prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Med undantag och1981 har sedan självständigheten budgeten för löpande utgifter ochinvesteringsbudgeten balanserats med faktiska interna och externa inkomster. Till följd av attregeringen kunnat balansera ekonomin och dra nytta av ett stort resursflödefrån utlandet, har tillväxttakten i ekonomin varit tämligen hög och uppgick1981 lill . Sedan självständighetenhar en tredjedel av investeringarna gjorls inom jordbmket.Arbetskraftsinlensiva beredskapsarbeten på landsbygden har gettsysselsättning lill 20000 personer . Dessa faktorer, samt denjordreform som håller på atl genomföras, har till viss del motverkat dennuvarande resursfördelningen, främst avseende investeringar, som är tillstadsbefolkningens fördel. Av den totala ytan ärunder normala förhållanden odlingsbar. De simkturellt betingadeförsörjningsproblemen har ytterligare förvärtats av atl landet under desenaste 15 åren har drabbats av en ihållande torka. Ulveckling av enhemmamarknadsinriktad induslri hämmas av att landet saknar råvaror förindustriell produktion, inhemska konventionella energikällor och entillräckligt stor hemmamarknad. Det svenskautvecklingssamarbetet med regleras av etl tvåårsavtal förkalenderåren 1985 och 1986 och omfattar totalt 90milj.kr. av vilka 45 milj. kr.avser 1985. är en av de största biståndsgivarna till och harsvarat för upp lill 1/5 avbiståndsöverföringarna. De har dock, relativt sett, minskat i takt med attbiståndet från , , och ökat. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1984/85:100 Bilaga 5 226 Disponibeh 1983/84 1984/85 Importstöd, obundetImportstöd, bundet Konsulttjänster Del obundna importslödethar använts till import av bl.a. byggnadsmaterial, Irävaror och järn. Del bundna importslödethar använts lill lastbilar, byggnadsmaskiner, matolja, papper och sprängämnen. Importslödet bidrar tillatt kan överkomma den stora bristen på utländsk valuta för landetsimportbehov. De kapverdiska myndigheterna har visal god kapacitet alt användaimportstödet på ett effektivt sätt. Av landramen har en tredjedel använts tillinköp av varor och tjänster i . har slutitavtal med svenska konsultfirmor om planerings-, utrednings-och inköpstjänsterinom industriområdet samt uppföring och drift av en verkstad för tunga fordon. Under /84erhöll 6milj. har använt hälften avmedlen till inköp av matolja i . För insatser mot torkanerhöll etl särskilt bidrag omfattande 5 milj. kr. för aktiviteterinom mark-och vattenvård. SAREC stöder bl.a.geotermisk forskning, i samarbete med vid det nationellatekniska forskningsinstitutet. bedriver ett barna- ochmödravårdsprojekt. Projektet har förlängts i nytt avtal till 1987/88. budget bidrar med 6,5 milj. kr. Afrikagrupperna har etttiotal volontärer på . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 227 Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl.östländer) 18,8milj. (1983) (1983) 420dollar(1981) (1982) . (1983/84) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 228 Ekonomisk och social utveckling ekonomi böljademot slulet av 1983 visa tecken på återhämtning nedåtgåendetrend. De främsta orsakerna hårtill är en slram ekonomisk politik, sänkningenav oljepriserna 1982, omfattande belalningsbalansslöd frän såväl multilateralasom bilaterala givare samt höjda producentpriser pä jordbmks-ochindustriprodukter. Valutareserven ökadebetydligt under och motsvarade drygt fyramånaders import. Detta beror i stor utsträckning på höga väridsmarknadspriserpå te och kaffe samt utbetalningar på län från ochVärldsbanken. Utlandsskulden stiger dock kraftigt. Skuldtjänstkvoten har under1983 stigit till av exportinkomsterna. har Kenyadrabbats av svår torka, varigenom de relativt gynnsamma utsikterna förekonomisk återhämtning kan komma att kullkastas. nåddepresidenterna från , och en uppgörelse i den sex är gamlatvisten om fördelningen av tillgångar och skulder i den Östafrikanskagemenskapen, som i praktiken varit upplöst . I samband meduppgörelsen öppnade åter gränsen fill , vilken varit stängd sedanfebruari 1978. För atl minskaoljeberoendet planeras en utbyggnad av vattenkraften. Etl vattenkraftverk ärunder uppförande i Kiambere vid , delvis med svensk finansiering. var under lång tidpolitiskt stabilt. Den negativa ekonomiska utvecklingen ledde dockfill försämrade levnadsförhållanden för stora delar av befolkningen, vilketmedförde etl ökat och mei öppet politiskt missnöje. Soldater i flygvapnetgjorde ett försök till statskupp , vilkel slogs ned av armén ochpolisen, som förblev lojala fill regeringen. Av befolkninglever pä landsbygden. Endast omkring en fjärdedel av landets yta ärodlingsbar. Den ojämna jordfördelningen - en fjärdedel avlandsbygdsbefolkningen är jordlös - försvårar produktivitetsförbättringar inomjordbruket. En fortsatt befolkningsökning per är innebär en fördubbladfolkmängd fram till är 2000. Arbetslösheten är hög och mindre än en femtedel avden nytillkommande arbetskraften kan beredas arbete. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal för budgetåren1983/84 och 1984/85 och omfattar 130milj.kr. för vardera budgetåret. Kenyasberoende av utländskt bistånd har ökat. 1982/83finansierades av utvecklingsbudgelen rned bistånd. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 229 De största givarna år Världsbanksgruppen, ,, , och . Av elt beräknat biståndsflöde 1982/83stod för ett parprocent. I syfte att i ökadutsträckning nä den fattigaste delen av landsbygdsbefolkningen kom ochKenya 1978 överens om atl koncentrera del svenska biståndet lill vattenförsörjning, hälsovård och jordbruk. Därutöverutgår en del i form av bundet importstöd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Utbetalt 1983/84 Planerat 1984/85 Jordbruk m. m. 23 12 21 17 25 25 38 50 21 95 Genomförandet avsamarbetsprogrammet har försenats, vilkel geil upphov lill betydandereservationer. Förseningarna förklaras av omläggningen av de svenska insatserna, den gradvisförsämrade kenyanska ekonomin ochrevideringar av utvecklingsplanen, administrativa brister i den kenyanska förvaltningen saml omständligaupphandlingsrutiner. Dessa problem förväntas bestå yllerligare någotär. Andelen svenska varor och tjänster ibiståndet till beräknas uppgä till av lolala utbetalningar. Den svenskainsatsen inom jordbruksområdet syftar lill atl öka kunskapen om behovet av markvårdsåtgärder. Av de ca 750000 småjordbruk som beräknas vara i behov av sådana kunskaper har hittillsca 200000 nåtts av programmet.Huvuddelen av markvärdsinsatserna genomförs av bönderna själva. beräknas ärligen ca 55000småbönder näs. Verksamheten är i första hand inriktad pä all genomarbetsintensiva metoder öka gårdarnasproduktivitet. Insatsen har betydelse för såväl livsmedels-somenergiförsörjningen. Genom slöd finansieras utvecklingsprojekt pä by- eller distriktsnivå. Stödet till jordbrukssektorn har utökats med elt program inom våxtodlingsområdet, slöd till jordbruksministeriels adminislralion samtbidrag lill en konsulifond. 1984/85:100 Bilaga 5 230 Stödet till landsbygdensvattenförsörjning har gått till etl program för att ge 800000 människortillgång till rent vatten. Det svenska stödet år inriktat på drift ochunderhåll saml uppmstning av befintliga anläggningar. finansieraruppförande och utrustning av 27 hälsovårdsenheter och tre skolor för utbildningav hälsopersonal. En viktig del av programmet utgörs av barna- och mödravårdmed familjeplanering. Personalfonden möjliggördirekirekryiering, konsullupphamJling, utbildning och finansiering av sävälkenyanska som utländska experter utanför del ändamälsbestämda biståndet. Importstödet har sedan1978/79 använts för upphandling av järnvägsvagnar och handelsgödsel.Innevarande importslöd savtal uppgår lill 70milj.kr. Därav utgör 50milj.kr. delav gävoelement i en u-kredit som ställts till förfogande för ettvattenkraftverk i Kiambere. Under budgetårel 1983/84har 8milj. utbetalats till enskilda organisationers verksamhet, främst förhälsovård och undervisning. Slödet lämnas i huvudsak genom olikamissionsorganisationer. En biståndskredit beviljades /84 föruppförande av vattenkraftverket vid -Kiambere. finansieraren del av projektet. Andra delar finansieras av och u-krediterfrän . U-krediten frän - som uppgår till 300milj. - ärden största som beviljats från anslaget för u-krediter. Projektet medföromfattande leveranser av svenska varor och tjänster. 1984/85:100 Bilaga 5 Biständ/år och person Bistånd frän 3,8milj. (1983) 2,(1983) (1981) (1981/82) 16kr. (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 232 Ekonomisk och social utveckling Liksom i höllsden ekonomiska utvecklingen tillbaka i p. g, a. den fortsatt spändapolitiska situationen i regionen i kombination med ogynnsammaväderförhållanden. Samarbetet med förblir nära men relationerna tillväst - , , m.fl. - fick ökad betydelse. Medansocialism är regeringens långsiktiga mål ges betydande frihet och ibland ävenuppmuntran till den privata sektorn. Betalningsbalansen i Laoshar försämrats, trots större exportinkomster genom ökade intäkter från exportenav elkraft. Exporten är endasl en fjärdedel av importen. Den internahandeln har expanderat . Prisnivån har samtidigtstigit och den inhemska valutans köpkraft minskat. Jordbruket, som sysselsätter85% av arbetskraften, lyckades är 1984 inte medge en fortsatt ökning avlivsmedelsproduktionen vilket var regel . I ställettvingades p. g. a. torka m.m. be om internationell hjälp i form avlivsmedelsleveranser. Enskilda familjejordbruk står ännu för störte delen avproduktionen. Ambitionen är all inrätta kooperativ för att möjliggörarationella och delvis mekaniserade brukningsmetoder och därigenom öka den nulåga avkastningen. Industrin, som domineras av elkraftproduktion ochskogsutvinning har haft tämligen god tillväxt . av BNP härrörfrån bistånd. tillhör de sKörsla västerländska givariändema jämteJapan, och Nederiändema. En stor del av bistånd kommer frånSEV-lånderna. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal för1984/85-1985/86 pä sammanlagt 120milj.kr., varav 60milj.kr. för det första åretoch 60milj. för det andra. Det långsiktiga samarbetet koncentreras till attutveckla stora naturtillgångar på trä genom satsningar pä skogsbruk ochträindustri, samt kommunikationer och transporter med särskild tonvikt påunderhäll. Importstöd för finansiering av enklare insatsvaror ochkonsumtionsvaror fortsätter i begränsad omfattning. Upphandling av svenskavaror och tjänster uppgick /83 till ca en tredjedel av de totalautbetalningarna. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1984/85:100 Bilaga 5 233 Disponibelt 1985/84 1984/85 Transport/kommunikationer/underhåll Importslödet harhuvudsakligen använts för bulkvaror som cement, asfalt och bensin saml i merbegränsad utsträckning baskonsumtionsvaror som enklare verktyg, skor, takplåloch cyklar. Upphandling sker enligt en av parterna överenskommenupphandlingsplan och enligt riktlinjer utfärdade av SIDA. Laosupphandlingsorganisalion har förstärkts genom anlitande av konsulter. Stödet till skogsektornavser såväl finansiering av utrustning som bistånd avseende utbildning förskogsbruk och företagsledning. Den laotiska får åven hjälp medinventering och plantering. Åtgärder har vidtagits för att underlätta densvenska personalens arbete, som försvårats genom säkerhetsproblem. Det svenskabiståndet till de tvä skogsföretagen i och Tha Bok kommer atlavvecklas i takt med att skogsföretagen blir lönsamma och kommer igång med sinexport. En mindre regional insats för att förbättra förhållandena för främstsvedjejordbmkare i Muong Paksane-området stöds av . Transporter, kommunikationer och underhåll Bristfälligakommunikationer utgör en betydande hämsko för utvecklingen i och svensktslöd ges därför åt vägunderhåll, broar och fordon. I biståndet ingår även enreparations-och underhållsverkstad för i första hand laslfordon ochentreprenadmaskiner. Organisatoriska och administrativa svårigheter samt bristpå yrkesutbildad arbetskraft har medfört ett lågtkapacitetsutnyttjande av verkstaden. Utbildningen av mekaniker och förmän harutvidgats. Etl begränsat stöd geslill en syrgas-och acelylenfabrik för all säkerställa driften av anläggningen. Utanför landramen harbidrag utgått till UNHCR för hjälp lill återvändande laotiska flyktingar.16 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 ,""' 1,5 milj. (1982) 2,(1980) (1981) Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) (1981) . (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 235 Ekonomisk och social utveckling export motsvararknappast av importen. Den totala transfereringen av valutor äremellertid i balans då landet förutom internationellt utvecklingsbistånd får inbetydande inkomsler från tullunionen med och pengar sommigrantarbeiarna sänder hem till sina familjer. Huvuddelen av befolkningenlever på traditionellt jordbruk, som ger otillräcklig försöijning. En majoritetav invånarna är beroende av inkomsler som kommer från arbete i . Över100000 personer beräknas arbeta där, medan endasl ca 40000 har lönearbete ihemlandet. Anlalel migrantarbetare minskar då i ökad utsträckningrekryterar arbetskraft från de s.k. hemländerna. Landel går en svårbalansgång mellan å ena sidan avståndstagande från apartheidpoliiikoch å andra sidan beroende av det slöd som erbjuder genomarbetstillfällen, varor och ijänsler och möjligheten till exportintäkter. har fåutvecklingsbara naturtillgångar men en betydande potential för utbyggnad avvattenkraft. och har förhandlat om att tillsammans utnyttjavattentillgångarna för energiproduktion, bevattning, industriändamål ochdricksvaltenförsörjning. Utvecklingssamarbetet medLesotho inleddes . /84 har ca 132 milj. kr. utbetalats.Avtal om biståndssamarbete ingicks mellan ochLesothos regeringar inför /84. Avtalet omfattar 50milj.kr.avseende budgetären 1983/84 och 1984/85 fördelat lika mellan de båda åren. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Disponibeh 1983/84 1984/85 Förvallningsbistånd Kvinnobyrån Telekommunikationer SkogsutbildningMarkanvändning Markvård Prop.1984/85:100 Bilaga 5 236 Det svenskabiståndet skall koncentreras till skogs-och markvärd, sys-selsältningsfråmjandeinsatser med användande av arbelskraftsinlensiv teknik samlförvallningsbistånd. Det svenskabiståndet till landsbygdsutveckling används till ett skogsplanterings-och markanvändningsprojekt, som administreras av FAO.Projektet bidrar lill alt minskamarkförstöringen, ge brännved och virke samt skapa sysselsättning inomlandel. Insatsen medför dessulom att Lesothofär hjälp med att skapa en egen skogsadminislration samt en markvårdsenhel, som skall ge service ochrikllinjer för mark vät dsarbetet i landet. Erfarenheterna ärgoda från del stöd, som lämnats till telesekiorn och programmet försysselsättningsfrämjande åtgärder. Den första har bidragit till att Lesothointe längre behöver koppla sina samtal via . Medelstilldelningenökar till programmet för arbetsintensiv leknik. Programmet skapar arbetstillfällen inom ochger därmed alternativ till migrantarbetarna i . Utanförlandprogrammet erhöll /84 3 milj.kr. i katastrofbistånd föratt lindra verkningarna av de senaste årens svåra torka. Vidare utgår stödfrån anslaget Regionala insatser för att upprätta en enhet för markvård i SADCC-länderna. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 Offentligt netlobistånd/person - totalt (exkl.östländer) 13 milj. (1983) 2,(1980) (1983) (1979) . (1983/84) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 238 Ekonomisk och social utveckling Med sinamineraltillgångar, vattenkraftsresurser och bördiga jordar har Mogambique enbetydande utvecklingspotential på . Landels ekonomi har dock sedan1981 kraftigt försämrats vilket bl. a. resulterat i en katastrofal brist päutländsk valuta. Liksom många andra har landel drabbats av ökadekostnader för oljeimport och nedgång av världsmarknadspriserna på viktigaexportprodukter. Krisen som dramatiskt förvärrades under 1983-1984 har flerainslag som är karaktäristiska för : valulabrist, lågproduktion och produktivitet incim industri, med hög andel outnyttjadkapacitet. Ekonomin präglas vidare av stort importöverskott, ont om mat, bristeller tolal avsaknad av producerade konsumtionsvaror samt reservdelar ochråvaror. Den fleråriga torkan i landet samt en tyfon och följandeöversvämningar har förvärrat den redan allvarliga situationen. och1984 förvärrades även säkerhetssituationen som en följd av all rebellrörelsenRNM trappade upp sina sabotagehandlingar riktade mot Iransportleder,elförsörjning, oljeledningar, spannmålslager, skolor, kliniker,utvecklingsprojekt och annan ekonomisk verksamhel. Krig, ekonomiskt sabotageoch torka har lelt lill hungersnöd och sväll i stora delar av landet. Denmogambikiska regeringens lidigare satsning på högmekaniserat jordbruk(staisfarmer) pä bekostnad av småjordbruken har gett ringa avkastning ochbidragit till krissitualicmen liksom bristfällig distribution inom landet ochden pris-och valutapolitik som förts. politiskaledning har mol bakgrund av krissituationen vidtagit olika åtgärder. Inomjordbruket försöker man finna vägar att stödja familjesektorn.Producentpriserna har ökats som man i mån av tillgäng försökerdistribuera enkla redskap, insatsvaror och enkla konsumtionsvaror som kanstimulera till ökad produktion föravsalu. Från alt tidigare främsl har litat lill socialisllånderna för biståndoch personalul-byte söker Mogambique nu alltmer slöd i och . Iseptember 1984 blev landet medlem i IMF och och man söker ävenanslulning till III. Med träffade Mogambique den s.k. Nkomatiöverenskommelsen om icke-aggression och goda grannskapsförhållanden,vilken följdes upp med kontakter med och (indirekt)rebellrörelsen om eldupphör. Ett närmande till detla land i form avinvesteringar och bistånd kan komma atl leda till starkare bindningar lill densydafrikanska ekonomin. Den mogambikiska ledningens strävan är dock altdiversifiera sina relationer till omvärlden för alt undvika ett ensidigtberoende. harförhandlingar förts om konsolidering av utländska skulder. 1oktober nåddes en konsolideringsuppgörelse. Utländska investeringar skallunderlättas genom en ny investeringslag. Joint med utländska företaguppmuntras inom vissa 1984/85:100 Bilaga 5 239 Pris-och subventionssystemet ses överi syfte att åstadkomma ökad marknadsanpassning. medlemmar harbetonat nödvändigheten av ett förändrat prissystem, växelkursjuslering samtreformer för att effektivisera den offenlliga sektorn och minskastatsföretagens beroende av budget-och centralbanksfinansiering. är den störstabiståndsgivaren och en av de få som ger delvis obundet bislånd. Sedanutvecklingssamarbetet inleddes har t.o.m. /84 lolall drygl 1,3miljarder kr. gällande samarbetsavial med Mogambique avserbudgetåren 1983/84 och 1984/85 och omfattar totalt 5IOmilj.kr., varav 255milj.kr. Av dessa 255 milj.kr. bundna lillupphandling i . Biståndet avser fortsall samarbete inom jordbruk,undervisning, skogsindustri och elektrifiering, importstöd, konsult-ochpersonalbistånd saml förvaltnings-stöd. Vidare ges svenskt slöd tillupprustning av existerande industrianläggningar saml till transporter ochkommunikationer. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. Kostnader för uppmjukning av kredit Förvallningsbistånd (ITC) har drygt hälften avbiståndet inom landramen utgjorts av importstöd. Genom detta har Mogambiqueerhållit utländsk valuta i en svår betalningsbalanssitualion. Importstödet harfrämsl utnyttjats för produktiva sektorer. En mindre del har använts förimport av livsmedel. 1984/85:100 Bilaga 5 240 Det svenska stödet tilljordbrukssektorn ulgår huvudsakligen genom det s.k. MONAP-programmet. Delbeslår av delprojekt inom fiske, skog, kooperation, marknadsföring,ulsädesproduktion, mjölkproduktion, jordbruksutbildning ochreservdelsförsörjning. Förseningar har uppstått i programmets genomförandelill följd av bristande administrativ kapacitet, naturkatastrofer ochsäkerhetsproblem. En koncentration av antalet insatser med ökad tonvikt påstöd till småbrukarseklorn genomförs inom programmet. Stödet inomundervisningssektorn har främsl använts för att köpa in Ulruslning till nyayrkesskolor och till insatser inomalfabetisering och annan vuxenutbildning. Mogambique har haft svårigheter attta hand om utrustningen, men resurser har avsatts för atl komma tillrätta med detta problem. Konsullfonden harutnyttjats för finansiering av ell trettiotal studier inom sektorernatransporter och kommunikationer, energi, skogsindustri samt geologi ochmineralogi. De insatser som bekostas via konsultfonden har successivt minskat iantal och belopp. En av studierna inomkonsultfonden ledde till beslut att genomföra ett skogsindustriprojekt förtillverkning av sågade trävaror och spånskivor. Invesleringsfasen av detlaprojekt år nu avslutad och både sågen och spånskivefabriken har satts i drift. Bistånd utgår lill eltprojekt för utbyggd energidistribution och elektrifiering i landet. Projektetsgenomförande har försenats till följd av säkerhetsproblem i projektområdet. Olika insatser genomförsför att med svenskt slöd via samarbete med s. k. syslerföretag rusta uppbefinlliga industrianläggningar, vilka stått stilla eller haft outnyttjadkapacitet lill följd av brist påreservdelar, insatsvaror, råvaror m. m. Denna fond används föratt bidra lill atl finansierarekryteting av ett stort antal biståndsarbetare från i första hand ochLatinamerika. 1984/85:100 Bilaga 5 241 Inom telesekiorn finnsett avtal om tekniskt bislånd. har medel för finansiering av konsultinsatserinom sekiorn utgått frän konsultfonden. Mogambique prioriterar sektorn inomvilken det finns en god svensk resursbas. Stödet lill civilflygel planeras atlavvecklas då gällande insatsavtal löper ut . Bistånd lämnas via ITCför att hjälpa Mogambique förbättra rutinerna för internationell upphandlingoch materialadministration. SAREC lämnar stöd lillforskningsverksamheten vid i Ma-puto. Afrikagruppernasrekryteringsorganisalion () har ca 40 volontärer i Mogambique rekryterademed finansiellt stöd från SIDA. lämnasslöd lill den mogambikiska kvinnoorganisationen sociala verksamhet. GenomSIDA kanaliseras det nordiska biståndet till de tekniska enheterna itransportkommissionen SATCC i Mapulo, ansvarig för samordningen av detregionala samarbetet på transportområdet i södra . utgickomfattande extra katastrofbistånd lillMogambique. 1984/85:100 Bilaga 5 3 milj. (1983) 3,(1975-80) 920dollar(l982) - totalt(exkl. östländer) (1980) 22,50kr. (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 243 Ekonomisk och social utveckling strävanden attbygga upp landet efter inbördeskrig och naturkatastrofer har mött växandesvårigheter. intensifierade regeringsfientliga grupper med utländsktstöd sina attacker mot . Dessa har kommit att alltmer inriktas molekonomiska mål. Ekonomin försämras fortlöpande p. g. a. de slora resurser somgår åt för krigsskador och försvar. Koslnaderna för försvaret beräknas ta ianspråk av budgeten. närmasl eflerden nya regeringens tillträde 1979 skedde en ekonomisk återhämtning. BNP ökademed 1980 och 8,1981. genomfördes bl.a. en skattereform och ålgärder vidtogsför atl reglera utrikeshandeln och valutahandeln. hämmades denekonomiska tillväxten, bl.a. till följd av brist på utländsk valuta,torka och översvämningar saml sänkta priser på de viktigaste exportvarorna.Till följd av god tillväxt, framför allt inom jordbruket, ökade BNP 1983 med ca5%. Utrikeshandeln uppvisade ett kraftigt underskott.Handelsbalansunderskottet uppgick lill 430 milj. dollar, vilket innebar enökning med jämföri med 1982. hade i slutetav en utlandsskuld pä ca och skuldtjänsien harsuccessivt stigit jämfört . Möjlighelerna att fä stöd utifrån iform av krediter och bistånd har minskal. De viktigaste biståndsgivarna harvarit och som dock pä senare tid beviljat nya lån i minskandeomfattning. De största bilaterala biståndsgivarna är , ochNederländerna. utsattasituation har framtvingat en omdisponering av den ekonomiska politiken, fränuppbyggnad till överlevnad. Bland de ål-stramningsälgärder som regeringenaviserade märks bl. a. en aktiv finanspolitik, ökade resursertill produktiva sektorer, stimu-lering av produktion för export inom jordbruketsamt slopandet av prissubventioner på vissa baslivsmedel. Privata företag utgjordeunder av näringslivet medan tillhörde den offentligasektorn.