prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Det särskildavuxenstudiestödet kan kompletteras med återbetalnings-pliktiga studiemedel upptill en sådan nivå att stödet totalt motsvarar vad en person kan fä iutbildningsbidrag. Äterbetalningsreglerna bör, som jag har nämnt, ses över. 12 Kultur i arbetslivet Att spridakulturintresset till fler människor är ett viktigt mål för det kulturpolitiskareformarbetet. Framgången beror på vår förmåga att finna nya kontaktvägar och arbetsformer somväcker gensvar hos en bred publik.Kulturaktiviteter i anslutning till arbetshvet har öppnat intressantamöjligheter i detta avseende. Det är lätt att bygga upp intresse för en ny verksamhetnär denna är förankrad i en vardagsmiljö. Kulturverksamheten har visat sig vara en tillgång också för defackliga strävandena att ge människor möjlighet att påverka sinsituation. Tanken att genominsatser på arbetsplatserna skapa ett större kulturintresse är inte ny.Studiecirkel verksamhet är vanlig på många arbetsplatser. Defackliga studieombudens möjligheter att använda arbetstid fill sinauppdrag har medverkat till att studieförbundens verksamhet har ökat. De treorganisationerna Konstfrämjandet, Litteraturfrämjandet och Skådebanan, vilkahar flera stora folkrörelser bland sina stiftare och intressenter, har långerfarenhet av att sprida kultur på arbetsplatserna. Konstföreningarna har också en starkförankring där. Diskussionen om värdet av kultur iarbetslivet har intensifierats på senareår. Några av de stora fackliga organisationerna och folkrörelserna har antagit särskilda kulturprogram. Statenskulturråd har i samarbete med LO,TCO, ABF och TBV genomfört en försöksverksamhet med kultur i arbetslivet.Erfarenheterna från försöksverksamheten finns redovisade i tre rapporter. ladevåren 1984 fram ett förslag till handlingsprogram för kulturverksamhet på arbetsplatserna kallatVerktyg för förändring (Rapport frånkulturrådet 1984:1). har varit föremål för en bred remiss. Förslagen och remissinstansernassynpunkter finns redovisade i bilaga10.11 och 10.12 fill protokollet i detta ärende. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 83 Förslagen ikulturrådets rapport är inriktade på all dels ge de fackliga organisationerna samma rätl att påarbetsplatserna arbeta med kulturfrågorsom med vuxenutbildning och fackliga studier, dels förbättra de ekonomiskavillkoren för kultur i arbetslivet. insatsför att undersöka vilken roll kulluren kan spela i arbetslivet harenligt min uppfattning stor betydelse för den kulturpolitiska debatten och förmöjligheterna att föra en demokratisk kulturpolitik. Det kan vara en uppgift förstaten att stimulera tillkomsten av kulturaktiviteter med anknytning tillarbetsplatserna. Ansvaret för verksamhel och ulveckling måste dock ytterstvila på de fackliga organisationerna och organisationer av det slag somLitteraturfrämjandet, Konstfrämjandet, Skådebananoch () utgör. till verksamheten bör ialll väsenlligl ges via de bidrag somi olika former utgår till folkbildningsarbetet. De statliga insatserna för En bok för alla och förkonstbildningsarbelet inom Konstfrämjandet och SKR har motiverats bl. a. medbehovet att berika arbetsmiljön med böckeroch bilder. Skådebanan har arbetsplatserna som sitt naturliga arbetsfält. En stor del av de kulturaktiviteter somkan utvecklas i anslutning till arbetslivet kan stödjas genom bidrag tillstudiecirklar. Folkhögskolornas korta kurser kan spela en viktig roll när detgäller att sprida goda erfarenheter och pröva nya metoder. Bidragen tillstudieförbunden m.m. - mycket litet utnyttjade för kultur iarbetslivet - kan användas bäde generöst ochmångsidigt, vilket kan vara till fördel när en ny verksamhet skall sättas igång. , som ansvarar för fördelningen av bidragen till studieförbunden m.m., börsärskilt uppmärksamma behovet av kulturinsatser på arbetsplatserna. Kulturrådetsutredning Verktyg för förändring innehåller en mängd olika förslag och uppslag.Dessa presenteras dock inte som delar i ett systematiskt utarbetat arbetsprogram medgiltighet . Tanken är i ställetatt med relativt begränsade insatser främja en ulveckling som kan fortsättaav egen kraft. 1 syfte att läggafast de fackliga organisationernas rätt att på arbetsplatserna arbeta medkulturfrågor föreslår att förtroendemannala-gen ges en vidgadtolkning. De fackliga organisationerna har i olika sammanhang fört fram kravpä olika ändringar i förtroendemannalagen, vilka ännu inte genomförts. Enligtmin mening bör därför frågan om en vidgning av förtroendemannalagen när detgäller kulturfrågor behandlas i del beredningsarbete på arbetsrättens område som pågår inomarbetsmarknadsdepartementet. Jag har i denna fråga samrått med chefen fördetta departement. föreslår också att en lag införs om tillträde tillarbetsplatserna för kulturverksamhet. Med hänvisning till synpunkternai remissvaren bedömer jag att en sådan laginte behövs . Mot den redovisadebakgmnden är det naturligt att den slatliga insatsen för att stimulerakultur i arbetslivet koncentreras till åtgärder i syfte att få i 1984/85:100 Bilaga 10 84 gång en utvecklingsprocess i vilken mängamedverkar. Mina förslag berör sex olika områden. En viktig insats i etlkulturarbete på arbetsplatser är att inrätta arbetsplatsbibliotek. Olikaundersökningar visar att arbetsplalsbiblioteken har medfört alt läsandet harökal hos nya grupper. Ulbyggnaden av sådana , bibliotek är i första hand enuppgift pä lokal nivä, där förelagen, de fackliga organisationerna ochkommunerna bör ta ett gemensamt ansvar. Det bör ligga i företagens intresse atlekonomiskt stödja tillkomsten och drifien av arbetsplatsbibliolek. Jag ämnarföreslå regeringen all lägga fram en proposition med anledningav folkbiblioteksutredningens (U 1979: 17) och 1982 årsbokutrednings (U1982:02) betänkanden. avser jag atl lägga fram förslag om hur staten genomökat slöd till försök och projekt av skilda slag skall stödja ett ökatengagemang från företags och kommuners sida i biblioteksverksamheten påarbetsplatserna. 1 detta sammanhang villjag erinra om att har antagit de förslag som regeringen harlagt fram i propositionen om förnyelsefonder, m.m. (prop. 1984/85:86, FiU 9,rskr 108). Förnyelsefonder får användas för att finansiera utbildning avanställda hos berörda företag saml för forsknings- och utvecklingsarbete. Häriborde kunna inrymmas ocksä viss biblioteksverksamhet som har samband medutbildningsinsatser. Litteraturfrämjandel harnoterat stora framgångar med atl sprida böcker pä arbetsplatserna, i förstahand En bok för alla. Pä många håll har ulvecklats ett samspel mellanbiblioteksverksamhet och bokförsäljning. Litteraturfrämjandetsarbetsplatsverksamhel som bedrivs i samarbete med bokombud och fackligaorganisationer är ett centralt inslag i kulturverksamheten i anslutning lillarbetslivet. För att vinna fier bokläsare och bokköpare är del viktigt attLitteraturfrämjandet ytterligare förstärker sin verksamhet på arbetsplatserna. 12.2 Konst på arbetsplatsen Alla människor möter eltöverflöd av bilder i det dagliga livet. Konstnärligt goda bilder har oftasvårt att nå ut i ett bildflöde, där reklambilder eller annal massproduceralbildmalerial dominerar. Därför behövs del en konstbildande verksamhel.Konstfrämjandet har byggt upp en verksamhet, som täckerarbetsplatser över hela landet. Verksamheten är inriktad påkonstbildningsarbete och förmedling av grafisk konst. På mänga störrearbelsplalser finns också en konstförening, totalt ca 1600 Prop.1984/85:100 Bilaga 10 85 Flertalet drivs av anställda, som skaffarsig kunskaper genom de kurser och studiecirklar som anordnas av SKR.Konstfrämjandet och SKR bedriver ell viktigt arbete med utställningar ochstudier. Detta förtjänarökat statligt stöd. 12.3Konstnärlig utsmyckning i arbetsmiljön Staten har undersnart 50 är avsatt särskilda medel för konstnärlig utsmyckning avlokaler för statliga arbetsplatser. Kommuner och landsting avsätter storasummor för konstförvärv. Många förelag har tagit hjälp av konstnärer för allulforma en bällre arbelsmiljö för sina anställda. Fömtom att försestatens byggnader med konst har fill uppgift att lämnastat, kommuner och allmänhet information och råd om konsten i offentligmiljö. har t.ex. fillsammans med bostadsstyrelseninformerat om de regler och de möjligheter som finns när del gäller konstnärligutsmyckning och gestaltning av bostadsmiljöer. En liknande insats börkonstrådet kunna göra gentemot arbetsgivare utanför den offentliga sektorn.Konstrådet har genomfört intressanta utsmyckningsprojekt på statligaindustriarbetsplatser. Information om dessa kan berika debatten om arbetsmiljöns utformning. Intresset växer föratt utforska arbetets historia. Många studiecirklar på temat Gräv där du ståroch mänga arbelarspel har gett kunskaper om förhållandena i arbetslivet. Dettahar gett insikter om atl arbetets historia inte bara är teknikhistoria utanframför allt en skildring av människans insatser och upplevelser päarbetsplatser. Bildandet av Stiftelsen i har en stor betydelse i dettasammanhang. Det statliga bidraget tillArbetets museum är en viktig del av statens åtgärder för att främja kulturaktiviteter i de fackligaorganisationerna. Jag har för nästabudgetår beräknal en ökning av bidraget med 2,5 milj. kr. Därmed skulle statensbidrag uppnå den av mig fömtsatta nivån 5 milj, kr. En av museets uppgifter är att stimulera det lokalaarbetet kring olika industriminnesvårdsprojekt.1 många lokala fackliga organisationer finns ett livligt intresse föratt engagera sig i såväl studier som bevarandeinsatser. För detla krävs hjälp av biblioteken, arkiven ochkulturminnesvården. Det bör vara en uppgift för att isamarbete med Arbetets museum informera och vägleda de fackligaorganisationerna i deras engagemang i industriminnesvårdsprojekt. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 86 Skådebanan harbedrivit ett pionjärarbete för kulturen på arbetsplatserna. Inom Skådebanan finns erfarenhet ommetoder atl nå en ny publik. Dessa erfarenheler bör ulnyttjas för fortsattainsatser på arbetsplatserna. Staten ger stöd lillsju regionala skådebanor i landet. Riksskådebanans verksamhet bedrivs sä gott somuteslutande med statliga medel. Del bör varaen huvuduppgift för Riksskädebanan att ägna sig åt metodutveckling ochinformationsspridning genom att koncentrera skådebanomas arbete pä attvidga intresset för teater och andra kulturarrangemang. Åren 1975-1978deltog genom i ell internationellt projekt inomUNESCO om kultur och arbetsliv. Därigenom gavs intressanta erfarenheter och viktigabidrag till den svenska debatten. Del kan finnas anledning att åter samla erfarenheter från deländer där kulturella aktiviteter i arbetslivet är mer utvecklade än iSverige. Delta bör vara en uppgiftför . De insatser som idetta sammanhang ankommer på och bör kunnagenomföras inom ramen för de resurser som dessa organ redan förfogar över. Jagåterkommer till regeringen beträffandede uppdrag som behöver ges. Vidare återkommer jag i samband med den tidigarenämnda propositionen beträffande de resurser, som - utöver vad förnyelsefonderna kan bidra med i sammanhanget- behövs för verksamheten med arbetsplatsbibliotek. För Arbetets museumhar en ökning av bidraget med 2,5 milj. kr.beräknats under anslaget Bidrag till vissa museer. Under anslaget Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer m.m. har ytterligare 2 milj. kr. beräknats för aktiviteter inom bl. a. de s. k. främjandeorganisationerna. Det bör ankomma påregeringen atl fördela dessa medel.Vid fördelningen bör prioritet ges åt verksamhelen med konstutställningar på arbetsplatsen, som enligtmin mening är eftersatt. Vidare börstor hänsyn las till hur välaktiviteten är lokalt förankrad och i vilken utsträckning demedlemsorganisationer som slår bakom organisationerna med främjande uppgifter är villiga att engagera sig. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 87 13 Den nyamediesituationen och behovet av en aktiv kulturpolitik Ny medieteknik som förbara var hell oprövad börjar iiU steg för steg tas i bruk.Videoapparater finns i vart sjätte hushåll. Kabelnät byggs på många platser.Ett antal satellitsändningar är redan tillgängliga och fler är att vänta. Regeringen har med stödav en lag (1984:115) om försöksverksamhet med särskild trådsändning kunnatmedge tillstånd att i kabelnät på etl trettiotal orter ta emol sändningar frånkommunikationssatelliter. har inom ramen för sitt sändningstillståndmedgett en försöksverksamhet med lokala TV- sändningar i kabelnät, också dettapå etl trettiotal orter. 1 vissa fall sänds såväl satellitprogram som lokalaprogram i ett och samma kabelnät. Den nya tekniken öppnaren rad nya möjligheter. Genom satellitsändningar blir det möjligt att ta delav utländska TV- program som, även om språksvårigheter oftast verkar hindrande,kan ge ett intressant nytillskott till vårt nuvarande programutbud. 1 lokalaprogramsändningar kan utrymme ges åt lokala kulturinslag, polifisk debatt ochprogram som speglar organisationslivet på orten. Detta kan ytterligare ökamångfalden och attraktionskraften i programutbudet. De nya möjligheterna kandock inte anammas reservationslöst. Mycket tyder på att ett flertal av de nyasatellitkanalerna kommer att innehålla ett utslätat, kommersiellt präglatutbud. Erfarenheter av lokal programproduktion i samband med olikanär-TV-för-sök visar atl TV-mediet för lokalt bruk än så länge är både kostsamtoch svårhanterligt. Den verksamhet medkabel-TV som förekommer är, som jag lidigare har påpekat, baserad påförsökslagstiftning resp. fillfälliga medgivanden frän . Detär önskvärt atl finna mer permanenta regler förverksamheten. Massmediekommitlén (U 1982:07) lämnade i betänkandet(SOU 1984:65) Via satellit och kabel förslag till hur ett sådani regelsystembör se ut. Förslaget har varit på remiss och frågan bereds f n. inomregeringskansliet. Det är min avsikt att föreslå regeringenatt lägga fram ett förslag för i denna fråga. en ny finansieringsmetod för televisionen. Tanken är att etl attraktivtutbud - mest film, underhållning och sport -skall erbjudas en betalningsvilligpublik via en särskild kanal. har visat intresse av att taansvaret för en sådan programverksamhet vid sidan av den ordinarieTV-verksamheten. Regeringen har genombeslut uppmanat att närmare precisera vad enförsöksverksamhet med skulle innebära. Regeringen har därvid redovisatvissa målsättningar och krav. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 88 Ett viktigt krav är atlprogramverksamheten i allmäntelevisionen -alltså och - inte skadas avintrodukfionen av Betal- TV. Ett annal krav är att den nya verksamheten på siklger sådan ekonomisk avkastning atl den inteblir en belastning för den verksamhet som finansieras med mottagaravgifter. Det är vidare ettönskemål att verksamheten medBetal-TV - åtminstone pä sikl - får en sådan geografisk spridning atl allahushåll ges möjlighel att ansluta sig. Det finns enuppenbar risk alt den ambition om regional jämlikhet som harpräglat radio- och TV-verksamheten kommer att slås sönder i den nya mediesituationen. Ett attraktivtprogramutbud kan komma atl förbehållasde delar av befolkningen som bor i tätorter. En sådan utvecklingbör motverkas, i första hand genom all allmäntelevisionen ges så goda ekonomiskavillkor att den kan konkurrera med ett attraktivt programutbud som kan locka en slor publik tillkvalificerade film-, nöjes- och sportprogram och erbjudakvalitetsprogram riktade till merabegränsade grupper. Den svenska allmänheten bör erbjudas etl brett programutbud präglat avmångsidighet, kvalitet, saklighet och opartiskhet samt ansvar för detsvenska kulturlivet. Avtalen mellan slalen och bolagen inomSveriges löper ut den 30juni 1986. Moderbolaget, , har i en skrivelse till regeringen den 15 november 1984redovisat sina överväganden ochförslag inför en ny avtalsperiod. För att förbereda denna kommer jag alt tillkalla en beredning medrepresentanler från samtliga riksdagspartier. Det är min förhoppning att enbred enighet skall kunna nås kring frågan om hur ett nytt eller nya avtalmellan staten och skall utformas. I en alltmerinternationell medievärld ökar intresset för ett nordiskt TV-samarbete. harmed deltagande av de finländska, isländska,norska och svenska regeringarna avslutat studiefasen av ett nordisklradio- och TV- saml telesamarbete baserat på överföring via elt satellitsystem. Ett förslag i frågan kan komma atlredovisas vid i . Den nyamediesituationen och de möjligheter denna skänker får inte tillåtas äventyraden fortsatta existensen av redan etablerade massmedier. Jag tänker då iförsta hand pä dagspressen, som spelar en mycket central roll i dendemokratiska processen. Det är viktigt att även i den nya mediesituationenskapa förutsättningar för en presstmktur som präglas av konkurrens ochmångfald. Ett led i denna strävan är den förstärkning av produktionsbidragettill dagstidningar som jag kommer att föreslå under anslaget Stödtill dagspressen. Jag vill dock understryka att bredden och mångfalden i lidningsutbudet tillstor del beror av branschens möjligheter att genomförarationaliseringar och kostnadsdämpande åtgärder. Femle pressulredningen(U 1983:01) arbetar bl.a. med den viktiga frågan om hur kostnadernaför tidningsutgivningen skall kunna begränsas Prop.1984/85:100 Bilaga 10 89 genom ökad samverkan tidningsföretagen emellan.Utredningen skall ha avslutat sitt arbete . Det är min avsiktatt därefter föreslå regeringen att i enlighet med beslut (KU1983/84: 17, rskr 163) låta en parlamentarisk pressulredning forlsaltautredningsarbetet och företa en fömtsättningslös översyn av helapresstödssyslemet. film- ochvideoavlal, som är slutet mellan slaten och organisationer inom film- ochvideobranscherna, är del viktigaste verktygel för statens politik påfilmområdet. Avtalet gäller och upphör atl gälla . Iavtalet finns emellertid intaget tvä kontrollstationer. När avtalet har varit ikraft i tre resp. sex är fär vatje part i avtalet påkalla överläggningar medövriga parter om villkoren i avtalet. Den första kontrollstationen infallerunder . Vid della tillfälle kan alltså regeringen, liksom övrigaavtalsparter, föra fram förslag om ändringar av avtalets regler. Som jag har redovisalunder avsnittet Kultur i skolan avserjag föreslå regeringen atl låtautreda om del går all genomföra en allmän förhandsgranskning av videogram. Minoritetsgrupper harofta svårt atl genom det ordinarie massmedieut-budet få del av nyheter ochupplevelser. Dessa grupper bör därför ges alternativa möjligheter. På handikappområdet harsedan några är bedrivits en försöksverksamhet med taltidningsutgivning.Taltidningskommittén (U 1982:05) som ansvarar för denna verksamhet, har ibetänkandet (Ds U 1984:8) Stöd till radio- och kassettidningar redovisatförslag om hur verksamheten bör föras vidare. Förslagel har remissbehandlats.Jag har för avsikt att föreslå regeringen all i en särskildproposition till redovisa regeringens ställningstaganden i dennafråga. haräven i uppdrag att undersöka möjligheterna till nyhetsförmedling förutvecklingsstörda. På kommitténs initiativ har startat enförsöksverksamhet med utgivning av 8 sidor. Försöket skall pågåunder . För döva ochhörselskadade spelar videogrammet samma roll som talboken samt radio- ellerkassettidningen för synskadade. En särskild utredare (1983:02) har nyligenöverlämnat belänkandet (Ds U 1984:18) Videogram för döva med förslag rörandefömlsältningarna för och utformningen av framtida statliga insatser pä dettaområde. Betänkandet remissbehandlas f.n. I avvaktan pä resultaten avberedningen av denna fråga bör medelsanvisningen för produktion av videogramför döva förstärkas. (A 1980:04, IPOK) har i sitt slutbetänkande (SOU 1984:58) Invandrar-och minoritetspolitiken föreslagit bl.a. hur stödet till invandrarnasorganisationer och tidningar skall utformas . Statsrådet ochjag ämnar senare återkomma till regeringen med förslag till principiella ställningstagandeni dessa frågor. Jag har tidigare starki betonat vikten av attmassmedierna tar ett kultur- Prop.1984/85:100 Bilaga 10 90 Jag tänker därvid givetvis i förstahand på . Programföretagen inom är förmånga människor denviktigaste förmedlaren av upplevelser från teater, dans, musik och film. Företagen har i första hand etlförmedlingsansvar, men i fräga om t.ex. film och musik har de också ettbetydande produktionsansvar. Det är emellertid viktigt att understrykaatt del konstnärliga arbetet aldrig får göras hell beroende av de nya mediernasfömtsättningar och krav. Den levandekulturen måste i förslå hand fä fungera i sin egen miljö och på sinaegna villkor. Teaier, dans och musik hör naturligt ihop med scen och salong.Film skall produceras för att i första hand visas på biografer. Konsten utvecklas genom publikkontaktenoch människors kullurin-tresse vidgas genom den direkla kontakten medkonstnärligt skapande. Det levandekulturlivet ulgör den breda bas frän vilken de nya medierna hämtar idéer ochinspiration. Därför kan mediepolitiken aldrig bedrivas framgångsriktutan slödet från en aktiv kulturpolitik. Mol den bakgrundenhar jag funnit det angeläget atl - trots den kärva ekonomiskasituationen föreslå ell antal nya satsningar pä kulturområdet.Kulturverksamheten bör i ökad utsträckning förankras i och ulgå från de miljöer där människor känner sighemma. Därför föreslår jag insatser för attöka kulturens ställning i skolorna och på arbetsplatserna. Ett viktigt momenti kulturpolitiken är att främja decentralisering av verksamheter och beslutsfunktioner inom kulturområdet. För atlförstärka kulturverksamheten i bl.a. underförsörjda regioner föreslär jag ökade resurser till de regionala teatrarna och museerna. Som jagframhöll i förra årets budgetproposition är det angeläget atlkulturinstitutionerna kan agera självständigt gentemot intressen utifrån. Liksom föreslår jag därför iårets budgetförslag bl.a. väsentliga modifieringar vad gällertillämpningen av huvudförslaget. FN:sgeneralförsamling antog en resolution (34/151) 1985 proklamerades som internationelltungdomsår. Undomsärels teman är delaktighet, utveckling och fred. Syftet medväridsungdomsåret är all skapa ökad uppmärksamhel kring ungdomars situation, att medverka fillatt stärka deras delaktighet i samhälletsamt alt öka deras kunskaper och medvetande om gmndläggande mänskliga rättigheter,utvecklingsfrågor och fredssträvanden. 1 pågårredan en omfattande verksamhet med denna inriktning. tillsattesen beredningsgrupp med företrädare för olika berörda departement och en bred representationför organisationslivet. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 91 ningsgruppens viktigaste uppgift är atl planera och föraut idéer och förslag lill verksamheter som kan få genomslag lokalt framför alltunder . De aktiviteter, sominitieras med anledning av ungdomsåret, sker i stor utsträckning inom ramen förordinarie medelstilldelning. Beredningsgruppen disponerar dessulom för enireårsperiod en lotalram om 30 milj. kr. för särskilda försöks- och utvecklingsprojekt. Det är enligt minmening viktigt att arbetet i anslutning lill världsungdomsåret fär sin tyngdpunkt ilokala akiivileler. Del är i ungdomarnas vardag del skall märkas all 1985 ärFN:s världsungdomsår. För delkommer verksamheten i huvudsak atl inriktas på utvecklingsarbete pä lokal nivå. Syftet är bl. a. att föreningslivetskall ges möjlighet alt utvecklas ochförnyas så att föreningarna kan nä nya ungdomsgrupper. Det handlar också om attfinna former för samverkan mellan statliga myndigheter, kommunala förvaltningaroch föreningslivet. Syftet är att genom utvecklingsarbete förbättra barns- ochungdomars uppväxtvillkor i deras vardagsmiljö, i skolan, och i bostadsmiljön. Beredningsgruppenskall dokumentera och sprida goda erfarenheter av verksamheten ianslutning till ungdomsåret. Verksamheter somstartar under världsungdomsåret bör inte bli isolerade företeelser avmera tillfällig karaktär. Ungdomsåret bör i stället bidra till atl insatser förungdomar inom befinlliga resurser och verksamheter samordnas och ges enspeciell uppmärksamhel och därmed också genomslagskraft. Därigenom kanvärldsungdomsåret bidra till atl även mer långsiktigt ett ökat utrymme skapas för ungdomsinsatser i denordinarie verksamheten inom olika områden. De särskilda medelpä 30 milj. kr.