prop · G803195 · 1984-12-31 00:00:00 — Denkommunala högskoleutbildningen avser huvudsakligen vårdområdet. Uppdragsutbildningbör få bedrivas i anslutning lill sådan utbildning. Den bör få motsvarapåbyggnadslinjer, lokala linjer och enstaka kurser. Jag vill i sammanhangeterinra om vad jag har anfört om att uppdragsutbildning inte bör fåmotsvara allmänna utbildningslinjer i högskolan (avsnitt 1.3). Kommunalhögskoleutbildning inom vårdområdet är betydligt mindre reglerad ängymnasieskola och komvux. Sådana samordningsfrågor som uppkommer t. ex. vidsamläsning med elever inom den reguljära verksamheten är därför färte ochenklare att lösa. Det finns inga föreskrifter om gruppstorlek ochstatsbidraget är inte beroende av grupplal eller timtal. Det finns inte hellernågra statligt reglerade tjänster. Regionslyrelseni högskoleregion har i en skrivelse till regeringen tagit upp fråganom möjlighet för ulbildningshuvudmannen all med egna medel finansiera enstakakurser utöver dem som får anordnas efter beslut av regionslyrelse ommedelstilldelning. Enligt min bedömning boren möjlighet tilluppdragsutbildning i anslutning lill högskoleutbildning inomvårdområdet kunna erbjuda en tillfredsställande lösning i sådana fall. Deutbildningsbehov som är aktuella i sammanhanget kan avse personal som äranställd inom huvudmannens hälso- och sjukvård. Del är också länkbart alt enutomstående arbetsgivare, t. ex. en stiftelse för förelagshälsovård,efterfrågar utbildning för sina anställda. I båda fallen bör utbildningenkunna anordnas som uppdragsutbildning och utformas så att den kantillgodoräknas den enskilde som högskoleutbildning. Syftet med re-gionsiyrelsensframställning bör därmed kunna anses tillgodosett. Någrakommuner bedriver högskoleutbildning utanför vårdområdet (ADB-linjen) medskolledare och lärare som är anställda i gymnasieskolan. Uppdragsutbildningsom motsvarar allmänna utbildningslinjer bör, som jag angett, inte fåförekomma. Något behov av uppdragsutbildning som inte motsvarar ADB-linjen mensom bedrivs i anslutning lill den utbildningen föreligger knappast. Jag vill isammanhanget erinra om möj- Prop.1984/85:195 21 ligheterna till uppdragsutbildning i anslutning lillgymnasieskolan med dess påbyggnadsulbildningar. 3.3 Beslut om kursplaner m. m. för vissa kurser i komvux Mitt förslag: Länsskolnämnderna får för användningförsöksvis under normalt upp till godkänna kursplaner och limplaner försärskilda yrkesinriktade kurser i komvux. Deltagare i uppdragsutbildning somavser särskild yrkesinriktad utbildning kan få betyg enligt bestämmelserna förkomvux, om uppdragsutbildningen följer en sådan kursplan. Skäl och kommentarer till mitt förslag: Enligt reglernaför komvux är det SÖ som skall fastställa kursplaner och timplaner för kurserav alla slag. För särskilda yrkesinriktade kurser - som avser yrkesinriktadutbildning pä gymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolan - fastställsplanerna efter centralt samråd med arbetsmarknadens parter. En modifiering avdessa regler har aktualiserats med anledning av möjligheten till uppdragsutbildningi anslutning till komvux. Särskilda yrkesinriktade kurser avser ofta fort- ellervidareutbildning av endast regionall eller lokalt intresse. Det är viktigt atterforderliga beslut kan fattas snabbt sä att utbildningen inte blir fördröjd.Därför bör del enligt min mening i vissa fall räcka med beslut av länsskolnämnden. Jag förordar mot denna bakgrund att reglerna för särskildayrkesinriktade kurser i komvux ändras, så att länsskolnämnden ges rätt att förförsök i länet fastställa kursplaner och limplaner. Enligt redan gällanderegler får kurser inom yrkesinriktad utbildning anordnas först efter lokaltsamråd med arbetsmarknadens parter. Dessa kan också ha medverkat i utarbetandetav de nya planerna. Försöksperioden bör bestämmas med hänsyn till hur lång tidsom behövs för att utpröva planerna i praktisk verksamhet, i regel högst ettår. För fortsatt användning i länet och för användning i hela landet bör beslutav SÖ fortfarande krävas. Detla är enligt min mening viktigt av det skälet attsådana beslut bör fattas efter centralt samråd med arbetsmarknadens parter. Detlasamråd bör kunna äga rum med att planerna utprövas. Därför bör SÖhela tiden följa vad som sker på lokal och regional nivå. Den förändring som jag nu föreslagit kan bli till nyttaäven för uppdragsutbildning. Av vad jag tidigare anfört framgår att ett kravför kompeiensbevis enligt reglerna för komvux bör vara attuppdragsutbildningen följer en kursplan som har fastställts enligt reglerna förden utbildningsformen. Om en uppdragsgivare vill beställa en utbildning sominte motsvarar någon redan befintlig särskild yrkesinriktad kurs blir det medden föreslagna ändringen lättare att snabbt få fram ett beslut som ger dellagarnamöjlighet att få betyg enligt reglerna för komvux. 1984/85:195 22 3.4Vissa personalfrågor vid uppdragsutbildning i anslutning till komvux ellergymnasieskolan Mittförslag: Huvudregeln skall vara att den personal som huvudmannen behöver föruppdragsutbildning anställs på kommunalt reglerade tjänster och alluppdragsutbildning inte ingår i underlaget för någon statligt reglerad tjänst.Dock skall lärare med statligt reglerade tjänster kunna utnyttjas även föruppdragsutbildning i sådana fall där ordinarie elever i komvux ellergymnasieskolan undervisas tillsammans med elever i uppdragsutbildning. Dessutomskall ell utbyte kunna ske på följande sätt. Uppdragsutbildning skall kunnaingå i statligt reglerade lärartjänster såsom fyllnadstjänstgöring, om lärarepå kommunalt reglerade tjänster avsedda för uppdragsutbildning harfyllnadstjänstgöring i reguljär undervisning i komvux eller gymnasieskolan isamma omfattning. Skäloch kommentarer till mitt förslag: Skolledningsuppgifter och undervisning i komvuxoch gymnasieskolan fullgörs, med vissa speciella undantag, av personal medstatligt reglerade tjänster. För dessa gäller särskilda behörighetskrav, tjänslekonstruktionerm. Vadgäller personal för uppdragsutbildning finns del i princip inte skäl för någotdirekt statligt ansvarstagande genom statligt reglerade tjänster eller på annatsätt. Huvudregeln bör därför vara alt den personal som huvudmannen behöver föruppdragsutbildning anställs på kommunalt reglerade tjänster och attuppdragsutbildning inte ingår i underlaget för någon statligt reglerad tjänst.Praktiska skäl gör emellertid alt denna princip inte kan upprätthållas fulltut. Somjag tidigare berört kan uppdragsutbildning innebära all ordinarie elever i komvuxeller gymnasieskolan undervisas tillsammans med uppdragselever. Sådanundervisning måste självfallet kunna ingå i underlaget för en statligt regleradlärartjänst. Men även när uppdragselever bildar separata undervisningsgrupperbör det vara möjligt all utnyttja lärare med statligt reglerad anställningockså för uppdragsutbildning. Det bör kunna ske genom fyllnadstjänstgöring. Föratt denna inte skall leda lill någon utökning av den statligt regleradelärarorganisationen, måste en förutsättning vara all lärare med kommunaltreglerad anställning genom "fyllnadstjänstgöring" fullgörundervisning inom den reguljära verksamheten i motsvarande omfattning. Det börvara fråga om kommunalt reglerad anställning som avser uppdragsutbildning.Läraren måste givelvis uppfylla behörighetsvillkoren för statligt regleradtjänst för sådan undervisning som "fyllnadstjänstgöringen" avser.Kravet på alt fyllnadstjänstgöringen skall ha samma omfattning i bådariktningarna bör relateras lill huvudman och redovisningsår. Syftet medanordningar av detta slag skall helt enkelt vara 1984/85:195 23 att utnyttja den totalt tillgängliga personellakompetensen pä biisla möjliga sätt ulan att ansvars- eller koslnadsf()rdelninpcnfi>r resp. utbildning påverkas. Jag vill erinra om all en liknande modellredan lilliimpas i forhällaiulct mellan ä ena sidan miisikundcr\isning igrundskolan och gymnasieskolan, ä andra sidan undervisning i kommunalmusikskola. I komvux och gymnasieskolan fullgörs skollcdninpsupppiflcrav dels rektorer, dels biträdande skolledare (i huvudsak siudicrekloier). Hurmänga sådana tjänster och vilka slag av dem som fär inrättas bcsiäms enligl ettsystem som utgår från bl. a, utbiklningsvolymcn, 1 budgclpropo-sitioncn 1985har regeringen föreslagit omfattande iindringar med ikrafitrii-dandeden I juli1986, Uppdragsutbildning bör inte tas med vid beräkningen av delunderlag som avgör hur många och vilka statligt reglerade tjiinster som rektor ellerbiträdande skolledare som fär inrättas. Huvudmannen fär vid behov anlita eneller flera personer som fär kommunalt reglerade anstiillningar. 4 Statens skolor för vuxna, folkhögskolor m. m. 4.1 Statensskolor för vuxna Mitt förslag: Vid statens skolor för vuxna får anordnasuppdragsutbildning enligt samma principer som skall gälla föruppdragsutbildning i anslutning till komvux. Skäl och kommentarer till mitt förslag: Som komplementtill komvux finns statens skolor för vuxna (SSV) i och Norrköping.Vid SSV anordnas motsvarande utbildning för elever från hela landet. Studiernavid SSV bedrivs som distansundervisning med eller utan lärarhandlcdda periodervid skolorna. Skolstyrelserna i och kommuner är lokalastyrelser för SSV. Enligt 7 kap. 3 § vuxenuibildningslagen får regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer beträffande SSV meddelaföreskrifter om uppdragsutbildning av samma slag som beträffande komvux. Mina förslag i del föregående om uppdragsutbildning ianslutning till komvux bör av naturiiga skäl i tillämpliga delar få gälla ävenuppdragsutbildning vid SSV. Den nämnda paragrafen i vuxenutbildningslagen börmot den bakgrunden få en ny formulering. 4.2 Folkhögskolor och studieförbund Några kommuner och många hmdsiingskommuner iir huvudmänför en eller flera folkhögskolor. De flesta folkhögskolorna har dock enskild huvudman. Prop.1984/85:195 24 För folkhögskolor som regeringen har förklarat berättigadetill statsbidrag gäller folkhögskoleförordningen (1977:551). Dess bestämmelserhar således karaktär av slatsbidragsvillkor. 1 förordningen finns föreskrifterom organisation, kurser, personal och statsbidrag. Rektor och lärare harstatligt reglerade tjänster. Huvudmannen för en statsunderstödd folkhögskola bör varaoförhindrad alt vid sidan av den statsunderstödda verksamheten anordnauppdragsutbildning. För att del inte med hänsyn lill reglerna om den s. k.kommunala kompetensen skall råda någon tveksamhet om en eller landstingskommunalhuvudmans befogenhet i detta sammanhang bör en bestämmelse härom tas med i dentidigare nämnda lagregleringen (avsnitt 3.2). Uppdragsutbildning kan givelvisinte grunda rätt lill statsbidrag och omfattas därmed inte avfolkhögskoleförordningens bestämmelser. Uppdragsutbildningen bör inte hellerfå påverka underlaget för någon statligt reglerad anställning. Det är viktigtalt uppdragsutbildningen inte har sådan art eller omfattning att den ändrarfolkhögskolans karaktär och därmed förutsättningarna för tidigare beslut om attförklara skolan berättigad lill statsbidrag. Studieförbunden får statsbidrag för sinstudiecirkelverksamhet enligl bestämmelserna i förordningen (1981:518) omstatsbidrag till studiecirklar m. m. Av denna förordning och av föreskriftersom utfärdas av SÖ framgår vilka krav som gäller dels för att ett studieförbundskall vara statsbidrags-berättigat, dels för att en viss studiecirkel skallvara stalsbidragsberättigad. För att ett studieförbund skall vara berättigat lillstatsbidrag krävs att det har till huvuduppgift all bedriva fritt ochfrivilligt folkbildningsarbete. Del ligger i sakens natur altuppdragsutbildning inte kan betraktas som fritt och frivilligtfolkbildningsarbete. Detta hindrar inte att det i många fall kan vara naturiigtatt ett studieförbund ålar sig uppdragsutbildning. Som jag berört inledningsvishar studieförbund redan engagerat sig i sådan verksamhet i inte obetydligutsträckning. Det finns här redan bestämmelser som avgränsar den statsbidragsberättigadestudiecirkelverksamheten från uppdragsutbildning. Staten lämnar bidrag även till vissa andra utbildningar ienskild regi än folkhögskolekurser och studiecirklar. Det gäller bl. a.utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. 1 en del fall finns statligtreglerade tjänster även vid s.k. fristående skolor. Jag ser inte skäl all införa några särskilda regler omuppdragsutbildning i anslutning till den enskilda statsunderstödda utbildningjag nu talar om. Självfallet måste emellertid statsbidragsbeslämmelserna ha ensådan utformning, att huvudmannen inte får statsbidrag för något som börtäckas genom ersättning från uppdragsgivaren. 1984/85:195 25 Uppdragsutbildningbör inte få inräknas i statligt reglerade tjänster vid fristående skolor. Riksdagensbeslut med anledning av prop. 1983/84:199 innebär att en ny organisation avundervisning i svenska m.m. för vuxna invandrare (sfi-reformen) träder i kraftden . Kommunerna får då ansvar för alt s. k. grund-sfi anordnas. Detförutsätts kunna ske antingen med anlitande av komvux eller genomstudieförbunden eller folkhögskolorna efter särskilda överenskommelser mellankommun och avdelning av studieförbund eller huvudman för folkhögskola.Statsbidrag lämnas till kommunerna, vilka i sin lur i förekommande fall fårersätta den som anordnar utbildningen. En organisationskommitté (U 1985:2)arbetar f. n. med genomförande av sfi-reformen. Jag tar därför inte upp frågorom grund-sfi. Mittförslag: Studiestöd som avses i studieslödslagen skall inte lämnas lillstuderande i uppdragsutbildning. Skälför mitt förslag: Oavsett om uppdragsutbildning är personalutbildning ellerarbetsmarknadsutbildning bör de studerande inte ha rätt till studiestöd somavses i studieslödslagen. När del är fråga om personalutbildning kan denstuderande normall få lön . Och när del är fråga omarbetsmarknadsutbildning gäller särskilda bestämmelser om utbildningsbidrag. Ioch med alt uppdragsutbildning anses vara i formell mening fristående frånreguljär utbildning bör särskilda föreskrifter i studieslödslagen kunna undvaras. 6 Den rättsliga regleringen Mittförslag: Den lagreglering som behövs görs genom en lag om uppdragsutbildning ianslutning lill del kommunala skolväsendel m. m. och en lag om ändring ivuxenutbildningslagen. Skäloch kommentarer till mitt förslag: I fråga om uppdragsutbildning i ochlandstingskommunal regi behövs vissa lagbestämmelser. De bör sammanföras i enlag om uppdragsutbildning i anslutning till det kommunala skolväsendel m. m., idet följande kallad uppdragsutbildnings-lagen. Prop.1984/85:195 26 Den allmänna uppläggning som jag nu föreslagit beliafläiulcuppdragsiilbildning i anslutning till reguljär uibildnlngsvcrksanihci föianlcderändringar i vuxenutbildningslagen. 7 kap. 1 S behöver ändras. Härtillkommer tekniska ändringar i 7 kap. 3 och 5 SS. Enligt min mening bör 7 kap, 1 §i fortsättningen innehålla en upplysning om att del i uppdragsuibild-ningslagenfinns bestämmelser om uppdragsutbildning i anslutning till komvux. Jag anser det f.n. vara onödigt att föra in motsvarande uppKsningari skollagen (1962:319) och högskolelagen (1977:218) beiralländc uppdragsutbildningi anslutning till gymnasieskolan resp. högskoleutbildning.Upplysningarna har ingen konstitutiv betydelse. Härtill kommer all dennuvarande skollagen avses bli avlöst av en ny den 1 juli 19K6. Uppdragsutbildning vid statliga högskoleenheter behöver,med den uppläggning jag förordar, inte föranleda någon ändring i högskolelageneller någon lagreglering i övrigt. Om överväganden om uppdragsforskning leder lillbehov av ändringar i högskolelagen, kan del dock vara naturligt alt i delsammanhanget också beakta uppdragsutbildningen. Utöver lagbestämmelserna föranleder mina förslag vissa föreskrificrsom det bör få ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer alt meddela. De gäller bl. a. förutsättningarna lör uppdragsiilbildningvid statliga högskoleenheter och kompetens\ärdci av uppdragsutbildning sommotsvarar kurser m.m. i högskoleutbildning, konuiix och gymnasieskola. Mitt förslag: De nya reglerna skall gälla fr. o. m. den Ijanuari 1986. Skäl och kommentarer till mitt förslag: Enligt minbedömning hinner erforderliga föreskrifter meddelas först till den 1 januari1986. Vuxenutbildningslagen, som anlogs . träderi kraft . Om den föreslagna ändringen träder i krafi den 1januari 1986. kommer nuvarande bestämmelser om uppdragsutbildning att gällaunder . Jag ser emellertid inte något större problem i detta.Uppdragsutbildning enligl 7 kap. 1 § vuxenuibildningslagen i dess utfärdadelydelse förutsätter att det finns föreskrifter som meddelas av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Eftersom kommuner och landstingskommunerredan kan ha planerat för uppdragsutbildning , bör för delandra kunna meddelas föreskrifter om möjlighet lill vissuppdragsutbildning som, praktiskt sett. inte skiljer sig från denuppdragsutbildning som avses kunna bedrivas i anslutning till komvux fr. o. m.den 1 januari 1986. Motsvarande gäller i fråga om statens skolor för vuxna. 1984/85:195 27 I enlighet med vad jag nu anfört har inom ulbildningsdepartementetuppriiltats förslag till 1. lag om uppdragsutbildning i anslutning lill det kommunalaskolväsen del m. m.. 2, lag om iindring i vuxenuibildningslagen (1984:1118), Jag hemställer all regeringen dels föreslår att 1. anta förslagettill lag om uppdragsutbildning i anslutning lill del kommunala skolväsendel m.m., 2. antaförslaget till lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118). 3. godkänna deallmänna principer som jag har förordat i fråga om uppdragsutbildning vidstatliga högskoleenheter (2), 4. godkänna vadjag har förordat om beslut av länsskolnämnder om kursplaner och timplaner försärskild yrkesinriktad utbildning i komvux (3.3). 5. godkänna vadjag har förordat i fråga om förhållandet mellan statligt och kommunaltreglerade anställningar (3.4), 6. godkänna vadjag har förordat om behandlingen av uppdragsutbildning i studieslödssammanhang(5), dels bereder lillfiille att ta del av 7. vad jag i övrigt anfört om uppdragsutbildningens roll (1). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för de åtgiirder eller iindamäl som föredraganden har hemställt om. Trvcker., Slockliolrri I9fls