prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — Styrelsen har övervägt höjning avdjursjukvårdsavgiften, mervärdebeskaltningav djursjukvården, avgift påläkemedel som används inom djursjukvården samt kollekliv finansiering genombidrag från jordbruksnäringen. Enökad djursjukvårdsavgift, som skulle resultera i en dubblerad inläkt, bedömmesenligt styrelsen allvariigt riskera organisationens fortbestånd. 1 första handskulle de områden slås sönder som svarar för de störte andelarna av nuvarandeavgiftsintäkt och vilka därmed bidrar till finansieringen av de områden som pågrund av låg praklikvolym är mindre självförsörjande. Enmervärdebeskattning av djursjukvården, vilket förutsätts gälla all djursjukvård,synes enligl styrelsen tillföra statskassan medel i en storleksordning somöverstiger statens kostnader för den aktuella verksamheten. Med hänsyn lill mervärdebeskatlningenskonstruktion innebär den dock av skattetekniska skäl nettomässigt ett betydligtlägre belopp. Därutöver innebär delta avgiftssystem all den avseddakostnadsöverföringen på djurägarna enbart sker i begränsad omfattning ochframför allt inte på animalieproduklionens djurägare, för vilka organisationenprimärt är avsedd. Mer-3 1984/85. 1984/85:211 34 värdebeskattningkommer vidare att kunna medföra menliga effekter på värden av sällskapsdjur,framförallt vid djursjukhusen. Ettbidragssystem i form av avgiflspåslag på läkemedel nyttjade inom djursjukvårdenär enligl styrelsen inte genomförbart för alla djurslagsgrupper, då vissa avdem så gotl som uteslutande nyttjar humanregislrerade preparat, vilka enliglApoteksbolaget inte kan avgiftsbeläggas. Vidare skapar läkemedelsavgifter enkostnadsnivå för den enskilde djurägaren som inte svarar mot den velerinära djursjukvårdsinsaisen.Slutligen innebär ett införande av läkemedelsavgifter i likhet medmervärdeskattealternativet all avgiftsbelastningen blir lägre neltomässigt föranimalieproduklionens djurägare än för övriga. Dessa senare har dessutom redanföre avgiftsuttaget tillfullo erlagt sina sjukvårdskostnader i de fallbehandlingen utförts av annan veterinär än distriktsveterinär. Delta gäller fören övervägande del av dessa djurägare. Av ovan anförda skäl anser styrelsenall förslaget med läkemedelsavgifter som finansieringskälla för bidrag till statenskostnader för djurens hälso- och sjukvård är förenat med stora nackdelar. Sammanfattningsvisanför styrelsen att om statens kostnader i ökad utsträckning skall överföras pådjurägarna bör finansieringen ske enligt nu gällande modell meddjursjukvårdsavgift i kombination med kollektivt bidrag från jordbruksnäringen. Regeringenuppdrog ät jordbruksnämnden alt i samband medöverläggningarna om jordbruksprisregleringen ta upp frågan om ylteriigarefinansiering inom ramen för jordbruksprisregleringen av viss del av kostnadernaför djurens hälso- och sjukvård. Utgångspunkten skulle härvid vara all ytterligare15 milj. kr. skulle avlastas statsbudgeten. har inte funnitdel möjligt att finansiera ytleriigare 15 milj. kr. inom prisregleringens ram. Kostnadernaför djurens hälso- och sjukvård beräknar jag för /86 fill75470000 kr. Finansieringenav dessa kostnader bör ske pä sätl som framgår av den av mig tidigareredovisade planen. Delta innebär oförändrade belopp i fråga om statens bidragoch i fråga om kollektiva medel från jordbruksnäringen saml en viss ökning avbeloppet i fråga om djursjukvårdsavgifier. Del ankommer pä regeringen altbesluta om behövlig justering av dessa avgifter. Riksdagenhar tidigare uttalat att ökad finansiering med avgifter kunde medföra risk föralt enskilda djurägare av kostnadsskäl drog sig för all tillkalla veterinäräven i fall där en insats av veterinär skulle erfordras. Enligl kundeockså risk föreligga all en höjd avgifi främjade en privatisering av velerinärväsendet,som kunde bryta sönder den nuvarande statliga organisationen påområdet. Enligt min mening får den nu föreslagna höjningen av uttaget avdjursjukvårdsavgifter mycket marginell påverkan på ett jordbruksföretag avnormal slorlek och medför inte heller risk för all distriklsveterinärorganisationenskall brytas sönder. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård:Uppdragsverksamhet för /86 anvisa ett förslagsanslag av 1 000kr. Bidrag till djurens hälso- och sjukvård 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Under anslaget anvisas medel för bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen, anskaffning av viss laboratorieutrustning,främjande av förebyggande åtgärder saml stöd vid inrättande av flervelerinärslationer. Anskaffning av viss labora- För uppgifter inom del ekonomiska försvaret har jagberäknat ell belopp av . Med hänvisning lill vad jag ovan och under punkten F 13har anfört hemställer jag all regeringen föreslår alt till Bidrag till djurens hälso- och sjukvård /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:211 36 Underdenna rubrik har för nästa budgetår anvisat ett reservationsanslagav 26,5 milj. kr. 1984/85: 100 bil. 11, JoU 25, rskr 186). Finansieringenav växtförädlingen regleras i ett avlal mellan staten och jordbrukelsföreningsrörelse. Avtalet avser liden den 1 januari 1980-den 31 december 1989.1min anmälan lill budgetpropositionen 1985 redovisade jag all förhandlingarpågick om storleken av de totala bidragen avavtalsperioden. nytt avtal har , med förbehåll av regeringensgodkännande, träffats för tiden den 1 juli 1985den . Avtaletinnebär att statens bidrag lill växtförädlingen uppgår lill 26,5 milj. kr. /86 och till 23 milj. kr. för /87. Föreningsrörelsenskall för /86 bidra med 9 milj. kr. och för /87med 11 milj. kr. Före utgången av /87 skall förhandlingar tasupp om storleken av statens och föreningsrörelsens bidrag för liden den 1 juli1987den . Jagbiträder förslaget till avlal om gemensam finansiering av växtförädling. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen all ikläda staten de ekonomiska förpliktelser som följerav del avlal om bidrag lill växtförädling som jag har nämnt i det föregående. Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringen bör föreslå allbesluta att förkorta motionstiden lill . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch de ändamål som han har hemställt om. 1984/85:211 37 11 STATENS JORDBRUKSNÄMND Bga 209-2272/84 1 (13) InK 1985-03- 1 1 Dnr. Förslagtill prisreglering pa sockerbetor och socker för regleringsperioden /86 - 1986/87 Regeringen uppdrog att efter överläggningar medföreträdare för sockerbetsodlarna och sockertillverkningensamt jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag om utformningen av prisregleringen pasockerbetor och socker för tiden - . Nämndens förslag skall bygga pa att driften vid samtliga nu existerandesockerbruk skall upprätthållas. Scckerbetsarealen börmed utgångspunkt i en areal om högst51 , anpassas med hänsyn till den beräknade trendmässiga avkastningsökningen för sockerbetor. Överläggningarnaskall ske med utgångspunkt i beslut om mål förlivsmedelspolitiken (prop. 1983/84:76, JoU 20, rskr 141) och i den ordning somgäller för övrigajordbruksprodukter enligt nämnda riksdag<:bes1ut.Förslaget skall vara så avvägt att något underskott inte beräknas uppkoma i sockerregleringsfonden. Nämnden börvidare beakta vad som i prop. 1983/84:191 anförts om finansieringen av visst stödtill biodlingen. 1984/85:211 38 Med hänsyn till dessa riktlinjer har nämnden dels analyserat kostnadsutvecklingen för betodiingen, dels med bistånd av särskildexpertis från statens pris- och kartellnämnd (SPK) granskat Svenska Sockerfabriks AB:s (SSA)ekonomi och kostnadsutveckling. Vidare har bl a konsumtionens storlek ochutveckling analyserats. Även utvecklingen inom EG harbelysts (bil 1 och 2). har nuavslutat de föreskrivna överläggningarna. Nämnden har överenskommit med (), SSA och konsumentdelegationen om ett förslag till prisreglering som omfattar tvåårsperioden - . Förslaget innebär att sockerbetsodlarna erhållerkompensation för kostnadsökningar i odlingen samt inkomstföljsamhet utifrånutfallet av obundna överläggningar. För SSA:s del föreslås attkompensation för kostnadsökningar m m ges en gång utifrån utfallet av obundna överläggningar. En särskild arbetsgrupp föreslås utreda kompensationsmodellen i avseende på energikostnader bl a mot bakgrund av att SSA fro m övergår till gaseldning vid flera bruk. Vidare fårkorrigeringar göras av betodiingens och SSA:skostnadsvolymer på grund av att kontraktsvillkoren för frö,biprodukter, transporter m m ändras fr o mår 1985. Förslag till kompensationsbelopp m mavseende 1985/86 redovisas i avsnitt 3, 4 och 6. Överläggningar omkompensationsbeloppens storlek /87 bör äga rum . Härvid bör sedvanligt material om kostnadsvolymer,kostnadsutveckling m m tas fram och 1 huvudsak ligga till grund för överläggningarna. Om väsentligt ändrade förutsättningar inträffarunder regleringsperioden bör det ankoimiapå nämnden att efter överläggningar med delegationerna läggafram förslag till de åtgärder som kananses påkallade. 1984/85:211 39 2 AREAL OCH AREALBIDRAG Sockerbetsarealen bör minskas med och bör uppgå till högst 51'både 1985 och 1986. Fördelningenav sockerbetsarealen bland odlarna går till så att dessa får göra en förhandsteckning. Om den sanmanlagdatecknade arealen överstiger den areal somstatsmakterna har fastställt skeren kvotering av arealen. Härvid tilldelas, om statsmakterna har fastställt oförändrad areal för riket, de som har odlatsockerbetor tidigare högstoförändrad areal. Den areal som friställs genom att tidigare odlareslutar odla sockerbetor eller minskar sin areal fördelas sedan mellan nya odlare och tidigareodlare som önskar öka sin areal. såväl nämnden som konsumentdelegationenanser det angeläget att en odling som har begränsats genom statsmakternas beslutinte helt förbehålles en redan etablerad odlarkår. En rimlig möjlighet bör finnas för dem som inte redan odlarsockerbetor att fågöra detta. Parterna är därför överens om att alla odlare i principbör behandlas lika vid nedskärning av arealen . Detta innebär att en mindre nedskärning av arealen vid öbruken kan godtas. Öbruken har dock gjort ennedskärning som motsvarar en total arealom . För deras del får nedskärningen den här gången endast motsvara den effekt somföljer av att totalarealen sätts till i stället för . Kvoteringen avarealen bör godkännas av jordbruksnämnden. Parterna är överens om att bytet avfabrikspotatisareal mot sockerbetsareal bör avvecklas. Bytet har tillkonmit efter ett politisktbeslut. Hur en avveckling bör ske torde kunna hänskjutas till den utredning av socker och andra sötmedel, sprit samt stärkelse som livsmedelskommitté har föreslagit. Prop.1984/85:211 40 Cirka en tredjedel av odlingen skall kontrollmätas. Mätningenbekostas av SBC. För betor på areal utöverkontrakterad bör göras ett kraftigt prisavdrag. Arealbidraget föreslås oförändrat /hektar till odlarna pa fastlandsdelenav Mörbylångadistriktets upptagningsområde(exkl ), /hektar till odlarna på och /hektar till odlarnapå . I de fall arealen vid arealkontrollen befinns vara mindre än den kontrakterade,bör bidraget utgå efter den uppmättaarealen. Kostnadsökningen harenligt tillämpad index ' varit 8,22 procentmellan . har kostnaderna för lejd arbetskraft inom sockerbetsodlingen också ökat . Ersättningen till betodlarna för kostnadsökningarunder har beräknats till totalt . Parterna har dock enatsom att göra ett avdrag om 3,82 Mkrmotsvarande en antagen minskning av handelsgödselanvändningen. Skulle utvecklingen i fråga om handelsgödselanvändningen bli en annan än den antagna skall slutreglering av beloppet ske per den 1 jiili1986. Avsikten med denna slutreglering äratt ingendera parten skall förlora ekonomiskt.Därmed delas totalbeloppet upp i två etapper, en del nu och under förutsättning avovannämnda utveckling, en del per 1 juli1986. tilldelas betodlingen ett belopp om . En evandra del av kompensationsbeloppet tilldelas . Storleken avdenna del bestäms utifrån den faktiska volymutvecklingen av handelsgödsel under år1984/85. Denna posts påverkan på rationaliseringsvinsten inom betodlingen bör beaktas. Betodlarna har den här gången intetillerkänts kompensation motsvarande den sänkning av priserna som ägt rum pa den melass som odlarna har rätt att återta(1,). 1) Exklusive handelsgödselavgift(prisregleringsavgift och miljöavgift). Betodlarna börfå inkomstföljsamhet i likhet med jordbruket i övrigt. Mot denna bakgrund har parterna nu enats omatt socker-betsodlarnas inkomster föreget arbete och kapital bör räknas upp , vilket ger . Mot bakgrund av derelativt sett gynnsarana rationaliseringsmöjlighetersom förelegat inom sockerbetsodlingenbl a genom övergång från solohack-ning till färdigt beståndhar produktivitetsutvecklingen ansetts motivera ett extra produktivitetsavdragom . Totalt bör betodlarna således tillföras44 Mkr enligt följande: Avgår avdrag avseende handelsgödsel - 3,82 " Avgår engångsbelopp (inkomstföljsamhet 1/1 1984) - 0,50 " Extra pro()ukti vi tetsavdrag -1,68 " Att tillföras betodlarna, totalt Med utgångspunkt från det anfördabör grundpriset för sockerbetor sockerhalt höjas med per , vilket motsvarar enpartiprishöjning av socker med per100 kg eller . 4.1 Al'''å"_°i. *i''i Prisregleringen börliksom tidigare avse endast strösocker, både i bulk och förpackat.Av verksamheten vid raffinaderiet i Arlövbör ingå raffineringen av såväl inhemskt som importerat råsocker förden svenska marknaden. 1) Avser betgrundpris enligt nya kontraktsbestämnelser som bl a innebär progressiv sockerhaltsbetalning. 1984/85:211 42 SSA bör kompenseras för inträffadekostnadsökningar. Beräkningen av kostnadsändringarna (exkl oljekostnaderna) baseras så långt möjligt påen generell branschkalkyl. För ändringar i oljekostnaderna har gjorts preliminära justeringar av sockerpriset när priset pa olja har ändrats med /m . För1983/oljekostnader görs nu en slutjustering. Motsvarande slutjusteringför /85 konrier att bli avhängig den översynsom får göras mot bakgrund av att SSA vid vissa bruk kommer att gå över till gaseldning. Alla beräkningarbygger på en normerad skördevolym och socker-halt. Beräkningar och analyser som avser SSAutförs i huvudsak av SPK. 4.2 Korrigering av sockerpriset på grund av ändringari £l je£rj_s£t Sockerpriset har justerats när oljepriset enligt ett löpande 30-dagarsgenomsnitt av Rotterdamnoteringen (inkl bikost-naderna) har ändrats med minst +_ /m . Dennaregel ledde under /84till två prishöjningar påsammanlagt per socker. /85 har regeln giviten höjning om per socker. 4.2.2 Definitiv justering av oljekostnaderna /84 SSA:s oljekostnader - oktober1984 har överstigit baskostnaderna med . A conto-ersätt-ningen har enligt utförda beräkningar,tillfört SSA , varför ett engångsavdragom bör göras. Härvid har hänsyn tagits till minskad oljeförbrukning. bortfaller förra årets engångsbelopp . Vidare bör SSA tillförasett engångsbelopp om på grund av skillnad mellan preliminär och definitiv skattesats avseende periodennovember - . 1984/85:211 43 SSA:s kostnadskompensation bör således med hänsyn till oljan minskas med . 4.2.3 Framtida olje- och energikostnader på grund av ändrade förhållanden bl a genom att SSA avser att gå över till gaseldning bör en särskild arbetsgrupp till överläggningarnainför 1986/87 arbeta fram ett förslag angåendeberäkningsunderlaget för kompensation av energikostnader. 4.3 Korrigering av sockerpriset pl grund av ändringar i andra k.O£t£ader £n_o1_j£kostn£d£r£a Sockerpriset börliksom tidigare per varje årjusteras även på grund av ändringar i andra kostnader än oljekostnaderna. Detta innebär att man börutgå från ett referens-material som motsvarar det som framtagits. Idetta ingår underlag enligt branschkalkylmodel1. Jämförelser mellan produktionsmedel spri serna görs och resp oktober1984 och . Löneändringarna för kollektivanställd personal belyses med utgångspunkt frånbranschavtalet mellan SAF (allmänna gruppen)och ochsom en jämförelse mellan två tolvmånaders-perioder (). Lönekostnadsberäkningarnabör utredas vidare i en särskild arbetsgrupp. Sunman av ändringarna förde skilda kostnadsslagen är en mätare av kostnadsförändringarnas betydelse. Produktivitetsförbättringar ocheffektivitetshöjande åtgärder bör kunna beaktas. Biprodukternas behandling samt frågan om kapitalkostnadsersättning börutredas vidare och tas upp vid överläggningarna inför1986/87. Vidare bör lönsamhet görastill föremål för en fördjupad analys inför dessa överläggningar. Ersättningen för kostnadsökningarnaoktober 1983 - exkl olja har beräknats till . Beräkningenav förändringen i personalkostnaderna har baserats på en jämförelse mel- 1984/85:211 44 lan vägda genomsnitt för tolvmånadersperioderna1 -och - med som sista mätvärde. Parterna har enats om att sista mätvärde bör avse , varförkorrigeringar bör göras förlöneökningar samt när faktisk löneglidning blir känd effekten av ev kostnad för för-tjänstutvecklingsgaranti . I kompensationsbeloppetingår engångsersättningar om . Avdrag hargjorts för tidigare erhållna engångsbelopp. Vidare har avdrag gjorts med med hänsyntill de effektivitetsförbättringar som SSA uppnått i sockertillverkningen. Den totala kostnadskompensationen till SSA (definitivkompensation för oljekostnaderna samt kompensationför övriga kostnadsökningar) blir , vilket motsvarar9,per socker eller . Härtill kommer ev slutjustering av lönekostnadskompensationsamt effekten av ev oljeprisändringar. 4.4 Ersättningför merkostnaderna vid bruken på och oU£nd ; I kostnadskompensationen har även merkostnaderna vid öbruken beaktats. Den del av sockerpriset som tillerkänns SSA fördessa merkostnader för /86 beräknastill per socker, vilket vid normal produktionsvolym blir ca18,. Dessutom tillkonner ur sockerregleringsfonden. såväl nämnden som de tre delegationernaanser i princip att stöd som har tydlig regional karaktär inte börbelasta konsumenterna av socker eller sockernäringen utan bör täckas genom budgetmedel. ''JlJl I19_ i'''£.°Jl*£'"ä. ''-_''12'-Jll Ersättningen för raffinering och lagring av importerat råsocker höjsför inträffade kostnadsökningarmed (lika med de genomsnittliga kostnadsökningarna i sockertillverkningen) till 84,08 krper . I detta belopp Ingår engångsersättning 1984/85:211 45 Även höjningen av raffineringsersättningen börräknas om vid ev tillkommandeslutjustering av lönekostnadskompensationen. Behållningen i sockerregleringsfondenvar . Utgåendebehållning kan beräknas till 25 - . Vid normal skörd 1985 blir inkomsterna via införselavgifter begränsade med hänsyn till att skörden gav ett överskott. Överskottet minskar importutrymnetunder /86. Fondens behållning kan därför beräknas minska /86. Mot denna bakgrund harbetodlarna och SSA inte aktualiserat fråganom ytterligare återbetalningar av medel ursockerregleringsfonden. Betodlarna och SSA börom så erfordras skjuta till medel så att fonden och 30 juni 1987inte visar underskott. Denna garanti gällerför prisutjämning av olika slag samt i princip nu utgående former av regionalstöd. I gengäldbör näringen - med beaktande av förändringar i regleringsekonomin -och hösten1986 få ta upp överläggningar omev ytterligare återbetalning av tidigare inbetaldamedel. Medlen skall fördelas i samma proportioner som årsskörd. Utbetalningarnas storlek får då bedömas utifrånskördarnas storlek och tillgängliga medel i fonden. 6 JORDBRUKSNÄMNDENSFÖRSLAG TILL PRISREGLERING PÄ SOCKERBETOR OCH SOCKERFÖR REGLERINGSÄRET 1985/86 förslag till sockerreglering för perioden - har till alla delar biträtts av konsumentdelegationen. SBChar godtagit förslaget i de delar det rör betodlarnas villkor och SSA i de delar som avserbolaget. Forslaget kan sanmanfattas i följandepunkter: 1 Sockerbetsarealen årsodling får uppgå till Erforderlig kvotering av odlingen bör 1984/85:211 46 godkännas av nämnden. Cirka en tredjedel av odlingen bör kontrollmätas.Mätningen bekostas av SBC. Prisavdragetvid överodling bör vara kraftigt. 2 och har fr o m betodiingsåret1985 träf fat en överenskommelse om vissa ändringar i kontrakts villkoren. Ändringarna berör betfrö,kvalitetsbetal ning, bettransporter, biprodukter, betalningssystem, provtvättar, leveranstillägg och har* reglerats genom att grundpriset ändrats med per betor vid sockerhalt. Grundpriset påsockerbetor, som avser sockerhalt, föreslås bli per . 3 Till de odlarei och som levererarbetor till bruket i föreslås utgå ett oförändratarealbidrag om per hektar kontrakterad areal. Till odlare på föreslåsarealbidraget bli oförändrat per hektar och till odlare på oförändrat per hektar. 1 de fall arealen vidareal kontroll en befinns vara mindre änden kon-trakterade, bör bidraget utgå efter den uppmättaarealen. Bidraget bör finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. 4 (genomsnittligt nettopris efter avdrag förårsbonus och kvantitetsrabatter) för baskvaliteten i sortimentet, strösocker K5 i säckom , föreslås vid oljepriset /itr vara per Detta innebären prishöjning . Prisetjusteras när oljepriset har ändrats med /m. 5 Gränsskyddet för socker börutgå enligt de grunder som gällt. Detta innebär att en Införselavgift tas ut för importerade kvantiteter underperioder då Prop.1984/85:211 47 världsmarknadspriset understiger detfastställda avräkningspriset påsocker ur svenska betor. De uppburna medlen bör - liksom - tillförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadsprispa färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsensspot-notering för vitsocker. Denna notering bör ökas medkostnader för frakt m m till svensk hamn samtkorrigeras för kvalitetsskillnad mellan densvenska baskvaliteten och den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadensoch kvalitetskorrektionens storlek börfastställas av jordbruksnämnden. Som måttpå världsmarknadspriset pa råsocker bör gälla dennominella Londonnoteringen på råsocker. Bådanoteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt den säljkurs som gällernoteringsdagen. Införselavgiften för färdigt sockerbör utgöra skillnaden mellan enligt punkt 4 och världsmarknadspriset på färdigt socker, mätt på nyssangivet sätt. Införsel avgiften för råsocker föreslås anpassas så att svensk raffineringsindustri, som köper in råsockertill gällande Londonnotering och säljer den raffinerade varan till SSA:s nettoprisenligt punkt 4, erhåller en ersättning förraffineringen som inkl ersättning för säckkostnaderoch viss utfrakt samt lagringsbidrag uppgårtill per raffinad. Raffineringen bör härvid förutsättas medföra ett svinn om . Införsel avgiften för sirap, sockerlösningaroch sockerkulör bör liksom motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas till produktens torrsubstanshalt. Införsel avgifterna bör förutom vidsvenska prisändringar i princip justeras en gång varje månadför änd- 1984/85:211 48 ringar i de internationella priserna samt dessutom vid större variationer i de utländska priserna. 6 Vid behov bör jordbruksnämndenfå ta ut en försäljningsavgiftpå allt socker som säljs inom landet. Därvid konmer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften.De insamlade medlen bör användas för att subventionera sockerimport när världsmarknadsprisetär högre än det svenska. 7 Sockerregleringsfondenföreslås få användas för frakt-subventionering till defyra nordligaste länen och med . Ur fonden bör dessutom tas dels arealbidraget till de odlare somi enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till öbruken till en beräknad kostnadav 3,5 - , dels den ersättning om4,som skall utgå för SSA:s merkostna er för driftenvid dessa bruk. Till kollektiva åtgärder inom biodlingen bör tas ur sockerfonden. (SSA har dock avseende medel tillbiodlingen anmält att de anser att det är en principiellt sett felaktig användning av fondens medel.) Vidare bör regleringsföreningenSvensk Sockerhandels administrationskostnader täckas ur fonden. Fondmedlen användsockså till vissa kostnader inom prisutjämningen förvaror innehållande socker. Vid tillverkning avvissa produkter såsom farmacevtiska halvfabrikat för export återbetalasinförselavgiften för förbrukatsocker.