prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Chef för expeditionen är enkanslichef. -1- 23 000 -1- 23 000 (därav lönekostnader) (608 000) {+ 21 000) H- 21 000) För egen och förföriikningsmannaorganisationens del förutser föriik-ningsmannaexpeditionen ingastörre förändringar ur anslagssynpunkt under budgetåret I985/S6. AnslagspostenFörvallningskoslnader blev redan budgetårel 1983/84 föremål för en realminskning molsvarande huvudförslaget för budgetåren 1983/84-1985/86 samt /85 motsvarande huvudförslagel för ytteriigare fem budgetår.Utöver delta har 1984/85:100 Bilaga 12 100 förlikningsmannaexpeditionen reducerat anslagspostenErsättning fill förlikningsmän med . med hänsyn tillutfallet /84. Under budgetåret1983/84 genomfördes en minskning av anslagel molsvarande huvudförslaget förbudgetåren 1983/84-1985/86. Med hänvisning till sammanställningenhemsläller jag alt regeringen föreslår att tillSlatens förlikningsmannaexpedition för /86 anvisa ettförslagsanslag av . förarbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avsertillämpningen av lagen (1949:345, ändrad 1976:191) om rätten till arbetstagaresuppfinningar. Nämnden beslår av ordförande och sex ledamöter. Nämnden har ensekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigt har nämnden inte någon personal. Anslaget bör för /86 föras upp med 40000kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att till uppfinningar för /86 anvisa ett förslagsanslag av40000 kr. 1983/84 Utgift 4 503 000 1984/85 Anslag 4 285 000 1985/86 Förslag 4 513 000 Nämnden förvapenfriutbildning (NVU) administrerar tillsammans med godkändautbildningsmyndigheter och organisationer de vapenfrias utbildning, inkvartering och förmåner. Kostnaderna förutbildning och förmåner till de vapenfria bestrids över anslaget B 15. 1984/85:100 Bilaga 12 101 ng 1985/86 Förvaltn i ngskos tnader (därav lönekostnader) (2 906 000) Pris- och löneomräkning ulgör 185 000kr. Huvudförslagetskulle innebära en minskning av förvaltningskostnaderna med 90000kr. NVU räknar med ett oförändratantal tjänster till en kostnad av 3051 000kr. De ordinariedriftkostnaderna beräknas till 110000kr. Anvisade medel för konsultinsatserinom ADB under budget årel 1984/85 bedöms inte tillgodosenämndens behov av sådana insatser. Under budgetårel 1985/86 erfordras fortsatt anpassning och utveckling av värnpliklsverketspersonalredovisningssystem tillvilket nämnden är an sluten. Detta arbete måste utföras av en konsult. Kostnaden härför beräk nas till . Nämnden harvidare behov av att anskaffa ytteriigare tre textskärmsterminaler underbudgetåret 19S5/S6 till en kostnadav . Lokaler.NVU disponerar 500kvm. egen lokalyta i Karolinen i stad. Dessutom svarar för 157 kvm. av förvalt ningsbyggnadens gemensamma utrymmen. För dessa lokaler beräknas kostnadema totalt till . Enligt NVU ärlokalbehovet något större än vad som kunde förutses när nämnden startade sinverksamhet. De nuvarande lokalerna är inle dimensionerade för att kunna ta emotrepresentanter från ulbildningsanordnare som vardera besöker nämnden i genomsnill perår för ultagning av vapenfria. Ej heller kan ungdomslag, praktikanter och vapenfria beredas möjlighet atttjänstgöra vid NVU. Nämnden vill därför hyra ytteriigare 80 kvm. fill en kostnad av . En tillämpning avhuvudförslaget pä NVU under nästa budgetår skulle innebära en minskning avförvaltningskostnadema med . Nämnden, som inrättades den Ijanuari1983, har ännu ej fungerat så länge att det är möjligt att tillämpahuvudförslaget på den utan att allvarligt skada dess effektivitet. Jag har därför beräknatmedel fill förvaltningskostnaderna utantillämpning av huvudförslaget. Molsvarande belopp har finansierats Prop.1984/85:100 Bilaga 12 102 genom neddragning på andra anslag. Nämnden harför innevarande budgetår tilldelats medel för datorkostnader dels underanslagsposlen Förvaltningskostnader med , dels som enengångsanvisning med . För /86 beräknar jag all nämndenskostnader för datortjänster skall inrymmas i de ordinarieförvaltningskostnaderna. Nämnden har begärl . för hyra av ytterligarelokalyta. Jag tillstyrker delta. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Nämnden förvapenfriutbildning för budgetåret 19S5/86 anvisa ett förslagsanslag av4513000kr. Från anslaget bestridsutgifter för ekonomiska och sociala förmåner åt vapenfria tjänstepliktiga samtersättningar för vissa utbildningskostnader m.m. till kommuner, organisationeroch affärsdrivande verk som tilldelas vapenfria tjänstepliktiga. 1984/85 Beräknad ändring 1985/86 Vapenfria tjänstepliktiga 79950 000 -¥ 16 500000 -t- 10 640 000 Ersättning förutbildningskostnader m.m. 3 405 000 -I- 2 725 000 - 120 000 83 355 000(1)-!- 19 225 000 -I- 10 520 000 (1) Regeringen har i enlighet med riksdagensbemyndigande medgivit att anslaget får överskridas med . för attöka antalet tjänstgöringsdagar för de vapenfria med 50000. Medelsbehovet styrsfrämst av antalet av vapenfrinämnden beviljade tillstånd till vapenfri tjänsl.De som har fått tillstånd att göra sådan tjänst bör kallas till tjänstgöringinom efter beslutet. För att denna målsättning skall kunna förverkligasmåste antalet disponibla tjänstgöringsdagar för vapenfriutbildningendimensioneras efter antalet beviljade tillstånd. Fr.o.m. budgetåret1985/86 kommer en genomsnittlig sänkning av grundutbildningstiden altgenomföras från 320 . Den totala utbildningstiden kommerfortfarande att vara . NVU bedömer behovet avtjänslgöringsdagar för vapenfria under /86 till 700000. Detinnebär fullständig gmndutbildning av 2200 vapenfria och en förkortadgrundutbildning inom civilförsvaret för dem 1984/85:100 Bilaga 12 103 som har fullgjort militär gmndutbildning, ca 1 600, samtatl erforderiig repetitionsutbildning kan genomföras. För ersättning tillvapenfria inkl. familjebidrag ochsärskild hjälpverksamhet beräknar NVU etl medelsbehov av . NVUföreslår att ersättningen till bidragsberättigade ulbildningsanordnare förutbildning av vapenfria höjs frän 3000 till . per vapenfri.Eftersom filldelade medel för utbildnings- och administrationsbidrag inte sedan ersättningen fastställdes lill . har samordnats med ökningen av vapenfria lillbidragsberättigade myndigheter, har ersättningen per vapenfri fr. o. /83 måst sänkas till2500 kr. Del har fält negativa konsekvenser. En kommun slutar under hösten 1984med vapenfri verksamhet av ekonomiska skäl och andra kommuner har inlettsådana diskussioner. För ersällning lill bidragsberättigade ulbildningsanordnare erfordras . vid700000 tjänslgöringsdagar och en ersättning pä . Medel förfritidsstudiebidrag som anvisas under anslagsposten 2. Ersättning förutbildningskostnader och fritidsstudier m. m. bör av administrativa skäl enligtNVU fr.o.m. /86 anvisas under anslagsposlen 1. NVU beräknarmedelsbehovet för vapenfria tjänstepliktiga för /86 lill 102,6milj.kr. För egen del beräknar jag medelsbehovettill 93,9milj.kr., varav 3,2 milj. kr. Jag räknar med ell oförändrat antal tjänstgöringsdagar - 650000 - för de vapenfria och en oförändradersättning till utbildningsanordnarna. Jag vill dockföreslå att regeringen i likhet med för innevarande budgelår inhämtar riksdagensbemyndigande att under /86 få öka antalet tjänstgöringsdagar medhögsl 50000 om del på gmnd av arbetsmarknadslägel bedöms angeläget att inkalla arbetslösa somhar uttagits till vapenfri tjänsl och som annars skulle ha blivitföremål för arbetsmarknadspolitiskaålgärder. Kostnaden kan beräknas till 7,2 milj. kr. Antalet vapenfriatjänstepliktiga som väntar på att bli inkallade till tjänstgöring ärfortfarande högt. Vapenfria tjänstepliktiga skall enligt lagen (1966:413) omvapenfri tjänst fullgöra lägst 395 och . Gmndutbildningslidenför en vapenfri tjänstepliktig är f. n. Dämtöver skall den vapenfrie fullgörarepetitionsulbildning under 100 dagar.Regeringen uppdrog åt NVU att sänka grundutbildningstiden förde vapenfria och att differentiera den med hänsyn lill tjänstgöringens art.Differentieringen skulle ske utifrån en genomsnittlig grundutbildningstid om300 dagar och en oförändrad total tjänstgöringstid . De olika utbildningstiderna borde inteväsentligt avvika . NVU har anmält altdifferentieringen av Prop.1984/85:100 Bilaga 12 104 grundutbildningstiderna kommer atl påbörjasfr.o.m. budgetårel 1985/86 och vara fullt genomförd fr.o.m. /87.Grundutbildningstiden kommer då atl variera mellan beroendepå tjänstgöringens art. Härigenom kommer ca attfrigöras för inkallande av ytterligare vapenfria tjänstepliktiga. Regeringen har vidare ifilläggsdirektiv (Dir. 1984:15) till kommittén för översyn avvärnpliklsulbildningen (Fö 1983:01) uppdragit åt kommittén atl överväga ochlämna förslag till hur utbildningen av vapenfria tjänsteplik-figaskall utformasoch dimensioneras. Kommittén skall vidare bl.a. överväga den totalatjänstgöringstiden för de vapenfria tjänstepliktiga och fördelningen mellangmndutbildning och repetitionsutbildning, liksom en ytterligare differentieringav tjänstgöringstiderna - utöver vad NVU har fått i uppdrag att genomföra -beroende på slag av utbildning m.m. Kommitténs arbele beräknas vara slutförtunder andra hälften av . Med hänvisning till vadjag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att för /86, om det på grund av arbetsmarknadslägetbedöms angeläget, besluta om en ökning av antalet tjänstgöringsdagar förvapenfria,tjänstepliktiga med högst 50000, 2. till Vapenfriaijänstepliktiga för /86 anvisa ett förslagsanslag av 93875000kr. Tillfälligt sysselsättningsbidrag förtextil- och konfektionsindustrierna 1983/84 Utgift 168 358 000(1) 1984/85 Anslag 210 000 000 1985/86 Förslag 166 000 000 (1) Reservationsanslag t.o.m. /84. Vid utgången av budgetåret var reservationen . Tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin har /84 beviljats 697 företag med tillsammans 33480 anställda, varav9 343 var fyllda men inte 65 är. Det beräknade bidragsbeloppet för periodenuppgår till ca 264milj. kr., varav faller på företag i . För innevarande budgetårhar 210milj. beräknats för tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft inom tekoindustrin. Enligt beslut (AU1982/83:29, rskr322) har bidraget successivt trappats ned och får /86 beräknas på ett bidragsunderlag motsvarande högst avlönekostnaderna för personal i tillverkning. AMS beräknar medelsbehovet för budgetåret1985/86 till 190milj. 1984/85:100 Bilaga 12 105 I regeringens prop.1982/83: 130 om åtgärder för tekoindustrin, m.m. (AU 1982/83:29, rskr322) beräknades medelsbehovet /86 till 166 milj. kr. Enligt mina beräkningar lorde deltabelopp väl stämma överens med detfaktiska medelsbehovet för tillfälligt sysselsättningsbidrag förtekoindustrin. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen föreslår att till Tillfälligtsysselsättiungsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för budgetåret1985/86 anvisa ett förslagsanslag av 166000000kr. 1983/84 Utgift 114 391 000 1984/85 Anslag 1 000 000 000 1985/86 Förslag 1 180 000 000 Från anslaget bestrids utgifterna förverksamheten enligt lagen (1983:1070) omarbele i ungdomslag hos offenlliga arbetsgivare (ändrad 1984:521). AMS bedömer att igenomsnitt 30000 ungdomar kommer att sysselsättas enligt lagen omungdomslag. Anslagsbehovet för /86uppgår enligt AMS till 1 OOOmilj. Den 15 november 1984överlämnade regeringen till sin skrivelse (1984/85: 88)med redovisning av verksamheten enligt lagen (1983: 1070) om arbete iungdomslag hos offentliga arbetsgivare (ändrad 1984:521). Redovisningen byggeri huvudsak pä tre skilda utvärderingar som på regeringens ocharbetsmarknadsdepartementets uppdrag har genomförts under våren och sommaren1984. Jag fömtsätter att innehållet i regeringens skrivelse är känt. Någonytterligare redovisning av resultatet av utvärderingarna kommer därför inte att lämnas. I enlighet med önskemålåterkommer jag nu i stället med vissa förstag om ändringar i lagen omungdomslag. Ett antalskrivelser med synpunkter på lagen om ungdomslag har inkommit till regeringenfrän kommuner, organisationer och enskilda personer. Lät mig först kortbeskriva utvecklingen av situationen på arbetsmarknaden förungdomarna och vad lagen om ungdomslag har betytt för att eventuellt förändra den utvecklingen. 1984/85:100 Bilaga 12 106 Sedan lång tidtillbaka har ungdomsarbetslösheten ökat trendmässigl. Denna utvecklingillustreras bl.a. i belänkandet (SOU 1984:31) "Arbetsmarknadspolitik under omprövning" avgivet avdelegationen för arbeis-marknadspolifisk forskning (EFA). 1 betänkandet visasbl. a. hur situationen för ungdomarna har försämrats under 1970-talet.Högkonjunklurårei 1970 omfattades 0,av del lotala antalet ungdomar i åldern avarbelsmarknadspoliliska åtgärder, dvs.arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete. var 1,av ungdomarna arbetslösa. Nästa högkonjunkturår -1974 - hade motsvarande andelarökat fill 1,resp. 3,och är 1980 låg de på 2,resp. 3,. Utvecklingenär likartad om man jämför lågkonjunkturperioderna. Under lågkonjunkturen i början av 1970-lalet varandelen i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete av del totalaantalet 16-24-äringar som mest 1,ochandelen arbetslösa ungdomar som mest 3,. hade andelarna ökal lill 4,resp. 5,. Detta trots att del då ocksåhade tillkommit speciella ungdomsåtgärder för 16- och 17-åringar. Orsakerna tilldenna utveckling är fiera. Stmkturomvandlingen och del ökade utnyttjandetav tekniska hjälpmedel har inneburit att efterfrågan på arbetskraft harförändrats. Allt större krav slälls nu på arbetskraften både när det gällerutbildning och erfarenhet. Ulbudel av arbetskraft har ocksä förändrats, framför allt har kvinnornasarbetsutbud ökal kraftigt. Det har drabbat ungdomarna hårt eftersom den sektornrepresenterar en stor del av sysselsättningenbland pojkarna. Detta visar sig bl.a.i att pojkarnas relativa andel avinduslrisysselsältningen har minskat kraftigt sedan början pä 1970-talet.Samtidigt är ungdomarna underrepresenterade inom den offentliga förvaltningensom ju är den sektor som sysselsättningsmässigt vuxit . Om man begränsarstudien till 18- och 19-åringar kan man konstatera att arbetslösheten har legat på en mycket högnivå . Enligt arbetskraftsundersökningarnas () siffrorför grupperna var i genomsnitt10,av dessa ungdomar arbetslösa . Motsvarande siffra för är1975 var 5,. var ca 18000 ungdomar i åldern 18 och 19 årarbetslösa. månad 1983 låg siffran en bra bitöver 20000. Det är denna utveckling vi har att slåssemot och det var mot den bakgmnden somlagen om ungdomslag kom till. Låt oss se på vad som har hänt för 18- och19-åringarna efter . Arbetslösheten harsjunkit kraftigt bland ungdomarna i dessa åldersgrupper. Under de första fem månadernai år låg den i genomsnitt på drygt 6000 att jämföras med 18000 förraåret. Antalet 18- och 19-åringar iarbetsmarknadsutbildning har i stort sett legatpä en oförändrad nivå . Därefter finns en viss tendenstill en liten minskning. Rekryteringsstödet - som har kommit till 1984/85:100 Bilaga 12 107 somett komplement lill enskilda beredskapsarbelen - har ökal sedan slarlen . Sedan juni månaduppgår anlalel ungdomar med rekryteringsstöd till ca 5 500 . Del totala antalet 18- och 19-åringar somär arbetslösa eller i någon åigärd(arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete, rekryteringsstöd eller ungdomslag) är högre jämfört medsituationen . Differensen lill föregående år är dock inle särskilt slor vare sig för 18- och 19-åringarna eller för 20-24-äringarna. 1genomsnitt har ca 5000 fler 18-och19-åringar varil arbetslösa eller i åtgärder under de tre första kvartalen 1984 i jämförelse med . Detlaär en bild som stämmer relativt välöverens med den som gäller för 20-24-åringarna, där i genomsnitt ca 6000 fler 20-24- åringar har varitarbetslösa eller i ålgärder jämfört med . Om man vidare serpå hur länge ungdomarna finns i ungdomslag i förhållande tillhur länge de var arbetslösa eller i beredskapsarbete inom den offentliga sektom lidigare kan man konstateraföljande. Av de totalt ca44000 ungdomarna i ungdomslag var iungdomslag eller mer. hade varit i ungdomslag . Eflersom lagen omungdomslag i slort sett ersätter öppen arbetslöshet samt kommunala ochstatliga beredskapsarbelen för 18- och 19-åringar kan det som enjämförelse vara intressant att studera hur ungdomarna var arbetslösa eller i dessa åtgärderlidigare. sedanvar av 18- och 19-åringarna som var arbetslösa eller iarbetsmarknadspolitiska åtgärder arbetslösa eller i sädana åtgärder ellermer. Vidare var en huvuddel av de ungdomar som hade beredskapsarbete i sådanaunder hela den möjliga tiden, dvs. av de arbetslösa 18- och 19-åringarna var arbelslösa mer än sex mänader. Totalt sett var för etl årsedan således av de 18- och 19-åringar som var arbetslösa eller iarbelsmarknadspoliliska åtgärderarbetslösa eller i beredskapsarbete mer än . Detla sammantagetvisar att ungdomarnas möjligheter på den ordinarie arbetsmarknaden i stort sett är desammasom . Införandel avungdomslagen har dock medfört en avgörande skillnad mellan de olikaungdomsgmppernas situation. Tack vare ungdomslagen har vi lyckatspressa ner arbetslösheten bland 18- och 19-åringar på en låg nivå. Vi har medungdomslagens hjälp kunnat gå vidare på arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken. Del är nu dags attslå fast att lagen om ungdomslag var en bäde nödvändig och riktig åtgärd. Detär självklart att det vid införandet inte gick alt fömtsäga hur en åigärd som denna, iarbetsmarknadspolitiska sammanhang såunik, skulle komma att fungera i alla detaljer. Det finns nu anledning att göra vissa justeringar och jagåterkommer strax till dessa. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 108 Vissa förslag om ändringar i lagen om ungdomslag Lät mig först taupp frågan om beräkningen av antalet ungdomar sysselsatta i ungdomslag under nästa budgelår.AMS har bedömt att 30000 ungdomar kommer attsysselsättas i ungdomslag i genomsnitt under nästa budgetår. Min bedömning är 25 000 ungdomar i genomsnill och den gmndar sig pä följande. Läget påarbetsmarknaden väntas, som jag inledningsvishar redogjort för, bli bättre under nästa budgetår. Den uppgången måste också ungdomarna få del av. Dessutomär flera av de förslag som jag nukommer att presentera sådana som syftar till atl öka möjligheterna förungdomarna att få ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Förslagen syftarockså till att bl.a.arbetsmarknadsutbildning utnyttjas mer änvad som har skett för ungdomama i ungdomslagen. Ungdomslagen skall ses som en sistahandsålgärd ochskall på inle behöva ha en alltför hög omfattning. Jagberäknar medelsbehovet för 25000 platserper månad i genomsnitt till 1 180 milj. kr. Jag har i mina beräkningar utgått från en lika stor andelungdomar sysselsatta på heltid i ungdomslagen som det är f. n., dvs.14%. Placering hos olika arbetsgivare Som har framgått avregeringens skrivelse till är den absoluta majoriteten av ungdomama iungdomslag placerade hos kommunerna. Så mycketsom av ungdomarna finns där. Resten har placerats hos landsting och statliga myndigheter. Det finnsflera förklaringar till denna ojämnafördelning. Kommunerna hade, när ungdomslagen infördes, kommit avsevärtlängre i sin planering av verksamheten än framför allt de statligamyndigheterna. Kommunerna fick också fram ett mycket stort antal platser,vilket innebar att många ungdomar placerades där. Detta leder troligen i sintur till att den organisation som kommunerna på ett mycket framgångsrikt sättbyggde upp nu stabiliseras på en relativt hög nivå. Detta kan innebära att placeringsmönstretkan bli svårt att bryta. Frågan är om det är önskvärt att göra det. Urungdomarnas synpunkt är det sjävklartvärdefullt att ha ett så differentierat "utbud" som möjligt avplatser inom ramen för ungdomslagen. Å andra sidan framkommer det i Göteborgsstudienatt det är kommunerna och landstingen som erbjuder de mest meningsfyllda arbetsuppgifterna. Det bördock enligt min uppfattning vara möjligt att utnyttja bäde landsting ochstatliga myndigheter mer än vad som görs f.n. så alt kommunernas börda inte blir alltför tung. Detta gällersjälvklart under fömtsättning att det är till ungdomarnas bästa. När det gällerplaceringarna hos enskilda arbetsgivare har sådana placeringar skett i litenutsträckning. Även om det aldrig har varit meningen att denna möjlighet skulle få en vidsträcktomfattning står det låga utnyttjandet enligt min mening inte iöverensstämmelse med riksda- 1984/85:100 Bilaga 12 109 Enligt AMS uppskattning är f.n.ca 1000 ungdomar i ungdomslagplacerade i privata förelag. Enligt lagen får "ungdomar i ungdomslagulföra arbetsuppgifter åt enskilda arbetsgivare, om arbetet avser avgränsadearbetsuppgifter som annars inte skulle bli utförda och som inte är lämpliga atl ulföra inom ramen för någon annan arbetsmarknadspolitiskstödform". Enligt AMS föreskrifter kan sådana placeringar ske om kommunerna, landsting och slaten saknarplalser eller om ungdomen harbehov, erfarenheter o.dyl. som inte kan tillgodoses inom den offentliga förvaltningen. Det är enligt min meningangeläget atl ungdomar i ungdomslagskall kunna placeras hos enskilda arbetsgivare om den unges behov är sädana atten placering hos en enskild arbetsgivare är överlägsen. Kommunernas eventuella önskemål om att utnyttjaegna ungdomslagsplalser fär intetillåtas gå i första hand. Jag är dock angelägen om atl understryka att denprivata arbetsmarknaden i första hand skall utnyttjas för alt placera ungdomar som gär ut urungdomslagen. Jag vill också erinra omalt skolan vid placering av 16- och 17-åringar på ungdomsplats i hög grad utnyttjar den privata arbetsmarknaden. ISINOVA:s rapport understryks detta kraftigt. 1 sammanhanget finnsdet också anledning att peka på andra och bättre möjligheier att engagera det privata näringslivet förungdomarna. Jag tänker framför allt på skilda former av utbildning föriagd tillföretag. Lokala överenskommelser i dennariktning har träffats på flera håll mellan arbetsmarknadens parter och arbetsmarknadsverket. Dessa meloder innebärinte heller risker för konkurrenssnedvridning. Ulslussning av ungdomar i ungdomslag Som har framgått avregeringens skrivelse till är meningarna delade om röriigheten frånungdomslagen är hög eller låg. I AMS redovisning framkommer att totalt av deungdomar som har börjat i ungdomslag också har slutat.Denna statistik är dock, enligtAMS, inte fullständig. Ungdomar som erbjuds kortare vikariat -- behöver inte lämnaungdomslagen. Dessa avbrott registreras därför inte isökandestalistiken. I Göteborgsstudiensägs beträffande rörligheten all den anses vara myckel hög, speciellt ijämförelse med beredskapsarbeten. Man menar vidare atl den höga rörligheten medförplaneringsproblem. SINOVA menar å andra sidan att rörligheten är för låg ochhar medfört att ungdomarna stannar längreuianför den ordinarie arbetsmarknaden nu än innan ungdomslagen fanns. Vidare pekar man både iGöteborgsstudien och hos SINOVA pä att uppföljningen av ungdomarna frånarbetsförmedlingens sida kunde vara bättre. Till denna bild kanläggas att få ungdomar - - har deltagit iutbildning vid sidan av arbetet i ungdomslag. Det är, enligt min 1984/85:100 Bilaga 12 110 mening, angeläget att möjligheten att erbjuda ulbildning tillungdomama i ungdomslag utnyttjas imycket större utsträckning. Del finns dessbättre tydliga tecken på att andelen utbildning nu ökar kraftigt. Flerakommuner har tagit fram särskildakalaloger med erbjudanden om utbildning enbart för ungdomar iungdomslag. Det är av fleraskäl svårt att kombinera långvarig utbildning med arbete i ungdomslag, eftersomarbelel i ungdomslag skall kunna avbrytas med kort varsel. Däremot kanmycket väl kortare utbildning ingå som ell värdefulll komplement tillarbete i ungdomslag. Ett inslag som bör ingå i utbildningen, och som på sina håll redan ingår, är kunskapom arbetsmarknaden och arbetsmarknadens krav samt konsten att sökaarbete. Jag föreslår därför att särskildtid avsätts för aktiviteter liknande dem som finns inom verksamhetermed s.k. jobb-klubbar. är elt sätt atl metodiskt söka arbete. Isin renodlade form innebär dellagande i jobb-klubb alt intensivt och i gmppsöka arbele på heltid. Inom AMS har man utvecklat metoder ochstudiematerial för dessa klubbar.