prop · G803198 · 1984-12-31 00:00:00 — Utvalgei har konkludert med al en dreing av prosjektvirksomhetenikke kommer i konflikt med det nåva:rende program og har av denne grunn ikkefunnet det n0dvendig å revidere delte. Turistulvalgel har i sin virksomhet lagt saerlig vekt på gjensidigorientering om inlernasjonale og nasjonale luristsp0rsmål. 's arbeid med eUnytt felles turistinstrument og EF's arbeid for en felles turistpolitikk har vaertde vikiigsle inlernasjonale sp0rsmål i denne förbindelse, mens nyeforslag om turist- og rekreasjonspolitikk stod senirali blant de nasjonale sp0rsmål. Finans- och valutapolitik m. m. Uppföljningen av rekommendation nr 1/1984om en nordisk handlingsplan för ekonomisk utveckling och full sysselsättninghar stått i centrum för del nordiska samarbetet på det ekonomiskpolitiskaområdet. Arbetet på en sådan handlingsplan har bedrivits i en särskildarbetsgrupp på statssekreterarnivå. Ett minislerrådsförslag om en handlingsplanenligl önskemålen i rekommendationen kommer alt föreläggas 33:esession. Inom ramen för överiäggningarna om en nordiskhandlingsplan har man bl.a. diskuterat möjligheten alt göra sådana gemensammanordiska kon-junkluröversikler, som har framförtönskemål om. Finansministrarna beslöt vid sitt möte alt sådana konjunk-turöversikterfr. 1984 skulle sammanställas av den nordiska konjunkturexpertgruppen.Den första konjunkiuröversiklen av denna typ har överlämnatslill i särskild ordning för behandling vid rådets utskottsmöteni november. för valutafrågor och finansiellafrågor (NÄVE) har, vid sidan av de iradiiionellla arbetsuppgifterna avseendeförberedelser för del nordiska agerandet i , ocksådiskuterat förutsättningarna för kapitalliberalisering i i relation tillde nordiska ländernas internationella förpliktelser, i synnerhet åtagandenainom ram. NÄVF har vidare satt igång regelbundna genomgångar avvidtagna eller planerade valularegleringsålgärder i de nordiska länderna.Bakgrunden lill dessa genomgångar är att finansministrarna gett kommiltén iuppdrag att hålla frågan om kapiialliberalisering på dagordningen. I sill yttrande över ministerrådets berättelse lill 1982års rådssession framförde önskemål om förbättrad statistik överkapitalrörelserna, särskilt invesleringsströmmarna, mellan de nordiskaländerna. NÄVF presenterar i anslutning härtill nu en rappori om harmoniseringoch 1984/85:198 23 förbättring av statistiken över kapitalrörelser i ,Rapporten återfinns som bilaga 2 till ministerrådets verksamhetsberättelse för1984, Nordisk ministerråd (industriministrene) vedtok i 1982 enny arbeidsplan for del industnpolitiske samarbeidet. Flere av arbcidsoppgavenevar av långsiktig karakler, bl. a. tiltak for å lene industnelt samarbeid og bedrifts-eiableringeröver grensene i . Arbeid med sikte pä å gjennomföre n0dvendige lovendringeri 1985 pågår i , og . har allerede £jennomf0rt omfattendeliberaliseringer på dette området, Foruten arbeidet med disse oppgavene har en del andre sp0rsmålvaert aktuelle i löpet av året, bl. a. beregning av ståtlige st0tteordningertil industrien og forslag til ny låneordning i Nordisk Invesleringsbank. Det ernedsatt en arbeidsgruppe som skal sludere ståtlige sl0tteordninger til industrieni de nordiske land. Gruppen skal presentere sin rapport i februar 1985. Den vilomfatie forslag til områder der det b0r företas na;rmere analyser for å identifisereordninger, som kan ha forvridende effekter på samhandelen og del induslrielle samarbeideti . Fra et induslripoliiisk synspunkt er det spesielt vikiigmed en forsterk-ning av det nordiske tekniske FoU-samarbeidet og rollesom hjemmemarked. Samarbeidet på disse områdene blir ansett å va:re del som i fyrsterekke kan bidra til å styrke de nordiske lands industri og bedre den inlernasjonalekonkurranse-evnen. (industriministrene) vedtok i 1983 et prinsipprogramfor teknisk FoU-samarbeid. Rapporten inneholder en rekke forslag til pro-sjeki-samarbeid,som hovedsakelig skulle gjennomf0res ved 0ket samarbeid mellom nasjonale organer.Rapporten ble positivt moltatt på Nordisk Råds sesjon i 1984, men spesielle midlerfor realisering av programmet kunne da ikke til disposisjon över denordiske budsjetter. har imidlertid senere i 1984 besluttei at 5mill. NOK av de midler, som for 1985 var bevilgel til den nordiskehandlingsplan på dalaleknologiområdet, kan benylles til igangsetielse av dettekniske FoU-programmet. Innen den nordiske handlingsplan pä dalaleknologiområdeter det ved-tati reiningslinjer for programmet for industriell forskning og uiviklingpå dataområdet. Programmet har i 1985 en ramme på 15 mill. Som et delprosjektunder datahandlingsplanen ble det i 1984 holdt en kon-feranse for å belysemulighetene for et nordisk samarbeid om lilgang på komponenter til data- og elektronikkindustrien. Viktige samarbeidsorganisasjoner på industrisektoren innenNordisk Minisiertåd er bl. Nordisk Industrifond og NORDTEST. Samarbeidsorganisasjonerav viktighel ulenfor Nordisk Ministerråd er bl.a. Nordisk 1984/85: 198 24 Investeringsbank, NORDFORSK, Nordisk induslrialiseringsfondfor og Fondet for svensk-norsk industriell samarbeid. Pä prosjektsiden er det flerärige samarbeidsprosjekiei""Geologisk samarbeid på " f0rt videre etter planene,Arbeidsprogrammet går , og vil bli avsluttei med et iniernasjonalisymposium i 1986. Forel0pige resultaler av prosjektet blir allerede benytiel avbergverksin-dustrien i de nordiske land. Etter anbefaling fra embetsmannskomiléenvil del med midler fra nordisk budsjelt dessuten finansieres et forprosjekt omnordisk underleverand0rbase. Med henblik på iniensivering af det nordiske energisamarbejdevedtog de nordiske energiminislre den 9. februar 1982 en arbejdsplan for det fremtidigesamarbejde. Endvidere godkendle energiministrene rapporten, hvori der udpeges en ra:kke samarbejdsområderinden for olie og gas området. Med udgangs-punkt i disse beslulninger harNordisk embedsmandskomiie for energipolitik igangsal et praktisk samarbejde påen raekke af de udpegede områder. Således har der i en årta;kke va;ret et nordisk samarbejdeinden for energiforskning. har bl.a. f0rt til koordinering af den sl0ttede nationale myndigheder yder lil energiforskning, el fatlles registreringssystemfor alle nordiske energiforskningsprojekter (registreringen sker på EDB) ogkatalogisering af specialkurser inden for olie- og gasområdet i . Del hidtidige arbejde har vist, at der er behov for en udbygningaf det nordiske energiforskningssamarbejde, bl. a. del inslitutionelle samarbejde.Der laigges derfor op til et samarbejde på h0jere niveau, gennem et Nordisk energiforskningsudvalg.Af samarbejdsområder kan allerede nu Ucevnes olieteknologi, oliegeologi, fjernvarme,kulteknologi og bioenergi. Inden for olie- og gasområdet har der gennem el par år vaereiel nordisk samarbejde, primasrt baseret på informationsudveksling. Således erder på gasområdel elablerei en Nordisk Informationsgruppe om gasspörgsmål.Gruppen har som medlemmer redpra;sentanler for de statslige selskaber. Igruppens m0der deltager også embedsma;nd fra energiminislerier/-depar-tementer.Udover informationsudveksling har gruppen også mulighed for mere detaljerede vurderingeraf konkrete spörgsmål. I 1983 nedsatles en anden gruppe. Nordisk Kontaktgruppefor olie- og gassp0rgsmål i Nord. Kontaktgruppen skal varetage nordiske samarbejds-aspekieri förbindelse med den fortsatte udvikling af peiroleumsvirksom-heden udenforNord-Norge. Inden for det seneste år er der igangsal samarbejde indenfor ofl-shore forsikring. Udgangspunktet for delte samarbejde var el seminar omoff-shore forsikring. Hensigten med seminaret var al belyse sp0rgsmål og 1984/85:198 25 problemerinden for off-shore forsikring, der på forskellig vis ber0rer olieselskaber, forsikringsselskaber,en raskke myndigheder og andre enga-geret i olie- og gassekloren. Endvidereer der ved at blive udarbejdei en rapport der vedr0r kortlaeg-ning afraffineringsindustrien i og handel med olieprodukter över de nordiske landegrtrnser. Påområdet energi0konomisering er der et omfattende samarbejde ved-rörende energiökonomiseringi industrien. Derer endvidere elablerei samarbejde inden for energiplanlasgningsom-rådet, el-samarbejdelog fjernvarme. Informationsom et selvstasndigt samarbejdsområde har også fået en stcerkere pläds for at sikreat kendskabet til initialiver og resultaler på energiområdet får en st0rte udbredning. Detviktigste sp0rsmål innenfor det handelspoliliske samarbeidet har vaert oppf0lgingenav "som hjemmemarked" og da sa:rlig det pågående arbeid nårdet gjelder å bygge ned ikke-tollmessige handelshind-ringer i inter-nordiskhandel. Deforslag lil oppf0lgingstiltak som er lagt fram så långt kan sammen-faties til: - förenkling av formalilelene og prosedyrenepå nordisk basis når del gjelder opprinnelsesreglene, - förenkling av de generelle tollprosedyrebeslemmelsene, - nedsettelse av en sasrlig ekspertgruppesom skal se naermere på ulike tekniske handelshindringer (förskrifter,standarder), - naermere studering av ulikheteri de nordiske lands regler for sanitaerma-teriell, poslforsendelser og campingvogner, - i samarbeid med Nordisk embedsmannskomittefor samarbeide innen byggsekioren gjennomgå en rekke konkrete handelshindringerpå byggområdet med tanke på å s0ke mulige I0sninger. Påbasis av de nasjonale kartleggingene av ulike handelsehindre vil yiierligereförslag lil oppf0lgingstiltak bli fremlagl. Denordiske utenrikshandelsminislre m0ttes . Det videre arbeidetmed ikke-tollmessige handelshindringer ble underslreket i denne förbindelse. Samarbeidetnår det gjelder förenkling av handelsprosedyrer har fortsalt. Hovedprosjektet DEDIST(elektronisk överföring av dokumenler) er nå klar til presentasjon for brukere. Delhar vaert en slerkl 0kende interesse for Nordisk Prosjekteksport-fonds virksomhetsom organ for å fremme nordisk samarbeidsprosjekter på eksportområdet. Fondethar fram lil 1984 hatt 99 prosjekts0k- Prop.1984/85:198 26 nåder til behandling hvorav 51 prosjekt er bevilgel st0Uepå tilsammen 7,8 mill . Nordisk Investeringsbanks prosjektinvesteringslåneordninger kommet i gäng og pr. er 6 lån innvilget til et samlet belöp av43,5 mill SDR (tilsvarende ca. Den regionala utvecklingen karaktäriseras av nyafenomen som ställer regionalpolitiken i inför ändrade förutsättningar.Med undantag av , och ökar befolkningen i de nordiskaländerna allt långsammare. 1 många regioner där befolkningsutvecklingen varitpositiv, har sysselsättningstillfällena inte ökat lika snabbt och del haruppstått en oLalans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Arbetslösheteni steg till . Den högsta regionala arbetslösheten hadede tre nordligaste länen i saml hela (utomKöpenhamns-regionen). Arbetslösheten är allt mer ett ortsfenomen och har ocksåkommit att drabba många så kallade ensidiga industriorter i . Alla dessa förändringar har lett till alt man på detnationella planet nu söker finna nya lösningar för regionalpolitiken.Förändringarna har ställt också det nordiska regionalpolitiska samarbetet införnya frågeställningar. Mot denna bakgrund har NÄRP startat arbetet meden utvärdering av del nu gällande handlingsprogrammet . Slutligaförslag från NÄRP presenteras för ministerrådet med sikte påbehandling av vid sessionen 1986. Del gränsregionala samarbetet upplär en allt meromfattande del av del nordiska regionalpolitiska samarbetet. Verksamheten harutvecklats enligt de politiska prioriteringar som har fastlagts av och (jfr NU 1981: 12). Ministertådet härunder1984 finansierat verksamheten helt eller delvis inom elva gränsregionalasamarbetsområden. Centralt för verksamheten har bl. a. varilarbetet med förstärkning och utveckling av Nordkalott-samarbetet i enlighetmed ministerrådels beslut . Vidare har utveckling av Västnorden-sam-arbetetstått i fokus. Som ett led i detta arbete har lagt fram ettförslag till hur Västnorden-samarbetet bör utvecklas innehållsmässigt och där angettvilka resurser detta kräver. Ett ministerrådsförslag läggs fram till 33:e session. Vidare har en expertgrupp analyserat behovet av enutvecklingsfond för Västnorden-området och beskrivit vilken roll en sådan fondkan spela. Nordiskt slöd till konkreta regionalpolitiska projektbeviljas över Nordiska ministertädets allmänna budget. har medelsbeviljningenuppgåu till ca 5.8 milj NOK. Prop.1984/85:198 27 Arbetet med Nordiska Investeringsbankens (NIB) regionallåneordninghar förts vidare i enlighet med ministertädets beslut , vilketbetyder att perioden har förlängts fram till den och att låneordningenhar utvidgats geografiskt lill alt också omfatta . Forsknings- och utredningsverksamheten har haften central plats i del nordiska regionalpoliiiska samarbetet. Basprojektetsammanställer och analyserar grundläggande information om regionala problemoch utvecklingstendenser samt aktuella regionalpolitiska frågor, åtgärder ochutredningar. jämför strukturproblemalik och utvecklingstendenseri 13 nordiska storstadsregioner. Under fas 2 i sitt arbete behandlar gruppennäringslivsutvecklingen, bostadspolitiken och den offentliga ekonomin istorstadsregionerna. Glesbygdspolitiskaarbetsgruppen artangerade ett seminarium rörandenäringslivsutveckling i glesbygd. Del regionalpolitiska forskningssamarbetet sker i regi avNordisk insti-tutt for regionalpolitisk forskning (NordREFO). hartyngdpunkten i arbetet legat vid avslutande av den innevarande forskningselap-pensom startades . Den nordiska expertgruppen för gränshandel ochresandetrafik reakti-verades efter det att gett sina synpunkter på gruppens rapport . Gruppen lämnade i sin tilläggsrapport ochkonstaterade att den ännu inte kunnat formulera gemensamma slutsatser och rekommendationerom möjligheterna att, i liberaliserande riktning, harmonisera den allmännavärdegränsen och åldersgränserna. Inte heller har man kunnat enas om särartangemangför Nordkalott-området. Arbeidsgruppen, som har utredet muligheien for et naermere0konomisk samarbeid mellom de nordiske land og en besteml gruppe utviklingsland.la fram sin rapport for EK-Bistand. Arbeidsgruppen har konkludertmed al SADCC-landene () i S0rligAfrika vil vaere lempelige samarbeidspart-nere. Arbeidsgruppen har videreföreslån en rekke tiltak som kan vaere mulige elemenier i en samarbeidspakke mellomNorden og SADCC-landene. EK-Bistand har utarbeidet en rapport om samarbeidsfor-menemellom de nordiske land på biståndsområdet. Rapporten viser al det nordiske samarbeidetpå biståndsområdet har ulviklet seg meget raskt til å omfatte et nettverk avkoordinering samråd og ulike andre samarbeids-former hva angår bistandspolitikk,land- og sektorprogram, bistandsforum og adminislrasjon. Prop.1984/85:198 28 Rådgivende komitéen for bistandsspörsmål har i l0pet av1984 holdt to m0ter hvor man bl. a. har dröftet situasjonen i del SörligeAfrika på bakgrunn av t0rkekatastrofen og hvilke konsekvenser dette kan ha forde nordiske lands bisland. Komileen har videre dr0ftet spörsmål omkring organisasjonog ledelse som en del av de nasjonale utviklingsprogram-mene. Komitéen har videre dr0ftet en rapport om den nordiskebistanden til . Det er lagt fram forslag for Ministertådet om å inngå enny avtaie om fortsatt bistand til det nordiske landbruksprogrammet i (MONAP). Avtalen forutsetter nordisk stötte under en 5-års periode 1985-1989. P.g.a.den alvoriige sikkerhetssituasjonen i föreslår man forel0pig at detinngås en ettårsavtale i påvente av at situasjonen skal forbedres. Det er videre lagt fram forslag for Ministertådet om at Uyolelandbruks-senter i går över fra et nordisk prosjekt til et finsk-tanzanianskprosjekt fra og med 1. . Den vassentligste begivenhed i det nordiske samarbejde indenfor jord-og skovbrugsområdet i 1984 blev f£erdigg0relsen og vedlagelsen af et ministertådsforslagtil et nordisk handlingsprogram på jord- og skovbrugsområdet. Handlingsprogrammet er det f0rste af sin art fremlagl afNordisk embedsmandskomiie for jord- og skovbrugsspörgsmål (NEJS). Ministertådet(landbrugsministrene) fremlaegger heri målsaetningen på en läng raskke samarbejdsområderfrem til 1995. Sigtet i handlingsplanen er såvel udbygning af eksisterende somnye samarbejdsområder, hvor forstaerket indsats via et samarbejde kan forbedre landenesudbytle af de anvendte resourcer. På basis af en rapport om fiskeopdrast fra en arbejdsgruppeunder Nordisk Kontaktorgan for Fiskerisp0rgsmål har NEJS besluttet at nedsastteen arbejdsgruppe, som på kort sigt skal vurdere det videre samarbejde om fiskeopdraetog akvakultur herunder forslag til konkrete samarbejdsaktivi-teter for 1986 ogde efterf0lgende år. Aktiviieterne på akvakulturområdel har bl. a. baggrund iNordisk Råds rek. 6/1981. Ministertådet har i 1984 forögel sl0Uen til nordiske samarbejdsprojektelpå jordbrugsforskningens område. Sl0tten kanaliseres via Nordisk kontaktorganfor jordbrugsforskning (NKJ), med hvem ministerrådei har en samarbejdsaflale. NKJer et samarbejdsorgan förde nalionalejordbrugsvi-denskabelige forskningsråd. a. at NKJ bislår ministerrådet med den videnskabelige bed0mmelseaf ans0gninger om st0lte til nordiske projekter samt udarbejder planer for de kommendeårs nordiske samarbejde på jordbrugsforskningens område. Prop.1984/85:198 29 va;seniligl i sine reiningslinjer for forskningssamarbejdet,at st0tte kun udg0r el tilla:g lil den nationale finansiering, og al samarbejdsprojekterneskal vasre i overenssiemmelse med de nationale landbrugspolitiske målsaet-ninger. Samarbejdet pä skovforskningsomrädet varetages af Samarbejdsnievnetfor nordisk skovforskning (SNS), der er en nordisk institution. SNS har i 1984 st0tietforslag om, at indtra;der som fuldl medlem af styrelsen og i tilknytninghertil udarbejdei et handlingsprogram til fremme af skovforskning. Samarbejdsnaevneihar via sine samarbejdsgrupper pä forskellige fagområder taget til, hvoriedesforskningsst0tten bedst kan fordeles og prioriteres. Nordisk genbanksamarbejde omfatter tre forskellige områder.Mest ud-byggei er Nordisk Genbank for landbrugs- og haveplanter (NGB), der er elablereisom et nordisk institut ved . NGB har lil opgave at bevare den geneliskevariation hos alt vaerdifuldt plantemateriale for landbrug og havebrug iNorden. De lo 0vrige områder omfatter et planlaegningsprojekt for husdyr og forlsaetlelseaf el projekt vedr0rende fisk. Siden er el nordisk samarbejde om planteforaedling blevelelablerei. Samarbejdet ledes af en nordisk styringsgruppe, der under navnetSamnordisk Planteforaedling (SNP) fungerer som et paraplyprojekt for en raekkeaktiviteter, opdelt på planlefora;dlingsprojekter og udredninger. Forskeruddannelsen på jord- og skovbrugsområdet har visisig at va:re el godt område for nordisk samarbejde. Samarbejdet muligg0r en bedreudnyttelse af landenes samlede videnskabelige ekspertise pä forsker- og doktoranduddannelsen.Et treårigt pilotprojekt vedrörende systemaiiseret nordisk forskeruddannelse päjord- og skovbrugsområdet udl0ber i 1985. Projektet er faillesfinansieret över beggede nordiske budgetter og påbe-gyndt efter forslag fra udredningen om 0geinordisk forskningssamarbejde (NU 1981: 1). Samarbejdet vedr0rende et nordisk centralregister formikroorganismer med tilknytning til jord- og skovbrug er elablerei med ennordisk styringsgruppe for en treårig fors0gsperiode. Gruppen er endviderepålagt at fungere som nordisk kontaktorgan for mikrobiologisk samarbejde med saerligvaegt på forskningspolitiske sp0rgsmäl foranlediget af den hurtige udvikling indenfor mikrobiologien. Handlingsprogrammet för nordiskt samarbete inom bostads-och byggsektorn fastställdes av Nordiska ministertådet (bostadsminisirarna) iaugusti 1983 och ersatte då ett tidigare program . Huvudansvaret för samordning och genomförande avhandlingsprogrammet ligger hos ämbelsmannakommittén för samarbete inom byggsektorn(ÄK-BYGG). Kommittén skall inhämta ytterligare sakkunskap från 1984/85:198 30 de möten som hålls mellan de nordiska bosladsmyndighetema samlplan-och byggmyndigheterna och även i övrigt höra sakkunniga på olika områden.För genomförande av handlingsprogrammet bistås ÄK- BYGG av ett antal permanentasamarbetsorgan. Dessa är bl. för byggbeslämmelser (NKB), INSTA-Bygg,som är ett samarbeisforum för de nordiska byggstandardiseringsorganen, NORDTEST,som är del nordiska samarbelsorganet inom provningsområdet, de nordiskabyggforskningsorganens samarbetsgrupp (NSB) saml Bostadsadministrativa mötet,ett forum för ländernas centrala bostadsmyndigheler. De frågor som har stått centralt i ämbeismannakommitténsarbete hänför sig till den bekymmersamt låga aktiviteten ibyggnadsverksamheten i de flesta av de nordiska länderna, liksom lill delsvåra sysselsättningsläget inom sektorn. I någon grad har minskad nyproduktionkunnat ersättas med export och ökade insatser inom reparation, underhåll ochtillbyggnad. För att upprätthålla och vidareutveckla den tekniska nivånläggs stor vikt vid ökade ansträngningar inom forsknings- ochutvecklingsverksamheten. har fått i uppdrag av att - inom ramen för den nordiska datahandlingsplanen på dalaleknologiområdet- successivt utarbeta och redovisa förslag lill gemensamma nordiska projekt.Deras syfte skall vara att effektivisera nordisk byggnadsindustri, bl. a.genom alt utveckla och harmonisera dalarutiner för konstruktion, produktionoch kontroll inom byggbranschen. 1 enlighet med handlingsprogrammets intentioner om ökatsamarbete inom den bostadspolitiska sektorn, har kommittén uppmanat Bostadsad-minislralivamötet att förstärka kontinuiteten i den projektverksamhet som bedrivs pånordiskt plan. prioriterar f. n. projekt som innebär direkta åtgärder medpositiv inverkan på sysselsättning och byggsektorns allmänna utveckling, belyser bostads- ochbebyggelsepolitiska aspekter av byggsamarbelel. Härvid avses områden som t. ex.bostadsfinansiering, bostadsförbättring, ombyggnadsbehov, alternativaboendeformer, närmiljö, förvaltningsformer och driftskostnader, -beskriver och analyserar ROT-sektorns (reparation,ombyggnad, tillbyggnad) potentiella möjligheter bl. a. för rationellt ochekonomiskt utnyttjande av det befintliga byggnadsbeståndet eller som utreder exportproblemaliken inom byggsektorn, medhänsyn till såväl finansiella som organisatoriska och juridiska frågor. ÄK-BYGG:s projeklbudget upptar ca 2 milj. NOKuppdelat på ett 25-tal projektposier. Två utredningsgrupper, som tillsatts av ämbeismannakommiiién,har behandlat byggsektorns strukturella problem respektive byggsektornsroll i biståndssamarbetet. Nordiska ministerrådets allmänna budget för 1 000-lal norska kronor. 3 H5(} Generalsekreterarens disp, reserv Reservation lör sammanläggning (engångsutgifter) De nordiska ländernas bidrag ' 1 detla belopp ingår bl, u, for indusirielliFoU-saniarbeie,