prop · G80359 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:59 80 BeträffandeGZ-utbildningen konstateras att zigenarna har en särställning i förhållandetill bl. a. andra minoritetsgmpper med likartade problem och kunskapsbrister.Den består dels i en särskilt anpassad utbildning dels i att högrestudieförmåner utgår. GZ har utvärderats i flera sammanhang och vi fömtsätteratt resultaten därav kan ingå som ett beslutsunderiag när statsmakterna skallta ställning till zigenamtbildning-ens fortsatta former. Här noteras endastnågra problem och erfarenheter av särskilt intresse i detta sammanhang. Deavser deltagarnas närvaro, genomförandet av pryon, kursdeltagarnas mofivallonför utbildningen samt läramas anställningsförhållanden. 1.2Motiv för en kommunaliserad GZ-utbildning Härredovisas de, enligt statskontorets uppfattning, främsta orsakema som motiveraratt man nu diskuterar en kommunalisering av GZ- utbildningen. Genominvandringens ändrade karaktär har nya etniska minoritetsgrupper kommit hit.Inslagen av vuxenanalfabetism hos dessa invandrare är relativt stort. Likasåsaknar de ofta baskunskaper om ett modernt samhälles funktionssätt. Gmndutbildningenav zigenare synes mot den bakgmnden antalsmässigt vara på väg alt bli ett alltmindre delprobelm. Storleksordningen kan möjligen belysas av att antaletkursdeltagare i gmndvux fillhörande spräkgmpperna assyrier/syrianer, turkar ochgreker - där problem liknande zigenarnas uppges finnas - nu uppgår till ca 2300 dvs. tio gånger fler än zigenare i GZ- utbildning. Grundvuxhar sedan starten expanderat från etl par tusen till drygt 10000 deltagareoch anordnas nu av så gott som alla kommuner. Läropla-nema anpassas successivttill vuxna. Statskontoret utgår därför från att det finns helt andra fömtsättningari dag att ta över även vuxenutbildningen av zigenare i regi jämförtmed vad fallet var när beslutet fattades all den skulleske inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Denallmänna inriktningen av arbetsmarknadspolitiken för 1980-talel innebär enprioritering av den arbetsförmedlande verksamheten. Uirymme måste skapas bl.a.genom effektivisering och omfördelning av arbetsmarknadsverkets uppgifter tillnärliggande sektorer. Gränsdragningen mellan arbetsmarknadsutbildningen och denvanliga skolans vuxenutbildning behandlas f. n. av fler kommittéer och inomregeringskansliet. Närmast aktuell är kommittén för arbetsmarknadsutbildningoch företagsutbildning (KAFU). Vissa konkreta åtgärder för att avlastaarbetsmarknadsmyndigheterna har redan genomförts. Frågan om att föra över alfabelise-ringsundervisningenför zigenare till annan huvudman framstår därmed som en del i ett störresammanhang med det samlade syftet att klarare avgränsa arbetsmarknadsverketsoch arbetsmarknadsutbildningens uppgifter gentemot andra samhällsorgan. Prop.1984/85:59 81 1.3Förutsättningar för att konununalisera grundutbildningen för zigenare Viinleder här med aU något närmare granska fömtsättningama för att en överföringav GZ-utbildningen till kommunen skall kunna ske. Olika faklorer kan därvidutpekas som centrala. anförs försörjningsmäs-siga skäl för aUutbildningen skall ske inom AMU. Vi utgår dock frän all del avgörande bör varaom det finns utbildningsmässiga fömtsättningar inom nuvarande ekonomiska ramarsamt om ett tillräckligt underlag finns för alt även fortsäuningsvis arrangeraen särskild utbildningsväg. Deutbildningsmässiga förutsättningarna belyses genom att jämföra gmndvux och GZ.Jämförelsen omfattar gmndläggande bestämmelser, utbildningens syfte och mål,utbildningens innehåll, arbetsformer och stu-diegmpper, utbildningens längd, sludietakl,pedagogiska frågor samt samband med efterföljande utbildning. Därvidkonstateras att grundvux saknar pryo. I övrigt visar jämförelsen dock ihuvudsak att likheterna mellan GZ och gmndvux är sådana all GZ kan föras överdit utan att alltför slora pedagogiska olägenheter skulle behöva uppslå. Det framtida utbildningsbehovetför vuxna zigenare är myckel vanskligt att bedöma. Utifrån ett räkneexempelkommer vi fram till ett nytillkommande, årligt behov enligt följande: Vuxnazigenare som bor i landet 70 Zigenaresom går ur 20 Entillströmning av 170 elever motsvaras av ca 200 utbildningsplatsereftersom eleverna i genomsnitt går . Tillströmningenav elever påverkas av osäkra faktorer säsom bmttoin-vandring, information omutbildningen, rådande konjunkturer etc. Ett rimligl antagande som gmnd förfortsatta ställningstaganden synes vara att utbildningsbehovet under denärmaste åren inte ändrar sig så mycket från dagsläget - drygt 200 platser -men att det minskar vartefter utbildningsbehovet fylls hos dem som nubor i landet. 1.4Överväganden av alternativa modeller Statskontoretkonstaterar att del kan finnas behov av en arbetsmarknadsinriktad gmndutbildningliknande GZ även för invandrare som tillhör andra etniska minoriteter och harproblem liknande zigenarnas. Detta latenta utbildningsbehov kan varamångdubbelt större än zigenamas. För de senare gäller, enligt uppdraget, attdel skall finnas en sammanhållen utbildningsväg med bl.a. samordnadteoretisk/praktisk utbildning även efter en kommunalisering. 1984/85:59 82 Vianser att den modell man väljer för zigenare bör vara lämpad att pä sikt ävenge service åt andra med motsvarande behov. En lämplig väg, som börgöra del möjligt att hålla sig inom ramen för befintliga resurser, bör vara enorganiserad samverkan mellan stat och kommun genom hopkoppling av befintligautbildningsmoduler. Av kostnads- och rättviseskäl samt för att undvikaadministrativt tunga säriösningar fömtsätter vi att reglerna för statsbidragoch studieförmåner för gmndvux och AMU skall gälla oförändrade i de delarutbildningen sker inom respektive utbildningsform. Motbakgmnd av vår valda ansats att ta fram etl någol bredare beslutsunderiag ochäven belysa andra alternativ av kommunalisering än att enbart föra överalfabetiseringsundervisningen för zigenare skisserar vi tre principmodeller förhuvudmannskap och anordnande av en arbetsmarknadsinriktad gmndutbildning förzigenare m. fl. - Del första alternativetansluter fill det i uppdraget givna och innebär att kommunen anordnaralfabetiseringsutbildning medan kompleUerande teori och all pryo ges av AMU.Huvudman är staten eller kommunen. - Det andra alternativet innebäratt all teortisk utbildning anordnas av kommunen genom gmndvux och pryon av AMU.Kommunen är huvudman. - Det tredje alternativet avseröverföring av hela utbildningen lill kommunen. I den mån kommunen saknarresurser för prakfisk utbildning fömtsätts arbetsmarknadsverkets resurser kunnautnyttjas enligt särskilt avtal. - En översiktlig bedömning avmöjligheterna att på kort sikt genomföra något av de skisserade alternativenvisar bl. beträffandealternativet 3 att kommunen saknar lämpliga resurser för att anordna depraktiska delarna av utbildningen, beträffandealternativet 2 alt detta bör vara utvecklingsbart i den mån gmndutbildningfortsättningsvis inle alls skall bedrivas inom AMU, men att praktiskaolägenheter uppstår för deltagama bl. a. till följd av föriängda resvägar ochförsämrad studieekonomi samt i övrigt i fråga om samordningen mellanutbildning som parallellt skall bedrivas inom gmndvux och AMU, beträffandealternativet 1 att samma olägenheter som i det föregående vidlåder delta men imindre utsträckning. Den eftersträvade avlastningen av arbetsmarknadsverketblir liten. Enlösning, som något mer avlastar arbetsmarknadsverkets organisation och som gördet läUare att hålla samman utbildningen praktiskt, finner vi vara att dela upputbildningspaketet i två etapper. Den första etappen omfattaralfabetiseringsutbildningen jämte pryo och har kommunen som huvudman. Den andraansluter fill baspreparandutbildningen (som därvid fömlsäus bli permanent) inomAMU. Som gmnd för våra konsekvensbedömningar i kapitel 7 utvecklar videtaljerna i en sådan lösning något 1984/85:59 83 Ikapitel 7 diskuteras vilka konsekvenser en kommunalisering av alfabetiseringsundervisningenoch pryon i GZ skulle kunna medföra. TiUgänglighetentiU utbildning kan bli sämre genom att underlaget för att bilda särskilda zigenargmpperi flertalet berörda kommuner blir för litet. Positivt kan vara alt närheten lillbostaden gör det möjligt för flera att utnyttja utbildningen. Enskildundervisning, blandade gmpper eller frivillig samverkan mellan flera kommunermåste sannolikt komma ifråga. Vadgäller konsekvenserna för utbildningens kvalitet och samband med efterföljandeutbildning konstaterar vi följande: En följd av att grundvux saknar resurserför praktisk utbildning blir att man under etapp 1 får söka flexiblarelösningar beroende pä förhållandena i respektive kommuner. En är att utnyttjaresurserna hos ett närbeläget AMU-center, en annan att inrätta pryo i denkommunala verksamhelen. flesta kommuner blir elevunderlaget troligen för litet för att zigenarnaskall kunna bilda egna sludiegmpper. Genom en frivillig samverkan mellan fleraberörda kommuner skulle en särkild zigenamndervisning ändå kunna komma tillstånd. Enskild undervisning och blandade gmpper kan av zigenarna upplevasnegativt och återverka pä viljan till utbildning eller på utbildningensresultat. Iövrigt torde inga större negativa konsekvenser uppstå i fråga om utbildningenskvalitet eller sambanden med efterföljande utbildning genom att etappen 1 kommunaliseras. För utbildningssamordnareoch personal uppkommer konsekvenser till följd av att ett femfiotal zigenareper år blir aktuella för utbildning i regi. Förkommunernas del uppstår därvid etl visst, ökat resursbehov för lokaler, utmstningm.m. som emellertid inte är möjligt att närmare ange beroende på attutbildningen kan anordnas olika i olika kommuner. Det nytillkommande lärarbehpvelberäknas till sex ä sju tjänster fördelade pä fyra kommuner. Förstatens del friställs inom och utmstning. Dessa resurser bedömskunna utnyttjas inom centrens övriga utbildningsverksamhet. Cirka trettonlärare inom GZ berörs när alfabetiseringsutbildningen förs över till kommunen.Vissa tjänster bör kunna frigöras genom naturlig avgång. De kvarvarande läramabör i första hand kunna beredas sysselsättning inom en utbyggd baspreparandulbildningeller en eventuell SFI-undervisning hos AMU. Fyllnadstjänstgöring inom gmndvuxkan också övervägas. Även övriga lärare kommer att beröras om GZ-utbildningenövergår i baspreparandulbildning. Etlsärskilt problem är att flertalet GZ-lärare f. n. är formellt obehöriga. Statskontoretföreslär på den punkten att 1984/85:59 84 SÖ överväger särskilda övergångsregler om behörighet för dem som har långerfarenhet av GZ-utbildning, SÖfår i uppdrag att utarbeta kompetenskrav för de lärare som skall arbeta i en eventuell utbyggd baspreparandulbildning, - GZ-lärarebereds möjligheter att komplettera tidigare utbildning för att passa dessa kompetenskrav. Vadgäller de ekonomiska effekterna görs inledningsvis ett försök att beräkna kostnademaför GZ respektive gmndvux . Vidare redovisas nuvarande finansierings-och studieförmånssystem. Densammanlagda produktionskostnaden för GZ uppskattas till 11,25 milj. kr/år ellerca per kursdeltagare. Den finansieras helt av statliga medel. Kostnadenför gmndvux uppskattas till ca 200 milj. kr/år eller ca perdeltagare. Den finansieras av stat och kommun gemensamt. Attgöra några direkta jämförelser mellan kostnadema för GZ och grundvux på gmndvalav dessa kostnadsberäkningar är emellertid inte möjligt pä gmnd av skillnader iutbildningarnas uppläggning, olika gmnder för kostnadsberäkningar och osäkerheti kalkylerna. Studiefinansieringsker enligt olika system. För gmndvux utgår er-sättnng med lägst itimmen och för GZ med lägst per dag . Kompletterandesocialbidrag ulgår vid behov. Deekonomiska effekter som bedöms följa av den föreslagna lösningen kansammanfattas enligt följande: Saimanvägnjngen avkostnadsförändringarna fer stat och koitmun Kostnader för AMU m.m. -3,2 milj. Utbildningsbidrag m,m, till kurs- hl, 3 milj Detsynes sålunda möjligt att föra över utbildningen under alfabelise-ringsfaseninom ramen för totaU sett oförändrade resurer. Åtgärden innebär attkommunernas kostnader ökar. Förstatsbudgeten mätbara effekter uppstår främst beträffande statsbidrag till grundvux,timersättning samt utbildningsbidrag. Omman återknyter till direktivens problemställningar leder statskontoretsundersökning till följande slutsatser: 1984/85:59 85 -Att föra över alfabetiseringsundervisningen i GZ till kommunen är en fulltmöjlig åtgärd. Statskontoret rekommenderar dock att vid en kommunalisering borhela utbildningen under alfabetiseringsfasen överföras. - Åtgärden kan genomföras inomramen för totalt sett oförändrade resurser men kommunen kommer att belästs medhögre kostnader. - Inga särlösningar föreslåsbeträffande studiefinansieringen för kursdeltagarna. - Samordningen mellan teoretiskoch praktisk yrkesorientering under etapp 1 måste lösas på olika sätt beroendepå hur kommunerna väljer att anordna pryon. - Övergången lill efterföljandeutbildningsvägar påverkas inte negativt eftersom undervisningens avslutandedelar ligger kvar hos AMU. Konsekvenserför berörd personal uppstår främst för AMU-lärarnas del på grund av det arbetsbortfall som uppstår när alfabetiseringsut bildningen flyttas. Bland annal en permanent baspreparandulbildn ing bör kunna lillföras molsvarande arbetsuppgifter. I övrigt bör ätgärder övervägas för att siärka lärarnas behörighet. Utöverdessa slutsatser anförs följande synpunkter inför fortsatta ställningstaganden. Områdetvuxenutbildning och gränserna mellan arbetsmarknadsutbildningen och kommunalvuxenutbildning övervägs f. n. i flera olika avseenden. Aktuella frågor somhar samband med vårt uppdrag är -en reform av svenskundervisningen för invandrare (SFI), översynenav den kommunala vuxenutbildningen, översynenav arbetsmarknadsutbildning och företagsutbildning (KAFU), Översynenav arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation (). Ettställningstagande till kommunalisering av GZ bör enligt statskontoretsuppfattning ses i ett sammanhang med de övriga beslut och åtgärder som kanfölja av dessa frågors behandling. Frågan om det är motiveratatt vissa grupper, zigenare och eventuellt andra, skall särbehandlas genom att gmndutbildningensker inom AMU och ej gmndvux har vi inte haft att behandla. Som framgått har viför vår del utgått frän att viss gmndutbildning även i fortsättningen skallförekomma inom AMU. För att underlätta administrationen av dylika ärenden bördå villkoren för en sådan särbehandling förtydligas, exempelvis i arbeismarknadskungörelsen. Ävenfrågan om studiefinansieringens storlek är av politisk natur. Vi vill inte härförorda några selektiva åtgärder. Den ekonomiska ersättningen fillstudiedeltagarna kan generellt övervägas i anslutning lill exempelvis komvux-utredningensförslag om översyn av timersättningssyslemet i gmndvux. 1984/85:59 86 Statskontorethar enligl regeringens uppdrag haft att samråda med berörda myndigheter samtsvenska kommunförbundet. Samrådsyttranden har inkommit från (SoS),(), arbets-marknadsstyrelen (AMS), statens invandrarverk() och . SoSoch avstyrker statskontorets förslag med motiveringen att del inte ledertill några förbättringar för den zigenska gmppen och endast marginellarationaliseringsvinster för AMS. SÖförordar att nuvarande organisation bibehålls då förslaget enligt SÖ: s uppfatininginte innebär någon egentlig kommunalisering men medför belydandesamordningsproblem. SÖ: s mening är dock att en bedömning av den lämpligasteformen för zigenarnas utbildning kan göras först efter det att den principiellafrågan har lösts om humvida den zigenska gruppen behöver särbehandlas. AMSdelar statskontorets uppfatining att frågan om överföring av del av eller helagrundutbildningen för zigenare till gmndvux är beroende av ställningstaganden ifråga om vuxenutbildning av olika slag. (SoS) anser fill skillnad från statskontoret all det finns störa skillnadermellan andra etniska minoriteter och den zigenska. För-domama mot zigenarna ärdjupt rotade och den zigenska gmppen utsätts för diskriminering i högre grad ännågon annan minoritet i vårt samhälle. Det finns ingen utbildningstradition iden zigenska gmppen. Analfabetism är vanligare bland zigenare än bland andraminoriteter. framhåller att utbildning och insatser som syftartill ekonomisk självständighet är ytterst väsentliga för den zigenskakulturens överlevnad och att sådana insatser bör ses i ett större sammanhang. Socialstyrelenerinrar om att den nuvarande gmndutbildningen för vuxna zigenare inom AMU vuxitfram och att den är en produkt av försöksverksamhet med praktiskoch teoretisk utbildning. De erfarenheter som vunnits bör tas fillvara förytterligare förbättringar av utbildningen för zigenare. Arbetsmarkandsstyrdsen(AMS) framhåller att grundutbildningen för zigenare formades inom AMU vid en fidpunktdå grundutbildning för vuxna saknades i kommunerna. var resurser förarbetslivs- och yrkesorientering samt arbetsträning och prövning samlade inom AMU.Dessa resurser är fr. o. m. 1980 knutna till arbetsmarknadsintituten. AMS delarstatskontorets uppfattning alt förutsättningarna för alt kunna erbjudazigenarna grundutbildning inom det ordinarie skolväsendet är helt andra än dånuvarande gmndutbildning inom AMU formades. AMS delar också statskontoretsuppfattning alt dyrbara särlösningar och dubblering av resurserna bör undvikas. Prop.1984/85:59 87 Syftet med gmndutbildningen för vuxna zigenaresammanfaller väl med gmndvux målsättning. En ny gmndutbildning för vuxnazigenare bör utformas på så sätt alt den även kan erbjudas andra minoritetsgmppermed liknande problem som zigenarna. () delar inte statskontoretsuppfattning i fråga om motiven för en förändring av gmndutbildningen för vuxnazigenare. framhåller att den zigenska socialiseringsprocessen är extremt erfaren-hetsinriktadoch att värvning mellan teori och praktik är en fömtsättning för utbildning avvuxna zigenare. har uppfattningen att en sådan nära integrering avteoretisk och praktisk utbildning bäst tillgodoses inom arbetsmarknadsutbildningen. () berör den principiella frågan omdel är motiverat att särbehandla zigenama genom att grundutbildningen för dessasker inom AMU. Det bör enligt SÖ: s mening finnas även andra minoritetsgmpperför vilka det vore hka motiverat med särskilda insaiser. Även vissa svenskadeltagare inom gmndvux är i behov av extra insatser. Enligt SÖ: s mening börden principiella frågan lösas innan en bedömning av den lämpligaste formen för zigenamasutbildning kan göras. 2.2 Etappindelning av grundutbildningen för vuxnazigenare. AMS ställer sig positiv till statskontorets förslag, menpåpekar att villkoren för arbetsmarknadsutbildning bör ställas i och medövergången till etapp 2 dvs. teoretisk förberedande utbildning pä mer gmndläggandenivå inom AMU. En sådan bedömning är i nuvarande system svår att göra eftersomarbetsmarknadsutbildning bör vara förbehållna dem som är inriktade motarbetsmarknaden. menar att det antagningssystem som statskontoretföreslår verkar krångligt. SÖ instämmer i statskontorels uppfattning att vissakommuner kommer att fä problem med att erbjuda pryo under etapp 1 dvs. i gmndvux.Samtidigt framhåller dock SÖ att det i de mål och riktlinjer för gmndutbildningför vuxna som ingår i läroplanen för vuxenutbildning (Lvux 82) finnsen klar markering vad gäller krav på yrkes- och arbetslivsförbere-dande inslagi gmndvux. AMS menar att praktik i syfte all ge arbetslivsorienleringenbart förlagd fill AMU-center inte är tillräckligl. Inom den nuvarande baspreparandutbildningenkan praktik i viss utslräckning förläggas lill näringslivet. I första handvarvas dock preparandundervisningen med yrkesutbildning. I den mån gmndvuxstudiernaför zigenarna i etapp 1 kan varvas med praktik innebär det en marginellbelastning ca 40 personer . 1984/85:59 88 sådanuppläggning skulle komma att tillämpas även för andra etniska minoritetsgmppermedför detta en starkt ökad efterfrågan på arbetsmarknadsutbildningens ochAMI: s resurser. Arbetsmarknadsutbildningenhar svårigheter att tillgodose : s behov av prakfikplatser. AMSanser del därför väsentligt att praktikfrågan utreds ytterligare och att genomförandetav pryon klargörs. SIVAvtal om samarbete i fråga om praktik bör upprättas. påpekar att gmndvuxtill skillnad från AMU har heltidsundervisning. SoS.Det lagda förslagel medför svårigheter alt bilda homogena zigenska grupper.Tillgängligheten till utbildning försämras. SÖframhåller att belastningen på gmndvux är hård. Flera kommuner har tvingatsacceptera köer och väntetid till gmndvux. Även om överföringen av gmndutbildningenav vuxna zigenare till gmndvux endasl berör ett begränsat antal deltagare såinnebär statskontorets förslag en ytteriigare belastning av de fillgängligaresurserna inom gmndvux. AMSframhåller att den nuvarande gmndutbildningen inom AMU anordnas på de orterdär sökandeunderlaget bedöms vara tillräckligt stort. Enligt AMS är det intetroligt att elevunderlaget förändras vid en överföring till kommunema även omutbildning erbjuds närmare bostadsområdet. Samverkan mellan kommunerna tordebli nödvändig. SoSoch framhåller att förslagel innebär ekonomisk försämring för deltagarna.Timersättning i gmndvux innebär i de flesta fall lägsta ersättning dvs. 13 kr.per timme vilket är betydligt lägre än utbildningsbidrag. Deltagama skulledärigenom bli beroende av socialhjälp. SoS kan ej biträda en förändring av sludiefinansieringen. AMSförutsätter att sludiefinansieringen under etapp 1 utgörs av timersättningenligt gällande bestämmelser. SIVmenar att en av fördelarna med grundutbildningen för vuxna zigenare inom AMUär att utbildningsbidrag utgår . Förmodligen har i en delfall utbildningsbidraget varit det rent avgörande skälet till deltagande. SIVmenar alt det både är psykologiskt och pedagogiskt värdefullt att kunna försöijasig under utbildningsfiden. avstyrker bestämt en sådan förändring sommedför ökat samhällsberoende i form av socialbidrag. AMSdelar statskontorets uppfattning att den kompetens som lärarna vid gmndutbildningenför vuxna zigenare har skaffat sig genom lång erfarenhet och fortbildning fillvara. 5/Verinrar om behovet av proffesur i vuxenpedagogik med särskild teknik påinvandrare. 1984/85:59 89 AMSfinner statskontorets bedömning av den genomsnittliga utbildningstiden till 60veckor i gmndvux underskattad. Enligt AMS behöver kursdeltagare som saknarfärdigheter i läsning, skrivning och räkning för att kunna fortsäitautbildning inom AMU. AMS har i likhet med funnit att kostnaderna för enutökad preparandutbildning inte redovisas. EnligtSÖ:s uppfattning leder förslaget till en onödig splittring av såväl administrativasom pedagogiska resurser och en omotiverad belastning på kommunema. 5/V anseratt förslaget medför betydande samordningsproblem. Prop.1984/85:59 90 Regeringens proposition ................................................ 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. 1 1 Inledning ................................................................... ..... 3 2 Målen förarbetsmarknadsutbildningen ..................... ..... 6 2.1 Arbetsmarknadsutbildningens roll ivuxenutbildningen .... 7 2.2 Kvalitet iarbetsmarknadsutbildning .................... ..... 8 2.3 Målgmpp för AMU ................................................. ..... 8 2.4 Avgränsning mot företagens ansvar ................... 9 2.5 Krav pä snabb anställning ................................... 9 2.6 Krav pä ökad individualisering ............................. 10 2.7 Krav på nära kontakt medarbetslivet ................. ... 10 2.8 Krav på jämförbarhet .......................................... ... 10 2.9 Krav på samverkan med övrigutbildning ............. ... 11 3 Motiv för enorganisationsförändring ....................... ... 11 4 Principförslagtill ny organisation för den särskilt anordnade arbetsmarknadsutbildningen 13 4.1 Uppgifter och verksamhetsform .......................... ... 13 4.2 Den regionala organisationen ............................ ... 16 4.2.1 Uppgifter .................................................... ... 16 4.2.2 Styrelsens sammansättning ochuppgifter .... ... 17