prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — I byggnadsverksamheten beräknassysselsättningen bli oförändrad efter att ha minskat betydligt.Sysselsättningsökningen i den offentliga sektorn väntas bli ca 15000 personer,vilket är en betydligt lägre ökningstakt än lidigare år. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna i form av ungdomslag, beredskapsarbeten ochrekryteringsstöd fömtses minska någol. Arbetslösheten beräknas minska lillunder 1985. Ungdomsarbetslösheten () har reducerats från 7,1982till 6,1984 och beräknas till ca 5 1/1985. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 13 Statensbudgetunderskott beräknas fortsätta minska - från . 1984 fill 63miljarder kr. 1985, se labell 1:8. Bakom denna utveckling ligger dels attinkomstema ökar snabbare än utgiftema, dels att utlåningen minskar p. g. a. attbostadslånen lyfts ul från statsbudgeten , vilket förbättrarbudgetsaldot (men inte det finansiella sparandet) med ca . 1985.Den särskilda skatleredukfionen beräknas minska skatteinkomsterna med 2,3miljarder kr. På utgiftssidan ökar räntebetalningarna, vilket dockmotverkas av realt oförändrade transfereringsutgifter (exkl. räntor) och realtminskande konsumtions- och investeringsulgifter. Denkommunala expansionen beräknas fortsätta 1984 och 1985, dock i betydligtlångsammare takt än och början av 1980-talel. Ökningstakten1984 drogs upp någol av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Trots all denkommunala utdebiteringsökningen endast uppgår till 1985, förutses endasten måttlig försämring av kommunernas finansiella sparande. Socialförsäkringssektornfortsätter atl uppvisa ett finansiellt sparandeöverskott. 1984 var del 22miljarder kr. och 1985 beräknas det bli . Det finansiellasparandet i socialförsäkringssektorn motsvarar i stort sett uppbyggnaden avAllmänna Pensionsfonden. En omläggning av uppbörden av arbetsgivareavgiftermedför ett vissl inkomstbortfall för Allmänna Pensionsfonden. Trots dettaberäknas Allmänna Pensionsfonden kunna öka sitt reala värde betydligt underåret lill följd av den höga realräntan. Dellotala uttaget av skatter och avgifter beräknas vara oförändrat 50,av BNPmellan 1984 och 1985. Utgifterna som andel av BNP beräknas minska marginelltfrån 64,till 64,. Tabell1:8 Finansiellt sparande 1982-1985 Miljarderkr., löpande priser -59,4 -53,5 -44,5 -46,4 24,0 -39,8 -34,7 -23,3 -24,7 -16,4 -22,8 Minnesposter: Statens budgetsaido Statens budgetsaido i procent av BNP -83,1 T 13,2 -80,0 -11,4 -75,4 - 9,6 -63,0 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 14 Statensupplåningsbehov beräknas, som redan nämnts, minska innevarande år samtidigtsom hushållen kan väntas öka sitt bidrag till budgetunderskottets finansiering.Med hänsyn till de likviditetsindragningar som beräknas ske från företagen tillriksbanken, blir statens behov av att på marknaden - och då i första hand hosföretagen låna upp medel ganska litet. Förelagens bidrag tillstalsupplåningen kommer i stället att ske i form av olika kontoavsättningar iriksbanken. Näringslivetslånebehov för den pågående investeringsexpansionen synes ha varilmåttligt. Det beror bl. a. på att företagen fortsatt att dra ner lagren, vilketfillsammans med den gynnsamma utvecklingen av driftsöverskotten möjliggjort ettpositivt finansiellt sparande i de ickefinansiella företagen (räknat exkl. bostäder). Utvecklingen innevarande år pekar på en vissförsämring av företagens finansiella sparande. Driftsöverskotten beräknasalltjämt öka, bl. a. beroende på en något starkare volymexpansion för detinhemskt orienterade näringslivel. Parallellt med en fortgåendeinvesteringsexpansion bedöms en omsvängning ske från neddragning tilluppbyggnad av lagren. Upplåningsbehovet bör därför öka men inte särskiltkraftigl. Förhushållen innebar utvecklingen att nettosparandet, dvs. skillnaden mellaninkomst och konsumtion, praktiskt taget upphörde. Inlåningsökningen i bankernaundersteg ränlekrediteringarna. Hushållens finansiella sparande synesemellertid ha stärkts något . De samlade finansiella tillgångarnaökade mer än skulderna. På lillgångssidan har skett en viss omfördelning fråniradifionellt banksparande till andra placeringsformer som försäkringssparandeoch allemanssparande. Den totala skuldökningen låg på en oförändradnivå. Bankkrediterna lill hushåll var emellertid väsenlligt lägre än undertidigare år. är det rimligt att räkna med en ytterligare förstärkningav hushållens finansiella sparande, bl. a. mot bakgrund av att villkoren försparande resp. lånefinansiering har förändrats ganska kraftigt. Sammantagetfortsätter bruttosparandet i den svenska ekonomin att öka. Till följd av enfortsall stark investeringsuppgång i näringslivet och elt kraftigt lageromslaguppstår en viss försämring av näringslivets finansiella sparande - enutveckling som är normal för nuvarande konjunkturfas. Eftersom denna försämringbara delvis kompenseras av utvecklingen i övriga sektorer i ekonomin, förutsesetl visst underskott i bytesbalansen och därmed ett begränsalnettoupplåningsbehov i utlandet. Ambitionen från statsmakternas sida attvalutaflödet skall balansera medför ett krav på ökad privat upplåningutomlands. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 15 Prognoseroch arbetsfördelning rörande deii reviderade nationalbudgelen 1985 Nedan framgår vilkakapitel och avsnitt som sammanställs inom (FiD) resp.konjunkturinstitutet (Kl). Privatkonsumtion Offentlig konsumtion Bruttoinvesteringar Lagerinvesteringar' Exportav varor och tjänster Import av varor och tjänster Bruttonationalprodukt 3,7 1,3 4,3 6,3 2,4 1,4 0,8 3,7 1,6 4,3 7,6 2,4 Någranyckeltal Konsumentpriser, dec-Industriproduktion Bytesbalans, milj. kr. ' Förändring i lagerinvestering i procent av föregåendeårs BNP. Inomfinansdepartementet utarbetas kapitel 1,2,5 och 9. Konjunkturinstitutetskriver kapitlen 3, 4, 6, 7, 8 och 10. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 19 2 Den internationella utvecklingen ' Den ekonomiska tillväxten i industriländerna under 1984var den starkaste . Förhållandena varierade emellertid påtagligtmellan olika länder, såväl när det gäller fillväxtens styrka som beträffandekonjunkturutvecklingen under loppet av året. I Förenta stalerna skedde enmarkant uppbromsning av tillväxten , varefter akfiviietenåter accelererade något. Den genomsniltliga fillväxten i den amerikanska ekonominberäknas för till 6,- den högsta ! I fördeladestillväxten jämnare över året trols den framlrädande roll som den amerikanskaefterfrågan där spelade. Även i de västeuropeiska länderna ökade BNP igenomsnitt ungefär lika mycket under försia och men för fjolåretsom helhel blott hälften så snabbt som OECD-genomsniltel på . Under 1984fortsatte därför arbetslösheten att öka i lill ca 18 1/2 miljonerpersoner, motsvarande av arbetskraften. Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1982-1985 De sju slora länderna -3,0 -1,0 2 3/4 1 1/2 3 1/4 -0,4 -1,2 2 1/2 -4,4 3 1/2 3 1/2 2 1/2 -1,7 2 1/4 -1,1 2 1/2 2 3/4 2 1/2 -0,5 3 1/4 ' BNP enligt preliminär statistik, löpande priseroch växelkurser. ' Kapitlet är utarbetat inom . 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 20 Ävenbland utvecklingsländerna förstärktes tillväxten i de flesta delarnaav väriden. Med undantag för de asiatiska ländema, där BNP ökade med 6,igenomsnitt, stannade den genomsnittliga ekonomiska tillväxten dock vid knappt2 1/. 1 många länder fortsatte därmed realinkomslen per capita att sjunka.Jämfört innebar tillväxten 1984 likväl en avsevärdförbättring. Särskilt i och Mellersta östern var den uppnåddatillväxten svagare än väntat, medan de latinamerikanska ländema totalt settlyckades något bättre än vad man fidigare trott vara möjligt med hänsyn fillskuldsituationen. Densnabba expansionen i var den främsta drivkraften fill atlockså världshandeln på nytt ökade starkt . Med en ökning om närmare9% var det fråga om det snabbaste uppsvinget sedan före den första oljekrisen.I jämförelse med var förskjutningarna i bytesförhållandet mellanskilda delar av världen överlag ganska små, men den ojämnt fördelade realatillväxten gav upphov till stora ojämvikter i bytesbalanserna för olikagrupper av länder. För beräknas underskottet i bytesbalansenha blivit slörre än 1984, en försvagning med över 60miljarder dollar . Trols en motverkande utveckhng i andraindustriländer, främst , beräknas industriländerna sammantagna ha haftett bytesbalansunderskott 1984 om ca . Statistiska bristerleder till att de summerade byiesbalans-saldona inte blir noll för hela världenutan ett underskott om . Man kan troligen ändåkonstatera att utvecklingsländernas externbalans förbättrades markanl, ochännu mer än väntat, . Inte minst gäller detta de skuldtyngdaländema i som beräknas ha reducerat sittbytesbalansunderskott med . Svårigheterna attfinansiera fortsatta underskott framtvingade denna anpassning. Också deasiatiska ländema åtnjöt förbättringar av sina bytesbalanser genom en godexportutveckling. Ävende intemationella kapitalrörelserna har kommit att utvecklas efter ettannorlunda mönster , delvis som en återspegling av denreala utvecklingen. De mest iögonenfallande förändringarna gäller sålunda detstora nettoinflödet lill Förenta statema och de minskade kapitalflödena fillde länder som förstärkt sina bytesbalanser. När det gäller harkapitalbalansen framför allt stärkts genom alt bmt-toutflödet av kapital gåttstarkt tillbaka, främst i form av minskade bankkrediter till utlandet.Dessutom har ufiändska placeringar i amerikanska tillgångar ökat, särskiltunder 1984. De skuldtyngda utvecklingsländerna har övervägande måst finansierasina bytesbalansunderskott med särskilda lån från Internationella valutafondenoch i samband därmed överenskomna andra krediter. Den sponlananykreditgivningen till dessa länder från privata källor har dock varit så gottsom obefintlig. Andelen kortfristiga skulder har därmed fallit, ochskuldtjänsten i relation till exporten blev ungefär oförändrad mellan 1983 och1984 trots det stigande internationella räntelägel. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 21 Utvecklingenav de internationella kapitalrörelserna har spelat stor roll för denuppvärdering som skett av den amerikanska dollarn. Samtliga bakomliggandefaktorer till dollarapprecieringen har inte kunnat kartläggas, men myckeltalar för att de tendenser som präglat utvecklingen inte kan fortgåunder längre fid. Enligt studier inom har ökningen i kapitalinflödet tillFörenta statema inte resulterat i nämnvärt större tillväxt i de produktivainvesteringarna än tidigare utan främst måst täcka nedgången i det inhemskasparandet som huvudsakligen kan hänföras till det stora federalabudgetunderskottet. Detta uppgick fill budgetårel 1984och beräknas stiga fill 1985. Innevarande år beräknasockså det amerikanska bytesbalansunderskottet bli ännu större, och dollarnmåsle anses vara klart övervärderad när det gäller de realakonkurrensförhållandena gentemot omvärlden. Humvidadet uppkomna mönstret för kapitalrörelserna är så stabilt atlfortsatta amerikanska bytesbalansunderskott kan finansieras utan storaräntehöjningar är mindre klart. Svårighetema att begränsa ökningen av detstmkturella budgetunderskottet ulgör härvidlag ett fortsall hot molslabihleten i den amerikanska tillväxten. Det kan vidare inle uteslutas alt desenaste årens intresse för placeringar i dollartillgångar framför andra valutortill viss del är resultatet av temporära anpassningar. Så t. ex. har japanskainstitutioner fåll slörre möjligheter att placera sina tillgångar iutlandet, och delvis motsvarar kapitalflödet från lill Förenta staternaett uppdämt behov till en sådan portföljanpassning. Vidare har t. ex.amerikanska banker i samband med den internationella skuldkrisen på senare åruppvärderat risken för kreditgivning lill utvecklingsländerna, och när väl denanpassningen är avslutad minskar inte längre bmttoutflödet av kapilal frånFörenta staterna av den orsaken. Myckettalar således för all den höga dollarkursen inle är hållbar. Ännu i böljan av1985 nådde dollarn emellertid nya rekordnoteringar trots tendenser tillsjunkande amerikansk ränta. har de kortsiktiga fluk-tuafionerna påvalutamarknaden varil belydande, och det kan f.n. inte bedömas om den nedgångsom skett i dollarkursen är inledningen till en evenluellstörre depreciering av dollarn. Avstor vikt för bedömningen av konjunktumtvecklingen är vilkaföljdreaktioner som ett dollarfall kan få på främst penningpolitikens område,dvs. i vad mån nedgången kommer atl bromsas genom att den amerikanska räntangår upp jämfört med räntan i övriga länder. Ett för snabbt dollarfall kandränera den amerikanska marknaden på likviditet så att den reala tillväxtenförsvagas. En mer expansiv penningpolitik i kan i del lägetförstärka de inflationsförväntningar som blir följden av atl importen blirdyrare. Och utrymmet att motverka den defla-tionistiska effekten genomytterligare finanspolitisk expansion utöver vad som redan ligger i prognosenmåste belraktas som obefintligt med hänsyn till det statsfinansiella läget.' ' En ytterligare belysning av möjliga följder av endollardepreciering sker i appendix till kapitel 3. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 22 Denamerikanska ekonomin ser ut att gå mot ell skede med långsammare tillväxt ävenom dollarn skulle förbli stark. Prognoserna för i stort sett samtliga inhemskaefterfrågekomponenter pekar dithän och ulrikesbalansen väntas ge fortsattnegativa bidrag lill tillväxten, dvs. kan BNP-tillväxten beräknas bli blott hälften av ökningen 1984,vilket bl. a. innebär att arbetslösheten ligger kvar på . Den draghjälpsom gav övriga länder blir därmed väsenlligt mindreframgenl. För de övriga industriländerna sammantagna beräknas minskningen avexporten lill Förenta stalerna inte fullt kunna uppvägas av ökad exportlillväxttill övriga delar av världen. bedöms den inhemska efterfrågan öka iungefär oförändrad takt, och i framför allt men även fömtsesdärför en någol långsammare tillväxt i BNP . IJapan dämpas den inhemska efterfrågan av den fortsatt strama finanspolitik sombedrivs av omsorg om budgetsaldot. BNP beräknas ändå kunna öka där under1985 och arbetslösheten falla något fill ca 21/. Förde europeiska länderna kan förvänlas en BNP-tillväxt om knappt 21/1985,vilkel betyder atl arbetslösheten fortsätter atl öka med minst 1/2 miljonpersoner. I viktiga länder som och Storbritannienförutses ungefär oförändrade höga arbetslöshetstal. Trots dessa prognoser får deninhemska efterfrågetillväxten i flertalet länder inte något slöd avfinanspolitiken som den f. n. är utformad, ulan effeklerna får snarasl överlagbetraktas som ytterligare åtstramande. Del mesta tyder på atl man iutformningen av den ekonomiska politiken i flera av länderna även under 1985främst kommer all fästa fortsatt vikl vid atl få ned de återståendebudgetunderskotten saml att dämpa pris- och kostnads-utveckUngen. Ocksåpenningpolifiken är överlag stram i de flesta europeiska ländema i så måtto attrealräntenivån är historiskt sett hög. Delta synes ha haft en dämpande effektpå investeringsakfiviteten. Trols en smärte förbättring 1984 ligger kvoten förprivata invesleringar (exkl. bostäder) i relation till BNP i Europafortfarande års nivå. Investeringama har dessulom ett större inslagav rationaliseringsåtgärder än i övriga delar av OECD-området. Företagensvinster har visserligen ökal relativt snabbi i ochdel ackumulerade s. k. reallönegapel, som började utvecklas efter den förstaoljekrisen, kom därmed att slutas . som gapet fanns - tillskillnad från utvecklingen i - försvagades dockkapitalbildningen, och för att återta verkningarna därav så att inslaget av lönekostnadsberoendearbetslöshet kan minska och kapitalstockens fillväxt förstärkas är sannolikt enfortsall återhållsamhet i lönebildningen nödvändig . Förall ändå få till stånd en förbättring av hushållens köpkraft diskuterasnu i flera länder program för sänkningar av det direkta skatteuttaget. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 23 meraomfattande effekter därav pä den privata konsumtionsefterfrågan är dock inteatt vänta . En starkare tillväxt ivärlden uianför än den här skisserade kan komma atlmaterialiseras om en försvagning av den amerikanska dollam möts medräntesänkningar i omvärlden snarare än appreciering-ar av de egna valutorna. Ensådan reaktion skulle utgöra en motvikt till den överlag stramafinanspolitiken. När det gäller med dess rekordöverskott i bytesbalansenfmns del sannolikt utrymme för såväl räntesänkning som valutaappreciering utanatl gmndläggande mål äventyras. Utvecklingsländerna väntasfortsätta att uppvisa en mycket olikartad utveckling när det gäller denekonomiska tillväxten också . Mesl expansiv förbhr utvecklingen i deländer som byggt upp en produktionskapacitet för färdigvaror. Den svagareefterfrågetillväxten i industriländerna kommer visserligen att verka någotdämpande på den fortsatta tillväxten, men flera länder har i gengäld efter desenaste årens anpassningsåtgärder förstärkt sin konkurrenskraft. Fortfarandeär tillväxten dock klart långsammare än . För helagmppen (exkl. oljeländer) fömtses exporten öka blott hälften så snabbi1985 som . De värst utsatta skuldländerna väntas inle heller under1985 kunna öka akfiviieten lika snabbi som genomsnittet. De råvam-ocholjeexporterande länderna har mött en särskilt svag internationell efterfråganoch uppvisat en låg tillväxt ända , men fömtses nukunna förstärka tillväxten något. Detta gäller också länderna i mellersta ochsödra . Världshandeln beräknas moldenna bakgrund öka med omkring 5 1/. Medan industriländernaförutses halvera fillväxttakten för sin import (till ) kanutveckhngsländerna komma alt redovisa näslan en fördubbling (till ). Detär i så fall främsl oljeländerna som kan svara för den ökningen efter desenaste årens åtstramningar. Bytesbalansunderskotlet för industrivärldenfortsätter att stiga till följd av utvecklingen i . ExklusiveFörenta stalerna väntas emellertid ell stigande överskott. Förutvecklingsländerna fömtses en konsolidering av uppnådda förbättringar ellermera begränsade försvagningar i exiernbalansen. Betydande anspråk kommersålunda fortsatt atl ställas på ny kreditgivning för betalningsbalansändamåltill dessa länder, och nya påfrestningar på det internafionellabetalningssystemet kan inte uteslutas. Snabba stegringar av doliarräntorna kanspela en avgörande roll härvidlag. Situationenpå råvarumarknaderna förefaller inte att i grunden ha förändrats trotsvissa begränsade prisökningar som följd av den ökade aktiviteten iindustriländerna. Något nämnvärt inflationstryck från råvamsidan är intesannolikt heller 1985. För olja har realpriset upprätthållits ganska väl medtanke på den svaga efterfrågan i förbmkarländerna. Mycket härav synes bero påden starka dollam, medan prissättningen i övrigt kännetecknas avsplittringstendenser inom OPEC och bristfällig 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 24 anpassningav prisstmkturen till efterfrågan på olja av skilda kvaliteter. OPEC-ländernasstrategi atl hålla uppe priset med hjälp av produktionsbegränsningar harefterlevts dåligt av enskilda medlemsländer och utsatts för påfrestningar frånproducenter utanför kartellen. Så t. ex. kan systemet med kontraktsbundnaleveranspriser bli svårt atl upprätthålla, vilket ytterligare skulle försvagaOPEC som kartell. Den kalla vintern på norta halvklotet har tillfälligt höjtefterfrågan och stöttat oljepriset, men beräkningar av långsiktiga elasficitetertyder på att det vid rådande prisnivå finns betydande incitament lillytterligare besparingar i förbmkarländema. En nedgång i dollarkursen kundeunderlätta en prisanpassning utan alltför stora förändringar av det nominellaoljepriset i dollar räknat. Medsvaga inflationsimpulser från råvam- och insatsvammarknadema och begränsadelönekostnadsökningar - samt i och potentiella vinster frånvalutauivecklingen - torde den genomsnittliga inflationstakten iinduslrivärlden sjunka ytterligare något fill . I Europakan inflationstakten väntas falla med en dryg procentenhet till 61/igenomsnitt. I och kan inflationen förWi sålåg som , och i förvänlas - vid oförändrad dollarkurs -en inflationslakt om strax . För del innebär prognoserna attytterligare vinster i form av lägre inflation sker till prisel av högre relativarbetslöshet. I övriga delar av OECD-områdel fömtses ganska små förändringar i denrelativa arbetslösheten, och för OECD-området sammantaget måste i så fallbefaras atl antalet arbetslösa närmar sig 31 miljonerpersoner. Tabell2:2 Konsumentprisernas utveckling 19811984 De sju stora länderna 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 25 Uppsvingeti den amerikanska ekonomin har varat . Från fjärde kvartalet1982 till fjärde kvartalet ökade BNP totalt med 121/. Efter en mycketsnabb tillväxt bromsades uppgången upp kraftigtunder sommaren och hösten. BNP-ökningen blev ändå nära 7%.Den privata konsumfionen bidrog till större delen av ökningen. Företagens investeringar steg med . Denhöga realräntan tycks inte ha verkat allvarligt återhållande påföretagens investeringsvilja. Lagemtvecklingen bidrog med tillBNP-tillväxten trots atl lagemppbyggnaden var svagare än i lidigarekonjunktumppgångar. Den totala inhemska efterfrågan ökade med 8,. Denhöga efterfrågan och den allt starkare dollarn bidrog till atl importen ökademed 26 1/i volym . Trots den stora konkurrenskrafts-försämring somden amerikanska industrin fått vidkännas genom de senaste årens apprecieringav dollarn ökade exporten i volym . Handelsbalansen gav ett underskottpå , vilket ändå var något lägre än vad som väntats itidigare prognoser. Utrikesbalansens negativa bidrag till BNP blev 1 3/4procentenheter. Arbetslöshetensjönk från till . i stort sett varit oförändrad. har sysselsättningen ökatmed 7 1/2 milj. personer. Inflationen har nedbragts till en årstakt om ca 4%.Den fortgående apprecieringen av dollarn har bidragit lill detta, men en godproduktivitetsutveckling och måttliga löneökningar har också verkat dämpande påinflationen. Denfederala budgeten har väsentligt bidragit till tillväxten. Trots attunderskottet minskade med ca lill 175miljarder dollar ökade det stmkturella underskottet för hela den offentligasektom med motsvarande av BNP. Prognoserna för innevarandebudgetår pekar mot ett federalt underskott . Genomatt delstaterna och kommunema visar överskott beräknas hela den offentligasektoms underskott till eller ca 31/av BNP. Denoffentliga sektoms stmkturella underskott beräknas försämras lika mycket som1984. Underintryck av den kraftiga reala tillväxten under försia stramadespenningpolitiken åt . Penningmängden ökade dånästan inte alls och räntoma steg. Effekten blev en snabb inbromsning avproduktionstillväxten. gavs därför penningpolitiken åter en mindrerestriktiv inriktning. Räntoma sjönk kraftigl under november och december.Räntan för för förstklassiga låntagare har legat stilla på 101/2%.Den ökande tillväxttakten för efterfrågan i ekonomin och stigande underskott ibudgeten fick dagslåne-räntoma att stiga svagt . 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 26 Detstora underskottet i den federala budgeten har bidragit till den mycketkraftiga aktivitetsuppgången i den amerikanska ekonomin som dessfinansiering bidragit till atl driva upp räntenivån. Realräntan, dvs. räntanefler avdrag för inflationstakt har varit mycket hög i Förentastatema och utgjort en viktig faktor bakom dollams styrka. tordeobalanserna i den amerikanska ekonomin komma att framtvinga en anpassning avden amerikanska dollarns värde, men räntenivån kan likväl komma alt hållas uppepå en hög nivå. Den höga räntenivån lorde hämma både investeringar och privaikonsumtion samt urholka budgetbalansen ytterligare. Det förefaller därföroundvikligt att den amerikanska ekonomin ulvecklas i långsammare takt under dekommande åren. Ipresidentens budgetförslag för nästa budgetår (1 oktober 1985-30 september1986) fryses utgifterna exkl. skuldtjänsten vid årets nivå i dollar. Realtskulle detla innebära besparingar på . Genom allförsvarsutgiflerna förutsätts öka i volym med och de sociala programmenförbli i stort oförändrade måsle besparingama bli mycket kraftiga på övrigautgiftsområden.