prop · G803169 · 1984-12-31 00:00:00 — De befolkningsmässigl sett slora pastoraten är fortfarande underrepresenteradei förhållande till de små, även om förslagel på andra punkter leder lill en bällrebalans. Atl på nu pålalai sätl missgynna vissa pastorat, av vilka flertalel dessulomfolkrika, är enligt mening en orimlighet. Den undanröjs enklastgenom etl lillägg till 6 § 2 st lagen (1982:943) om kyrkomölel (i dessföreslagna nya ulformning) atl i valdistrikt, som enligt 6 § 1 st består av tvåeller flera pastorat, skall anlalel elektorer dock bestämmas separat för vartoch etl av de i distriktet ingående pastoraten. Domkapillel i Göleborg: Systemet med delegerade fungerade fullständigt gnisselfriiti och kunde därför enligt domkapillels uppfattning få bestå.Därigenom hade också vunnits, att de församlingsvårdande organen -församlingskyrkoråd och kyrkofullmäktige - ombesörjt valen av eleklorer.Enligt det föreslagna systemel skall i flerförsamlingspasioralen i normalfalletförsamlingsdelegerade och eljesl samfälligheiens fullmäklige ulse elektorer. 7 1984/85. Prop.1984/85:169 98 I sistnämnda fall har ansvarel sålunda överförts på organ,som har lill uppgift alt handlägga vissa ekonomiska angelägenheter, såsompräst- och kyrkomu-sikerlöner, folkbokföringen och boställsförvaltningen. Det liggeri sakens natur, alt pastoralen och samfällighelerna merendels inle har sammansallsmed lanke på atl fullgöra även uppgifter av nu ifrågakomna slag, Domkapillel avslyrkerdärför den föreslagna ändringen, Domkapillel lillslyrker denna förenkling av valsyslemei.Del skulle möjligen kunna invändas all församlingsdelegerade i obligaloriska pasiorats-samfälligheleroch andra parliella samfälligheler är valda för all handha pasioraisangelägenhelereller andra särskilda uppgifter och inte för att utgöra valkorporation. Dennackdel som kan ligga häri uppvägs dock väl av fördelen i att slippa ell led ivalsystemet. Det är troligt atl vissa av de svårigheter som redovisatsvid kyrkomötesvalet beror på alt det var första gången som valet skedde enligtde nya reglerna. Dock synes del ändå vara klarl all vissa önskemål omförenkling av valproceduren vilar på saklig grund. Särskilt gäller detla denkritik som framförls mol valen i flerförsamlingspasloral. Enligt domkapitletsmening har man dock i promemorian angripit della problem från en oriklig uigångspunkl.Självfallel bör man så långt som möjligl bygga på befinlliga kyrkokommunalaorgan. Men därför bör man ej frånia församlingarna deras inflyiande på valel.Församlingarna är den organisaioriska grunden för svenska kyrkansförsamlingsverksamhet och gudsljänslliv. Inom pasiorai och kyrkliga samfällighelerdominerar däremol de ekonomiska frågorna verksamheten. Församlingarna har därförmed rätta ända sedan kyrkomötesinsiitutionens tillkomst varit grunden för lekmannarepresenta-tionen.Därtill kommer att de frågor som överlämnats lill kyrkomölels kompelensområdehuvudsakligen hänför sig lill församlingarnas verksamhelsområde. Enligidomkapitlets mening kan man här ta tillvara erfarenheterna från den tidigareordningen för val av lekmannaombud till kyrkomölel. kan ske på två sätt:genom all minska anlalet delegerade för varje församling och genom alt skapa slörrevaldistrikt. Vad först angår de delegerade föreslår all dessagenomgående minskas med tre, dvs. att de minsta församlingarna (« 500kyrkomedlemmar) erhåller två delegerade och de största ( 14 500 kyrkomedlemmar)18 delegerade. Beträffande valdistrikten föreslår att möjlighetredan nu öppnas att förena flera pastorat till etl distrikt - den nedre gränsenför etl sådant bör sättas till 2 000 kyrkomedlemmar. Dessa förändringar tordeutan olägenhe- 1984/85:169 99 ler kunna genomföras ulan all man avvaklar evenluella besluii anledning av kyrkokommillés arbele. Majorileten av remissinstanserna tillstyrker att antaletelektorer minskas dels genom att antalet elektorer i varje valdislrikl minskasmed cn elektor, dels genom alt beräkningsunderlaget vid bestämmande av anlaletelektorer ändras från antal kyrkomedlemmar i valdistrikiet lill antal röslberälligadekyrkomedlemmar, Nägra instanser biträder förslagel endast såvitt avserändringen i fråga om röslberätligade kyrkomedlemmar som beräkningsunderlag.Svenska kyrkans anser atl den nuvarandeordningen bör prövas under ytterligare en valperiod, Hovrällen för Väslra : Del stora antalet elektorer som enligt gällandebestämmelser skall utses medför en olymplighei i valproceduren. Förslaget altnedbringa anlalet elektorer skulle därför medföra en viss lättnad vidvalförrättningen. Minskningen av antalet eleklorer skulle också leda till enreducering av överrepre-senlalionen för de mindre församlingarna, Förslagel allinföra anlalel röslberälligade kyrkomedlemmar som beräkningsunderlag för anlalelelek-torerslår i överensslämmelse med 2 kap, 1 § kommunallagen. Hovrätten haringen erinran mot den föreslagna ändringen av 6 § andra stycket kyrkomöteslagen.Förslagel all insalta etl nytt fjärde stycke i samma paragraf synes obehövligt,då del förefaller självklart att den senast upprättade röstlängden skall utgöraunderlag för beräkningen av antalet röstberättigade. Vad gäller frågan om hur det nya systemel kan förväntaspåverka valutslagel från representativitelssynpunkt har beräknatandelen underrepresenterade röslberätligade kyrkomedlemmar inom län.Nämnda beräkning överensstämmer väl med arb(.-:sgruppens beräkning för helariket, promemorian s. 81. Av de av hörda fyra pastoraten har iva mindre paslorat,och Södra Vings pastoral (3 730 resp. 2 384 kyrkomedlemmar enligtstatistik per ) funnit att elektorsförsamlingen bör minska och lillslyrklförslaget till ändring av lydelsen i 6 S lagen om kyrkomötet, även om dennaändring relativt sell just kommer all drabba sådana mindre 1984/85:169 100 pastoral, som de represenlerar. Södra Vings pasiorai haringet att erinra mot att större pastorat får slörre inflytande på kyrkomölesombudsvalen,då nuvarande förmån för del egna pastoratet ej anses försvarbar - pastoratetskulle enligt yttrandet mista två av tre elektorer - ulan del föreslagna systemelanges innebära ett mer rättvist syslem med hävdande av olika sloraförsamlingars represenlaliviiel. Däremot har pastoral (4 954 kyrkomedlemmar per1982-11-01) reagerat mot minskningen av anlalet eleklorer. för dess del frånfyra lill två. anser att , om man skall ha någon form av demokrati,olika gruppers företrädare måste ha en chans all bli representerade. 1 förra valelkom elektorerna alt finnas i de tre grupper som bildades. Begränsning lill ivåför ett pastoral med 5 200 invånare svarar inte mol de grupperingar som bör represenlerasi kyrkomölesvalel. Rådel har vidare funnii del inle vara rimligl, att ett slortantal paslorat inle får sända mer än en elektor, varför följden borde vara införde renl majoritetsvalssyslem, Mol bakgrund av hur valel i stiftkom att geslalla sig med proporlioneUl val med markerade grupper bedömer kyrkorådelen begränsning av elektorsanlalel bli en sådan inskränkning i demokralin, atlman i slället genasl borde överväga direktval till kyrkomötet. Den begränsningsom följer av atl endasl röstberättigade medlemmar ulgör beräkningsgrund acceplerasmen övrig föreslagen begränsning avvisas av kyrkorådel, som anser svagheten i systemelinte vara elektorsanlalel ulan valproceduren. (36 849 kyrkomedlemmar per1982-11-01), som utsetts att yttra sig som representerande stiftets största pastoral,har uttalat att den inte upplevt överrepresentationen från mindre församlingarsom något problem utan i stället sett det som att olika delar av stiftet blivitrepresenterade. skulle förslaget atl minskaelektorsantalet innebära, alt en av tolv elektorer skulle bortfalla, enreduktion jämfört med de minsta pastoratens reduklion , enminskning i kraftigaste laget. föreslår ändå, allreduceringen tillämpas på prov och blir föremål för ny prövning i denparlamentariska kommittén om folkstyrelsens villkor. Arbetsgruppen har (s. 82) bedömt det angeläget, attframför allt domkapitlen särskilt uppmärksammar frågan om det utslag denföreslagna ordningen kan få från representativitelssynpunkt i valkretsen ochundersöker hur systemet kan förväntas påverka valutgången från represenlaliviietssyn-punkt. Domkapitlen för sin del vitsordar i enlighel med sina lidigareuttalanden svårigheten med att ha en så stor elektorsförsamling med nuvarande valformer--- . För etl stift av Skaras struktur får den föreslagna reduktio nen påfallande konsekvenser. anser det svårt atl generelll bedöma effekten ur represeniaiivitetssynpunki. vill först med en tablå belysa hur dess pastoralvid föregående 1984/85:169 101 val grupperat sig efter deras rätt till eleklorer (allahar inte valt fullt antal). Summan elektorer alt välja i de 88 pasloraien var308. Antal elektorer att välja Föregående ledamotsval skedde proporlioneUl, medan val avsuppleant tillgick som beskrivits i anförd skrivelse -s.k. majoritetsval med enavgiven röstsedel - övriga avstod från atl rösta. Vid ledamotsvalel förekom trelisttypsbeteckningar: Samverkande parfierna, Parfipolitiskt obundna (tvålisttyper) och Arbetarepartiet Socialdemokraterna, dvs. en lisltyp direktanknuten till borgerliga vals partibeteckning. Det var veterligt första gångenproportionellt val tillämpats vid kyrkomötesledamotsval i stift. Om nuvarande två- eller treelektorspastorat enligtförslaget får endasl en elektor resp. två elektorer och om pastorat önskarvälja elektorer efter dessa eller samma antal andra kyrkopolitiskagrupperingar, belages givetvis sådant pastorat denna möjlighel. Kommiltén harju själv (s. 77) för dessa de minsla pastoraten uttalat invändningar. anser det omöjligl att skaffa sig enuppfattning om hur skilda och vid kyrkomötesval oregelbundna grupperingarblivit represenlerade och - om detta avses - enligt förslaget blirrepresenterade eftersom saknar instrument atl göra den typen avundersökning. Del är bekant från andra stift, som tidigare också haft proportionellaval, alt beteckningarna för grupperingar växlar, liksom antalet grupperingar,från ett kyrkomötesval till ett annat. Avses med representativitet del antal elektorer, som väljsinom resp. valdistrikt relaterat till antalet röstberättigade kyrkomedlemmar,kan konstateras, att denna förbättras genom förslagel med mindreöverrepresentation för de mindre pastoraten, vilket och konstaterat, och accepterat men alltså icke . Ilikhet med anser , att reduceringen av elektorsanlalelmed en i varje grupp enligt ovan bör försöksvis tillämpas för utvärdering avden parlamentariska kommillén om folkstyrelsens villkor. tillstyrker att del - i likhet med vad somgäller för beslämmande av mandatfördelningen - blir de röstberättigade kyrkomedlemmarnasoch inle som det toiala antalet kyrkomedlemmarnas antal som blir avgörandeför hur många elektorer ett pastorat skall utse. Detta förslag, som också medförminskning av anlalel eleklorer, har accepterats även av . 1984/85:169 102 Domkapillel i Väslerås: I avsnill 3.7 (s. 71 ff) diskuterar arbelsgruppen ochföreslår, all eleklorsförsamlingen minskas genom vissa förändringar i detberäkningsunderlag, som bildar uigångspunkl för besiämmandel av anlaletelektorer. Som ulredningen själv påpekar, innebär den föreslagna ändringen frånkyrkomedlemmar lill röslberätligade kyrkomedlemmar som beräkningsunderlag, aftantalet valdistrikt i de lägre grupperna avsevärt ökar. Förslaget medförsåledes en försämrad representation för de mindre församlingarna ochpastoraten. Till della läggs ändringen av antalet elektorer i de lägreintervallen, från två lill en i del lägsla intervallet och från tre lill ivå inäst lägsla inlervallel. Denna omsländighel försämrar yllerligare de mindreförsamlingarnas och pasloralens represenlalion. Som ovan framhållils, är delden slaiisliska representalivilelsianken, som här väglett ulredningen. Tilldenna inlär domkapillel en krilisk hållning. Domkapillel vill därför ickeheller lillsiyrka den delen av förslaget. tillstyrker emellertid en ändring avberäkningsunderlaget i enlighel med vad som redovisas i lab. 2 på s. 74 ibetänkandet, dock under förutsättning att vad som i övrigl anförts ovan kommerall beaktas. Visserligen är det en viss nackdel ur represenlalivileissynpunkl,all de små valdistrikten skall utse endast en elektor, men fördelarna med enmindre elektorsskala överväger. Av sliflels 113 paslorat lorde lågt räknal 22vara sådana små valdistrikt med högst 2 000 röstberättigade kyrkomedlemmar.Domkapitlet noterar i sammanhanget med tillfredsställelse atl de svårigheter,som uppstod vid det senaste valet all i lid få fram beräkningsunderlagelavseende anlalet kyrkomedlemmar, undvikes då man forisällningsvis skall användaden senasl uppräitade rösllängden som beräkningsunderlag vid elektorsvalen. F. ö.är del - som arbelsgruppen framhållit - inkonsekvenl atl vid fördelningen avvalkretsmandaten på de olika valkretsarna utgå från anlalet röslberätligadekyrkomedlemmar och vid elektorsvalen från antalet kyrkomedlemmar. Den föreslagna minskningen av antalet elektorer från över4 500 till ca 2 800 innebär givelvis ett enklare, snabbare och billigareförfarande vid valen eftersom färre personer blir involverade. Frågan är om ochhur den påverkar den enskilda församlingens möjlighet att bli representerad ikyrkomötet. a) Endast antalet röstberättigade kyrkomedlemmar, ej dettotala antalet, läggs till grund för elektorstilldelningen i resp. valdistrikt 1984/85:169 103 Den får dockautomatiskt till följd all fler valdistrikt hamnar inom de båda lägstaintervallen vid eleklorslilldel-ningen och därmed, om förslagel under b) nedangenomförs, får färre elektorer än . b) Minskad tilldelning av eleklorer i de båda lägstaintervallen Med nu gällande regler är de små pastoraten matematisktsett kraftigt överrepresenterade. Represenlaiivilelen är emellerlid inle enbarietl matematiskt problem. a. kyrkans struktur och glesbygdsproblematikengör all om inle de befolkningsmässigt små pastoraten ska försvinna nästan helt,måste de ha en viss överrepresentation. Den består dock även efter denförskjutning mol en någol mindre underrepresenlation för de slörre, som förslagelmedför. Domkapillel finner del rimligt alt förslaget genomförs. Anlalel elektorer i uppgick lill 573 slycken.En ökning eller minskning av detta antal saknar betydelse för svårighetsgradeni valets genomförande. Ur denna synpunkl kunde likaväl de gällande bestämmelsernafå bestå. Beträffande representativiteten är medvetet omall del nuvarande systemet missgynnar de större församlingarna men släller sigändå tveksam till förslagel att valdistrikten i del lägsta intervallettilldelas endast en eleklor. Åven om detla också fortsättningsvis skulleinnebära en viss överrepresentativitet för de små församlingarna måste delenligt domkapillets mening utgöra en oacceptabel brisl all det i nästan entredjedel av stifts 71 pastoral endasl skulle lilldelas en elektor.Domkapitlet kan för sin del inte biträda förslaget i denna del ulan menar atlinget valdistrikt bör tilldelas mindre än två elektorer. I övrigt tillstyrksatt anlalel kyrkomedlemmar byts ul mol antalet röstberättigade kyrkomedlemmar. Förslagel är i linje med vad förordade i silttidigare åberopade yttrande. För stifl innebär del alt antaletelektorer minskar från 274 lill 160. Syftet att minska de små pastoratens överrepresentationi förhållande lill större pasiorai uppnås i viss mån. En annan - och likaviktig -synpunkt på represenlaiivilelen är all olika åsiktsriktningar bör vararepresenterade i kyrkomötet på etl säll som svarar mol de röstberättigade Prop.1984/85:169 104 Från denna synpunkt ärlösningen inle helt problemfri. I kommer den föreslagna ändringen altinnebära att i hälften av pastoralen (42 av 81) utses endasl en elektor.Följden blir all en sannolikt rätl slor minoritet i dessa pastorat blirorepresenterad. För hela landel gäller detla mer än tredjedelen av pastoraten.Del är svårl all ha en uppfallning om vilkel ulslag denna brist i represenlaiivilelenkommer all ge. Om syslemel med indirekla val skall bibehållas bör därfören sådan valdisiriklsindelning efierslrävas att i varje distrikt kan ulses två eleklorer. I och för sig represenlerar elektorerna inle bara de röslberälligadekyrkomedlemmarna, varför den hittillsvarande ordningen inle varil olämplig. Domkapillelhar dock ingel atl invända mol all beräkningsgrunden bringas i överensstämmelsemed övriga bestämmelser kring kyrkomötesvalen. Utredarna söker minska elektorsförsamlingens storlek ochsöker lösa denna fräga genom atl i varje storleksklass ta bort en elektor.Härigenom uppnås också ett annat syfte, en bältre proportionskvol i de fleslafall. Utredarna synes däremot inle ha länkt på all enmansvaldislriklet,dvs. den minsla storieksklassen riskerar all spegla majorilelsuppfatlningen i dislriklel,fastän denna majoritet i många fall kan vara ytterst knapp. Med hänsyn till deUa avslyrker förslaget attminska anlalel elektorer per distrikt med en. För att minska de små distriktensöverrepresentation kan man förslagsvis gå en annan väg, nämligen ändrastorleksklasserna. Den nuvarande överrepresentationen för de små distriktenkommer bl. a. till stånd genom aft de två minsta klasserna omfattar endast 2000 personer vardera, medan de övriga klasserna omfattar 4 000 personervardera. Om intervallet mellan klasserna genomgående blir 3 000 personerminskar denna överrepresentation och förbättras de folkrika valdistriktens representaUon: - 3 000 2elektorer 3 001 - 6 000 3 elektorer 6 001 - 9 000 4 elektorer 9 001 - 12 000 5 eleklorer 12 001 - 15 000 6 eleklorer 15 001 - 18 000 7 elektorer 18 001 - 21 000 8 elektorer 21 001 - 24 000 9 elektorer 24 001 - 27 000 10 elektorer 27 001-30 000 11 elektorer 30 001 - 33 000 12 elektorer 33 001 - 36 000 13 elektorer 1984/85:169 105 Effekten skulle i stort sell kunna antas bli densamma somde proportions-kvoter, som redovisas på s. 80 men ulan de risker för brislande represenlalionför belydande minoriteter, som del förslaget kan föra med sig. Anlalel eleklorerskulle kunna beräknas bli omkring 3 700. När del gäller frågan om ett eventuelll minskal antal eleklorerkan förstå den i promemorian framförda uppfattningen att det här iviss mån gäller vilken grad av representaiion för de mindre församlingar somkan anses rimlig. Men del gäller även något annal: hur stor kan enelektorsförsamling minst vara om den skall tillförsäkra valkretsen en urdemokratisk synpunkl acceplabel valprocedur, där ell urval av meningar som är represenlaliviför valdistrikiets kyrkomedlemmar kan komma lill utlryck? stifl är f. n.svenska kyrkans befolkningsmässigt minsta stift. Vid 1983 ärs val tillkyrkomötet uppgick elektorsförsamlingen lill 58 personer (7, övriga paslorattillsammans 51 eleklorer). Om valet i stället skell enligi promemorians förslaghade molsvarande anial endasl uppgåll lill högsl 33 (6 -I- 27) eleklorer. Enligidomkapillels mening är den elektorsförsamling som på detta sätl bildas för lilenför au kunna betraktas som allsidigt sammansatt med därav följande risker fören alltför ensidig representation. En liknande situation synes i framlidenkunna uppkomma i andra stift, t. ex. efler den delning av ärkeslift somnu övervägs. Därlill kommer atl de praktiska olägenheler med stora valkorporationersom rapporterats från senasle kyrkomötesvalet torde komma att minska iframliden dels med hänsyn lill förslagen all dela och slifl ivardera två valkretsar, dels genom den förhoppningsvis ökade rutinen hos valförrättareoch berörda tjänstemän. avslyrker därför bestämt varje förändringav antalet elektorer med undantag för sådana förändringar som betingas av attantalet röslberälligade kyrkomedlemmar görs till beräkningsunderlag. Kyrkorådens behörighet att välja elektorer Förslaget om att utvidga det nyvalda kyrkorådels behörighelatl välja elektorer före mandatperiodens början tillstyrks av remissinstanserna.Svenska kyrkans menar dock atl del nuvarandesystemet bör tillämpas yllerligare en valperiod innan förändringar övervägs. Tidpunkt för bestämmande av beräkningsunderlagvid elektorsval Remissinstanserna lillslyrker förslagel all komplelteralagtexten med en bestämmelse om all anlalel röslberälligade kyrkomedlemmarinför eleklors- Prop.1984/85:169 106 lilldelningen beräknas med ledning av den senasl upprälladerösllängden. Hovrätten för Väslra ifrågasäller dock behovel av allreglera denna fråga i lagen eflersom del förefaller självklarl atl del är den senaslupprätlade rösllängden som skall ulgöra underlag för beräkningen. De flesla remissinslanserna lillslyrker förslagen omförenklat valförfarande i vissa fal!, Några instanser gör dock påpekanden ifråga om vissa tekniska delaljer. lill kyrkomötet torde ske antingen efter sammapolitiska grupperingar som vid allmänna val eller med andra parlibeleckningar l.ex,"" eller "Kyrkans väl", som innefallarföreträdare för kyrkligt intresserade grupper. Bland de kyrkligt aklivaförekommer ofta olika uppfattningar i religiösa frågor, vilkel kan leda lillskilda listor pä kandidater lill kyrkomötet. Listorna upptar i storutsträckning prästerliga befallningsha-vare och bland dessa kan förekommarepresentanter för olika riktningar inom kyrkan. angivna förhållanden talar starkiför all proportionella val blir huvudregel vid val till kyrkomötet. Det harockså visal sig all den proporlionella valmeioden företrädesvis tillämpades vidsenasle kyrkomölesvalel. Del kan därför ifrågasättas om del vid sidan av delproportionella valsättet föreligger behov av att bibehållamajoritetsvalmetoden, helsl som de regler som föreslagils i detla hänseendesynes vara krångliga i tillämpningen. Frågan torde böra utredas närmare av dennyligen tillsatta parlamentariska kommittén. Förslaget om att valel skall kunna ske med acklamation, dåen enhetslista framlägges, innebär en avsevärd förenkling och kan ulgöra ensporre för elektorerna atl uppnå enighet. Förslaget tillstyrkes därför. Någotskäl att vid val med acklamation tillåla omröstning med slutna sedlar synes ejvara för handen. Om förslagel lill ändring av 16 § kyrkomöteslagen skullegodtagas i sin helhel bör övervägas en viss omarbetning av laglexlen med slyckenai en annan inbördes ordning än den föreslagna. Om valet sker med acklamation, bör enligt hovrättensmening val av ersättare kunna ske . RSV anser all de föreslagna förändringarna för att göravalproceduren mindre omständlig och tidskrävande i stort selt är lämpliga ochkommer att 1984/85:169 107 RSV vill emellerlid som framgårav del följande ifrågasälla en längre gående förenkling av valmelodiken för valav ledamöler till kyrkomölel och ersättare för dessa. Denna fråga har också ettsamband med den medverkan som RSV avses alt få i förberedelser m. m. Av promemorian framgår att del uppstått svårigheier vidtillämpningen av 16 § lagen om kyrkomötet, kan som arbelsgruppenframhållit delvis bero på atl det var försia gången som valsyslemei lillämpadespå den utökade eleklors- och kyrkomötesförsamlingen. Denna uppfallning om svårighelernabestyrks av prolokoll från domkapitlen, förvarade hos valprövningsnämnden, avvilka RSV lagil del. I flerlalel fall användes del proporlionella valsäiiel vid1983 års val. Det innebär all valen då siyrdes av lagen (1955:138) om proporlioneUlvalsätt vid val inom landsling, kommunfullmäktige m.m. Nuvarande lydelse av 16§ lagen om kyrkomölel förulsäller för alt det proportionella valsättet skallanvändas all anlalel väljare är känt. Med antalet väljare bör avses närvarandeelektorer, vilkel förutsätter alt detla antal fastställs genom upprättande avnågon slags förteckning (röstlängd) över närvarande väljare. Deua förfarandekräver inom elt slifl med många eleklorer. Kyrkomöteslagen innehåller inlenågra beslämmelser om upprällande av röstlängd, vilkel innebär alt elektorersom evenluelll lillkommer efler del all röstlängden upprättats har rätt allrösta. Detta kan i sin tur innebära att del antal väljare som tidigare underförrättningen begärl alt proportionellt val skall hållas inte längre uppgårtill del slipulerade anlalel. RSV vill ifrågasälla om inle en längre gående förenklingav valförfarandet är önskvärd och möjlig.