prop · G80388 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens skrivelse 1984/85:88 medredovisning av verksamheten enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hosoffentliga arbetsgivare; Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll,redovisning av verksamheten enligt lagen (1983: 1070) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare. 1984/85:88 2 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden I. , , , ,, , , , , , R. ,, Skrivelsemed redovisning av verksamheten enligt lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslaghos offentliga arbetsgivare Ienlighet med beslut (prop. 1983/84:46, AU 12, rskrl04)lämnar regeringen härmed en redogörelse till om verksamheten enligtlagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare (ändrad1984:521). Redogörelsen har upprättats inom . Redogörelsen,som avser , bygger främst på särskilda studier avungdomslagen som har genomförts på regeringens och arbetsmarknadsdepartementetsuppdrag. Av redogörelsen kommer att framgå att vissa slutsatser av de skildastudierna är gemensamma och vissa motstridiga. Till stor del torde dessaskiljaktigheter kunna förklaras av att studierna utförts vid delvis skildatidpunkter och under ett uppbyggnadsskede. Skillnader i metodik spelargivetvis också in. Riksdagenhar förutom den redogörelse som här lämnas också begärt att regeringen skalllägga fram förslag till eventuella förändringar av lagen om ungdomslag. Jag ärav tidsskäl nu inte beredd att lägga fram några sådana förslag. Att så snartsedan en ny verksamhet startats få fram klart och entydigt underlag förändringar i systemet är, vilket kommer att framgå av redovisningen, förenat medsvårigheter. Det finns emellertid vissa frågor som bl. a. har belysts istudierna och som bör övervägas närmare. Jag har i enlighet med riksdagensönskemål för avsikt att återkomma till regeringen med sådana förslag ibudgetpropositionen. Redogörelsenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen överlämnar redogörelsen till . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Skr.1984/85:88 3 Idecember 1983 fattade beslut om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare (prop 1983/84:46, AU 12, rskrl04). a. att regeringen skulle redovisa verksamheten iungdomslag till . Det var i synnerhet två frågor som bordeuppmärksammas i utvärderingen. Det var för det första frågan om arbetstidenslängd. Vid en bedömning av längden borde hänsyn tas dels till den enskildeungdomen men också till statsfmansiella, samhällsekonomiska och socialaeffekter. Den andra frågan som särskilt borde uppmärksammas i utvärderingenvar hos vilka arbetsgivare ungdomar kan placeras i ungdomslag. Denutvärdering av verksamheten med ungdomslag som görs här bygger främst på desärskilda redovisningar/utvärderingar som på regeringens och arbetsmarknadsdepartementetsuppdrag har genomförts . Rapporterna bifogas sombilagor till denna redogörelse. Rapporterna har utarbetats utifrån skildametoder och delvis , vilket givetvis påverkar resultatenoch kan vara en förklaring till olika slutsatser. Chefenför har dessutom skrivit till samtliga ungdomarsom deltog i konferensen på . Denna skrivelsebifogas också som bilaga. Redovisningarna/utvärderingarnaär följande: Ifebruari uppdrog regeringen åt () att redovisaerfarenheterna av arbetet i ungdomslag. I rapporten "Verksamheten medungdomslag " har AMS redovisat omfattningen ochinriktningen av verksamheten med ungdomslag samt rörligheten till och frånungdomslagen och orsakerna till denna. AMS har också redovisatarbetsförmedlingens arbete med ungdomar som är placerade i ungdomslag. Somunderlag för AMS redovisning ligger dels den månatliga arbetsökandestatistiken,dels en skriftlig enkät som genomfördes månad till samtligalänsarbetsnämnder. Dessutom har särskilda studier gjorts i , ochVästernorrlands län. Regeringen uppdrog vidare åt AMS och () att gemensamt redovisa hur samordningen mellan åtgärderna för detkommunala uppföljningsarbetet och ungdomslagen fungerar. Sociologiskainstitutionen vid har en avsevärd erfarenhet av studierkring ungdomsarbetslöshet. Sedan slutet av 70- talet har sådana studiergenomförts vid sociologiska institutionen. I rapporten har på uppdragstuderat de nio kommunerna Skr.1984/85:88 4 medavseende på hur planeringsprocessen, organisationen, arbetsuppgifter ochrekrytering har fungerat för verksamheter med ungdomslag. Kommunerna har valtsut med tanke på olika strukturer i näringslivet, utbildningsmöjligheter,geografiskt läge och befolkningsfördelning. Undersökningen bygger i huvudsak påintervjuer med arbetsförmedlare, kommunalråd, handledare samt ansvariga inomlandstinget och på länsarbetsnämnden. KonsultföretagetSINOVA har i sin rapport på arbetsmarknadsdepartementetsuppdrag studerat hur lagen om ungdomslag påverkar ungdomarnas utträde på denöppna arbetsmarknaden. Rapporten bygger i huvudsak på intervjuer med personalpå arbetsförmedlingar, handläggare av ungdomslagen i primärkommuner och vissaandra offentliga arbetsgivare samt med ungdomar i ungdomslag. Intervjuer hargenomförts i kommunerna , , , , ,, , , och öskarshamn. Cirka 100 ungdomarhar intervjuats. Förstredovisas huvudresultaten i ovan nämnda rapporter. Därefter behandlas särskiltfrågorna om arbetstidens längd och kretsen av arbetsgivare som får drivaungdomslag. 2 Resultat av utvärderingarna 2.1AMS - Verksamheten med ungdomslag AMSredovisning av hur ungdomslagen har fungerat visaratt 44300 ungdomar har placerats i ungdomslag . Av dessa utgjordeflickorna . har 17 600 eller av de 44 300 ungdomarnaslutat i ungdomslag. Av samtliga 44 300 ungdomar som böljat i ungdomslag t.o.m.juni 1984 har ca 1200 varit arbetshandikappade. Totalt 270 av dessa hadeförståndshandikapp, varav 200 var . Ungefär hälften (8400) av de17600 som slutat i ungdomslag gick direkt ut på den öppna arbetsmarknaden,ibland med hjälp av rekryteringsstöd. (5400) av ungdomarna har slutati ungdomslag men är aktuella som arbetsökande hos arbetsförmedlingen. I den härgruppen finns bl. a. de ungdomar som har slutat därför att de har fyllt . 20-åringarnaåterfinns också bland de 8400 ungdomar som har fått arbete. Enligt senareuppgifter från AMS är det totalt 3000 ungdomar som har slutat i ungdomslagetdärför att de har fyllt . Vidare har (2500) av ungdomarnaavaktualiserats på grund av flyttning, militärtjänstgöring och andraanledningar. (1 100) av ungdomarna har slutat i ungdomslagen och påböijatnågon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. För ungefär hälften av dessaungdomar har beredskapsarbete utnyttjats. Ungefär en tredjedel har gått in påen arbetsmarknadsutbildning. Dessaresultat kan kort sammanfattas i följande figur. »R AKrUELLA =ÖR AF 'OLiTisK Åtgärd / 1 100 5 X HVAKTUALISER tv ANDRA Sr.t 1 '' 1 2 500 IM % VidAMS vidare redovisning av ungdomslagen utgår man från situationen i maj månad.Av samtliga då placerade i ungdomslag - 30400 -fanns i arbete i ungdomslaghos kommuner. Av denna grupp hade kommunerna efter medgivande frånarbetsförmedlingen låtit 215 ungdomar (0,) utföra arbetsuppgifter hosenskilda arbetsgivare och 1 500 ungdomar hos ideella föreningar. statliga sektorn fanns och hos landstingen . Av majsiffrans 30400ungdomar arbetade ca 14%heltid. Vidare deltog av ungdomarna i utbildning isamband med arbetet i ungdomslag. Närdet gäller rörligheten från ungdomslagen har alltså av de ungdomarsom börjat i ungdomslag också lämnat ungdomslagen . Statistikenger dock inte en fullständig bild av rörligheten. Enligt AMS anvisningarbehöver ungdomar som erbjuds kortare vikariat inte formellt lämna ungdomslagen.Dessa ungdomars avbrott registeras därför inte i sökandestatistiken. Flickornahar haft ungefär samma rörlighet i ungdomslagen som pojkarna men har i mindreutsträckning fått arbete på den öppna marknaden. Utländska medborgare harlämnat ungdomslagen i samma utsträckning som övriga. Däremot har ungdomar med arbetshandikappgjort det i lägre grad. Ungdomarna i ungdomslag har själva enligt AMS fortsattaredovisning visat ett stort intresse för annat arbete. Dockkan, enligt AMS, benägenheten hos ungdomar att själva aktivt söka arbetesammanhänga med om ungdomarna arbetar fyra eller åtta Skr.1984/85:88 6 Detta strider inte heller mot länsarbetsnämndernas beskrivningatt ungdomarna är intresserade av att ta andra jobb, då sådana erbjuds. Endast175 återkallanden av anvisningar till ungdomslag har skett på grund av attungdomarna avvisat erbjudande om arbete eller arbetsmarknadsutbildning. Detär ganska få ungdomar i ungdomslag som har deltagit i utbildning vid sidan avarbetet. eller ca 1 400 ungdomar deltog i utbildning den15 maj. Till bilden hör också att 400 av de ungdomar som deltog i utbildningåterfinns i kommun. Exempel på utbildning som har genomförts inom ramenför ungdomslagen är kurser om datafrågor, maskinskrivning, verkstads- ochbilmekaniker, maskinröjning, trädgårds-' arbete, körkortsteori, hur man sökerjobb och hur man startar eget. Någraskäl som länsarbetsnämnderna har angett som förklaring till den låga frekvensenutbildning är att kommunerna ännu inte hunnit organisera utbildningen, attungdomarna inte är intresserade, att genomströmningen i ungdomslag försvårarplaneringen, att ersättningen till ungdomarna är otillräcklig samt vissapraktiska problem såsom långa resvägar och svårigheter att få ihop en grupp it. Detkan dock nu konstateras att kommunerna har kommit igång med utbildning vidsidan av arbetet i ungdomslag i en betydligt större omfattning än vad som varfallet . Närdet gäller arbetsförmedlingarnas arbete med de ungdomar som placerats iungdomslag är förmedlingarnas ambitioner stora. Uppföljningen av ungdomarnasker genom regelbundna kontakter, individuellt eller i grupp, bevakning avlediga arbeten, jobbsökardagar, företagsbesök m.m. AMS konstaterar emellertidatt resurserna för en aktiv uppföljningsverksamhet var begränsade . Arbetet fick i hög grad koncentreras på att placeraungdomarna i ungdomslagen. Förutsättningarna bedöms varaavsevärt bättre. Närdet gäller frågan om samordningen mellan det kommunala uppfölj-njngsanvaret förungdomar och arbetsmarknadsmyndigheternas ansvarsområde fick, somnämndes inledningsvis, AMS och SÖ i febni-ari 1984 uppdrag av regeringen attgemensamt redovisa detta. Utgångspunkten för uppdraget var de problem somkunde förutses med hänsyn till bl. a. ansvarsfördelningen och de olikaekonomiska villkoren för ungdomarna. Debåda myndigheternas slutsats är att åtgärderna i stort sett fungerar bra. Deproblem som har uppstått har enligt myndigheterna sin grund i olika arbetstideroch olika ekonomisk ersättning till ungdomarna. Att ansvaret för ackvisitionenav platserna är delat kan också medföra samordningsproblem. Enligtmyndigheterna behövs långsiktigt en översyn av åtgärderna för att åstadkomma ensamordnad lösning för de båda åldersgrupperna. Skr.1984/85:88 7 hänsyntill att åtgärderna varit i funktion och är underutveckling och att problemen varit av begränsad karaktär är dock inte de bådamyndigheterna beredda att föreslå några förändringar. Enligt AMSoch SÖ har det hitintills inte förelegat några svårigheter att få fram platservare sig för ungdomslag eller ungdoms-platser. Tillgången på meningsfullaarbetsuppgifter har således varit god. Behovet av platser kommer förmodligenatt öka . Det är vidare ganska vanligt att ungdomarna övergår frånungdomsplats till arbete i ungdomslag och också att ungdomsplats hos offentligarbetsgivare inte sällan omvandlas till en ungdomslagsplats. Flertalet länsarbetsnämnderbedömer dock att det finns möjlighet att utöka platserna för ungdomslagen. Ungefärhälften av länsarbetsnämnderna ser expansionsmöjligheter i huvudsak inom stat,landsting och den kyrkliga sektorn. Frågan om den totala tillgången på platserkommer att följas noga av de båda myndigheterna. 2.2Göteborgs universitet - Ungdomslagen i nio kommuner Undersökningenbygger på intervjuer som huvudsakligen utfördes , juni och september1984. De viktigaste slutsatsernaav undersökningen som utfördes av sociologiska institutionen i ärföljande: uppbyggnaden av ungdomslagen genomfördes snabbt. Vanligen börjadekommunerna eller november månad att planera för att ta emotungdomarna. tillsattes en speciell arbetsgrupp vars uppgift var attinventera de kommunala förvaltningarnas möjligheter att bereda arbeten förungdomslagen. Där det inte redan fanns en lämplig etablerad organisation byggdekommunerna upp speciella organ för att hantera ungdomslagen. Det antal platsersom togs fram inom kommunerna var ofta fler än vad som krävdes. Samstämmigauppgifter från kommunerna säger att uppbyggnaden gått mycket bättre än väntattrots den korta tid som stod till buds. Även inom landstingen gick arbetet medatt ta fram platser bra. I de flesta fall hade landstingen sina platser klara islutet av januari när arbetsförmedlingen började placera ut ungdomarna. Däremotgick arbetet inte lika smidigt vid de statliga myndigheterna. Detta innebar attplatserna inom den statliga sektorn i allmänhet kom fram sent och var färre äni kommuner och landsting. för att handha hanteringen av ungdomslagen är ganska likartad.Huvuddelen av kommunerna har skilda organisationer för uppföljningsansvaretför 16- 17-äringarna och för ungdomslagen på så sätt att uppföljningsansvaretligger hos skolstyrelsen/skolförvaltningen och ungdomslagen direkt underkommunstyrelsen och kommunens personalansvariga. Endast en av de nio studeradekommunerna har samlat uppföljningsansvaret och ungdomslagen underskolstyrelsen/skolförvaltningen. 1984/85:88 8 Föratt beskriva de arbetsuppgifter som ungdomarna utför i ungdomslaget används irapporten begreppen konsumentstyrd resp. sysselsättningsstyrd inriktning. Denrenodlade sysselsättningsstyrda inriktningen innebär att målet är att geungdomarna arbeten, oavsett om de är värdefulla och meningsfulla eller ej. Enrenodlad konsumentstyrd inriktning innebär att endast arbetsuppgifter som ärmotiverade från konsumentsynpunkt inrättas. Ingen av dessa inriktningar harrenodlats i kommunerna. Den vanligaste modellen är att ungdomarna har konsumentinriktadearbeten inom befintlig verksamhet, som biträde eller medhjälpare till fastanställd personal, ofta inplacerade en och en eller tillsammans medytterligare ett par ungdomar. Typexempel på detta är inplacering i vårdlag inomlandstingen och medhjälpare i olika kommunala förvaltningar. En annan modell,som inte är lika vanlig, är att ungdomarna ges konsumentinriktade arbetsuppgifterinom ny verksamhet med nya arbetsuppgifter som de utför relativt självständigt,ofta i lag tillsammans med andra ungdomar. De arbetsuppgifter som utförs inomramen för de statligt placerade ungdomslagen ligger ofta närmare den sysselsättningsstyrdamodellen än vad som gäller för kommuner och landsting. Renodlat sysselsättningsstyrdaarbetsuppgifter hör till undantagen. Avredovisningen framgår att ungdomarna i allmänhet varit mycket positiva tillungdomslagen. De ungdomar som placeras i ungdomslag har i huvudsak fullgjordgymnasieutbildning och har i hög utsträckning någon form avarbetslivserfarenhet. Det är, enligt utredarna, välanpassade, ar-betsvilligaungdomar som snabbt anpassar sig till arbetsplatserna där de snabbt får enviktig funktion. Efterfrågan på ungdomartill ungdomslag är stor. I uppbyggnadsskedet placerades enligt göteborgsstudienungdomar i ungdomslag relativt lättvindigt. En viss förändring tycks dockgradvis ha skett, vilket bl. a. tar sig uttryck i att allt fler ungdomar harplacerats i ordinarie arbeten av arbetsförmedlingen med hjälp avrekryteringsstöd. När det gäller arbetsförmedlingens ansvar för uppföljning avungdomarna i ungdomslag är det en vanlig åsikt speciellt från kommunalahandläggare att uppföljningen har eftersatts. Tecken finns dock på att rutinerför uppföljningsarbetet nu håller på att byggas upp. Ungdomarnas arbete iungdomslag uppskattas vanligtvis mycket högt av arbetsledarna. Därför kanreaktionen ibland bli blandad när ungdomarna slutar. Även om man uppskattar attde får ett fast arbete uppstår "brist på personal". Det är vidarevanligt att ungdomarnas rörlighet anses vara mycket hög, speciellt i jämförelsemed beredskapsarbetarnas, som ofta stannade hela den möjliga perioden. Den högarörligheten medför plane-ringssvärigheter. kan ungdomarna uppfattasin situation som pressande när många rycker i dem från olika håll. Den storarörligheten dokumenteras inte i full utsträckning i statistiken eftersom en delungdomar visserligen är placerade i ungdomslag men inte arbetar i lagen utanhar skilda former av vikariat eller tillfälliga arbeten. Skr.1984/85:88 9 Sammanfattningsvishar ungdomslagen tagits emot övervägande positivt av företrädare för kommuneroch landsting samt av arbetsförmedlare och arbetsledare. Omdömena är betydligtmer positiva än dem forskarna vid mött vid studier avandra åtgärder för ungdomar. I jämförelse med beredskapsarbeten bedömsungdomslagen ha en mycket lägre tendens till "inlåsning". Vissakritiska synpunkter framförs också. I huvudsak gäller det arbetstiden och dendärtill knutna ersättningen. Somen avslutning av rapporten föreslås följande förändringar i ungdomslagen.Under de första tre-fyra månaderna bör ungdomslagen gälla i enlighet mednuvarande system. Efter erbjuds ungdomar möjlighet tillungdomslagsarbete på heltid. I denna heltid skall schemalagd tid avsättas föreventuell kompletteringsutbildning och arbetssökning. För ungdomarna skallgälla individuella uppföljningsprogram med individuell vägledning. 2,3SINOVA - Ungdomslagens inverkan på utslussningen av ungdomar till den öppnamarknaden SINOVA:s rapport bygger huvudsakligen på intervjuer utförda under tiden mars - maj1984. SINOVA:s preliminära slutsats är att lagen om ungdomslag fördröjer utslussningen avungdomar på den öppna arbetsmarknaden. Skälen till detta anges i huvudsak varafyra. Fördet första menar man att anvisning till ungdomslag i många fall sker som enförsta åtgärd från arbetsförmedlingens sida. För det andra framhåller SINOVAatt ungdomslagen ger förhållandevis små möjligheter att gå över till ordinariejobb eftersom huvuddelen av ungdomar i ungdomslag finns i den offentligasektorn. Vidaremenar att ungdomarnas egen sökandeaktivitet minskar när de har blivitplacerade i ungdomslag samt att arbete inom ungdomslagens ram ersätter arbetenpå den öppna marknaden. Somgrund för dessa slutsatser förs följande resonemang: Mot bakgrund av denförbättring som skett av arbetsmarknadsläget borde antalet 18-19-åringarsom är arbetslösa eller i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder ha minskat. Istället har det skett en ökning i denna grupp under första halvåret 1984.Vidare har omkring två av tre av ungdomarna i ungdomslag varit i laget tremånader eller mer. Denna siffra jämförs i rapporten med att avungdomarna var arbetslösa eller mer 1983.Vidare har av ungdomarna varit eller mer. Av detta dras slutsatsen att ungdomslagen har förlängtden tid ungdomarna kvarstannar utanför den öppna marknaden. En reservationlämnas dock mot bakgrund av att det av statistiken inte framgår om ungdomarnalämnar ungdomslagen för kortare vikariat. 1984/85:88 10 Enligtrapporten ersätter ungdomslagen ordinarie arbeten i vissa fall. Det kan varasom ersättare för ordinarie personal vid tillfällig sjuk- och annan frånvarosamt feriearbeten. Dessutom menar man i rapporten att den förstärkning somungdomar i ungdomslagen kan vara efterhand innebär att de räknas in i denordinarie arbetsstyrkan. När det gäller frågan om anvisning till ungdomslagenskett snarare som första än sista åtgärd pekas i rapporten på exempel därungdomar på beredskapsarbeten fått anvisning till ungdomslag, oftapå samma arbetsplats. Detsamma gäller ungdomar på ungdomsplats som direkthänvisas till ungdomslag. I flera fall har detta skett utan att den unge besöktarbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingensuppföljning av ungdomar i ungdomslag varierar, men är enligt rapporten bristfällig. Ungdomslagensinriktning på den offentliga sektorn innebär enligt SINOVA att ungdomarnavisserligen får arbetslivserfarenhet men inte relevant sådan. har denoffentliga arbetsmarknaden mindre möjligheter att erbjuda arbete än denprivata. Enligt rapporten kan detta belysas av att ungdomar som haft privatungdomsplats sällan går in i ungdomslag när de fyller . Den privataarbetsmarknaden är dock, enligt SINOVA, det andningshål som l6-17-åringarnahar. Detta andningshål för I6-17-åringarna bör, enligt uppföljningsansvariga ikommunerna, inte utnyttjas för äldre ungdomar om uppföljningsansvaret skallkunna uppfyllas. EnligtSINOVA: s rapport söker ungdomar i ungdomslag arbete mindre aktivt än ungdomarsom är arbetslösa. Att söka arbete mindre aktivt har ett visst samband med omman har heltids- eller halvtidsarbete i ungdomslaget. Sammanfattningsvis menas irapporten att vissa förhållanden som har redovisats som bristfälliga kanförbättras genom ett annorlunda arbete med ungdomarna i ungdomslag. Dit höranvisnings- och uppföljningsfrågor. Det finns dock vissa grundläggande problemsom är svårare att komma till rätta med. Det gäller frågor om att ungdomslagenär knuten till den offentliga sektorn och ungdomarnas minskade sökaktivitet.Vidare gäller det ungdomslagens tvingande karaktär vilket gör det omöjligt förarbetsförmedlingen att göra individuella bedömningar av ungdomarnas behov ochi vissa fall avstå från att erbjuda ungdomarna arbete i ungdomslag. Dettaresonemang utmynnar i att följande frågor, enligt SINOVA, bör övervägas: Fördet första gäller det anvisningstidens längd. Om får förflyta innanungdomarna anvisas en plats i ungdomlag får arbetsförmedlingen större möjligheteratt arbeta med andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ungdomarna får ocksåstarkare incitament att söka arbete på den öppna arbetsmarknaden. Fördet andra menar SINOVA att man bör överväga att begränsa tiden i ungdomslagentill än . Fördet tredje pekar man på möjligheten att ha en individuell prövning Skr.1984/85:88 II hosarbetsförmedlingen av de enskilda ungdomarnas rätt att få en anvisning tillungdomslag. På så sätt skulle ungdomslagen kunna förbehållas ungdomai; medsärskilt stora problem på arbetsmarknaden, t. ex. ofta återkommande ellerlångvarig arbetslöshet. Somnämndes i inledningen till denna redogörelse har chefen för arbetsmarknadsdepartementethaft uppföljande kontakter med de ungdomar som deltog i de s. k. Harpsundsdiskussionernai anslutning till beredningen av lagen om ungdomslag. Endast två av ungdomarnahar svarat på den förfrågan som har gått ut. En av dessa har på grund avstudier ingen egen erfarenhet av lagen. Den andre som är en av de ungdomarsom var mest kritisk till ungdomslagen på säger nu bl. a. följandeom verksamheten: "...På ihöstas var jag väldigt skeptisk till att tvångsplacera och splittra ungdomargenom att införa ungdomslagen. Denna splittring av ungdomsgrupper som jagbefarade har dessbättre inte inträffat och om det är en tvångslag kandiskuteras. Vissa tycker att ungdomslagsarbetet är arbete under tvång och jagär benägen att hålla med dem till viss del, men jag tycker ändå att fördelarnaatt få tillträde till arbetsmarknaden överväger detta tvång. Denisolering som bl. a. de borgerliga partierna hyste farhågor för vid ungdomslagensstart har uteblivit. Här i kommun har av ungdomarna gått vidaretill utbildning, längre vikariat eller i bästa fall ett fast arbete. Kanskekan den här genomströmningen bero på att ungdomarna genom ungdomslag fått denarbetslivserfarenhet som är så nödvändig vid inträde till den ordinariearbetsmarknaden. Omjag slutligen ska summera detta brev så blir det att trots den knappa tiden vidstart så har ungdomslagen fungerat tillfredsställande. Det finns fortfarandebrister men då jag ser som en försöksperiod så finnschansen att arbeta vidare och göra lagen ännu bättre . Menjag tycker fortfarande att ungdomslagen aldrig får ses som något permanent, denmåste ses som en nödlösning vid sidan av de övriga åtgärderna..." 3 Särskilda frågor 3.1 Arbetstiden Iriksdagens beslut om lagen om ungdomslag togs bl. a. frågan om arbetstidenslängd upp. Denna fråga har berörts i samtliga studier.