prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — 12,2.62 i : 1förhandlingsdiskussionerna fanns inom LO slarka sympatier för all övergå från partiprisledel till jordbrukar ledel och analyserna visade också att del i och för sig förelåg lekniska möjligheter härtill. Emellertid framkom också all man inle skulle uppnå de förenklingar som man hade tänkt sig och atl man även enligt alternativ I skulle tvingas beakta partipriserna med risk för att detta skulle drabba konsumenterna. Lö har därför i utredningen anslutil sig till alternativ 2, som alltså ulgår ifrån nuvarande partiprissyslem, och under förutsättning av en komplellering med-- särskilda krav----- . 12.2.64 : Om inle alternativ Iskall få förödande konsekvenser för dels enskilda lantbrukare, dels förförutsättningen atl bedriva animalieproduktion i slora delar av landet måsle slalenikläda sig ell belydligi störte ansvar vad gäller lantbrukarnasavsättningstrygghet och prisgaranlier för de producerade kvantiteterna. lill enmer invecklad och en mer omfatlande statlig administration. Kommillénanför att de problem som framförts som skäl för en prövning av frågan intelöses bättre med alternativ I - ändring av prisregleringsledet - än med alternativ II. LRF delar i princip denna uppfatlning. vill dock underslryka alt förbundel är posilivi lill enfortlöpande översyn som kan förbällra och öka förtroendet för prissystemet. 12.2.76----------------------------------------------------------- : Som elt försia sleg förordar induslrin att prisregleringen för kött och fläsk flyllas till jordbrukariedet. Enflyttning till jordbrukarledel även av prisregleringen för mejeriproduktermedför speciella problem, främst beroende på all denna sektor är praktisktlaget hell monopoliserad och synneriigen delaljreglerad. 12.2.77 : SLIManser, all utgående pris stöd i slörsla möjliga utsträckning verkligen skall tillfalla jordbrukaren. Kostnader eller investeringar i förädlingsledet i syfte alt uppnå konkur rensfördelar bör inle kunna övervällras på jordbrukaren genom all hans avräkningspris naggas i kanten. Detta kan enligt indusirins uppfattning bäst tillgodoses om prisregleringen ligger i jordbrukariedet. 12.2.79 : Allmänl settär det enligt TCOs mening angelägel all regleringsekonomin inomlivsmedelssektorn begränsas lill vad som är oundvikligt. Slrävan bör vara altlägga gränsen för prisregleringen så nära primärprodukiionen som möjligl. Minslamöjliga del av förädlingsindustrin bör ingå i regleringssystemet. Del bör tillexempel prövas i vilken ulslräckning det är möjligt atl avreglera mejeriproduktionen.) 1 1984/85. Prop.1984/85:166 150 12,2.80 : ettöverförande av pris regleringen till producentledet för vissa produkter [borde] övervägas. 12.3 Särredovisning av verksamhet inom resp. ulomprisregleringen 12.3.8--------------------------------------------------------------------- Näringsfrihelsombudsmannen:Den nuvarande kostnadsgranskning en av förädlingsindustrin innefattar problem av olika slag, bl.a. ifråga om kostnadsfördelningen mellan reglerad och icke reglerad verksamhel. För delta krävs en särtedovisning av olika verksamhetsgrenar. Denna bör genomföras enligt de riktlinjer som gäller i uppgörelser mellan NO och slakteriorganisationen, där särredovisning får ses som etl försia sleg mol en uppdelning av de inlegrerade förelagen i skilda juridiska enheler. Det kan här nämnas att det förhållandet attkonkurrenslagen inte medger uppdelning av existerande företag gäller fall därde nybildade enheterna skall ha olika ägare. En uppdelning inom samma ägargruppfår ses som elt avsevärt mindre ingrepp som bör kunna ske med stöd avkonkurrenslagen. 12.3.9 Statens pris- och kartellnämnd: SPK anser att det inleär tillräckligt alt föreslå atl företagen i den del av förädlingsindustrin som omfattas av jordbruksprisregleringen bör ha en åtskild redovisning. Målet bör då vara att den jordbruksprisreglerade förädlingsverksamheien bedrivs i separala bolag. 12.3.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: Närdel gäller ål-skild redovisning för reglerad resp icke-reglerad sektor förordarKD att detla sker genom uppdelning av verksamhelen i frislående juridiska enheter. 12.3.61---------------------------------- : KF tillstyrker all en åtskild redovisning genomförs för företag både inom och ulomprisregleringen [och alt] förädlingsindustrin dessulom frivilligt prövarmöjligheterna all dela upp verksamhelen i fristående juridiska enheter (l.ex.slakteri-, styckning, charkuleritillverkning). Om en sådan uppdelning eller särtedovisninginle kommer lill stånd inom rimlig lid och i rimlig omfattning får särskildaåtgärder vidtas. 12.3.62------------------------------------------ Landsorganisationeni : LO lillslyrker all en åtskild redovisning genomförs för förelag bådeinom och utom prisregleringen [och att] förädlingsindustrin dessutom frivilligtprövar möjligheterna att dela upp verksamheten i fristående juridiska enheler (t.ex.slakteri-, styckning, charkuleritillverkning). Om en sådan uppdelning eller särredovisninginle kommer lill stånd inom rimlig tid och i rimlig omfattning får särskildaåtgärder vidtas. Prop.1984/85:166 151 12.3,64 : LRF delar kommitténsuppfattning att det är lämpligl att företag med både prisreglerad och icke prisreglerad verksamhet så långt möjligt gör en uppdelning av redovisningen på regle rad respeklive icke jordbruksprisreglerad verksamhet. nämnas atl kommer samtliga slakteriföreningarutom en atl lillämpa en åtskild redovisning. Inom mejeriindustrin tillämpas redan en långtgående särtedovisning. LRF finnerdet också rimligt att den berörda förädlingsindustrin frivilligt prövar om det är ändamålsenligt atl dela upp verksamhelen i frislående juridiska enheter.-- LRF avvisar bestäml varje åtgärd som syftar lill tvångsmässiguppdel ning av företag i skilda juridiska enheler. Ingen svensk lag innehåller bestämmelser avsedda all ivingaförelag atl byla företagsform för delar av verksamhelen för all lillgodose insynsinlres- sen. Sådana krav anses strida mol grundläggande svenska näringsfrihets- principer. Krav på tvångsmässig uppdelning av företag som bedriververksamhet såväl inom som uianför jordbruksprisregleringen innebär att företagsformenekonomisk förening i strykklass, eftersom tvånget praktiskt taget baraskulle drabba lantbrukskooperativa föreningar. 12,3,68 : Livs vill särskilt framhålla att de integralionsvinster och stordriflsfördelar,som kan finnas genom alt ha verksamhet såväl inom som utomjordbruksprisregleringen, inte får motverkas. Sådana effektivitetsvinster måsteockså fortsättningsvis få göra sig gällande på marknaden lill konsumenlernasfromma. 12.3.72 Svenska sockerfabriks AB: 1 bolagel bedrivs ävenviss oreglerad verksamhel. Vi har--- den uppfattningen atl uppdelningen av redovis ningen på reglerad och oreglerad verksamhel hillills fungeral utan några Vi vill--- framhålla atl den i belänkandetdiskuterade "uppdelningen i skilda juridiska enheler" inlebör ses som någol slags universalmedel som löser alla problem på det här områdel.T.ex. frågan om hur man på ett rättvist sätt fördelar kostnaden för resursersom används gemensamt av de olika verksamheterna lösesju inte lättare om maninför skilda juridiska enheter! 12,3.79 : TCO stöderutredningens tanke att prisreglerad verksamhet bör juridiskt skiljas från icke prisreglerad.Det skulle minska risken för snedvridning av konkurrensen inom icke prisregleradedelar av livsmedelskedjan. Prop.1984/85:166 152 12.4 Vitessanktioner vid konkurrensbegränsningar tillföljd av prisregle ringen 12.4.8 : NO har ingenerinran mol att en vitesmöjlighet införs i jordbruksprisregleringslagen. 12.4.21 : Renl principielll kan detifrågasättas om den prisreglerande och konkurtensvårdande funktionen inomprisregleringen ska ligga inom samma myndighet. Det naturiiga vore snarare atlkonkurrensaspekterna åvilade våra vanliga konkurtensvårdande myndigheler -NO, SPKoch Marknadsdomslolen. Dessa organ kunde i sä fall kompletteras med ensärskild beredning för prisregleringsfrågor med företrädare för statens jordbruksnämnd,enligt verkets mening. 12.4.61 : KF-- tillstyrker------ altjordbruksnämnden får möjligheter till vitesförelägganden i samband med uppkommandekonkurtensproblem inom prisregleringen. 12.4.62 i : LO-- lillslyrker-------- att jordbruksnämnden får möjligheter lill vitesförelägganden isamband med uppkommande konkurtensproblem inom prisregleringen. 12.5.8 : Sjävfallet är rollenhos beredningen ----- inte "överprövande" utan problemuppfångande.Del måsle vara närmast omöjligl att i delalj förulse alla effekter av enreglering i dess inledande skede. Det kan väl visa sig efter en lids tillämpning atl man bör göra viss justering i syfte atl undanröja eller minska vissa olägenheter av regleringen som kan vidias ulan alt syflel med regleringen förfelas. NO anser det angeläget alt konkurtensberedningenbibehåller den roll som den fick enligt beslut. Redan existensen av ett sådani organ har etl värde i sig. Denna resurs skall endasl användas när del föreligger behov av informella kontakler mellan jordbruksnämnden och de pris- och konkurtensvårdande myndighelerna. De uppgifter LMK skisseral kan i och för sig vara lämpliga.-- [NOs och SPKs prövning av eventuella åtgärder mot nyaprodukter] ----- skulle lämpligen kunna ske i konkurtensberedningen. 12.5.9 Statens pris- och kartellnämnd: SPK anser del varaangelägel atl formerna preciseras på etl sådani säll atl delta organ på ett aklivi sätt kommer atl ta del i beredningen av konkurrensfrågor inom ramen för jordbruksprisregleringen. har emellertid mycket få frågor behandlals i della forum. Prop.1984/85:166 153 12.5.61 : KF-- tillstyrker------ atljordbruksnämnden särskilt bör följa omfallningen avföretagsuppdelningen och andra konkurtcnsfrågor inom prisregleringens område. 12.5.62 i : LO-- tillstyrker------- atl jordbruksnämnden särskilt bör följaomfattningen av företagsuppdelningen och andra konkurtensfrågor inomprisregleringens område. 12.5.76 : Förbundel ställer sigmycket tveksamt till Konkurtensberedningens nuvarande placering, sammansättningoch befogenheter. Vi finner del stötande alt en sammanblandning sker av de prisreglerandeoch konkurtensreglerande momenten. Jordbruksprisregleringen som sädan är i siginte konkurtensneutral. För att i möjligaste mån minska skadeverkningarna avdenna reglering, borde konkurtensaspeklerna snarare åvila de vanliga konkurtensvårdandemyndigheterna. 12.6.2 : Kollegiel inser att det medhittillsvarande pro- duklionsmålsätlningar kan uppstå problem i samband med alt "nya", i jordbruksprisregleringen inle förutsedda, substiiulsprodukler expanderar på den svenska markanden. De internationella marknadsförhållandena och uppmärksamheten på ålgärder inom jordbrukssektorn talar dock för alt man bör vara ytterst återhållsam med nya skyddsåtgärder . 12.6.6 : Styrelsen vill påpeka alt densvenska tullklas-stficeringen baseras på en internationell, konvenlionsbundentullnomenklatur som överförts till svensk lag i form av lagen (1977:975) medtulltaxa. Eftersom jordbruksprisregleringslagen omfattar endasl en mindre delav tulltaxans positioner (tulllaxenummer) ligger del i sakens nalur alt"nya" produkter ibland rätteligen måste klassificeras enligt etlnummer som inte Kommitléns slulsals atl osäkerheten "till slörsladelen" bör försvinna om förhandsbesked kan erhållas kan inle delas avstyrelsen. 12.6.8---------------------------------------------- Näringsfrihetsombudsmannen:NO vill starkt understryka all nuvarande inställning bör liberaliseras för att möjliggöraproduktutveck ling och produktförnyelse som är elt betydelsefullt konkurrensmedel. In nan eventuella åtgärder tillgrips mot nya produkter bör NO och SPK har pröval frågan. 12.6.9--------------------------------------- : SPK är positiv till den mer liberala hållning LMK intagit gentemot nya produkter. Prop.1984/85:166 154 konkurtensen och för konsumenlerna atl det ges utrymme förnya produkter trots jordbruksprisregleringen. Kommittén föreslår att förhandsbeskedska kunna ges. Del är dock oklart vad della innebär. Dessa föreslås inle varabindande, varför SPK är tveksamt lill förhandsbeskedens reella värde. SPK anserall del är nödvändigt atl klara och liberala spelregler ges, för alt undanröja osäkerhelenså alt förelag vågar utveckla och satsa på nya produkter. 12.6.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: KDinstäm mer i de förslag som framlagts av LMK. Jordbruksprisregleringen bör vara utformad så att den inle försvårar eller hindrar utvecklingen av nya pro dukter. Detta är etl vitalt intresse för konsumenterna. 12.6.37 i län: Länsstyrelsentillstyrker [förslagen]. 12,6.42 i ; inskränkersig lili all fram hålla viklen att de eventuella prisstöden och jordbruksprisregleringen inte utformas så alt de hindrar nya produkter pä marknaden. Detla är en viklig del i en länets slralegi för tillväxt av produktion och sysselsättning inom livsmedelsindustrin. 12.6.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: LMKuttalar entydigt, all jordbruksprisregleringen bör vara uiformad så, alt den inleförsvårar eller hindrar ulveckling av nya produkter och deras införande påmarknaden. Vi delar denna grundinställning. Emellertid kvarslårenligt vår uppfallning den känsla av osäkerhel, som ändock föreligger, baseradpå inte minst jordbruksprisregleringens yttersl komplicerade ulformning. Kommitléns mening att erforderliga modifieringar av priseroch avgifter bör kunna göras inom ramen för de normala prisöverläggningarna påjordbrukets område kan erfarenhetsmässigt ulgöra i hög grad osäkra element fören producent av med de etablerade jordbruksprodukterna konkurterande varor. Mot nämnda bakgrund vill vi bestäml betona viklen av atlnya produkter lämnas tillfredsställande möjligheter såväl i pris- somavgiftshänseende. I annal fall är risken betydande att med svenskajordbruksprodukter konkurterande varor aldrig får reella möjligheter atlintroduceras, än mindre alt få en bärande marknad i . 12.6.61 : KF får understryka altjordbruks prisregleringen inte skall försvåra eller hindra utvecklingen av nya pro dukter; dock får nya produkter inte hota det övergripande livsmedelspoli tiska försörjningsmålel som fastlagts av statsmakterna. Prop.1984/85:166 155 KFdelar LMKs syn atl man liksom hillills som elt led i prisöverläggningarnaskall kunna göra modifieringar av priser och avgifter så att man kan uppnårimliga prisrelationer mellan olika produkter. 12.6,62Landsorganisationen i : LO får understryka att jord bruksprisregleringen inle skall försvåra eller hindra utvecklingen av nya produkter; dock får nya produkter inte hota det övergripande livsmedels politiska försörjningsmålel som fastlagts av statsmakterna. LOdelar LMKs syn all man liksom som ell led i prisöverläggningarnaskall kunna göra modifieringar av priser och avgifter så att man kan uppnårimliga prisrelationer mellan olika produkter. 12.6.64Lantbrukarnas riksförbund: LRF vill framhålla att förbun det anser del positivt att nya produkter kan ulvecklas och introduceras på marknaden. LRF vill särskilt underslrykaall i den mån del är jordbruksprisregleringen som skapar l.ex. ett prismässigtmanöverulrymme för ersättningsprodukter, måsle parterna i överläggningarnakunna vidla lämpliga åtgärder. ---- Enav utgångspunkterna för de överväganden som måste ske i detta sammanhangbör vara atl nya produkters introduktion på marknaden inle bör få äventyraåsyftat resultat av de partsöverenskommelser som träffals mellan jordbrukel ochslalen. Del är också enligt förbundets uppfattning nalurligl alt olikabedömningar kan behöva göras beroende på vad för slags produkter det är frågaom. Kommiltén förulsällervidare atl samhället tillhandahåller de medel som krävs för att neutralisera debrister i gränsskydd, lullklassificering m. m. som kan komma alt visa sig nären ny produki blir tillgänglig. LRF vill här understryka atl del redan idagfinns klara brister i såväl gränsskydd som lullklassificering, som är angelägnaatt avhjälpa. Därför bör en kartläggning av sådana brister göras ocherforderliga åtgärder vidtas snarasl möjligt. 12.6.66Svenska fabriksarbetareförbundet: Med de priser på bioråvara som kommer framinom ramen för det svenska jordbrukets regleringssystem blir det som regel omöjliglalt producera industriella slutprodukter som kan konkurtera på en fri marknad. Dettamotiverar enligt förbundets uppfallning en klar uppdelning av svenskjordbruksproduktion på en reglerad och en oreglerad del. Endast för produktersom ingår i den inhemska livsmedelssektorn bör jordbruks-råvaruproduktionenfördyras genom gränsskydd. I övrigt bör världsmarknadspris slyra produktionoch avsättning, anlingen del gäller för export eller lill inhemskateknisk/industriella producenter. (inteminsl på marginalen) för flerlalel jordbrukare är sådani alt även väridsmarknadspriserskulle leda till produklion av industriråvaror från Prop.1984/85:166 156 jordbrukel, (Det är för övrigl förbundets övertygelse alldet i praktiken kommer aU visa sig atl många kemiskt induslriella verksamheterbaserade på jordbruksråvara kommer alt kunna bära ell råvarupris som är klartbättre än vad som går att få ut på exportmarknaden.) 12.6.68 : Möjligheternaalt utveckla och marknadsföra nya produkter är av central betydelse fördynamiken inom livsmedelsindustrin. Av allra största vikl i detta avseende är atlspelreglerna görs klara och entydiga. I dagens syslem är osäkerhelen slor omvar gränsen går, där en ny produkt kommer att beläggas med avgifter. Dennaosäkerhet innebär en mycket allvariig hämning av inlressel alt investera iforskning, utveckling och produktion med sikle på nya produkter. Denna oklarhelmåsle enligt Livs undanröjas. 12.6.72 Svenska sockerfabriks AB: Del bör fastslås all omen jordbruksråvara användes lill alt framställa produkter som ligger inomeller konkurterar med produkter som ligger inom det regleradelivsmedelsområdet (och foderområdel) så skall råvaran belalas med fuhl svensklpris. Del bör också snarasl klariäggas hur denna viktiga fråga skall hanlerasom vid samma företag (kanske t.o.m. i samma process) framställs både produkterför leknisk användning och produkter för användning som livsmedel (ochfodermedel). 12.6.76 : Förbundethälsar självfallel med till fredsställelse kommitténs ställningslagande atl man bör inla en liberal syn på nya produkter och ha så få restriktioner som möjligl fastlagda från början. Vi anser emellertid inle att detta kommitténs principiellaställningslagan de skapar tillräckliga garantier för en sådan konkurrensneutralitet. Vi vill särskilt underslryka angelägenheten av att de evenluellastyråtgärder som kan behöva sättas in om del övergripande försöijningsmålet ävenlyrasskall beslulas av regering eller riksdag och således inle kunna förhandlas framvid exempelvis de årliga jordbruksprisöverläggningarna. Konkurtensen snedvrids också genom den tillverkningsavgiftsom drab bar vissa fetlemulsioner. Vi anser att denna avgift- bör 12.6.77------------------------------------------------------------ : SLIM anser del myckel angeläget, alt den kommande jordbruks- ochlivsmedelspolitiken ulformas så att nya produkter kan tillverkas i konkurtensmed traditionella jordbruksprodukter utan all de bestraffas med särskilda tillverkningsavgifier.Befinlliga avgifier bör avskaffas snarasl. Prop.1984/85:166 157 Det är väsentligt för konsumenlerna att kunna välja mellanlivsmedel av olika slag. Värnar man icke om denna möjlighel minskas incilamenlenlill produktutveckling lill skada för konsumenien. 12.6.79 Tjänstemännens centralorganisation:TCO vill också understryka del för konsumenterna angelägna i alt jordbruksprisregleringeninte utformas så att den onödigtvis försvårar utveckling av nya produkter ochderas införande på marknaden. 12.6.80 Trädgårdsnäringens riksförbund:Inom elt reglerat område är det viktigt alt regleringarna ulformas så konkurtensneulraltsom möjligt. Regleringar och därigenom högre priser kan vara en extrastimulans till all ta fram "billigare" alternativ. 1 den mån dettasker tack vare regleringarna, bör produkterna kunna belastas med samma avgifiersom de reglerade produkterna. 12.7.7 : Institutet anser del troligtatt det vid stora exportförluster finns en stor risk att kostnaderna övervällraspå konsumenlerna, eftersom jordbrukarinkomsierna i del föreslagna syslemel med obundnaförhandlingar inle torde kunna pressas för lågl-- . av kommittén föreslagna systemel all dels ange inkomstmålför jordbrukarna räknal före exportförlusler dels rekommendera obundna förhandlingarkan med andra ord misslyckas med att eliminera överskottsproduklion avjordbruksprodukter, 12.7.9 Statens pris- och kartellnämnd: Kommillén förordarobundna förhandlingar. SPK slöder detta men vill samiidigi påpeka atl det ärytterst angelägel all formerna för hur överläggningar och förhandlingar skalläga rum preciseras. 12.7.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: I siltyttrande över LMKs förtursbetänkande förordade KD ett system med obundna överläggningarom prissättningen på jordbruksprodukter. KD anser atl syslemet bör tillämpasframöver. 12.7.21 : förordar atlordningen med i princip obundna överläggningar inomjordbruksprisregleringen bibehålls. 12.7.61 : KF förordar alt enförhandlingsord ning med i princip obundna överiäggningar inom jordbruksprisregleringen bibehålls. Prop.1984/85:166 158 12.7.62 i : LO förordar att enförhand lingsordning med i princip obundna överläggningar inom jordbruksprisreg leringen bibehålls. 12.7,64 : LRF vill-- framhållaalt del alltid finns skäl att, liksom , löpande se över systemelslekniska utform ning, så att det fungerar på avsett sätt. Etl kompensationssystem som ger jordbruket ochförädlingsindustrin en rätt avvägd kompensation för inträffade kostnadsökningar är en förutsätt ning för att man skall kunna bedöma och värdera innehållel i ell avialsför slag. Eu kortekl kompensationssystem är också en förutsättning för att avtal skall kunna sluias för . LRF vill slarkl underslryka nödvändighelen av att i alllväsentligt behålla den kompensationsmodell som tillämpats sedan böljan av 1970-lalett.o.m. Erfarenheterna av de s.k. obundna överläggningarna som förtsenligt nya rikllinjer visar att en överenskommelse även då måste byggapå en kortekt konstruerad kompensationsmodell. Jordbruket har rält atl kunnapåräkna den grundtrygghet det innebär för en näring med krav på långsiktigplanering alt kostnadsökningar på produktionsmedel skall kompenseras på ellföretagsekonomiskt kortekt säll för den produktionsvolym som motsvarar deuppsatta målen. 12.7.67 har tidigare uttalat sig för ett system med obundna förhandlingar.Del synes heller inle nu föreligga skäl alt överge detla system, i vart fallinte förtån ytterligare erfarenheter vunnits. 12.7.68 : förbundel delar kommitténs bedömningall syslemet med obundna förhandlingar bör fortsätta tillsvidare. Utfallet måsleemellertid utvärderas. 12.7.76 : I silt remissyttrandeöver betänkandet (Ds Jo 1983:10) rörande vissa jordbrukspoliiiska förtursfrågorförordade förbundel etl kompensationssystem med begränsade inslag avautomatiskt verkande regler och med sektorsvisa förhandlingar. Vi hänvisar lilldella vårl tidigare yttrande och vill här endasl tillägga atl vid etl syslemmed seklorsvisa förhandlingar bör självfallet transferering av regleringsmedelfrån en seklor lill en annan inle få förekomma. 12.7.80 : del ärviktigt atl syslemet fasislälles gälla för så atl tillräckligstabilitet uppnås även för långsiktiga invesleringar och satsningar. Prop.1984/85:166 159 12.8 Prisregleringen för vissa produkter 12.8.61 : KF- [föreslår] att ensärskild över syn görs av hela mjölk- och feitvaruregleringen, varvid även prisutveckling och prisrelationer mellan olika mejeriprodukter sluderas inklusive pris- kvoten smör/margarin och att en förenkling av mjölkregleringen eftersträ vas ---- . 12.8.66 : Förbundet anser atthela