prop · G803107 · 1984-12-31 00:00:00 — om ändring i lagen(1950:596) om rätt till fiske m. m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås alt lagen (1950:596) om rätt till fiske ändras så allfiske med handredskap blir frilt för allmänheten i enskill längs södraostkusten från kommun i län, vid Gollands kuster ochBlekinges sydkust samt i de slora sjöarna , , , Hjälmarenoch i . I anslulning härtill föreslås en särskild lag omersättning för inkomstbortfall som lill följd av reformen kan uppkomma hos densom är innehavare av enskild fiskerätt. Lagstiftningenföreslås träda i kraft . Lagförslagenunder 1 och 2 i denna proposition har granskats av lagrådet. Propositioneninnehåller därför tre huvuddelar: lagrådsremissen (s. 5), lagrådets yttrande(s. 149) och föredragandens ställningstaganden till lagrådels synpunkter (s.164). Densom vill ta del av samtliga skäl för lagförslagen måste därför läsa alla tredelarna. I 1984/85. Prop.1984/85:107 2 Lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1950:596) om rälllill llske dels att 21 och 26S§ skall ha nedan angivna lydelse, dels all ilagen skall införas en ny paragraf, 20a §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid kusten av kommun i län, Stockholmslän, , , län. Gol lands län ochBlekinge län samt i , , , och i Jämtlandfår svenska medborgare, ulöver vad som följer av 7-11 och l4-20§§, fiska i enskillvatten med metspö, kastspö, pilk och liknande handredskap som år utrustat medlina och krok. Redskapet får dock inte ha mer än lio krokar. Ej heller fårjiskenietoden som sådan kräva användning av båt. 21 § Utlänning, som sedan minsl två Utlänning,som sedan minst två år är stadigvarande bosatt här i ri- år är stadigvarandebosall här i ri ket, är likställd med svensk med- ket, är likställd med svensk med borgare med avseende å fiske enligt borgare med avseende på fiske en- föreskrifterna i 6-20§§. ligt föreskrifierna i 6-20o §§. I övrigt må den som ej är svensk medborgare bedriva fiskeenligt nämnda föreskrifter endast i den mån regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer så medgiver. 26 §- Om fiskevårdsområde, fiske Denna lag skall inte tillämpas i inom nationalpark samt samernas den mån den strider motJÖreskrif- rätt lill fiske i vissa delar av riket ter som har meddelats med stöd av gälla särskilda bestämmelser. naturvårdslagen (1964:822). Om fiskevårdsområde saml samernas rätt tdl fiske I vissadelar av landet gäller särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft . ' Senasle lydelse 1975: 176. Senaste lydelse 1975: 176. 1984/85:107 3 Lagom ersättning för intrång i enskild fiskerätt 1 §Medför bestämmelserna om handredskapsfiske enligt 20a§ lagen (1950:596) om rätt till fiske ett inkomstbortfall för den som är innehavare av enskild fiskerätt, har han enligt denna lag rätt till ersättning av statenför inkomstbortfallet. Enkommun eller en landstingskommun har inte rätt till ersättning enligt dennalag. Detsamma gäller den som är fiskerättshavare till följd av etl avtal med enkommun eller en landstingskommun. 2 § Ersättningen bestäms i pengarsom ett engångsbelopp. Om det är lämpligt och den ersättningsberättigadesamtycker, får ersättningen lämnas i form av ett engångsbidrag för fiskevårdeller andra ålgärder som främjar fritidsfisket. Under samma förutsättningar fåri stället låta utföra sådana åtgärder. 3 § Anspråk på ersättning skallframställas skriftligen hos före utgången av . Annarsär rätten till ersättning förlorad. beslutar för statensräkning om ersättningsfrågor. Styrelsen skall i första hand genomförhandlingar söka träffa överenskommelse med den som framställt anspråket. Fiskeristyrelsensbeslut skall innehålla en upplysning om vad som föreskrivs i 4 §. Beslutetskall delges sökanden. Beslutav i ersättningsfråga enligt denna lag får inte överklagas. 4 § Är den som framställt anspråkpå ersättning inte nöjd med beslut i ersättningsfråga, fårhan väcka talan mot staten vid den fastighetsdomstol inom vars områdefiskevattnet är beläget. Sådan talan skall väckas från den dagdå styrelsens beslut delgavs sökanden. Annars är rätten till talan förlorad. 5 § Kammarkollegiet företräderstaten vid talan inför domstol om ersättning enligt denna lag. 6 § Om talan om ersättningogillas men den som framställer ersättningsanspråk har haft skälig anledningatt få sin talan prövad av domstol, kan domstolen förordna att staten skallersätta honom hans rättegångskostnader eller att vardera parten skall svaraför sina kostnader. Denna lag träder i kraft den 1april 1985. Inkomster som erhållits tillföljd av åtgärder som vidtagits efter skall inte ligga tillgrund för beräkning av ersättning enligt denna lag. 1984/85:107 4 Lagom upphävande av lagen (1950:599) om ersättning för mistad Härigenomföreskrivs alt lagen (1950:599) om ersättning för mistad fiskerätt m. m. skallupphöra att gälla vid uigången av . Lagom upphävande av lagen (1956:215) angående utsträckt tillämpning av lagen(1950:599) om ersättning för mistad fiskerätt m. m. Härigenomföreskrivs alt lagen (1956:215) angående utsträckt tillämpning av lagen(1950:599) om ersättning för mistad fiskerätt m.m. skall upphöra att gälla vidutgången av . Lagom upphävande av lagen (1967:193) angående tillämpning av lagen (1950:599) omersättning för mistad fiskerätt m. m, beträffande fredningszoner i Torneskärgård Härigenomföreskrivs att lagen (1967:193) angående tillämpning av lagen (1950:599) omersättning för mistad fiskerätt m. m. belräffande fredningszoner i Torneskärgård skall upphöra alt gälla vid uigången av . Prop.1984/85:107 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , Peierson, Bodsiröm. Lagrådsremissmed förslag till ändring I lagen (1950:596) om rätt till fi.ske m.m. (JoU 1982/83: 7. rskr 66) har hos regeringen begärt förslag till frisläppandeför allmänheten av handredskapsfisket uianför , längs och saml i de (se även JoU 1983/84:4. rskr23). Med anledning av begäran har inom jordbruksdepartementelupprättats departementspromemorian (Ds Jo 1984:3) Fritt handredskapsfiske.Promemorian bör fogas som bilaga I lill protokollet i delta ärende. En förteckning över remissinstanserna och en inomjordbruksdepartementet upprättad sammanställning av remissyttrandena bör fogastill protokollet som bilaga 2. Beträffandede gällande fiskerättsliga reglerna hänvisas lill promemorian. Delsamma gälleri fråga om de närmare överväganden som har redovisats där. Innanjag går in på förslaget lill fritt handredskapsfiske vill jag med följandebakgrundsbeskrivning ange hur jag ser på reformen som en del av samhälletsrekrealionspolilik. Detär från samhällssynpunkt angeläget att människorna får möjligheter tillavkoppling och aktiviteter på sin fritid. Detta behov blir större i lakl med enökad frilid och arbetsinsatser som kräver mindre av fysisk ansträngning. Detfinns en rad hinder som begränsar människors möjligheter att Prop.1984/85:107 6 Många fritidsaktiviteter kräver en dyr utrustning. För att fåtillgång till rekreationsområden fordras ofta ett eget fritidshu:;, en fritidsbåteller en campingvagn och tillgång till bil. Människorna i storstäderna har oftalångt till oexploaterad natur och de rekreationsmöjligheter som finns i sådannatur. För många människor som har flyttat lill dessa områden har också entidigare naturlig och spontan kontakt med orörd natur gått föriorad. För dessamänniskor har bl. a. fritidsfisket stor betydelse för ett meningsfulltfritidsliv. Alla tre storstadsområdena ligger i omedelbar anslutning till havoch kust. Två av områdena kan därutöver erbjuda lämpliga insjövatten ibostadsbebyggelsens omedelbara närhet. Avstånden behöver därför inte innebäranågot problem för den som vill fiska på sin fritid. Däremot kräverfritidsfisket i storstadsområdena tillgång på lämpliga fiskevatten. IGöteborgs- och Malmöomrädena är fisket vid kusten allmänt tillgängligt medandet i hindras av en fiskelagstiftning som innebär attfiskerätten intill stränderna och i huvuddelen av skärgårdsområdet är enskild. Departementspromemorianinnehåller en omfatlande redogörelse för den nuvarande regleringen av rättentill fiske. I korthel har reglerna följande innebörd. Vattnetutmed kusterna är antingen allmänt eller enskill. I insjöarna finns allmäntvatten endast i , , och i län.Enskilt vatten är sädant vatten som ingår i fastigheterna. Regler för vad somär enskilt vatten återfinns i lagen (1950:595) om gräns mot allmäntvattenområde. Enligt huvudregeln, som kallas strandvattenre-geln, är alltvatten vid kusten och i de ovannämnda sjöarna enskilt inom 300 m frånfastlandet eller från en ö som är . Orn den kurva för högst 3 mdjup som följer stranden går längre ut sträcker sig det enskilda vattnet utlill 3-meterskurvan. Genom de s. k. enklav- och kilometerreglerna utvidgas detenskilda vattnet till alt omfatta även många vikar och fjärdar. Dessutom finnsen rad specialregler. Så gäller t.ex. för i att allt vatteni vissa delar av sjön är enskilt. Rättentill fiske regleras i lagen (1950:596) om rätt till fiske (FL).Till-lämpningsföreskrifter m. m. återfinns i fiskeriförordningen (1982:126). Enligthuvudregeln är rätten till fiske på enskilt vatten förbehållen jordägaren. Fråndenna huvudregel gäller en rad undantag till förmån för s. k. frifiske vidolika kustavsnitt och i de , dvs. de nämnda jämte . Medviss förenkling kan bestämmelserna om frifiske på enskilt vatten sammanfattaspå följande sätt. Längs är praktiskt taget allt fiske fritt. VidSkånes södra och östra kuster är allt fiske med rörliga redskap fritt. Sammaregel gäller för med undantag för fiske efter lax. Vid Gotlandskust och vid är fiske med röriigt nät m.m. fritt ända in tillstranden men däremot inte fiske med handredskap. Prop.1984/85:107 7 uddei - gäller huvudregeln. Frifiske finns blott för visst strömmings-och skarpsillsfiske. I de omfattas handredskapsfisket längsstränderna inte av frifiskerätten. Sloravattenområden är alltså tillgängliga för allmänhetens fritidsfiske endast i denmån upplåtelser av fiskerätlshavarna har skett. Församhälle och folkrörelser är del en viktig uppgift all skapa elt fritidsutbudsom står öppet för alla. gäller särskilt som möjlighelerna lillfritidsaktiviteter och motion är av stor betydelse för hälsa, anpassning ochtrivsel i samhället. Fritidsfisket ger i dessa sammanhang unika möjlighetertill kontakt med natur och miljö samt motion och avkoppling. Fritidsfiskekan dessulom utövas av alla. Del aktiverar människor i alla samhällsgrupper.Den sociala snedrekrytering som ofta präglar andra fritidsaktiviteter finnsinte inom fritidsfisket. Frilidsfisket är ock.så etl vikligt komplement lillandra frilidsaklivileter såsom bålliv. vandringar, semesterresor och camping.I detta sammanhang kan fritidsfisket ge ett tillskott lill utkomsten ochmöjliggöra bosättning i glesbygder där andra utkomstmöjligheter är begränsade. Det är en viktig uppgiftför samhället att medverka lill atl människorna erbjuds ett rikt och varieratutbud av fritidsmöjligheter. All erfarenhet visar att ell aktivt fritidsfiskeär ett viktigt inslag i en social rekrealionspolilik. 1973års fiskevallensulredning föreslog i sitt belänkande (SOU 1978:75) Fiska påfrilid en utvidgning av fiskerätten i olika avseenden. ett fritt handredskapsfiske utefter och Gotlands kuster saml ide slora sjöarna . Detla skulleinnebära en kraftig förbättring av allmänhetens möjligheter till fritidsfiske. Medutgångspunkt i fiskevattensutredningens förslag beslöt omåtgärder för alt främja fritidsfisket (prop. 1980/81: 153. JoU 29. rskr 374). Ipropositionen erinrade jordbruksministern i den dåvarande borgeriiga regeringenom de höga ersättningsanspråk som framställdes vid övergången lill dennuvarande lagsliftningen då del fria fiskei utvidgades. Anledning saknadesenligt hans uppfattning all öka rälten till frifiske genom inlösen av enskildfiskerätt. Något riksdagsbeslut om elt fritt handredskapsfiske har därför inlekommil lill slånd. Efter fiera motioner(1981/82: 1458, 1916 och 2110) har därefter begärt ett förslag avregeringen lill frisläppande av handredskapsfisket längs södra ostkusten.Gotlands kust, och i de slora sjöarna (JoU 1982/83: 7, rskr66). Riksdagsbeslutethar väckt debatt i massmedia och kritiserades i två motioner(1982/83: 1439 och 1453) lill . Innebörden av motionerna var attriksdagen skulle återkalla sin hemslällan till regeringen om fritthandredskapsfiske i berörda områden. I betänkandet 1983/84:4 framhölljordbruksutskottet att motiven för frisläppande av handredskaps- 1984/85:107 8 fiskeifortfarande ägde full giltighet. Enligt utskottet var reformen angelägen frånfritidsfiskarenas synpunkt medan den var av underordnad betydelse föryrkesfisket. Motden nu angivna bakgrunden har inom upprättatspromemorian Fritt handredskapsfiske (Ds Jo 1984: 3). Enligtpromemorian bör handredskapsfisket släppas fritt för allmänheten från denIjanuari 1985 längs fr.o.m. kommun i länt.o.m. udde i , längs Gollands kuster och Blekinges sydkustsamt i de - , , , och iJämtland. För många enskilda fiskerättshavare antas reformen innebära ganskasmå förändringar. På grund av allemansrätten har allmänheten redan i storutsträckning tillträde till de berörda vattenområdena. Till fiskerättshavaresom får inkomsl bortfall på grund av del fria handredskapsfisket bör dessutomenligt promemorian under vissa förutsättningar ersättning betalas. För attoönskade effekter av reformen skall undvikas föreslås i promemorian atlföreskrifier skall kunna meddelas lill skydd för nätredskap som används av demsom fiskar med stöd av enskild fiskerätt och att det fria handredskapsfisketskall kunna inskränkas i ett område där tillgången på fisk är begränsad. De medelsom behövs för betalning av ersättningar till fiskerätlsinnehavare bör enligtpromemorian finansieras med en årlig fiskevårdsavgift som betalas av dem somfiskar med handredskap i de områden som berörs av reformen. Remissinstansernaär i allmänhet positiva till att allmänhetens möjligheter lill fritidsfiskeförbättras. De fiesta har mot bakgrund av atl redan har fattat ettprincipbeslut om att handredskapsfisket skall vara frilt vidsamtliga havskuster och i de i stort sett lämnat förslagen tilländringar i lagen om rätt till fiske utan erinran. Ingenremissinstans har motsatt sig att fiskerättsinnehavare skall kunna tillerkännasersättning som en följd av att handredskapsfisket blir fritt. Det råder dockdelade meningar rörande frågan enligt vilka principer ersättning bör lämnas. Defiesta remissinstanserna som har yttrat sig i fråg:an instämmer i promemoriansståndpunkt att det fria handredskapsfisket inte skall bedömas som enexpropriation eller ett annat sådani förfogande. Någraremissinslanser anser atl kostnader som reformen medför bör betalas avbudgetmedel. Majoriteten synes dock, med hänsyn till rådande statsfinansiellaläge, godta en avgiftsfinansiering. När det gäller ulformningen av avgiftenföredrar de flesta, främst av rättviseskäl, en allmän fiskevårdsavgift för helalandel framför den i promemorian föreslagna avgiften. Avmin bakgrundsbeskrivning framgår vilken betydelse också jag tillmäter den nuifrågavarande reformen. Jag vill göra följande tillägg till denna beskrivning. Gällandefiskelagstiftning är ovanligt svår att överblicka. Den genomgång avregelsystemet som redovisas i promemorian visar detta. 1984/85:107 9 melsersom vid sin tillkomst kan ha uppfatlats som rimliga och rättvisa har i dagkommit all framstå som svårbegripliga, tillkrånglade och i vissa fall ologiska.Att allmänheten på vissa kuststräckor får fiska fritt med nät men inle fåranvända handredskap är kanske ett av de mest slående exemplen på det sistnämndaförhållandet. kompletteras av föreskrifter om fiskels vård ochbedrivande som regeringen meddelat i fiskeriförordningen och de ytteriigareföreskrifter som resp. meddelar. är mycket omfattande och innehåller en sådan mångfald deialjregleratt det blir svårt för den fiskande att skaffa sig erforderlig överblick omvar, när och hur man får fiska. Att reglerna upplevs somkomplicerade eller missförslås medför en påtaglig risk för atl även av fiskevårdsskälvälmotiverade regler inte efterlevs. Längsstora delar av de aktuella kuslsträckorna hävdar fiskerällsägarna inte sinfiskerätt fulll ul utan låter allmänheten fiska med handredskap ochäven med nät. Settmot denna bakgrund anser jag att förslaget atl öka allmänhetens möjlighetertill frifiske med handredskap innebär ett naturligt och väsentligt steg iriktning mot en förenkling. Om det genomförs kommer handredskapsfiske attkunna utövas på såväl allmänt som enskilt vattenområde längs alla kuster och ide . Den enda begränsning som kvarstår blir att handredskapsfisketinte omfattar laxfiske längs (fr. o.m. kommun tillfinska gränsen). Så länge man håller sig till handredskap kommer alltså både allmänhetenoch tillsynsorganen att slippa hålla reda på var gränsen går mellan allmänlvatten och det enskilda vattnet. Utöver de övriga skäl som kan anföras förreformen anser jag att denna förenkling har etl belydande värde i sig. Som framgår av min lidigareredogörelse har genom att begära förslag avregeringen fattat principbeslut om att handredskapsfisket skall släppas fritt.Regeringens uppgift nu är därför ati lägga fram de lagförslag som krävs förgenomförandet av reformen. Att såsom några remissinstanser har föreslagitersätta frisläppandet med en fiskevårdsområdesbildning som avser alll enskiltvatten i de berörda områdena är av fiera skäl inle ett realistiskt alternativ.Fiskevårdsområden kan inte utan vidare ersätta ett fritt handredskapsfiske. Enområdesbildning syftar ju främst till en förbättrad fiskevård, inte lill allfisket blir fritt för allmänheten. Tvångsvis bildade fiskevårdsområden, som detofta skulle bli fråga om, är dessutom enligt min mening ett mycket störreingrepp i den enskildes förhållanden än det fria handredskapsfisket. Enfrivillig fiskevårdsområdesbildning som kan ge allmänheten tillgång tillfiskevatten i motsvarande utsträckning som det fria handredskapsfisket kan inteförväntas inom en rimlig lid. Reformen bör dock inte innebära atl del blirnågra nya hinder för alt bilda fiskevårdsområden. Genompromemorian och remissbehandlingen har enligt min mening de problem som hängersamman med del fria handredskapsfisket blivit väl Prop.1984/85:107 10 belysta.Det finns därför ett gott underlag för regeringen att i enlighet med riksdagensbeslut presentera etl förslag till ett fritt handredskapsfiske. Innanjag närmare redogör för mina förslag vill jag något ytterligare berörafinansieringsfrågan. Med hänsyn bl. a. till den remisskritik som har framförtsmot förslaget till en begränsad fiskevårdsavgift, är jag för min del inteberedd att föreslå att reformen skall finansieras med en sådan avgift. Av skälsom har anförts i promemorian framstår också en allmän fiskevårdsavgift som enmindre lämplig form för finansiering av den nu aktuella reformen. Införandet avdet fria handredskapsfisket bör därför, som varit fallet närfrifiskereglerna i lagen om rätt till fiske har ändrats, betalas medbudgetmedel. Jag har för avsikt atl återkomma lill anslagsfrågan i min anmälantill budgetpropositionen 1985. 2.2Ändringar i lagen om rätt till fiske Mittförslag: Handredskapsfisket släpps fritt vid , längs Gotlandsoch Blekinges kuster samt i de . För att tillgodose bl. a.yrkesfiskets intressen får föreskrifter meddelas för att förebygga att fiskemed fasta redskap och nät som utövas med stöd av enskild fiskerätt hindraseller skadas. Utlänningarsom bor i blir likställda med svenska medborgare närdet gäller rätten till fritt handredskapsfiske. Promemorieförslaget:Överensstämmer i huvudsak med mill. Remissinstanserna:Förslagen i promemorian har i allmänhet tillstyrkts eller lämnats utan erinranav remissinstanserna. Bl.a. har dock gjort invändningar motförslagen till bestämmelser som ger möjlighel all begränsa utövandet av Setfria handredskapsfisket. och några andra remissinstanseranser att några särskilda inskränkningar inte bör gälla för utlänningar som harvarit bosatta i mindre än . Skälenför mitt förslag: I likhet med promemorians förslag och de flestaremissinstanserna anser jag att handredskapsfisket bör göras fritt för allmänhetengenom en bestämmelse som kompletterar de regler om frifiske som redan finns ilagen om rätt till fiske. Därigenom anges tydligt att det friahandredskapsfisket är ett tillägg till den gällande lagstiftningen och inteinnebär några inskränkningar i de regler om frifiske som redan finns. Reformeninnebär inte heller några andra ändringar i gällande enskild fiskerätt. Jagavser att i specialmotiveringen precisera vad jag menar med handredskap. I dendebatt som har förekommit om det fria handredskapsfisket har Prop.1984/85:107 11 hävdatsatt reformen skulle innebära en risk för utfiskning av stationära fiskarter,såsom t. ex. gädda, i vissa områden. Enligt 33 f§ FL är det dock redan möjligtatt meddela de föreskrifter som behövs för fiskets vård och bedrivande. Ilikhet med anser jag att det fria handredskapsfisket inteutgör en sådan fara för fiskbestånden att någon ytterligare bestämmelse utöver33 f§ behövs. allra flesta fall torde yrkesfisket och handredskapsfisket utan olägenheterkunna bedrivas jämsides. Det finns redan regler i 22 § FL med bemyndigande förregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela deföreskrifter som behövs för att förebygga att fiske med fasta redskap somutövas med stöd av enskild fiskerätt hindras eller skadas genom fiske som fårbedrivas utan slöd av sådan rätt. För att förbättra möjligheterna att ta tillvara yrkesfiskels intressen och för att ge ett skydd åt de enskildafiskerättshavarnas redskap, bör beslämmelserna i fråga utvidgas till att avseäven fiske med nät som utövas med stöd av enskild fiskerätt. Utlänningarsom varit stadigvarande bosatta i är likställda medsvenska medborgare såvitt avser de redan nu gällande frifiskebeslämmelserna ochbör vara det också när det gäller det fria handredskapsfisket. Andrautlänningar har rätt till frifiske endast i den utsträckning som regeringenmedger. Jag avser att senare förelägga regeringen ett förslag om att ävensådana utlänningar bör få bedriva fritt handredskapsfiske. Dessa beslämmelserbör liksom beslutas av regeringen. Mittförslag: Om de nya bestämmelserna om fritt handredskapsfiske medför ettinkomstbortfall för den som är innehavare av enskild fiskerätt har han rätltill ersättning av staten för skadan. Promemorieförslaget:Rätt till ersättning föreligger om de nya bestämmelserna om fritthandredskapsfiske medför att pågående användning av enskill för fiskeavsevärt försvåras. Remissinstanserna:Den i promemorian föreslagna lösningen av ersättningsfrågan tillstyrks ellerlämnas ulan erinran av flertalet remissinstanser. Några remissinstanser - bl.a. (), och Sveahovrätt - förordar en mera vidsträckt rätt lill ersättning. De anser att rättentill ersättning bör grundas på expropriationsrättsliga principer. hovrättåberopar som stöd härför bestämmelsen i 2 kap. 18 § regeringsformen omexpropriation. Prop.1984/85:107 12 Skälenför mitt förslag: Som jag redan har berört (se avsnitt 2.1) innebar lagen(1950:595) om gräns mot allmänt vattenområde att visst vatten som varit enskiltblev allmänt. Den samiidigi tillkomna FL innebar dessutom viss rätt tillfrifiske på enskilt vatten. De ersättningsfrågor som detta gav upphov tillreglerades i lagen (1950:599) om ersättning för mistad fiskerätt m.m. Enligtden lagen fick fiskevatlenägarna ersättning av statsmedel för förlusten avfiskerätt och annan förmån samt för personlig skada (se prop. 1950:59 och 3LU22). En ungefärlig beräkning visar att utbetalade ersättningar,rättegångskostnader inräknade, uppgått till i storieksordningen 50 milj. kr. Dennu aktuella reformen framstår som föga ingripande för fiskerätlshavarnajämfört med reform, som ju också innebar atl den enskilda äganderättentill omfattande vattenområden upphävdes.