prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Denna kommer fr. o. m. den alt ihuvudsak vara samlad inom etl nybildat organ. stiftelse förrikskyrklig verksamhet. Stiftelsens beslutande organ, ombudsmötet, och dessstyrelse består av de till kyrkomötet resp. centralstyrelsevalda ledamöterna. Detta svarar mot vad konstitufionsulskottel i sittbetänkande (KU 1982/83: 2) uttalade om viklen av att ledamöterna i kyrkanshögsta beslutande församling får möjlighet atl verka som ett samlande ochopinionsbildande organ inom kyrkans hela arbetsområde. I en inomcivildepartementet upprättad promemoria har föreslagits att för rikskyrklig verksamhel resp. istället för kyrkofondens styrelse skall fördela bidrag ur kyrkofonden tillsådan rikskyrklig verksamhet som inte är reglerad i lag eller förordning.Promemorian har remissbehandlats. Jag avser atl föreslå regeringenatt förelägga en proposition om dessa frågor. En viktig del avreformarbetet på del kyrkliga området är att åstadkomma förenklingar i detkyrkliga regelsystemet. Som jag redan nämnt (avsnitt 4.6) har resultat uppnåttsinom detta område. fortsätter nu sitt arbete medsikte på att förenkla och modernisera de kyrkliga författningarna ochsammanställa dem till en enhetlig kyrkolagstiftning. Vid sidan av dettaövergripande arbele med att förenkla reglerna på del kyrkliga området har enutredare (1984:01) tillkallats för atl göra en 1984/85:100 Bilaga 15 21 översyn av bestämmelserna om statlig tillsyn överkyrkobyggnader och begravningsplatser m. m. Inom bedrivsdessulom arbete med översyn av lagstiftningen rörande begravningsverksamhetenm.m. och av bestämmelserna om förvaltningen av kyrklig jord. 1982 årskyrkokommitté (Kn 1982:05) och kyrkomusikerutredningen (Kn 1980:04) har iett diskussionbetänkande (SOU 1983:55) Församlingen presenteratmodeller för kyrkans lokala organisation. Efter ett omfattande remissförfarandehar remissmaterialet sammanställts i betänkandet Församlingarna om framtiden(SOU 1984:75). Båda utredningarna fullföljernu sitt arbete och beräknas avlämna slutbetänkanden . På begäran avriksdagen skall kyrkokommittén enligt sina direktiv också utreda frågan omkyrkoherdens slällning i kyrkorådet. Enligt vad gav regeringen tillkänna (mot. 1982/83:37, KU 8, rskr 30) borde utredningsarbetet i denna fråga bedrivas så snabbt att förslag tillriksdagen kunde läggas fram underinnevarande valperiod. Kommittén har emellertid i skrivelse den 9november 1983 uttalat, att frågan om kyrkoherdens ställning i kyrkorådet måste övervägas från helt nya utgångspunkter omnågra av dess i diskussionsbetänkandet framförda förslag helt eller delvis skall ligga till grund för en framtida reform av organisation på lokalplanet. Kommittén har därföruttryckt önskemål om att få återkommatill frågan i samband med att den presenterar ett slutligt förslag rörandestrukturfrågorna m.m. Ett förslag i ämnet torde sålunda inte kunna läggas fram för förrän tidigastunder 1986/. 6 Forskning om den offentliga sektorn I enlighet med vadsom redovisats i regeringens proposition om forskning (prop.1983/84: 107 bil. 10) haren delegation inrättats för forskning om den offenfiigasektorn. Delegationen skall till att böija med arbeta av treår. Verksamheten har inriktats på frågor som rör folkstyrelsen samt statens,kommunernas och landstingskommunernas roll i samhällsutvecklingen. Framför allt kommer delegationen attvara ett organ för ömsesidigtinformationsutbyte mellan i första hand politiker och forskare. I sitt praktiska arbete skall den påolika sätt dokumentera och informeraom aktuell forskning, skapa kontakter mellan forskare och avnämare samt stimulera till nya forskningsinsatserom aktuella problem. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 A. M. 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostnader) Statsrådsbilar Revisionskontoret - särkostnader -H 660 000 (-1-553 000) Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag anslaget för näsla budgetår till . Genom omprioritering inomhuvudtiteln har medel frigjorts bl. a. för en tjänst som tidigare finansieratsöver anslagsposlen Förvaltningskostnader. I övrigt har anslaget beräknats medutgångspunkt i en tvåproceniig minskning av resurserna i enlighet med denprincip som tillämpas generelll i årets budgetförslag. Jag hemställer attregeringen föreslår att tillCivildepariemeniet för /86 anvisa ett förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Med hänsyn lill den beräknade omfallningen avutredningsverksamheten bör anslaget uppgå till . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m.m.för /86 anvisa ett reservationsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 15 23 1983/84 Utgift 286393 Reservation 70644 1984/85 Anslag 292000 1985/86 Förslag 385000 Anslaget bör under nästa budgetår föras upp med385000 kr. Jag hemsläller all regeringen föreslår atl till Exlra ulgiflerför budgetårel 1985/86 anvisa ell reservationsanslag av . 1983/84 Utgift 164623000' 1984/85 Anslag 179639000 1985/86Förslag 185 953000 Regeringskanslietsförvaltningskontor (FK), som inrättades , är ett gemensamtförvallnings- och arbelsgivarorgan för frågor som enbart rörstatsrådsberedningen, departementen, utrikesrepresenlationen och kommittéerna. Förvaltningskontoret ledsav en styrelse. Chef för förvaltningskontoret är en förvaltningsdirektör. Inomkontoret finns sex enheter och etl förhandlingssekretariat. (I OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekostnader) lingsarbele m. m. Pris-och löneomräkning m.m. . ' Avser departementens organisationsavdelningunder . Prop.1984/85:100 Bilaga 15 24 För nästa budgetårbör medel för FK:s verksamhel beräknas enligt ell ettårigthuvudförslag med en reduktion om med undantag för kostnaderna under lokalkostnadsposlen. Kostnaderna förbevakningsorganisationen redovisas f. n. under anslagspostenLokalkostnader. Med hänsyn till atl förändringarna av bevakningsorganisationennu är genomförda anser jag all dessa kostnader fr.o.m. budgetårel 1985/86 börredovisas under anslagsposten Förvaltningskostnader. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört och tillsammanslällningen hemställer jag att regeringen föreslår att tillRegeringskansliets förvaltningskontor för /86 anvisa ett förslagsanslag av 185 953000kr. 1984/85:100 Bilaga 15 B.STATLIG RATIONALISERING OCH REVISION, STATISTIK, M.M. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag 63690000 68063000 67 339000 Statskontoret är centralförvaltningsmyndighet för rationalisering, administrativ utveckling och ADB iden civila delen av statsförvaltningen samt svarar för anskaffning avADB-utruslning. Statskontoret tillämparprogrambudgelering och tilldelas anslag i programtermer. Anskaffning ochförvaltning av ADB-utrustning (I OOO-tal kr.) Prop.1984/85:100 Bilaga 15 26 Statskontoret föreslår i sinanslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslaget fördelas över en ireårsperiodmed fördelningen 3, 1 och för första, andra resp. tredje budgetårel. Pris-och löneomräkning m. m. Verksamhelenunder programmel Rationaliseringsutredningar förutses av statskontoret liksomhittills utgå från utredningsuppdrag som lämnas av främst regeringen ochkommilléer. Inom programmetEffektivitetsstödjande verksamhet kommer statskontoret att ge slor vikt ålfrågor om besparingsverksamhet vid myndighelerna och dessutom satsa på frågorom organisation, ledningsutveckling och rationell kontorsdrift samt på ettfortsalt stöd till myndigheternas ADB-verksamhet. AnslagspostenAdministration av externa verksamheter föreslås fr.o. 1985/86 ingå ianslagsposten Rationaliseringsutredningar. Statskontoret beräknaratt antalet årsarbetskrafter /86 kommer att vara ca 285, fem färre än1984/85. Jag godtar statskontoretsförslag om ell huvudförslag som fördelas med enutgiftsminskning om fördelad enligt statskontorets förslag. Regeringen har uttalat(prop. 1982/83:150, bil. I) att myndigheterna bör pröva all avgiftsbeläggaijänsler, som inle är avgiftsbelagda. Syftet är dels att påverka efterfråganpå sådana tjänster och dels att minska anslagsbelastningen. Statskontoret harfått i uppdrag alt studera möjligheterna till avgiftsbeläggning av vissaverksamheter och redovisa förslag härom. Med anledning härav skriverstatskontoret i anslagsframställningen att verkel överväger att avgiftsbeläggarapporter och en del tjänster. Statskontoret bedömer att inkomsterna till enbörjan inte kommer att bli särskilt omfattande. Mot bakgrund av vad jagnu har anfört bör enligt min mening avgiftsbeläggning av vissa tjänster m. m.vid statskontoret införas. Jag bedömer att inkomsterna under /86bör kunna uppgå till ca I milj. kr. bör övervägasalt successivt öka andelen avgifisbelagd verksamhet. En särskild inkomstpostför sådana inkomsler bör föras upp i statskontorets budgei. Anslaget börsamtidigt reduceras med motsvarande belopp. Den tidigare redovisadeutgiftsminskningen berörs inte härav. Enligt min mening bör statskontoret iverksamheten få utnyttja en viss del av sådana inkomster i den mån inkomsternaöverstiger det budgeterade beloppet. Del ankommer på regeringen all besluta omdetta. 1 övrigt kan jag godta statskontorels förslag ifråga om inriktningen av Prop.1984/85:100 Bilaga 15 27 verksamheten under /86. Minberäkning av medelsbehovet för statskontoret framgår avprogramsammanslällningen. Jag hemsläller att regeringen föreslår atl lill Statskontoretför budgetårel 1985/86 anvisa ell förslagsanslag av . 1983/84 Ulgift 156011167 Behållning 30904761 1984/85 Anslag 231000000 1985/86 Förslag 275000000 Över dettareservationsanslag finansieras och redovisas generelll användbarADB-ulrustning som anskaffas inom den civila statsförvaltningen för andramyndigheter och institutioner än de affärsdrivande verken. Anslaget omfaltarockså ADB-utrustning vid fiygtekniska försöksanstalten. Anskaffningar som har etlköpvärde överstigande 2 milj. kr. prövas av regeringen. Övriga anskaffningarbeslutas av statskontoret. För ersättningsanskaffningar gäller samma regleroch förfaranden som för nyanskaffningar. Från anslagel belalasADB-utruslning och andra utgifter av investeringskaraklär i samband medanskaffning, installation och igångkörning av köpt eller hyrd ADB-ulrustning.För utrustning som redovisas över anslaget betalar drifisansvariga myndigheteråriiga avgifter till statskontoret. Förutom avskrivningar m.m. täckeravgifterna även statskontorets kostnader för upphandling och förvaltning avutrustningen. Statskontorets anslagsframställning /86 I anvisningarna förmyndighelernas anslagsframställningar åläggs de myndigheler som omfattas av densamordnade anskaffningen all anmäla sill behov av ADB-ulrustning tillstatskontoret, som lämnar en samlad anslagsframställning till regeringen förden ADB-utrustning som bör anskaffas på detta sätt. 1 del följande redovisasen sammanslällning över myndighelernas resp. statskontorets bedömningar avinvesteringsbehoven för budgetåren 1984/85 och 1985/86. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 (1 OOO-tal kr.) Summa (hyra-Hköp) Myndigheterna hartill statskontoret anmält ett behov av ADB-utrustning för ettsammanlagt värde av ca 846,7 milj. kr. för budgetåren 1984/85 och 1985/86.Statskontoret har beräknat atl anskaffningsbehovet för de två budgetåren blirca 663,9 milj. kr., dvs. lägre än det behov som myndigheterna haranmält. Minskningen beror bl.a. på att statskontoret bedömt attinvesteringskostnaderna i en del fall blir lägre än de som myndigheterna harberäknat eller att anskaffningarna av olika anledningar kommer att inträffasenare än vad myndigheterna har anmält. Av det beräknadeanskaffningsbehovet på ca 663,9 milj. kr. avser 214,4 milj. kr. ()ersättningar av tekniskt försliten utrustning, 237,2 milj. kr. ()kompletteringar på grund av volymtillväxt i befintliga ADB-system ellerutbyggnader enligt statsmakternas beslut samt 212,3 milj. kr. () övrigaanskaffningsbehov, syftande till rationaliseringar och kostnadsminskningar i myndigheternasverksamhet. Bland större enskilda anskaffningar somär medräknade i underlaget märksersättnings-, kompletterings- och nyanskaffningar för polisväsendet,domstolsväsendet, den allmänna försäkringen, vägväsendet, centrala bilregistret, meteorologiska ochhydrologiska institut (), skalteadministrafionen ochexekufionsväsendet, universitet och högskolor,, arbetsmarknadsverket, arbetarskyddsverket, bostadsverket,lantmäteriverket, det centrala fastighetsregistret, patent- och registreringsverket,datamaskincenlralen för adminislraliv dalabehandling (DAFA) ochstatistiska centralbyrån (SCB). 1984/85:100 Bilaga 15 29 Av detanskaffningsbehov som statskontoret beräknat avser 634,7 milj. kr. köp av utrustning och 29,2 milj. kr.värdel av den utrustning som planeras auhyras. Av medelsbehoven för köp är ca 216 milj. kr. redan bundna föranskaffningar som beslutats av regeringen eller statskontoret eller somunderställts regeringens prövning. Erfarenhetsmässigtinträffar förskjutningar av leveranser och betalningar, vilket leder tillalt medelsförbrukningen på investeringsanslaget blir lägre än planerat. För budgelåren 1984/85 och1985/86 har slalskontorel uppskattat dessa förskjutningar till 13 milj. kr.resp. 72,8 milj. kr. Medelsbehovenreduceras därigenom till 249,9 milj.kr. /85 och till 312 milj.kr. Då behållningen påanslagel vid ingången av /85 är 30,9 milj. kr. ochanslagel för innevarande budgelår 231 milj. kr. behöver enligt statskontoret300 milj. kr. anvisas till /86. Anskaffning avADB-utrustning medför långa leveranslider. /86 förutses beställningar ske även av en stor del av denutrustning som installeras /87. Av de bemyndiganden för beställningarsom tidigare lämnal återstår ca 238 milj. kr. vid ingången /85. Köpvärdet för den ytterligare utrustning som beräknas bli beställd för installationunder 1984/85, 1985/86 och 1986/87 uppgår till sammanlagt ca 538 milj. kr. kompletterandebemyndigande behövs därför på 300 milj. kr. Myndigheternasanmälningar till statskontoret visar växande anspråk på medel för invesleringar i ADB-utrustning. Detstatsfinansiella läget medger dockinte att dessa tillgodoses fulll ut. Medel bör i första hand avsätlas för nödvändiga ersättnings- ochkompletteringsanskaffningar, invesleringar som är direkta följder av beslut av regeringen eller ellersom kan finansieras genomomprioriteringar i verksamhelen samt sådana investeringar som är mest lönsammaoch innebär de största rationaliseringseffekterna. Jag avser attåterkomma till regeringen med ell förslag till sådana riktlinjer som kan utgöra utgångspunkt för statskontorets priorilering av anskaffning av ADB-utrustning. Jag vill framhållaall detta är en lillfällig lösning iavvaktan på atl regeringen senare tar ställning till resultatet av pågående översyn av handläggnings- ochbeslutsordningen för statliga ADB-invesleringar. Mol denna bakgrundberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 275 milj. kr.Riksdagens bemyndigande bör därutöver inhämtas atl beställa ADB-ulrustning till ell värde av 300 milj. kr.utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 Jag hemställer atl regeringen föreslår 1. allfill Anskajfnlng av ADB-utrustning för /86 anvisa ettreservationsanslag av . 2. all medge alldatorutrustning beställs ulöver lidigare medgivet belopp - till en kostnad avhögst . 1983/84Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Riksrevisionsverkel ärcentral förvaltningsmyndighet för revision och redovisning och därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. RRV tillämparprogrambudgelering och tilldelas anslag i programtermer. Följandeprogramindelning gäller för verkel. Prognoser,budgei, redovisning (lOOO-lalkr.) 1983/84 Ulgift 1984/85 Budgei 1985/86 Beräknar Prognoser, budgei, redovisning 45 166 28 388 Inkomster under program 1 Inkomsler under program 2 RRVföreslår i sin anslagsframställning bl. a. följande. Huvudförslaget fördelas ,med fördelningen 1, 2 och för första, andra resp. tredje budgetåret. Pris- och löneomräkningm. Vad gällerrevisionsprogrammel kommer RRV /86 all lägga fortsatt tyngdpunkt påprojekl som utgår från den offentliga verksam- Prop.1984/85:100 Bilaga 15 31 hetens samlade påverkan på olika delar avsamhällel och en bedömning av de slalliga verksamheternas effektivitet i dettaperspekliv. Förvaltningsrevisioner inom programmel kommer med utgångspunkthäri all avse bl. a. stödformer, administrativa systemoch samordning inom bl. a. det sociala området inkl. socialförsäkringsområdet,arbetsmarknadsområdet samt hälso- och sjukvårdsområdet. Ifråga om programmel Prognoser, budget, redovisning innebär den allmännainriktningen en prioritering av arbetet med att förbättra statsmakternasunderlag för beslut om den ekonomiska politiken och budgetpolitiken samtmedverkan i effektivering av budgetprocessen. RRV föreslår atlbenämningen på program 2 ändras till Redovisning och att beteckningenprognosavdelningen i 13 § instruktionen (1973:444) ändras till avdelningen förredovisning, budgei, prognoser. RRV föreslår alt vissaersättningar, som erhålls för uppdrag åt kommittéer och andra statliga organ,bör tas upp som inkomsler under anslagel. Inkomsterna har beräknats lill Imilj. kr., jämnt fördelade på de båda programmen. RRV beräknar alt antaletårsarbetskrafter /86 kommer alt uppgå till ca 241, en minskning med4. Jag godtar atthuvudförslaget fördelas . Enligt min mening bör dockutgiftsminskningen om fördelas med 2, 1 och för första, andra resp.tredje budgetårel. Bedömningen utgår ifrån att en inkomstpost om 1 milj. kr.förs upp i budgeten. Merparten av de beräknade inkomsterna bör dock räknas avfrån anslaget. Denna anslagsminskning och den av redovisademinskningen av hyreskostnaderna utgör en del av utgiftsminskningen enligt huvudförslagel. Riksrevisionsverkelredovisar i sin anslagsframslällning alt verkel i förvaltningsrevisionen under1985/86 kommer att lägga fortsatt tyngdpunkt pä projekt som utgår från denoffentliga verksamhetens samlade påverkan på olika delar av samhället och enbedömning av statliga verksamheters effektivitet i delta perspektiv. Jag kan istort godta denna bedömning. Enligt min mening är det dock också väsentligt atlunderiag las fram, som ger regeringen och bältre möjligheter atlbedöma effektiviteten och produktiviteten hos enskilda myndigheter, bl.a. föratt kunna avgöra hur förändrings- och rationaliseringskraven bör ställas upp.Jag avser att återkomma till regeringen i frågor om såväl förvaltnings- somredovisningsrevisionen. 1 övrigl kan jag godtariksrevisionsverkets förslag i fråga om inriktningen av verksamhelen undernästa budgetår. Min beräkning av medelsbehovet för framgårav programsammanslällningen. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Riksrevisionsverketför /86 anvisa etl förslagsanslag av . Prop.1984/85:100 Bilaga 15 1983/84 Ulgift 20558173 1984/85 Anslag 18 308000 1985/86 Förslag 17549000 Kammarkollegiel ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgifl all handlägga frågor rörande statligoch kyrklig egendom, rikets indelning och den prästerliga organisationen,handha medels- och fondförvaltning saml i vissa ärenden bevaka statens rätt ochallmänna intressen. Vidare ingår i kollegiet en redovisningscentral med uppgiftatl för ett antal myndigheler svara för kassagöromål, bokföring ochredovisning. Kollegiet är dessulom värdmyndighet för ett revisionskonlor samlfullgör kansligöromålen för kyrkofondens slyrelse och fideikommissnämnden. Chef för kollegiel är en generaldirektör.Kollegiet är organiserat på sex enheter, nämligen en allmän avdelning, elladvokatfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscentral, etl revisionskonloroch en adminislraliv sektion. Vid kollegiel finns som rådgivande organ ettexpertråd för medels-placeringsfrågor. Beräknad ändring 1985/86 (därav lönekoslnader) (17 567000) (-H 263 000) (-1-200000) -t- 37 000 1984/85:100 Bilaga 15 33 Kammarkollegiet föreslår i sinanslagsframställning bl.a. följande: Myndighetenbör undantas från tillämpning av del s. k. huvudförslaget, dvs. pris- ochlöneomräknat anslag reducerat . Konsekvenserna av huvudförslaget ärsvårighet alt nå verksamhetsmålen. Bristande resurser leder bl. a. lill sämrehushållning med slatens kapilal. Kollegielframhåller alt stålens budgei kan förbällras genom förstärkta insatser på endel av myndighetens verksamhetsområden. Viktigare områden är förvaltningen avbidrag. Kollegiet föreslår för dessa arbetsuppgifter en förstärkning med enhandläggartjänst (-(-). 1 samma syfte anser kollegiel attskatlegranskningen bör förbättras och föreslår all ytterligare en handläggartjänstinrättas för granskning av arvs- och gåvoskatt (-t-152 155 kr. För ulveckling avADB-användningen inom myndighelen begärs . Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget till kammarkollegiet till 17 549000kr. Vid anslagsberäkningenhar jag utgått från alt koslnaderna för kollegiets handläggning avkyrkofondsstyrelsens kansligöromål och övriga koslnader för kyrkofondensförvaltning skall belasta kyrkofonden och atl kostnaderna för avveckling avdödsbon där allmänna arvsfonden är ende dödsbodelägare samt kostnader förfondens förvaltning skall belasta allmänna arvsfonden och las upp somuppbördsmedel. Ulredningen (E 1979:03) angående översyn av den statligafondförvaltningen m. m. väntas avge sitt slulbelänkande . Iavvaktan på ulredningens förslag och statsmakternas ställningslagande lillförslagel föreslår jag atl ylleriigare avgiftsbeläggning genomförs genom atlkollegiets koslnader för förvaltningen av övriga fonder får belasta respektivefond. Ersättning bör ulgå av fondernas netioavkaslning för närmastföregående budgelår, om inte överenskommelse har träffals om högre ersättning.Anslaget har i övrigt beräknats enligt ett ettårigt huvudförslag med enreduktion om . Kollegiets konsekvensbeskrivningar tyder inte på annal än althuvudförslagel kan genomföras utan påtagliga följder för verksamheten. Frågan omkammarkollegiets ADB-användning bör enligt min mening tas upp till prövning ianslulning till pågående översyner avstatlig låneverksamhet och fondförvaltning. Jag hemställer all regeringen föreslår atl till Kammarkollegielför /86 anvisa elt förslagsanslag av . 3 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 15 34 1983/84 Ulgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Datamaskincentralen föradministrativ dalabehandling (DAFA) har enligt sin inslruklion (1975:570) tilluppgift alt på uppdrag ulföra administrativ databehandling och arbele medmelod- och systemutveckling i samband med sådana uppdrag. Enligt instruktionenåligger del DAFA särskilt atl tillhandahålla dalabe-handlingskapacitel ålstatsmyndighet som saknar egen ADB-anläggning, utfärda anvisningar ochrekommendationer av betydelse för de ADB-system vilkas drift förläggs till DAFAsamt tillhandahålla generella ADB-program för sådana ADB-tillämpningar som oftaförekommer hos myndigheterna. DAFA får enligtinstruktionen även i övrigl tillhandahålla tjänster med anslutning lilldatordrifl. DAFA skall varaekonomiskl självbärande. Endasl etl formellt anslag på . Föratt lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem samt för alltillgodose behov av rörelsekapital disponerar DAFA en röriig kredit hosriksgäldskontoret som f.n. uppgår lill 16 milj. kr. Den lotala omslutningenav DAFA:s verksamhel uppgick under /84 till 161 milj. kr.Netloresuliaiel blev ell överskott på . För budgelärel 1984/85beräknar DAFA en omslutning på 191 milj. kr. och ett nelloresultat på 2 milj.kr. DAFA beräknar en ökning av sin verksamhet även kommande år. Som jag framhöll i förraårels budgetproposition (prop. 1983/84:100 bil. 15 s. 109) finns det skäl attöverväga om DAFA:s nuvarande associationsform är den mest ändamålsenliga förden verksamhel som DAFA bedriver. Jag har därför efter regeringens bemyndigandetillkallat en särskild uireda-re med uppdrag alt ulreda denna fråga.Utredningsarbetet skall rapporteras till regeringen senast den 31 januari1985. Enligt direktiven börulredningen inledas med etl övervägande om DAFA;s roll i den slatligaförvaltningen och i den statliga databehandlings-verksamheten.