prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Av deutomnordiska invandrarna var ca7000 flyktingar. De största flyktinggmpperna kom från (främst ), , , och . För den organiseradeöverföringen av flyktingar till under /85 har regeringen fastställt en kvot av samma omfattningsom under de närmast föregående åren. Kvoten omfattar ca I 250 flyktingar och de nära anhöriga som kommer tillsammans medflyktingarna. Enligt regeringensbeslut bör flyktingkvoten för innevarande budgetår i första hand avse flyktingar från länder i Syd- ochCentralamerika. Vidare bör ultagning skeav flyktingar från länder i samt i viss utsträckning av flyktingar som vistas i läger i . Jagberäknar resurser för en flyktingkvot av oförändrad omfattning under budgelåret1985/86. Antalet utlänningarsom kommit till på egen hand och sökt asyl i uppgickunder till ca 2600 personer. har antalet asylsökande ökat isåväl som i andra europeiska länder. T. o. m. hadedrygt 9000 asylansökningar ingetts lill de svenska polismyndigheterna. Asylsökande från , , , Pakisian och Turkietsvarar för av ökningen. Etl antal asylsökande har fått avslag på sina ansökningar då de inte har hafttillräckliga skäl enligt utlänningslagens bestämmelser. 1 det följandebehandlas översikfiigt frågor rörande invandring och åtgärder för invandrareinom såväl som övriga berörda departements ansvarsområden. Invandrings-och flyktingpolitiken m. m. förelade regeringen riksdagenen proposition (prop. 1983/84:144) ominvandrings- och flyktingpolitiken. I propositionen redovisaderegeringen sin principiella syn på inriktningen av invandrings-och flyktingpolitiken samt föreslog vissaändringar i utlänningslagstiftningen.Riksdagen anslöt sig till de föreslagna riktlinjerna, som i huvudsak innebäratt de grundläggande principerna för vår nuvarande invandrings-ochflyktingpolitik bibehålls. I enlighet med de beslut som fattade införs vissa ändringar iutlänningslagen och utlänningsförordningen . Regeringen harvidare tillkallat en särskild utredare för att övervägafrågan om asylförfarandet vid gränsen m. m. Efter regeringensbemyndigande har jag ijuni 1984 tillkallat en flykting-politisk beredningmed företrädare för samfiiga riksdagspartier samt för berördafrivilligorganisationer och FN:s flyktingkommissarie (). Jag avser vidare att under våren 1985föreslå regeringen att förelägga riksdagenen skrivelse om flyktingpolitiken, i vilken den samlade svenska politikenpå detla område kommer att redovisas. Denna består av flera olika delar:ekonomiskt stöd till UNHCR och till FN: s hjälpprogram för Prop.1984/85:100 Bilaga 12 33 palestinaflyktingar (UNRWA), internationellt samarbeteför alt främja tillämpningen av och stärkaflyktingarnas rättsliga skydd, samverkan med UNHCR och med andra stater för attåsladkomma en bättre internationell ansvarsfördelning i flyktingarbetet samlslutligen mottagande avflyktingar i vårt eget land. Stöd till flyktingar utanför Flykfingsituationeni världen är fortsatt myckel allvarlig. Behovet av internationell samverkan föralt ge flyktingar skydd har ökat . Det stora flertalet av dagensflyktingar befinner sig i fattiga länder. Framför allt berörs länder i , ochCentralamerika. Det totala antalet flyktingar i världen beräknas uppgå fill drygt12 miljoner. Till detta kommer ett stort antal hemlösa som hamnat i enflyktingliknande situation i sitt eget land på gmnd av bl. a. inbördesstrider.Antalet flyktingar i uppskattas till fyra miljoner. och uppgersig vardera ha tagit emot ca 700000 flyktingar från . Även i södraAfrika har flyktingströmmarna varit av stor omfattning. I Centralamerikafinns det närmare 350000 flyktingar, varav 173000 befinner sig i . Flertaletflyktingar i regionen kommer från . I finns fortfarande ca 160000indokinesiska flyktingar som i första hand avvaktar möjlighet till omplacering i tredjeland. Majoriteten av dessa vistas i läger i . Kriget iAfghanistan har medfört att nu är det land som hyser det störstaantalet flyktingar, nära tre miljoner. I uppges antalet afghanska flykfingar uppgå till 1,8 miljoner. Även kriget mellanIrak och har gett upphov till flyktingströmmar liksom bl.a. även situationen i Turkiet.I finns nära två miljonerPalestinaflyktingar registrerade hos UNRWA. I propositionen(prop. 1983/84:144) om den framtida invandrings- och flyktingpolitikenhar regeringen betonat att tyngdpunkten i flyktingpolifi-ken även framöverbör ligga på flyktingbistånd i s.k. första asylländer, i den mån dessa tillhör u-landskretsen. En betydandedel av del svenska biståndet gårtill insatser för flykfingar, främst i de fattigaste länderna. är en av de större bidragsgivarna til)FN:s flyktingverksamhet. Årligenuppgår således vårt samlade bistånd till UNHCR och UNRWA till ca 150 milj. kr.Även inom ramen för katastrofbiståndet och det humanitära biståndet i och södra omfattande stöd till flykfingaroch hemlösa. Detta stöd förmedlas av olika FN-organ, Röda Korset och andrafrivilligorganisationer. Även en väsentlig del av våra övriga bidrag fill andra FN-organ används tillinsatser som kommer flyktingar till godo. Detta gäller även delar av det svenskabilaterala biståndet till vissaländer. Jag vill i dessa delar hänvisa till vad chefen för utrikesdepartementettidigare har anfört. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 34 Stöd till flyktingar i beslöt imaj 1984 om ett nytl system för mottagande av asylsökande och flyktingar i (prop. 1983/84: 124, SfU 27, rskr 295). Reformen innebär bl.a. ett ökat statligt ansvar för mottagande avasylsökande och att ansvaret förmottagande av flyktingar förs över från AMS till statens invandrarverk () . skall iräffaöverenskommelser med kommuner ommottagande av flyktingar och asylsökande mot statlig ersättning. Organiserat överförda flyktingar skall normalttas emot på en statlig mottagningsförläggning. Därefter skallde erbjudas bostad i en kommun med vilken träffat överenskommelse och där få svenskundervisning och annanintroduktion i del svenska samhället.Utlänningar som söker asyl i samband med inresan till tas normalt emoti en statlig utredningsförläggning medan utredningsker i asylärendet. Därefter anvisas bostad i en kommun som träffatöverenskommelse med. övertar den 1januari 1985 de flyktingförläggningar som drivits av AMS i , ochHallstahammar. Fasta utredningsförläggningar med en kapacitet av totalt 300 platser har inrättats iFlen och . Vid behov får i samrådmed dämtöver anordna och driva tillfälliga utredningsförläggningar och tillfälligt utökakapaciteten vid de fasta förläggningarna. Vid de fasta förläggningarnakommer det att finnas polispersonal som ärspecialiserad pä utredningar i utlänningsärenden. Därigenom börutredningarna kunna gå snabbt och få hög kvalitet. Handläggningstiderna i asylärenden harreducerats . Både hosinvandrarverket och i har de genomsnittliga handläggningstiderna successivt minskat frånbörjan av till mitten av . Mest märkbart är detta hosinvandrarverket. Där var den genomsnittliga handläggningstiden under år1983 ca 2,5 mänader, vilket kan jämförasmed och drygt 3 månader år 1982.1 de ärenden som avgjordes under det första halvåret1984 hade den genomsnittliga handläggningstiden vid invandrarverket sjunkitnågot. En ökning av antalet asylsökande av detslag som har skett ställer större krav pä utredningsresurserna.Särskilda åtgärder har därför vidtagits föratt förhindra en förlängning av handläggningstiderna. Inom polisorganisationen har en viss fillfälligomfördelning av resurser gjorts till de polisdistrikt som har detstörsta antalet ärenden. Utöver en av tidigare beslutad temporärförstärkning med tre tjänster vid SIV:s fillständsbyråunder hela /85 har genom tilläggsbudget I beviljats en tillfällig resursförstärkning med1 milj. kr. för handläggning avtillståndsärenden. Även kommer tillfälligt att förstärkas för handläggning av utlänningsärenden underförsta . För att hålla nerehandläggningstiderna föreslår jag att för nästa budgetår beviljas undantag fränhuvudförslaget i fråga om resurser för 1984/85:100 Bilaga 12 35 handläggning av tillslåndsärenden. Vidare föreslår jagall den temporära förstärkning med tre tjänster som har hafl permanentas. För atl avlasta deinresekommuner som har fått ta emot etl slorl anial asylsökandebemyndigade regeringen AMS att erbjuda inkvartering för dem somsöker asyl i direkt anslutning till inresan. AMS har inkvarterat asylsökande vid etl trettiotal tillfälligaförläggningar. var drygl 3000 asylsökande inkvarteradevid sådana förläggningar. I syfte attunderlätta utplaceringen från tillfälliga förläggningar av de asylsökande somunder har beviljats uppehållstillstånd och för atl få en smidigövergång till det nya systemet för flyktingmottagande har regeringen beslutatom vissa särskilda åtgärder. a. har fått medgivande atl träffaöverenskommelser med ett begränsat antal kommuner om flyktingmottagande enligtdet nya systemet redan fr. o. m. . Ijuni 1984 ladeinvandrarpolitiska kommittén (A 1980:04), IPOK, fram sitt slutbetänkande(SOU 1984:58) Invandrar- och minoritetspolitiken. Kommittén harinriktat sitt arbete på atl kartlägga och lägga fram förslag om stöd tillinvandrar- och minorilelsorganisationer, lill tidningar på andra språk än svenska samtinom kultursektorn. Dämtöver har kommittén gjort en omfattande inventering av probleminom olika samhällssektorer. IPOK har även lagl fram en särskild redovisning (Ds A 1984:10)av internationella normer och intemationellt samarbete på migrationsområdet. IPOK: s slutbetänkande harremissbehandlats. Det bereds f. n. inom regeringskans-Uet. I enlighet medIPOK: s förslag har regeringen tillkallat en särskild utredaremed uppdrag att att se över Stiftelsen Invandrartidningens uppgifter inomramen för samhällsinformationen till invandrare. (A 1978:06) lämnade ijuni 1984 sitt slutbetänkande (SOU 1984:55) 1 rätt riktning.Utredningen presenterade två delbetänkanden (Ds A 1984:6) Om utlänningarsrättsliga ställning och (Ds A 1984:7) Om olaga diskriminering. Utredningen hari slutbetän-kandei lagt fram vissa förslag i syfte att främja en harmoniskutveckling av de etniska relationerna i vårt land. På lagstiftningsområdet harutredningen bl.a. föreslagit en skärpning av lagreglerna om olaga diskrimineringsamt förordat att sådana lagregler utmönstras som utan tillräcklig motiveringnegativt särbehandlar utländska medborgare. Betänkandena har remissbehandlatsoch bereds f.n. inom i anslutning till det avutredaren tidigare lämnade betänkandet (SOU 1983:18) Lag mot etnisk diskrimineringi arbetslivet. prop.1984/85:100 Bilaga 12 36 Jag avser att under våren1985 föreslå regeringen atl förelägga en proposition ominvandrarpolitiken. I denna kommer en ulvärdering att göras av 1975 årsriktlinjer för invandrar- och minorilelspoliliken och den fortsallainriktningen av åtgärderna inom detta område kommer att anges. Invandrarnas situalion påarbetsmarknaden är oroande. Under det senaste årel har inomarbetsmarknadspolitikens ram vidtagits åtgärder som är bättre anpassade tillinvandrares situation . För nykomna flyktingar gäller fr.o.m.budgetårel 1983/84 att de skall kunna beviljas arbetsmarknadsutbildning även omde har etl arbete men kan anses ha en svag slällning på arbetsmarknaden. Inomarbetsmarknadsutbildningen har vidare tillkommit olika förberedande teoretiskakurser liksom kurser där eleven kan orientera sig om olika yrken och utbildningarinnan kursval sker. Värvning mellan t. ex. svenskundervisning och praktiskautbildningsmoment blir alll vanligare inom arbetsmarknadsutbildningen. Delrekryteringsbidrag som infördes /84 och som innebär attarbetsgivare kan få av den lolala lönekostnaden , om deanställer personer som arbetsförmedlingen bedömer ha svårigheter alt få arbete,ger många invandrare en möjlighet att få arbetslivserfarenhet. Möjligheten attkombinera beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning finns numera ocksåinom den offentliga sekiorn. De av beslutade ändringarna inomkommunernas gmndutbildning för vuxna (gmndvux), som bl.a. innebär attdeltidsstudier blir den normala studieformen, ger möjligheter atl kombineragrundvux med arbete eller praktik. Införandet av ungdomslag för arbetslösaungdomar har också medfört en kraftig nedgång i antalet arbelslösainvandramngdomar. Inomarbetsmarknadspolitiken finns således åtskilliga instrument som i hög grad kanunderlälta inträdet på arbetsmarknaden för invandrare. Därtill kommer åtgärdersom vidtagits och som planeras inom utbildningsområdet. Jag vill här bl.a.nämna de reformer som beslutat om inom den kommunalavuxenutbildningen. Där ges numera reguljära möjligheter till utbildning påhemspråk för dem som har svårt att följa en utbildning på svenska. Regeringen lämnade enproposition om svenskundervisning för vuxna invandrare till våren1984 (prop. 1983/84: 199). I propositionen förordades ett nytt system förundervisningen i svenska språket m.m. för vuxna invandrare med ett statligtramansvar för undervisningen och ell kommunalt ansvar för atl gmndläggandesvenskundervisning (grund-sfi) kommer till stånd. Påbyggnadsundervisning föreslogsbli anordnad som arbetsmarknadsutbildning och som studiecirklar istudieförbund. har beslutat i frågan (UbU 1984/85:6,rskr 77). I propositionen underströks behovel av goda kunskaper i svenska föratt klara sig på arbetsmarknaden. Det nya systemel för svenskundervisning skallenligt beslut träda i kraft . Som chefen för tidigareanfört under åttonde 1984/85:100 Bilaga 12 37 Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. har regeringen, med stöd av riksdagensbemyndigande, innevarande budgetår beslutat om en särskild timkvot försvenskundervisning för flyktingarvilka tas emot i kommuner som slutit överenskommelser med om mottagning av flyktingar. Enligt regeringensförslag bör en molsvarande kvot om120000 sludielimmar också finnas /86 i avvaktan på den närmare utformningen av det nyasyslemet för svenskundervisningenför invandrare. Förslaget innebär att 5000 vuxna utlänningar ges möjlighet till 240 limmars svenskundervisning. Denreguljära svenskundervisningen förvuxna invandrare föreslås få omfatta . IPOK framhåller isitt slutbetänkande atl en bällre samordning mellan utbildningspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle leda till ett effekfivare resursutnyttjande vad gäller åtgärdersom syftar till att stärka invandrarnasmöjligheter att få arbete. IPOK föreslär att berörda myndigheter får möjlighetatl bedriva försöksverksamhel som innebär att de kan pröva olika kombinationer av ålgärder i de olika syslemen. har på mitt initiativ samråd skettmellan företrädare för kommuner,arbetsmarknadsverket, förelag, fackliga organisationer, invandrarorganisationerm.fi. om möjligheterna till sådan samordning som IPOK har förordat. IPOK:s förslag om en försöksverksamhet bereds i särskild ordning. Statsrådet lagt fram förslag med utgångspunkt i språk- och kulturarvsutredningens huvudbetänkande(SOU 1983:57) Olika urspmng - Gemenskap i . Huvudförslagen är alt s. k. hemspråksklasser skall kunna inrättas pägrundskolans låg- och mellanstadier, att pedagogisk utvecklingsverksamhet förundervisning av finskspråkiga elever kan anordnas i några kommuner och atlskolans undervisning i sin helhetskall präglas av ett interkulturellt synsätt. Vidare föreslås preciseringar av rätten till hemspråksundervisning och att staten skallutfärda riktlinjer för kommunernas invandrarundervisning. Motsvarande preciseringar vad gäller hemspråksträning iförskolan föreslås av chefen för . Chefen för utbildningsdepartementetföreslår under åttonde huvudtitelns anslagC 6 Bidrag fill driften av folkhögskolor m. m. att , , ges ett särskilt bidrag iform av en engångsanvisning om . Bidragel är svenska statens andelför att täcka hälften av skolansunderskott. Statsrådet föreslår under åttonde huvudtitelns anslag F3. Bidrag till särskildakulturella ändamål ökat utrymme för insatser för finsk teaterverksamheti . Chefen förutbildningsdepartementet har anfört atl hon ämnar föreslåregeringen att vid 1984/förelägga förslag omulbildning av tolkar och översättare. Förslagel gmndas på en rapport (Ds A1984:11) Tolk- och översällarservice i utveckling som utarbetats inom . Rapportenshuvudförslag är att det bör inrättas ett tolk- och översättarinstitut vid universiteteti . Prop.1984/85:100 Bilaga 12 38 Frågan omanställning av tvåspråkig personal och meritvärdet av språkkunskaper vidtillsättning av statligt reglerade tjänster bereds f. n. inom regeringskanslietsom en del i programmet för den offentliga sektoms utveckling. fick 18 327invandrare svenskt medborgarskap. Preliminära uppgifier visar på en uppgång till22000 personer . överlämnade 1983 årsrösträttskommitté sitt huvudbetänkande (SOU 1984:11) Rösträtt ochmedborgarskap. Remissyttrandena över kommitténs förslag om rösträtt förinvandrare i riksdagsval och om utlandssvenskarnas rösträtt har visatatt det inte finns tillräckligt parlamentariskt stöd för att förelägga riksdagenen proposition. Regeringen avser att tillsätta en utredning om den i (och i övriga europeiska länder) redan pågående utvecklingen som innebär attallt fler invandrare erhåller dubbelt medborgarskap, dvs. medborgarskap i såvälinvandrings- som urspmngslandet. 1 sambanddärmed kommer även rösträttsfrågan att tas upp till fortsatt diskussion.Samtidigt kommer kontakter att tas med övriga nordiska länder i syfte attundersöka fömtsättningarna för en lösning på nordisk eller pä svensk-finsk bas. En pä svenskt initiativ inom Europarådettillsatt arbetsgmpp avlämnar våren1985 sin rapport om för- och nackdelar med dubbla medborgarskap. Vidare kannämnas att Kommunaldemokratiska kommitténs(Kn 1977:07) betänkande (Ds C 1983:4) Utländska medborgares valbarhet tillvissa förtroendeuppdrag har remissbehandlats och f. n. bereds iregeringskansliet. I regeringensforskningspolitiska proposition (prop. 1983/84:107) angavs invandrar- ochflyktingpolitiken som ett angeläget och för nytt forskningsområde. Delegationen (A1983:03) för invandrarforskning (EIFO)kommer att lämna en redovisning av genomförd ochpågående forskning inom invandrarområdet. Samarbetet mellan och vad gäller forskningom migrationen har fördjupats.Brottsförebyggande rådet har fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av utvisning av finländare. EIFO harerhållit medel för att kartlägga sverigefinländamas benägenhet attdelta i språkregistrering. JÄMSTÄLLDHETMELLAN KVINNOR OCH MÄN Under detta avsnitt behandlasjämställdhetsfrägor inom såväl som övrigadepartements ansvarsområden. En viktigfömtsättning för jämställdhet mellan kvinnor och män är ekonomiskt oberoende, byggt på ett egetförvärvsarbete på lika villkor. Den svenskaarbetsmarknaden kännetecknas av att kvinnor och män är ojämnt fördelade mellanyrken och näringsgrenar och att kvinnornas ar-betsfid är betydligt kortare än männens. För att stärka kvinnornasställning behöver särskilda åtgärdervidtas för att bl. a. bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden ochmotverka det könsbundna yrkesvalet. Prop.1984/85:100 Bilaga 12 39 Även männenstradifionella arbetsmarknad och deras sociala roll undergår storaförändringar. Män bör därför ocksä få ökade möjligheter till stöd bl. a. när detgäller att bryta traditionella könsrollsmönster. har kvinnornas förvärvsfrekvens oavbmtet ökat. Den svagakonjunkturen hade ingen negativ effekt pä kvinnomas stadigt ökandeförvärvsintensitet. fanns 81,av kvinnorna i åldrarna 20-64 åri arbetskraften mot 90,av männen.Förvärvsfrekvensen för kvinnor är ovanligt hög i intemationellt sett,särskilt för kvinnor med minderåriga barn. Bland föräldrar till barn under sjuår finns 83,av kvinnorna i arbetskraften mot 97,av männen. Av kvinnor som har barn i åldrarna finns iarbetskraften. 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 Arbetskraftstal för kvinnor och män 20-64 år1970-1983 Källa: SCB: AKVÅrsmedeltal Arbetslösheten ärnågot högre för kvinnor än för män. var 3,av kvinnornaarbetslösa mot 2,av männen. Arbetslösheten är särskilt stor bland kvinnorna i åldrarna är, 8,motmännens 6,. Antalet deltidsarbetande somönskade längre arbetstid var varav 114500 kvinnor. 1 åldrarna önskade 10,) av kvinnorna längre arbetstid mot 2,av männen. 29100 kvinnor var latent arbetslösa. prop.1984/85:100 Bilaga 12 40 Den svenskaarbetsmarknaden är fortfarande tydligt uppdelad i en manlig och en kvinnlig del. Män arbetar inombetydligt fler sektorer och dominerar inom framför allt tillverkningsindustrioch tekniska yrken. Kvinnor arbetar i ettmer begränsat antal yrken inom framför allt service-, vård- och kontorsområdena. Ungefär tvåtredjedelar av de anställda inom denoffentliga sekiorn är kvinnor. Kvinnorna dominerar här särskilt inom hälso-och sjukvård, socialvård och undervisning. Inkomstskillnadernaär fortfarande stora mellan kvinnor och män, även inom sammanäringsgren. Kvinnorna finns i de underordnade befattningarna och därmed i de lägre löneskikten.Skillnaderna har dock krympt märkbart under1970-talet, inte minst genom de fackliga organisationernas låglönesatsningar. Kvinnornas medelinkomst var är1981 drygl av männens. Av dentotala lönesumman får kvinnorna dock endasl en tredjedel, främst beroende på det omfattandedeltidsarbetet. Detta är huvudsakligenbetingat av att de fortfarande i praktiken har huvudansvaret för hem ochbarn. Utbildnings- ochyrkesvalen fortsätter att vara traditionella även bland dem som är iutbildning . Av de 25 utbildningslinjerna på gymnasiet hade höstterminen1983 endast sex jämn könsfördelning. Flickor väljer utbildninghuvudsakligen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig sektor, vård-, social-och konsumtionssektor samt ekonomisk och merkantil sektor. Andelen arbetslösa och placeradei beredskapsarbete är särskilt hög blanddem som gått ut från linjer inom dessa områden. Trots att del av arbetsmarknadsskälär fördelaktigt för flickor atl välja pojkdominerade linjer är antaletstudieavbrott för dessa flickor oroväckande stort. har i en mndskrivelse till samlliga gmnd- ochgymnasieskolor i november 1984uppmanat rektorerna att sfimulera flickor att söka fill för dem otraditionella linjer och atl ocksåunderlätta för de flickor som påbörjar sådan utbildning. Utbildningsministernhar fidigare föreslagit att Stiftelsen iGöteborg, som bl.a. anordnar byggkurser för arbetslösa kvinnor och som också i storutsträckning vänder sig till invandrarkvinnor, får bli självständigfolkhögskola den . 1 den högreulbildningen är kvinnorna starkt underrepresenterade på de tekniskautbildnings vägarna, där andelen kvinnor endast är . Kvinnorna är däremotöverrepresenterade inom vårdsektorn och undervisningssektorn resp. . Mot denna bakgmndoch med hänsyn till den ulveckling som vänlas för många av detraditionella kvinnoyrkena på gmnd av minskad expansion, den nya teknikens effekterinom servicesektorn m. m. har behovet av att förändra den könsuppdeladearbetsmarknaden ökat. 1984/85:100 Bilaga 12 41 10-miljonerskampanjen Jag har i samråd medarbetsmarknadens parter fördelat medel frän de lOmilj. som avsatts underbudgetårel 1983/84 lill en kampanj för alt främja rekryteringen avkvinnor till industrin. Kampanjen är nu slutförd. Arbetet har bedrivits över hela landet och hafttre olika huvudinriktningar, nämligenåtgärder för att påverka flickors utbildnings- och yrkesval, datautbildning för kvinnor samt rekryterings- ochvidareutbildningsätgärder. Hämiöverhar ett antal projekt med motsvarande inriktning specialdesti-nerats till invandrarkvinnor. Sammanlagl omkring46000 flickor/kvinnor, 3200 lärare, 3000 föräldrar, 600 skolor och 800 företaghar engagerats i kampanjen. Den särskilda datautbildningen har omfattat nära5000 personer och 25 företag harvarit aktiva i denna. Samtliga projekl har redovisats och diskuterats pä länsvisauppföljningskonferenser, där frågan om hur vunna erfarenheter kan integreras ide berörda parternas normala verksamhet spelat en vikfig roll. Effekten av insatsersom syftar till att påverka yrkes- och utbildningsval kan ofta ses först på lång sikt.Berörda skolor, elever och lärare har visat ett stort intresse och hög aktivitet ide genomförda projekten. I flertalet fall fortsätterverksamhet i kampanjens anda. Erfarenheterna frånprojekten avseende rekryterings- och vidareutbildningsåtgärderna är överlagpositiva.