prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 bemyndiganderam förberedskapslån beräknar jag 45 milj.kr. och för anslaget H 3. Beredskapslagringoch industriella åtgärder av den särskilda medelsramen . Av delsenare beloppet beräknar jag för tekoområdel 102,5 milj.kr., varav 72.5 milj.kr. för främsl spinning och vävning,och för skoområdet 13 milj.kr. Av deberäknade medlen bör högsl 8 milj.kr. få omfördelas tillförsörjningsberedskapsstöd. Jag beräknar vidare . för ökadhandlingsberedskap, . för FoU insatser och 2 milj. kr. B rän slen och drivmedel m . m. Under anslaget Hl.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader beräknar jag,efter samråd med statsrådet , . Övriga försörjningsvikliga varor Kemiska produkterm . Under anslaget Hl.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader beräknar jag . Under anslaget H2. Driftav beredskapslager beräknar jag , varav . I bemyndiganderam förberedskapslån beräknar jag 30 milj.kr. och under anslaget H3. Beredskapslagringoch industriella åtgärder . ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar. Av dessa medel beräknar jag 1,1 milj.kr. för förbättradhandlingsberedskap, 6,6 milj.kr. för att förbereda en kristida omställning avindustrin som bl. a. syftar till att minska det petrokemiska beroendet samt ca24 milj. kr. för beredskapslån lill försötjningsvikliga företag. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 257 Under anslaget H I. Överstyrelsen förekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader beräknar jag . Jag har därvidberäknat medel för enhandläggartjänst på elektronikområdet. Under anslaget H2.Drift av beredskapslager beräknar jag , varav . Under anslaget H3.Beredskapslagring och industriella ålgärder beräknar jag 15,6 milj.kr. ur den särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar. Av medlen beräknarjag . för förbättrad handlingsberedskap, . förförsörjningsanalyser, 7 milj. kr. för försökslagring av elektronikkomponenter m.m. samt ca 7,5 milj. kr. för industriella åtgärder. Under anslaget Hl.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader beräknar jag . Jag har därvid beräknat medelför tillsättning av en vakanthållen tjänst på utbildningsområdet. Under anslaget H3.Beredskapslagring och industriella åtgärder beräknar jag 3525000 kr.av den särskilda medelsramen för utbildnings- och informationsverksamhetmed berörd personal inom myndigheter och näringsliv i syfte att skapa ökadhandlingsberedskap i elt krisläge. Härulöver beräknar jag för dessa ändamål av densärskilda medelsramen . Under anslaget H I. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnaderberäknar jag . Under anslaget H3.Beredskapslagring och industriella åtgärder beräknar jag . av densärskilda medelsramen för fortsatt ulveckling av nytt ekonomiadministrativt syslemsaml för ökad handlingsberedskap. Under anslaget H 1.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader beräknar jag 13947000kr. Jag har därvid beräknat . i merkostnader under budgetårel 1985/86 på grund avf. Under anslaget H3.Beredskapslagring och industriella åtgärder beräknar jag . av den särskildamedelsramen. 17 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 258 StatsrådetSigurdsen kommer senare denna dag att la upp frågan om medelsbehovet förberedskapslagring av läkemedel m. m. Under anslaget H2. Drift avberedskapslager har jag tagit upp en I000-kronorspost för all markera att ÖEF är uppdragsmyndighet gentemot socialstyrelseninom delprogrammet. Jag övergår nu tillatt redovisa de beräknade medelsbehoven under varje anslag. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 259 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar:Förvaltningskostnader 1983/84 Utgift 36484319 1984/85 Anslag 34865000 1985/86 Förslag 36730000 Anslaget omfattarcentrala myndighetskoslnader och upptar främst koslnader för personal, resor,konsulter och övriga expenser. I OOO-tal kr. Program/del program 1984/85 Anslag Beklädnad m. m. Bränslen och drivmedel m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m. m. Ledning och samordning m. m. 3 339 5 508 5 3 507 5 270 4 969 2 732 3 528 5 324 5006 2 755 20117 Med hänvisning lill vadjag har anfört i del föregående och till programsammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår all lill Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: Förvaltningskostnader för /86 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 1983/84 Utgift 202773 569 1984/85 Anslag 225060000 1985/86 Förslag 223 290000 Anslaget omfattardriftkostnader för beredskapslagring, exkl. inlagringskostnader och ceniralamyndighetskoslnader. 1 OOO-tal kr. 1984/85 Anslag Gödsel ochbe'cämpningsmedel Beklädnadm. Kemiska produkter m. m. Metallerm. Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående och till programsammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att till Drift avberedskapslager för /86 anvisa ett förslagsanslag av 223 290000kr. Beredskapslagring och industriella åtgärder 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 304459785 126200000 172 485000 Anslaget omfattarsamtliga investeringar i varor inkl. inlagringskosl-nader samt olika former avindustriella åtgärder. Under anslaget beräknas också medel för investeringar iförråd samt ålgärder för ökning av handlingsberedskapen. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 261 1 OOO-tal kr. Beklädnad m. m. Kemiska produkter m. m. Metaller m. m. ' Härav utgör sammanlagt 23136000kr. reservation frän /84. Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående och till programsammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår att 1. bemyndiga regeringen atlinom en kostnadsram av 1 lOOOOOOO kr. medge avtal om nya beredskapslån sommedför utbetalningar under senare budgetår, 2. till Beredskapslagringoch industriella åtgärder för /86 anvisa ell reservationsanslagav . Särskilda kostnader för lagring av nafta 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 Anslaget slår tillregeringens disposition för täckande av uppkomna merkostnader underreservationsanslaget H3. Beredskapslagring och industriella åtgärder vidberedskapslagring av nafta. Med hänvisning till vadjag har anfört i del föregående hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen att till Särskildakostnader för lagring av nafta för /86 anvisa ett förslagsanslagav I . Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 262 Förluster på beredskapsgarantier m. m. 1984/85 Anslag 1000 1985/86 Förslag 1000 För beredskapsgarantierbör beräknas en engagemangsram på 125 milj. kr. Garantiramen är f. n. årlig menbör enligt min mening ombildas till en engagemangsram. Anslaget bör tas upp medett formellt belopp av I . Även förluster på sådana garantier som harlämnats t. o. m. /84 gällande den tidigare ramen om 125 milj.kr. bör belasta anslaget. Hemställan Jag hemställeratt regeringen föreslår all 1. fastställaen ram för statliga beredskapsgarantier enligt förordningen (1982:517) omberedskapslån och beredskapsgaranfier som uppgår lill , 2. lill Förluster påberedskapsgarantier m. m. för /86 anvisa ett förslagsanslag av I000 kr. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 263 8 Övrigt totalförsvar m. m. Övrigl totalförsvarhar av tradition ansetts omfatta de delar av totalförsvaret som inleingår i del militära försvaret, civilförsvaret eller det ekonomiska försvaret.Övrigt totalförsvar är sålunda inte någon enhetlig totalförsvarsgren utanulgör elt samlande begrepp för den försvarsverksamhet som bedrivs av elt antal olika myndigheleroch för vilken verksamhel medel anvisasunder särskilda anslag eller delar av anslag. Övrigt totalförsvar indelas iprogrammen Ledning m. m.. Telekommunikationer, Visspolisverksamhet samt programmet Hälso-och sjukvård saml ikrig. Verksamhelen inomÖvrigt totalförsvar skall bidra till alt nödvändiga samhällsfunktioner skall kunna hållas i gång i kris och under krig, ochatl de andra totalförsvarsgrenarna skall kunna understödjas. Det är av största betydelse med en effektiv samordning i fred såatt konsekvens och sammanhang uppnås i alla beredskapsåtgärder. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 264 8.2Det övriga totalförsvarets fortsatta utveckling 8.2.1 Föredragandensöverväganden 1 1982 årsförsvarsbeslut (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374) angavs de grundläggandeprinciperna för och inriktningen av den fortsatta utvecklingen för övrigttotalförsvar. Del fastlades att grundläggande för försvarsplaneringen måstevara att ansvar i fred för en verksamhet behålls även i krig. När samhälletskall ställas om för kris eller krig måste ändringar i ledningsförhållande,organisation och arbetssätt undvikas i så stor utsträckning sommöjligt. Jag anser att det är väsentligt att det tas hänsyn till totalförsvarelsintressen i den fredstida samhällsplaneringen. Totalförsvaret och dess olika grenar bör behandlas som delarav samhället och en ökad samordningmellan totalförsvarets freds- och krigsfunktioner i samhället bör eftersträvas.I detta syfte uppdrog regeringen ål totalförsvaretschefsnämnd att utreda hur beredskapshänsyn skall kunna tas isamhällsplaneringen. Nämnden har till regeringen lämnat betänkandet (Ds Fö 1984:4)Beredskapshänsyn i samhällsplaneringen. Den administrativaberedskapen bidrar till stabilitet i vårt samhälle när det är omställt förkris eller krig och skapar därmed respekt för totalförsvaret. Den bör i allmöjlig mån omfatta ett system av såväl beredskapsförfattningar somorganisationsplaner för myndighelerna. Systemet bör redan i fred ha prövats vid övningar. Jag anser att detfrån totalförsvarssynpunkl är nödvändigl att man i alll arbete med förfaltningar,utredningsdirektiv m.m. beaktar hur svårigheternaunder kris eller i krig skall bemästras. Jag anser att detla i regel bör ta siguttryck i redan i fred utfärdade beredskapsförfattningar eller i särskilda beredskapsföreskrifteri den ordinarie författningstexten. Alll fler samhällsfunktioner blirberoende av datorstöd. Möjlighelerna blirsuccessivt mindre att ersätta detta stöd med reservmetoder. Detär stor risk att resurserna för underhåll och drift kommer att sätta gränserna för datasystemdriftens omfattning ikris eller krig. Det är därför etttotalförsvarsintresse att få klariagt vilka datasystem som oundgängligen måstevara i drift i krig och vilka resurser som då kan disponeras för underhåll ochdrift av systemen. Arbete på detta område pågår. För att säkerställaen effektiv samordning och samverkan mellan totalförsvarets olika delar och en godberedskap är det av stor betydelse att utbildningoch övning bedrivs regelbundet i fred. 1 syfte att förbättra denna verksamhet beslutade regeringen om nyaföreskrifter för verksamheten. Beslutet innebar bl. a. atttotalförsvarets chefsnämnd samordnar decentrala övningarna med de regionala och lämnar förslag till regeringeni ärendet. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 265 har fr. o. m. den inrättats etl kansli i syfte allytterligare aktivera verksamheten när det gäller samordningsfrågor ochgemensamma tolalförsvarsintressen såsom övningsverksamheten, beredskapshänsyn m. m. Genom beslut den 18december 1980 bemyndigade regeringen chefen för försvarsdepartementet all tillkalla ensärskild utredare med uppgift att överväga och lämna förslag om uppgifter m. m. för ellsvenskl icke-mililärt motstånd som komplement till övrigatotalförsvarsålgärder. Utredningen, somantog namnet överiämnade belänkandet (SOU 1984: 10) Kompletterandemotståndsformer. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds f. n. Programmet Ledning m. m. Ledningen på centralnivå av totalförsvarets civila delar sker inte genom något samlat organutan genom elt flertal centrala myndigheter. På regional nivå sker ledningengenom civilbefälhavarna och länsstyrelserna. Civilbefälhavarnaoch länsstyrelserna verkar i fred för atl totalförsvaret inom resp. civilområdeoch län planläggs så att det i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetliginriktning samt så att största möjliga försvarseffekt uppnås. På lokal nivå utgörkommunerna viktiga ledningsorgan. fick i uppdrag alt utredaledningsstmkturen inom totalförsvarets civila delar. Institutet har tillregeringen lämnat rapporten av det civila totalförsvaret (nr.3/84). Rapporten har remissbehandlats och bereds f. n. Länsstyrelsernasförsvarsenheter behandlas även i andra studier. Således har en av chefenför tillsatt arbetsgrupp sett över planeringsavdelningarnavid länsstyrelserna. Vidare har regeringen uppdragit åt statskontoret attstudera en samordnad statlig länsförvaltning i . , närorganisationen för länsstyrelsernas försvarsenheter fastställdes, harförsvarsenheternas resurser minskat från drygt 600 tjänster tillf. n. ca 520. Jag anser därför och med hänsyn till försvarsenheternas kommande arbetsuppgifter att några riktadebesparingsåtgärder som gäller försvarsenheternaspersonal inte bör aktualiseras detta år. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . För att kommunernaskall kunna leda bl.a. civilförsvarsverksamheten på lokal nivå i krig fordras en ny beslutsordningi kommunerna. Utredningen om denkommunala beslutsprocessen m. m. under beredskap och krig () har lagt fram betänkandet (Ds Fö1984: 3) beslutsordning underberedskap och krig. Förslaget remissbehandlas f. n. När det gällerprioritering av de personella resurserna inom totalförsvaret föreslogsfördjupade studier av de prioriteringar som fastställdes i försvarsbeslutet . Dessa pågår f. n. Jag avser att undervåren 1985 återkomma till flertalet av ledningsfrågorna. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 266 Efter samråd med migkommer chefen för senare denna dag att föreslå åtgärderför försvarsberedskapen inom lantmäteriet. Jag finner att de åtgärder somföreslås ger ullryck för en lämplig inrikining av verksamheten. Genom psykologisktförsvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmandepropaganda vid krigsfara och i krig byggas upp och vidmakthållas. Detlaåstadkoms i fred genom den inneboende styrkan i vår demokrati med friåsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. har i maj1984 (prop. 1983/84:166, FöU 21, rskr 349) beslutat atl en centralförvaltningsmyndighet för psykologiskt försvar inrättas den I juli försvar och totalförsvarets upplysningsnämndliksom statens upplysningscentral upphör . Styrelsen förpsykologiskt försvar blir central förvaltningsmyndighet för psykologiskt försvaroch informalionsberedskap. Den huvudsakliga uppgiften är att leda och samordnaplanläggningen av landets psykologiska försvar, att bevara och stärka befolkningensförsvarsvilja och motståndsanda i kriser och krig samt att i fred bedrivaupplysning om säkerhetspolitikenoch totalförsvaret. har lämnat förslag till verksamhetsinriktning,organisation och instmktion för den nya myndigheten. Förslaget bereds f. n. Jag avser att undervåren 1985 föreslå regeringen att ge den nya styrelsen för psykologisktförsvar föreskrifier för sin verksamhet. Jag behandlar styrelsen under anslaget11. Styrelsen för psykologiskt försvar. Telekommunikationerna utgör ett viktigtstödsystem för många och viktiga funktioneri samhället. Inom teleområdet har tekniken blivit alltmer komplicerad och koncentrerad. Övergången tilldigitala system påverkar beredskapsfunktionen.Regeringen föreskrev att i avvaktan på bl.a.televerkels översyn i samband med perspektivplanearbetet skall projekteringen bedrivas på ett sätt sommöjliggör att tekniskt beakta beredskapssynpunkter i det nya digitalatelesystemet. har i sin verksamhetsplanredovisat olika åtgärder för att tryggatotalförsvarets oundgängliga behov av telekommunikation i krig. Efter samråd med mig kommer chefen förkommunikationsdepartementet senaredenna dag att föreslå att . anslås för bl. a. förstärkning avlokaler, radio och reservtelefonnät. Jag tillstyrkerförslaget och finner efter samråd med chefen för atl de åtgärdersom föreslås ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 267 Polisen har storbetydelse för all förhindra saboiage och andra former av störningar, för gräns-och saml för kuppförsvarel. Jag tillstyrker delförslag som lämnals under programmet och finner efler samråd med chefen förjuslitiedepartementel atl de ålgärder som föreslagils ger uttryck för enlämplig inriktning av verksamheten. Programmet Hälso- och sjukvård samtsocialtjänsten i krig 1 försvarsbeslutangavs att del bl. a. var angeläget atl förbättra försörjningsberedskapen påområdet hälso- och sjukvård i krig, främsl vad gäller sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär, läkemedel och utbildning. Uppbyggnaden av dennaberedskap har försenals på grund av all förhandlingar mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen har pågått. 1 och med alt dessa nu är avslutade är detviktigt att en uppbyggnad sker . Statsrådet kommer senaredenna dag alt föreslå att 76,6 milj. kr. anslås för förbättring av beredskapeninom detta område. Jag tillstyrker förslagetoch finner efter samråd med statsrådet att de åtgärder som föreslåsger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Den fortsattautvecklingen av de olika verksamheterna som Övrigl totalförsvar omfattaranmäls dels i det följande under resp. anslag, dels av ansvarigt statsråd ivederbörande departements bilaga till budgetpropositionen. Jag hemställer att regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för del övriga totalförsvarets utveckling som jag har förordat. Prop.1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 268 8.3 beredskap 8.3.1 Allmänt 1 1982 årstotalförsvarsbeslut (prop. 1981/82: 102, FöU 18, rskr 374) beslutade riksdagenall kommunerna skall överta ansvarel för ledningen av civilförsvarsverksamhetenpå lokal nivå i krig och del planläggningsansvar i fred som hänger sammanhärmed. provplanläggningskommitté överlämnade sittbetänkande (Ds Fö 1983: 10) Kommunerna och Civilförsvaret - Ledning ochplanläggning på lokal nivå - till regeringen. har tidigare i årbeslutat i ämnet. Genom beslut lämnade regeringentilläggsdirektiv till kommittén. Uppdraget omfattade bl. a. frågor omsamordning av civilförsvarsplanläggningen med annan kommunalberedskapsplanläggning, behov av ulbildning för förtroendevalda och tjänstemäni kommunerna samt frågan om ekonomisk ersättning till kommunerna härför.Kommittén överlämnade betänkandet (SOU 1984: 57) Kommunerna itotalförsvaret. Betänkandet har remissbehandlats. Kommittén anser attsyftet med den kommunala beredskapsplanläggningen främst bör vara atl skapaett grundläggande beslutsunderlag för ledningen av kommunens verksamhet underberedskap och i krig, att ange de åtgärder som behöver vidtas när beredskapenbehöver höjas samt att utgöra en grund för övriga förberedelser i fredstid,t.ex. att bedriva övningsverksamhet. Enligt kommittén kan en samordning av denkommunala beredskapsplanläggningen och civilförsvarsplanläggningen åstadkommasgenom en enhetlig utformning av centrala myndigheters inriktning och allmännaråd för kommunernas beredskapsförberedelser i en gemensam och enhetligtutformad publikation samt genom att i planläggningsarbetet använda enarbetsgång, som tillgodoser att styrande faktorer och krav på samordning förolika planläggningsområden klarläggs tidigt i arbetet. att gemensamma förutsättningar främst beträffande riskbedömning samtbefolknings- och skyddsläge bör beaktas. Kommittén anser vidare att en förkommunens alla totalförsvarsuppgifter samlad redovisning av planläggningen börutformas saml att en till innehållet samordnad utbildning föreplanläggningsstarten för personal vid länsstyrelserna samt för förtroendevaldaoch tjänstemän i kommunerna bör genomföras. Genom kommunernasövertagande av ledningen av civilförsvarsverksamheten på lokal nivå påverkasannan och ledningen av kommunernas övrigakrigslida verksamhet. Mot den bakgrunden anser kommittén att nuvarandeutbildningsverksamhet är otillräcklig. Kommittén föreslår därför attutbildningsbehovet bör bedömas utifrån de tilläggskrav som ställs på personalenunder beredskap och i krig. 1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 269 vilkel innebär dels utbildning all handha del egnaförvaltningsområdet utifrånde ändrade fömtsättningar som bedöms komma att råda, dels utbildning att kunna samordna och ledatotalförsvarsverksamheten inom denegna kommunen samt samordna verksamhelen med sidoordnade myndigheleroch organisationer på lokal nivå. Enligt kommittén kan detta uppnås genom att förtroendevalda och tjänstemänsom ingår i kommunens krigsorganisationgenomgår en grundutbildning av engångskaraktär, deltar i återkommande övningsverksamhet samt åriigengenomför en beredskapsdag.Kommiltén föreslår alt ca 3200 förtroendevalda och ca 2 500 tjänstemän totalt i landets 284 kommuner skall delta iföreslagen grundutbildning. Grundutbildningenshuvudsyfte bör vara atl till nuvarande och nytillkommande förtroendevalda och tjänstemän ikommunens krigsorganisation ge engod introduktion i totalförsvaret och dess verksamhet. Kommittén föreslär att totalt 2 000 förtroendevalda ikommunerna erhåller grundutbildning under budgetåren 1985/86 och 1986/87.Under innevarande budgelårgenomförs ulbildning av I 200 förtroendevalda och 2 500 tjänstemän i kommunerna i vilken särskilt det fredslidaplanläggningsarbetet behandlas. 1 eltfortlöpande system uppstår genom omsättning av förtroendevalda och tjänstemän ytterligare behov av grundutbildning.Sådan grundutbildning av nyvalda och nyanställda bör genomföras i börjanav varje mandal-period. Beträffandeövningsverksamheten föreslås att den påbörjas under /88. Denbör lämpligen anpassas till mandatperioderna och genomföras som en tvådagars ledningsövning förtotalförsvaret på lokal nivå. Denföreslås komma att genomföras kommunvis. Möjlighet bör dock finnas att genomföra övningarna regionvis om länsstyrelsenoch berörda kommuner finner detta lämpligare. Därutöver föreslås atl enberedskapsdag anordnas då, förutom företrädare för kommunen ochlänsstyrelsen, även representanlerför försvarsområdesbefälhavarna och landstingskommunerna regelmässigt deltar. De årliga beredskapsdagarna bör alltid genomföras kommunvis. Enligt kommittén börsåväl den gemensamma ledningsövningen som den åriiga beredskapsdagen tids- ochinnehållsmässigt samordnas medövningarna för kommunens civilförsvarsstab. Enligt kommitténbör samordna utbildnings- och övningsverksamhetensamt den kompletterade sektorutbildning som olika cenirala myndigheterbedriver. bör därvid i samarbete med och berörda ceniralamyndighelerupprätta treåriga rullande planer för utbildningsverksamheten. som avser atl bedriva sektorutbildning av personal i kommunernaskrigsorganisation bör anmäla della till riksnämnden som sedan isamarbete med och berörda myndigheter samordnarplanerad ulbildning med avseende på utbildningsbehoven ochbelastningen på kommunala och berörda regionala myndigheter och organisationer. Prop,1984/85:100 Bilaga 6 Försvarsdepartementet 270 Kommittén föreslår vidareatl riksnämnden ges i uppdrag att närmare utarbeta rekommendationer förinnehållet i utbildningen samt hur den bör planeras och genomföras. Beträffandeövningsverksamheten anser kommittén atl huvudansvaret för att planera och genomföraövningarna bör ligga på länsstyrelserna. Dessa bör upprätta treåriga mllandeövningsplaner i samarbete med berörda regionala myndigheter och kommuner ochredovisa planläggningen till riksnämnden. Kommittén anser att det bör ankommapå atl äska medel för föreslagengrundutbildning och övningsverksamhet, medan övriga centrala myndigheter äskarmedel för sektorsutbildningen inom resp. område. 1 fråga om ekonomiskersättning till kommunerna för utbildning av kommunalt förtroendevalda ochtjänstemän förordar kommittén, med hänsyn till alt utbildningen påbörjas föreden löpande revideringen av planerna, en ersällning om ca . per åroch kommun för budgetåren 1985/86 och 1986/87, motsvarande ca 3,2 milj. kr. Jag delar kommitténsuppfattning att syftet med den kommunala beredskapsplanläggningen främst börvara att skapa etl gmndläggande beslutsunderlag för ledningen av kommunensverksamhet under beredskap och i krig, att ange de åtgärder som bör vidtas närberedskapen behöver höjas samt att den bör utgöra en gmnd för övrigaförberedelser i fredstid.