prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — k. vänskapligt take-over-bid, vilkel innebär atl det tillkommit undermedverkan av eller i samförstånd med det "erbjudna bolagets"styrelse, Offenlligl erbjudande om aktieförvärv kan också ske ulan slöd av deterbjudna bolagets slyrelse och ulan all denna över huvud taget hörts i frågan,i vilket fall man talar om etl fientligt take-over-bid. Den erbjudna likvidenkan variera. Del vanligasle är att den utgörs av aktier (nyemitterade ellerredan förekommande) i det erbjudande företagel eller av pengar. En kombinationav aktier och pengar är också vanlig. Det kan även förekomma all likviden lillslörre eller mindre del beslår av skuldebrev ulfärdade av det erbjudandebolagel eller av aktier eller andra värdepapper utgivna av annan än anbudsgivaren. Förbudet i paragrafen gäller såväl vänskapliga somfientliga förvärvserbjudanden och oavsett vilken form av likvid som skallerbjudas. Likaså saknar del belydelse om erbjudandel skall riklas lillaktieägare i ell eller flera bolag eller vilket ändamål erbjudandet är tänktatl fylla. Däremot gäller förbudet endast i del fall en svensk juridisk personär anbudsgivare. Vidare inskränks tillämpningsområdet av att förbudet endaslgäller om förvärvserbjudandet avser aktier i etl akliemarknadsbolag. Som framgått blir förbudet verksamt från det att denjuridiska personen beslulat lämna ell offentiigl erbjudande om förvärv av akiieri etl akliemarknadsbolag eller från det all fråga därom väckls hos den som förden juridiska personens räkning äger besluta i ett sådant ärende. År det erbjudandeförelaget ett aktiebolag, vilket är del normala, krävs alltså att fråga omerbjudandet skall ha upptagits i bolagets styrelse. Det krävs inle, atlslyrelsen skall ha förelagts ett mer eller mindre färdigt förslag om villkorenför erbjudandet för att förbudet skall gälla, Åven ell i fråga om villkorenopreciseral förslag som anhängiggjorts i slyrelsen gör förbudet gällande. Desonderingar i frågan eller andra förberedelser som i allmänhet görs innan ettförvärvserbjudande aktualiseras i slyrelsen sätter däremoi inte förbudet ikraft. Det andra ledet i första stycket beskriver del otillåtnaförfarandet på föQande sätt. Den som erhållit kännedom om beslutet eller denväckta frågan (om offentiigl erbjudande) i sin egenskap av arbets- elleruppdragstagare hos den juridiska personen, aktiemarknadsbolaget eller något avderas moderförelag fär inte för egen eller annans räkning köpa eller säljaaktie i aktiemarknadsbolaget eller med råd eller på annat därmed jämförligtsätt föranleda någon till sådant köp eller försäljning innan erbjudandeloffenlliggjorls eller den väckta frågan om offentligt erbjudande förfallit. Ården juridiska personen också ett akliemarknadsbolag skall molsvarande gällabeträffande köp eller försäQning och föranledande till köp eller försäQning avaktie i delta bolag. Värdepappersaffärer fullgörs normall av fondkommissionär.Bestämmelsen läcker emellertid inte bara fullgörandet av en affär utan ävenatl Prop.1984/85:157 87 lämnaen köp- eUer säljorder eller att medverka i beslut om att en juridisk personskall lämna en sådan order, förutsatt att köp eller försäljning sedermerakommer till stånd. Vidare är det enligt paragrafen otillåtet all lämna råd omköp eller försäQning av aktie eller all på annal därmed jämföriigt sättföranleda någon till sådanl köp eller försäljning. Att lämna uppgift om detförestående förvärvserbjudandet i det enda syftet att sätta uppgiflsmotlagareni slånd atl ulnytQa informationen lill aktieköp eller aktieförsäljning ärjämförligt med lämnande av ett olillålel råd. Föreligger skyldighet att lämnauppgiften, t. ex. på grund av bestämmelser i lagen (1976:580) om medbeslämmandei arbetslivet, får uppgiftslämnande nalurliglvis ske utan hinder av förbudet.Har uppgiftsmotlagaren över huvud tagel ell behörigt intresse av uppgiftenföreligger inget hinder mol all han får del av den. Denpersonkrets som omfattas av förbudet är alltså alla arbets- och uppdragslagarehos det erbjudande företaget, aktiemarknadsbolagel och deras moderföretag. Enfömtsättning är dock all vederbörande erhållil kännedom om det beslutadeerbjudandet eller den hos behörig beslutsfattare väckta frågan om lämnande avoffentligt förvärvserbjudande som en följd av anställningen eller uppdraget. 1paragrafen uttrycks detta så, atl vederbörande skall ha erhållit kännedomen isin egenskap av arbets- eller uppdragstagare. Har kännedomen vunnils på eltsätt som inte har samband med vederbörandes anställning eller uppdrag gälleralltså inte förbudet. Som uppdragslagare anses inte bara sådana som i likheimed styrelseledamöter och revisorer har ett särskilt kvalificerat uppdrag ulanenvar som åtagit sig att fullgöra en arbetsprestation för sådant bolag ellerföretag som avses med bestämmelsen utan att anställningsförhållande föreligger. Tillden personkrets som omfattas av paragrafen hör dessutom, enligt andra stycket,annan fysisk person som har kännedom om beslutet eller den vackla frågan, omdenne innehar andelar eller aktier i den juridiska personen elleraktiemarknadsbolaget och innehavet utgör av samtliga andelareller aktier eller har etl röstvärde som motsvarar av rösternaför samtliga aktier eller andelar. Del sätl varpå en aktie- eller andelsägaresom nu nämnts har fått del av beslut om offentligt förvärvserbjudande ellerväckt fråga därom saknar betydelse. Sä till vida föreligger alltså enskiQaktighet i förhållande till de andra kategorier som omfattas av paragrafen. Vidberäkningen av aktie- eller andelsinnehav som sagls skall, enligtparagrafens sista stycke, medräknas de andelar eller aktier som ägs av den somär andels- eller aktieägaren närslående enligt 11 § försia slyckel 2-4.Avgränsningen av närslåendekrelsen är alltså gjord på samma sätt som i 6 §första stycket 7. Av sista stycket följer ocksä att lott i samfällt aktie-eller andelsinnehav skall lillgodoräknas aktie- eller andelsägaren på det sättsom anges i 4 § tredje slyckel. Att denna hänvisning över huvud taget behövsberor på att det erbjudande företaget kan vara annat än aktiemarknadsbolag. 1984/85:157 88 Angåendefrågan när ett offentliggörande skall anses ha sketl hänvisas tillspecialmotiveringen till 8 §. 8§ Om den som har insynsställning i ett akliemarknadsbolag i annal fall än vidoffentligt erbjudande om förvärv av aktier enligt 7 § känner till enomständighet i bolagets eller dess modertöretags verksamhel vilken är ägnad attväsentligt påverka kursen på bolagets aktier då den blir allmänl känd gällerföljande. Om omständigheten avser innehåll i årsredovisning, delårsrapporteller årsbokslul får han inle för egen eller annans räkning köpa eller säQaaktie i bolaget eller med råd eller på annal liknande säll föranleda nägonannan till handel med sådan aktie förrän omständigheten offentliggjorts.Detsamma gäller vid kännedom om annat förhållande i bolagel eller dessmoderförelag som uppenbart är ägnat atl väsentligt påverka marknadensuppfallning om bolaget. Försiaslyckel gäller inle den som har sådan ledande befallning eller sådantkvalificerat uppdrag som avses i 6 § försia stycket 3 eller 6 om han inteunderrättats om sin insynsslällning enligt 15 § Qärde stycket eller 16 §. Paragrafenbegränsar rätlen för person som enligt 6 § har insynsslällning i etl bolag atti andra fall än vid en lake över situation Qfr. 7 §) handla med aktier m. m. ibolaget. Får en person som har insynsslällning inle själv handla med aktie ägerhan inte heller handla med aktien för annans räkning eller pä visst obehörigtsätt föranleda någon annan till sådan handel. Iförhållande lill ulredningens förslag skiljer sig paragrafen huvudsakligengenom atl det s. k. väsentlighetsrekvisitel utformats på ett annorlunda sätl.Della har utförligt behandlals i avsnitt 2.2.3.4 av den allmänna moliveringenvartill hänvisas. Detförsia ledel i första stycket anger den grundläggande förutsättningen för attdet i paragrafen intagna förbudet skall gälla. Del förutsätts, atl en personsom har insynsslällning enligt 6 § känner lill en omständighet i etlakliemarknadsbolag eller i dess moderförelag av annal slag än som avses i 7 §.Omständigheten skall vidare vara sådan att den är ägnad att väsentligl påverkakursen på aktierna i aktiemarknadsbolagel då den blir allmänt känd. Någonuppräkning av de konkreta omständigheter som sätter förbudet i kraft görs intei första ledet. Omständigheten skall till sin beskaffenhet vara väsentliglkursdrivande. Beslul, åtgärder eller planer hos bolaget eller dess moderföretagär all anse som sådana omständigheter som omfattas av paragrafen. Delsammagäller i förhållande lill gjord prognos förekommande resultatförändringar,erhållen order, uppfinning och uppläckt av fyndighet. En myndighets planereller beslut faller normalt utanför paragrafen. Gäller beslulel eller planernadet enskilda aktiemarknadsbolaget är det dock fråga om en i bolagel inträffadomständighet, så snart bolagel fått del av beslutet eller planerna. På samma sättfär man bedöma vissa andra situationer, t. ex. del fallet atl ett förelagplanerar att köpa en rörelsegren eller elt dotterföretag avaktiemarknadsbolaget. Från den tidpunkt det andra företagel tar kontakt medaktiemarknadsbolaget i frågan föreligger sålunda sådan omständighet som avsesmed paragrafen. Prop.1984/85:157 89 Enomständighet är ägnad att förändra kursen på aktierna i bolagel om det framslårsom myckel sannolikt att etl tillkännagivande av omständigheten kommer alldriva kursen uppåt eller nedåt. Annoriunda uttryckt skall aktierna i bolaget,med beaktande av den inte offentliggjorda omständigheten, le sig under- ellerövervärderade och del skall kunna förutsättas all marknadens reaktionpå omständigheten medför kursstegring eller kursfall. Det avgörande är alltsåom en omständighet erfarenhetsmässigt påverkar kursen då den offentliggörs. Omen kursförändring faktiskt inträffat som en följd av offentliggörandet avomständigheten saknar däremoi belydelse. Handel som företagils med kännedom omen i bolagel inträffad omständighet som framkallat en oväntad kursändring kanalltså inte stå i strid med förbudet i denna paragraf Om en kursrörelseuteblivit fastän en sådan framstått som mycket antaglig dä affären företogs ärsituationen den omvända. Man kan dock ulgå från all överträdelse av förbudet iallmänhet inle beivras i sådant fall. Väsentlighetsrekvisitel,innebär all endast omständighet som är ägnad atl framkalla väsenlligkursförändring kan utlösa förbudssituationen. Att ange väsentlighetsrekvisitetsinnebörd i procent låter sig knappast göra, eflersom bedömningen bör rönainverkan av den allmänna tendensen på marknaden och av om marknadsvärdet påpapperet är högl eller lågt eller normall är föremål för krafiigafluktuationer. Till ledning för bedömningen kan dock sägas att en lioprocentigändring av kursen på ell papper i allmänhel är att anse som väsenllig. Delsammagäller ell motsvarande kursfall. Idet andra ledet av försia slyckel anges dels vilka omständigheter som utlöser förbudetdels vilka förfaranden som omfattas av förbudet. Sålunda får den som harinsynsställning enligt 6 § om han känner till en uppgift som skall ingå iårsredovisning, delärsrapport eller årsbokslut, som är ägnad alt påverka kursenpå det sätt som anges i första meningen, inte för egen eller annans räkningköpa eller säQa aktier i bolaget eller med råd eller på annat liknande sättföranleda någon annan lill handel med sådana akiier förrän uppgiftenoffentiiggjorls. Förbudet gäller också när en person i insynsställning fåttkännedom om en ej offentliggjord, kurspåverkande omständighet som uppenbart ärägnad atl väsenlligl påverka marknadens uppfattning om bolaget. Som framgår avden allmänna motiveringen innebär detta etl högre krav än för att informationsskyldighetenligt inregistrerings- eller OTC-avlal skall föreligga. Detförbjudna förfarandel stämmer väsentligen överens med del i 7 § beskrivna. Vadsom i anslulning lill 7 § anförts om innebörden av köp och uttrycket atl medråd eller på annat därmed jämförligt sätt föranleda annan till köp ellerförsäljning av aktie kan Qäna som vägledning också vid lillämpningen av dennaparagraf Somframgått upphör förbudet atl gälla då omständigheten offentiig-gjorts. Iinregislreringskontrakt (17 p. sisla stycket) och (16 p. 1984/85:157 90 andrastycket) föreskrivs, att offentliggörande enligt avtalen skall anses ha skell,om bolaget lämnal kommuniké om nyheten lill Tidningarnas Telegrambyrå (TT).Här föreligger alltså en klar gränslinje mellan offentiiggjord och ickeoffentliggjord information. Vid lillämpningen av denna paragraf kan ettoffentliggörande inle anses ha skett redan dä omständigheten delgetts TT. Eltkrav är atl omsländighelen de faclo gjorls allmänl bekant hos intressenterna påmarknaden. Om bolaget offentliggjort omständigheten eller denna blivit bekantpä annat sätt saknar betydelse. Har omsländighelen publicerats i en tidningsom har rikstäckande spridning eller uppmärksammats i radio eller TV, får den iallmänhel anses offentliggjord. Detsamma gäller om nyheten tillkännagetts påbörsen, vilket sker om en kurspåverkande nyhet när börskansliet underbörslid, Efleroffentliggörandet har en person med insynsslällning samma rätl som alla andraatt handla med aktier i bolaget, Detla är fallet även om bara han själv harklart för sig viklen av den offentliggjorda omständigheten. Förbudet upphörnaturiiglvis också att gälla om planer eller andra omständigheter som utgjorthinder mot handel förfallit. Del kan i sammanhanget också framhållas, alluppgifler som framkommil som ell resultat av en sammanställning av offentligtkända förhållanden eller en lolkning därav frilt får utnyttjas. Paragrafenssista stycke är tillkommet av rättssäkerhetsskäl och innebär att den som harinsynsställning enligt 6 § försia slycket 3 eller 6 inte omfattas av förbudetmed mindre vederbörande av bolaget eller dess moderföretag fåll underrättelseenligt 15 § Qärde slyckel eller 16 §. En likarlad innebörd har 5 § 2 p.insideriagen, som föreskriver att skyldighet att anmäla aktieinnehav i vissafall är beroende av mottagen underrättelse från bolaget. 9§ Bestämmelserna i 7 och 8 §§ gäller inte för befattningshavare hosfondkommissionär i fråga om köp eller försäQning för fondkommissionä-rensräkning av aktier i elt OTC-bolag, lill vilkel fondkommissionären slår i ettsådanl avlalsförhåUande som avses i 4 § första slycket 3. Bestämmelserna utgörinle heller hinder för 1. befattningshavarehos fondkommissionär att i annat fall utföra köp- eller säQorder i fondkommissionsrörelsen, 2. köp då omsländighelen är ägnadall sänka kursen eller försäljning då omständigheten är ägnad atl höja kursen, 3. försäQning av akiier somlillhör elt konkursbo. Paragrafeninnehåller undanlag från bestämmelserna i 7 och 8 §§, Som framgått av avsnitt2.2.4 i den allmänna motiveringen innehåller inte VPL någol undantag frånförbuden i 7 och 8 §§ för del faU att en insider i ett aktiemarknadsbolag ärstyrelseledamot eller ställföreträdare för en annan juridisk person. Bortsettfrån att undanlaget under 2 även avser försäljning och all vissa språkligaändringar gjorts stämmer paragrafen i övrigl överens med utredningens förslag. Prop.1984/85:157 91 Iförsia slycket sägs att bestämmelserna inte gäller för befattningshavare hosfondkommissionär i fräga om köp eller försäQning för fondkommis-sionärensräkning av akiier i ett OTC-boläg till vilket fondkommissionären står i sådantavtalsförhållande som avses i 4 § första stycket 3. En fondkommissionär som ärmärket maker är ju enligt avtal skyldig att lämna köp- eller säljerbjudandenavseende de akiier för vilka vederbörande är märket maker. Redan på grund häravär förbuden mindre väl avpassade till den specifika situation som här avses.Bestämmelserna gäller därför inte alls i nämnda fall. Enligt andra stycket Iutgör bestämmelserna i 7 eller 8 § inte heller hinder för befattningshavare hosfondkommissionär att utföra i fondkommissionsrörelsen mollagen köp- ellersäQorder. Då fondkommissionären har ell uppdrag alt efter mera allmänna direklivförvalla en kunds värdepappersportfölj och göra de omplaceringar sommarknadsförhållandena kan motivera, gäller dock förbudet i vanlig ordning.Befattningshavaren är då alltså förhindrad att för kundens räkning köpa ellersäQa aktie i ett bolag, om han pä grund av bestämmelserna i 7 eller 8 § inteskulle ha kunnat göra en sädan affär för egen räkning. Det kan framhållas, altundanlaget ej heller gäller de råd om placeringar av kapital i aktier eller rådom omplaceringar som förekommer i fondkommissionsverksamhelen. Enbefallningshavare som inle får köpa eller säQa aktie i ell visst bolag dåförbudsgrundande omständighet föreligger, får alltså inte heller rekommenderaen kund att göra en sädan affär. Avandra slyckel 2 följer, att bestämmelserna i 7 eller 8 § inte hindrar köp dåomständigheten är ägnad att sänka kursen. Inte heller hindras försäljning dåomständigheten är ägnad atl höja kursen. Sådana affärer har ingel medinsiderspekulalion all göra, vilkel är skälet till att de undantas från bestämmelsernai 7 och 8 §§. Enligtandra slycket 3 får en försäQning av aktier som innehas av konkursbo ske utanhinder av förbuden i 7 eller 8 §. Om konkurs inträffat, skall enligt 62 §konkurslagen (1921:225) en försäQning av konkursboets egendom ske sä snart lämpligenkan. Det finns ocksä en specialbestämmelse om snabb försäljning för det fall iboel ingående egendom hastigt faller i värde (63 § andra stycket). Det tordeinte vara vanligt atl en konkursförvaltare är insider i det bolag i vilketkonkursgäldenären innehar akiier, men situalionen kan förekomma, t. ex. omförvaltaren är juridisk konsult ät bolaget. I detta fall är ju i lag förulsaltalt en försäQning skall ske och en sådan har därför inte nägot att göra medinsiderspekulalion i egenllig mening. Det kunde också te sig egendomligt, omborgenärernas förlust skulle ökas därför atl en försäljning måsle anslå, pågmnd av all förvaltaren visal sig ha en inte förutsedd förbindelse med detbolag som utgivit de aktier som konkursboet äger. 1984/85:157 92 10§ Den som har insynsställning i etl aktiemarknadsbolag skall skriftligenanmäla innehav av aktier i bolagel och ändring i innehavet till värdepapperscenlralen. 1. innanden som avses i 6 § första stycket 3 eller 6 tagil emot underrät telse enligt 15 § Qärde slycket eller 16 §, 2. om innehavet inle uppgår lill50 akiier eller, om innehavet avser värdepapper som enligt 4 § andra slycketlikställs med aktier, understiger etl marknadsvärde molsvarande , 3. om ändring i innehavet eftersenasl gjord anmälan inte uppgår lill 50 aktier eller, om ändringen avservärdepapper som enligi 4 § andra stycket likställs med akiier, understiger eltmarknadsvärde motsvarande , 4. om ökning i innehavet föranlettsav fondemission eller av all akties nominella belopp sänkts genom att aktiendelats upp. Vidberäkningen av om elt aktieinnehav eller en ändring i etl aktieinnehav harsådan omfattning alt anmälningsskyldighet föreligger skall aktier som ägs avden som är den anmälningsskyldige närstående på del sätt som anges i 11 §försia stycket 2-4 anses vara den anmälningsskyldiges egna, Iparagrafen föreskrivs, att den som har insynsställning i etl aktiemarknadsbolag,dvs, omfattas av 6 §, är skyldig att anmäla innehav av aktier i bolagel ochändring i innehavet till värdepapperscentralen. Bortsett från allanmälningsskyldighet inte är för handen beiräffande värdepapper som enligt 4 §andra stycket likställs med aktier när innehavet eller ändringen i innehavet understigerett marknadsvärde motsvarande . och att ökning i innehavet somföranlells av split också undantagits från anmälningsskyldighet moisvararstadgandet, med vissa följdändringar och språkliga justeringar, vadutredningen föreslagit. Beträffande allmänna motiveringen hänvisas lillavsnitt 2.2.6. Avförsta stycket framgår atl anmälan skall ges in till värdepapperscentralen.VPC skall sedan i sin tur enligt vad som kommer att framgå av 14 § underrättabankinspektionen och bolaget. Delta överensslämmer med vad som i praklikengäller för avstämningsbolag enligt insideriagen. Andrastycket innehåller undantag från anmälningsskyldigheten. Enhgt undantaget under1 föreligger ej anmälningsskyldighet för person som avses med 6 § förstastycket 3 eller 6 om denne inte erhållil underrättelse om sin insynsställningav aktiemarknadsbolaget respeklive dess moderförelag. Av undantagen under 2och 3 följer, alt aktieinnehav som understiger 50 aktier inle behöver anmälasoch all anmälan inte heller behöver göras, om anmäll aktieinnehav sedan senastgjord anmälan ökal med färre än 50 akiier eller minskat i motsvarandeomfallning. Som framgått av avsnitt 2.2.6 gäller beiräffande värdepapper somenligt 4 § andra stycket likställs med aktier undantaget för innehav ochändring som understiger ell marknadsvärde motsvarande . Det är därvidvärdet för uppkomslen av resp. förändringen i innehavet som äravgörande för om anmälan skall ske. I det faU en person med insynsställninganmäll ett 1984/85:157 93 innehavav exempelvis I 000 akiier i bolaget och därefter först köper 40 aktier ochsedan vid två skilda tillfällen säljer sammanlagt 80 akiier, behöver alllsäingen anmälan göras. Enligt undanlaget under 4behöver inte heller anmälan göras om ökningen i innehavet föranlelts avfondemission eller av att aktiernas nominella belopp sänkts genom att varjeaktie delats upp - s, k, split. En fondemission är en bokföringsålgärd ochinnebär all nya aktier ulges och överlämnas till aktieägarna i proportion och ens aktieinnehav. Från aktieägarens synpunkt innebär fondemissionenall han efter emissionen är ägare till aktier med ell slörre nominellt beloppän tidigare, men värdet av aktieinnehavet är oförändrat. innebär attaktiernas nominella belopp sänks genom att vaije aktie delas upp pä två ellerflera med sammanlagt samma nominella belopp som de förutvarande aktiernas.Delta sker genom beslul om ändring av bolagsordningen. Åtgärden ändrar inteaktiekapitalets storlek eller dess fördelning mellan aktieägarna. Bestämmelsengäller endast de aktier som lillförts aklieägaren som en direkl följd avfondemission eller split. Köper aktieägaren fondaktier eller delbevis gällerallmänna regler. Så är ocksä fallel om insidern köper nya aktier i samband medsplit. Enligt Iredje slyckelskall vid tillämpningen av undantagsreglerna i andra stycket 2 och 3 akiiersom ägs av den som är den anmälningsskyldige närstående på sätl som anges i 11§ första stycket 2-4 anses vara den anmälningsskyldiges egna. innebärexempelvis att anmälan måsle göras om två makar, varav den ene äranmälningsskyldig, vardera köper 40 aktier eller konvertibla skuldebrev för6000 kr. Att andel i samfällt aktieinnehav skall beaktas föQer av 4§ tredje stycket. 11§ Anmälningsskyldigheten omfattar sådana aktier i bolaget som ägs av 1. den anmälningsskyldige, 2. make eller sambo till denanmälningsskyldige, 3. omyndigt barn under denanmälningsskyldiges vårdnad, 4. juridisk person, över varsverksamhet den anmälningsskyldige barett väsentligt inflytande och med vilkenden anmälningsskyldige eller någon som avses i 2 eller 3 eller fiera av demtillsammans har en väsentlig ekonomisk gemenskap som grundas på andelsrätleller därmed jämförligt ekonomiskl intresse. Omflera personer är anmälningsskyldiga för samma aktieinnehav eller för ändring idetta, behöver anmälan endast göras av en av dem. Paragrafen,som med vissa språkliga ändringar motsvarar utredningens förslag, angeranmälningsskyldighetens omfattning. Den innebär att en person i insynsställningskall göra anmälan inte bara om akiier som han äger själv ulan också om aktiersom ägs av personer som är den anmälningsskyldige närstående. Paragrafensförsta stycke överensstämmer i sak med 4 § insiderlagen, bortsett från alt medden anmälningsskyldiges make likställs sambo. 1984/85:157 94 medavses person med vilken den anmälningsskyldige sammanbor underäktenskapsliknande former. Detandra stycket innebär att ett och samma aktieinnehav eller förändring i dettabara behöver anmälas av en anmälningsskyldig.