prop · G80388 · 1984-12-31 00:00:00 — e) Arbetsmarknadsutskottethar i samband med att uppföljning av verk samheten med ungdomslag skall ske, sagt att 'Regeringen bör ev föreslå Skr.1984/85:88 66 nödvändigaåtgärder för en bättre samordning av ungdomsplatserna inom skolansuppföljningsansvar och ungdomslagen' 'ett samlat ansvar bör tas för helaungdomsgruppen under 21 är'." Menman uppmärksammar också problem och frågeställningar vid en eventuellsamordning av verksamheten: Vemskall fungera som huvudman för verksamheten: Skolstyrelsen eller Kommunstyrelsen: Skaman bilda ett politiskt samverkansorgan bestående av politiker från skola och Kssom får det samlade ansvaret för kommunens arbetslöshetsfrågor? Ungdomscenter vilken personalbemanning krävs? Vidmötet beslutades att sysselsättning enligt ungdomslagen t. v. skulle skapasinom befintlig organisation som biträden åt ordinarie personal samt att manunder våren skulle ta ställning till en eventuell sammanslagning av verksamheternasedan man sett utvecklingen av ungdomslagen. Undervåren gjorde personal sekreteraren en sammanställning över organisationen igrannkommunerna. Denna sammanställning visar följande Kommunstyrelsen ansvarig med särskildavdelning underkommunkansliet = kanslichefen Ungdomscentrumhar bildats för att sköta uppföljnings- Ungdomscentrum ligger administrativt under skolledningen. Beredskapsarbetenasorterar under kommunstyrelsen och sköts av personalavdelningen. Politisktsamordnas arbetslöshetsfrågorna i ett politiskt samverkansorgan. Ungdomscentrumhar bildats för 16-19-åringarna Beredskapsarbetenligger på kommunstyrelsen och sköts av personalavdelningen. Skolansuppföljning ligger på skolstyrelsen. Beredskapsarbetenoch ungdomslag ligger under kommunstyrelsen och sköts av personalkontoret Utifråndenna sammanställning ställde så personalsekreteraren upp olika alternativtill organisation för kommunen. A) Ungdomscentrum där allverksamhet har samordnats (dvs. skolans uppföljning, ungdomslag,beredskapsarbeten samt speciella sommarinsatser m. B) Skolans uppföljningsansvarsköts av skolförvaltningen, resterande delar, inom Ks-området, sköts viapersonalavdelningen. C) Skolans uppföljningsansvar samtungdomslagen sköts av skolförvaltningen. Beredskapsverksamheten sköts avpersonalavdelningen. 1984/85:88 67 Vid vårt besök i kommunen harorganisationen fastställt. Kommunfullmäktige har beslutat att: "det lagstadgade uppföljningsarbetet för 16-17-åringarhandhas fortsättningsvis liksom tidigare av skolförvaltningen medskolstyrelsen som politiskt ansvarig och med projektanställdpersonal 0,5 tjänst som SYO-konsulent och 0,25 tjänst som kanslist, kommunala insatser för arbetslösa skolungdomar i årskurs 8och 9 handhas av skolförvaltningen på motsvarande sätt som skeridag, resterande sysselsättningsbefrämjande åtgärder dvs.beredskapsverksamheten och de nya reglerna om ungdomslag handhasadministrativt av kommunkontorets personalavdelning med kommunstyrelsen iegenskap av arbetslösnämnd som politisk ansvarig." Med anledning av den fastställda organisationen har enperson projektanställts på heltid som ungdomsassistent för attsköta administrationen av ungdomslagarna. I inledningsskedet sköttes detta aven beredskapsarbetare. är en av fem kommuner i en organisation kallad SÖSK- Sydöstra . I samarbetet ingår även våra undersökningskommunerYstad och . Kommittén skall bl. a. utveckla och samordna regionensnäringsliv, utbildning och kommunikationer. Beträffande utbildning bedrivssamordning och gemensamt resursutnyttjande inom gymnasieskolan och inomuppföljningsarbetet. kommun har fått vidkännasbetydande arbetsmarknadsproblem p.g.a. rationaliseringen inom jordbruket ochinom livsmedelsindustrin. Säsongsarbete i form av bl. a. fruktplockning ger enryckig arbetsmarknad speciellt för ungdomar. ökar antaletarbetstillfällen kortsiktigt vilket bl. a. kan medföra att ungdomar avbryterstudier eller avvaktar med att påbörja studier, vilket ledertill ökande arbetslöshet. Vid vårt besök i kommunen hade en arbetsmarknadssekreterarenyligen påbörjat sin anställning. Kommunen vill satsa på jobbskapande projektoch man vill ge ungdomar från möjlighet till jobb. Ett förslag tillmodell hade utarbetats av sekreteraren och personalchefen och presenterats förkommunstyrelsen . Förslaget kallas "Jobbskapande projekt" ochbeskrivs som ett slags idéforum "där man kan arbeta med arbetslösa på ett samlat sätt- 'allt under en hatt': stärka självförtroendet och initiativförmågan hos dearbetslösa, fylla i utbildningsluckor, ta fram och utveckla idéer - både vadavser industriell tillverkning och service, tillhandahålla fritidsaktiviteter,ge stöd och rådgivning. Skr.1984/85:88 68 Samarbetemed alla berörda myndigheter och organisationer, såsom arbetsförmedlingen,skolan (gymnasieskolan, KomVux, folkhögskolan), studieförbunden, fackligaorganisationer, näringslivet, banker, fritidsnämnd, socialförvaltning m. fl.Målsättning: att förkorta arbetslöshetsperioderna att använda dessa perioder till något vettigt, som ökar chansernapå arbetsmarknaden, att skapa jobb, så fasta som möjligt Arbetslösa ska iform av beredskapsarbete eller arbete i ungdomslag engageras i projektet. Dettablir ett komplement till de traditionella beredskapsarbetena. I praktikeninnebär detta att vi behöver tillgång till lokaler: - en industrilokal för detpraktiska arbetet - samlings-/kontorslokaler i näraanslutning till industrilokalen för utbildnings-, rådgivnings- och liknandeverksamhet." Manvar mycket entusiastisk inför den här verksamheten vid våra intervjuer. 5personer hade under vårvintern gått en s. k. Kresam-kurs och återvänt hem fullaav idéer och inspiration. Vidtelefonkontakt informerades vi om att "Jobbskapandeprojekt" nu kommit igång. Man disponerade lokaler, såväl kontors- ochutbildningslokaler som verkstadslokal. Två personer hade projektanställts föratt tillsammans med arbetsmarknadssekreteraren sköta verksamheten. Modell förverksamheten är att varva arbete med kortare kurser - etablerat samarbetefinns med folkhögskola. Man hade inte haft kontakt med SÖSK däremotmed "Projekt " som också är verksamt i '. Den kontaktenbestår i att man söker utveckla regionala näringar och produkter. Som exempelnämndes att man vill satsa på produktion och lokal användning av giftfrittodlade grönsaker. 1 dagsläget skickas tomater och gurka till iHelsingborg och återkommer sedan "plastade" för försäljning ibutikerna i kommunen. Ungdomarsom finns inom "Jobbskapande projekt" har hänvisats till kommunen förarbete i ungdomslag. F. n. finns 18 ungdomslagare och två beredskapsarbetaredär. Förberedelser i form av kontakter med uppföljningsverksamheten pågårockså för att kunna ta emot ungdomar därifrån till den här verksamheten. Frånkommunen rapporteras vissa svårigheter med att klara gränsdragningen mellanArbetsförmedlingens ansvar/arbetssätt för och med ungdomarna och kommunens.Detta kan ta sig sådana uttryck som att ungdomar som av kommunen placerats iprojekt med kombinationen arbete-utbildning kan "kallas" till arbetet. ex. fruktplockning av Arbetsförmedlingen. De riskerar annars avstängning enmånad för arbetsvägran. Dendirekta organisationen för ungdomslagen som byggdes upp i kommunen i januariknöts till kommunens personalchef. En beredskapsarbetare anställdes sompersonalassistent med uppgift att ta emot ungdomarna från Af och fördela demtill kommunala platser. Skr.1984/85:88 69 avslutningändrades anställningen till objektsanställning, nien kommer nuförmodligen, efter påstötning från facket, att ändras till fast anställning. Meddessa organisationsbeskrivningar har vi velat illustrera hur bakomliggandecentrala direktiv och kommunala resurser blir avgörande för vilken organisationsom kommer till stånd. Decentrala direktiven och den osäkerhet som rådde innan beslutet om ungdomslagenfattades i ledde till likartade organisationsutformningar iinitialskedet. Man kan nu avläsa hur anställningsförhållanden för dem somarbetar med ungdomslagen ganska snabbt förändras från beredskapsarbeten tillfasta arbeten via projektanställningar. Denna utveckling kommer förmodligen attgå snabbare än den gjort för motsvarande organisationsutbyggnad föruppföljningsansvaret, då ungdomslagen inte har samma karaktär avförsöksverksamhet. Endastfyra av de nio undersökningskommunerna finns med i den detaljeradebeskrivningen av kommunens organisationsmodeller. Vi anser nämligen att dekommunerna representerar de huvudtyper av organisationsmodeller och de övervägandensom ligger bakom varje modell som vi funnit i vår undersökning. Tvåhuvudtyper kan alltså preciseras: A. Uppföljningsansvaretför 1617-äringarna ligger (enligt lag) hos skol styrelsen/skolförvaltningen Ungdomslagenligger direkt under kommunstyrelsen och kommunens personalansvarige B. Uppföljningsansvaretligger under skolstyrelsen/skolförvaltningem till sammans med ungdomslagen och kommunala beredskapsarbeten. Enligtdenna grova organisationsprincip är det endast som har organisationB. Övriga har organisation A med vissa modifieringar. Men genom att återvändatill de bakgrundsfaktorer som beskrevs som styrande i inledningen till dettakapitel kan vi nu se hur en vid ett ytligt betraktande likformig organisationhar fått sin utformning utifrån ohka bevekelsegrunder. Södertäljesudda organisation har växt fram ur behov och erfarenheter som grundas i mångaårs arbete mot om inte den procentuellt så ändå antalsmässigt högstaungdomsarbetslösheten i vårt material. Kommunen har också den högsta andeleninvandrare och därav följande vanliga problem i form av lägrestuderandefrekvens och högre arbetslöshet for vissa grupper. Man har också måsttillgripa åtgärder som ofta blir följden av Skr.1984/85:88 70 storstadsproblematiken.Här finns en störte anonymitet än i mindre kommuner, ungdomarna hamnar lättarei riskzon. Därför blir det nödvändigt med individinriktade ochpersonalintensiva åtgärder. fanns i kommunen försöksverksamhetmed varvad utbildning och kortkurser, det s. k. 200-försöket och här finnsockså andra projekt för speciellt svårplacerad ungdom. Detta har ställt ökandekrav på insatser i form av personal, lokaler, speciella utbildningar ochkursutbud osv. samt på samordning av de olika verksamheterna. Utvecklingen påarbetsmarknaden har ökat kraven på åtgärdernas omfattning. Inom kommunen finnsdessutom en bred politisk vilja till ett samlat grepp mot ungdomsarbetslöshetoch en vilja att profilera sig och klara av problemet på nivå utan "inblandning"av statliga föreskrifter. Detta har sammantaget fått motivera den storasatsningen på centraliserad modell för alla åtgärder mot ungdomsarbetslöshet. Dessatvå kommuner får tjäna som illustration till hur en organisauons-utformning kanse likadan ut men av olika bevekelsegrunder. I båda kommunerna finns ambitionersåväl från politiker som från enskilda tjänstemän om en utbyggd verksamhet ochen utökad samordning av åtgärderna för arbetslös ungdom. IYstad som har en mycket besvärlig arbetsmarknad men ett väl utbyggt skolsystemhar man ännu inte tagit slutlig ställning till hur organisationen skall se ut(enligt information vid telefonsamtal ). Främstaanledningen till det anges vara att man inte vill ta på sig alltför storakommunala åtaganden då ungdomslagsverksamheten mer anses varaArbetsförmedlingens angelägenhet och skyldighet. Utbildningssystemet är dessutomhårt belastat och det är svårt att få SÖ och att komma medytterligare resurser. ISotenäs har kommunfullmäktige beslutat sig för att den modell som fanns föruppföljningsverksamheten fortsättningsvis skall ligga kvar och att ungdomslagenskall sortera under personalavdelningen. Man anser att antalet ungdomar somberörs ay de olika åtgärderna är såpass fä att det inte motiverar en ändringeller utbyggnad av organisationen. En liknande situation har . Piteåoch är två av de största kommunerna och de har också båda satsat påden modell där uppföljningsverksamhet och ungdomslagsverksamhet liggeråtskilda. För båda kommunerna tycks gälla att man vill satsa mer påarbetsmarknadsinriktning än pä utbildningsinriktning för de här ungdomarna.Södertäljes speciella problem finns inte här i samma utsträckning. Jönköpinghar ett mer småindustribetonat näringsliv och har understrukit denmångåriga goda kontakten med arbetsmarknadsmyndigheterna såväl lokal Arbetsförmedlingsom . Inte heller i har man från kommunen sett behov av utökatsamarbete med det kommunala uppföljningsarbetet för 16-17-åringarna. Skr.1984/85:88 71 får stå som exempel för organisationslösningenligt modell A men med en utökad satsning på nya jobb i kommunen. Härförsöker man utveckla de kommunala och regionala specialiteterna i näringsUvetoch man skickar också kommunens egna tjänstemän på kurser i kreativitet ochföretagsstartande. Motsvarande satsning finns i som man har ettregionalt samarbete med. Skåne-kommunerna hade inplanerat ett sammanträde i SÖSKangående en samordning av ungdomslags verksamheten, men det sammanträdet lågefter den här undersökningens rapportering. En av de stora frågorna vid uppbyggnaden av ungdomslagenvar, vilken karaktär de olika arbetsuppgifterna skulle ha. Det viktigaste problemet var hur man skulle finna ettstort antal arbetsuppgifter, som inte kunde anses vara "reguljära". Frågan om arbetsuppgifternas art är inte ny. Problemet harfunnits länge i samband med inrättandet av arbetsuppgifter förberedskapsarbetare. Dessa arbetsuppgifter får inte göra intrång på ordinariearbete. Arbetsuppgifternas art specificeras inte särskilt ingåendei lagtexten. Det enda som berör frågan är definitionen av ungdomslag som alltsåär: "Ett ungdomslag är en grupp ungdomar som deltar som biträden i arbetesom utförs ät arbetsgivaren och uträttar andra nyttiga sysslor som annars inteskulle blivit uträttade.'' (våra understrykningar) Även omproblemet alltså inte är nytt accentuerades det när ungdomslagen skulleinrättas, då man räknade med att det skulle komma att krävas ett betydandetillskott av arbeten. Problemethar lösts frän två utgångspunkter. Dels har man bestämningen att det skallröra sig om arbetsuppgifter som ligger "utanför ordinarie budget",dvs. arbeten, som inte annars skulle blivit utförda. Dels har ett avgörandekriterium varit huruvida den berörda fackliga organisationen godkäntinrättandet av arbetet. Ikommunerna har förhandlingarna med de fackliga organisationerna enligtsamstämmiga uppgifter gått smidigt.' De fackliga företrädarna har stöttreformen och synes ha accepterat "arbetsuppgifter utanför ordinariebudget" som en rimlig utgångspunkt. Huvudsakligen har man sökt bevaka attingen direkt substitution blivit följden, dvs. att inte ordinarie arbetenöverförts ungdomslag. Det har även förekommit att fackliga företrädare ' Uppgifterna om de fackliga ståndpunkterna bygger påintervjuer med handläggare av ungdomslagen. Av tidsskäl har inga speciellaintervjuer ägt rum med fackliga företrädare. Däremot har flera av deintervjuade varit fackligt aktiva. Med dessa har vi speciellt sökt belysafrågor med facklig relevans. Skr,1984/85:88 72 irriterats över att personalneddragningar gjorts inom ettverksamhetsområde som man velat anställa ungdomar i ungdomslag, inomett annat verksamhetsområde, som bedömdes som mindre väsentligt. Det harförekommit att man accepterat införandet av ungdomslag endast om sådananeddragningar inte gjorts. 1 dessa fall har det emellertid inte handlat om substitution. I stort sett synes de fackliga representanterna haaccepterat de föreslagna arbetena i kommunerna. "Det har inte varit någotproblem med facket" är ett uttryckssätt som många av de intervjuadeanvänder sig av. Även inomlandsting och stat har de fackliga organisationerna i huvudsak accepterat deföreslagna arbetena, även om förhandlingarna i landstingen synes ha varithårdare och "dragit ut " i högre grad än i kommunerna. Inågra fall har de ansetts vara en orsak till att vissa landsting kunde böijainrätta ungdomslag pä ett senare stadium än kommunerna. Medutgångspunkterna att de inrättade ungdomslagsplatserna skall hänföra sig till"arbete utanför ordinarie budget" och vara godkända av berörd fackligorganisation, har utformningen av arbetsuppgifterna gjorts på olika sätt. Vi skallta följande utgångspunkter för beskrivningen av arbetsuppgifternas inriktning. - sysselsättningsstyrdinriktning av arbetsuppgifterna - konsumentstyrdinriktning av arbetsuppgifterna Utgångspunkten för den arbetsmarknadspolitiska åtgärdenungdomslag är primärt att alltför mänga ungdomar har haft svårigheter att finnaett arbete pä den öppna arbetsmarknaden. Åtgärderna är sålunda föranledda avsysselsättningspolitiska, ej av konsumentpolitiska skäl. När de tilltänkta arbetsgivarna ställdes införungdomslagen var alltså Skr.1984/85:88 73 problemetinte bara att plocka fram arbetsuppgifter åt ungdomarna utan också att ställaarbetena i relation till arbetsgivarens övriga verksamhet, utöver att detalltså skulle röra sig om "arbete utanför ordinarie budget". Arbetsuppgifterna kanbeskrivas med utgångspunkt från en tänkt skala med ändpunkternakonsumentstyrd-sysselsättningsstyrd inriktning. En renodlatsysselsättningsstyrd inriktning innebär att man endast ser till målet att geungdomarna arbeten, oavsett om de är värdefulla och meningsfulla eller ej. Enrenodlat konsumentstyrd inriktning innebär att endast arbetsuppgifter som ärmotiverade från konsumentsynpunkt inrättas. Ingen av inriktningarnahar renodlats i de undersökta kommunerna. Det förehgger dock vissa skillnadermellan olika arbetsgivares position på skalan. Detär inte oväntat så att vi finner de starkaste uttrycken för den konsumentstyrdainriktningen i nortlandskommunerna, där arbetslösheten ständigt varit ettgissel och man tvingats att på bästa sätt utnyttja de resurser som dearbetsmarknadspolitiska medlen ger. Detta innebär att man i nortlandskommunernainriktat sig på att skapa nya arbeten, som annars inte skulle bli utförda meduttalad målsättning att höja den kommunala standarden. Enintervjuad uttrycker inriktningen på följande sätt: "Målet var att bibehållade gamla åtgärderna och dessutom införa nya. Därför måste vi satsa på nyaarbeten där konsumenternas behov är vägledande, inte ungdomarnas." Denna konsumentstyrdaorientering synes dock vara mycket tydligare på idéplanet än i praktiken. Detär svårt att finna arbetsuppgifter som innebär etablerande av verkligt nyaservicefrämjande åtgärder, som på ett markant sätt höjer kommuninnevånarnasstandard. Det är emellertid viktigtatt erinra om att vi endast studerat startskedet av processen. Möjligen kommerden konsumentstyrda orienteringen att bli tydligare när ungdomslagen haretablerats. Det finns emellertidexempel på uppgifter, som både är konsumentorien-terade och som inteutförts. 1 flera fall kan man dock fråga sig hur varaktiga de blir. Man finner sålunda iArvidsjaur t. ex. arbetsuppgifter som "reparation av cyklar, böcker,möbler m.m., tillverkning av spel och leksaker för kommunens internabehov". Dessa arbetsuppgifter utförs av ett speciellt fixarlag. Vidaresköter ett par ungdomar trafikinformation vid skolorna och görtrafikundersökningar. Ett annat exempel är "inventering av campingplatser,bad, motion etc". IPiteå finner man bl. a. ungdomar som arbetar med "daghem för deltidsarbetande",en service som inte förekcmmit tidigare. Också där finns en "verkstad förreparation av kommunens materiel". Menäven på andra orter förekommer arbetsuppgifter som är konsu- Skr.1984/85:88 74 mentorienteradeoch som inte utförts. I har en grupp sysselsatts medinventering av handikappanpassade lokaler med syfte att sammanställa enhandikappguide. Ett sista exempel utgör en projektgrupp som inventerar hurolika familjer ordnat sin barnpassning. Dennatyp av "extraordinära arbetsuppgifter" är emellertid inte de vanligaste,ens där en uttalad konsumentinriktning föreligger. Det vanligaste är iställetatt ungdomarna får arbete som medhjälpare eller biträde i olika"reguljära" kommunala arbetsuppgifter. Exempelpå denna typ av arbetsuppgifter är "hjälp med allmänna kon-torsgöromål","vaktmästarbiträde", "medhjälp vid städning", "extra hjälpför tillsyn och aktivering av barnen" (barnstuga), "medhjälp vid byggnadsritning". del kommunala förvaltningar, t. ex. energiverk och gatukontor, förekommerdet att ungdomarna placeras som medhjälpare i reguljära arbetslag och då oftastutför samma arbetsuppgifter som de fast anställda. fall ungdomarna kommer in som biträden och medhjälpare är det alltså intefråga om nya arbetsuppgifter. Vanligen betecknar man ungdomarnas insatser som "standardhöjande",därför att man när det tillkommer ytterligare personer som medhjälpare, kanutföra vissa arbetsuppgifter som det annars är svårt att hinna med. Sannoliktinnebär det också att de fast anställda ibland kan "ta det litetlugnare". Ävenom de flesta arbetsuppgifterna hos de kommunala arbetsgivarna inte medfört nyservice för kommuninnevånarna, förefaller det ändå som om man lyckas skapameningsfulla och värdefulla arbeten med viss inriktning mot konsumenterna.Renodlat sysselsättningsstyrda uppgifter torde höra till undantagen. Landstingenhar i mycket stor utsträckning erbjudit arbetsuppgifter med konsumentstyrdinriktning. Det innebär att man "söker tillgodose omvårdnadsbehov medhjälp av ungdomslagen, behov som den nuvarande personalen inte hartillräckligt med tid att utföra". Det är alltså fråga om verksamhet som ärdirekt orienterad mot patienterna. Det är emellertid inte frågan om"nya" arbeten. Ungdomarna sätts ofta in i vårdlag, med schemalagdarbetstid. De statliga arbetsgivarnaställde sig, som vi tidigare noterat, i allmänhet mer kallsinniga till attinrätta ungdomslag än kommuner och landsting. De arbetsuppgifter som utförsinom ramen för de statligt placerade ungdomslagen ligger ofta närmare den sysselsättningsstyrdamodellen än vad som är fallet inom kommuner och landsting. Utformningen avarbetsuppgifterna kan t. ex. ha gjorts på så sätt att man tagit ut vissaaspekter av ett redan förekommande arbete och endast låter ungdomarna arbetamed dem. Detta förfarande verkar vara vanligast inom den del av den statligasektorn, som inte bedriver kommersiell varu- eller tjänsteproduktion, t. ex.skattemyndigheter, länsstyrelser etc. Inomden varu- och tjänsteproducerande, kommersiellt inriktade delen 1984/85:88 75 avden statliga sektorn, exempelvis , och ,förefaller inslagen av arbeten grundade pä konsumentstyrda överväganden varastörre. Detabsolut vanligaste är att ungdomslagsarbetena direkt knyter till befintligverksamhet även om det alltså förekommer att man utvecklat "ny"verksamhet. När detta har skett, har det huvudsakligen ägt rum hos kommunalaarbetsgivare. Enspeciell aspekt av "ny" verksamhet är den möjlighet som inom ramenför ungdomslagslagstiftningen finns att stödja ungdomar, som vill "startaeget". Sådana försök har gjorts i några kommuner men berör ett mycketlitet antal personer. Ungdomslagen måste ses i åtgärdshistorisktperspektiv, dvs. den är en i en lång rad av arbetsmarknadspolitiska åtgärder,som vänder sig till ungdomar. När ungdomslagen skulle införas fanns detsåledes redan ett antal arbeten; som beredskapsarbeten, ungdomsplatser m.m. Detfanns alltså redan en utvecklad arbetsorganisation för arbetsmarknadspolitiskabetingade arbeten, i synnerhet inom landsting och kommun, som länge har haft personerplacerade hos sig inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Samtidigtsom ungdomslagen infördes upphörde möjligheten att placera ungdomar under 20 åri beredskapsarbeten. De ungdomar som hade ett beredskapsarbete fick emellertidbehålla det under den tidslängd som varit gängse oavsett när de hade erhållitdet. Detta medförde att beredskapsarbetena i ungdomsgruppen trappades nedunder en övergångsperiod. Arbetsgivarnastod därför inför valet att överföra de arbetsuppgifter, som utförts avberedskapsarbetare under till ungdomslag eller söka bevara dessaarbetsuppgifter inom ramen för beredskapsarbetena och ge dom till arbetslösaöver , och enbart utveckla nya arbetsuppgifter för ungdomslagen. Vissa kommuner har direkt överfört beredskapsarbetenasuppgifter till ungdomslagen. Likadanthar fallet varit i landstingen.