prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Funklionsledning ulövas under regeringen avden funklionsansvariga myndighelen och övriga centrala, regionala och lokalaledningsorgan som ingår i funktionen. Dessa har inga befogenheier gentemotmyndigheler ulanför funktionen. Funktionsledningens uppgifl är att underregeringen verka för att verksamheten inom funktionen bedrivs på ettändamålsenligt sätt inom landet som helhel. Viuppfattar långsiktsplaneringen som etl betydelsefullt samordningsinstrumentoch redovisar därför ett förslag lill planeringsmodell. Förslagel bygger på deprinciper som sedan 1970-lalels början har tillämpats inom det mililäraförsvarei och civitförsvaret. Långsiktsplaneringenföreslås omfatta hela det civila försvarei, dvs. samtliga funktioner ochfristående beredskapsmyndigheter. Ambilionsnivån måsle dock anpassas lillvarje funktions behov och förutsättningar. I planeringssystemet bör varjefunktion uigöra elt program. En indelning i delprogram som anknyler lillmyndighetsansvaret kan bli akluell i de fall då flera myndigheler ingår ifunktionen. Vi har prövat behovel av huvudprogram men kommit fram till attnågra sådana inte behövs i planeringssystemet. För varje funkiion börupprättas en programplan. Grunden för denna bör vara de krav som slälls påfunktionen under kriser och i krig. Planen bör upprättas av denfunktionsansvariga myndigheten. ÖCF sammanställer dessa programplaner lill engemensam programplan för det civila försvarei. Vihar funnit atl nuvarande system för finansiering av beredskapsförberedelsernainom del civila försvarei inle ger lillräcklig överblick över kostnaderna förverksamhelen. Även uppföljningen av beredskapslägel är på sina hållbrislfällig. Dessa omständigheter försvårar avvägningen mellan funklionerna ochmellan myndigheter inom dessa. Mot denna bakgrund föreslår vi attfinanseringssyslemet ses över och förenklas. Prop.1984/85:160 46 uppfattning bör en sådan översyn bl. a. syfta till attupprälla en medelsram som omfallar hela det civila försvaret. Vi föreslår ocksåatt redovisningen av beredskapslägel förbättras. Funktionernas avgränsning och uppbyggnad I kapitel 6 redovisas ell förslag lill indelning av delcivila försvarei i samhällsfunktioner. För varje funktion redovisas enfunktionsbeskrivning. Denna anger funktionens innehåll och avgränsning, vilkenmyndighet som bör vara funklionsansvarig, vilka övriga myndigheter som haruppgifler inom funktionen och behovet av åtgärder vad gäller organisation ochregelsystem inom funktionen. Förslaget till funklionsindelning och funktionsansvarigamyndigheter sammanfattas i nedanstående tabell: Tabell S:l Förslag till funktionsindelning ochfunktionsansvariga myndigheter inom det civila försvaret Civil ledning och samordning Överstyrelsen för civilt försvar Befolkningsskydd och räddningstjänst () Hälso- och sjukvård m. m. Psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar Ordning och säkerhet m. m. Domstolsväsende m. m. Livsmedelsförsörjning m. m. Överstyrelsen för civilt försvar Prisreglering Slatens pris- och kartellnämnd Socialförsäkringar m. m. Beiräffande funktionen övrig varuförsörjning innebär vårtförslag atl ÖCF lills vidare blir funklionsansvarig myndighel. Vi anser dockatt denna uppgifl på sikl bör överföras till slatens induslriverk. Inom funktionen befolkningsskydd och räddningstjänst(civilförsvar) är stora förändringar akluella på central och lokal nivå.Riksdagen har beslutat atl ledningen av civilförsvaret i krig skall överias avkommunerna. Vidare bereds i regeringskansliel elt förslag all slå samman bl.a.civitförsvarsstyrelsen och statens brandnämnd till en myndighet ().Dessa förändringar bildar bakgrund lill våra förslag. Vi anser således attlänsstyrelsernas ansvar t. v. skall ligga fast i avvaktan på att beslutade ochunder beredning varande förändringar på central och lokal nivå ge- Prop.1984/85:160 47 Då så har sketl bör en fortsatt översyn av ansvarsfördelningeni fred mellan länsslyrelserna och kommunerna genomföras. Denna bör behandlacivilförsvarels krigsorganisation, mobiliseringsansvarets ulformning, ansvareiför maleriel- och personatförsörj-ningen samt principer för förrådsslällningoch finansiering. Vi anser således att förskjutningar av ansvar och uppgiftermellan länsstyrelserna, kommunema och regionala enheterbör vara grundade på en helhetsuppfattning om civitförsvarels framlidautformning. Ikapitel 6 tar vi också upp vissa frågor om den administrativa beredskapen istort. Bl.a. föreslår vi en allmän prövning av myndigheternas uppgifter vidkrigsfara och i krig. En sådan prövning bör genomföras i syfle att åsladkommaen hårdare prioritering inle endast av krigsuppgtfterna utan också av vilkamyndigheter som skall verka i krig. Viföreslår också atl förordningen (1977:55) om vissa statUga myndighelersberedskap m. m. skall ses över. Delta bör ske i syfte atl mjuka upp ochmodifiera de regler som avgör hur en myndighel skall förfara med sin verksamhelvid etl krigsutbrott. F. n. skall myndigheten antingen avveckla ellerupprätthålla sin verksamhel (hell eller delvis). Vi föreslår dessutom etlmellanläge som innebär att vissa myndigheter skall hålla igång sin verksamhetså länge de kan med de resurser som blir över då den krigsviktiga verksamhetenhar fått sitt. Utformningenav den civila ledningsfunktionen Somnämnts föreslår vi alt nuvarande samordningsuppgifter inom det civila försvaretpå central myndighetsnivå sammanförs till en myndighel -överstyrelsen för civiltförsvar (ÖCF). I fred skall denna myndighet svara för samordningen avberedskapsförberedelserna inom del civila försvarei saml ges ställning somfunktionsansvarig myndighel för funktionen civil ledning och samordning. Tillden nya myndigheten förs de samordningsuppgifter som åvilar överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF). Övergångsvis tillförs ÖCF också ÖEFs uppgifteroch resurser för funktionen övrig varuförsörjning. Dessa uppgifter bör dock påsikl överföras till statens industriverk. De delar av ÖEF som arbetar medenergifrågor (energi- och anläggningsbyråerna samt planläggningsavdelningenvid ) överförs till statens energiverk. Som en följd avdessa åtgärder upphör ÖEF som myndighet. Desamordningsuppgifter som åvilar totalförsvarets chefsnämnd överförs ocksåtill ÖCF. I konsekvens härmed bör nämndens kansliresurser överföras till som sådan kan förfaras på olika sätt. Vi föreslår attchefsnämnden endera ombildas lill en slyrelse för ÖCF eller ges ställning sområdgivande organ åt denna myndighet. Riksnämndenför beredskap har vissa samordningsuppgtfter vad gäller kommunemasberedskapsförberedelser. Dessa uppgifter bör -liksom de kansliresurser somnämnden förfogar över - överföras lill ÖCF. ÖCFföreslås inledningsvis få en personalram på . Inom denna ramföreslås avsällas för samordningsuppgiften. Nedanstående figurklargör hur befintliga myndigheters personalresurser disponeras då ÖCF bildas. Civilbefälhavarnasviktiga roll har underslrukils försvarsbeslut. Vi lägger fram fleraförslag i syfte att stärka civilbefälhavarnas ställning. a. föreslår viatl civilbefälhavarna i fred ges befogenhel att utfärda föreskrifter rörandeberedskapsförberedelsernas inriktning genlemol länsstyrelserna och övrigacivila slalliga myndigheter inom civilområdel. 5 50 SO 35 Vikonslalerar också att civilbefälhavarkansliernas personalresurser ärotillräckliga. Enligt vår mening bör de förslärkningar av kanslierna somriksdagen redan har faltal beslul om ses som en minimiåtgärd och genomförassnarasl. Ävenlänsstyrelsen bör ha befogenhel all utfärda föreskrifter rörandeberedskapsförberedelsernas inriktning lill samverkande organ inom länet(och civila statiiga myndigheler) samt lill kommunerna. I huvudsakhar denna befogenhel . Detta förhållande bör dockklargöras i instruktion. Länsstyrelsensförsvarsenhet representerar enligt vår mening inte något seklorintresse. Desshuvuduppgifl är att samordna de olika samhällssektorernas försvarsberedskap. Ikonsekvens härmed anser vi att försvarsenhelen organisaloriskl bör varaplacerad direkl under landshövdingen. Vi föreslår att detta förslag beaktas isamband med den utredning om samordnad statiig länsförvaltning somstatskontoret f n. genomför (). 1984/85:160 49 Vianser att krigsorganisalion i stort sett är lämpligt utformad. Isyfte alt uppnå ökad överensslämmelse mellan fredsoch krigsorganisationen bördock fristående länsorgan kvarstå ulanför ocksä i krig.Huvuddelen av dessa inordnas f n. i den krigsorganiserade . Någraförändringar bör dock inte genomföras förrän resultatet av slalskonlorelsulredning föreligger. Beträffandeden lokala nivån i ledningssystemet föreslår vi alt kommunstyrelsen skall varahögsta civila tolalförsvarsmyndighet på denna nivä och ingå iledningsfunktionen. Innebörden av detta förslag är bl. a. att kommunstyrelsenges ansvar för all samverkan kommer lill stånd mellan olika delar avtotalförsvaret. Kommunstyrelsen bör dock inle ges några generella befogenhetergentemot statlig och landstingskommunal verksamhet. Slutligenföreslår vi all det upprällas en personalram som omfattar hela den civila ledningsfunktionen.Denna ram bör omfalla de personalresurser som finns vid ÖCF, civilbefälhavarnaskanslier och länsslyrelsernas försvarsenheter. Personalramen bör totallomfatta . Vårtuppdrag har inte omfattat ansvarsfördelningen inom den högsta ledningen. Deförslag som vi har lagt fram får dock vissa konsekvenser för arbetet inomregeringskansliet. Således bör principen med funktionsansvar tillämpas ävenhär. Vihar funnil all principen om överensstämmande ansvar i fred och krig intelillämpas fulll ut inom regeringskansUet. Bl.a. har en stor del av ansvarei förberedskapsförberedelserna samlats i försvarsdepartementet. De uppgtfler somdärigenom lagls på försvarsministern är synnerligen omfallande. Vårt förslaginnebär all försvarsministern kan avlastas vissa uppgifler. Det gäller i förstahand del direkta ansvarei för försörjningen med energi, kläder,verkstadsprodukler m. m. där funktionsansvaret på myndighetsnivå enligt vårtförslag bör föras över till myndigheler som är underställdainduslridepariemenlei. Som en föUd härav bör molsvarande ansvar inomregeringskansliet föras över från försvars- lill industridepartementet. Viföreslår att ett principbeslut om ledningsstrukturens utformning fattas snarastpå grundval av förslagen i denna rapporl. Genomförandel bör sedan ske i tvåsleg. Del första av dessa bör genomföras och bör få till följdatl ÖCF bildas och all ÖEF, TCN och RKB läggs ned. Det andra stegel bör tas dåarbelel års försvarsbeslut är avslutat. Då bör organisationenutvärderas och erforderliga modifieringar genomföras. Senasl vid denna lidpunktbör slutlig ställning tas lill frågan om en överfö-4 1984/85. 1984/85:160 50 ringav ansvarei för funktionen övrig vamförsörjning till slalens induslriverk. Konsekvenserav 4 eller 3 militärområden Regeringenhar uppdragit åt ÖB atl belysa konsekvenserna av en minskning av antaletmilitärområden från 6 lill 4 eller 3. I sin perspektivplan redovisar ÖBbedömningen att nuvarande ledningsorganisation fungerar väl och att del därförinte finns anledning alt nu minska anlalet militärområden till 4 eller 3. Institutetsuppgift har varil alt pröva vilka konsekvenser en minskning av antaletmilitärområden från 6 lill 4 eller 3 får för den civila ledningen. Vi harkommit fram lill all en sådan ålgärd medför slora nackdelar. Vi anser därför -liksom ÖB atl del f n. inte finns anledning atl minska antalet militär- ochcivilområden. Prop.1984/85:160 51 Förteckning över remissinstanserna och sammanställning avremissyttranden över försvarets rationaliseringsinstituts rapport nr 3.84Ledningen av det civila försvaret Efterremiss har yttranden över försvarets rationaliseringsinstituts rapport nr 3.84Ledningen av del civila försvarei avgetts av , högsta domstolen,regeringsrätten, justiliekanslern, riksåklagaren, ,, , kommerskollegium,överbefälhavaren, , civilförsvarsslyrelsen,statens brandnämnd, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, beredskapsnämndenför psykologiskt försvar, samtliga civilbefälhavare, , vapenfrinämnden, totatförsvarets chefsnämnd, socialslyrelsen,försäkringsöverdomstolen, , statens bakteriologiskalaboratorium, postverket, , , vägverkel,trafiksäkerheisverkei, luftfarisverkel, transportrådel, bankinspeklionen,försäkringsinspektionen, , statens pris- och kartellnämnd,statens krigsskadenämnd, , slalens biografbyrå, statenslivsmedelsverk, statens jordbmksnämnd, , arbetsdomstolen,arbelsmarknadsstyrelsen, statens invandrarverk, nämnden förvapenfriutbildning, statens lantmäteriverk, statens industriverk, statensenergiverk, , statskontoret, ,länsstyrelserna i , , , , Jämllands ochVästerbottens län, organisationsnämnd. ,, , landslingen i Jönköpingslän, och Norrbotiens län, Eslövs, , , Stockholmsoch kommuner, . CentralorganisationenSACO/SR, i , , , Kommunernas pensionsansiall, ochDrivmedelcentralen AB. Landsorganisationenhar bilagl yttrande från . har bilagl yllrande från . Flertalelremissinstanser anser att ökad samordning av det civila totalförsvaret ärönskvärd. Överbefälhavaren() bedömer del angelägel atl ålgärder vidtas som kan förbättra möjligheternalill samordning och förbättrad balans inom de 1984/85:160 52 civiladelarna av lotatförsvaret. De slörsia brislerna inom de civila delarna avtotalförsvaret lorde bl. a. ligga i alt skilda samhällssektorer (funktioner)som är vikliga för vår beredskap inte i lillräcklig grad beaklar beredskapskraveni den fredslida samhällsplaneringen och utveckUngen. ÖB anser vidare all del ärmycket väsentligl att en organisationsförändring inle genomförs som minskarfunklionsansvariga myndigheters inlresse och ansvarskänsla förberedskapsfrågorna. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) bekräftar att vissa brister föreligger beträffandesamordningen på central nivå med ofördelaktiga effekter upp mot regeringsnivånoch ned mot regional och lokal nivå. Överstyrelsen lolkar emellertid försvaretsrationaliseringsinstituts (FRI:s) förslag som en ambitionsökning, inle bara ifråga om samordning i ordets egenlliga belydelse utan också i fråga om dencivila beredskapens nivå i allmänhel. De organisationsförändringar som föreslåssynes i slor utsträckning syfla lill att skapa fömtsättningar för etl ökalintresse och större engagemang för beredskapsfrågorna hos berörda myndigheterm.fl. ÖEF ansluter sig således lill syflel med de framlagda förslagen. (Cfs) kan instämma i betydelsen av samverkan och samordning inomtotalförsvaret. Rapporlen ger emellertid endast en mycket allmän och ytligbeskrivning av de grundläggande fömtsättningarna. FRI använder sig enligt Cfsav mycket kategoriska och generella påståenden om de brister iledningsorganisationen som bildal utgångspunkter för förslagen. De generellapåståendenas gillighel kan därför värderas olika beroende på var man befinnersig i del civila totalförsvarets ledningssystem. Ur Cfs:s synvinkel tfrågasättsstarkt påståendena om den genomgående bristfälligaberedskapslägesredovisningen, avsaknaden av kontroll av myndighelernasberedskapsförberedelser saml avsaknaden av övningar. () och statskontoret ansluter sig till FRI:s uppfattning atl del behövseffeklivare samordning, planering och uppföljning på central nivå inom decivila delarna av totalförsvaret. Även länsstyrelsernas organisationsnämnd() anser att försvarsfrågorna bör ägnas ökat intresse. Civilbefälhavareni Övre civilområde (CBÖN) delar FRI:s uppfattning all samordningenmellan funklionerna inom det civila försvaret på regional nivå inle ärtillfredsställande. Civilbefälhavareni Nedre civilområde (CBNN) delar FRI:s uppfattning atl det finnsbrister i de fredslida beredskapsförberedelserna men anser att FRI inlelillräckligt har analyserat bristernas karaklär, omfattning och orsaker. CBNNpåpekar vidare atl samordning kan åstadkommas på två principiellt oUka sätt.Det ena genom atl verksamheterna hos de olika myndigheiema eller verkställarnainriktas i olika avseenden. Del andra genom direkl samverkan i del löpandearbelet. Det är enligt CBNN självklart av betydelse att klariägga om och ivilken omfattning Prop.1984/85:160 4:, 53 dåligsamordning beror på brisier i de inriktande anvisningarna, vilka bristerna äroch i vilka avseenden anvisningarna borde komplelleras för alt förbättrasamordningen. Samordningen genom samverkan fömtsätter all myndigheterna ochdess personal är fulll medvetna om myndighelens krigsuppgtfler, vilkel ansvarde uppgifterna för med sig i krigssituationen och vad som krävs förförberedelser i fred. Det erfordras också kunskap om vilken roll den egnamyndigheten har i det krigsorganiserade samhället, vilket beroende myndighelensfunkiion slår i lill andra funktioner saml hur andra funktioner är beroende avmyndighelens. Sådan kunskap och insikl om beredskapsfrågorna skapas genom information,utbildning och övning och FRI:s syn på behovet härvidlag för den centrala nivåndelas hell. Emellertid kan del angelägna beredskapsmissionerandel enligt CBNNtillgodoses på ett belydligl enklare, naturligare och billigare säll än genomFRI:s förslag om en ny central förvaltningsmyndighet (ÖCF), nämligen genom allla fasla på vad som i utredningen om "Beredskapshänsyn isamhällsplaneringen" (Ds Fö 1984:4) föreslås beträffande totalförsvaretschefsnämnds (TCN) och dess förstärkta kanslis roll i utbildnings- ochövningssammanhang. CivUbefälhavaren iBergslagens civilområde (CBB) anser atl FRI på ell rikligl säll uppfatlatproblemen beiräffande ledning i fred inom del civila försvarei. Problemen haranalyserats på etl klargörande sätl och med användande av en modell och enbegreppsapparat som gör del möjligt att diskutera ledningsfrågor på etl merakonstruktivt säll än lidigare. Deövergripande målen för försvarsansträngningarna formuleras i försvarsbeslutenoch inom ramen för dessa mål skall de centrala myndigheterna dels samordnaibedriva planering, dels inrikla verksamhelen på regional nivå. Del senaremomentet, all samordnat - centrala myndigheler emellan - styra planeringen påregional nivå har ännu inte funnil sina former. Om de centrala myndigheternarelativt oberoende av varandra ger föreskrifter och allmänna råd lill sinaregionala organ försvåras och omöjliggörs ibland CB:s och länsstyrelsernassamordnande och ledande verksamhet. Försvarsmaktens studierligger till gmnd för den operativa planeringen centralt och regionalt ochutnylljas av civila cenirala totatförsvarsmyndigheler för egna studier avfunklionseffekl och konsekvenser i slridsmil-jöer. De civila regionala organenanpassar i huvudsak sin planering efter den mililära operativa planeringen. Motdenna bakgmnd är det angelägel atl perspeklivsludier, operativa studier ochoperativ planläggning samordnas på cenlral nivå. Endasl om så sker kan decivila försvarsfrågorna få genomslag i ÖB:s sludier och planering på etlbättre säll än f. n. CivUbefälhavareni Östra dvUområdei (CBÖ) har i huvudsak en posiliv inslällning till FRI:sprincipförslag och överväganden men vill understryka att det hadevaril önskvärt om tid stått till förfogande för en mer genomarbetad analys. Iflera avseenden hänvisar också institutet till fortsatt ulredningsarbele. Prop.1984/85:160 54 CBÖvill också slarki undersiryka atl föreslagna förändringar inle får leda tillalt totalförsvars- och beredskapsfrågorna isoleras från den övrigasamhällsverksamheten och samhällsplaneringen. Atl placera försvarsenhelenulanför länsstyrelsemas planeringsavdelning synes innebära en risk härför. CBÖinstämmer vidare i all fömtsättningar för effektiv samordning i krig inom ochmellan samhällsfunktioner måsle skapas redan i fred. Här föreligger ell stortbehov på alla nivåer inom och mellan totatförsvarets olika delar. Behovel avbättre cenlral samordning i fred är stort. Den samordning som ulövas avcivilbefälhavare och länsstyrelser har ingen motsvarighet på cenlralmyndighetsnivå. CivUbefälhavareni Västra civilområdel (CBV) anser i likhei med ulredningen alt åtgärder börvidtas för alt väsentligl förbättra samordningen av beredskapsförberedelsernamen anser all della kan ske inom ramen för nuvarande organisation genomförändringar av uppgtfler, befogenheier och resurser. CivUbefälhavareni Södra civilområdel (CBS) tillslyrker i alll väsentligl förslagen rörandecivilbefälhavarna saml i princip förslagen beiräffande ledningsslmktur,funklionsindelning, långsiktsplanering och genomförande ulom vad gällerförslagel att inrätta överstyrelsen för civilt försvar (ÖCF). Länsstyrelserna i Hallandslän, och bilräder FRI:s uppfattning om bristandesamordning på central nivå och anser atl förslagen är väl ägnade alt åstadkommaförbättringar av nuvarande förhållanden. Förslaget med en sammanhållandemyndighel för del civila försvarei bör kunna ge ökad stadga ålberedskapsförberedelserna på civil sida. i varnardock för att intresse och kompetens vad gäller beredskapsfrågor kan komma allnedgå hos de myndigheter som inle blir funktionsansvariga. Med hänsyn bl. a.härtill kan del finnas skäl till atl efler utvärdera del nya systemet.Även landstingen i och biträder FRI:s förslag attdet behövs bälire samordning och samverkan mellan totatförsvarets olika delarså all del militära försvaret ges erforderiigl slöd. Också Grossistförbundanser atl en bäitre samordning i vissa avseenden är påkallad mellan delmililära och civila försvarei. Länsstyrelsensi sammanfattande omdöme om institutets förslag är att de endast ivissa stycken kan accepleras. Några av dem bör dock genomföras utan attvidare utredningar avvaktas. Till dessa hör förstärkningen av civilbefälhavamasställning och organisalion i fred saml utseendet av funktionsansvarigamyndigheler. Malmökommun ser en precisering av de olika ledningsnivåerna och funktionema inom detcivila totalförsvaret i alla avseenden önskvärd. Detla är inle minslbetydelsefullt för kommunerna, vilka skall överta ledningen avcivitförsvarsverksamheten härför. Prop.1984/85:160 55 skapsplanläggninghar härigenom fått ökad tyngd i kommunerna. Kommunemas roll i lotatförsvaretmåsle tydligare preciseras. CentralorganisationenSACO/SR anser del odiskutabelt att samordning inom del civila totalförsvaret ärnödvändigt men alt frågan snarasl är hur långt samordningen skall drivas ochformerna för denna samverkan. 2.1Bildandet av en ny myndighet Flertaletremissinslanser bilräder eller har inget all erinra mol all inräita en nymyndighel, överstyrelsen för civilt försvar (ÖCF). Några remissinstanseruttrycker viss tveksamhet till förslagel och några avstyrker förslagel helt. ÖBkonstaterar att utredningen i huvudsak studerat ett alternativ, där ÖCF utgörden i fred samordnande myndigheten. ÖB anser det angeläget atl ytterligarealternativ prövas, bl. a. de som FRI kortfallal prövai, nämligen enförstärkning av eUer av försvarsdepartementels enhel för civilttotalförsvar. Med del förslag liU ÖCF som FRI för, anser ÖB all del fortfarandefinns slarka skäl all bibehålla TCN som ell självständigt samverkans- ochsamordningsorgan under regeringen. ÖB anser vidare all de finns skäl allytterligare överväga lidsplanen för genomförandet. EnligtÖEF finns etl ahernaliv som borde>Ä utvecklats närmare av FRI, nämligen attuppnå de eftersträvade fördelarna genom att bygga på TCN och dess kansli.Utredningen om ledning och samordning av lotatförsvaret inom regeringskanslietföreslog i sitl betänkande (Ds Fö 1983:9) en mer aktiv och utåtriktad roll förTCN. ÖEFtillstyrkte detla förslag och erinrar om alt beslöt så sent som i maj1984 i enlighel härmed, vilkel bl.a. innebar alt TCN förslärkles med eltpermaneni sekretariat. FRIhar föreslagit att en ny myndighet - överstyrelsen för civilt försvar (ÖCF) -skall bildas samlidigt som ÖEF avvecklas. Detta kan le sig naturligt med de betydandeuppgiftsförändringar som FRI föreslår. ÖEF noterar dock att den nya myndighetenlill slor del skall bildas av ÖEF:s nuvarande resurser. ÖEF anser all FRI:sutredning är av sådan karaklär alt den inte kan läggas till gmnd för någolslällningstagande lill organisationsförändringar. ÖEF pekar på en rad brisieri rapporten, bl. a. bristen på analys av alternativ. pekar ÖEF på enrad modifieringar och allernaliva angreppssätt som närmare bör övervägas innanetl slutligt förslag kan ulformas.