prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommunerna har ansvar för anläggningarnas drift och underhåll.De bör därför även ha möjlighel alt påverka produktionen och genom ansvar förproduklionen få erfarenhei och kunskap som är nödvändig för drifl ochunderhåll. Vidare medför förslagel att föra över produklionsansvaret lill FortFatl lappar nödvändig återkoppling från produklion lillplanering. Delta kommer på sikl att medföra betydande nackdelar. Länsstyrelsenvill slutligen också beröra de regionalpolitiska aspekterna. Totaltberörs således ca 46 årsarbelskrafter i . Deföreslagna rationaliseringarna har således stor betydelse ur sysselsättningssynpunktför länel. är ett avlandels hårdast drabbade län vad gäller arbetslöshet och avfolkningsproblem.Intentionerna bakom ullokaliseringen av de statliga myndigheter, som här berörsav besparingsförslag, var all komma tillrätta med de regionala strukturproblemen.För del omfattade utiokaliseringen från början 1100 tjänster. Avdessa återstår ca 800 tjänsler. Det är enhgt länsstyrelsensmening inte möjligt att yllerligare reducera antalet tjänster vid länetsstatliga myndigheter utan all hetf bortse från de intentioner som låg bakomullokaliseringen av statliga myndigheler. Prop.1984/85:161 140 av den cenirala ledningen förfredsräddningsljänsten och civilförsvarsverkssamheten: Vid en samlad bedömning har vi funnil atl övervägande skältalar för att kommunerna bibehålls vid sitl nuvarande produktionsansvar. Enmöjlighet som vi ser till effektivitetsvinster är att öka samarbetet mellancivilförsvarsslyrelsen och forttfikationsförvallningen. Vi vill inle motsätta oss alt en huvudstudie i enlighetmed Hpg 5kommil-léns förslag genomförs. Med hänsyn lill vad vi anfört böremellertid studien - i här aktuella frågor - inriktas främst på all närmarebelysa möjligheterna atl öka samarbetet inte på att föra över produklionsansvaret. Utredningen föreslår en huvudstudie som skall belysa denärmare konsekvenserna av en sammanslagning av fortifikationsförvallningen(FortF) och (), En sådan sammanslagning skulle oundgängligenmedföra omfattande konsekvenser för de bägge myndigheternas personal på olikaplatser i landet. Därför är det särskUl angeläget att en eventuell huvudstudieav denna fråga bedrivs i nära konlakl med berörda personalorganisationer. I en sådan huvudstudie bör bl.a. beaklas atl KBS och FortFarbetar inom två ganska olika planerings- och budgetsystem. Utredningen föreslår all en huvudstudie inom byggnads- ochanläggningsverksamheten kommer till stånd, vilken i första hand skall belysakonsekvenserna av en sammanslagning av de två myndigheterna. Härvid kan olika alternativ bli aktueUa vad avserbefästningsenhelens ställning och den cenirala och regionala nivåns ulformningoch lokalisering. Huvudstudien bör också belysa möjligheterna lill ökadsamordning mellan dessa två myndigheter och statsförvaltningen i övrigt. bilräder ulredningens förslag, föreslå all huvudstudien också kommer all omfalta frågor kring samordningav fastighetsunderhåll och maskinijänsl på lokal nivå, dvs. i de fall del ärmöjligt mellan driflområden och förbanden. SALF har funnit atl Hpg 5-kommitténs organisationsallernaliv2 A, som innebär en sammanslagning av till en myndighel bäst lillgodoserde krav man bör ställa på en statlig byggverksamhet. Vi delar uppfattningen altsamordningsmöjligheterna inom della alternativ kan las till vara på allanivåer. Vår uppfattning är alt den nya myndigheten bör begränsasinom den cenirala delen. Tyngdpunklen bör i stället förläggas regionall ochlokalt. Enligt vår uppfallning bör även befäslningsverksamhetensamt flygfälts-och markfrågor tillhöra den gemensamma myndigheten för slalligbyggverksamhet. En samordning av fastighetsdrtflen till en myndighetmedför nalurliga möjligheter till samverkan på lokal nivå i frågor omenergihushållning, personal och andra resurser. Enligt kommitténs uppfattning kan produktionsuppgifternavid anskaffning av civilförsvarsmateriel föras över från civilförsvarsslyrelsenlill och ge besparingar om ca . Delta bör beaklasvid del slulliga ställningstagandet till olika pågående uiredningar som berör områdel. Så gott som samtliga remissinstanser anser attproduktionsansvaret för civUförsvarets maleriel bör kvarligga på Cfs och alt debesparingar som kommittén kommit fram till är tveksamma men att möjligheterna atlsamordna verksamheten ytterligare mellan FMV och Cfs bör tas till vara. Undersökningen har utgått från all upphandlingen för Cfsäven i fortsättningen kommer alt ske centralt. Om kommunerna i framliden ges eltslörre ansvar för Cfs materiel, har det förutsatts atl Cfs som programmyndighelsvarar för samverkan med dessa. Mot bakgmnd av vad som framkommit vidundersökningen förordas i princip att FMV övertar produktionsansvaret för endel av Cfs materiel. Detta gäller även vid de ledningscentraler ochsambandssystem som har starka kopplingar till försvarsmaktens syslem. Enprecisering av resursbehovet och en mer allsidig konsekvensredovisning kräveremellertid en vidare ulredning av frågan med medverkan från FMV och Cfs, Del bör noteras all utgångspunkten i uppdragel lillinstitutet respeklive direktiven lill kommtftén är olika. Institutet förordar isin rapport, i likhet med kommittén, ell ökal samarbete mellan civilförsvarsslyrelsenoch FMV. bör ske materielslagsvis utan särskilda organisaloriska ålgärder.Förslaget motsvarar kommitténs avialsalternativ. Institutet vill dock framhållabetydelsen av att ett sådant arbete stimuleras av regeringen t. ex i de årligabudgetprövningarna. Institutet hänvisar således till den uppfattningen som komlill ultryck i rapporten. 1984/85:161 142 Deförslag som kommiitén lämnar kan innebära att annan myndighet, försvarels malerielverk(FMV) blir produktionsmyndighei för visst eller vissa malerielslag. Även vid ensådan uppdelning mellan program- och produktionsroUerna måste civitförsvarsstyrelsenha kompetens och resurser för att utveckla materiel m. m. samt styra ochkontrollera produktionen. Kommitténs förslag torde därför kunna tfrågasättas.Däremot synes en ökad samverkan mellan Cfs, FMV och försvarelssjukvårdsstyrelse (SjvS) innebär fördelar ur många synvinklar. Detkan synas möjligt med besparingar genom överförande till FMV av produklionsansvaretför civitförsvarsstyrelsens materietförsöijning bl.a. på gmnd av samutnytljandeav fackkunskap inom sakenheterna samt utnyttjande av väl inarbetade funktionerinom FMV t.ex. normaliefunk-lionen, kontroll m.m. Man får emeUertid inte bortsefrån den samverkan som redan nu sker på materielsidan. De besparingar somutredningen kom mit fram till synes mycket tveksamma. ex har kommittén bedömi som önskvärt atl en avsevärt fördjupad samordningalternativt en sammanslagning av utvecklings- och anskaffningsresurserna (lUl FMV)kommer lill slånd för skyddsmateriel. Denunika kompelens som civilförsvarsslyrelsen byggt upp inom området Skydd tiU aUmänhetenhar inneburil bl.a. alt ca 4miljoner skyddsmasker hitlills anskaffats tUlbefolkningen. Anskaffningstakten som har varit betingad av medelstilldelningenhar varieral, men omfattar f.n. 380000 st skyddsmasker . Eflersom slyrelsenanskaffar till hela befolkningen - barn, vuxna och äldre människor - varierarnaturligtvis kraven på skyddens utformning, vilket i sin tur har medfört attproblemområdet är väl penetrerat såväl tekniskt som merkantilt. Erfarenheterfrån det volymmässigt och koslnadsmässigi stora omfånget på dessa anskaffningargör all slyrelsen står väl inför den kommande ulvecklingen ochanskaffningen av en ny skyddsmask för befolkningen. De vinster som kan ernåsvid ell fördjupat samarbete bedöms inte kunna uppslå genom det förfarande somkommittén förordar och som innebär etl överförande av uppgiflerna till FMV. Slyrelsenär av den uppfattningen atl del utvecklingsarbete som FMV avser bedrivaparallellt med styrelsens utveckling av en ny skyddsmask liU befolkningenmyckel väl kan inrymmas i della senare arbete. Denfördjupade samordning som kommittén föreslår bör enligt styrelsens uppfallningkomma till stånd men i så fall bör detla genomföras på del sätt som här antyttsnämligen alt för FMV: s del genomför den kommande ulvecklingenoch anskaffningen av ny skyddsmask för försvarsmaklen. Styrelsenanser med del anförda som gmnd atl de överväganden och förslag som Hpg 5-ulredningenpresenterat på materielanskaffningens område inle skulle medföra några effektiviseringareller lägre kosinader. 1984/85:161 143 I del aktueUa betänkandet föresläs en huvudstudie medsyfte atl överföra produktionsuppgifierna för utveckling, anskaffning ochredovisning av maleriel från CivUförsvarstyrelsen lill FMV. FRI har i en rapport till regeringen gjortbedömningen all en sådan åtgärd inle kommer alt ge de personalbesparingar, ca15 personår, som kommittén räknar med. FRI menar att besparingen kommer all inskränkasig till någol enstaka personår. Slalskontoret anser, i likhet med FRI, att de framräknadebesparingarna sannolikt inte är möjliga att realisera fullt ut. Kommiitén har funnil atl en besparing på ca ärtänkbar om FMV övertar produklionsansvaret för malerielanskaffningen till civUförsvaret.Samlidigt föreslås fördjupade sludier, vilka redan ingår i ett regeringsuppdraglill FRI. FRI: s uppdrag är slutfört och rapport har överlämnats liUregeringen. I denna redovisas preliminära beräkningar, som visar att möffigapersonalbesparingar är marginella. I rapporten redovisas också allhandläggningen inom FMV kan bli mer omständlig genom verkets slorlek ochcivilförsvarsärendenas spridning på flera enheler. Svårigheterna all få enbalanserad tiltförsel av civilförsvarsmateriel kan komma att öka snarare änminska. Processen innebär som redovisas i rapporten, flera olika moment som ärinbördes beroende. Kravet på en samlad planering för materielförsörjningen bedömerRRV komma att öka, när kommunema övertar en del av ansvarei för civilförsvaret.RRV ser ingen fördel i att yllerligare öka spridningen av produklionsansvaretgenom att överföra vissa processens moment till FMV. av den centrala ledningen för fredsräddningsljänstenoch civilförsvarsverksamheten: Enligt vår mening är del nödvändigl med etl ökat ochfördjupat samarbele mellan siaten och kommunerna i fråga om materielhanleringenså all civilförsvarets maleriel kan utnyttjas i fredstid. Ett ökat sådantsamarbete ger möjligheter till förbilligad anskaffning samt ökad materielslandardise-ringoch materielutveckling för fredsräddningsljänsten. Enligt vår mening gynnas detlabäst genom atl del nya , som vi kommer atl lämna förslag om, ärsåväl program- som produktionsmyndighei för civilförsvarets materielanskaffning.Den utvecklingsfas som inletts med ökat kommunalt engagemang för fredsräddningsljänstenoch de fördelar för fredsräddningsljänsten som därigenom går atl uppnå lalarsålunda enligt vår mening mot atl knyla malerielanskaffningen tillmaterielverket. Däremot biträder vi Hpg 5-kommitléns i andra hand framlagdaförslag om ett nära samarbete mellan och materielverket i resursbespa-randesyfte där så befinnes lämpligt. Prop.1984/85:161 144 Slyrelsen delar kommilléns uppfattning all del ärangeläget med en ökad samverkan på materielområdet mellan likartade verksamheier,t. ex. civilförsvar och . Som kommittén påpekar harriksdagen fatlat principbeslul om all kommunerna med början under budgelåret1984/85 skall ta över ansvaret för ledningen av civilförsvars-verksamheten pålokal nivå i krig och det planläggningsansvar i fred som hänger samman därmed.Inom kommittén (Kn 1982:3) med uppdrag all uireda frågan om en samordning av räddningsljänsleni fred och civitförsvarsverksamheten övervägs bl. a. frågan omden framtida integreringen av den kommunala räddningstjänstens ochcivilförsvarets materielhantering. Denna integrering avser produktulveckling,upphandling, förrådshåUning, underhåll m.m. Styrelsen vill i detla sammanhang framhåUaalt elt nära samarbete i dessa frägor påbörjals mellan kommunförbundet och civitförsvarstyrelseni syfle atl uppfyUa intentionerna totalförsvarsbeslut. En viklig målsättning i sammanhanget är atl åstadkommasyslem som möjliggör atl civilförsvarets maleriel i sä slor omfallning sommöjligt kan användas i den fredslida räddningstjänstverksamhelen. Härigenom börbl, a. samhällsekonomiska fördelar kunna vinnas. För atl en omfattandefredsanvändning av civitförsvarsmalerielen i framliden skall bli möjlig, krävsenligt styrelsen en långtgående decentralisering av förrådshåUning-en. Kommitténs förslag att låta ()överta produktionsuppgtfter för utveckling,anskaffning och redovisning av civilförsvarsmateriel kan enligt slyrelseninnebära praktiska problem vid den av statsmakterna eftersträvadeintegreringen av den kommunala räddningstjänstens och civilförsvarels materidhantering. En sådan överföring av uppgtfter tUl FMV slrider enligt styrelsens meningmot intentionerna tolatförsvarsbeslut om en decentralisering avcivilförsvarsverksamheten. Kommiitén har överhuvudtaget inte analyserat fråganom kommunernas medverkan i materielhanteringsprocessen vid en eventuell uppgtftsöverföringtill FMV, vilkel är en klar brist. Såvitt styrelsen på tillgängligt underlag kan bedöma tordefrån synpunkt fördelar stå att vinna med all civilförsvarsstyrelsenbibehåller produktionsansvaret för civitförsvarels materielanskaffning. Genomden nära samordning som byggs upp mellan civilförsvar och övrigtcivilt totalförsvar på lokal nivå skapas förutsättningar för all mate-rielförsöijningsprocessenkan ges ell sådant innehåU all även den kommunala räddningstjänstens kravtillgodoses. Vad gäller materielförsörjningen föreslår kommillén all produktionsuppgifiernavid anskaffning av civilförsvarsmateriel förs över från Cfs till FMV. 1984/85:161 145 TCO motsätter sig inte fördjupade studier av denna fräga,men vill i sammanhanget erinra om att FRI: s rapport nr 3-83-4401 angåendecivilförsvarets materielförsörjning synes visa att besparingsmöjligheterna ärganska begränsade. Till deltakommer vilket kommittén också påpekar - att den framtida organisationen avden fredstida räddningstjänsten, kommunanknutel civilförsvar m.m. är frägorsom noga behöver prövas i samband med en huvudstudie av möjligheterna attöverföra produktionsansvaret till FMV. 1984/85:161 146 Sammanfattningav försvarets rationaliseringsinstituts rapport nr 3.83-4401 Civilförsvarets materielförsörjning Effektiveringav materielförsörjningsprocessen i civilförsvaret Institutethar i fullgörandet av regeringens uppdrag hafl som ulgångspunkl målet för materielförsörjningen,nämligen att anskaffa och vidmakthålla maleriel för alarmering av och skyddför allmänheten samt den utmstning för civilförsvarels krigsorganisation somsvarar mot uppslällda operativa och taktiska krav saml mol krav på lillgänglighetvid mobilisering och uthållighet i krig. Vidare skall utbildnings- ochövningsverksamheten i fred kunna förses med maleriel. Meddenna utgångspunkt har institutet all studien även bör omfatta enundersökning av måluppfyllelsen. Bristande måluppfyllelse kan ha flera orsaker.En orsak kan vara att adminislralionen av materielförsörjningsprocessen inleär effekliv. Inslilulelsundersökning visar i flera avseenden bristande måluppfyllelse. Enligt inslilulelsuppfattning ligger dock orsakerna härtill främst i atl de gmndläggandeförutsättningarna för materielförsörjningen varit och är bristfälliga. grundsyner och mål för organisalion, utmstning och uthållighet.Härtill kommer läla förändringar av krigsorganisationen. En annan orsak ärotillräckliga resurser i förhållande lill uppslällda mål och uppgifter, vilkelkan ha sin grund i ofullgångna beräkningar av resursbehov i förhållande lillåtagna uppgifler eller andra brisier i dialogen mellan civilförsvarsslyrelsenoch slalmaklerna. Materielförsöijningsprocessensorganisalion och administration har haft och har brister. Institutet kanemellertid konstalera att ett målmedvetet arbete förbätlral adminislralionenoch atl man med fortsatt arbele sikiar mot ytterligare förbättringar.Institutet redovisar också i rapporten synpunkier och förslag som institutetanser kan medverka till effektivering. Inslitutetsuppfattning i slort beträffande materielförsörjningen är atl civilförsvarsslyrelsenär på god väg all uppnå en högre effektivitet än sedan.Förbättringsarbetet kräver emellertid i flera fall en ofrånkomligt lång lidinnan resultaten visar sig, t.ex. omläggning av redovisningssystemet. Därtillräcker inte styrelsens personal liU för alt samiidigi driva flera resurskrävandeförbältringsprojekl. Desynpunkter och förslag till ålgärder som institutet framför i rapportensavsnitt 6, berörande olika led i materielförsörjningsprocessen, och som syftartill atl effeklivera materielförsörjningsprocessen i nuvarande organisation äri sammanfattning följande. Prop.1984/85:161 147 Det underlag för materielförsörjningsprocessen somprogramfunktionen, representerad av planeringsenheten i civitförsvarsstyrelsen,skall lämna till produktionsfunktionen, representerad av materielbyrån, ärofullständigt. Underlaget bör innefatta taktiskl-tekniskl-ekonomiska målsättningarmed angivande av krav pä uthållighet och underhållssäkerhet. Underiaget böräven innehålla uppgtfter om hur länge materielen avses ingå i utrustningen,vilket är en grund för planering av omsättning av materiel i fred. Grunderna för planläggning av främsl vidmakthållandet ärdärför osäkra, dvs. planläggningen på sikl av förändringar i förrådsverksamhelen,av underhållsorganisalion och underhållsbehov, reservdelsförsörjning samlavveckling av maleriel på grund av omsättning. Det saknas även underiag förplanläggning av och åtgärder för materietförsöijning i krig. Slyrelsenär medvelen om dessa brisier. Åtgärder avses vidtagas när andra, f n. avstyrelsen högre prioriterade uppgtfter i pågående utredningsochutvecklingsarbete lösts. Styrelsen anseratt bristerna kanöverbryggas genom de direkta konlakler och dialoger mellan företrädare förprogram- respektive produklionsfunklionen som lätt las inom styrelsen. Institutet vill framhålla betydelsen för effektivitet i materielförsörjningenalt denna har en fast grund för planläggning och genomförande. Del är angelägelatt styrelsen vidtar åtgärder för alt eliminera bristerna. Civitförsvarsstyrelsen har ett stort kontaktnät liU andramyndigheter (molsv) i syfte atl få information om leknisk utveckling och andrafrågor som har betydelse för materielförsörjningen. Institutet anseratt det med hänsyn till styrelsensbegränsade personalresurser för materielområdet finns risk för, dels attkontaktverksamheten kan bli en belastning till förfång för det löpande arbetet,dels alt man på grund av bristande koncentralion inte utnytijar kontakternaeffektivt. Institutet föreslår att styrelsen gör en systematisk genomgång avkontaktnätet i syfte att klariägga behov och värde av kontakterna, formernaför informationsutbytet och aktuaUlel i förhållande till löpande anskaffningsplanering.Resultatet av denna genomgång bör läggas till grund för en bättre planlagd,målinriktad och prioriterad kontaktverksamhet. Denna bör inriklas på att siödjabåde anskaffningsplaneringen och anskaffnings-och underhållsberedningen. Av till programplanen hörande femårigaanskaffningsplan bör framgå kontinuiteten i den långsiktiga planeringen.Institutet har funnit att jämförelser mellan planer visar bådeavbrott i kontinuiteten och atl planlagd anskaffning inte genomförts. Detlalyder på brislande stadga i planeringen, vilkel inverkar menligl påeffektiviteten i inte bara anskaffningen ulan även vidmakthållandet. Vad gäller produktionsplaneringen - vid materielbyrån -har institutet 1984/85:161 148 funnilall arbelet med alt förbällra planeringen och planeringsinstrumenten givitresultat. Malerielbyråns verksamhetsplan och budget /84 visar atlplaneringen syflar till att få balans mellan uppgifter och resurser. Denmöjlighet till utvärderande uppföljning, som planen och budgeien ger, utnyttjasdock inle. Institutet föreslår all slyrelsen prövar alt med bl.a. enkla formerav tidredovisning följa upp och utvärdera produktionsresultaten. Institutetanser att även produktionsplaneringen vid CUFA kan ulvecklas till ett bättrehjälpmedel för slyrning och uppföljning av verksamhel. Inslilulet rekommenderarall CUFA ges stöd från styrelsens Karistadsdel för en sådan utveckling. Beträffandeanskaffnings- och underhållsberedningen har insttfulet funnil attanskaffningsberedningen inte behöver bli särskUl omfallande annat än i fråga omskyddsmateriel för allmänheten saml sambands- och alarmeringsmateriel. Denunderlättas genom samverkan med materielverket och sjukvårdsstyrelsen för ettökande anta! Underhållsberedningensynes däremoi inle ha ägnats lillräcklig omsorg, vilkel får negaliva effeklerpå materietfillgängligheten. Inslilutel föreslår att slyrelsen vidlar ålgärderför atl höja kompetensen i avseende på under-håUsanalys och -teknik. mening är styrelsens upphandling välskött. Samverkan medmaterielverket och sjukvårdsstyrelsen ulnylljas i ökande omfattning både ifrågaom inköp och leveranskontroll. Den upphandling, som i fred sker regionall vid CUFAkan enligt institutets mening effekliviseras genom mer fömtseende planering ochsamverkan mellan olika instanser i styrelsen och med försvarsmaklens regionalaoch lokala inköpsorgan. Normatiefunklionenspelar en viktig roll i materielförsörjningen genom att den skapar hjälpmedelför en rationell administration. Organiserad normaliefunklion saknas icivilförsvarsstyrelsen. Institutet anser att det inom styrelsen borde införas ellansvar för normaliefunkiionen, en sammanhållande instans, vilkel inte kräverså slor resursinsats. Styrelsen bör så långt möjligt utnyttja först och främslde modeller och system för materielregistrering och materieldokumentalion, somutvecklats av materielverket men även i övrigt utnyttja det bistånd som deltaverk kan lämna. Styrelsen bör även söka utnyttja tjänsler från försvarels läromedelscentralsamt försvarets bok- och blankettförråd. Civilförsvarels/örråt/i-och underhållsverksamhet baseras på CUFAor-ganisationen. Enligt institutetsmening är denna organisalion ralionell. En av slyrelsen gjord ulredning rörandepersonalbehovet, vilken synes böra visas tilltro, lyder dock på att det inteföreligger balans mellan uppgifter och resurser under de fömtsättningar somblir rådande . Detta ger effekler på framförallt underhållsverksamheten, innebärande alt målsättningen för materietfillgängligheteninte kan uppfyllas. Institutethar funnil att materldunderhållet av olika skäl i avseende på flera malerielslagblivit eftersatt och att materielen därför inte har den tillgänglighet somberedskapen kräver. Institutetanser därför atl det är mindre välbetänkt atl, såsom styrelsen anför i programplanför 1984/89, inte lillföra framför allt underhållsfunktionen denpersonalförstärkning som styrelsens utredning visat behövs ulan i slället medgeytterligare tidsförskjutning och ambilionssänkning i genomförandet av vidmakthållandeuppgiften.Enligt institutets uppfattning medför delta en ytterligare sänkning av materielberedskapen. Institutetrekommenderar atl CivUförsvarsstyrelsen uppmärksammar atl i lid planlägga förden avveckling av materiel, som kan förvänlas som en följd av deorganisationsförändringar som skall genomföras senare hälft. undersökningar framgår all materieluppföljningen inte är lillräckligluppmärksammad och organiserad. Styrelsens information om materieltillgänglighelen(materielberedskapen) är därför ofullständig. Institutet anser att mer viktbör läggas på materieluppföljningen med tanke på dels information om materielberedskapen,dels de effektivitetsvinster och besparingar som kan uppnås och dels slutligendess betydelse i anskaffningsplanering och underhållsberedning. Institutetanser också att frekvensen i mobiliseringsuppföljningar -varje län en gång varttotfle år - är för låg och rekommenderar slyrelsen atl pröva atl även utnyttjaövningar som inleds med mobiliseringsövning och som genomförs ,för kontroll av materieltiUgänglighelen.