prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — WFP förmedlar alltmer bilaterallivsmedelshjälp. Inte minst utnyttjas WFP i s. k. triangelaffärer, där ettgivariand begär WFP:s bistånd att köpa upp livsmedel i ett u-land för gåva tillett annat, ofta närbeläget, mottagarland. 1982 förmedlade WFP 380000 lonbilateral livsmedelshjälp och 1983 hela . Sammantaget har WFP undervart och ett av levererat ca 2 milj. ton livsmedel,dvs. av den globala livsmedelshjälpen. Av dessa 2milj. föll45% pä WFP:s reguljära program, på lEFR, på FAC och pålivsmedelssändningar för bilaterala givare och andra FN-organ. Huvuddelen avWFP:s leveranser eller bestod av spannmål med mejeriprodukter, främstmjölkpulver, pä andra plats (6,). uppgickkontantbidragen lill 127,5 milj. dollar. Huvuddelen av dessa pengar användeslill frakter. Den svenska andelen av dereguljära WFP-medlen uppgick till ca 2,2%.Dominerande bidragsgivare är och med 26 resp. . För vardera 1985 och 1986har utfäst elt bidrag pä 78 milj. kr. Det svenska bidraget är till tvåtredjedelar bundet till upphandling i . Bland erbjudna svenska livsmedelhar WFP nästan uteslutande valt vegetabilisk olja. 1983/84levererades ca olja. Därutöver har under de senaste budgetårenställt 3 milj. kr. till WFP:s förfogande för att täcka vissa kostnader förkompletterande utrustning i samband med WFP-projekt. Dessa bidrag har tillstörsta delen använts för upphandling av transportmedel i . konvention om livsmedelshjälp (FAC) Konventionen omlivsmedelshjälp (FAC) är en del av det isedan 1971 gällande internationellaveteavtalet. Tanken var att komplettera detta avtal med ett bidrag tillu-ländernas livsmedelstrygghet genom att i en biståndskonvention göraåtaganden om ärliga spannmålsleveranser. 1980 ärs konvention harföriångls i tvä omgångar och gäller nu till . Prop, 1984/85:100 Bilaga 5 193 Syftet med konventionenäran bidra till aU nå det mål på spannmålsbistånd , somuppställdes av världslivsmedels-konferens. De 12 medlemmarna (varavEG är en) har åtagit sig att leverera sammanlagl minst 7,6milj. ton per är. Destörsta andelarna faller på (4470000ton), EG (1650000ton), (600000lon), (400000ton) och (300000lon). åriigabidrag är 40000lon. Bidragen utgår i form avspannmål, inklusive ris, eller kontantbidrag, omräknade enligt världsmarknadspris.Leveranserna sker som gåva eller som förmånlig kredil, bilateralt ellermultilateralt enligt givarens bestämmande. Av de totala åtagandenagär genom WFP. Det svenska bidraget levereras i form av mjöl. Detkanaliseras i sin helhet genom WFP, som även får ett fraktbidrag. De totalasvenska kostnaderna beräknas till 81 milj. kr. för /85. Del sekretariat och en under konvenlionen upprättad kommitté förlivsmedelshjälp () är ansvariga för konventionenstillämpning. Alla tolv medlemmarna ingår i kommiltén. Internationella beredskapslagret av livsmedelför katastroflnsatser (lEFR) FN:s generalförsamlingssjunde extra möte antog en resolution, vari medlemsländerna uppmanasatt ställa pengar eller livsmedel till WFP:s förfogande för katastrofinsatser iu-länder. Målet sattes vid en reserv på minst 500000 lon spannmål. Detinternationella beredskapslagrei (lEFR) upprättades . harberedskapslagret en mera permanent karaktär med ärliga påfyllnader. Utfästelserna till lEFRär frivilliga. Enskilda länder ålar sig att hålla en viss kvantitet livsmedel ilager som med kort varsel kan användas i katastrofinsatser. Bidragsmålet haruppnåtts 1981 och 1983, samt åven 1982 om andra livsmedel än spannmålmedräknas. uppgick bidragen till spannmål och andralivsmedel. av bidragen kanaliserades genom WFP. Bidragsgivare till lEFR är i stort sett sammaländer som till FAC. Prop, 1984/85:100 Bilaga 5 194 Diskussioner har förts om hur lEFR skallkunna förstärkas. Som ett resultat härav görs numera separata utfästelser tilllEFR i samband med WFP:s ordinarie bidragskonferens. var en av initiativtagarna tilllEFR och har stött lagret tillkomst. Det svenska åtagandet består av40000 lon svenskt vete eller vetemjöl, matolja samt bidrag för atttäcka fraktkostnaderna. bidrag ställs till WFP:s förfogande.Kostnadem beräknas för /85uppgå till 108milj. Därutöver lämnades ett extra bidrag på 10 milj. kr., somanvändes till ca matolja. 1984/85:100 Bilaga 5 195 FN:s flyktingkommissarie () FN:sflyktingkommissarie böljade sin verksamhel 1951. UNHCR:s uppgift är att gerättsligt skydd och bistånd ät flyktingar och ät människor som befinner sig ien motsvarande situation. En stor del av UNHCR:s arbete är inriktat på att iinternationella överenskommelser och nationell lagstiftning främja flyktingarsrättigheter, och se till att dessa tillämpas av de enskilda staterna. På grund av kraftigtökade flyktingströmmar i synnerhet mellan sedan mitten av70-talet har UNHCR:s verksamhet fått en mycket snabb tillväxt och kommitatl domineras av stora biståndsprogram. I en akutmassflyktingsitualion söker UNHCR i första hand tillhandahålla hjälp föröverlevnad i form av livsmedel, tält och filtar. Hjälpen kan vid behov utvidgas tillatt omfatta bostäder, vattenförsörjning, hälsovård, utbildning, utmsining för visssjälvförsöijning etc. Redan pä ett tidigt stadiumsöker UNHCR finna varaktiga lösningar för flyktingarna. Frivillig repatriering anses vara den bästa lösningen.Alternativt kan lokal integra-fionoch omplacering i tredje land komma ifråga. har flyktingläger tenderat att permanentas och därmed ta ianspråk en stor del av UNHCR:s resurser för bistånd under en följd avär. UNHCR:s verksamhetgranskas av en rådgivande kommitté, den s. k. exekutivkommittén. Kommittén har41 medlemmar. är medlem sedan1958. Kommitténsammanträder en gång i . Dämtöver äger informella möten mmett par gånger . Detta sker för att bidragslän-dema löpande skallkunna fä insyn i UNHCRts verksamhet. Flyktingkommissarie är dansken . Flyktingkommissariensverksamhet finansieras genom frivilliga bidrag medan kostnaderna försekretariatet i inklusive fältkontoren, f. n. ca 1 600 personer,till en dryg fjärdedel bestrids via FN:s ordinarie budget. UNHCRis verksamhetväxte explosionsartat under senare delen av 1970-talel. uppgick totalabudgeten till 69 milj. dollar och 1980 till497 milj. dollar. En viss stabilisering hardärefter inträtt som UNHCRkunnat dra nytta av dollarkursutvecklingen. räknar UNHCR med enbudget på drygt 400milj. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 196 De största bidragsgivarnaår . , , och . reguljära bidrag uppgick till 60milj. Därutöver gavs omfattande extrabidrag från bl. a. katastrofanslaget lill UNHCR:s särskilda program. Pä senareår har merparten av dessa program förts in under den reguljära budgeten medpåföljd all medelsbehovet ökar för denna. Liksom de flesta andraorganisationer inom FN-syslemet har UNHCR svårt att nä de fastställdabidragsmålen. På grund av vikande inkomster fömtser UNHCR särskilt storaproblem med att finansiera program. Ett annat problem är den ökadespecialdestineringen av bidrag vilket minskar flyktingkommissariens möjligheteratt på ett rättvisi sätt fördela resurserna mellan de olika flyktinggrupperna. FN:s hjälpprogram för palestinaflyktingar(UNRWA) FN:s hjälpprogram förpalestinaflyktingar började sin verksamhet 1950. UNRWA bistår de flyktingar som1948 lämnade Palesfina vid tillkomst samt dem som blev flyktingar efterjunikriget . är ca 1,9milj. palestinier registrerade som flyktingarhos UNRWA. Ungefär en tredjedel av dessa befinner sig i läger i ,, saml Gaza-remsan och pä . Programmet förpalestinaflyktingar omfattar ulbildning, hälsovård och livsmedelshjälp. Genomutbildningsprogrammet vilket omfattar två tredjedelar av budgeten, utbildasdrygl 340000 palestinska barn i 650 skolor. Ca 10000 lärare, nästan samtligapalestinska flyktingar, tjänstgör inom utbildningsprogrammet. UNRWArs chef, med titelgeneralkommissarie, rapporterar till generalförsamlingen omorganisationens verksamhet. En rådgivande kommitté deltar i planeringen avorganisationens verksamhet. UNRWA:s budget för 1985är beräknad till 260milj. De största bidragsgivarna är , , ,och . Det svenska bidraget uppgick till 55 milj. kr.Extra bidrag pä 5 milj. kr. har av lämnats för vardera av de senastetre åren. Vidare har lämnat extra bidrag för UNRWA:s insatser i Libanontill följd av invasion . 1984/85:100 Bilaga 5 197 Organisationen harunder haft finansiella svårigheter, vilka ytteriigare förvärradesunder del gångna året. Svårigheterna beror bl. a. pä att koslnaderna förprogrammet automatiskt ökar genom stigande matpriser och löner men framför allt genomatt antalet barn i skolålder ständigt växer. Bidragen tillprogrammet ökar däremot inle i samma takt. Hotet om att tvingas skära ned utbildningsprogrammet eller t.o.m. stänga samlliga skolor vilar ständigtöver organisationen och har avvärjts endasl genom betydande extrabidrag i sista stund. Internationella federationen för familjeplanering (IPPF) IPPF hade närfederationen gmndades 1952 endast åtta medlemsorganisationer, (). IPPF har idagmedlemsorganisationer i ett hundratal länder, och är den största enskildainternationella organisationen efter Röda Korset. Det övergripandemålet för verksamheten är atl främja familjeplanering och ansvarigtföräldraskap, dvs. människors rätt att själva besluta om hur många barn de villha och hur tätt de skall komma. Federationen verkar för att ökamedvetenheten om befolkningsfrågans betydelse och för att den beaktas inationella och internationella utvecklingsplaner. satsar man pä attutveckla och förbättra tillgången på familjeplaneringsservice. Särskildaansträngningar görs för att förändra attityderna hos männen. Genom att vidgasamarbetet med andra organisationer, enskilda säväl som olika FN-organ,söker man skapa en bredare förankring för sin verksamhet. Federationenhar elt nära samarbete med WHO i frägor som rör sexualundervisning, nutritionoch familjeplaneringsservice inom ramen för mödra- och barnavård. Representanter församtliga medlemsorganisationer sammankallas till den s. k.medlemsförsamlingen. Då fastställs en arbetsplan framåt.Ansvaret för verksamheten i övrigt ligger på styrelsen, som har 48 medlemmarfrän olika medlemsorganisationer, valda på regional basis. Arbetet leds avfederationens generalsekreterare, lankesen Bradman Weerakoon, som tillträtt1984. En medicinsk panel under ledning av professor vid fungerar sområdgivare till och till medlemsorganisationerna bl.a. i frågor som rör preventivmedel. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 198 Federationenshuvudkontor är beläget i och har ca 130 anställda. IPPF har under de senaste årenvidtagit en rad åtgärder i syfte att minska personalen och rationaliseraverksamheten. IPPF:s verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag från regeringar, organisationer ochprivata bidragsgivare. Därtill kommer inkomster från medlemsorganisationernai form av medlemsavgifter, inkomster från försäljning av preventivmedel,lokala bidrag m.m. De sammanlagda inkomsterna beräknas att komma att uppgä till drygt80milj. dollar varav ca50milj. i form av statliga bidrag. , , ,, och är de största bidragsgivarna. Det är stor risk attdet amerikanska bidraget, ca25% av de frivilliga bidragen f.n.,kommer att dras in som en följd avUSA:s nya riktlinjer för befolkningsbistånd. För treårsperioden1981/82-1983/84 var bidrag sammanlagt 150milj. Det svenska bidraget är 60milj.kr. Enligt avtalmed IPPF skall 10%därav användas för särskilda ändamål, bl.a. projektför kvinnors utveckling och för ungdomsprojekl. /handelscentrum (ITC) /handelscenlrum (ITC) bildades . Dess syfte är bl.a.att främja export genom marknadsundersökningar, utveckling av nyaprodukter, marknadsföring samt medverkan till uppbyggnad av nya insfitufionerför export. I enlighet med nordiska rekommendationer har ITC i ökande graduppmärksammat de minst utvecklade ländernas behov. Riktlinjerna förITC:s verksamhet fastställs av de beslutande organen i och pågmndval av rekommendationer från en rådgivande grupp (on ITC)i vilken representanter för alla medlemsländerdeltar. För den löpande verksamheten svarar ettsekretariat i (jenéve med ca230 anställda,vartill kommer ca 500 på fältet. är svensken chef för sekretariatet. ITC:s sammanlagdautbetalningar för uppgick till 25,7 milj. dollar.Sverige är den störste enskilde bidragsgivaren. Det svenska bidraget uppgickbudgetårel /85 till lOmilj.kr. Dessutom samarbetar med ITC inom ramen för det bilateralautvecklingssamarbetet. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 8-9milj (1984) 2,(1981) (1983) - totalt(exkl. östländer) (1979) . (1983/84) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 200 Med sinanaturtillgångar olja, diamanter, järnmalm, rika fiskevatten och bördiga jordar har en betydandeutvecklingspotential pä . Eflerproblem under lidigare tvä år försämrades landets ekonomi ytterligare och delvis även under1984. Utvecklingen försvåradesallvarligt av främsl rebellrörelsen sabotage verksamhet. Jordbruket hardrabbats av torka, och priserna på flera av landets exportprodukter har sjunkit. Utvinningen av bland annatjärnmalm har tidigare stoppats p.g.a. sydafrikanska attacker. Som en följd av desenaste årens krig och en alll störtebrist på enkla konsumtionsvaror samt låga producentpriser har majoriteten av småbönderna återgätl till en självhushåll-ningsekonomi. Behoven av reservdelar lill industrin, livsmedel och försvarsmateriel har ökat. P.g.a. det besvärliga läget antogs en ekonomisk krisplan , vilken senare förlängts för1984. Enligt planen skall en koncentration av resurser ske till dels försvar, dels produktion av basvaror ochlivsmedel för landets försörjning samt exportvaror. Importen har skurits ned och nyinvesteringar skjutits på framtiden.Befintliga produktionsanläggningar skall rustas upp. Landets externaskuldsättning kontrolleras hårdare.Flera av de prioriterade programmen inom krisplanen avser primärhälsovård ochulbildning. Familjejordbmkets roll i livsmedelsproduktionen försöker man påolika vägar stimulera, något som dock försvåras av krigssituationen.Man försöker stärka industrins produktion av enkla jordbruksredskap och andrainsatsvaror för jordbruket. Även omvalulasituationen 1984 något förbättrades har försörjningsproblemenytterligare förvärrats. Trots stora satsningar på hälsoomrädet beräknas barnadödligheten ha ökatväsenlligt. Krigsförhällandena har hindratproduktion och distribution. Därtill kommer problem med en kraftigtövervärderad valuta, växande inflation och svart marknad. Många angolaner harp. g. a. kriget tvingats lämna sina hem och odlingsområden, vilket inneburit ytterligarepåfrestningar för landet. Förutom problemorsakade av torka och stridigheter på landets bördiga centrala högplatå,har huvudstaden med omnejd drabbats av svåraslagregn, vilka förstört bostäder och vägar saml förvärrat hälsosiluationen.Även om lägel således är mycket allvarligt, har dock ekonomin i vissaavseenden förbättrats något. Främst har detta berott på växande exportintäkterfrån oljesektorn samt hårda begränsningar av importen vilket lett till balans i den externa ekonomin. deltar iförhandlingarna om ett tredje Lomé-avtal och överväger medlemsskap i IMF och Världsbanken.Regeringen har en öppen attityd till investeringar av företag frän västländer. 1984/85:100 Bilaga 5 201 förkalenderåren 1983 och 1984 omfattar totalt 205 milj.kr., varav 65 milj. kr. årbundna till upphandling av varor ochijänster i . är därmed en av de största biståndsgivarna iAngola. Biståndet koncentreras på fiske och hälsovård. Det omfattar dessulomimportslöd och en personal-och konsultfond. Ett nytt samarbetsavial avseendekalenderåren 1985 och 1986 förutses ingås ijanuari 1985. Samarbetet avsesunder den nya avtalsperioden utvidgas med insatser inom transportsektorn samlupprustning av industrianläggningar med anknytning lill nuvarandesamarbetsomräden. Brislen på administrativtutbildad och erfaren förvaltningspersonal är stor. Personalbistånd ochförvaltningsslöd är en förulsällning för ell effektivt svenskt bistånd. Angolahar begärt svenskt stöd till insatser för utbildning inom finans-ochinduslriminislerierna. Vidare har en insats inletts i samarbete med ITC vilkensyftar lill atl förbättra Angolasimportrutiner. Medelsfördelningen framgår av följande tabell: ochfiskeriundersökningar) FiskeskolaHälsovård Importstöd Importutbildning (ITC) Landsbygdselektrifiering Personal-och konsultfond Fällarbetarbostäder Transportsektorn Den ingåendereservationen 1984 förklaras av försenade utbetalningar under importstödet samthälso-och fiskeprogrammen. Dessa förseningar är av tillfällig natur ochreservationen 76 milj. kr. väntas bli reducerad lill ca 3 milj.kr. vid ingången av den nya avtalsperioden. Importslöd och stöd tilllandsbygdselektrifiering Strävandena all öka deländamälsbestämda biståndet pä importslödets bekostnad har försvårats av delförsämrade ekonomiska lägel och säkerhetssituationen i landet. Importslödethar inriktats på iransporl- och en-14 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 202 ergiseklorerna bl.a. eleklrisk utrustning ochett projekt för elektrifiering av landsbygden (Dembos) som huvudsakligenfinansieras med en u-kredit. En särskild insatsgenomförs i samarbete med ITC för förbättring av importhanteringen i landet. Inom fiskesektorn stödshantverksfiske och fiskeriundersökningar. Stödet till hanlverksfisket omfattarbl.a. försöksverksamhet med svenskafiskebåtar och fiskeutrustning till fiskeföreningar. Målet medhanlverksfis-keslödel är att öka fångsterna och förbättra livsmedelssitualioneni landet. Ett forskningsfartyg har reparerats i och påbörjat sinverksamhet i . Målet med fiskeriundersökningarna är att förbättra Angolasförmåga atl rationellt utnyttja och skydda sina fiskeresurser. Stöd till en fiskeskola iCacuaco syftar till atl utbilda angolansk besätl-ningspersonal lillfiskeflottan. hjälper till atl bygga en skola med fem ulbildningsgrenarför 300 elever. Programmet omfattarprimärhälsovård, nutritionsinsatser, vaccinationskampanjer, förbättring avvatten och avlopp samt transporter. Fonden har utnyttjats förupphandling av tjänster inom undervisning och energi från och Sverige.Studier av förmansutbildning inom vissa industrier samt av möjligheter tillindustrirehabilitering inom övriga samarbetsområden planeras. Personalbistånd inomkoncentrationssektorerna för biståndet är stort. Genom uppförande av 26fältarbetarbostäder under 1984-1985 kan perso nal- och förvallningsbiståndetutvidgas. Stöd har utgått tillenskilda organisationers projekt i , bl.a. till Röda korset. Frikyrkan hjälper och . Vidare har under1984 katastrofbistånd lämnats som slöd till hemlösa i mellersta och södraAngola samt till inköp av utsäde och andra insatsvaror för småbönder. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 ~Z------- "vv-.NvRangamatiY I Offentligt nettobiständ/person (1983) 2,(1982) (1982) (1982/83) . (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 204 prägladesBangladesh av förberedelser för de val som skall avlösa det undantagstillstånd som råtti landel . Liksom 1982/83åtnjöt /84 rekordskördar och då ekonomin i sin helhetär beroende av jordbmket ledde detta lill en avsevård tillväxt för ekonomin istort. Den ekonomiska återhämtningen har därmed fortsatt efter nägra besvärligaär . Regeringen harfortsatt all föra en restriktiv budgetpolitik, vilket har lett lill begränsningarav statsutgifterna bl.a. i form avminskade subventioner lilljordbmket. I förening med sjunkande priser på den importerade oljan har deltabidragit till en något förbättradbudget- och bytesbalans. Vidare haröverföringarna frän bangladeshiska gästarbetare utomlands fortsalt att ökakraftigt. Höjda världsmarknadspriser på råjute har förbättrat landetsexportinkomster. En kraftig ökningav penningmängden har drivit upp priserna bl.a. pä jordbruksvaror. Jordbruket ärnyckelseklorn i ekonomi med en andel om av BNP. Regeringen eftersträvarsjälvförsöijning på spannmål (ris och vete)och betydande satsningar har gjorts på konstbevattning, högavkastandesädesslag och handelsgödsel. Livsmedelsproduktionen i stort förblir dock huvudsakligen beroende av rådandeväderförhållanden. Trots ett gynnsamt skördeutfall har landet 1983/84 måstimportera av sin livsmedelskonsumtion. Industriulvecklingenhar ännu inte tagit sig upp ur sin stagnation, trots regeringens försök attöverföra ett antal stora, lidigare statliga textil- och jutefabriker iprivat ägo. Många av dessa har haft stora lager som sålts av innan produktion påbörjats i privat regi. Bangladeshsskuldsitualion fortsätter att försämras då landet nu måste bölja återbetala de län som upptogs straxefter självständigheten. Bangladeshsbefolkning ökar med ca 2 milj. , vilket bidrar tillatt allt fler blir jordlösa och allarbetslösheten förvärtas. Mer än en fjärdedel av befolkningen beräknas vara undersysselsatt. Försök görs nu att stärkaartendatorernas ställning och en ny jordreform har diskuterats. Biståndsberoendetökar och 1983/84 finansierades landets utvecklingsbudget lill med biständsmedel. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren1983/84-1984/85 och omfattar totalt 290milj. kr., varav 145 milj. kr.avser 1984/85. står för en mindre del av det bistånd erhåller. De största givarna är ,och . 1984/85:100 Bilaga 5 205 Avsiklen är alt delsvenska biståndet /85 lill skall inriktas på all nå denfattigare delen av landsbygdsbefokningen, främst genom insatser för jordlösaoch småbönder. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Utbetalt 1983/84 Landsbygdsutveckling Hälsovård/familjeplanering Yrkesutbildning Konsultfond Importslöd, bundet Importstöd, obundet 25 20 9 1 44 12 Reservationen vidutgången av /84 var osedvanligt stor vilket främsl förklaras avatl innehöll medel som tidigare avsatts för upphandling av gasturbinerunder importslödet. Sysselsättningsprogramför offentliga arbeten av beredskapskaraktår har förekommit i landet sedanbörjan . I syfte att än mer inrikta sädana insatser pä jordlösabönder och fattigbönder, har och inlett samarbete för attöka sysselsättningen för dessa grupper. Projekten, som påbörjats i liten skala1982 för att sedan gradvis expandera, omfattar anläggning av vägar, broar,fördämningar, dräneringskanaler och fiskedammar. Särskilda program planerasför kvinnor. Programmet skall utformas så att kapitalintensiva projekt undviks. /82 lämnassvenskt stöd till ett program för flodreglering och dränering. Stödet, somsamordnas med en pågående nederländsk insats, inriktas på atl höjalivsmedelsproduktionen. Valet av områden sker efter en analys av de socialakonsekvenserna och med beaktande av biståndets inriktning pä den fattigalandsbygdsbefolkningen. stöder,tillsammans med en rad andra biståndsgivare, del bangladeshiskafamiljehälsovärdsprogrammei. Det syftar till att förbättra bas-hälsovården ilandet genom förebyggande insatser, spridande av bättre sjukvärdsrutiner ochbyggnation och ulruslning av hälsostationer, läkar-ceniraler och enheter förmödra- och barnavård på landsbygden. har i olika sammanhang framförtatl alltför slor vikt i familjeplaneringen Prop.1984/85:100 Bilaga 5 206 läggs vid steriliseringar på bekostnad av andrapreventivmetoder. Genom det ökade antalet ingrepp har den medicinska kvalitetenblivit lidande. Ekonomiska bidrag till sjukvårdspersonal och patienterpremierar steriliseringar och minskar därmed den valfrihet som bör gälla ifråga om olika preventivmetoder. Utformningen av programmets nästa fas fåravgöra i vad mån svenskt stöd kan bli aktuellt åven fortsättningsvis. finanserar vidaredelar av ett program som drivs .av avseende inköp och distribution avbasläkemedel och vitaminer. Yrkesskoleinsatsen harpågätt /77 i syfte att avhjälpa brislen på yrkeskunnig arbetskraft.En praktisk inriktning av utbildningen eftersträvas. Förutom ett begränsatpersonalbistånd består det svenska stödet av utrustning till ett trettiotalskolor och inrättande av en yrkeslärarskola. /83 utvidgades ochförlängdes insatsen till att bl.a. omfatta renovering av gamlaundervisningslokaler. /1984 användesdet obundna importstödet huvudsakligen till råvaror och reservdelar för denprivata industrin och till modernisering av ett pappersbruk. Den bundna delenav importstödet har använts för att köpa bl. a. aluminiumtråd, telefonväxlar,lastbilar och rapsolja samt till att modernisera landets största massa- ochpappersfabrik.