings- ochuppföljningsverksamhel. som jag i andra sammanhang förespråkar, alt SCBsuccessivi redovisar effeklerna av omorganisationen i anslulning lill delordinarie budgetarbetet. Jag hemställer alt regeringen föreslår beslula atl en ny avdelning förarbeismarknadsstatistik inrättas inom SCB den Ijuli 1985.Vidare hemställer jag all regeringen bereder tillfälle atl la del av vad jag nu har anförl om denslatliga statistikens Prop.1984/85:100 Bilaga 15 44 Slalistiska cenlralbyrån(SCB) är cenlral förvaltningsmyndighet för den statliga slalislikproduktionenoch har hand om huvuddelen av denna. SCB skall inom sill kompetensområde i månav resurser äta sig uppdrag från slalliga och kommunala myndigheler. SCB fåräven åla sig sådana uppdrag från enskilda uppdragsgivare. Uppdragsverksamheten skallvara ekonomiskt självbärande. SCB leds av en slyrelse.Chef för centralbyrån är en generaldirektör. Centralbyrån är organiserad på sjuavdelningar med följande benämningar: avdelningen förareell slalistik,förelagsstalistik, individstatislik, planering och samordning, centraladministration, system och information samt driflavdelningen. Verksamheten vid SCBbedrivs i och i . Till har förlagts huvuddelen avdriftavdelningen med datamaskincentral, centralen för dalabehandlingoch intervjuarenhet. Den fanns vid centralbyrån som helhet I 840(exkl. långtidsijänstlediga) anslällda, varav 806 personer i samt 213intervjuare fördelade över landet. SCB har anslag i programtermer. Följande programindelninggäller t. v. Statistik, register ochprognoser De båda programmen harsamma underindelning i delprogram. Utvecklingen inom dessa framgår av följandesammanställning. 1984/85:100 Bilaga 15 1983/84 1984/85 1985/86 Utfall Anvisat/prognos Beräknad ändring 1985/86 av program- 1 OOO-tal kronor IOOO-tal kronor met statistik, register och prognoser (39 672) (38 898) (-1- I.S06) (-1-0) (- 190) -(- 207 information m. m. dalabaser m. m. + 22317-'' - 2 636" Anslag B 7 resp. upp- ' Avser televäxel 2 160tkr. - I 000 Ikr för överflyttningartill som inle fördelals på delprogrammen ' Produklionskoslnader utanperiodisering (med periodisering 43400). * Inkl.investeringskostnad för allmänna basregistrel. " -1 300 tkr för indragning av medel föröverflyttningar av arbetsuppgifter lill , -2851 tkr förutgiftsminskning anslag B 7 samt + I 515 tkr ofördelat för angelägna tillfälliga behovav statistisk belysning av olika samhällsföreteelser. 1984/85:100 Bilaga 15 46 Anslag till slalistiska centralbyråns verksamhel Medel till SCB:sverksamhel anvisas för /85 under följande anslag. : Statistik,register och prognoser AnslagelStatistik, register och prognosermotsvarar huvuddelenav program I och avser slalistikproduklion. samordning av den slalligasiatistiken, förande av vissa centrala register, prognos och utvecklingsarbeteinom statistikens område m. m. SCB har i sinanslagsframställning delat in verksamhelen under programmet, förutom enligtdelprogramindelningen, i löpande verksamhel.