prop · G803127 · 1984-12-31 00:00:00 — Från och med den 1 juli1987 är avsikten alt blyfri bensin skall kunna tillhandahållas vid allabensinstationer i landet med undantag för stationer med endasl en pump. - Frågan omeffektivare avgasrening när det gäller lätta och lunga lastbilar samt bussarutreds ytterligare. - Möjligheternaalt ytterligare reducera avgasutsläppen beaklas inom ramen för trafikplaneringen.Riktlinjer för luftkvalitet utarbetas. - program förutveckling av miljövänliga alternativa drivsystem för fordon utarbetas. - Etl konkrelhandlingsprogt"am för minskning av kväveoxidulsläppen frånförbränningsanläggningar utarbetas. Möjligheter till stöd till åtgärder föralt minska utsläppen av kväveoxider införs. - Ulsläppen avklorväle och andra försurande ämnen begränsas. Försurningens betydelse för hurkemiska ämnen uppträder i miljön utreds. - Etl program förall begränsa ulsläppen av försurande ämnen från gruvavfall påbörjas. Min bedömning är atl med deålgärder som redovisas i handlingsprogrammet skall det vara möjligl att uppnåminskningar av de svenska svaveldioxidutsläppen och kväveoxidulsläppenmed fram räknat från ulsläppsnivån . 1984/85:127 57 Insatser internationellt för all få lill slånd minskningarav ulsläppen av försurande ämnen i övriga - Fortsatt aktivtförhandlingsarbete i syfte alt få fram en bindande överenskommelse inom ramenför konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om minskningav svavelutsläppen med minsl lill räknat årsulsläppsnivå. - Fortsattainitiativ för atl nå ytleriigare minskningar av svavelutsläppen utöver de nuaktuella 30%-ätagandena. - Aktiva insalserför all få till slånd överenskommelser om minskningar också avkväveoxidulsläppen i . - Fullföljande avdet samarbete om gemensamma avgasreningskrav som den underår 1984 log initiativ till. Liksom hillills förutsätts detinternationella arbetet ske i elt nära samarbele med övriga nordiska länderoch genom bl. a också fortsälla bilalerala överläggningar med olika länder. Åtgärder inom skogs- och jordbruket för alt minska ellermolverka markförsurningen - Begränsningarav skogsmarksgödslingen och användningen av försurande gödselmedel i enlighelmed utfärdade allmänna råd. - Utarbetande avrekommendationer för hellrädsutnytljandet där hänsyn las lill risken för ökadmarkförsurning om trädens hela biomassa tas tillvara. - Fortsattaforsknings- öch utredningsinsatser avseende effekterna från försurningssynpunktav en ökad inblandning av lövträd, främsl björk, i de svenska skogarna. - Aktivinformation, rådgivning och utbildning avseende skogsvårdsåtgärder som kanbidra lill atl stärka skogens molsiåndskraft. - Utredning omkonsekvenserna av en ökad användning av icke försurande gödselmedel inomjordbruket! - Ökadeinformations- och rådgivningsinsaiser avseende kalkning av och enbättre anpassad gödsling inom jordbruket samt särskilda insalser för enförbättrad markkartering. - Översyn avgällande anvisningar om miljöskydd vid djurhållning. Kalkning och andra ålgärder för att molverka och dämpaförsurningens effekler - Okade anslagtill kalkning av sjöar och vattendrag. - Särskildundersökning av möjligheterna alt genom kalkning eller andra åtgärder i miljönminska kvicksilverhalterna i fisk. - Fortsattförsöksverksamhet med kalkning och andra ålgärder för alt molverka försurningenav skogsmark och grundvallen. - Särskildaslalsbidrag för kalkning och andra ålgärder i grundvatten-takter. 1984/85:127 58 Forsknings-och utvecklingsarbete samt övervakning och inventering Samordningav den försurningsforskning som stöds och bedrivs av olika organ ochprioritering av denna forskning inom den allmänna miljövårdsforskningen. Särskildainsatser för forskning och inventering när det gäller skogsskador ochgrundvattenförsurning. Utbyggnadav den miljöövervakning som rör luftvårds- och försurningsproblemen.Utarbetande av program för övervakning av försurningens hälsoeffekter. Utvecklingoch utprovning av förbättrade metoder för kalkning av sjöar och vattendrag. För att de i programmet redovisade åtgärderna skallkunna genomföras föreslås en höjning av anslaget Åtgärder mot försurningen med50milj. till 135 milj. kr. Med hänvisning till vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår alttill Åtgärder mot försurningen för /86 under nionde huvudtitelnanvisa elt reservationsanslag av . Vidare hemställer jag attregeringen bereder tillfälle att ta del av det program för åtgärdermol luftföroreningar och försurning som jag har redovisat. Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition förelägga vadföredraganden har anfört för den åtgärd och det ändamål som han har hemställtom. 1984/85:127 59 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1 Inledning....................................................... 3 Föredragandens överväganden.............................. 4 2 Allmänna utgångspunkter ............................... 4 3 Utsläpp av svavel- ochkväveoxider i och övriga 7 4 Luftföroreningarnas ochförsurningens effekter på mark, vatten, vegetation, malerial och hälsa II 5 Internationellt samarbete .................................. 19 6 Begränsning avluflföroreningsutsläppen i . 7 Begränsning av markförsurninggenom ålgärder inom skogs- och jordbruk 44 8 Kalkning och andra åtgärder föralt motverka och dämpa försurningens effekter 48 9 Forsknings- ochutvecklingsarbete samt övervakning och inventering 52 10 Anslagsfrågor m. m........................................... .. 54 11 Sammanfattning avhandlingsprogrammet .......... .. 56 12 Hemställan ................................................... .. 58 13 Beslut ......................................................... .. 58 Prop.1984/85:127 1 1 1984/85. 1984/85:127 2 ÅTGÄRDERNA HITTILLS MOTFÖRSURNINGEN......... 2.3 Kalkning, forskning mm ................................ 2.4 Internationellt arbete ................................. EFFEKTERAV DE VIDTAGNA ÅTGÄRDERNA............ 3.1 Minskade utsläpp ..................................... 3.2 Mindre nedfall ........................................... 3.3 Bäure luftkvalitet ..................................... 3.4 Förbättringar i vissa sjöar ........................... UTSLÄPPSUTVECKLINGEN I OCH TILL 1995 ................................................... 4.1 Utsläppen i .................................. 4.2 Utsläppen i ................................... 4.3 Antagna förändringar avutsläppen .............. 4.4 Förändringar i nedfallet .............................. FÖRSURNINGSLÄGET - BEHOVET AV ÅTGÄRDER 5.1 Sjöar och vattendrag ................................ 5.5 Övrig växtlighet och djurliv ........................ UTGÅNGSPUNKTER FÖR FORTSATTAÅTGÄRDER ... BEGRÄNSNING AV SVAVEL- OCHKVÄVEOXIDUTSLÄPP BEGRÄNSNINGAV ANDRA UTSLÄPP MM ............. 8.1 Klor- och fluorväteutsläpp ......................... 8.2 Utsläpp av försurande ämnenfrån gmvavfall . 8.3 De alkaliska utsläppensbelydelse ................. 8.4 Åtgärder för vissa ämnen .......................... 9.2.1 Gödsling och kalkning ........................... 9.2.2 Avgivning av ammoniak ochkväveoxider 10.................................................................... KALKNINGAV SJÖAR OCH VATTENDRAG 10.2 Kalkningens omfattning ........................... 10.4 Kalkning i vatten/kalkning avavrinningsområden 10.5 Kvicksilver i fisk ..................................... 10.6 Kalkfällning i reningsverk ............................ 10.7 Fiskevårdande åtgärder ............................. 10.8 Framtida insatsnivå ................................. 11.................................................................... ÅTGÄRDERFÖR ATT DÄMPA FÖRSURNINGSEFFEK GRUNDVATTEN .................. 11.1 Erfarenheterav försöksverksamheten avseende 11.2 Fortsatt försöksverksamhet föratt dämpa försurningseffekter i skogsmark 11.3 Åtgärder mot surt gmndvatten .................... 11.3.1 Åtgärder i vattentäkter .................... 11.3.2 Fortsalt försöksverksamhet medåtgärder mol 12.................................................................... ÖVERVAKNING,INVENTERING OCH FORSKNING 12.2 Inventering och forskning ommiljöeffekter ..... 12.3 Teknisk forskning ochutveckling ................ 12.3.1 Kartering av förekomst ochutsläpp av försurande ämnen 12.3.2 Program för utveckling avförbränningsteknik 12.3.3 Program för forskning ochutveckling av miljövänligare teknik inom trafikområdet 12.3.4 Program för teknisk utvecklingav kalkdoserare för rinnande vatten 13.................................................................... EFFEKTER,KOSTNADER OCH GENOMFÖRANDE 13.1............................................................. Effekterav föreslagna åtgärder 13.1.1 Effekter avulsläppsbegränsningar ...... 13.1.2 Effekter av övriga åtgärder ............... 13.2............................................................. Kostnaderoch anslagsbehov Bilagorna tillaktionsplanen har publicerats i SNV PM 1863. Bilaga I Begränsningav försurande utsläpp från energiproduktion Bilaga 2 Begränsningav försurande utsläpp från industriprocesser Bilaga 3 Skogsskador- orsaker och omfattning ....... Bilaga 4 Försurningav ............................. Bilaga 5 Kalkningav sjöar och vattendrag ................ Bilaga 6 Åtgärderför att dämpa försurningseffekter i skogsmark . Bilaga 7 Åtgärder för att dämpa försurningseffekter igrundvatten Bilaga 8 Övervakning, inventering och forskning omluftförore ningar och deras effekter .................................... Bilaga 9 Villkor för atl överföralandsvägstransporter till järnväg och effekter av avgasutsläppen ................. Bilaga 10 Övervakning av hälsokonsekvenser somföljd av försur ningen ................................................ 1984/85:127 5 Vi börjar nu se resultat av de åtgärder som förstvidlogs för att motverka försurningen. Svavelutsläppen har minskat kraftigt iSverige . För perioden fram lill fömtser vien fortsatt minskning av svavelutsläppen inom landet. Under denna periodväntas svavelutsläppen minska avsevärt även i omgivande länder. Kväveoxidulsläppen ökade kraftigt såväl i Sverigesom i . har utsläppenvarit ungefär oförändrade i . I har ökningen av utsläppenavtagit. Vi väntar oss alt kväveoxidutsläppen skall minska i till år1995. Inom landet väntas kväveoxidutsläppen förbli ungefär oförändrade underdenna period om inga nya åtgärder vidtas. Luftkvaliteten i de svenska tätorterna harförbättrats fill följd av de minskade svavelutsläppen. Sedan mitten av1970-talet har även sulfathalten i nederbörden minskat. Försurnings-och luftföroreningsläget behovet av åtgärder Luftföroreningarna drabbar både mark och vatten.Under de senaste åren har skogen skadats i slor omfattning i . Äveni har skogsskador registrerats. Skogen kan skadas dels genom atl trädkronornapåverkas direkt av föroreningar i luften, dels genom försurning av skogsmarken.Sannolikt spelar inte bara svavel- och kväveföreningar roll utan även högahalter av bl a ozon. Försurningen av skogsmark liksom av jordbruksmarkpåverkas fömtom av det sura nedfallet även via de naturliga biologiskaprocesserna och av olika odlingsåtgärder. Försumingstrycket väntas minska i viss mån till år1995 till följd av de utsläppsminskningar som förutses. Den förändring som kanskönjas är dock inte tillräcklig för all skydda känsliga områden.Syralillförseln och luftföroreningarna behöver minskas yllerligare om skadorskall kunna undvikas. Svavlet är fortfarande den viktigaste källan fillförsurning av mark och vatten. Det gäller att säkra den minskning avsvavelutsläppen inom landet som inletts och alt ta fillvara möjligheter tillfortsatta minskningar. Kvävets roll för försurningen av mark och vattenväntas successivt öka. I de begränsade områden i sydligaste där mannått kvävemättnad spelar nedfallet av sura kväveföreningar slor rollför mark- och vattenförsurningen. Även vid de sk surstötarna påverkar det surakvävenedfallet direkt sjöarna och vattendragen. 1984/85:127 6 Orsakerna till skogsskadoma är komplexa ochsambanden är ofullständigt kända. Den bedömning som kan göras innebär alldet är nödvändigt att vidta ålgärder mot kväveoxidutsläppen för att motverkaskador på skogen, som svavelutsläppen begränsas, öm så inte skerriskerar man att omintetgöra de posifiva effekterna av minskningen av svavelutsläppen. har syratillförseln viade biologiska processerna blivit bättre kartlagd. Påverkan på ekosystemen kandelvis begränsas genom att vissa åtgärder inom jordbruket och skogsbruketanpassas för att motverka försurning. Det är angeläget att ta till vara dessamöjligheter att minska belastningen på naturen och öka motståndskraften hosorganismerna. En fortsatt kalkning av ytvattnen blir enligt vårbedömning nödvändig under minst trots minskande utsläpp. Detblir också nödvändigt att vidta åtgärder för att motverka försurningen avgrundvat-tenläkter. Forsknings- och utvecklingsarbetet börintensifieras för alt skapa ett bättre underlag för beslut om åtgärder. Viföreslår ett ålgärdsprogram med följande punkter: Minskning av svaveldioxidutsläppen med mellan och Redanfattade beslut fullföljs. Svaveldioxidutsläppen från industrins processerbegränsas från nuvarande lovgivna ca lill ca år1995. Åtgärder för att åstadkomma ytterligare avsvavling av olja utreds. Minskning av kväveoxidutsläppen med minst 30%mellan och Desk USA-83-kraven införs på bensindrivna fordon from modeller och påtunga dieselfordon fro m modeller. Utsläppen av kväveoxider frånförbränningsanläggningar begränsas. Ett program för minskning avkväveoxidutsläppen från förbränningsanläggningar tas fram. I programmetbör också styrmedel av olika slag diskuteras. Införandeav de sk Kalifornienkraven för tunga dieselfordon i samt kostnader ocheffekter av atl minska de långväga godstransporterna i tunga dieselfordonutreds. Bidragfrån Kol-Miljöfonden införs för utveckling och demonstration av leknik för attminska ulsläppen av kväveoxider från förbränningsanläggningar. Begränsning av utsläppen avförsurande ämnen från gruvavfall 1984/85:127 7 Statligamedel ställs till förfogande för behandling av gammalt gmvavfall. Intensifieradinformation och rådgivning om skogsskadornas orsaker samtom möjliga åtgärder för att begränsa effekterna. Begränsningav skogsgödsling samt av s k hdträdsutnyttjande i enlighet medvad som redan beslutats eller planerats. Utredningom skötsel av lövskog. Rådgivningentillförs ökade resurser så som föreslagits av utredningen om användningen avkemiska medel i jord- och skogsbruket. Förstärkningen görs så stor attrådgivningen på ett effektivt sätt kan bidra till att dminera miljöeffekter avsåväl försurning som växtnäringsläckage. Utredning om konsekvenserna av en ökadanvändning av icke försurande gödselmedel inom jordbmket. Begränsning avammoniakavgången från jordbmket. Kalkningenav sjöar och vattendrag ökas successivt . Etlsärskilt program, inriktat på att utveckla metoder att genom ålgärder i miljönsänka kvicksilverhalten i fisk, drivs inom ramen för sjökalkningsprogrammet. Försöksvisastatsbidrag för kalkning och andra åtgärder i grundvatten-takter. Fortsattförsöksverksamhet avseende åtgärder för att motverka försurning av mark ochgrundvatten. Förstärktainsalser för inventering, övervakning och forskning vad gäller hälsoeffekterskog, mark och grundvatten (inkl korrosion). Intensifierad teknisk forskningoch utveckling. Deulsläppsbegränsande åtgärder som vi föreslår beräknas kosta ungefär en miljardkronor . De största kostnaderna gälleravgasreningen på bensindrivna bilar - ca . Kostnaderna för de skärpta avgaskraven påbensindrivna fordon drabbar i första hand bilägarna. Kostnaden och bilkan uppskattas till . Statsbidragentill kalkning av sjöar och vattendrag ökar enligt vårt förslag med 20 milj krper år under början av perioden. Härutöver kommer en sammanlagd kostnad på 30milj kr för försök med statsbidrag till åtgärder i grundvattentäkter. Den årliga kostnaden för inventering, övervakningoch forskning hc med enligt vårt förslag. Om målen alt minska svaveldioxidutsläppen med 65%och kväveoxidulsläppen uppnås kommer 1984/85:127 8 - de årliga utsläppen av svaveldioxid att minskasmed ca utöver vad som följer av redan fattade beslut - deårliga utläppen av kväveoxider att minskas med ca Detta leder - tillsammans med redan fattade beslut samt de åtgärder somväntas bli genomförda i - till att svavelnedfallet i kommer attminska medan pH i nederbörden beräknas öka med 0,3-0,5 enheter.Åtgärderna inom jordbruk och skogsbruk bidrar lill att ytterligare motverkaförsurning och luftföroreningar. Vårt förslag innebär vidare i många fall väsentligaförbättringar i närheten av slora punktkällor. De skärpta kraven på rening av bilarnas avgaserleder - utöver minskningen av kväveoxidutsläppen - till att utsläppen avkoloxid och kolväten minskar. Minskningen av bilavgasutsläppen är synnerligenstarkt motiverad också från hälsosynpunkt. De kalkningar av sjöar och vattendrag som redaninletts kommer att fullföljas. Hämtöver kommer nya sjöar och vattendrag altkalkas. Kalkningen bör kunna bidra till att minska kvicksilverinnehållet ifisk i vissa vatten. Åtgärderi de suraste bmnnarna bör kunna genomföras . De utredningar som vi föreslår skall genomföraskommer att ge underlag för beslut om ytterligare åtgärder redan inom denärmaste åren. Den föreslagna förstärkningen av inventering, övervakning ochforskning kommer också att bidra till att ge oss bättre underlag för detfortsatta arbetet. Arbetet med att söka förstå och motverkaluftföroreningarnas effekter har pågått . Till enbörjan var det främst skadorna i sjöar och vattendrag som väckte oro. Efterhandhar försurningen också påverkal mark och grundvatten. Långtgående effekter ihela del biologiska systemet, bl a på skogen, har registrerats. Försurningen orsakas av utsläpp av försurandesvavel- och kväveföreningar från eldning med fossila bränslen och frånindustriprocesser. De sura svavel- och kväveföreningarna kan transporteraslånga sträckor. Marken tillförs syra inte bara via atmosfären utanockså genom naturliga biologiska processer och genom olika åtgärder inomjordbruket och skogsbruket. Bl a innebär uttaget av gröda och virke ennettotillförsel av syra till marken. Försurningen av jordbruksmark ochskogsmark är en följd både av det sura nedfallet och av dessa andraförsurningsprocesser. Den största delen av det sura nedfallet i Sverigehärrör från utsläpp utomlands. värden svenska andelen avsvavelnedfallet i genomsnitt . har denna sjunkit lill tillföljd av minskade utsläpp. De inhemska utsläppen har störst betydelse iBergsla- 1984/85:127 9 gen,östra och södra kustland. Här är den svenska andelen 20-25%.Lokalt intill punktkällor kan den svenska andelen vara betydande. Skadorna på skog och annan vegetation orsakas intebara av de försurande ämnena. Det är fråga om ett samspel mellan mångaluftföroreningar. Bl a ozon spelar sannolikt roll för skadorna. I detta program lämnar vi förslag lill ålgärder moteffekler av såväl luftföroreningar som syratillförsel via jord- och skogsbruk.Vi tar också upp åtgärder för att dämpa försurningens effekler i miljön. Eldning med fossila bränslen är den dominerandekällan till svavelutsläpp. Utsläppens storlek påverkas därför starkt avenergianvändningen och fördelningen mellan olika energislag. De olika energislagens andelar i den svenskaenergiförsörjningen har förändrats avsevärt . I början avseklet svarade ved och kol för lika andelar i energiförsörjningen. Efter andravärldskrigels slut började importen av olja komma igång på allvar.Eldningsoljan började då ersätta kol och ved inom industrin. ökadeden totala energianvändningen. nära tredubbladesenergianvändningen i . Denna utveckling har brutits och användningenav fasta bränslen ökar åter på bekostnad av oljan. Den totala användningen avbränslen sjunker också dels beroende på energisparåtgärder, dels beroende på enökad användning av elvärme, värmepumpar och spillvärmeutnyttjande. Deteffektivare användandet av energi bidrar nu till atl minska svavelutsläppen. De största kväveoxidutsläppen kommer frånbiltrafiken. I svarar motorfordonen för av utsläppen. Resterandekväveoxidutsläpp härtör från industrin och från energiproduktionen. Antalet bilar har stadigt ökat sedan början av1950-talet. har ökningstakten avtagit och bilarna blivitbränslesnålare. Bilanvändandet bidrar dock fortfarande lill att - vid givnamiljökrav - öka kväveoxidutsläppen. De första generella reglerna om begränsning avsvavelutsläppen från oljeeldning infördes då förbränning aveldningsolja med mer än 2,5 viktprocent svavel förbjöds i hela landet. Underbörjan av begränsades den högsta tillåtna svavelhalten ieldningsolja lill i städer med höga svaveldioxidhalter i luften. År 1976beslutade regering och riksdag om ytterligare åtgärder för att motverka denegativa effekterna av 1984/85:127 10 svavelutsläpp.Målet var all svavelulsläppen skall ha minskats till den nivå somgällde . Minskningen av svavelutsläppen inom landet skullekomma stånd genom - en successiv utvidgning av de områden i landetdär man får använda tjock eldningsolja med en svavdhalt på högst samt en sänkning av svavelhalten i tunn eldningsolja till 0, - enhalvering av svavelutsläppen från industrins processer. Programmet för att sänka svavelhallen i eldningsolja har genomförts planenligt.From kommer svavelhalten i tjock eldningsolja all begränsastill högst i hela landet. Detta motsvarar svavel per megajoulebränsle. Svavelhalten i tunn eldningsolja har begränsats till 0,ftom den Ioktober 1980. Utsläpp av försurande ämnen kan även begränsas medstöd av miljöskyddslagstiftningen. Det förutsattes att minskningen avsvavelulsläppen från industrins processer skulle uppnås genom skärpla villkorvid prövning enligt miljöskyddslagen. har även beslutat om begränsningar avsvavelutsläppen vid koleldning. För störte förbränningsanläggningar med eltårligt totalt utsläpp överstigande svavel har bestämts etlintervall på 0,05-0,svavel/MJ bränsle som riktiinje för utsläppen. Förmindre anläggningar gäller etl intervall på 0,10-0,svavel/MJ. Staten bidrar till kostnaderna för atl uppföra avsvavlingsanläggningareller för all vidta andra likvärdiga åtgärder. Statsbidraget kan uppgå tillhögst av investeringskostnaden. Under 1970-talel infördes krav på rening avbilarnas avgaser i . Krav beträffande utsläpp av kväveoxider infördes förstfrom bilmodeller. Vissa länder bl a och har infört enbetydligt mera långtgående begränsning av avgasutsläppen från personbilar änSverige. De svenska kraven är däremot hårdare än de som gäller i . 2.3Kalkning, forskning m m Åtgärderna för att begränsa de försurande utsläppenhar kompletterats med åtgärder för all återställa redan försurade områden. Enförsöksverksamhet med kalkning av sjöar och vattendrag inleddes . Denfortsätter i slörre skala. Detta år inleddes också enförsöksverksamhet med kalkning och andra åtgärder för atl motverka försurningav mark och grundvatten. Resurser har också satsals på försurningsforskning.Erfarenheter och resultat från dessa verksamheter redovisas i kapitlen 10-12. 1984/85:127 11 har sedan slutet av1960-talel deltagit i ell omfattande arbele på det internationella planet föratt få till stånd minskade utsläpp av försurande ämnen. Ett viktigt steg togsår 1979 då konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningarundertecknades av alla berörda länder i samt av och . Sedankonvenlionen ratificerats av 24 länder trädde den i kraft . Inom ramen för konventionen harSverige tillsammans med och lagt fram ett förslag om en minskningav svavelulsläppen med mellan och . har 18 avde länder som undertecknat konventionen anslutit sig fill detla förslag. Någraav dessa länder kommer troligen att kunna minska utsläppen ytterligare. (Setabell 4.3). Effekter av de vidtagna åtgärderna Utsläppen av svaveldioxid från år1950 och framåt visas i tabell 3.1. torde svaveldioxidutsläppenha uppgått till svaveldioxid varav. utsläppen frånprocesser till ca . Tabell 3.1 Svaveldioxidutsläpp i () Förbränning av kol och koks och