prop · G80345 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:45 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de ålgärder och de ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Isyfte att stärka statsbudgeten och motverka att bytesbalansen försämras nästaår bör ett antal ålgärder vidtas som snabbt ger samhällsekonomiska och statsfinansiellaeffekter. Ipropositionen föreslås därför att skatten på bensin höjs med per literden och, som en följd därav, att kilometerskalten höjs den Imars 1985. En särskild lagerskatt skall utgå på den beskattade bensin som finnsi lager . Kompensationen till gles-bygdsbilisierna i form avnedsatt fordonsskatt höjs från 120 tiU . Elskallenföreslås höjas med per kwh. Reseskatten föreslås höjas med . Ipropositionen föreslås alt ytterligare I 750 milj. kr. anslås tiU sysselsättningsskapandeåtgärder för innevarande budgetår. En ny form av skyddad sysselsältningföreslås införd för sådana personer hos offentliga arbetsgivare som harsocialmedicinskt arbetshandikapp och som i praktiken har permanentaberedskapsarbeten. Vidare föreslås förenklade regler för beslut om kommunalaberedskapsarbeten samt inrättandet av ett kommunall rekryteringsstöd förlångtidsarbetslösa. Propositionen behandlar också frågan om enförsöksverksamhet med samordnande insatser mellan och kommunavseende långtidsarbetslösa personer. En försöksverksamhet med nysäsongstyrning av byggnadsverksamheten föreslås. 1 1984/85. Prop.1984/85:45 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden 1. , , , , , ,, , , , , , , R. ,, , , Föredragande: statsråden och Proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1 De långsiktiga kraven på den ekonomiska politiken Regeringen har beslutat all lill riksdagenöverlämna en proposition om riktlinjer för den ekonomiska politiken påmedellång sikt (prop. 1984/85:40) mot bakgrund av långtidsutredning (SOU1984:4). I denna proposition redogörs för den ekonomiska polilik regeringenanser bör föras för att uppnå balans i den svenska ekonominmot slutet av 1980-lalel. I slutet av 1970-lalel stod del klart all den svenskaekonomins långsiktiga expansionsmöjligheter begränsades av näringslivelsdåliga konkur-renskraft och av de finansiella obalanserna i slalsbudgei och utrikesbeial-ningar.Produktionsutvecklingen hade sedan mitten av 1970-lalel varil svag, särskUt iindustrin. Den offentliga sektorns finansiella sparande hade försämrats med ca10 % av BNP . Främst avspeglade denna försämring slatensökade budgetunderskott. Bylesbalansen uppvisade sedan mitten av 1970-talel ettpermanent och belydande underskoll. Den nuvarande regeringen har mol denna bakgrund fört enekonomisk politik som syftar till att förena en ökning av produktionsnivån meden förbättring av bytesbalansen och härigenom lägga grunden för en långsiktigexpansion av sysselsättning och invesleringar. Del första steget i dennakrispolitik togs genom devalveringen av den svenska kronan med16 % kombinerad med ett omfattande investeringsprogram och utökadearbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen har vidare fört en siramfinanspolitik i syfte att begränsa budgetunderskottet och dämpa den in- Prop.1984/85:45 3 Även penningpolitiken har skärpts i belydande grad. En rad fördelningspoliliskaålgärder har vidtagits i syfte att fördela krispolitikens bördor merarättvist. Genomdevalveringen har de svenska företagens konkurrenskraft kraftigt förstärkts.Denna förbättring av konkurrenskraften har haft myckel gynnsamma effekler.Lönsamheten i främst den konkurrensutsatla seklorn har höjts avsevärt.Industriproduktionen och industriinvesteringarna ökar. Sysselsättningsläget harförbättrats och arbetslösheten reducerats. Underskottet i den offentligasektorns finanser har minskat och bytesbalansen har närmat sig jämvikt. Föratt denna gynnsamma utveckling skall fortsätta även på och för attdel skall vara möjligt att åstadkomma en hållbar förbättring av reallönemakrävs att inflationen dämpas kraftigt och aU underskottet i statsbudgetenytterligare reduceras. Långtidsutredningenhar visat au låga pris- och löneökningar är nödvändiga för att bevarakonkurrenskraften och få till stånd en stark och stabil tillväxt som på siklkan trygga sysselsätlningen. Erfarenheter från flera länder visar att envaraktig dämpning av inflalionen är avgörande för att devalveringar skall bliframgångsrika. Även av fördelningspolitiska skäl är det nödvändigt att kraftigtnedbringa inflationen. Regeringenhar antagit som mål alt nedbringa inflationen till nivån under loppet av1985. Detta förutsätter bl. a. att de totala lönekostnadsökningarna 1985begränsas till . Även på bör strävan vara att hålla inflationenpä en mycket låg nivå. del av resursökningen under återstoden av måste användas förökad kapitalbildning och nettoexport. Investeringarna måste öka kraftigt. Särskillgäller det i industrin och för delar av den privata tjänstesektorn. Exportenbehöver öka snabbare än importen för att uppnå ett visst överskott ibytesbalansen. Utrymmei för konsumtionsökningar kommer därför att varabegränsat. Möjligheternaatt förena en stark tillväxt med en förbättring av den externa balansenunderlättas av om efterfrågelillväxen blir balanserad. Nettoexporten och invesleringarnabör svara för en väsentlig del av tillväxten. Även privat och offentligkonsumtion bör emellertid lämna positiva bidrag lill efterfrågeutvecklingen.För att en sådan konsumlionsökning skall kunna förenas med jämvikt ibytesbalansen krävs en lägre inflation. Denförda ekonomiska politiken har haft gynnsamma effekter i flera avseenden.Tillväxten har varil god i den svenska ekonomin. BNP-ökning-en uppgår till 2-3%både 1983 och 1984. 1984/85:45 4 ökat att jämföra med endast I% för i genomsnitt. Konkurrenskrafisförbåttringen lill följd av devalveringen hösien1982 har i kombination med en förbällrad lillväxl i induslrilånderna medföri enbelydande återhämtning av den svenska varuexporten. Från första halvåret 1982till beräknas den totala exportvolymen ha ökat med 22,5%.Denna utveckling kontrasterar skarpt mol perioden . ökade sålunda varuexporten med endastca . Den kraftiga produktionsutvecklingen och den ökadelönsamheten har medfört en förbättring av investeringskonjunkluren. Nedgången ide totala invesleringarna på 1980-talel mellan 1980 och 1982minskade de med sammanlagt - bröts 1983 då investeringsvolymen varoförändrad. 1984 har de totala investeringarna ökat med 4,. Inom industrinsjönk investeringarna med . Under 1983 och 1984väntas investeringarna komma alt öka med sammanlagt . Lägel på arbetsmarknaden har förbättrats. Den lolala sysselsäliningen,som sjönk på 1980-lalel ökade med 100000 mellan iredjekvartalen 1982 och 1984. Induslrisysselsällningen sjönk med närmare 100000 personerunder början av 1980-lalet. har industrisyssdsätiningen ökal med 20000 personer. Antalet lediga platser har ökat och antalet varsel om personalinskränkningarhar minskal. Arbetslösheten, som nådde en topp i mitten av 1983, hardärefter reducerats med molsvarande 35 000-40 000 personer. Till dennautveckling har bidragit de ungdomslag och det rekryteringsstöd som införts1984. Den finansiella balansen i den svenska ekonomin harförbättrats avsevärt . Det statiiga budgetunderskottet harreducerats i belydande grad. Som en följd härav härden offenlliga sektornsfinansiella underskott reducerats från 6,av BNP 1982 till 3,1984. Detlaär en påtaglig framgång i arbelet på alt återupprätta balans i den svenskaekonomin och kontrasterar påtagligt mol ulvecklingen , närden offentliga sektorns finansiella sparande försämrades med 111/2 procentenhetermätt som andel av BNP. Bytesbalansen har också förbättrats kraftigt. Denuppvisade elt underskott på . aktuella bedömningartyder på all balans skulle uppnås . Lönsamheten i näringsUvet har stigit påtagligt. Driftsöverskotleisandel av förädlingsvärdet i industrin har 1983 och 1984 återställts lill denivåer som gällde under 1960-lalet. Rånlabililelen i indusirin har ökal väsenlligl. De uppnådda resultaten av den ekonomiska politikregeringen har fört är således goda. Produktionstillväxten har varit snabb ochhaft en klar Prop.1984/85:45 5 inriktning på export och investeringar, sysselsättningenhar förbåltrals och de finansiella obalanserna reducerats. Den utveckling jag har beskrivit svarar vål mol vadsom krävs för att på nä balans i den svenska ekonomin. Expansionenhar en klar inriktning på export och investeringar. Både den privata och den offenlligakonsumtionen utvecklas däremot långsammare. sker delta inom ramen fören total produktionsökning på . Kan denna lillvåxttakl upprällhållaskommer sysselsällningslägel all kunna förbätlras ylleriigare. Trois uppsvinget i den svenska ekonomin harinflationen avtagit från under loppet av 1982 lill 7,frän september1983 till . Denna nedgång i inflationen motsvarar emellertid intede mål regeringen uppställt för inflationsbekämpningen i syfte att trygga sysselsättningen.Våren 1983 antog regeringen som mål all nedbringa inflationen lill nivån 4%under loppel av 1984. En rad ålgärder har vidlagits för all understödja antiinflaiionspolitiken.Bl.a. haren omläggning av penningpolitiken tillsammans med en stramarebudgetpolitik inneburil att likviditets-ökningen har kunnal dämpas påtagligt.Vidare har ålgärder vidtagits för all minska förekomsten av indexbindningar ochannan automatik inle minsl för en rad offentliga utgifter, saml för alteliminera flaskhalsar och andra sielheter på olika marknader. En vikiig förutsällning för alt nå inflationsmålet varemellertid att lönekostnadsstegringarna begränsades till 1984. Såvitt mannu kan bedöma kommer dock lönekostnadsökningarna att uppgå till . Delblir därför inte möjligt all nedbringa inflalionen till i är. Både priser och löner ökar någol snabbare i Sverigeän i våra viktigaste konkurrentländer. Det innebär all de svenska företagenförlorat en del av den konkurrenskraftsförslärkning som uppnåddes i samband meddevalveringen. En sådan utveckling leder, om den fortgår, lill alt denhittillsvarande positiva ulvecklingen bryts och alt obalanserna i den svenskaekonomin pä nytt ökar. accentuerar kravel på alt pris- och löneökningarnanästa år dämpas påtagligt. har i sin publicerade höstrapporlredovisat sin bedömning av den ekonomiska ulvecklingen i medhittills gällande förulsällningar för den ekonomiska politiken. Den privata konsumtionen väntas enligt konjunklurinslilulelbli en expansiv faktor i ekonomin . Vid den lönestegringstakl på 7%1985, som konjunkturinstitulel antar, beräknas hushållens reala köpkraft totaltsell öka med 3,. Även vid en lönestegringstakl pä , väntas en relativtkraftig ökning av hushållens köpkraft komma till stånd. 1984/85:45 6 Dentotala offenlliga konsumtionen beräknas öka med ca I % 1985. Del ökade kapacitelsutnytljandeloch en fortsalt förbättring av lönsamhelen har medverkat till aU investeringskonjunklurenvänt . Industrins invesleringar beräknas öka i är.Investeringskonjunkturen väntas hålla i sig även . Förlagerinvesteringarna förutser en vändning till1985. Efter all ha minskat beräknas såväl induslrins somhandelns lager öka . Lagemtvecklingen beräknas ge ell positivt bidrag tillBNP-lillväxlen med drygt I procentenhet. Exportenav varor och tjänster väntas öka med 1985 mol i år.Ökningstakten för import beräknas däremot komma alt tillta mot slutetav och . Uppgången betingas bl.a. av ökadeindustriinvesteringar, lagemppbyggnad samt en beräknad kraftig ökning av denprivata konsumtionen. Importökningen väntas uppgå lill . Med ensådan utveckling skulle det ulrikeshanddsöverskotl som förutses för innevarandeår reduceras högst påtagligt. Underskotteti transfereringsbalansen fömtses vidare fortsätta att öka. Delta beror ihuvudsak på ökade räntekostnader. Konjunkturinstitutetförutser ett underskott i bylesbalansen på nära . Om lönekostnadsökningarnai blir högre än i omväriden, vilket antar, lederkonkurrenskraftsförsämringen till en ytteriigare försämring av bytesbalansenefter 1985. Sammantagetberäknas den totala produktionstillväxten 1985 bli , eller något lägreän . Även om denna produktionsökning kan betraktas som relativttillfredsställande tyder prognoserna på att vi kan riskera att få en felaktigsammansättning av efterfrågan 1985. Ävenom min bedömning på några punkter skiljer sig från den som konjunkturinstitutetgjort, delar jag i huvudsak institutets syn pä de ekonomiska utsikterna för1985. Sysselsätlningen har ökat och arbetslösheten harminskat. Förutsatt att lönekostnaderna kan begränsas till kan sysselsällningslägeltotalt sett väntas bli fortsall gott. Jag anser likväl alt det krävs yUeriigarearbelsmarknadspolitiska åtgärder 1985 med tyngdpunkt på att förbättrasituationen för de långtidsarbetslösa. Chefen för arbetsmarknadsdepartementetkommer senare att föreslå ålgärder med denna inriktning. Vadden ekonomiska politiken i övrigi beträffar, bör följande slutsatser dras. Uppgångeni den svenska ekonomin bedöms fortsätta om än i något dämpad takt.Sammansättningen av den totala efterfrågan riskerar emellertid att vridas om påetl sätt som innebär alt bylesbalansen försämras. Även ombytesbalansutvecklingen kan bli gynnsammare till följd av bl.a. sjunkandeoljepriser måste denna utveckling motverkas. Moldenna bakgmnd är del angelägel att snabbt vidta åtgärder som 1984/85:45 7 ' ''i i v dämpar lillväxlen av den inhemska efterfrågan och som direklkan bidra till att motverka en försämring av bytesbalansen . Deltamåste åstadkommas genom en skärpning av finanspolitiken. I nuvarande läge bören viss dämpning av den förutsedda ökningen av den privata konsumtionen ske.Jämfört med finanspolitikens utformning under innevarande år fårfinanspolitiken ändå en något mindre restriktiv inriktning. Mina förslag till åtgärder som redovisas i det följandeinnebär främst all vissa punktskatter höjs. Därigenom begränsas importen ochbytesbalansen förstärks, som de oflentliga inkomsterna ökar. Dessa ålgärderleder lill en höjning av den allmänna prisnivån med drygl I procenlenhel mol slulelav 1984. Totalt sett beräknas därmed prisökningarna under loppet av 1984 blidrygt . Vad gäller utvecklingen villjag anföraföljande. Regeringen har haft överläggningar med arbetsmarknadensparter. Dessa har därvid ställt sig bakom regeringens mål att nedbringaprisökningarna lill nivån under loppet av 1985. De har också anslutil sig lillregeringens bedömning alt delta fömlsäller all de lolala lönekoslnadsökningarna1985 begränsas lill . De åtgärder som regeringen nu föreslår innebår en vissköpkraftsindragning. Med de förulsedda pris- och löneökningar som jag redovisali det föregående finns del likväl ell begränsat utrymme för ökningar av reallönernaoch den privata konsumtionen 1985. Vidare väntas åtgärderna medföra en förbättring av bylesbalansenmed ca . 1985 och en förslårkning av statsbudgeten med ca 4miljarder kr. Behovet av en markant dämpning av pris- ochkostnadsutvecklingen kvarstår. Det är nödvändigt att nedbringa inflationeni lill högsl den nivå som råder i våra viktigaste konkurrentländer. 1annat fall kommer de positiva effekterna av devalveringen 1982 att snabbturholkas med svåra följder för produktion, sysselsättning och levnadsstandard.Det är mot denna bakgrund nödvändigt all fortsätta att föra en stram finans-ochpenningpolitik. Målel att nedbringa inflalionen lill nivån under loppel av1985 står fast. 4 Det statsfinansiella läget har budgetunderskottet ökaldramatiskt. Budgelårel 1975/76 uppgick det till drygl . Budgetåret1982/83 hade det ökal till . har utvecklingen brutits. Budgetåret 198.3/84 blev underskottet ca 76miljarder kr. I reala termer är förändringen än mer markant. Budgetunderskottetsandel av BNP har sålunda sjunkit frän av BNP under /83 1984/85:45 8 tillca 10,av BNP 1983/84. För innevarande budgetår beräknades underskottet istatsbudgeten till , vilkel molsvarar ca 8,av BNP. Dennapositiva utveckling förklaras av dels en väsentligt lägre utgiflstillväxt äntidigare år, dels en snabbare uppgång i slatens inkomster. Underandra steg statens utgifter (exkl. statsskuld-räntor) ireala termer med medan ökningstakten nu är väsentligt lägre. Dennautveckling förklaras av flera faktorer, men av särskild betydelse är den mycketrestriktiva utgiflsprövning som tillämpas i budgetarbetet och deutgiftsneddragningar som har vidlagits. Denpositiva utvecklingen av statens inkomster förklaras i första hand av att denekonomiska politiken lett till kraftigare tillväxt i ekonomin och därmed ocksåtill att skatteunderlaget har ökat snabbi. Däremol har den samlade skalle- ochavgiftskvoten inte undergått några väsentliga förändringar. Destatsfinansiella perspektiven för har behandlats i denlångtidsbudget som lades fram . Beräkningarna i långtidsbudgetenvisar två saker: låga pris- och kostnadsökningar och en god ekonomisk tillväxtär gmndläggande fömtsättningar för att ylleriigare kunna förbättra statensfinanser. Detla räcker dock inte. Även vid låg inflationstakt, en positivreallöneutveckling och utan nya utgiftsålaganden ligger budgetunderskottetkvar på oförändrad nivå . Orsaken härtill är framförallt de alltjämt snabbt stigande utgifterna för räntor på den sedan mitten på 1970-taletsnabbt växande statsskulden. För att dra ned underskottet krävs således aktiva budgetförslärkandeåtgärder. Dessafrågor tas också upp i långtidsutredningen som regeringen behandlar i ensärskild proposition. Som jag nämnt anges i propositionen som mål att denoffentliga sektoms finanser bör vara 1990. För att uppnå dettakrävs ytterligare påtagliga minskningar av del slalliga budgetunderskottet.Omfattningen av de årliga budgetförstärkningarna får dock bestämmas utifrån bl.a. stabiliseringspolitiska överväganden. Härav följer att budgetutvecklingenmåste följas löpande. 1 nuvarande konjunkturläge måste inriktningen vara altåtgärder snabbt bör sättas in om underskottet tenderar alt öka igen. Förinnevarande budgetår har i den av fastställda statsbudgetenunderskottet beräknats till drygl . På grundval av riksrevisionsverketsförsta prognos för innevarande budgetår och del övriga underlag som föreliggerkan konstateras att det finns en tendens all underskottet ökar jämfört medstatsbudgeten. 1 första hand beror denna förändring på ökande statsskuldräntorsamt utgiftsökningar till följd av slörre pris- och lönestegringar än vad somtidigare antagits. Vidare är del, som jag tidigare anfört, angeläget allförstärka vissa arbelsmarknadspolitiska insatser, vilkel ocksä leder till ökadeutgifter på statsbudgeten. Prop.1984/85:45 9 Jagvill understryka all den tendens lill ökat utgiftstryck som kan iakttas ocksågäller budgetåret 1985186. Utgiftsökningar /85 innebär att man ibudgeten /86 ulgår från en högre bas än vad som låg i beräkningarna ivårens långtidsbudget. Härtill kommer att del material myndigheterna redovisatinför nästa års budget också visar på en större volymtillväxt än vad som fömlsågsi långtidsbudgeten. Detla gäller ett flertal områden, l.ex. statsbidragen tillbarnomsorg och gymnasieskola samt utgifter för exportkreditgarantier. Utgiflemaför folkpensioner ökar genom all omfattningen av pensionstillskotten inteminskar i den takt som antagits. Vid nuvarande bedömningar av deinternationella räntornas utveckling, måste man vidare räkna med störreräntekostnader för den svenska slatens upplåning. Motbakgmnd av vad jag här har redovisal om tendenser till ökat budgeiunderskollför innevarande budgetår, är det enligt min mening nödvändigt att snabbt vidtabudgetförslärkande ålgärder. Utsiktema för /86 visar att sådanaförstärkningar behövs också i etl längre perspektiv. Idet följande föresläs vissa skattehöjningar. Del är främsl genom åtgärder påbudgetens inkomstsida, som det går att snabbt åstadkomma positiva effekter påstatsfinanserna. Härtill kommer att några av förslagen - höjd bensinskatt ochhöjd charterskatl - även direkt får en positiv effekt på bytesbalansen, framförallt genom att oljeimporten begränsas. Dessaålgärder är dock inte tillräckliga för att uppnå en acceptabel utveckling avstatsfinanserna. Det krävs också åtgärder på utgiftssidan för att säkerställaatt budgetunderskottet utvecklas på etl tillfredsställande säll. Granskningenav utgifterna bör ske samlat i det reguljära budgetarbetet. För detta arbetegäller att alla möjligheter att dra ned utgifter måste tas till vara. De fåsärskilt angelägna utgiftsökningar som kan bli aktuella måsle i sin helhelfinansieras genom neddragning av andra utgifter. Vidare måste myndigheternasegna anslag budgeteras myckel återhållsamt som krav ställs på en fortsaltproduktivitetsutveckling. Delär för tidigt alt med någon precision bedöma budgetunderskottets /86. Detta kan göras först när budgetarbetet är slutfört. Genomde förslag till inkomslförstärkande åtgärder och med hänsyn tagen till deförslag till utgiftsökningar inom arbetsmarknadspolitiken som presenteras i detföljande, räknar jag med att det skall vara möjligt att hållabudgetunderskottet för innevarande budgetår . /86 bedömer jag att de föreslagna åtgärderna sammantagna ger enpositiv effekt på budgetsaldot om ca . Ocksåi elt något längre perspektiv kommer del att krävas en stram budgetpolitik föratt successivt minska underskottet i statens finanser. Regeringens slutsatsfrån tidigare propositioner, att del krävs ett långsikligl och systematisktarbete för att sanera statsfinanserna, slår fast. 1984/85:45 10 5 Förslag till åtgärder Jagkommer alt lägga fram förslag om en höjning av bensinskallen med50 öre per liter. Åtgärden är motiverad av flera skäl. En viss begränsning av inhemsk efterfrågan sker somoljeimporten minskar med en förbällrad bytesbalans som följd. Del svenskabensinpriset är bland de lägsta i och bensinförbrukningen i vårtland har sedan en lid tillbaka äter ökat. Detta strider mot strävandena attbegränsa oljeimporten. Även miljöpolitiska skäl talar för en höjning avbensinskatten. Även kilometerskallen bör höjas. Med hänsyn till de längrekörsträckorna i inland bör kompensationen inom ramen förfordonsskallen höjas från . Vidareläggs förslag fram om höjning av elskatten med per kWh. Även dennahöjning är önskvärd med hänsyn till strävandena alt spara energi. Jag vill idelta sammanhang erinra om att regeringen har föreslagit bl.a. allskallen på kol höjs och att en skatt införs pä naturgas. Jag vill understrykaalt det är anfreläget med fortsatta insatser för att spara energi och ersällaolja. Jagföreslär vidare att reseskallen höjs med . Den har varitnominellt oförändrad . Även detta förslag är motiverat avbytesbalansskäl. Genom de åtgärder som jag nu nämnt förstärks statsbudgetenmed inemot . Regeringenhar i en särskild proposition föreslagit höjning av tobaksskatten och skattenpå alkoholdrycker. Dessa skaltehöjningar sker i första hand av alkoholpolitiskaoch allmänna hälsopoliliska skäl. För cigarretter uppgår höjningen till 2öre/st. Vidare höjs skatten på alkoholdrycker, sä att priset på starköl,starkvin och sprit ökar med , medan priset på lätlvin stiger med ca 10%.Dessa höjningar beräknas medföra elt inkomst-tillskoll om 400 milj. kr. Dä har hänsyn lagits till skattehöjningarnas effekt på konsumtionensstorlek. Chefenför kommer alt lägga fram vissa förslagtill arbelsmarknadspolitiska insaiser. 1 budgel-propositon och kompletleringspropositionhar regeringens politik för /85 på detla område presenterats.Denna innebär all ansträngningarna i nu rådande konjunkturläge bör inriktas molalt förmedla arbetslösa lill det ökande anlalel lediga platser. Därmed får dearbetssökande anställning på den reguljära arbetsmarknaden som fömtsältningarnaför en industriell expansion förbätlras. Främst i della syfte har det s.k.rekryteringsstödet för näringslivet införts. Antaletlångtidsarbelslösa har ökat . Den genomsnittliga arbetslöshetstidenför denna grupp stiger dessutom. De förslag som läggs fram syftar främsttill att skapa möjligheter för de långtidsarbetslösa att komma in på arbelsmarknaden.Elt kommunall rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa inrättas. Vidare föreslåssärskilda medel för en försöksverksamhet med samarbete mellan länsarbetsnämndoch kom- 1984/85:45 11