prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Vid bedömningen av hur föräldern behövtavstå från förvärvsarbete bör hänsyn tas bl.a. tiU om barnet är upprört efterett läkarbesök och föräldern behöver vårda det ytterligare lid av dagen,förälderns möjlighet atl återgå i arbetet o.s.v. Stor vikt bör härläggas vid förälderns egen bedömning angående den tid han ansett sig ha haftbehov av att avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. Andra stycket reglerar även rätten till tillfälligföräldrapenning för fosterföräldrar. Stycket ersätter nuvarande hänvisning i 4kap. 20 § lill 3 kap. 12 §. Paragrafen motsvarar delar av 10 och 18 §§ igällande lag. För rätt till föräldrapenning och tillfällig föräldrapenningkrävs i princip att anmälan om vården gjorts till . Vidbedömning av i vilka fall ersättning bör kunna utges trots att anmälan omvårdfallet inte gjoris, bör gälla den praxis som gäller för sjukpenningen. Somframgår av vad som sagts i den allmänna motiveringen bör dock härutöver vissaspeciella situationer kunna accepteras som särskilda skäl för att medge attersättning utges före anmälningsdagen när det gäller föräldrapenning ochtillfällig föräldrapenning. Av denna paragraf framgår att föräldrapenning intekan betalas ut till båda föräldrarna för samma barn och tid annat äni särskih angivna fall. Båda föräldrarna får uppbära föräldrapenningi samband med föräldrautbildning och vid besök i förskoleverksamhet. När båda föräldrarna på läkares inrådan följer eltbarn till läkare i de fall barnet lider av en allvarUg sjukdom eUer bådaföräldrarna behöver delta i läkarbesöket som en del i behandlingen av barnetkan tillfällig föräldrapenning utges till båda föräldrarna. Föräldrarna kan som ta ut föräldrapenning förhalva dagen var för att vårda barnet. Föräldrarna kan också ta ut föräldrapenningensamtidigt för att vårda var sitt barn, t.ex. i samband med flerbarnsbörd. Som framgår av tredje stycket kan mer än helföräldrapenning aldrig utges tiU en förälder per dag. Paragrafenersätter nuvarande 3 och 17 §§. 1984/85:78 134 Paragrafen motsvarar med vissa redaktionellaändringar 19 § i nuvarande lag. Paragrafen ersätter den tidigare 20 § i de delarsom inte överförts till andra paragrafer. Bestämmelserna om föräldrabegreppet inomföräldraförsäkringen har inordnats i 4 kap. 2 §. I övrigt har ändringar gjortsmed anledning av ändringama i fråga om hemmamakeförsäkringen och den frivUligasjukpenningförsäkringen. Som framgår av den allmänna motiveringen harpersonkretsen som kan teckna friviUig sjukpenningförsäkring utökats,ersättningsbeloppet höjts och hälsovillkoren mildrats. De närmarebestämmelserna om den frivilliga sjukpenningförsäkringen bör ges iförordningsform. I andra stycket finns bestämmelser om lägstaförsäkringsbelopp. De som vid ikraftträdandet har en frivilligsjukpenningförsäkring med lägre dagbelopp får behålla denna försäkring.Karenstiden måste dock anpassas efter de nya reglerna. För att nyteckna frivillig sjukpenningförsäkringbör även i fortsättningen gälla en åldersgräns av . Samma gräns skall gäUaför den som vill minska sin karenstid. Sjukpenning från den frivilliga försäkringen fårinte utges för tid efter den månad då den försäkrade börjar uppbära hel förtids-eller ålderspension. För den frivilliga försäkringen skall avgifterläggas. Denna får bestämmas av regeringen eller, efter regeringensbestämmande, . Avgifterna får inte bestämmas till olikabelopp för de försäkrade i vidare mån än vad som föranleds av skillnader iförsäkringens omfattning. Reglerna om statsbidrag som ges iförordning har tagits in i lagtexten på motsvarande sätt som i 19 kap. 2 § AFL. Genom hänvisning tUl 18 kap. 15 § AFL kommerfondavkastning och kapital som f.n. alt kunna tas i anspråk förförsäkringsändamål enligt bestämmelser som meddelas av regeringen. 1984/85:78 135 Regeringen avses meddela de närmare föreskrifiernaom villkoren för den frivilliga försäkringen. a) UUlagen (1973:465): Ändringenhan kommenterats i avsnitt 13 (s. 111). b) tillde nu föreslagna bestämmelserna: Föräldrar som vid ikraftträdandet har ej uttagnadagar med föräldrapenning i samband med barns födelse eller särskildföräldrapenning får enligl denna övergångsbestämmelse ta ut medtillämpning av de nya bestämmelserna om föräldrapenning. Föräldrar som har barn födda under något av åren1980 -1982 och som har rätt till särskild föräldrapenning enUgt den tidigarelydelsen av 4 kap. 11 § AFL får ta ut enligt de nya bestämmelsernaom föräldrapenning intill utgången av utan hinder av att barnet ålder. Motsvarande gäller även för adoptivbarn om föräldrarna fåttbarnet i sin vård under något av . Som framgår av ingressen tilllagförslaget upphävs de tidigare övergångsbestämmelserna iföräldraförsäkringen (jfr. avsnitt 15 i den allmänna motiveringen). Foster- och adoptivföräldrar, som vidikraftträdandet har rätt till föräldrapenning i samband med barns födelseenligl den lidigare lydelsen i 4 kap. 6 och 7 §§, får ta ut denna med stöd avde äldre bestämmelserna. 17.7Lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmänförsäkring Av de skäl som anges i den allmänna motiveringen(avsnitt 13, s. 111) föreslås att 5 och 6 §§ i lagen angående införande avlagen om allmän försäkring skall upphöra att gäUa. Försäkrade som omfattas avdessa bestämmelser ges nu genom ändringarna i 21 kap. AFL möjUghet atl tecknafrivillig sjukpenningförsäkring. 17.8Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Ändringarna i 7 kap. 17 § och 8 kap. 79 § föranledsav att ersättning från den frivilUga sjukpenningförsäkringen inte skall minskadet vuxenstudiebidrag som utges under sjukdom och inte heller medföraskuldreducering av återbetalningspliktiga studiemedel. Vidare harföljdändringar gjorts i 17 kap. 17 a § tUl följd av ändringarna iföräldraförsäkringen. 1984/85:78 136 17.9Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m. I denna paragraf har tillagts att arbetstagare somutan att vara förälder är rättslig vårdnadshavare har rätt till ledighet om haneller hon vårdar barnet. Motsvarande tillägg har gjorts i fråga omföräldrapenning i 4 kap. 2 § AFL. I övrigt har enbart gjorts språkliga ochredaktionella ändringar. Uttrycket fosterföräldrar har därvid ersatt med"den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran." I enUghet med vad som har anförts i den allmännamotiveringen har första stycket justerats så att det föräldrabegrepp som skalltillämpas i 4 kap. AFL kommer att få betydelse för rätten till ledighet isamband med föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning. Vid förkortningav arbetstiden till hälften kommer Uksom tidigare lagen om allmän försäkringatt bU bestämmande för hur arbetstidsförkortningen skall beräknas. De föreslagnaändringarna i 4 kap. AFL kommer att medföra att arbetstidsförkortningen, viduttag av halv föräldrapenning, avser en förkortning till hälften av den normalaarbetstiden. Vid förkortning i samband med tUlfällig föräldrapenning kommerdäremot liksom nu arbetstagarens faktiska arbetstid att ligga till gmnd förrätten till ledighet. I paragrafen har endast gjorts redaktionellaändringar med hänsyn till de föreslagna ändringarna i 4 kap. AFL. Endastredaktionella ändringar har gjorts. Av paragrafen framgår att ledigheten får delas upppå högst två perioder för varje kalenderår. Arbetsgivaren och arbetstagaren kandock komma överens om en uppdelning på ytterligare perioder. Utgångspunkten förbedömningen av vad som avses med en period måste vara arbetstagarens begäran omledighet. Har arbetstagaren begärt delledighet - förkortning av arbetstidentill tre fjärdedelar eller hälften av den normala arbetstiden - och har dennalagts ut på så sätt att arbetstidsförkortningen har koncentrerats till tvåeller flera på varandra följande fredagar, skall ledigheten anses utgöra ensammanhängande period. Har arbetstagaren i stället begärt hel ledighet för tvåpå varandra följande fredagar, t.ex. med stöd av reglerna om föräldrapenning,får de perioderna anses ha förbrukats. 1984/85:78 137 7§ Endast redaktionella ändringar har gjoris. 17.10Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) I första stycket andra punkten har gjortsredaktionella ändringar med hänsyn till förslagen till ändringar i 4 kap. AFL.En viss utökning av den semesterlönegrundande frånvaron följer av de nyabestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. När det gäUer föräldrapenning i anledning av etlbarns födelse eller adoption kommer liksom f.n. de tidsperioder under vilkafrånvaro i samband med föräldrapenning bUr semesterlönegrundande att knytastill barnets födelse eller den tidpunkt då adoptivföräldern fick barnet i sinvård och inte till intjänandeåret (jämför prop. 1976/77:90, s. 129). Detta harnu angetts direkt i lagtexten. Sådan föräldrapenning kommer enligt förslagettill ändring i 4 kap. AFL att kunna tas ut till dess barnet uppnår ålder.Den motsvarande begränsningstiden är som regel från födelsen.Rätten till semesterlönegrundande frånvaro förändras inte i samband medfierbarnsbörd. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbelsskadeförsäkring, 3. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 4. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m.m., 5. lag om ändring i semesterlagen (1977:480), 6. lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmänförsäkring, 7. lag om ändring i lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen om allmän försäkring, 8. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349), 9. lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt fillledighet för vård av barn, m.m., 10. lagom ändring i semesterlagen (1977:480). Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredraganden har lagt fram. 1984/85:78 138 Sammanfattningav föräldraförsäkringsutredningens förslag i betänkandet (SOU 1982:36) Enklareföräldraförsäkring Utredningen föreslår att två av de nuvarandeföräldrapenningförmånerna - föräldrapenning i samband med barns födelse ochsärskild föräldrapenning-slås samman tiU en förmån, kallad föräldrapenning.Antalet ersättningsdagar föreslås bli 350 per barn varav medersättning motsvarande sjukpenningen, dock lägst garantinivån. För resterande90 dagar utges ersättning liksom nu enligl garantinivån, lika för alla. Ersättningstidenhar minskats för att möjliggöra att särskilda"öronmärkla" dagar skall kunna införas för inskolningsverksamhet m.m.inom den tillfäUiga föräldrapenningen. Föräldrapenningen skall kunna användas fr.o.m. den60:e dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse och fram till dessbarnet fyller . måste dock las ut innan barnetuppnått . För sistnämnda dagar gäller att föräldern måsle ha varilförsäkrad för en sjukpenning överstigande garantinivån ()under minst närmast före barnels födelse eller den beräknadetidpunkten för födelsen för att få föräldrapenning med belopp motsvarandesjukpenningen. Ersättningsdagarna tillkommer föräldrarna gemensamtoch föräldrarna får själva välja vem av dem som skall stanna hemma och vårdabarnet. Någon kvotering av ersättningstiden föreslås inte. De nuvarandereglerna om fördelning och överlåtelse av dagar inom den särskildaföräldrapenningen upphör. För att underlätta för framför allt fäder att ökasitt uttag av föräldrapenning och därmed deltagande i vården av barnen harutredningen bl.a. föreslagit att föräldrapenningen för de 260ersättningsdagarna - tiU skUlnad mot vad som gäller - skall utges enligtförälderns sjukpenning oberoende av den andre förälderns sjukpenningnivå.Föräldrapenningen utges dock lägst med belopp motsvarande garantinivån. Ersättningsrätten anknyts till normalarbetstiden.Hel ersättning bör utgå vid heltidsledighet och halv ersäitning vid arbeteunder högst hälften av normal arbetstid. En förutsättning för rätt tUl ersättning ärgivelvis att föräldern vårdar barnet. För rätt till föräldrapenning skallvidare krävas att föräldern varit inskriven hos allmän försäkringskassa underminst i följd närmasl före den dag för vilken föräldrapenning skalltas ut. Utredningen har också skisserat en modell för attstimulera fäderna att ta ut mer föräldrapenning. Fadern skuUe vid helt ellerdelvis uttag av de få byta ut dem med ersättningmotsvarande sjukpenningnivån. Mot skulle i stället få utges endag med 1984/85:78 139 sjukpenningbelopp.Med hänsyn till de ökade kostnaderna som detta skulle medföra för försäkringen,lämnar utredningen dock inget förslag härom men har velat framföra en sådantankegång. Inom den nuvarande föräldrapenningen för tillfälligvård av barn, enligt förslaget benämnd tillfällig föräldrapenning, föreslårutredningen alt "öron-märkta" dagar införs för föräldrautbildning,inskolning eller besök i förskole- eller fritidshemsverksamhel inom samhälletsbarnomsorg eller i skola. Genom att ersättningsdagarna inordnas under dentillfälliga föräldrapenningen kommer rätten till de "öronmärkla"dagarna atl omfatta alla barn som inte uppnått ålder. Utredningenföreslår alt per barn och år "öronmärks" förinskolningsverksamhet m.m. Regelsystemet för den tillfälliga föräldrapenningenföreslås förändrat även i vissa andra avseenden. Intyg för att styrka rättentill föräldrapenning skall i fortsättningen få utfärdas av såväl läkare somsjuksköterska. som används för varje barn fårtas ul utan att intyg behöver visas upp. Ersättning p.g.a. ordinarie vårdaressjukdom eller smitta kan i fortsättningen endast tas ut inom ramen för dessa 20dagar. För långtidssjuka eller ofta sjuka barn gäller som f.n. att upp tilltotalt får användas per barn och år. Även åldersgränsen förbarn, , bibehåUs. I vissa särskilda situationer föreslås atttillfällig föräldrapenning skall kunna utges. Det gäller bl.a. när enhemarbetande förälder följer med barn till läkare och detta medför alt denandre föräldern, som normalt förvärvsarbetar, måste stanna hemma för att se tiUannat barn i familjen. En utökning av fädernas särskilda rätt tillersättning vid barns födelse föreslås. Detta innebär bl.a. att fadern får rätttill vid tvillingfödsel. Adoptivfäder föreslås fåmotsvarande rätt som biologiska fäder. Ersättningsdagarna får tas ut efterbarnets hemkomst från sjukhuset efter födelsen eller när det gäller adoptivbarnfrån den tidpunkt föräldrarna får barnet i sin vård. Fadernfår också rätt att med ersättning närvara vid förlossningen. Utredningen föreslår att vissa mindre ändringargörs i föräldrabegreppet. Föräldrabegreppet kommer även i fortsättningen attbli något olika för skilda delar av försäkringen. Föräldrabegreppet omfattar biologiskaföräldrar och adoptivföräldrar. Med förälder likställs vidare den med vilkenförälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn om parternastadigvarande sammanbor. 1984/85:78 140 Utredningenföreslår att även rättslig vårdnadshavare skall likställas med förälder ochsåledes bli berättigad t\l\ föräldrapenning. Biologiska föräldrar som även ärfosterföräldrar, får enligt förslaget en förbättrad försäkring genom atl dealltid får ersättning med lägst garantinivån vid ett eget barns födelse.Däremot blir fosterföräldrar inte berättigade tiU den sammanslagnaföräldrapenningen - dvs. den tidigare föräldrapenningen i samband med barnsfödelse och den särskilda föräldrapenningen - i sin egenskap avfosterföräldrar. När det gäller den tillfälliga föräldrapenningenföreslår utredningen att samboende ulan gemensamma barn skall få rält atluppbära ersättning för vård av den andres barn. Även fosterföräldrar får som rätt att uppbära denna föräldrapenning. utfärdades har ett mera övergripande översynsarbete avledighetslagstiftningen igångsatts. Detta är ännu inte slutfört. Utredningenhar med hänsyn tUl detta inte funnit det lämpligt atl ta upp frågor omändringar i föräldraledighetslagen. Utredningen har dock sammanfattat visskritik som lämnats beträffande föräldraledighetslagens bestämmelser. Detföreslås även vissa följdändringar som behöver göras i reglerna omföräldraledighet för att anpassa dessa till förslagen om ändrade ersättningsreglerinom föräldraförsäkringen. Utredningenhar redovisat hur den hittillsvarande informationen varit utformad och harkunnat konstatera att informationen når ut till de mottagare den i huvudsak äravsedd för. De svårigheter som likväl uppkommit när det gäller att förmedlainformation om föräldraförsäkringen har bl.a. sin grund i regelsystemetsdetaljrikedom samt att olika förutsättningar gäller för de olikaföräldrapenningslagen. Beträffande den framtida informationen anserutredningen det angeläget att det bedrivs en informationsverksamhet som syftartill en ökad medverkan av fäderna i vården av barnen. Utredningen anser detviktigt att frågor kring föräldraledighet och föräldraförsäkring tas upp iföräldrautbildningen i anslutning till barnets födelse då föräldrarna planerarföräldraledigheten. Genom de förändringar som utredningen föreslår iregelsystemet bör den framtida informationsverksamheten underlättas samtidigtsom föräldrarna får lättare att tillgodogöra sig informationen. När det gäUer information om föräldraledighetslagenanser utredningen att det huvudsakliga informationsansvaret även böråvila parterna på arbetsmarknaden. 1984/85:78 141 Deföreslagna förändringarna i bestämmelserna ger vissa mätbara effekter somredovisas när del gäller koslnader för administration av försäkringen. Även förarbetsgivare på den statliga sidan som handlägger viss del av föräldraförsäkringen,det s.k. A-inträdet, bör enklare administrativa mtiner kunna påräknas. TiUdetta kommer många andra effekter som inte är direkt mätbara, t.ex. enklareADB-mtiner och minskat behov av ADB-register. Genom etl regelsystem sominnehåller färre särbestämmelser minskar även antalet förfrågningar frånföräldrar och arbetsgivare. Antal utredningsärenden och besvärsärenden kanockså förutses minska. För försäkringskassorna och riksförsäkringsverketinnebär förslagen att de mätbara administrationskostnaderna minskar med ca 18milj. Därtill kommer de positiva effekter av ett enklareregelsystem som inte är direkt mätbara. Försäkringens kostnader påverkas genom aft vissaomprioriteringar gjorts inom försäkringen. De totala försäkringskostnadernauppskaftas minska med ca 30 milj. kr. i förhåUande tiU utgifter. 1984/85:78 142 Sammanfattningav föräldraförsäkringsutredningens förslag i betänkandet (SOU 1983:30) Utbyggdhavandeskapspenning m.m. Rätlenlill sjukpenning under graviditet Utredningen föreslår att ett tillägg görs i lagenom allmän försäkring för att klarlägga gravid kvinnas rätt till sjukpenning omhon på läkares inrådan avhåller sig från arbete p.g.a. risker för fostrets liveller hälsa. Här avses förhållanden hos kvinnan, t.ex. flerbarnsgraviditeteller Rh-immunisering. 1 dessa fall kan tveksamhet om ersättningsrättenuppkomma med hänsyn till frågan om kvinnan kan anses sjuk enligt detsjukdomsbegrepp som tillämpas inom den aUmänna försäkringen. Rätten tiUersättning i här avsedda fall föreslås alltid behöva styrkas med läkarintyg. Iövrigt föreslås reglerna för sjukpenning gäUa. Förslagen innebär således ingenändring av gällande sjukdomsbegrepp inom den aUmänna försäkringen utan rättentUl ersättning uppnås genom ett särskilt tillägg i lagen. Den osäkerhet som i övrigt förekommit om rättentill sjukpenning vid sjukskrivning som har samband med graviditet, t.ex. vidhotande förtidsbörd, har till största delen eUminerats genom UtveckUngen avpraxis. I syfte att undvika att tveksamhet uppkommer i bedömningen av rättentill ersättning har utredningen emellertid gjort en utförlig beskrivning av deolika komplikationer som kan förekomma under graviditet och som bör jämställasmed sjukdom i den mening som avses i lagen om allmän försäkring. Havandeskapspenning föreslås kunna utges tillkvinnor som p.g.a. risk för arbetsmiljöbetingade fosterskador tvingas avståfrån förvärsvarbete under graviditeten. En fömtsättning för rätt tUl ersättningär enhgt förslaget att kvinnan avstängts från sitt arbete enligt föreskriftersom utfärdats med stöd av 3 kap. 16 § arbetsmiljölagen. 1 första hand skalldock kvinnan omplaceras till annat arbete. Det är endast under föratsättning avatt omplacering inte kan ske som havandeskapspenning skaU kunna komma ifråga. Havandeskapspenning föreslås kunna utges från detgraviditeten konstaterats och längst t.o.m. den elfte dagen före den beräknadetidpunkten för barnets födelse. Till en början omfattar den föreslagna utökaderätten till havandeskapspenning enbart kvinnor i blyarbete som i enlighet medgäUande föreskrifter inte får fortsätta sitt arbete under graviditeten. Genomatt rätten till ersättning anknyter till förekomsten av sådana föreskrifterblir emellertid försäkringssystemet flexibelt och kan komma att omfattakvinnor även inom andra arbetsområden. 1984/85:78 143 För den nu gällande havandeskapspenningen redovisarutredningen de erfarenheler av omplacerings- och ersättningreglerna som vunnitsunder de försäkringen varit gällande. Bestämmelsen om all läkarintygalltid skall bifogas ansökan om havandeskapspennning föreslås upphöra. Vidareföreslås vissa mindre ändringar i ansökningsförfarandet i syfte att ge ettbättre underlag för försäkringskassornas bedömning av räften till havandeskapspennning. För att säkerställa rätten till omplacering för dekvinnor som inte kan fortsätta sitt arbete under graviditeten p.g.a. risker förarbetsmiljöbetingade fosterskador föreslår utredningen en utökning avarbetsgivarens omplaceringsskyldighet. Omplaceringsskyldigheten gäller underförutsättning att kvinnan avstängts enligt gällande föreskrifter. Förnärvarande avser detta endast kvinnor i blyarbete. Arbetsgivaren skall senast efter detkvinnan anmält graviditeten och behovet av omplacering fullgöraomplaceringsskyldigheten eller lämna besked om möjligheterna till omplacering.Har havandeskapspenning beviljats behöver kvinnan inte avbrytahavandeskapsledighelen även om möjlighet tUl omplacering sedermera uppkommer. Utredningen har i ett särskih avsnitt berört desvårigheter som finns när det gäller att avväga i vad mån gravida kvinnor skallutestängas från sina arbeten för att inte riskera fosterskador och dendiskriminering förekomsten av sådana föreskrifter kan medföra för kvinnor påarbetsmarknaden. För att inte motverka strävandena att uppnå jämställdhet meUankvinnor och män i arbetslivet bör det, innan frågan om föreskrifter för gravidakvinnor blir aktuell, krävas att alla åtgärder har vidtagits som rimligen kanbegäras för att göra arbetsmiljön säker för både kvinnor, män och . Skyddetför ofödda i arbetsmUjölagstiftningen Utredningen har prövat frågan om behovet avförtydligande i arbetsmilj-lagen i fråga om skydd mot fosterskador. Av förarbeten till arbetsmiljölagen framgår attbestämmelsen i lagens 3 kap. 16 § även tar sikte på att skapa ett skydd förreproduktionsskador, inklusive fosterskador. Arbetarskyddsstyrelsen har ävenmed stöd av 18 § arbetsmiljöförordningen utfärdat föreskrifter av innebörd attgravida kvinnor inte får sysselsätttas i blyarbete. Ytterligare föreskrifterför andra arbetsområden övervägs. Enligt utredningens mening tjänarbestämmelsen sitt syfte att utgöra en utgångspunkt för att förbättraarbetsmiljön bl.a. för att 1984/85:78 144 Någon ändring i arbetsmiljölagen har därför inte ansettserforderlig. Det föreslagna tillägget i bestämmelserna omsjukpenning berör endasl ett mindre antal kvinnor och innebär närmast ettklarlägggande av ersättnings-rätten för bl.a. de flerbarnsgravida kvinnorna. av dessa kvinnor får ersättning från försäkringen. Antalet kvinnor som sysselsätts i blyarbete är få.Endast enstaka gravida kvinnor som inte kan omplaceras kan antas habehov av att använda havandeskapspenningen. Ökningen av försäkringens kostnader kan med hänsyntill vad som ovan sagts antas bli marginell. 1984/85:78 145 Sammanställningav remissyttranden över föräldraförsäkringsutredningens betänkande (SOU1982:36) Enklare föräldraförsäkring