prop · G80320 · 1984-12-31 00:00:00 — med redogörelseför de statliga företagen; I Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, 1984års redogörelse förde statliga företagen. 1 1983/84. 1984/85:20 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , , ,, , , , , , ,, , , R. , , Skrivelsemed redogörelse för de statliga företagen Efterbeslut av i febmari 1981 (prop. 1980/81:22, NU 1980/ 81:29, rskr1980/81:147) lämnar regeringen en redogörelse till för destatliga företagens verksamhet. Inomindustridepartementet har upprättats en redogörelse för de statliga företagensverksamhet eller motsvarande verksamhetsår. Redogörelsenbygger främst på de olika verkens och företagens årsredovisningar för år 1983eller motsvarande verksamhetsår, men även på material som företagen överlämnatdirekt till departementet. Företagensvarar själva för innehållet i uppgifterna. Efteren inledande översikt följer en beskrivning av verk och företag med text ochvissa siffemppgifter. Dessutom finns ett register över styrelser m. m., ettorganisatoriskt register och ett alfabetiskt register. Statensaffärsdrivande verk och de statligt ägda bolagen utgör en betydelsefull del avdet svenska näringslivet. Flera av de affärsverk och de aktiebolag somredovisas under andra departement än industridepartementet har speciellauppgifter, t.ex. att svara för samhälleliga tjänster som postdistribution ellerläkemedelsförsäljning. För dessa verk och bolag finns fömtom kravet påaffärsmässighet också vissa speciella restriktioner för verksamheten. Någongenerell diskussion av hur dessa verk och bolag nått uppsatta mål är intemöjlig att föra i detta sammanhang eftersom målen är specifika för varje verkeller bolag. Undermitt ansvar faller affärsverken domänverket och FFV samt de aktiebolag därstaten äger av aktierna. Denna grupp omfattar bl.a. Statsföretag,Svenska Varv och , , , och . Sammantagetrepresenterar denna företagsgmpp ca i omsättning och ca79000 anställda. och bolag har verksamhet som sker under krav på lönsamhet som primärt mål.De speciella samhälleliga kraven av olika karaktär är mindre betonade för dessaverk och bolag. Med hänsyn till att flera av dessa företag givits nya målsamtidigt som staten tillfört vissa av dem avsevärda belopp är enligt minmening en närmare redogörelse för vissa 1984/85:20 3 övergripandefrågor motiverad i enlighet med beslut (prop, 1980/81:22, NU89, rskr 147). Industripolitiskamotiv har varit grundläggande för att med statligt före-tagsägande som ett avmedlen genomföra större omstruktureringar som inom , handelsstålsindustrineller varvsindustrin. Hit hör också möjligheterna att genomföraindustripolitiskt angelägna nysatsningar på framtidsområden som inom t.ex.offshore-industrin och gentekniken. Regionalpolitiska skäl finns med i bildenför statens fortsatta engagemang och målmedvetna insatser för att få LKABlönsamt. Utmärkande för dessa industri- och regionalpolitiskt motiveradeinsatser i form av statligt ägande är att de värden samhället vill främja intekunnat nås genom privat ägande. Detär vid sidan av dessa gmndläggande motiv även av värde att som ett komplementtill den i helt dominerande privatägda industrin med hög grad avägarkoncentration ha en statlig och en kooperativ företagssektor. Dennabiandekonomi är väl förankrad i vårt land. Attstaten utövar företagsägande som vilken annan ägare som helst ger dessutomallmänhet och politiker en bättre förståelse för näringslivets villkor och avdramatiserardet statliga ägandet. Förvärv eUer försäljning av företag sker i enlighet meddessa motiv på affärsmässiga gmnder. TillfredsstäUandeföretagsekonomisk lönsamhet är ett överordnat mål för de statliga företagen.Det är på denna grund som företagssektorn ska kunna expandera, ta samhäUeligahänsyn vid val mellan olika produktions-och lokaliseringsalternativ och strävaefter större arbetstillfredsställelse för de anstäUda. Avsevärdalönsamhetsförbättringar uppnåddes och denna utveckling fortgårunder enligt tillgängliga delårsresuhat. Den enda säkragrunden för långsiktig överlevnad är att företag genererar överskott som räckerbåde till en rimlig självfinansiering av investeringar och till avkastning pådet kapital som ägarna satsat. Med lönsamhetsmålet följer således ett vinstkravsom ger normal avkastning på det sysselsatta kapitalet och därmed utrymme förnormal utdelning. Än har bara två av de sex koncernerna - och Svenska Varv- kunnat påbörja utdelning. Dessamål för företagen ställer emellertid inte bara krav på företagen utan också påhur staten utövar sin ägarroll. Företag måste drivas i nära kontakt medmarknaden. Möjligheten att få dugliga och hängivna medarbetare i företagethänger samman med vilken grad av självständigt ansvar de får. Företagensdagliga skötsel kan inte ske genom beslut av ägaren i regering eller riksdag.Statliga företag behöver samma rågång mellan företagsledningsfrågor,styrelsefrågor och strategiska ägarfrågor som andra företag. Redogörelsenför de statliga företagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. , Ncb (70) AB () (58,4) tenAB (51) AB(SU) (33,3) S,V, AB AB (75) tal AB (64) kredit (61) AB (50) AB (74.5) kredit AB (50) T C41 T %,. utbildning (50) PKbanken (84) grupp AB (SEAB) AB (58,4) AB (50) StatensJärnvägar(SJ) (62,5) () (96) AB (Svelab) (34) SvalöfAB (50) AB (33) ASGAB (74,9) AB Dissousgas (50) (37,5) AB (TR) AB (67) national AB (50) (ABA) (50) AB (33) Den statliga företagssektorn , Siffror inom parentes anger statens. Svenska Varv ABs andel i procent av aktiekapitalet i debolag som inte är helagda. Företagens aktieinnehav redovisas i ett organisatorisktregister på sid 248. Organisationstablånpå sid. 4-7. omfattar 7 affärsverk, 7 kreditinstitut och 156 aktiebolag. Avdessa 170 företag har 110 fått ett eget textavsnitt. För att ett företag skallredovisas med textavsnitt krävs att statens andel av aktiekapitalet uppgår tillminst samt att företaget bedriver verksamhet av viss omfattning eller ärav aUmänt intresse av särskilda skäl. De 7 affärsverken och de 163 bolagen ägerhelt, delvis eller innehar minoritetsandelar i 731 bolag som tillsammans medde 170 företagen i organisationstablån (totalt 901 företag) - redovisas i deorganisatoriska och alfabetiska registren. Vilande bolag har inte tagits upp idet alfabetiska registret. De170 olika företagen, som ingår bland de statliga företagen, varierar avsevärt istorlek och representerar en mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finnsaffärsverk, kreditinstitut, industriföretag och bolag som ålagts speciellauppgifter av staten, t.ex. och . Tabellennedan är en sammanställning över de företag som är representerade medföretagsbeskrivningar. Nedan presenteras de tio största företagen inom denstatliga sektorn sorterade efter ohka mått. Omsättningeni den statliga företagsgmppen uppgick (eller motsvarande) tiU 149miljarder kronor. Motsvarande siffra var 130 miljarderkronor. Utlåningen för kreditinstituten var ,föregående år . Resultatetföre dispositioner och skatt för hela den statliga företagssektorn inkl.kreditinstituten förbättrades med 8585 milj. kr. Investeringarnaligger i stort sett på oförändrad nivå. Antaletanställda minskade med . Omsättning milj, kr. Resultat före disp, 0. skatt milj. kr. 5 735 5 109 13 205 4 302 Investeringar milj, kr. Utlåning milj. kr. Räntenetto milj, kr. Omfattar i flera fall annat redovisningsår Skr.1984/85:20 10 De tio största företagen inom den statliga sektorn () 8 885,0 AB () 5076,0 (koncernen) 11454,0 (koncernen) 9452,0 AB () 276,0 (koncernen) 523,0 (koncernen) 105,0 Resultat före dispositioner och skatt (milj. 1984/85:20 U ABVin- & Spritcentralen 391,0 StatsföretagAB (koncernen) 818,0 (koncernen) 458,0 StatensJärnvägar (SJ) 37 335 ABStatens Skogsindustrier () 8 301 StatsföretagAB (koncernen) 25 719 (koncernen) 19 599 1984/85:20 13 Sifferuppgifterna i översiktstabellerna avser koncernuppgifterutom för affärsverken. Årsredovisningarkan rekvireras direkt från resp, företag eller verk. För de bolag och verk somhar bokslut per beräknas årsredovisningar finnas tillgängligaunder november månad. (milj.kr,) Resultatföre disp, och skatt Antal anställda 6241 6374 Verkets uppgift och omfattning huvuduppgift är att bedriva skogsbruk ochdärmed sammanhängande verksamhet samt att förvalta den fasta egendom och detillgångar som hör till domänverkets fond. förvaltar skogar fördelade över hela riket. Derepresenterar därigenom vitt skilda förutsättningar för såväl ekonomiskhantering som biologiska tillväxttal m. m. Av landets totala produktivaskogsmark förvaltar domänverket ca en femtedel eller omkring 4 milj. ha. Domängruppen består av domänverket med dotterföretag. är i sin organisation indelat i sex regioneroch en nyttjan-derättsdivision med resultat- och utvecklingsansvar. är ett holdingbolag som är moderbolag ien koncern med ett 20-tal rörelsedrivande dotterbolag. Dotterbolagens andel avkoncernens totala omsättning är . Virkesförädling är det dominerande verksamhetsområdet inomDomän-företagskoncernen. Koncernen är också verksam inom följande branscher:fastighetsförvaltning, skogstillbehör, konsultverksamhet, turism,material-takter och betong. Jämfört med föregående år har marknadsutvecklingen försvenska skogsprodukter varit god. Både sågverksindustrin och fiberindustrin har 1984/85:20 14 underåret kunnat arbeta mot en successivt allt tillgängligare exportmarknad myckettill följd av devalveringen av svenska kronan . Domänverkethar haft god avsättning för sitt virke . På gmnd av omfattandestormfällningar och särskilt gynnsamma avverkningsförhållanden blevvirkesuttaget något högre än planerat men lägre än . Virkesuttaget påegen mark sjönk från 6,8 milj. m3fub 1982 till 6,6 milj. mSfubår 1983. Virkesförsäljningenår 1983 fördelade sig i stort på följande sätt, med tal inom parentes:Massaved och flis och skogsbränsle 3,3 milj. m3fub (3,5), timmer 3,4 milj.m3fub (3,4), virke på rot 0,2 milj. m3fub (0,2). De direktaavverkningskostnaderna (drivning 1) ökade med mellan åren 1982 och1983. Produktionsbetingelserna har varit goda med gynnsam väderlek och ett högtutnyttjande av tillgängliga resurser. Underår 1983 kostade domänverkets skogsvård 265,3 milj. kr. (239,2). Det motsvarar14% av intäkterna. För att anlägga nya skogar användes 124,0 milj. kr. (117,1),för vård av ungskogar (huvudsakligen röjning och stamkvistning) användes 66,9milj. (52,2) och för att höja produktionen genom gödsling och dikninganvändes 51,8 milj. kr. (45,3). DomänföretagenAB har genomfört omfattande strukturåtgärder, vilketinneburit avveckling av företag och hela verksamhetsgrenar. Domänföretagensaktier har i domänverkets balansräkning skrivits ned med 66 milj. kr., varefteraktiernas bokförda värde motsvarar det redovisade egna kapitalet iDomänföretagen. Underbokslutsdispositioner har 100 milj. kr. avsatts till en fond för skogsvård.Fonden skall användas för att bekosta förbättring av återväxter som inte getttillfredsställande resultat. Domängmppensomsättning ökade till 2759,6 milj. kr. från 2522,8 milj. kr.under år 1982 eller med 9,. Ökningen beror i huvudsak på ökade virkes- ochträvampriser. Rörelseresultatet före avskrivningar blev 501,1 milj. kr.(352,1). Efter avdrag före avskrivningar, finansiella och extraordinäraintäkter och kostnader redovisas ett resultat före bokslutsdispositioner ochskatt på 291,6 milj. kr. (155,0). Efter skatter och dispositioner kvarstod ettöverskott på 103,5 milj. kr. (82,3). Enligt regeringsbeslut för perioden åren19801984 skall domänverket som avkastning på domänfonden för vart och ett avåren 1980-1984 till statsverket inleverera dels en fast del på 30 milj, kr.,dels en rörlig del motsvarande av det redovisade överskottet i domänverketefter skatt, dock lägst 40 milj. kr. Av överskottet efter skatt på 61,2 milj.kr. betalar domänverket således för 48,4 milj. kr. (69,8) i inleveranstill statsverket. Domängmppensinvesteringar uppgick till 269,6 milj. kr. (298,0). I maskiner och inventarierinvesterades 121,6 milj. kr. (199,0). Räntabilitetenföre skatt på gmppens totala kapital blev 11,(7,7). För domänverket varmotsvarande räntabilitetstal 11,(8,3). fastigheter är ibalansräkningen lågt värderade. Om taxeringsvärden används i ställetblir motsvarande förräntning för gmppen 3,8 (2,5). Skr.1984/85:20 15 räknar med en fortsatt god efterfrågan på sittvirke . Med hänsyn till skogstillståndet planeras en sänkning avavverkningarna, som gallringsandelen ökar. Restriktioner beträffandeanvändning av herbicider och gödselmedel i skogsbmket medför ytterligareminskning av avverkningarna. Resultatet före bokslutsdispositioner och skatt bedöms motbakgmnd härav bli lägre än . Resultatförsämringen i domänverketmotverkas något av en förväntad resultatförbättring i de träförädlandedotterbolagen. Inkomsterna från försäljning av virke svarar för ungefär66% av omsättningen. Det innebär att även små förändringar i virkesprisernager stora utslag i resultatet. Varje ökning av virkespriserna med en krona perm3 innebär en ökning av resultatet före bokslutsdispositioner och skatt iverket med 6 milj. kr. De största kostnadsposterna är löner och socialakostnader. Varje procents förändring innebär en förändring av resultatet förebokslutsdispositioner och skatt med 9 milj. kr. (milj.kr.) Resultatföre disp, och skatt Antalanställda 5 870 6294 Verkets anor går tillbaka då kung i Åkers Styckebmk vilket är i verksamhet påsamma plats. Namnet FFV förekom första gången då ett antal befintligamilitära verkstäder sammanfördes till en organisation. tog FFVäven hand om försvarsverkstäder för underhåll, som koncernens kunnandevidgades mot civila marknader. tillhör FFV industridepartementet. Verkets uppgift och omfattning FFV är en industrikoncern med inriktning pä utveckling ochtillverkning av avancerade försvarssystem och civila högteknologiska verkstadsproduktersamt på kvalificerat underhäll inom militära och civila produktområden,framför allt flyg. Verksamheten har fört upp koncernen till teknisk 1984/85:20 16 kompetensinom elektronik, teleteknik och datorteknik. Inom dessa och angränsande områdenbedriver FFV även en omfattande konsultverksamhet. Koncernenhar en speciell konstmktion genom att den består av dels ett affärsverk medfyra sektorer och huvudkontor i , dels en rad bolag vars aktierförvaltas av , med säte i . I verksamhet på ett tjugotal orter, vartill kommer samt mobila enheter. FFVFörsvarsmateriel med ca 2200 anställda utvecklar, tillverkar och marknadsförförsvarsmateriel, främst för pansarbekämpning. Sektorn har ävenverkstadsprodukter för civila ändamål samt jakt- och skyttevapen på sittprogram. Produktion och utveckling är förlagd till ,och (grovkalibrig ammunition), (finkalibriga vapenoch civila verkstadsprodukter), (torpeder) och (explosivvaror). FFVUnderhåU med ca 3 300 anställda utför underhåll åt främst det svenskaflygvapnet, men bedriver också en omfattande konsultverksamhet och har enväxande andel civila tjänster. Kompetensen möjliggör underhåll av både flygplanoch helikoptrar med tillhörande motorer och övrig utmstning, elektroniskutmstning, samt armé-, marin- och flygvapenmateriel. Sektorledningenfinns i och verksamheten bedrivs där samt i , , Växjöoch . FFVMaterialteknik, med ca 80 anställda, bildades och arbetar somneutral och oberoende konsult för provning, utredning, utveckling ochutbildning inom materialområdet. Huvudkontoret ligger i . FFVKoncernservice, med 145 anställda, bildades för att säljadator-, administrativa och konsulttjänster tiU koncernens olika enheter. FFVKoncernservice har sitt säte i . Resultatutvecklingenunder har försämrats, främst beroende på minskade beställningar avmilitärt flygunderhåll. Resultatet före dispositioner och skatt uppgick tiU 84milj. att jämföras med 106 milj. kr. Faktureringen uppgicktill 1 895 milj. kr. att jämföras med 1596 milj. kr. Utvecklingeninom försvarsmaterielområdet ger anledning till oro genom främstminskade svenska anslag. FFV är också beroende av en hög exportvolym. Mot dennabakgmnd har FFV ökat sina civila satsningar, vilket dock främst sker inombolagsgmppen. Å andra sidan satsar affärsverket på långsiktiga legoavtal därvissa framgångar kunnat noteras. FFVär en av delägarna i . FFV ansvarar därvid bl.a. för specifikation ochanskaffning av automatisk testutmstning för elektronik. Specifikation hartagits fram . Stirlingverksamheten har fortskriditplanenligt. Tekniska framsteg har vunnits, och ett samarbetsavtal har tecknatsmed den amerikanska koncernen om utveckling,marknadsföring och installation av solkraftverk där Stirlingmotorer användsför att omvandla solenergi till elektricitet. Av resultatet före dispositioner och skatt, 84 milj. kr.,kommer FFV att till staten inleverera 55 milj. kr. Utvecklingen av försvarsmateriel ställer sig alltkostsammare, varför FFV är beroende av stora serier. Mot denna bakgrund germinskade svenska försvarsanslag anledning till oro. Exportmöjligheterna är förvissa delar av verksamheten av helt avgörande betydelse för lönsamhet ochsysselsättning. Att direkt ersätta militär produktion med civil produktion äri de flesta fall orealistiskt. Den civila verksamheten måste utvecklas medhänsyn till de specialla affärsförutsättningar som finns inom dessa områden.Målsättningen har varit att inom hela uppnå en fördelning mellanmilitär och civil produktion på av leveranserna, och det måletkan nås . 1983/84 (milj. 1982/83 (milj. 1983/84 2403 1982/83 2401 Verkets uppgift och omfattning Regelbunden civil luftfart (linjefart) bedrivs på f. n. På 10 av flygplatserna förekommer endast linjefart medlätta flygplan, bl.a. linjetaxitrafik. Av de 36 trafikflygplatserna drivs 14 avluftfartsverket, medan 5 är militära flottiljflygplatser, där den civilaflygtrafiken administreras av luftfartsverket. Av övriga 17 flygplatser är 7militära övningsfält med huvudman och 9 kommunala flygplatser. Entrafikflygplats är privatägd. trafikflygplatser är ,, , , , , , ,Stock-2 1983/84. Skr.1984/85:20 18 holm-Arlanda, , /, ,samt . Verket förvaltar dessutom en allmänflygplats (). På nämnda 14 trafikflygplatser svarar verket förmarktjänst, dvs. drift och underhåll av fält och byggnader, försörjningstjänst,bevakningstjänst och flygplatsräddningstjänst. Ramp- och expeditionstjänstutförs i viss utsträckning av luftfartsverket. Vidare svarar verket förflygtrafiktjänst (flygtrafikledning) för civil och militär luftfart. Verkets driftkostnader täcks genom trafikavgifter, hyroroch arrenden m.m. Den civila luftfartens kostnadsansvar innebär bl.a. attluftfartsverket skall bedriva sin verksamhet så att full kostnadstäckningerhålls och så att ett överskott uppnås, som motsvarar räntekravet på det avstat och kommun tillskjutna investeringskapitalet. Investeringarna finansieras dels av staten och dels, närdet gäller flygplatsanläggningar, av staten och berörda kommuner gemensamt. medverkar som myndighet till entillfredsställande transportförsörjning till lägsta möjliga kostnad förkonsumenterna samt bidrar till utvecklingen av den civila luftfarten inom givnatrafikpolitiska och luftfartspolitiska ramar. Myndighetsfunktionen avser bl.a.överinseende av flygsäkerheten avseende civil luftfart, tillståndgivning,godkännande av flygbiljettpriser samt medverkan vid planering av flygplatsnäteti landet. Verksamheten under /84Flygtrafikutvecklingen Få de statliga flygplatserna expedierades 9,8 milj.passagerare under /84, en ökning jämfört /83. Antalet landningar ökade jämfört med föregående år ochuppgick tiU 285000. I utrikes linjefart ökade både antalet passagerare ochantalet landningar . En vändning i positiv riktning för chartertrafikeninträffade . Passagerarantalet minskade emellertid till 1,7milj. och landningsfrekvensen till 7200. Antalet landningar i taxi- och allmänflyg minskade iomfattning. Antalet passagerare i taxiflyg utgjorde /84 30000. Den totala flygfrakten under /84uppgick till , vilket aren ökning med 25%jämfört med föregåendebudgetår. befordrades post, en ökning . Ekonomi m. m. totala intäkter uppgick /84 till 951 milj. kr., vilket är en ökning med 122 milj.kr. eller jämfört med /83. Verkets intäkter är tillstörsta delen flygtrafikberoende och består främst av landnings- och passageraravgifter,undcr-vägsavgifter samt stationstjänstavgifter. De sistnämnda utgör avgifterför 1984/85:20 19 servicei form av incheckning, bagagehantering m. m. på verkets flygplatser. Gynnsamutveckling har konstaterats för den inrikes linjefarten som trotsen befarad stagnation i samband med LIN:s flyttning från till Arlandahar fortsatt att öka starkt. Även chartertrafiken har visat en vissåterhämtning av nedgång. Ovan angivna trafikavgifter inkl.avgifter för hangarer och flygplansparkering utgjorde av de totalaintäkterna. Bland övriga intäkter kan främst nämnas hyres- ochomsättningsintäkter samt ersättning för utförd flygtrafiktjänst på de militäraflygplatserna. Kostnadernauppgick /84 till 861 milj. kr., en ökning med 131 milj.kr. Av de totala kostnaderna utgjorde löner (inkl. socialakostnader) ca hälften. Andra stora kostnadsposter är material,energikostnader, ersättningar till andra myndigheter för utnyttjade tjänstersamt avskrivningar. skall också betala ränta till kommuner påtillskjutet investeringskapital. Dessa räntekostnader utgjorde /84 69milj. Överskottet,för inleverans till staten, utgör för /84 90 milj. kr. För att klarafull förräntning av statskapitalet hade krävts 173 milj. kr. Detotala investeringsutgifterna uppgick till ca 400 milj. kr. Av dessaavser ca 340 milj. kr. investeringar i flygplatser, ca 35 milj. kr.investeringar i anläggningar för flygtrafiktjänst en route och ca 25 milj. kr.i fordon, maskiner, utmstning m. m. Genomsnittligtantal anställda (uttryckt som årsanställda) i luftfartsverket /84 2403 personer. prognoser över flygtrafikutvecklingen t.o.m. beräknas dettotala antalet landningar öka med genomsnittligt 4,och antaletpassagerare . Beräkningarna är gynnsammare än vad som antogs förnågra år sedan, vilket främst beror på inrikestrafikens fortsatta expansion somvarit betydligt högre än beräknat efter utflyttningen till . Luftfartsverkethar också inlett en ökad satsning på extern marknadsföring av inte direkttrafikberoende tjänster. a. kan nämnas möjligheter till konferensservicedirekt på de flesta av verkets flygplatser samt en fortsatt utbyggnad avArlanda med planer på hotell och centmm för handel och industri. Skr.1984/85:20 20 Översikt * 1983/84 1982/83 (milj, kr.) (milj.kr.) 1983/84 1982/83 Antal anställda 49150 48650 * Preliminära siffror. Även siffrorna i texten är preliminära. Posten är ett affärsdrivande statligt företag medhuvuduppgift att svara för landets postservice inklusive postgiroverksamheten.Det innebär att Posten i första hand skall förmedla information, lättgods ochbetalningar. Dessutom bedriver Posten annan verksamhet som den har speciellafömtsättningar för. a. utför Posten uppdrag åt staten, PKbanken och andrabanker. Den egentliga postverksamheten bedrivs fr.o.m. den 1 juli1984 inom två resultatansvariga huvudaffärsområden, ett område för förmedlingav information och lättgods benämnt Brev och Paket och ett område förförmedling av betalningar benämnt Giro- och Kassaservice. Landet är i postalthänseende uppdelat i 33 regioner. Utanför den egentliga postverksamheten bedrivs iresultatenhetsform busstrafik i (Postens Diligenstrafik, ),upphandling av kontorsmaterial för statsverket (Postens inköpscentral, PIC)och viss industriell verksamhet (och Postens Tryckeri) iförsta hand för att tillgodose Postens egna behov. Övriga resultatenheter ärPostens Adressregister PAR som bedriver verksamhet inom direktreklamområdet ochPostens Frimärksavdelning PFA som producerar frimärken för Posten ochdistribuerar frimärken på samlarmarknaden. Postens aktiebolagsorganiserade verksamhet bedrivs inomPostbolagen . Postbolagen är ett helägtdotterföretag till Posten vars främsta uppgift är att vara moderföretag i endotterbolagskoncern som består av (), Postens transporttjänstAB (PTAB), (), och AB Repris.