prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — 1 det följandepresenteras först den nya industripolitik som ligger lill grund för regeringensålgärder sedan filllrädet . Därefter lämnas en redogörelse för utvecklingenunder senare är inom svensk industri samt utsikterna för . Slutligenredogörs översiktligt för vissa branschfrågor och för vissa internationellafrägor. 1 årets budgetpropositionfullföljs den omläggning av industripolitiken som regeringen aviserade iregeringsförklaringen vid silt tillträde . Utgångspunkten förregeringens politik har varit behovet av atl stärka industrisektorn. Orsakenlill de obalanser som kännetecknat ekonomi - underskott iutlandsbelalningarna, underskott i slatens budgei och underutnyttjande avproduktionsresurserna, främsl arbetskraften - är all indusiriseklorn blivit förliten. Trots den positiva utveckling som skett under de två senasle åren gällerdelta förhällande fortfarande. Efler många års nedgång i reallönerna hämmasmöjlighelerna alt öka den privata konsumtionen av all industrisektorn inteförmår producera tillräckligt myckel för all uppränhålla extern balans. Första steget: Ny grund för tillväxt Det första steget i dennya industripolitiken syftade till alt åsladkomma de grundläggandeförutsättningarna för industriell expansion. Devalveringen gavindustrin elt förmånligt kostnadsläge i syfte atl möjliggöra en ökning avexporten och förstärkt konkurrenskraft för den importkonkurrerande induslrin(se figur 2: s. 22). Med de omfattande investeringsprogrammen inomenergisektorn, pä kommunikalionsområdel och i den s.k. ROT-sektorn(reparalion-ombyggnad-lillbyggnad) stimulerades samiidigi imporlsnäl inhemskefterfrågan på områden som är vikliga för industriell expansion. Genomgripandeinsatser i krisdrabbade branscher och förelag - främsl statliga - lade grundenför också dessa branscher och förelag att dra fördel av den förbättradekonkurrenskraften. Gruvindustrins prospekleringsbas breddades genom elt300-miljoners-pro-gram för prospeklering och nyöppnande av gruvor.Tekoindustrin stärktes genom ett treårsprogram som sammantaget innebär insalserför ca 500 milj. kr. för effektiviletshöjande ålgärder och förstärktmarknadsföring i stället för defensiva subventioner. För varvsindustrinbeslutades om en finansiell rekonstruktion av somZenit avskiljdes från koncernen. Slutligen har en omstrukturering avspe-cialstålinduslrins rostfria sektor möjliggjorts genom statliga eftergifterav redan beviljade lån som ägarna och andra intressenter gjortbetydande finansiella insalser. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 14 Syftet med dessa åtgärderhar varit alt ge industripolitiken en offensiv roll, atl bryta nedgången iindustriproduktionen och den snabba ökningen av det s.k. krisslödet tillindustrin saml atl långsiktigt dra ned subventionerna till induslrin. Resullalel av dennaomläggning av politiken visar att svensk induslri vid ell balanseratkostnadsläge har en betydande vitalitet och växtkraft inom säväl avgörandeframlidsomräden som basindustrierna. Som framgår av den följande redogörelsenför utvecklingen i industrin har exporten, produktionen, lönsamhelen,investeringarna och sysselsättningen i induslrin ökal med internationellt sellhöga tal. Svensk induslri har återhämtat sig av betydligt sämreutveckling än induslrin i våra konkurrentländer. Minskningen av krisstödetär betydande och framgår av figur 1. (s. 15). Industripolitiken har återfåttsin rätta roll all främst vara inriktad pä stöd lill tillväxt, förnyelse ochindustriell omvandling. Subventionerna lill krisföretag fortsäller att minska.Vidare minskade del lotala slödel lill exportfinansiering mellan budgelåren1982/83 och 1983/84 med . Programmet för strukturanpassning inom denmanuella glasindustrin har kunnat avslutas. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Industristöd 1975/761984/85 fördelat på stod för omställning/neddragning resp. tillväxt/förnyelse OMSTÄLLNING / NEDDRAGNING TILLVÄXT / FÖRNYELSE I 84/85 I I I ' I I » " I 1 I I . n Omställning/neddragning= icke-permanent stöd4-branschstöd Tillväxt/förnyelse = FoU-stöd-i-regionalpolitisklstöd-i-exportstöd-fsmåföretagsstöd Anm. 1 prognosen /85 ingår endast redan beslutade kostnader och kostnader som ärkonsekvenser av tidigare beslut. Källa: Industrideparlementel. 1 årets budgetförslagföljs industripolitikens första steg upp med en mycket slram ekonomisk politikoch en fast avsikt från regeringens sida all bevara industrins konkurrenskraftgenom en målmedveten kamp mot infialionen. Omprioriteringen av deindustripolitiska anslagen fullföljs med insalser främst inriktade pä förnyelseoch tillväxt som det samlade anslagsbehovet underindustridepartementets område kunnat sänkas. På samma sätt som en defensivindustripolitik kan bli en följd av och förstärka effekterna av en felaktigekonomisk politik kan induslripoliliken nu tack vare en väl avvägd ekonomiskpolitik lämna bidrag till atl sänka statens budgetunderskott. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 16 Andra steget: Förnyelse Det andra steget iregeringens industripolitik syftade lill alt med en serie samordnade åtgärderfrämja insatser i induslrin för tillväxt och förnyelse i synnerhet blandsmåförelagen. presenterade regeringen propositionen om industrielltillväxt och förnyelse (prop. 1983/84:135) med samlade ålgärder under enireårsperiod för . Anslagen utgjorde ambitionshöjningarinom områdena leknisk forskning och ulveckling, indusiriell ulveckling,industriell omvandling och smäförelagsulveck-ling med sammanlagt 1,1 miljarderkronor . Årels budgetförslag präglas till sin inriktningoch vad gäller anslagen lill bl.a. statens induslriverk, styrelsen för tekniskulveckling och Industrifonden av beslut med anledning av den s. k.förnyelseproposilionen. 1 propositionenklargjordes att industripolitikens uppgifier främst är att inom ramen förmarknadsekonomin motverka trögheler i systemet, undanröja hinder för ochfrämja tillväxt och förnyelse saml all motverka brister i marknadsekonomint.ex. vad gäller nybildandel av företag och satsningar på forskning ochulveckling. Syftet är alt stimulera och underiätta kreativitet, nyskapande ochnyslartande av företag. Induslripoliliken kompletterar den ekonomiska politikengenom att stödja insalser som görs i förelagen och bidrar därigenom lill altunder fördelningspolitiskt acceptabla former främja industrisysselsättningen.Följande rikllinjer angavs för induslripoliliken (prop. 1983/84:135 s. 31-54). - Offensivainsalser inom industripolitiken ges ökal utrymme. - Utvecklingsmöjligheternai råvarubranscherna tas lill vara. - Denoffentliga verksamhelen ulnylljas bättre som en drivkraft för industriellutveckling. - Insatsernaför atl främja verksamhelen i små och medelslora förelag ökas. - Öppenhetenoch samverkan mellan samhällel, företagen och de anställda vidareutvecklas. - Industripolitikenoch regionalpolitiken samordnas bättre. - Administrativahinder och byråkratiskt krångel för företagen undanröjs och motverkas. - Delnordiska induslripolitiska samarbetet slärks genom en inriktning på praktiskaresultat. beslut innebaran industriverkets insatser för småföretagsutveckling förstärks med 135 milj.kr. och all siyrelsen för leknisk Ulveckling i ökande utsträckninginriktar sin verksamhel mot små företag. Industrifonden fär en kapitalpåfyllnadmed 600 milj. kr. pä bl.a. en utvärdering i det näringspoliliskarådet påvisat brett slöd för fondens verksamhet inom industrin ochlöntagarorganisationerna. Till åtgärderna inom detandra steget i den nya induslripoliliken hör ocksä insatserna för att samordnaoch bredda samhällets insalser för etl offensivt utnyttjande av havsresurserna.Tele-X är ett annat exempel på etl 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 17 projekt som ger svensk industri en betydelsefullvitalisering inom etl expansivt teknikområde - rymdens utnyttjande. Med detnationella mikroelektronikprogrammet beslöt slaten om omfattande insatser förall tillsammans med induslrin vidareutveckla halvledarinduslrisärskilt inom områdel kundanpassade kretsar och därigenom stärka svensk industrisförmåga att konstruera och tillverka mikroelektronikkomponenler. Till desärskilda offensiva induslripolitiska insatserna hör också den aktivauppföljningen av de induslri- och regionalpoliliska effeklerna av JAS-projekletsamt ålgärder för atl förbättra de kooperativa företagens möjligheter tillkapitalförsörjning och utveckling. Resultaten av åtgärdernainom ramen för del andra stegel av den nya industripolitiken börjar nuframträda. Nyföretagandet växer snabbare än lidigare. har ell slortantal uppfinnarföreningar bildats och ell fiertal leknikcentra kommil i gång.Insaiserna inom de centrala induslripolitiska organen SIND, STU ochIndustrifonden inriktas på förnyelse och tillväxt. Industrifonden har fattatbeslut om lån eller bidrag lill mer än 90 projekl och fondens sammanlagdafinansiella åtagande uppgår till närmare I miljard kronor. Svenska företagkonkurrerar framgångsrikt om inlernaiionella order inom rymdområdet ochrymdverksamheten i har vidareutvecklats i snabb lakl. Andelen avbrulionafionalproduklen som avsälls till forskning och ulveckling uppgår nutill ca 2,, vilkel är en internationellt myckel hög siffra. I årets budgetförslaggörs uppföljningar och fördjupningar på dessa områden. Teknikupphandlingen gesökat utrymme i budgeten för styrelsen för teknisk ulveckling. Insatserna iindustridepartementets arbetsgrupp för främjande av underleverantörernasställning intensifieras. Regeringen har fattat beslut om särskildamedel lill teknikspridning i samarbeie mellan småföretag och högskola främst iJämtlands och . Med jämförelsevis begränsade statliga insatserfrigörs omfattande mänskliga och materiella resurser lokalt och regionall, somkommer de små förelagen till del. Inom styrelsen för teknisk ulveckling kommermed de medel som föreslås nya insatsområden atl kunna inledas inomdelprogrammel Industriellt och samhällsinriklal lekniskl ulvecklingsarbele,nämligen Tekniska fiberkompositer samt Lim- och fogningsmeloder. Samtidigtavslutas insatsområdena Sjukvårdsmiljö, Gmndläggningsleknik samtStälfram-ställning ur fosforrika . Den lekniska attachéverksamhelen breddas. 1 enlighet med riksdagensbeslut har arbetet börjat med atl bygga vidare pä mikroelektronikprogrammel ochskapa etl sammanhållet nationellt informationsteknologiprogram. Programmetsyftar till att förbättra förutsättningarna för informationsteknologinsutveckling i vårt land. Underlaget visar att drygt 100000 personer nu sysselsättsi denna industri. Del remissbehandlas f. n. 2 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 18 Tredje steget: Kreativ industriell miljö Den nyaindustripolitikens iredje sleg syftar till all skapa en stabil och gynnsammiljö för industriell tillväxt och förnyelse, kreativitet, nya initiativ ochnyförelagande. Del tredje stegel bygger pä atl de två första stegen -bevarandet av industrins konkurrenskraft och insatserna för industriell tillväxt och förnyelse - fullföljs medkrafl. Avsiklen är all förbättra industrins utvecklingsbetingelser sä att deförutsättningar, som skapas av de första och andra stegen, kan utnyttjas tillfullo av företagen. Insalser har redaninletts på delta område. Inom har en arbetsgrupp tillsattsmed syfte att gå igenom den slatliga normgivningen gentemot näringslivet. k. normgruppen skall motverka regler som är onödigt kostnadsdrivande,försvårar strukturförändringar eller får konkurrensbegränsande effekler.Gruppen skall medverka lill avreglering och motverka byråkratisering ochkrångel. Avsikten är att skapa regler som fyller samhällets målsättningar ochsamtidigt ger företagen goda produktionsvillkor. Gruppen arbetar i närasamverkan med näringslivets och löntagarnas organisationer. Gmppen ärsammansatt av företrädare för statsrådsberedningen, industridepartementet,, , ocharbetsmarknadsdepartementet. Normgruppen har vallinriktningen atl i första hand ta upp frågor som väcks av företagensorganisationer eller som faller inom industridepartementets verksamhetsområde.Gruppen har bl.a. avlämnat förslag till förenklad radiostörningskonlroll ochförenklad ädelmetallkoniroll. Gruppen har också initierat utredningsarbetet föratt förenkla reglerna kring leknisk sprit och reglerna i semesterlagen. Ellslörre projekl har inletts i samarbete med arbetarskyddsstyrelsen i syfte atlskapa bättre grunder för myndigheters beräkningar av koslnader för företagenav föreskrifter som myndigheter utfärdar. Ett annat projekt avser en översynav lagstiftningen om volym och vikt. Ett antal andra områden studeras också,bl.a. undanröjande av tekniska handelshinder. Erfarenheterna avnormgruppens arbete visar att den valda uppläggningen av arbelet är riklig.Avreglering eller förenklingar i normgivningen åstadkoms bäst i ell konkretarbete med väl definierade problem och i samverkan med berörda myndigheter,branscher och löntagare. Det är nu lämpligt attbredda delta arbele och förstärka normgruppens resurser. I förebyggande syftebör planer, som befinner sig på elt förberedande stadium men kan komma att fåbetydelse för den offentliga regleringen av näringslivets villkor, bedömas isamråd med företrädare för förenklingsinlresset. Inom industridepartementet harhärvidlag ulvecklats sakkunskap som bör kopplas in eller konsulteras på ett sätidigt stadium som möjligt. Vidare bör arbetet pä att skapa enkla regler förnäringslivel fördjupas genom en målmedveten syslem- och altitydpåverkan inomstatliga myndigheter. Grunden för landels välfärd ulgörs av en rationell indu- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 19 Regler som onödigtvis hämmardenna verksamhel kan få avsevärda negativa samhällsekonomiska verkningar. Också vad gällerkomplexiteten i samhällets stödgivning har åtgärder inletts för alt åstadkommaförenklingar. Samhällets samlade slöd till en önskvärd utveckling inomnäringslivet från induslri-, regional-, arbetsmarknads- eller miljöpolitiskautgångspunkter är uppdelat på etl mycket stort antal stödformer. Enförberedande utvärdering av möjlighelerna att begränsa anlalel stödformerpågår. Undanröjandet av onödigaregler och krångel syftar lill alt underlätta seriöst förelagande. I linjehärmed är del för näringslivels utveckling angelägel all motverka osundkonkurrens frän företag, som undandrar sig skyldigheterna mot samhället.Regeringens ålgärder för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten syftar lill all slävja en osund ulveckling i näringsliveloch skall ses i samband med regeringens åtgärder i övrigt för att underlältaseriöst företagande. En betydelsefull hämmandefaktor för industrins ulveckling under de senasle åren har varil dentilltagande brislen på tekniker och yrkesutbildad arbetskraft. Inomindustridepartementet har genomförts en mindre siudie av behovet avcivilingenjörer och ingenjörer för främsl dala- och elektronikindustrin.Chefen för har lidigare denna dag (bil. 10, avsnitt D.Högskola och forskning) lämnat förslag till ålgärder för atl förbättrasituationen. Etl mer omfatlande utredningsuppdrag har lagls påIngenjörsvelenskapsakademien för att ytterligare fördjupa insikterna omkunskapsbehovet inom svensk induslri. Detta är exempel på långsiktiga åtgärderinom andra politikomräden som har betydelse för indusirins förmåga altexpandera. Det är en viktig uppgift i industripolitiken all vid behov främjaålgärder inom skilda samhällssektorer i syfte att förbättra industrinsbetingelser och skapa etl stabilt näringsklimat. Samhällsklimatet i vidmening har betydelse för industrins och handelns utveckling. Exempel härpå ärinställningen till ny teknik. På samma sätl som samhällels ulveckling ärberoende av en positiv utveckling inom näringslivet är detta i behov avförståelse från samhällets sida för produktionens villkor. Därför är etlfortsatt fördjupat samarbete och öppet meningsutbyte mellan företrädare förnäringslivet, samhällel och lönlagarna av betydelse för näringslivelsulveckling. 1 delta syfte dellar företrädare för såväl företag och fackligaorganisationer som berörda myndigheler i lill industridepartementet knutnasamrädsorgan som del näringspoliliska rådel, industriella och tekniska rådetoch småföretagsdelegationen. har etl läkemedelsinduslriråd och etl rådför handel och distribution bildats. Inominduslrideparlementel förbereds vidare åtgärder för att i samverkan medföretagen och de fackliga organisationerna yllerligare förbällra indusirins förmågaatt tillvarata de produktionsbetingelser som uppnåtts. Etl sådani område ärinsatser för atl förbällra kvaliteten i produktionspro- Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 20 cesser och produkter. Pris, design,marknadsföring och service är betydelsefulla försäljningsargumenl. Undersenare är har erfarenheler från och strukit under den gamla svenskaerfarenheten atl också kvalitet är av stor betydelse i försäljningen. Detföreligger ell behov av höjd medvetenhet om detta inom industrin och åtgärderförbereds nu för alt främja arbetet i förelagen för etl höjtkvalilelsmedvetande. Också ägarförhållandena inäringslivel är av betydelse för en kreativ industriell miljö. Den svenskabiandekonomin, med ell dominerande privai ägande och begränsat slatligt ochkooperativt ägande, har sin utgångspunkt i marknadshushållningens principer.Åtgärder har vidtagits för alt effeklisera del slalliga ägandet och möjliggöraförbättrad riskkapitalförsörjning för kooperativa företag. Därulöver bör manuppmärksamma risker i del privata näringslivel för minskad flexibilitet ochbristande anpassningsförmåga till nya förhållanden i omvärlden lill följd avelt allt mer institutionaliserat och organiserat ägande. Vidare har delkorsvisa ägandet - dvs. alt storföretagen blir ömsesidiga ägare av varandra ökat . Jag avser därför atlsenare föreslå regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommittémed uppgift att utreda ägar- och infiytandefrå-gor i näringslivet. Grunden för trygghet och välfärd Insatser inom ramen fördel första steget i regeringens industripolitik är av avgörande betydelse förmöjlighelerna att fullfölja de övriga stegen. Därför har bevarandet av vårtnuvarande kostnadsläge och en förbättring av konkurrenskraften högstaprioritet. gäller inle minsl när konjunkturen i vår omvärld försvagasäven om farhågorna för en kraftig konjunkturdämpning möjligen kommer att visasig överdrivna. har värdefulla erfarenheter vunnits ifråga om strukturåtgärder ulan slora nya finansiella insalser av staten.Regeringen har krävt dominerande insatser från berörda privata intressen, föratl slalen skall medverka i finansiella rekonslruktioner som alternafiv tillkonkurs i krisföretag. Dessa erfarenheter bör kunna tas lill vara också i enkonjunktursvacka. Behovel av en fortgående strukturell förändring inomindustrin kommer alt kvarstå och i syfte att skapa en beredskap för en sådansituation arbetar en arbetsgrupp inom industridepartementet med atl formulerariktlinjer för industripolitikens inriktning i en lågkonjunktur. De principersom angivils i propositionen om industriell tillväxt och förnyelse utgörutgångspunkten för gruppens arbete. Oavsett konjunkturlägemäste insatserna inom ramen för de andra och tredje stegen i industripolitikenfullföljas. I längden är det bara aktiva insatser för tillväxt och förnyelseoch en stabil och gynnsam miljö för näringslivet, som kan återskapa entillräcklig industriseklor för alt den 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 21 svenska ekonomin skall kunna nå balans ochutgöra en stabil grund för medborgarnas välfärd och trygghet. har präglats aven fortsatt och kraftig konjunkturuppgång. Devalveringen hösten 1982förbättrade kraftigt företagens möjligheter alt utnyttja uppgången.Förutsättningarna för den svenska ekonomin förbättrades ytterligare av att USAungefär lade om sin finans- och penningpolitik. Den inhemskaefterfrågan i ökade och resulterade i en ökad amerikansk import. Samtidigtmed atl räntan sänktes kunde inflationstakten bringas ned i liksom iflertalet andra vilkel också stimulerade tillväxten. Tillväxten inomOECD-områdel tog dock inte fart förrän vid slutet av . BNP-tillväxtenstannade på 2,för . Den forlsalta positiva utvecklingen i USAtillsammans med en mindre slram finanspolitik i vissa övriga OECD-länderresulterade i en snabbare ökning av OECD-områdels BNP , somdärigenom kom att bli ett högkonjunkturår med en tillväxt på 4,. Uppgångenvar emellertid i hög grad koncentrerad till och . I deneuropeiska delen av Sleg BNP med 2,. För är 1985 förvänlaslillväxtlaklen inom hela OECD-området avta något till 3,. 1 Västeuropaförväntas dock BNP-ökningen bli ungefär densamma som . Denna tillväxttakt vänlas emellertid sjunka lill 5,5%under år 1985. Den internafionellt beroende svenska induslrin har således fållgod draghjälp av den utländska konjunk-luren . Trots altdevalveringarna 1981 och 1982 på tillsammans avsevärt stärkt industrinsinternationella konkurrenskraft, förlorades dock exportmarknadsandelar är 1984(figur 2; s. 22). De relativa exportpriserna - som sjönk med frånaugusti 1981 lill slutet av är 1983 -steg äter under är 1984, vilket kan varaen förklaring till atl marknadsandelarna minskat. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Marknadsandelar och relativa priser för Sverigesexport av bearbetade varor till 1974-1985 M/UKNAOSANOSANOEL VOLYM 'a'i'?'i's'i'5'i'?*! ';' 1 '5' '5' 'g' '5' 'g' >75 197I 1977 197fi 1979 1960 1961 19el 1963 1964 19K Anm: Figuren är baserad päsäsongrensade helärsdala för etl antal varugrupper som tillsammans motsvarar ca75% av exportvärdet. Marknadsandelen har beräknats som andel av OECD-ländemasimport. Källor: och konjunklurinstitulel. Kostnadsläget ligger nu inivå med situationen i början av 1970-lalel. Detta innebär alt svensk industrisrelativa arbetskraftskostnader per producerad enhet nu ligger väsenlligt lägreän t.ex. (figur 3: s. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Svensk industris relativaarbetskraftskostnader per producerad enhet Index3:e kvartalet 1981 = 100 77 78 79 80 Källor: riksbank och . Den gynnsammainternationella utvecklingen och det förmånliga konkurrenslägelresulterade i en ökning av industriproduktionen under åren 1983 och 1984.Ökningen bröt en nära decennielång tillbakagång försvensk industri. Efler en nedgång i industriproduktionen frän är 1974 tillår 1982 steg således produktionen med för alt ytterligare öka med under är 1984.Produktionsnivån kommer därmed äterupp till 1974 ärs nivä. Äveninduslrisysselsältningen ökade under är 1984. I jämförelse medandra industriländer har den svenska industriproduktionen utvecklats svagtunder perioden efler är 1974. Om svensk industriproduktion hade utvecklats på sammasätl som OECD-genomsniltel skulle den ha varit slörre (se labell s.24). En produktionsvolym som -alltannat oförändrat - inneburit ett väsenlligl mindre budgetunderskott och enpositiv bytesbalans. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 24 Industriproduktionen i och vissaandra länder 1975-1984 Procentuell förändri från föregående år -0,8 -0,8 -1.7 -0,8 -3,7 -2,6 -1,7 -1,7 -7,8 0,0 -4,1 Anm: ' jämfört med . Källa: , Indicators of Industrial Activitysamt . Utsikterna för dennärmaste framliden är förhållandevis goda. Produktionen beräknas fortsätta att öka underår 1985 med ca 2,, vilket är något högreän genomsnittet för . Prognoserna för våra nordiska grannländer ochFinland visar emellertid alt dessa länder förväntas få en ännu positivare utveckling. Enligt konjunkturinstitutetsprognoser ökar produktionen av bearbetade varor snabbare än produktionen av råvaror. Den senare begränsas bl.a. avalt förelagen i mänga fall nu nätt kapacitetstakel. Svensk industri är starkt orienterad motutlandet. Exporten utgör inemot hälften avproduktionen, och sysselsättningen i tillverkande svenska förelag iandra länder är ca 285000 personer. Den svenska exporten är således av största betydelse för sävälproduktionsutvecklingen i stort som förvår möjlighet att betala räntor, import m. m. till ullandet.