prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Förändringar som beräknaspåverka de svenska aktiebolagens m.fl. skatleunderiag verksamhetsåren 1984 och1985. - Forsknings- och utvecklingsavdraget upphör fr. o.m. 1984 (SFS 1983:986) - Ändraderegler för lagernedskrivning fr. o.m. I984(SFS 1983:983) - Ändradskattesats för (SFS 1983: 984) - Förlängningav inbetalning till särskilt investeringskonlo gäller även vinster(SFS 1983:985) - Införande av vinstdelningsskaU (SFS 1983; 1086) -Inbetalningskvoien för allmänna investeringsfonderna höjs fr. o.m. bokslut per (prop.1984/85:86) - Förnyelsefonder beräknas införas fr.o.m.1985 (prop. 1984/85:86) -beskattning beräknas upphöra fr. o.m. 1985 (prop. 1984/85:70) - Garanlibeskatlning av fastighet beräknas upphöra 1985 (prop. 1984/85:70) -Ändrad skatlesats vid statlig beskattning (prop. 1984/85:70) - Hyreshusavgiften beräknas upphöra (prop. 1984/85: 18) - Fastighetsskattenberäknas tråda i kraft (prop. 1984/85: 18) - Ändradebestämmelser om räntebidrag till följd av fastighetsskatten (prop. 1984/85:85) Vid bedömningen avstatligt och kommunalt laxerade inkomster för har RRVutgått från enkätresultaten. Dessa innebär som tidigare nämnts en ökning på 12%för statligt laxerad inkomsl mellan verksamhetsåren 1983 och 1984 ochoförändrad för taxerad inkomst . Den låga svarsfrekvensenoch RRVs erfarenhet att företagen underskattar uppgångar har gjort att RRVfrångått resultatet av enkäten. RRV räknar med alt den statligt taxeradeinkomsten för Bl-längden ökar . För B2-, C-längden räknas med en ökningpå . Detla innebär alt skalteunderiaget förjuridiska personer ökar från14270 milj. kr. kr., dvs. , mellan verksamhetsåren 1983och 1984. Den kommunalt taxeradeinkomsten för Bl-längden beräknar RRV ökar och B2-, C-längden med 1 %vilket medför en ökning för del kommunala skatteunderlaget mellanverksamhetsåren 1983 och 1984, dvs. från 24661 milj.kr. lill 25719 milj. kr. Vid bedömningen av detstatliga skatteunderlaget 1985 har RRV utgått från en irendmässig ökning på10%. Därlill tillkommer de olika effekterna, som kan vara positiva ellernegativa, av de föreslagna eller genomförda förändringarna. En korl beskrivningföljer. Fr. o. m. infördesvinstdelningsskaU (SFS 1983: 1086). Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 23 Vinstdelningsskallen är av vinsidelningsunderlagel.Detta underlag är företagets reala vinst, med hänsyn lagen till inflationen (8%1984), till den del vinsten överstiger fribeloppet. Fribeloppet är avföretagets lönesumma eller . Vinsldeiningsskatten blir avdragsgill förstagången vid taxering dvs. Enkäten visade ettvinsldelningsunderlag pä 5949 milj. kr.,vilket ger en vinstdelningsskaU på 1 190 milj. kr. Eflersom många företag hadesvårigheier med atl beräkna vinsidelningsunderlagel och därför ej besvaradefrågan beräknar RRV vinsldeiningsskatten till 1 500 milj. kr. Företagen har sedan längerätt att göra frivilliga avsättningar till allmän investeringsfond. Förnärvarande gäller alt avsättningen är avdragsgill om ell belopp motsvarande 50%av avsättningen betalas in på räntelöst konto i . 1984/85:86föreslås all inbetalningskvoten höjs lill för avsättningar som görs ibokslut per och . 1984/85:86föreslår regeringen all aktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker ochömsesidiga skadeförsäkringsanstalter skall betala in etl belopp molsvarande 10%av företagets justerade årsvinst på ell räntelöst konto i , ett s.k. förnyelsekonto. Inbetalningen skallske under det beskattningsår för vilket taxering i första instans sker år 1986.För företag som inle skall taxeras delta år sker inbetalningen 1987. Företagmed en justerad vinst . behöver ej göra någon inbetalning.Inbetalningen skall göras senast i anslutning till atl företaget lämnar sinsjälvdeklaration . Inbetalningen blir avdragsgill om företagel gör enlika stor avsättning lillförnyelsefond. Förnyelsefonden får utnyttjas för utbildning av anställda hosföretagel saml för forskning och utveckling. 1984/85: 70föreslår regeringen att den kommunala beskattningen för juridiska personerupphör. För företag som har räkenskapsår lika med kalenderår föreslås denkommunala beskattningen upphöra fr.o.m. . Företag medbrutet räkenskapsår beskattas enligt det nya systemet fr. o. m. delverksamhetsår som börjar närmast efter den . I samma propositionföreslås också all garantibeskatlningen av de juridiska personernasfaslighetsinnehav upphör. 1984/85: 18 föreslårregeringen att hyreshusavgiften upphör fr.o.m. och ersättsmed en fastighetsskatt fr.o.m. den . Fastighetsskatten skall bl.a. tas ut på hyreshus och kontorshus. Skattesatsen och framåt påschablontaxerade hyreshus år 1,av taxeringsvärdet och på konventionelltbeskattade hyreshus är den . För konventionellt beskattadefastigheter är skatten en avdragsgill driftkostnad. Fastighetsskatten beräknaspreliminärdebiteras (prop. 1984/85:85) fr. o.m.den 1 juli 1985. Fastighetsskatten beräknas uppgå lill 1 358 milj. kr. förschablonlaxerade hyreshus och till 1 700 milj. kr. för övriga hyreshus för år1985. Prop.1984/85:100 24 Det statliga skatteunderlaget förjuridiska personer verksamhetsåret 1985beräknas med anledning av ovanstående effekter på skatteunderlaget öka med 45%från 1984. Den trendmässiga ökningen ökar underiagel med . Förslagel om slopad kommunaltaxering för juridiska personerberäknas öka skalteunderiaget med ca , då något kommunalskatteavdrag i princip inle fårgöras vid taxering enligt del nya systemet. De övriga förslagen beräknasminska skatteunderlaget med ca . Skatteunderlaget förjuridiska personer beräknas trendmässigt öka från till 1986. »A, o o " T?-00 Os o o rJ " rsi Tt oo rJr- oc rj o-, 13 C JC OO -.., r u d (D _D Ci in om r*i On W"i On ON O r- O sO wn "TT "" oo I- IL* oo LJ- ._ 2 > ort 1/-J O r-J - "O Tj- \C> - [ en rJ- in oo w-1 r*-, -rJ- M I + I + + I I komsl r verk mhels C :0 ra C \D r- w-i r4 u fN r- <~, - "Tf ON r-- Csl 00 r- so ON ri Tt r4 r4 w t3 QO ''i _ *-"" C 1= ra p; 1* I 2 ra 4> o = pr-. \D nO r- - rM o " r4 oo o Tf\0 r*-i v£> fsi + + + + I 3 CJ o > c ! sD o\ ON ON o Tf r \D r- r- \o 00 o o oo o *N Os Os Os Os .s Oc _ os O t> CO .5 - Os V5 -S I I I I I s s r~i o o o S- - »rio o o dJ E. Prop.1984/85:100 26 Beräkning av deolika inkomsttitlarna 1000 Skatter Samordnat uppbördssystem för källskatt ocharbetsgivaravgifter Fr. o. m. gällernya regler för uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter och innehållenpreliminär skall. Den samordnade uppbörden skall ske . Syftet med denya reglerna är att få till stånd en säkrare avgiftsberäkning samt eneffektivare och snabbare uppbörd. Reglerna innebär i korthet följande: Uppbörden avarbetsgivaravgifterna knyts an lill de löpande löneutbetalningarna ochsamordnas med uppbörden av preliminär A-skatt som också skall ske månadsvis.Arbetsgivarna redovisar den under föregående månad faktisktutgivna lönen och räknar ut den avgifl (månadsavgift) som belöper pålönesumman. Redovisningen görs i en uppbörds-deklaration som innefallar såvälskatter som avgifier. Skattebeloppet och månadsavgiften betalas in lilllänsstyrelsens skatteposlgirokonto som redovisningen lämnas.Förfarandet medför atl de arbelsgivaravgifter som betalas underuppbördsåret för de allra flesla arbetsgivare blir definitiva. En samladredovisning för hela utgiflsåret skall lämnas endast i särskilt angivna fall. 1sådana fall skall också resterande avgiftsbelopp belalas in. För avgifter som avserlön för vilken sjömansskall belalas föreslås en samordning med uppbörden avsjömansskall. Del nya uppbördssystemeiskall administreras av de lokala skaltemyndigheterna, länsstyrelserna ochriksskatteverket. Det nuvarande systemet för debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifler, som administreras av , avvecklas. En av effekterna påstatsbudgeten aren s. k. kassamässig engångseffekt. Eftersom redovisningen blirmånatlig kommer det alt för källskallerna inrymmas en månadsuppbörd /85 jämfört med det tidigare systemet. För socialavgifternakommer det all inrymmas en månadsuppbörd mindre. Eftersom denårliga källskalleuppbörden överstiger uppbörden av arbetsgivaravgifler blirden sammanlagda effekten positiv på statsbudgeten. 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse Skaller på inkomsl,realisationsvinst och rörelse redovisas under denna inkomsthuvudgrupp somupptar alla skatter som baseras på enaktuell eller presumtiv nettoinkomst. Kontot är etl sarnlingskonlo somredovisar inkomsterna av de skatter och avgifter som debiteras på de slutligaskallsedlarna var för sig, men uppbärs 'preliminärt" gemensamt.Det belopp som Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 27 skall redovisas ulgör statensbehållna inkomstskatt för . Eftersom den samfälldaskalteuppbörder. är preliminär sker utbetalningar eller omföringar från kontotnär den slutliga taxeringen är klar.Kontot består således av både inkomsler och utgifter. Mot bakgrund av altbeskaltningsreglerna är vitt skilda mellan juridiska personer och fysiskapersoner sker en uppdelning på dessa kategorier i redovisningen. I deundantagsfall når det inte är möjliga att göra en uppdelning av inkomstskatternapå dessa två kategorier redovisas inkomslerna som ofördelbara skatter.Gemensamt för skatterna för de olika kategorierna är emellertid självauppbördssystemei. Detla redovisas i den av RRV utgivna inkomstliggaren. 1111 Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse I enlighet med gällandeuppbördsförfarande redovisas som inkomsler på titelnpreliminär skatt, fyllnadsbetalningar, kvarstående skall, restantier m. m.Uppbördsförfarandel förutsätter åven uppkomsten av s. k. överskjutandepreliminär skatl. Den redovisas som utgift på titeln.Som utgifter redovisas även de reslitutioner som föranleds avlaxeringsändringar m. m. Den största utgiftsposten år utbetalningar avkommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingår i den samfällda statligtadministrerade skalleuppbörden. Kommunerna erhåller etl förskott påsenast kända taxering. Den kända laxeringen ligger också lill grund för slulavråkningen för taxeringsåretserhållna förskott. I redovisningen vid länsstyrelserna är det f n. emellertidinte möjligt att göra uppdelningen mellan fysiska och juridiska personerskommunalskatter. RRV gör därför en ungefärlig beräkning på denna fördelning. Enomföring av denna fördelning görs därior från de totalt redovisade utbetaldakommunalskatterna under titeln 1131ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse lill resp.fysiska och juridiska personers skalt på inkomsl och förmögenhet. Slutlig debitering av skatter Tillämpningen av en endaskatteskala och individuella grundavdrag innebär individuell beskattning.Grundavdraget uppgår lill . vid den kommunala laxeringen, förutsatt alllaxerade inkomsten uppgår till minst detta belopp. Grundavdraget vid denstatliga laxeringen slopades . Principen om sambeskatining tillämpasdock i ett avseende, nämligen vad avser beskattningen av s.k. B-inkomsteröverstigande . i huvudsak inkomsl av fastighet, lillfälligförvärvsverksamhet och kapital. Härvid gäller atl för gifta som båda haftlaxerad inkomst skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomstberäknas. Med A-inkomst avses inkomsl av ijänsl, utom periodiskt understöd,inkomsl av jordbruksfastighet och inkomsl av rörelse. Med B-inkomst, ellerkapitalinkomst, förslås övriga inkomster. Vid skatteberäkningen av B-inkomslensammanläggs dessa inkomster med den högsta A-inkomsten. Prop.1984/85:100 28 Den sammanlagda statliga och kommunala marginalskattenfår inle översliga i inkomst-skikt upp till 30 basenheter (= år1984), på inkomster mellan 30 och 45 basenheter och därutöver vidberäkningen av det slatliga grundbeloppet. För vissa kategorierskallskyldiga med A-inkomster och hemmavarande barn medgesförvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medges av inkomsten, dock högst 2000 kr.Avdraget medges den av makarna som har den lägsla A-inkomsien. Om giftskattskyldig med minderårigt barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse och maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige ålnjulaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Förensamstående med hemmavarande barn och A-inkomst medgesförvärvsavdrag av inkomst av ijänsl, jordbruksfastighet eller rörelse,dock med högsl . slopas emellertid förvärvsavdragei. Vidare medges avdrag förunderhåll av icke hemmavarande barn med högst . per barn.Avdrag för frivilliga periodiska understöd slopades helt fr. o. m. inkomståret1983. I skattesystemet finnsvissa schablonmässigt beräknade minimiavdrag bl. a. för utgifter förfullgörande av tjänsten för skattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Ettschablonavdrag på av kontant bruttolön m.m. eller högsl I . Vidare finns vissa extra avdrag för fysiska personer, som haftinkomst av kapital eller inkomst av en- eller tvåfamiljsfastighel. Äveninkomster av sådan fastighet beräknas enligt schablonmelod. Extra avdraget förinkomster av kapital uppgår lill maximalt . för ensamstående och 1 600kr. Det extra avdraget sommedges i vissa fall för inkomsler av annan fastighet är . Statlig inkomstskatt förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De för taxeringsåren1980-1984 uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1980 1981 1982 1983 1984 A-längden 29742 31682 33594 34841 35352 varav grundbelopp - - - - 34032 tilläggs belopp - - - - 1320 De kommunala skatternautgörs av allmän kommunalskatt med däri ingående församlingsskatt ochlandstingsskatt i form av inkomstskall beräknad på grundval av inkomsl ochgarantibelopp för fastighet. De gällandeavdragsreglerna vid statlig taxering som förvärvsavdrag, underhållsavdrag,övriga periodiska understöd m.m. äger motsvarande tillämpning vid taxering lillkommunal beskattning. inkomstskattuppgick taxeringsåren 1980-1984 till följande belopp (milj. 1980 1981 1982 1983 1984 inkomst skatt: A-längden 66330 78134 88273 93942 104680 Förmögenheier under400000 kr. år befriade från förmögenhetsskatt fr. o. m. taxering.Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår till 3,för förmögenheter överstigande I 800000kr. Reglerna ändrades lill följd av den allmänna fastighetstaxeringen år 1981och taxering . En lillfällig skärpning avförmögenhetsbeskattningen skedde . Skärpningen gällde allaskattepliktiga förmögenheier. Skalteullagel höjdes ialla skikt i skalan. Skaitepliklgränsen sänktes från . till 300000 kr.och skatleutlaget var i detla skikt . Förmögenhetsskatt beräknas på densammanlagda förmögenheten tillhörande föråldrar och barn , som borhos föräldrarna. Gränserna resp. taxering framgår nedan. Beskattningsbar förmögenhet (kr.) Debiteradförmögenhetsskatt uppgick laxeringsåren 1980-1984 lill följande belopp (milj.kr). 1980 1981 1982 1983 1984 skau 588 702 718 901 2 575 Vissa kategorierskallskyldiga medges reduktion av skatten. För gift skatlskyldig vars makesaknar inkomsl medges skattereduktion med högst . Avtrappning sker med30% av andra makens inkomsl och rällen lill skallereduktion upphör således närinkomsten uppgår lill . För ensamslående med barn ulgörskattereduktionen I . Skattereduktion sker viddebitering av den slutliga skallen genom reducering av statlig inkomstskatt,inkomstskatt, skogs- 1984/85:100 30 vårdsavgift eller skattetillägg. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debileringen skall hell bäras av slalen, vilketinnebår att staten gotigör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Fr.o.m. taxeringsåret1979 började en särskild skattereduktion på . utgå lill samlligainkomsttagare. Därmed försvann den tidigare skattereduktionen på . Dennya skallereduktionen indexreglerades under och uppgick då till . För anpassadesden till det höjda grundavdraget kommunalt och uppgick lill . Ar 1981uppgick den särskilda skattereduktionen lill . Den särskildaskattereduktionen avskaffades . beslutaderiksdagen om vissa åtgärder i syfte bl.a. alt underlätta elt nytt löneavtal. Påskåneområdet omfattade åtgärderna bl. a. en tillfällighöjning av den särskilda skaltereduktionen. Den tillfälliga höjningen av densärskilda skaltereduktionen var avsedd att ge en lättnad främst åtheltidsarbelande med lägre än genomsnittliga inkomster. Den maximala höjningen,, gällde inkomsllägena . I inkomsllägena40000-45000 kr. utgjorde höjningen av den del av inkomsten som översteg40000 kr. avirappades höjningen av denöverskjutande inkomsten. Höjningen av den särskilda skattereduktionenbeaktades vid uttaget av preliminär A-skatt och sjömansskatt månadernaseptember- december . Den tillfälliga höjningen av den särskildaskattereduktionen förlängdes även under . Fr.o.m. avskaffades även dentillfälliga särskilda skattereduktionen och byggdes in i skatteskalan. Den särskildaskattereduktionen skedde genom reducering av samma skatter och avgifier somgäller för skattereduktion. startadedel s.k. skatlesparandet med bl.a.skattefri ränla. Sparskattereduktion utgick av sparat belopp.Procentsatsen vid sparande i akliesparfond var vid taxering. medgavs sparskattereduktion på ett sparande pä högsl 7 200 kr.per person och år varav högst . Avkastning ochvärdestegring på insättningar i skatlesparandet årskattefria, medan skattereduktion ej ulgår vid laxeringen . Avkastningoch värdestegring på sparade medel i det s.k. allemanssparandel är befriadefrån inkomstskatt. Vid laxeringen 1982infördes också en skattereduktion vid utdelning på svenska börspapper, vilkenmaximerades till . för ogift skatlskyldig och . Denna skattereduktion slopades vid taxering. En skattereduktion förfackföreningsavgiften på av erlagd avgifl infördes vid taxeringen 1984.Högsta underiagel för skattereduktionen var . De skattereduktioner sommedgivits vid laxeringarna 1980-1984 uppgick lill följande belopp (milj. Skaiieredukiion Särskild skatte reduktionSparskalle-reduktion Aktiespar-skallereduktion Skattereduktion förfackföreings-avgift De s.k. egenavgifterna uppgick taxeringsåren1980-1984 till följande belopp (milj. ringsavgifi lill sjukförsäkringen 926 folkpensioneringen 904 lilläggspensione- ringen 836 arbeisskadeför säkringen 25 delpensions försäkringen - barnomsorgen - Särskilda avgifier, s.k.skattetillägg och förseningsavgift, debileras vid överträdelser mot skatte- ochavgiftsförfattningar. Skattetillägg påförs skatlskyldig som lämnal oriktiguppgift vilket skulle leda lill för lågl be-skattningsresullat.Förseningsavgifl tas ut vid försummelse alt i rått tid avge deklaration. Förseningsavgiften är vadavser inkomst- och förmögenhetsskatterna av den högsta beskattningsbarainkomsten och 0,av den beskattningsbara förmögenheten till den del denöverstiger skaltefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad lill . eller i de fall dådeklarationen inle inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattarflertalet skatter och allmänna avgifter samt arbetsgivaravgifterna tillsocialförsäkringens finansiering. Om det sammanlagda beloppet av skatlelilläggoch förseningsavgift vid samma taxering understiger , påförs intebeloppet. De debiterade skatlelillägg och förseningsavgifter sombokförts på inkomsttiteln taxeringsåren 1980-1984 uppgick till följande belopp(milj. Prop.1984/85:100 32 Skogsvårdsavgift,annuiteler på avdikningslån, utskiftningsskatt och er-sältningsskatl ochhyreshusavgifl debiteras i samband med slutlig skatl men omförs eller utbetalastill andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkning av fysiska personersinkomstskatter 1984/85 och 1985/86 Kalkylerna förinkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionella faktorer somt.ex. beskattningsregler och uppbördssyslemets utformning. Vidare påverkas deav konjunkturutvecklingen , speciellt löne-, sysselsättnings- ochprisutvecklingen. Dessulom ingår i beräkningarna erfarenhelsmässiga bedömningarav vissa företeelser som t.ex. infiyian-deandel av debilerad kvarskalt.Resultaten av de etappvisa beräkningarna jämförs och analyseras. I den månresultaten avviker för mycket visar detla all de ursprungliga antagandena ärinkonsistenta. Dessa omprövas då successivt och ger genom en iterativ processupphov till nya beräkningar som upprepas till dess resultaten överensstämmer. I den första etappenberäknas de preliminära skatterna på grundval av antaganden ominkomstutveckling och förändringar i den totala makro-ekonomiskamarginalskattekvolen. Dessa anlaganden är avhängiga av löne- ochsysselsättningsutvecklingen saml av den allmänna konjunkturutvecklingen.Utvecklingen av skatteunderlaget för preliminärskalteuttagel beror också på ivilken utsträckning de skattskyldiga begår jämkning för exempelvis förändringarav biinkomster, avdragsbeslämmelser eller av diskontot. För bedömningen avpreliminärskalteuppbörden under innevarande budgetår lämnaruppbördsstatistiken vägledning. Denna statistik omfattar uppgifier om influtnabelopp av preliminär A- och B-skatl. Med hjälp av denna statistik har uppbördenkunnat följas endasl I.o.m. uppbördsterminen . För september ochnovember månads skatteinbetalningar ger emellertid preliminär statistik frånuppbördssystemet en viss vägledning. För de framförliggande åren beräknaspreliminärskal-terna med utgångspunkt i den antagna inkomstökningen ochmakromargi-nalskattekvoten. 1 den andra etappenberäknas den slutligt påförda skatten med utgångspunkt i antaganden ominkomstutveckling och förändring av avdrag och underskott. Som hjälpmedel fördessa beräkningar används de tidigare nämnda taxeringsstatistiska uppgifteravseende som RRV insamlat och bearbetat. På dessabasårsuppgifier tillämpas en prognosmodell som innebär, att för vatje enskildindivid i urvalet, inkomst, underskott och avdrag beräknas enligt gjordaantaganden för prognosperioden. Påförda skatter och avgifter beräknas därefterenligt gällande beskattningsregler. Dessa skatter och avgifter summeras ochuppräknas till totalnivå. Under förutsättning att inkomstfördelningen varitoförändrad mellan basåret och prognosårel, dvs. Bilaga 1.2 Riksrevisionsverketinkomstberäkning 33 sig likformigt mellan inkomstgrupperna, gerberäkningsmodellen förhållandevis goda eslimal för prognosåren. över enlängre tidsperiod kan inkomstfördelningen förändras och därmed följer även atteslimaten blir osäkrare. I den tredje etappen avberäkningarna görs vissa överväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs.förändringar av skillnaden mellan preliminär och slutlig skall. Ändringar i utformningen avpreliminärskatietabel-lerna som saknar molsvarighel vid debileringen av denslutliga skatten spelar en stor roll för dessa kalkyler. De senaste årensomläggningar av skattesystemet har tillsammans med förändringar av inkomsternabidragit till kraftiga omslag i skalteullagel. Beräkningarna av storleken pådessa förändringar är mycket svåra atl göra och har därför närmast karaktär avallmänna överväganden i anslutning tillkalkylerna. Preliminärskalieinkomslernaulgör de dominerande posterna bland inkomsttitelns bruttoinkomster. RRVs prognos förkalenderårel 1984 ger en ökning på 10,jämföri med . Ökningstakten10,är snabbare än ökningslakten för den tolall utbetalda lönesumman somantagits bli 9,. Vid beräkningarna av denpreliminära A-skatten för har RRV utgått från de tidigareredovisade antagandena om utvecklingen av lönesumman och av andra inkomsterunder inkomst av tjänst såsom pensioner och sociala transfereringar. Vidberäkningen av preliminär A-skatt för har RRV utgått från en höjdkommunal medelutdebilering med . RRV har således utgått från den antagnaökningen av lönesumman med 5,. Vidare har enförnyad beräkning gjorts på några effekter av de förändringar som har gjorls iskattesystemet för och . RRV har beräknat enskildaeffekter av några av dessa förslag. Förändringar i övrigt har RRV expliciltagit hänsyn lill i de programföruisättningar och framskrivningar som har gjortsi den laxeringsstatistiska undersökningen baserad på 1982 årsinkomstfördelning. De fysiska personernasinkomsler och avdrag har därvid räknats upp till 1983 och nivå.Beräkningar har därefter gjorts dels med beaktande av nya skatteregler för år1984, dels med reglerna skattesystem.