prop · G80321 · 1984-12-31 00:00:00 — om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott, m.m. (trafiknykterhetsbrotten); Regeringen föreslär att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen föreslås en ändrad utformning avbestämmelserna om trafikny kterhetsbrott. Trafiknykterhetsbrotten skall även i fortsättningen delasi två svårhets-grader. Den ena benämns rattfylleri och den andra grovtrattfylleri. Den i praxis använda brottsbeteckningen rattonykterhet avskaffas.Motsvarande gärning kommer i fortsättningen att bedömas som rattfylleri. Den nedre straflbarhetsgränsen sänks frän nuvarande 0,5till . Straffskalan för rattfylleri blir böter eller fängelse ihögst . Meningen är att böter skall användas i större utsträckningän f n. i fall som med hänsyn till den trafikfara som har förelegat och övriga omständigheterinte tillhör de allvarligare. Fängelse skall även i fortsättningen spela enbetydande roll på området. För återfall i trafikny kterhetsbrott föreslås enökad användning av fängelse i förhållande till nuvarande ordning. Det nya brottet grovt rattfylleri tar sikte på fall därförarens alkoholhalt i blodet har uppgått till eller mer och därbrottet dessutom har medfört särskild fara för trafiksäkerheten. Grovtrattfylleri har enbart fängelse i straffskalan. Vidare skall enligt förslaget ett fordon som har använtsvid brott enligt trafikbrottslagstiftningen få förklaras förverkat, om det äruppenbart att « detta behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighetoch förverkande inte är oskäligt. I syfte att förbättra möjligheterna att utföraexperimentella försök inom ramen för forskningen kring prestationsnedsättandeeffekter av droger av olika slag föreslås slutligen att regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer skall få möjlighet att ge dispens fråntrafiknykterhetsreglerna när fråga är om vetenskaplig eller därmed jämförligundersökning. Följdändringar föreslås i körkortslagen (1977:477) ochvissa andra författningar. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 1985.I 1984/85. Lag om ändring i lagen (1951:649) om straff för vissatraflkbrott Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1951:649) om straffför vissa trafikbrott dels att 4 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att ilagen skall införas två nya paragrafer, 4 a och 7 §§, av nedan angivna lydelse. Den som vid förande av motordrivet fordon ellerspårvagn varit så påverkad av starka drycker, att det kan antagas, att hanicke på betryggande sätt kunnat föra fordonet eller spårvagnen, dömes förrattfylleri till fängelse i högst eller, där omständigheterna ärmildrande, till böter, dock lägst tjugofem dagsböter. Till samma straff dömes föraren, om han av annatberusningsmedel var så påverkad som sagts. Den som fört motordrivet fordon eller spårvagn efter attha förtärt starka drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blodunder eller efter färden uppgick till eller däröver, skall ansesha varit så påverkad av starka drycker underfärden, som iförs-ta stycket sägs. 2 mom. Är det ej styrkt, att förare av motordrivet fordoneller spårvagn var så påverkad, som i 1 mom. första stycket sägs, men har hanfört fordonet eller spårvagnen efter att ha förtärt starka drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen i hans blod under eller efter Den som för motordrivet fordon eller spårvagn efter att haförtärt alkoholhaltiga drycker (' sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hansblod under eller efter färden uppgår till döms förrattfylleri till böter eller fängelse . För rattfylleri enligt första stycket döms också den somvid förande av motordrivet fordon eller spårvagn är så påverkad av alkoholhaltigadrycker att det kan antas att han inte på betryggande sätt kan föra fordoneteller spårvagnen. Detsamma gäller om föraren på motsvarande sätt är påverkad avnågot annat medel. ' Senaste lydelse 1978:92. Senaste lydelse 1978:92. 1984/85:21 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse färden uppgick till 0,5 men ej till , dömestill böter, dock lägst tio dagsböter, eller fängelse . Vad som sägs i I mom. Första stycket gäller inte förare tredje stycket och 2 mom. gäller ej av motordrivetfordon som är av-förare av motordrivet fordon, som sett att föras avgående, är avsett att föras av gående. Första och andra styckena gäller inte, omförandet avfordonet ingår som ett led i en vetenskaplig eller därmed jämförligundersökning till vilken tillstånd har lämnats av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. 4 mom."* 4a§ Har i fall som avses i 4 § första stycket föraren haft enalkoholkoncentration i blodet som uppgått till ellerföreligger fall som avses i 4 § andra stycket och är brottet med hänsyn till omständigheternai övrigt att anse som grovt, skall föraren dömas för grovt rattfylleri tillfängelse i högst . Vid bedömande om brottet är grovt skall särskilt beaktasom gärningen har inneburit avsevärd fara för trafiksäkerheten. Ett fordon som har använts vid brott enligt denna lag fårförklaras förverkat, om det är uppenbart att detta behövs för att förebyggafortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1978:92. '' Momentet föreslås upphävt i prop. 1983/84: 117. Prop.1984/85:21 4 Lag om ändring i körkortslagen (1977:477) Härigenom föreskrivs att 16 och 21-23 §§ körkortslagen(1977:477) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 §' Ett körkort skall återkallas 1. omkörkortshavaren har brutit 1. om körkortshavaren har brutitmot I § andra stycket eller 4 § la- mot I § andra stycket, 4 § eller 4 gen (1951:649) om straffför vissa a § lagen (1951:649) om straff förtrafikbrott, vissa trafikbrott, 2. omkörkortshavaren har brutit mot 5 § samma lag och överträdelsen inte kan ansessom ringa, 3. omkörkortshavaren genom upprepade förseelser i väsentlig grad har visat bristandevilja eller förmåga att rätta sig efter de bestämmelser som gäller i trafikenseller trafiksäkerhetens intresse för förare av motordrivet fordon ellerspårvagn, 4. omkörkortshavaren i annat fall har brutit mot en från trafiksäkerhetssynpunktväsentlig regel vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagn ochöverträdelsen inte kan anses som ringa, 5. omkörkortshavaren på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende ej bör hakörkort, 6. om det medhänsyn till brottslig gärning som körkortshavaren har gjort sig skyldig tillkan antagas att han ej kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn,omdöme och ansvar i trafiken eller om han på grund av sina personligaförhållanden i övrigt ej kan anses lämplig som förare av körkortspliktigtfordon. 7. om körkortshavarensförutsättningar för rätt att föra körkortspliktigt fordon är så väsentligtbegränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att han fråntrafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort, 8. omkörkortshavaren ej följer föreläggande att ge in läkarintyg eller bevis omgodkänt förarprov, 9. omkörkortshavaren ej följer föreläggande att förnya körkort, 10. om körkortshavaren begär att körkortet skallåterkallas. 21 §2 Om det vid prövningen av en an- Om det vidprövningen av en an sökan om förhandsbesked eller kör- sökanom förhandsbesked eller kör kortstillstånd finns hinder mot att kortstillståndfinns hinder mot att meddela körkortstillständ på gmnd meddelakörkortstillständ på grund av sökandens personliga förhällan- avsökandens personliga förhållan den eller om ett körkort eller ett deneller om ett körkort eller ett körkortstillstånd återkallas med körkortstillståndåterkallas med stöd av 16 § 1-6, skall en spärrtid stödav 16 § 1-6, skall en spärrtid på lägst en månad och högst tre är pålägst en månad och högst tre år ' Senaste lydelse 1980:977. Paragrafen föreslås ändradäven i prop. 1983/84: 117. Senaste lydelse 1980:977. Paragrafen föreslåsändrad även i prop. 1983/84: 117. Vid brott som avses i I § andra stycket eller 4§ 1 mom. lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott skall spärrtidenbestämmas till lägst ett är. Vid brott som avses i I § andra stycket, 4 §andra stycket eller 4 a§ lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott skallspärrtiden bestämmas till lägst . Detsamma skall gälla vid brott somavses i 4 § första stycket nämnda lag, om körkortshavaren före färdens slutförtärt alkoholhaltiga drycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hansblod uppgick till . 22§3 I stället för att körkortet återkallas skall körkortshavaren meddelasvarning i sädana fall som avses i 16 § 2-6, om varningen av särskilda skäl kananses vara en tillräcklig åtgärd. Omkörkortshavaren har brutit mot 4 § 2 mom. lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott men inte före färdens slut hade förtärt starka drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen i hans blod under eller efter färden uppgicktill , får varning meddelas honom i stället för återkallelse omomständigheterna är mildrande. Omkörkortshavaren har brutit mot 4 § första stycket lagen (1951:649) om strafi'för vissa trafikbrott men inte före färdens slut hade förtärt alkoholhaltigadrycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blod under eller efterfärden uppgick till , får varning meddelas honom i stället föråterkallelse om omständigheterna är mildrande. Om körkortshavaren vid förande av ett motordrivet fordoneller en spårvagn har gjort sig skyldig till grov vårdslöshet eller visat uppenbarlikgiltighet för andra människors liv eller egendom eller företett tydligatecken pä påverkan av starka drycker eller annat ämne, eller om han till följdav sjukdom, skada eller dylikt saknar fömtsättningar att föra körkortspliktigtfordon på ett trafiksäkert sätt, skall körkortet omhändetas. Misstänksatt körkortshavaren vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagnhar brutit mot 4 § lagen (1951:649) om straff för Om körkortshavarenvid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagn har gjort sig skyldigtill grov vårdslöshet eller visat uppenbar likgiltighet för andra människorsliv eller egendom eller företett tydliga tecken på påverkan av alkoholhaltigadrycker eller annat medel, eller om han till följd av sjukdom, skada ellerdylikt saknar fömtsättningar att föra körkortspliktigt fordon på etttrafiksäkert sätt, skall körkortet omhändertas. Misstänksatt körkortshavaren vid förande av ett motordrivet fordon eller en spårvagnhar brutit mot 4 § eller 4 a § lagen (1951:649) om Senaste lydelse 1980:977. Paragrafen föreslås ändrad äveni prop. 1983/84: 117. " Senaste lydelse 1982: 305. Paragrafen föresläsändrad även i prop. 1983/84: 117. Bestämmelserna i andra stycket gäller även vid förande av ett motordrivet spårfordon på järnväg eller tunnelbana. vissatrafikbrott, och hade han före färdens slut förtärt starka drycker i sådanmängd att alkoholkoncentrationen i hans blod uppgick till minst 0,5 promilleunder eller efter färden, skall körkortet omhändertas sedan analysbeviset harerhållits. Är det fråga om ett brott mot 4 § 2 mom. nämnda lag, men uppgick alkoholkoncentrationeninte tiU , skall körkortet inte omhändertas om omständigheternavid brottet kan anses mildrande. straffför vissa trafikbrott, och hade han före färdens slut förtärt alkoholhaltigadrycker i sådan mängd att alkoholkoncentrationen i hans blod uppgick till minst0,under eller efter färden, skall körkortet omhändertas sedananalysbeviset har erhållits. Är det fråga om ett brott mot 4 § nämnda lag, menuppgick alkoholkoncentrationen inte till , skall körkortet inteomhändertas om omständigheterna vid brottet kan Dennalag träder i kraft den 1 april 1985.1 fråga om brott som har begåtts föreikraftträdandet gäller dock 23 § i dess äldre lydelse. Äldre bestämmelsertillämpas också i övrigt, om någon efter ikraftträdandet dömts med tillämpningav 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott i dess före den 1 april1985 gällande lydelse. Lagom ändring i lagen (1976:1090) om alkoholutandningsprov Härigenom föreskrivsatt I § lagen (1976: 1090) om alkoholutandningsprov skall ha nedan angivnalydelse. Alkoholutandningsprovfår företagas på den som skäligen kan misstänkas för brott som avses i 4 § lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Detsamma gäller annat brott, varafängelse kan följa, om provet kan ha betydelse för utredning om brottet. Alkoholutandningsprovfår företagas på den som skäligen kan misstänkas för brott som avses i 4 §e/-ler4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott. Detsamma gällerannat brott, vara fängelse kan följa, om provet kan ha betydelse för utredningom brottet. Dennalag träder i kraft . 'Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1983/84: 117. Prop.1984/85:21 7 Lag om ändring i traflkskadelagen (1975:1410) Härigenföreskrivs att 12 och 20 §§ traflkskadelagen (1975:1410) skall ha nedan angivnalydelse. Trafikskadeersättning med anledning av personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har medverkat tUl skadan. Ersättning till förare som har gjort sig skyldig tiU brott som avses i 4 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genom vårdslöshet har medverkat till skadan. Har personskada lett till döden, kan ersättning tiU efterlevande också jämkas, om den avUdne uppsåtiigen har medverkat tiU dödsfallet. Trafikskadeersättning med anledning av personskada kanjämkas, om den skadelidande själv uppsåtligen eller genom grov värds-löshethar medverkat till skadan. Ersättning till förare som har gjort sig skyldigtill brott som avses i 4 § eller 4 a§ lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott kan även jämkas, om föraren därvid genom vårdslöshet har medverkattill skadan. Har personskada lett till döden, kan ersättning tillefterlevande också jämkas, om den avlidne uppsåtligen har medverkat tilldödsfallet. Trafikskadeersättning med anledning av sakskada kanjämkas, om vållande på den skadelidandes sida har medverkat tiU skadan. I fallsom avses i 10 § andra stycket skall sådan medverkan anses föreUgga, omvållande i samband med förandet av det skadade fordonet eller det fordon varmedden skadade egendomen befordrades eUer bristfällighet på fordonet har medverkattiU skadan. Jämkning enligt första eller andra stycket sker efter vadsom är skäligt med hänsyn till den medverkan som har förekommit pä ömse sidoroch omständigheterna i övrigt. Har skada för vilken trafikskadeersättning utgått vållatsuppsåtligen eller genom grov vårdslöshet, inträder försäkringsanstalten intilldet utgivna beloppet i den skadelidandes rätt till skadestånd avska-devållaren. Detsamma gäller, om skadan har vållats genom vårdslöshet avförare som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4 § lagen (1951:649)om straff för vissa trafikbrott. Har skadaför vilken trafikskadeersättning utgått vållats uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet, inträder försäkringsanstalten intill det utgivna beloppet i denskadelidandes rätt till skadestånd av ska-devällaren. Detsamma gäller, omskadan har vållats genom vårdslöshet av förare som har gjort sig skyldigtillbrott som avses i 4 § eller 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissatrafikbrott. ' Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1983/84: 117. Paragrafen föreslås ändrad även i prop. 1983/84: 117. Ärägare eller innehavare av järnväg eller spårväg enligt lag eller annanförfattning ansvarig för skada för vilken trafikskadeersättning har utgått, fårförsäkringsanstalten kräva ersättningen åter från den ansvarige i denomfattning som är skälig med hänsyn till gmnden för ersättningsansvaret på ömsesidor och omständigheterna i övrigt. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga Härigenom föreskrivsatt I § lagen (1958:205) om förverkande av alkoholhaltiga drycker m.m. skallha nedan angivna lydelse. Alkoholhaltigadrycker eUer andra bemsningsmedel, vilka påträffas hos den som gör sig skyldigtill gärning som avses i 21 kap. 13 eller 14 § och därvid ärbe-msad, så att det framgår av hans åtbörder eller tal, skola vara förverkade,om ej särskilda skäl äro däremot. Sammalag vare, om sådana drycker eller berusningsmedel påträffas hos den som bmtitmot 4 § lagen om straff för vissa trafikbrott, 13 kap. 6 § luftfartslagen eller325 § sjölagen eller hos någon som medföljt vid tillfället, såframt berusningsmedlenmå antagas hava varit avsedda även för den som begått gärningen. Medförnågon i strid mot gällande bestämmelser spritdrycker, vin eller starköl vidoffentiig tiUställ-ning, skola de ock vara förverkade som i första stycketsägs. Alkoholhaltigadrycker eller andra bemsningsmedel, som påträffas hos den som gör sig skyldigtill gärning som avses i 21 kap. 13 eller 14 § och därvid ärbe-msad så att det framgår av hans åtbörder eller tal, skall förklarasförverkade, om det inte finns särskilda skäl däremot. Detsammagäller, om sådana drycker eller bemsningsmedel påträffas hos den som brutitmot 4 § eller 4 a § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, 13 kap.6§ luftfartslagen (1957:297) eller 325 § sjölagen (1891:35 s. I) ellerhos någon som medföljt vid tillfället, om bemsningsmedlen kan antas ha varitavsedda även för den som begått gärningen. Medförnågon i strid mot gällande bestämmelser spritdrycker, vin eller starköl vidoffentiig tillställning, skall de också förklaras förverkade, om det intefinns särskilda skäl däremot. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1977:297. 1984/85:21 9 Lagom ändring i skadeståndslagen (1972:207) Härigenomföreskrivs ati 6 kap. I § skadeståndslagen (1972:207) skall ha nedan angivnalydelse. I §' Skadestånd med anledning av Skadestånd med anledning av personskada kan jämkas, om den personskada kan jämkas, om den skadelidande själv uppsåtligen eller skadelidande själv uppsåtligen eller genom grov vårdslöshet har med- genom grov vårdslöshet har med verkat till skadan. Skadestånd till verkat till skadan. Skadestånd till förare av motordrivet fordon som förare av motordrivet fordon som har gjort sig skyldig till brott som har gjort sig skyldig till brott som avses i 4§ lagen (1951:649) om avses i 4§ eller 4 a§ lagen straff för vissa trafikbrott kan även (1951:649) om straff för vissa tra- jämkas, om föraren därvid genom fikbrott kan även jämkas, om föra vårdslöshet har medverkat till ska- ren därvid genom vårdslöshet har dan. Har personskada lett till dö- medverkat till skadan. Har per- den, kan skadestånd till efterie- sonskada lett till döden, kan skade- vande också jämkas, om den av- stånd till efterlevande också jäm- lidne uppsåtligen har medverkat till kas, om den avlidne uppsåtligen har dödsfaUet. medverkat till dödsfallet. Skadeståndmed anledning av sakskada eller ren förmögenhetsskada kan jämkas, om vållandepå den skadelidandes sida har medverkat till skadan. Jämkningav skadestånd enligt första eller andra stycket sker efter vad som är skäligtmed hänsyn till graden av vållande på ömse sidor och omständigheterna i övrigt. Dennalag träder i kraft den . 1984/85:21 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden 1. , , ,, , , , , , ,, , , , R. , , Lagrådsremissom ändring i lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott Inomjustitiedepartementet har upprättats promemorian (Ds Ju 1983:6)Trafiknykterhetsbrotten, Förslag till ändringar i lagstiftningen. a. förslag tiU en ändrad utformning av straffbestämmelserna omrattfylleri och rattonykterhet. Promemorian har remissbehandlats. Tillprotokollet i detta ärende bör fogas dels promemorian som bilaga 1, dels eninom upprättad sammanställning över remissyttrandena sombilaga 2. Ipromemorian har lämnats en översikt över bl. a. gällande svensk och utländskrätt samt nuvarande förhållanden i övrigt vad gäller trafiknykterhetsbrotten.Vidare har redovisats tidigare uttalanden av beträffande frågor ompåföljd för rattfylleri samt vissa undersökningar och statistiska uppgifter päområdet. TiU en del kommer jag in pä dessa frågor i det följande, men i övrigtfår jag hänvisa till promemorian. Detsamma gäller i fråga om de närmareöverväganden som har redovisats där. Idetta sammanhang tar jag också upp en skrivelse frän statensväg- och trafikinstitut där institutet har hemställt om lagstiftningsåtgärdermed syfte att öka möjligheterna att utföra experimentella försök inom ramen förforskningen kring prestationsnedsättande effekter av droger av olika slag. Ävenskrivelsen har remissbehandlats. En inom upprättadsammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 3. 1984/85:21 11 2 Allmän motivering 2.1 Bakgrund Ivårt land har trafiknykterhetsfrågan länge stått i förgmnden när det har gälltarbetet på att förbättra trafiksäkerheten. som motorfordonstrafikenhar genomgått en intensiv utveckling har allt starkare framhållits betydelsenav att fordonsförare avhåller sig från bmk av alkohol eller andra medel som kannedsätta förarförmågan. får också sägas ha tillhört föregångsländernapå detta område genom att man här tidigare än i de fiesta andra länder harinsett vikten av att genom en sträng lagstiftning betona kravet på nykterhet itrafiken. Trafiknykterhetslagstiftningeni vårt land har genomgått en betydande utveckling alltsedan de förstastraffbestämmelserna infördes . Ansvarsområdet har successivtutvidgats, och kravet på nykterhet vid ratten har efter hand skärpts. Ettbetydelsefullt led i utvecklingen var när frihetsstraff infördes somregelmässig påföljd 1934. Straffbestämmelsernaom trafikonykterhet fick i huvudsak sin nuvarande konstmktion när de s.k.promillebestämmelserna infördes . Dessa bestämmelser innebar enbetydelsefull landvinning för kampen mot trafikny kterhetsbrott. Man behövdeinte längre föra bevisning om att förarens körförmåga var nedsatt i detsärskilda fallet, utan straffansvaret kunde direkt knytas tiUalkoholkoncentrationen i förarens blod. Regleringenår 1941 innebar vidare att man delade in trafiknykterhets-brottet i tvåsvårhetsgrader. För det svårare brottet, som senare fick beteckningenrattfylleri, skulle den straffas som vid förande av bil, motorcykel ellertraktortåg hade varit så påverkad av starka drycker, att det kunde antas atthan inte på betryggande sätt hade kunna föra fordonet. Hade föraren underkörningen en alkoholkoncentration i blodet av eller däröver,skulle han anses ha varit så påverkad av starka drycker som nämnts.Straffet för detta svårare brott var och är fortfarande - fängelse eller vid mildrande omständigheter dagsböter, dock minst tjugofem. Detlindrigare brottet, sedermera i allmänhet benämnt rattonykterhet, förelåg, omdet inte var styrkt att föraren var så påverkad som fömtsattes förrattfyUeriansvar men alkoholkoncentrationen uppgick till 0,8 promUle. Straffetför detta brott var dagsböter, lägst tio, eller fängelse i högst sex månader.Straffskalan är densamma . Genomlagstiftning fördes bestämmelserna om trafiknykterhets-brott över tUlden nuvarande lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott(trafikbrottslagen, TBL). Där infördes en särskild regel om s.k.drograttfylleri. Ansvar såsom för rattfylleri skulle, om påverkans-rekvisitetvar uppfyllt, ådömas även förare som var påverkade av andra bemsningsmedel änalkohol. Prop.1984/85:21 12 Bestämmelserna om trafiknykterhetsbrott har sedan år 1951ändrats . sänktes den nedre promillegränsen vidrattonykterhet från 0,8 till . 1 samband därmed tillkallades påriksdagens begäran en utredning för översyn av trafiknykterhetsregleringen.Denna utredning lade är 1963 fram sitt betänkande (SOU 1963:72) med förslagtill ändrad lagstiftning om trafiknykterhetsbrott. Betänkandet innehöll mängauppslag som kunde tas till vara vid det fortsatta arbetet pä en trafiknykterhetsreform,men förslaget som helhet ansågs inte kunna läggas till grund för omedelbaralagstiftningsåtgärder. Ytterligare utredning i ämnet bedömdes nödvändig. Det fortsatta utredningsarbetet anförtroddes åt den år1966 tillkallade trafiknykterhetsbrottskommittén som lade frambetänkandet (SOU 1970:61) Trafiknykterhetsbrott-Förslag 1970. Kommittéförslagethar i vissa delar lett till lagstiftning av stor praktisk betydelse när detgäller kampen mot trafiknykterhetsbrott.