prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — För atl finansiera de "öronmärkla"dagarna föreslår ulredningen att den tid för vilken föräldrapenning utges medbelopp motsvarande sjukpenningen sänks från 270 . Förslaget tiUstyrks av och Skola.Det avstyrks av RRV, /SR, SFS, och FF. påpekar atl det är till gagnför jämställdheten att nuvarande antal dagar inom föräldraförsäkringen medsjukpenningbelopp, d.v.s. bibehålls och inte minskas med tio dagarsom föreslås i utredningen. anser det beklagligt attersätlningstiden för vård av små barn föreslås minska. SAF påpekar att de "öronmärkla" dagarnaföreslås bli semesterlönegmndande och anser att den semesterlönegrundandefrånvaron sannolikt kommer att bli betydligt större än utredningen räknat medoch därmed åsamka arbetsgivarna betydande kostnadsökningar. Föreningen föreslårdärför - liksom Svenska kommunförbundel - att de "öronmärkladagarna", om de införs, skaU räknas som inte semesleriönegrundandefrånvaro. 8 Ersättningstidens längd inom den tillfälligaföräldrapenningen Utredningen föreslår alt dentillfälliga föräldrapenningen förändras så atl ersäitning på grund av ordinarievårdares sjukdom eller smitta i fortsättningen endast kan utges inom ramen förde 20 första ersättningsdagarna . För långtidssjuka eUer ofta sjuka barngäller som f.n. att upp till totall får användas per barnoch år. Remissinstansernas reaktion påförslaget om begränsning av ersätlningstid när det gäller ordinarie vårdaressjukdom eller smitta har i huvudsak varit negativa. Förslaget tillstyrks dockav . Det avstyrks av försäkringräitenför , RRV, , , , , och FF. Försäkringsrätten för Mellansverigekonstaterar att de nämnda enligt förslaget skall gälla för varjebarn inom en familj. I dagantalet ingår dagar för barns sjukdom, dagar förordinarie vårdares sjukdom och dagar för s.k. faderskapspenning. Rätlen tUlföräldrapenning i samband med ordinarie vårdares sjukdom eller smitta skullesåledes bli beroende av bl.a. när behovet av föräldrapenning avnämnda orsaker uppstår saml av hur många barn del finns i familjen.Konsekvenserna av den föreslagna bestämmelsen kommer att te sig obegripliga. Dekan enligt försäkringsrättens mening därför inte accepteras. är ocksånegativ till förslaget efiersom förbundet anser att familjedaghem är enbarnomsorgsform, som skall jämföras med daghem. Då vore införandet av nämndaförslag ett sleg i fel riktning. Visserligen påpekas i utredningen att det ärkommunens skyldighet att skaffa ersättare för en dagmamma som är sjuk. Men detär inte alla gånger lämpligt att placera barnen hos en vårdare utan inskolning. vill gålängre än utredningen när det gäller begränsningar av den tillfälligaföräldrapenningen. Förbundet framhåller alt det totala antalet ersatta dagarökat efter det att ersättningstiden förlängdes . Antaletersältningdagar bör därför enligt förbundet återgå lill tidigare antal, medundantag för de fall där barnen är handikappade, långtidssjuka eller oftaåterkommande sjuka. De handikappade barnens ställning iföräldraförsäkringen i oUka avseenden tas upp av flera remissinstanser. tar upp fråganom en ytterligare förlängd ersättningstid för långvarigt sjuka barn utöver denuvarande samt en höjning av åldersgränsen tiU . Rådetmenar, att anhörigvårds-kommiltén inom ramen för sitt utredningsuppdrag bordeta upp denna fråga 1984/85:78 156 ochförsöka hitta en konstruktiv lösning på problemen. Likartade synpunkter framförs av HCK, och Hörselfrämjandel. //C framhåller atl för föräldrar till barn medhandikapp är 12-årsgränsen olycklig i den tUlfälliga föräldraförsäkringen. Detär alldeles nödvändigt all åldersgränsen höjs avsevärt och atl reglernalillämpas med stor flexibilitet menar kommittén. TCO framhåller alt en förälder till etl psykisktutvecklingsstört barn har ingen rätl atl få tillfällig föräldrapenning efteratt barnel fyllt . Detla kan även gälla andra handikappade barn. Efiersombarnel i övrigt är att jämställa med minderårigt kan delta upplevas somorättvist. TCO hemställer därför att tillfällig föräldrapenning kompletterasmed regler om atl förälder, som vårdar psykiskt utvecklingsstört barn över 12år, vid barnets sjukdom eller läkarbesök för detta jämstäUs med förälder tUlbarn . Regelsystemet för den tillfälliga föräldrapenningenföreslås förändrat även i vissa andra avseenden. som används för varje barn föreslås få las ut ulan att intygbehöver vhas upp. Därefter krävs intyg från första ersättningsdagen. Förslaget har fått ett blandat mottagande. DettiUstyrks av LO, TCO, SACOISR och . Det avstyrks a\ försäkringsrätten förMellansverige, RRV, , , , ochSkola, . framhåUer att det ärenklare att anknyta fill de vanliga reglerna för utbetalande av sjukpenning,d.v.s. att intyg krävs efter en veckas sjukdom. Barnet garanteras då också vidvarje sjukdomstillfälle kontakt med läkare eller distrikts/BVC-sköterska efteren vecka. Utredningen föreslår vidare att intyg för attstyrka rätten till föräldrapenning i fortsättningen skaU få utfärdas av såvälläkare som sjuksköterska. Förslaget har fått ett i huvudsak positivtmottagande. Det tiUstyrks av försäkringsrätten för , RRV, FKF, LO,och Skola, . , , ochFF. Förslagetavstyrks av SAV, SAF och /SR. 54 y ifrågasätter om inte intyg av läkare skallfordras för att styrka behov av ledighet med tillfällig föräldrapenning utöver20 dagar . Här liksom i andra fall när det gäller att styrka sjukdom börinte intyg av sjuksköterska anses tillräckligt. 9Övriga frågor inom den tillfälliga föräldrapenningen Utredningen har redovisat en modell som - omekonomiska fömtsättningar finns - kan vara underlag för ytterligare utredningför att komma till rätta med den bristande kompensationsnivån inom dentillfäUiga föräldrapenning- 1984/85:78 157 enför anstäUda med s.k. koncentrerad arbetstid. LO och TCO finner det olyckligt att utredningengett upp försöken att lösa problemen med den låga kompensalionsnivån fördelfidsanställda och anställda med koncentrerade tjänstgöringsperioder. Liknande synpunkter kommer frånJämställdhetskommitlén, , , ,och FF. Ytteriigare frågor inom den fillfälUgaföräldrapenningen som behandlas i utredningsförslaget är följande. Fäder skall få vara hemma fio dagar per barn vidbarns födelse, vilket har betydelse vid flerbarnsbörd. Detta förslag har inlemött några invändningar vid remissbehandlingen. Det tillstyrks uttryckligen avjämställdhetskommittén, FF och Fredrika-Bremer-Förbundet. Adoptivfäder skall kunna vara hemma med ersättningfrån föräldraförsäkringen i samband med adoptivbarns ankomsttill familjen. Förslaget tillstyrks av , FKF och Fredrika-Bremer-Förbundet. Fäders särskilda rätt lill ersättning i samband medbarns födelse skall få tas ut längst fill efter barnets födelseeller hemkomst från sjukhus. Förslaget har i regel inte tagits upp iremissbehandlingen. Det har dock tillstyrkts av FF. SAV avstyrker förslaget. Enligl verkets mening ärdet bara under som den situation föreligger som motiverardenna särskilda rätt. Fader skall inom ramen för de kunna taut föräldrapenning för att närvara vid förlossning, även för dag innan den dåbarnet föds. Förslaget har inte mött några invändningar. Det tillstyrks av FF. Föräldrapenning skall kunna utges när en hemarbetande förälder följermed sjukt barn till läkare och detta medför att den andre föräldern - somnormalt förvärvsarbetar - måste stanna hemma för att se till annat barn ifamiljen. Förslaget tillstyrks uttryckligen av FF, och . Försäkringsrätten för avstyrkerförslaget och pekar på att det finns flera likartade situationer där med sammafog föräldrapenning borde utgå. Föräldrapenning skall kunna utges närförvärvsarbetande förälder avstår från sitt arbete för att tillsammans med den andra föräldern på läkares inrådan följa med barnet till läkare i de fall barnet av en allvarlig sjukdom eller båda föräldrarna behöver delta i läkarbesöket som en del i behandlingen av barnet. Kravet för rätt till ersättning bör vara att läkareintygar att barnets hälsotillstånd medför behov av att båda föräldrarnamedföljer tiU läkare eller deltar i läkarbesöket som en del i behandlingen avbarnet. Motsvarande bör gälla när barnet är intaget på sjukhus. 1984/85:78 158 Förslaget har inte mött några invändningar iremissbehandlingen. Det tillstyrks av FF. /SR pekar på familjebehandlingen av ungdomarinom barn- och ungdomspsykiatrisk verksamhet. Friska föräldrar som deltar isådan behandling har om barnel eller barnen fyllt ingen möjlighet tillersättning vare sig sjukpenning, föräldrapenning eUer tiUfällig föräldrapenning.Centralorganisationen anser det vara mycket viktigt att möjlighet öppnas förersäitning till föräldern eller föräldrarna i denna situation. beklagar att utredningeninte föreslår någon utvidning av ersäliningsrätien när det gäller barn som intekan vistas hos den ordinarie vårdaren på grund av sjukdom eller smitta hosvårdarens barn. SFS ser det som en stor brist att utredningen intetagit upp den grupp av föräldrar som lever på studiemedel. betänkande DsU 1981:11 uppmärksammades dehögskolestuderande föräldrarnas ekonomiska situation. att studerande med barn skall få rätt att få behåUastudiemedlen för vård av barn, vilket SFS varmt tillstyrkte. Man hänvisade då till att denna fråga även bordebehandlas av föräldraförsäkringsutredningen. Så har uppenbarligen inteblivit fallet och SFS kräver därför besked om vilken instans som skall taansvaret för studentemas föräldrapenning. Utredningen behandlar i sitt betänkande frågan omföräldrabegreppet inom föräldraförsäkringen. När det gäller den tillfälliga föräldrapenningenföreslår utredningen att samboende ulan gemensamma barn skall få rätt attuppbära ersättning för vård av den andres barn under fömtsättning att de leverunder äktenskapsliknande förhållanden och är kyrkobokförda på samma adress. Förslaget har med några undantag inte mött någrainvändningar. Det tillstyrks uttryckligen av jämställdhetskommitlén, FKF, LO,och Skola, , och FF. Som ovan nämnts tillstyrker FKF att samboendeicke-biologisk förälder får rätt till tillfäUig föräldrapenning. Förbundet villemellertid gå vidare och föreslår att denna regeländring utvidgas till attgälla samtliga former av föräldrapenning. Förbundet hoppas också att man påsikt verkar för enhetUga regler för samtliga övriga famUjeanknutna bidrag såsom socialpolitiska samordningsutredningen föreslagit. LO konstaterar att när det gällt att ordnabarntillsyn i akuta situationer har nuvarande regler medfört problem. "Sambo", som inte är förälder tiU bamet, kan inte användaförsäkringen. Dessa regler har upplevts som stötande och byråkratiska. LO anser- i likhet med utredningen - att 1984/85:78 159 föräldrabegreppetbör ändras till att omfatta även sammanboende. Kravet på ell sammanboende börvara uppfyllt om mannen och kvinnan är kyrkobokförda på samma adress. Föräldrabegreppet berörs också av FÖD. Domstolenhar ingen invändning mot de förändringar som görs i föräldrabegreppet. 12 §bör dock enligt domstolen i tydlighetens intresse medtas ocksåadoptivföräldrar. Vidare bör rättslig vårdnadshavare anges i paragrafen på ettklarare sätt så att med förälder likstäUs "den som annars har vårdnaden omell barn" (jfr 25 § socialtjänstlagen). Försäkringsrälten för ifrågasätterregeln om att ett sambo-endeförhållande skall anses föreligga om mannen ochkvinnan är kyrkobokförda på samma adress. Som ett alternativ vill rätten pekapå förslaget från samrådsgruppen om socialförsäkringstillägg. Detta innebar atlde sammanboende, som skall kunna gifta sig med varandra, skall ha ekonomiskhushållsgemenskap (Ds S 1980:1, 20 § förslaget tillförordning om socialförsäkringstillägg). I allmänhet bör blotta påståendet omdetta i den försäkran som undertecknas vara tillräcklig kontroll. Utredningenföreslår förändringar av reglerna för den sammanslagna föräldrapenningen för"fosterföräldrar". Biologiska föräldrar, som även är fosterföräldrar,får enligt förslaget en förbättrad försäkring genom att de alltid - utan denreducering som sker med hänsyn till fosterlönen - får ersättning medlägst garantinivån vid ett eget barns födelse. Däremol blir fosterföräldrarinte berättigade till den sammanslagna föräldrapenningen -d.v.s. den tidigareföräldrapenningen i samband med barns födelse och den särskildaföräldrapenningen - i sin egenskap av fosterföräldrar. Flertaletremissinstanser lämnar förslaget utan erinran. FÖD noterar alt förslagetinnebär en försämring för fosterföräldrar som inte uppbär fosterlön och inteheller mottagit barnel i adoptionssyfte. För dessa föräldrar kan inte föräldrapenningutgå. Enligt vad domstolen har sig bekant är sådana fall inte alldeles ovanligaoch det kan därför finnas skäl att överväga en möjlighet för kassan att efterprövning i varje särskilt fall utge föräldrapenning lill sådan fosterförälder.En dispensregel bör då införas i 2 § av innebörd atl fosterförälder i annatfall än som sägs i första stycket skall, då särskilda skäl föreligger, kunnajämställas med förälder. Försäkringsrättenför avstyrker förslagen. Det är enligt försäkringsrättens meningdiskutabelt att frånta "fosterföräldrar" det skydd mot inkomstförlustsom föräldrapenningen är avsedd att ge efter barnets födelse.Det är lika angeläget att detta skydd ges åt "fosterföräldrar" somatt det ges till biologiska föräldrar och adoptivföräldrar. Att"fosterföräldrar" uppbär "fosterlön" föranleder inte tillnågon annan bedömning. Föräldrapenningen reduceras ju med hänsyn till"fosterlönen" och föräldrapenningen ger därför, liksom för andraföräldrar, endast kompensation för inkomstförlust. En"fosterförälder" kan - till skillnad från de flesta andraförvärvsarbe- 1984/85:78 160 landeföräldrar - fortsätta med sitt förvärvsarbete ("fosterbarnsvården")som han vårdar det egna barnet och behöver inte avstå från deninkomst som detta förvärvsarbete ger. En jämförelse torde kunna göras med endagbarnvårdare, som trots vården av det egna barnet inte avstår från sittförvärvsarbete och som därför inte blir berättigad lill någon föräldrapenning. Utredningen anser det angeläget att det bedrivs eninformationsverksamhet som syftar till en ökad medverkan av fäderna i vårdenav barnen. Utredningen anser det viktigt att frågor kring föräldraledighet ochföräldraförsäkring bl.a. tas upp i föräldrautbildningen i anslutning tillbarnets födelse då föräldrarna planerar föräldraledigheten. instämmer i utredningensförslag. Förbundei understryker mödravårds- och barnavårdscentralernas viktigaroll i informationsarbetet. framhåUer att det inte endastbehövs faktainformation om möjligheten av att dela på föräldraledigheten utanockså omfattande upplysning om innebörden av att dela ledigheten. Styrelsen påpekar också att det behövs bl.a.fortbildningsinsatser för den personal som arbetar inom mödra- ochbarnhälsovården, en fortbildning som diskuterar den djupare innebörden av attdela på föräldraledigheten. Det finns också ett behov av olika typer av direktupplysningsmaterial till föräldrar, som de kan ta del av på mödra- ochbarnhälsovårdscentraler. instämmer i utredningens uppfattningatt upplysningen bör vända sig till såväl män som kvinnor. och Skola framhåller för sin delatt utöver generell information om gällande regler, så bör oUka former avriktad information ske, bl.a. för att öka pappornas medverkan och ansvar ibarnomsorgen, uppmärksamma frånskilda biologiska föräldrars rätt och möjlighetatt delta t.ex. i barnets skolarbete, även om de inte är vårdnadshavare etc. Det är viktigt att informationen regelbundetåterkommer till föräldrarna. Mödravårdscentralerna och föräldrautbildningen börge alla bUvande föräldrar den grundläggande kunskapen om försäkringens reglermenar förbundet. tar upp behovet av särskilt anpassadinformation till invandrare. Verket påpekar att det finns ett antalinvandrarkvinnor, som inte kan svenska och som är analfabeter. De nås inte medskriftlig information. För dem borde den nödvändigaste informationen kunna skevia tolk på mödravårds- eller barnavårdscentraler. När föräldrautbildningenkommer igång för minoritetsgrupper kan informationen även spridas via dem. Försäkringskassansbroschyr om den nya föräldraförsäkringen bör tryckas påde vanligaste invandrarspråken och finnas tillgänglig på lidigare nämndainstitutioner menar verket. Det är viktigt att de som redan nu har barn iförskole- och skolåldrarna får kännedom om de nya ersättningsreglerna inteminst när del gäller den tillfälliga föräldraförsäkringen och de"öronmärkla" dagarna. Här har även massmedia en uppgift att fyllaliksom invandrartidningen och invandrarorganisationernas egna organ. 12Samordning, administration m.m. Utredningen föreslår alt krav på anmälan tillförsäkringskassa för rätt till ersättning införs för hela föräldraförsäkringen. Förslaget har inte mött några invändningar iremissbehandlingen. Det tillstyrks av FÖD, och Skola, och FF FÖD påpekar att utredningens förslag leder till enenhetUg reglering som i och för sig är en fördel. Nuvarande system där anmälanibland inte krävs men i andra fall är obligatorisk förvillar lätt den försäkrade.Detsamma gäUer för sådana anställda vars arbetsgivare till följd avarbetsgivarinträde svarar för anmälan i några fall men där den försäkrade självskall svara för anmälan i andra fall. Enligt domstolens mening borde man iförevarande sammanhang se över reglerna om anmälningsskyldigheten inom såvälsjuk- som föräldraförsäkringen och belysa nuvarande system i ett bredareperspektiv. Utredningen föreslår vidare att vid tillfälligföräldrapenning en anmälan skall vara tillräcklig för samma vårdperiod även omföräldrarna byter av varandra i vården av barnet. Förslaget har inte mött några invändningar iremissbehandlingen. Det tillstyrks av och Skola och . Frågan om vårdbehov som uppstår i samband medsemester tas upp av FÖD. Domstolen pekar på de tveksamheter som finns när detgäUer de fall då båda föräldraraa har semester eller då det äromöjligt för föräldern att återgå till arbetet, därför att föräldern har slutatsitt arbete där eller arbetsplatsen lagts ner eller Uknande, vilket harförekommit i några fall. Domstolen ser det som värdefullt om lagstiftaren angerhur samordningen mellan ifrågavarande båda förmåner lämpligen bör utformas. Utredningen har behandlat frågan om begränsning avantal ersättningsperioder för föräldrapenningen. Utredningen anser att ensådan begränsning kan ske redan nu genom tillämpning av föräldraledighetslagensbestämmelser. RRV kritiserar detta och anser att för attunderlätta för den enskilde bör reglema samordnas och en begränsningmotsvarande ledighetslagens bestämmelser införas även i lagen om allmänförsäkring. Slutligen tar några remissinstanser upp frågan omövergångsbestämmelser. Försäkringsrättenför konstaterar att utredningen inte synes 11Riksdagen 1984/84. 1 saml Nr 78 1984/85:78 162 haansett det nödvändigt med några övergångsbestämmelser, utöver vissa betämmelserbeträffande adoptiv- och "fosterföräldrar". EnUgt försäkringsrättensmening torde det emellertid inte vara möjligt att helt undvika ytterligareövergångsbestämmelser. Vid lagens ikraftträdande kommer t.ex. skilda antalersättningsdagar (i vissa fall delar av dagar) att ha förbrukats förföräldrapenning i samband med barns födelse och särskild föräldrapenning.Regler bör ges om hur dessa förbrukade föräldrapenningdagar skall räknas avfrån föräldrapenningdagar enligt de nya bestämmelserna. påpekar att enligt utredningensförslag kan föräldrar som har kvarvarande ersättningsdagar enligt nuvarandelagstiftning ta ut dessa längst t.o.m. utgången av . Det kan diskuterashumvida denna tidsgräns är för snävt tilltagen så att problem uppstår förarbetsgivaren då ett stort antal föräldrar vill ta ut kvarvarandeersättningsdagar under en koncentrerad tidsrymd. Detta skaU emellertid vägasmot konsekvensen att ha oUka bestämmelser för skilda föräldragmpper.Erfarenheterna av de nuvarande övergångsbestämmelserna talar för utredningensförslag om en snabb övergång till det nya systemet. Även befarar atttidsgränsen för uttag av kvarvarande ersättningsdagar är för kort och anser detangeläget att perioden förlängs med . Med hänsyn till det omfattande översynsarbete avledighetslagstiftningen, som genomfördes parallellt medföräldraförsäkringsutredningen, har utredningen endast sammanfattat visskritik mot gäUande bestämmelser och föreslagit vissa följdändringar för attanpassa reglerna om föräldraledighet till de ändrade reglema inomföräldraförsäkringen. framhåller att frågan omvad som skall anses utgöra en period vid uttag av föräldraledighet är oklarUksom även frågan om arbetsgivarens omplaceringsmöjligheter vid sådant föräldraledighetsuttag,som bedöms inverka negativt på verksamheten. Styrelsen anser det därförvärdefullt att dessa frågeställningar klariäggs. menar att behovet av omfattandeförändringar av föräldraledighetslagstiftningen kvarstår. Även SAF påpekar kvarstående olägenheter medgällande lagstiftning. Det gäller bl.a. kopplingen mellan rätten tillföräldraledighet och rätten till föräldrapenning. Denna koppUng, som innebäratt arbetsgivaren är skyldig att bevilja ledighet under aU den tid somarbetstagaren får föräldrapenning, gör det sålunda nödvändigt för arbetsgivarenatt inte bara känna till föräldraledighetsreglema utan också bestämmelserna somhar att göra med arbetstagarens rättigheter gentemot . Detskulle underlätta avsevärt för arbetsgivaren om denna koppling eUminerades. 1984/85:78 163 Sammanställningav remissyttranden över föräldraförsäkringsutredningens betänkande (SOU1983:30) Utbyggd havandeskapspenning m.m Efter remiss har yttranden över betänkandet avgeltsav försäkringsöverdomstolen (FÖ), försäkringsrätten för ,(), , riksrevhionsverket (RRV), statensarbetsgivarverk (SAV), (), arbetarskyddsstyrelsen(ASS), jämställdhetsombudsmannen (JämO), (),, , (), (), Landsorganhationen i (LO),Tjänstemännens centralorganhation (TCO), Centralorganhationen /SR. Remissinstanserna är i allmänhet positiva tiUutredningsförslaget som innebär en utökad rätt till ersättning från socialförsäkringentill gravida kvinnor som inte kan fortsätta sitt förvärvsarbete undergraviditeten. Några remissinstanser stäUer sig dock tveksammatill den konstmktion av ersättningsrätten som utredningen föreslår och sombl.a. innebär en bibehållen och utbyggd havandeskapspenning. Förslaget att dennya ersättningsrätten för gravida kvinnor som tvingas avstå från förvärvsarbetepå gmnd av att arbetsmiljön kan medföra risk för fosterskador helt skallanknyta till förekomsten av föreskrifter utfärdade med stöd av 3 kap. 16 §arbetsmiljölagen, tillstyrks av flertalet remissinstanser men har föranlettolika förslag om ytterligare utvidgning av ersättningsrätten. Utredningen har ansett att de nuvarandebestämmelsema i arbetsmiljölagen är tillräckliga för att utgöra en utgångspunktför att förbättra arbetsmiljön bl.a. för att undvika fosterskador. Detta harinte mött några invändningar men flera remissinstanser har påpekat vikten avarbetarskyddsstyrelsens arbete att bevaka och utfärda föreskrifter förarbetsmiljöer som kan medföra risk för reproduktions- eller fosterskador. Utredningens förslag att genom ett tillägg i lagenklarlägga gravid kvinnas rätl till sjukpenning om hon på läkares inrådanavhåller sig från arbete på gmnd av risker för fostrets liv eller hälsa vidt.ex. flerbarnsgraviditet eller Rh-immunisering, har fått ett i huvudsakpositivt mottagande. Det tillstyrks uttryckUgen av RFV, sociahtyrehen,JämO, FKF, SAF, LRF och /SR. JämO framhåller att tUlägget i lagen och den utföriigabeskrivning av oUka graviditetskomplikationer som bör jämställas med sjukdomtorde undanröja 1984/85:78 164 myckelav försäkringskassornas nuvarande osäkerhet, vilken kommit till uttryck i enföga enhetlig praxis. FÖD kan av principiella skäl inle ställa sig bakomutredningsförslaget. Domstolen framhåller att genom införandet avhavandeskapspenningen åstadkom man icke endast en väsentUg utvidgning avsocialförsäkringsskyddet för gravida kvinnor utan också en begreppsmässigrenodUng av förutsällningarna får erhållande av de båda förmånerna, sjukpenningoch havandeskapspenning.