prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Tillgång lill raffinaderier ökar också flexibilileien ioljeförsöijnings-systemd. Det pågår ocksä arbete inom med attklargöra konsekvenserna av och förutsättningarna för att vidta ålgärder inom deområden som berörts av olika intressentgrupper. Jag vill dock här någol beröra frågan omlärledsvamavgifien vid import av olja. Del avgiftssystem som gäller försjöfarten ulgår från att .sjöfartsverkets kostnader förfariedsverksamhden exkl. isbrytningen skall täckas genom avgifter.Avgiftssystemet är dessutom så utformat att en kostnadsuljämning sker mellanolika kustavsnitl och hamnar. Vid statsmakternas beslut om nuvarandeavgiftssystem fastslogs all de större säkerhdskrav som bör ställas påiransporter av olja och annat farligt gods också motsvarar en avgiftsdifferentieringmellan sådant gods och övrigl gods. är avgiftsnivån föroljeprodukier, f.n. /lon exkl. distanstillägg, avvägd så alt avgiftenför importerade mineraloljor -råolja och oljeprodukter - också läckeravgifterna för de oljeprodukier som lämnar landet. Någon farledsvaruavgiftutgår således inle vid exporl av oljeprodukter. För övrigt gods uppgårfarledsvaruavgiften exkl. distanstillägg till /ton vid import resp.export. En generell sänkning av farledsvaruavgiften exklusivt förolja är inle möjlig atl genomföra inom ramen för gällande avgiftssystem ochkonsl-nadsansvar. Jag har emellertid av chefen för kommunikalionsdepartemenielerfaril all har möjlighet att raballera farledsvaruavgiften frånkommersiella utgångspunkter. raffinaderierna genom en rabattering kanmedverka lill ett bällre ulnyttjande av farledssystemel är ocksä enligt vadchefen för kommunikalionsdepartemeniel inhämlal, utifrånkommersiella och trafikpolitiska utgångspunkter berett att utnyttjaraballmöjligheterna. Del bör sålunda vara möjligt för de i raffinerandebolagen atl genom förhandlingar med nå en rimlig uppgörelse idenna fråga. Den svenska oljemarknaden tillhör en av de mesl öppna ivärlden och jag har hillills inte funnit skäl atl föreslå ändringar härvidlag.Om förhållandena däremol drastiskt skulle ändras i sådan riktning attmålsättningen all upprätthålla en rimlig raffinaderikapacitd allvarligt hotaskommer jag föreslå regeringen att vidla nödvändiga ålgärder. Regeringen kommerdärför all noga följa utvecklingen på den svenska och inlernaiionellaoljemarkna- Prop.1984/85:120 188 denoch ha en beredskap all vidla de ålgärder som är motiverade med hänsyn lagenlill de övergripande energipolitiska målen. Jag vill i sammanhängd anmäla attjag inlell överläggningar med bolagen om situationen på den svenskaoljemarknaden. Jagövergår nu till atl redogöra för vissa energipolitiska aspekler av frågan ominförandel av blyfri bensin i . Regeringen har i olika sammanhangframhållit vikten av atl sådan bensinkvalild introduceras på den svenskamarknaden. Somjag nämnde har på regeringens uppdrag analyseral deenergipoliliska konsekvenserna av en övergång lill blyfri bensin. 1 sludienbelyses bl. a. effeklerna för raffinaderierna saml konsekvenser och kostnader idistributions- och lagringsledd. Bortiagandelav bly minskar bensinens oktanial. Verkel konstaterar all ralTinaderierna iprincip har tre handlingsalternativ för all möla dd ökade oklanlalsbehovet,nämligen: Imporlav högoktaniga bensinfraklioner och exporl av lågoklaniga ben- sinfraklioner. Tillsättande avoktanlalshöjande komponenter (oxygenater) vid raffinaderierna eller vidkustdepåerna. Föralt ersätta blyet måste raffinaderierna importera högoktaniga bensinfraktioneroch lillsalta oktanlalshöjande komponenter, vilket medför en försämraddriftekonomi. Denna skulle försämras yllerligare om raffinaderiernas möjligheteralt exportera och importera bensinblandningar inskränktes. Denbästa oktanlalshöjande komponenten är enligt energiverkei MTBE(mdylteriärbulyleter) som redan används vid svenska raffinaderier. Ävenalkoholbaserade tillsalskomponenler kan komma i fråga men användningenförsvåras av komponenleras kemiska egenskaper. Bl.a. blandas de lätt med vallenvilkel förhindrar sjötransporter av alko-holinblandad bensin mellanraffinaderierna och depåerna. Alkoholer måsle därtör enligt verket Ullsättas pådepåerna vid utlaslning till tankbil. Alt höja oklantalet med hjälp avinblandning av moloralkoholer släller därför enligi verkel slora krav påhaniering och kontroll i hela dislributionsledd. Verketframhåller vidare att eianol inle kan ersätta blylillsatsen i dagensbensinkvaliteter. Äv tillgängliga alternativ har etanol del lägsta tekniska ochekonomiska värdel som oktantalshöjare. Jag återkommer lill frågan omanvändningen av eianol som drivmedel. Enligtenergiverkei kommer raffinaderierna vid introduktion av blyfri bensin att ökaanvändningen av MTBE. Utrymmet för eianol som bensinersättare minskar därvid.Låginblandning av alkoholer har främst lill syfte atl vinna tekniskaerfarenheler av att hantera och dislribuera moloralkoholer. 1 Västtysklandförekommer f. n. låginblandning av mdanol/bulanol-blandningar samt av MTBE. 1984/85:120 189 Möjligheterna all tillverka och importera blyfri bensinredan frän den är enligi energiverkei begränsade. Med hänsyn lillnödvändig omslällningstid i både och bedömer verkel all den1 åren lämpligare slartlidpunkt. framhåller all de raffinerande bolagen förreller senare tvingas la ställning till behovet av anpassningsinvesteringar.Bestämmande härför blir dels tidtabellen för införande av blyfri bensin iSverige och dels den nya bensinkvalitet som skall introduceras.Uppgifter från branschen antyder all de erforderliga invesieringskoslnadernaför raffinaderierna kan komma all uppgå lill 700-800 milj. kr. Regeringen kommer senare i vår alt för föreslååtgärder i syfte all minska utsläppen av försurande ämnen m.m. 1 dettasammanhang kommer även frågan om de närmare formerna för introduktionen avblyfri bensin att behandlas. angav vissa förutsättningar förintroduktion av naturgas i (NU 1978/79:60, rskr 429). Ijuni år 1980godkände rik.sdagen (prop. 1979/80: 170, NU 70, rskr 410) elt avtal mellanregeringarna i och om naturgassamarbete jämte riktlinjer förgenomförandet av det s. k. Sydgasprojektel. Vissa styrmedel för introduktion avnaturgas genom ändringar i lagstiftning rörande el och fjärtvärme infördesefter riksdagsbeslut (prop. 1981/82:64, CU 8, rskr 81). Genom dettabeslut gäller numera i slorl sett samma regler för all främja användningen avnalurgas som för all främja användningen av fjärrvärme. Regeringen inhämtade höslen 1983 bemyndigandeatt godkänna elt konsortialavial jämle protokoll mellan slalen, kommun,. och (prop. 1983/84:47, NU10, rskr 125). Enligt avtalet inträdde staten som hälften-delägare i AB.Genom del sistnämnda beslutet togs ett avgörande steg för atl säkra en introduktionav naturgas i . Jag övergår nu lill att kort redogöra för några akluellanattirgasprojekl i . Därefier belyser jag vissa lendenser på deninternationella nalur-gasmarknaden och anger krilerier för en ökad användningav nalurgas på den svenska marknaden. Projektet avser dels import av upp lill 440 miljoner m'nalurgas från den danska delen av till under perioden1985-2003, dels transitering av gas via det danska naturgasnäld. Den lotalakonlrakterade volymen som skall levereras av Dansk och Nalurgas A/S(), Prop.1984/85:120 190 uppgår lill ca 6600 miljoner m\ Ledningssystemet ärdimensionerat så alt en årlig överföring av 2000 miljoner m"* är möjlig.Naturgassyslemd består av ell högtrycksnät dels i från UllKlagshamn utanför , dels slamledning på land från om . Till högtrycksnätd hör även grenledningar till mottagningsstationerpå förbrukningsorterna. Förutom högtrycksnätet ingår lågtrycksledningar frånmottagningsslation lill konsumenl. Naturgasen kommer i huvudsak att ersättaolika oljeprodukier lill en tolal volym av ca 0,5 miljoner m/år. Man beräknardärvid atl av nuvarande olje-konsumlion inom försörjningsområdetkommer alt ersättas av naturgas. En grov uppdelning på kundkategorier visar allstörre induslri beräknas svara för av förbrukningen, småindustri för 40%saml småhus och övrig användning för . Inlressenlerna i projeklel ärSwedegas AB, som är helägt av och som ägs avstatens till och i övrigt av , , Lunds kommuner och SydkraftAB. Av de inblandade parierna svarar Swedegas för tillförseln och ägerstamledningssystemet från til . svarar för drift ochunderhåll av Swedegas ledningssystem saml äger grenledningarna ochmotlagningsstalionerna i högtrycksnätet. För försäljning och distribution lillde slulliga användarna ansvarar i , och samlSydkraft. Dessa dislribulörer äger egna lågtrycksnäl. Leveranserna kommer attpåbörjas . Swedegas undersöker f.n., bl.a. genom förhandlingar medDONG (Dansk Olie- och Naturgas A/S) möjlighelerna all bygga ul naturgassyslemdUll trakten av (II) ochtill och Älvdal (Västgas). Bolaget har också i februari i årmottagit en option från avseende leverans av upp till 250 miljoner mnaturgas till fastställda villkor. Swedegas som har utrett förutsättningarnaför del s.k. , dvs. import av naturgas till frånSovjetunionen via och , överlämnade enrapport i ärendel till regeringen. De kalkyler som presenterats utgår från etlledningssystem som fångar in en årlig marknad på ca I miljard m' gas per år.Investeringskostnaderna för all genomföra projektet har uppskattals lill 7,5 å8 miljarder kr. i dagens penningsvärde. I delta belopp ingår investeringar i enreservförsörjningsledning söderut med ca . Krav på enreservförsörjningsledning har framförts av potentiella kunder. Motiveringen ärrisken för leveransavbrott orsakade av skador på sjöledningen samt ddoförmånliga i etl ensidigt beroende i samband med prisförhandlingar. Dekalkyler som Swedegas har genomfört visar att 1984/85:120 191 projeklel inrymmer belydande affärsmässiga risker och storekonomisk belastning förde förelag som skall genomföra projektet.Initialinvesteringarnas omfattning molverkar dessulom möjligheterna lill enstegvis uppbyggnad. enligi Swedegas bedömningprojekidsärskilt känsligt om en strukturomvandling på den svenska energimarknaden går snabbarei riktning mot ett minskat gasutrymme iin vad som förutsatts. Swedegassammanfattande bedömning är all projeklel framsiår som lön-samhelsmässiglmycket riskabelt och oproportionellt kapitalkrävande. Enligt min bedömning är slutsatserna i rapporten i dedelar jag har redovisat väl grundade. I konsekvens med detta har jag intefunnit skäl alt föreslå regeringen all aklualisera della projekl. Regeringen uppdrog i seplember 1981 ål Slaiens vattenfallsverk att i samarbeie med förprojeklera en rörledning över svensktområde för transport av naturgas från lill kontinenlen. Enligtöverenskommelse med det norska förelagd Slaloil skulle Projekt ) utgöra ell svenskt delprojekt inom en överordnad norsksvenskgasledningsludie (Träns Pipeline). Statens vattenfallsverksförslag lill ledningsslräckning presenterades i en rapporl . Förulomdenna huvudrapport har inom PGT-ramen genomfört och publicerat ellflertal deluiredningar. Bl.a. kan nämnas "Nalurgas, säkerhel.markanvändning" () och"Naturgas-hälsa-miljö" (). Den sistnämndarapporten har remissbehandlals. En sammanställning av remissvaren återfinnssom bilaga 22. Enligt gängse teorier har olja och nalurgas bildats avförmultnade växler i sediment under inflytande av höga tryck och temperaturer.En annan teori, utvecklad av professor vid iUSA, hävdar all gas från jordens inre kan sippra upp genom sprickor i jordskorpanoch uppsamlas under tätare skikl. bedriver statensvatlenfallsverk sludier av förutsättningarna för uppkomst av s. k. djupgas iSverige. a. har förberedande provborrningar genomförts i Siljansområdet. 8.3.2 Tendenser på den internationella naturgasmarknaden Naturgasens betydelse för väridens energiförsörjning harsuccessivt ökat . Andelen av väridens toialaenergiförsörjning är ungefår . För del är molsvarande andel 15%.USA och svarar tillsammans för nära två tredjedelar av världenssamlade förbrukning. Förbrukningsbilden återspeglar lokaliseringen av naturgasreserverna.Omfaltningen av reserverna vid uigången av fördelal på regioner framgårav följande labell. Prop.1984/85:120 192 Tabell8.3 Fastställda naturgasreserver i världen per , per region (Gm') Anm.Gm = miljarder m'. Uthålligheten definieras som reservemas sloriek divideradmed 1983 ärs produktionsnivå. Somframgår är de Västeuropeiska reserverna av en relativt måttlig omfattning.Ungefär 80% återfinns i och . Siffran stiger till omäven reserverna i inkluderas. Med beaktande av den prospekteringsverksamhetsom bedrivs på norsk sockel norr om 62a breddgraden är det troligt att denorska reserverna blir de helt dominerande i . Förbmkningeni är till övervägande del uppbyggd kring inhemsk produktion. Av en totalförbrukning på 210 miljarder m' uppgick den inhemska produktionen till180 miljarder m'. Huvudleverantörer av naturgas till ärNederländerna, och . Till detta kommer en viss import frånNordafrika. Möjligheterna till ökad import från har vuxit sedan engasledning till under kom 1983. Medanantalet köpare och säljare av råolja och produkter är stort gäller det omvändaförhållandet för naturgas. , som är det ledande bolaget i Västtysklandhar en marknadsandel på distributionssidan på . Bolaget har dessutom storaägarintressen i rörledningssystemen. I och har Gasunieresp. Distrigaz monopol på import och försäljning. Gas de har en marknadsandelpå i sitt hemland. Det bör också framhållas att de nämnda bolagenunder bildade ett konsortium för köp av norsk gas. De förhållandensom jag nu har redogjort för har naturligtvis stor betydelse för prissättningenpå gas och därmed den framtida utvecklingen på den Västeuropeiska naturgasmarknaden. Närdet gäller utvecklingen framöver är det viktigt att först notera att denobrutna snabba tillväxten av gasförbmkningen under 1960- och 1970-laletupphörde fr.o. En viss återhämtning har emellertid ägt mm under år1983 och . Förklaringen till uppbromsningen ligger i en lägreekonomisk aktivitet i kombination med en viss övergång till andra energiformer.Bedömningar av utvecklingen fram till 1984/85:120 193 präglas också av belydande osäkerhel.Spännvidden mellan olika studier är stor som en följd av della. Ett medelvärdeav ell femtontal aktuella analyser pekar på en tillväxt på per årfram . 1 förhållande lill den totala energiförbrukningeninnebär delta en oförändrad andel för naturgasen på . Den förväntadesituationen där gasen behåller sin andel av energimarknaden innehålleremellertid en viss förskjutning mellan olika användarkategorier. Framför alltförväntas en tillväxt i leveranserna till hushåll, service och högvärdiganvändning inom industrin och en minskad betydelse för gasen vid elprodukiionoch inom delar av industrin. En bedömning av tillförselmöjligheterna till Västeuropamåste grundas på en analys av produktionsförulsättningarna för i försia handNederiändema, och . En sådan analys gör statens energiverki rapporten i (slatens energiverk 1985). För 1990-talel gör verket den bedömningen atl del är mycketosannolikt att 1980-lalels överskottssituation förbyts i elt underskott. Detbetyder atl nya kontrakl måsle sluias vilket med hänsyn till de långa ledtidersom utmärker gasmarknaden kommer att kräva överenskommelser redan under1980-talel. Tänkbara försörjningskanaler är en ulvidgad export från ,(t.ex. Troll), och . En annan följd kan enligt verket bli atl importberoendetkommer att successivi öka. Från dagens nivå på en importandel av , kanden väntas öka lill mellan 40 ä kring resp. lill 50 å . Dd kommer all bli en av de allra vikligasle frågeställningarna pågasmarknaden under resten av 1980-talet hur efterfrågan skall säkras medbeaklande av en rimlig avvägning mellan pris och leveranssäkerhet från olikakällor. 8.3.3 Naturgasens framtida roll i EK 81 framhåller i sill betänkande att förutsättningarnaför en omfattande nalurgasanvändning i beror på hurenergiförbrukningen, och särskilt då förbrukningen av eldningsoljor, utvecklaspå sikl. 1 en framlida situation när elt nytl värmeförsörjningssystem skallbyggas upp och valet står mellan fjärrvärme och eldning med naturgas i deenskilda fastigheterna, kan naturgasen med nuvarande prisrelationer mellan naturgasoch fasla bränslen vara ett fördelaktigt alternativ. Kommittén framhåller ocksåatt naturgas kan tänkas ersätta eluppvärmning, vilket skulle vara av särskiltintresse i samband med en kärnkraftsavveckling. Någon närmare analys avfömlsältningarna för använding av nalurgas görs inle. Del sislnämndaförhållandet påpekar i silt remissvar på betänkandet. Även påpekar att kommittén inle har uppmärksammat möjligheterna attanvända naturgas inom industrin. För egen del vill jag anföra alt naturgas på lång sikt kanbli ett intressant alternativ inför avvecklingen av kärnkraften. a.miljösynvinkel och i 13 1984/85. 1984/85:120 194 processammanhangär nalurgas ett energislag med avsevärda fördelar. Genom den pågåendenaturgasinlroduklionen i erhålls erfarenheler som är av betydelsevid etl framtida ställningslagande naturgasens långsiktiga roll. Närdel gäller frågan om utvidgning på kort eller medellång sikl av naturgasanvändningeni bör därför gälla som en nödvändig förutsättning, att del kan ske påkommersiell grund. Om nya distributionssystem skall byggas ut måste dettasåledes ske utan särskilda stödåtgärder från statens sida. De effektivaenergisystem i form av el och Qärrvärme som vi har medför att enmycket kännbar press sätts på betalbart gaspris vid svensk gräns. Del är ocksåså atl naturgasen f. n. i huvudsak konkurrerar med eldningsoljor. I och med allförbrukningen här påtagligt reducerats minskas också utrymmel för naturgas.Dessa förhållanden i kombinaiion med den osäkerhel som f. n. präglar deninlemationella gasmarknaden gör att jag inte nu är beredd att ange vilkenomfattning användningen av naturgas i kan få. Jag vill emellertidframhålla att det är angeläget att hålla öppet för en vidgad användning avnaturgas . Belräffandefrågan om behov av särskilda studier för au belysa naturgasens möjligheter påen framtida energimarknad vill jag erinra om den analys som statens energiverkgjort av naturgasens konkurrenskraft i studien "Naturgas i Sverige".Bl.a. denna studie och "Nalurgas-hälsa--miljö" som framtagits avstatens vattenfallsverk saml som jag nämnde, erfarenheler frånSydgasprojektel kommer att vara av vikt vid min bedömning av de projekt som kankomma att aktualiseras. Regeringenlade fram förslag till riktlinjer för kolanvändningen för tidenfram (prop. 1983/84; 158). Förslagen godtogs i sin helhet avriksdagen (NU 44, JoU 28, rskr 390). Som följd av beslutet har bl.a. införts enenergipolitisk prövning av nytillkommande koleldade anläggningar i lagen(1981:559) om utförande av eldningsanläggningar för fasl bränsle. a. leda till att koleldade anläggningar endast kommer att uppförasnär det inte är tekniskt och ekonomiskt rimligt att använda inhemska bränslen.Denna prövning skall ske från energipolitiska utgångspunkter medan miljökravenskall fastställas vid prövningen enligt miljöskyddslagen. 2 tillpropositionen informerade chefen för jordbmksdepartementet om de riktlinjersom vid prövning enligt miljöskyddslagen bör tillämpas för högsta tillåtnasvavelutsläpp från nya koleldade anläggningarna. De emissionsgränser förkoledning som därmed har införts är mycket stränga. Underår 1984 förbrukades i enligt preliminära beräkningar ca 1,85 miljonerton kol för energiändamål, s. k. ångkol. Prop.1984/85:120 195 desca 1,5 miljoner lon kokskol och 0,3 miljoner lon koks för industriella ändamålm. När jag i fortsättningen lalar om kol avser jag, om inte annal särskilianges, enbart ångkol. Av kolanvändningen om 1,85miljoner ton förbrukades ca i anläggningar förIjärrvärme och kraflvärme. Därav åtgick ca 0,15 miljoner lon för elprodukiion ikraftvärmeverk. Inom industrin - i huvudsak massa- och pappersindustri,cementindustri, sockerbruk samt kemisk induslri - förbmkades 0,55 miljoner tonkol/år. Viss ytterligare kolanvändning om ca kol/år förekomför växlhusupp-värmning i etl 60-tal handelsträdgårdar, de flesta i . Viss utveckling av nyakolbränslen pågår i . logs för försia gången en kommersiellanläggning för framslällning av kolvalten-blandning i drift i . I sambandmed framställningen sker svavelrening. Sammanlagt tre företag i med att utveckla denna teknik. Kolanvändningende närmaste åren uppskattas av energiverkei enligt följande (miljoner ton/år): Ökningenäger i huvudsak rum i fjärrvärmeanläggningar. När det gällerkolanvändningen på någol längre sikl vill jag peka på att är 1981förordade en kolanvändningsnivå om 4-6 miljoner ton-/årför slutet av1980-talet. 1 propositionen om vissa kolfrågor konstaterade jag att denna nivåkunde sänkas /år. Enligt en gjord bedömning avstatens energiverk kommer kolanvändningen vid utgången av attstanna vid ca . Jagser med stor lillfredsställelse på denna ulveckling. Det är helt i linje medregeringens energipolitik att oljan i första hand ersätts med energihushållning,inhemska bränslen och el. I propositionen om vissakolfrågor framhöll jag att målet för den svenska kolförsörjningspolitiken ävenfortsättningsvis bör vara atl inom ramen för de övergripande energipolitiskarikllinjerna sträva efter långsiktigt samarbete med ett urval av exportländer.Därigenom tryggas försörjningen av från miljösynpunkl lämpligt kol lill rimligapriser. Tanken är att genom en sådan akliv kolförsörjningspolitik förebyggaeffekterna för värt land av försörjningskriser och tillfälliga fluktuationer iden internationella kolhandeln. Jag redovisade ocksåutredningar av nordiska ministerrådet och om tänkbara framtidakolexportländer samt om befintlig och planerad kolhamnsutbyggnad och drogdärvid slutsatsen att några kapacitetsproblem i landets kolhamnar inte kundeförutses. Prop.1984/85:120 196 situationeni stället delvis tycktes vara den motsatta, nämligen all en orealistiskt högkapacitet planerades i vissa av landets hamnar. Jagerinrade i det sammanhanget om att chefen för iprop. 1983/84: 100 bil. 8 uttalat att slalen mera aktivt borde verka för attskapa förutsättningar för samordning av hamninvesteringarna. Det ankommer påsjöfartsverket och det till verkel knutna hamnrådel att hålla etlplaneringsunderiag akiuelll för landets hamnägare. Jag framhöll ipropositionen om vissa kolfrågor efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementetatt även statens energiverk bör kunna förse och hamnrådet medunderlagsmaterial. Detta bör bidra till att anpassa hamnstrukturen detframtida kolbehovet och tillskapa en för landet rationellkolförsöijningsstmktur. F.n.är utbudet av kol på världsmarknaden gott och prisnivån bör betraktas somjämförelsevis stabil. Enligt många bedömare kommer dessa förhållanden att beståför . Delkol som importeras härrör i huvudsak från , och Sovjet.Det tonnage som används vid transporten från och kan nå hamnaräven i och . Hösten1984 lade regeringen fram en proposition om beredskapslagring av olja och kolm. 1984/85:53), vilken bifölls av (FöU 6, rskr 94). Somriktlinjer för beredskapslagringen av kol angavs att en försörjningsreservskall finnas för krig och avspärrning. De lager av kol som skall ingå iförsörjningsberedskapsreserven är dels s. k. kommersiella lager som beräknasvara tillgängliga vid inledningen av en försörjningskris, dels tvångslager. Förbudgetåren 1985/86 och 1986/87 föreslås ivångslagren för kol uppgå till drygt1,. Sammanfattningsvisnoterar jag atl reinlroduktionen av kol i sker med iakttagande avskärpta miljökrav och med en sådan styrning från samhällets sida attkolanvändningen hålls på lägsla möjliga nivå. Denna inrikining bör ävenfortsättningsvis gälla. 1detta avsnitt behandlar jag den del av bränslegången som ligger före reaktornoch som utgörs av anskaffning av urankoncentrat, omvandling av detta tilluranhexafluorid, anrikning saml tillverkning av bränsleelement. Omhändertagandetav utbränt kärnbränsle och dess eventuella upparbeining eller överförande tillslutförvar tar jag upp senare (kap. 11). Meddet svenska kärnkraftprogrammet fullt utbyggt med tolv reaktorer i drift uppgårdet åriiga behovel av naturiigl uran till ca I .