prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — Somjagredan har nämnl återkom kravet på ell ökal regionall ansvarslagande i sambandmed kullurpolitiska beslul. Då fanns också förhoppningar om att ettregionalt utrednings- och planeringsarbete skulle klarlägga villkoren för allbygga upp en självsländig regional musikverksamhel med regionmusiken och den regionaladelen av rikskonsertverksamheten som vikliga beståndsdelar. Dessaförhoppningar har bara delvis infriats. Först i och med utredningfinns nu en samlad genomgäng av problemen pä omrädet och därmed också underlagför beslul. Det förslag till regionaliseringav regionmusiken och Rikskonserler, som jag här lägger fram, innebär inte enavveckling av del slalliga ansvarei. och del slatligaengagemanget i den fortsatta verksamheten kommer atl finnas kvar - men i andraformer. Även om landstingen efler en regionalisering tar över del direkta ansvareiför verksamhelen på det regionala planet kommer staten att indirekt medverka genomatt ge ekonomiskt stöd till den nya regionala musikorganisationen. Eltdirekt statligt ansvar kommer också atl finnas kvar. Det kan sammanfattas iföljande tre punkter. Fördet försia bör staten även i fortsättningen ta ansvar för en central musikinslitutionmed uppgift atl på olika sätt stödja musikverksamhelen och den musikpoliliska ulvecklingenute i landet. Fördet andra bör staten behålla ett särskilt ansvar för musikverksamheten inomförsvaret. Slutligenbör staten också ta huvudansvarei för omställningen till den nya organisalionen. Sammantagetbetyder del jag nu sagl att det slatliga engagemanget uttryckt i ekonomiskatermer i princip kommer alt vara lika stort som även efter en ändring avorganisation och ansvarsfördelning. Prop.1984/85:1 12 Mittförslag: Regionmusiken och Rikskonserler samordnas både på central och regionalnivå. Landstingen i berörda län erbjuds alt överta huvudmannaskapel för denregionala verksamheten. Slalligl bidrag skall ulgå lill de nya huvudmännen. Påcentral nivå skall finnas en statlig musikinstitution med uppgift alt siödjaden regionala musikverksamheten och den musikpolitiska ulvecklingen i landet. Statenskall även i fortsättningen ta ett särskilt ansvar för musiken inom försvaretoch för att upprätthålla och utveckla de militärmusikaliska traditionerna.Detta innebär all staten behåller ansvaret för re-gionmusikavdelningen iStockholm. Ute i landet läggs ansvaret för Ijänslemusik inom försvaret pä femregionala ensembler. Ekonomisk kompensation från staten skall utgå för dessaåtaganden. Omorganisationengenomförs inom ramen för befintliga statliga resurser. Den nya organisationenbör träda i verksamhel med början . Utredningsförslaget:Överensstämmer i slort sett med de ställningstaganden somjag här har gjort.Kulturrådet har emellertid en annan uppfattning om hur regionaliseringen börgenomföras, nämligen atl den skall ske successivt och att nya huvudmän övertarverksamheten allleftersom förhandlingar kan slutföras med varje enskiltlandsting. anser också att alla musikuppgifter i försvaret kanlösas inom ramen för en regional organisation och att således ävenmusikavdelningen i bör få ny huvudman. Ett tiotal ensembler ute ilandet skall enligt förslag ha en profilering som hela blåskårer,dvs. efter militärmusikaliska behov. Remissinstanserna:Flertalet remissinstanser är positiva till rapporter och deförslag som dessa innehåller. Det finns emellertid många emissinslanser,framför alll bland landstingen, som stöder förslagel om en 'ullständig regionaliseringendast på elt bestämt villkor, nämligen att sta-ens bidrag bibehålls på minstnuvarande nivå och atl bidragets värdebe-itändighet garanteras. Vissaremissinstanser, som är tveksamma, förordar stället fortsatt statligthuvudmannaskap, antingen för både regionmusiken )ch Rikskonserter eller förnågon av dem. Debåda berörda institutionerna, regionmusiken och Rikskonserter, till-lör deremissinstanser som anser att staten även i fortsättningen bör ha luvudansvaretför att de resurser som ställs till musiklivets förfogande är v hög kvalitetoch kommer alla landsdelar till godo på någoriunda lika illkor. De förordardärför bibehållet statligt huvudmannaskap. 1984/85:1 13 ocksäha en fullständig sammanslagning av de båda nuvarande institutionerna. Till deremissinstanser som inslämmer i delta, hör bl. a. ochMusikaliska . TCO liksom nägra andra fackliga organisationer uttalarsig mot en sammanslagning av regionmusiken och Rikskonserter. och förordar att staten bibehållerhuvudmannaskapet för regionmusiken. Överbefälhavaren m. fi. förordar attmusikavdelningen i förblir en statlig musikkår. Skälenför mitt förslag: Bakgrunden till mina övergripande ställningstaganden och mitlförslag lill principbeslul har jag redovisat i de inledande avsnitten. Minaslutsatser i denna del avviker frän pä två punkler. För det förstaanser jag atl det är nödvändigt att genomföra omorganisationen pä ett samlalsätt. Förhandlingar och andra förberedelser i vilka både nuvarande ochblivande huvudmän är inblandade kan inte genomföras successivt så somkulturrådet föreslår. Alltför många problem är gemensamma för att della skallvara en lämplig eller praktisk lösning. Den andra punklen gäller regionmusikavdelningeni . Med hänsyn till att avdelningen har och kommer atl behållaomfattande uppgifter för försvaret och i slatsceremoniella sammanhang bör deninte föras över till regional huvudman. anser jag att det finns goda skäl för att nu samordnaregionmusikens och Rikskonserters verksamhet och organisation både pä centraloch regional nivä. Detviktigaste syftet med det förslag lill principbeslul somjag här lägger fram äremellertid alt uppnå en regionalisering av regionmusikens och Rikskonsertersverksamhet ute i landet, dvs. att överlåta ansvar och beslutanderätt tilllandstingen för en belydelsefull del av den nuvarande slatligamusikverksamheten. Det är självklart atl det är de nya huvudmännen som skall faslställarikllinjer för och falla beslul om den nya regionala musikorganisationen. Likasjälvklart är atl del från statlig sida finns önskemål och rekommendalioner omden verksamhet som landstingen tar över. Verksamheten tillhör f. n. delstatliga ansvarsområdet. Den är och förblir en viktig kulturpolitisk angelägenhelav stor nationell betydelse. Det är med dessa utgångspunkter somjag nu gär överlill atl närmare behandla den nya organisationen, under huvudrubrikerna Denregionala musikorganisationen och Den centrala musikinstilulionen. Tidsplanenoch formerna för det fortsatta arbetet med omorganisationen återkommer jag tilli avsnittet Genomförande. 1984/85:1 14 2.2.1Grunder för regional indelning Mittförslag: Verksamheten vid regionmusiken och den regionala delen avrikskonsertverksamheten skall överföras till en ny musikorganisation medlandslingen som huvudmän. De nya huvudmännen får själva avgöra vilken regionalindelning som är lämplig. De kan därmed välja en regional indelning som byggerpå samverkan över länsgränserna. Samverkankan ske i olika former, såsom samarbetsavtal, delat huvudmannaskap m.m. De nyahuvudmännen har att själva besluta om detta. , som inte berörs direkt av omorganisationen, börstaten en särskild överenskommelse. behandlar regionaliseringen av regionmusiken och den regionaladelen av Rikskonserter som två separata frägor. Risken med en regionaliseringav regionmusiken är enligt att musikulbudet inte längre får sammavariation och bredd som del kan få med den nuvarande samlade organisationen meddess regionbaserade profilering av ensemblerna. menar alt detmåste vara ett självklart intresse för varje landsting atl främja ett brett ochvarierat musikulbud genom ett rikl nationellt och internationellt utbyle.Landstingen bör därför vara angelägna om atl konstnärligt utveckla de ensembler,som de övertar, så atl dessa inte direkt dubblerar ensembler i angränsande län.Eftersom det är en stor, kulturpoliliskl betydelsefull resurs som överförs börstaten enligt överväga alt ställa som villkor för överföringen atlmusikerna inte bara skall disponeras inom sin egen region. Kulturrådetkonstaterar också att en regionalisering av regionmusiken inte behöver följamodellen ett landsting - en regionmusikavdelning. Där ett samarbete ärnaturligt kan det mesl ändamålsenliga vara ett delal huvudmannaskap för tväeller tre avdelningar. Del kan också pä vissa häll bli aktuellt att delahuvudmannaskapet mellan landsling och primärkommuner. föreslår attlandsting eller, om sä är lämpligt, även vissa primärkommuner skall erbjudasatt överta huvudmannaskapet för enstaka avdelningar eller grupper avavdelningar. Villkoren för övertagandet skall knytas tiil den s. k. basresurssom föreslår. Kulturtådetkommer även in på de särskilda svårigheter att uppnå en rimlig regionalrättvisa som uppstår, framför allt i och län eftersom dessasaknar regionmusikavdelning. Samtliga landstingsområden bör enligt rådeltillförsäkras en basresurs. FörMalmö och kommuner, som står utanför landstingsindelningen, är detenligt lämpligl att diskulera samverkan med Etl delal huvudmannaskap för en eller flera region-musikavdelningar,i vilkel de båda kommunerna ingår, är också tänkbart. föreslår att regionaliseringenav Rikskonserter skall gå till på samma sätl som för regionmusikavdelningarna.De nya huvudmännen - enskilda landsting, landsting i samverkan eller landstingoch primärkommuner erbjuds att disponera de resurser som går tillrikskonsertverksamheten i resp. region. Remissinstanserna:Huvudfrågan vid remissbehandlingen av förslagen har varit regionalisering ellerfortsatt statligt ansvar. Flera remissinslanser är emot en regionalisering medmotiveringen all denna kan molverka en förnyelse och utveckling av denmusikaliska repertoaren. Udda musikgenrer, som redan har svårt atl göra siggällande, även pä riksplanet, skulle möta ännu större svårigheter. Endastett fålal av de remissinslanser, som stöder förslaget om en regionalisering,har några särskilda synpunkter på den regionala indelningen av den nyaorganisationen. I allmänhet har de inle hafl något atl invända mot kulturtädetssynpunkter i denna fräga. Skälenför mitt förslag: De nya huvudmännen kommer att fä överta en organisalion meden fungerande verksamhel och ett stort antal kunniga och engagerade människormed rik erfarenhet av musiklivel i olika regioner. Det är viktigt atl dennabåde konstnärligt och kulturpoliliskl värdefulla resurs utnyttjas på rätt sätl.En nyckelfråga är den regionala indelningen av den nya organisationen. framhåller bör en regionalisering inte leda till att varjelandsting bygger upp en organisation som isolerar sig, vare sig gentemoiomgivande landstingsområde eller geniemot omvärlden på ett vidare nationellteller internationellt plan. Den regionala organisation som regionmusiken och Rikskonserlernu har, är uppbyggd av enheler som arbelar över mer än ell län. Det finns i dennuvarande organisationen en bestämd uppfattning att ett län i allmänhel är enför liten enhet för den lyp av organisation och verksamhel som det är fråga om.För egen del anser jag all de nya huvudmännen bör ha möjlighet alt göra enregional indelning som bygger på samverkan över länsgränserna. Det kan varaviktigt att de olika enhelerna inom den nya organisationen fär möjlighet attverka även utanför den egna regionen. Därför är del angeläget att undvikalikriktning när det gäller enhelernas musikaliska profil och användningsområde.De olika enhelerna bör helsl inte stöpas i samma form. De bör inriktas på atl komplelteravarandra, så alt de kan delta i ett bretl och varierat uibyle av konserter ochmusikupplevelser inom en större del av landet, ibland t.o.m. hela landel. Delgäller, som kullurrådet uitrycker del, att vid regionaliseringen behålla ochutnyttja fördelarna av ett väl organiserat riksjamband. 1984/85:1 16 Enregional indelning som bygger på samverkan över länsgränserna är motiverad ocksäav elt annat skäl, nämligen för att olika regioner på etl någorlunda rättvist sätlskall kunna utnyttja resurserna. 1 den förestående omorganisationen är detsärskilt viktigt alt försöka åsladkomma största möjliga rättvisa mellan de länsom redan har en musikavdelning inom regionmusiken och de län som inle har del- och -samt mellan län med stora geografiska avstånd ochmindre län. Delta måste göras på ett sätt som inte ställer organisationen införalllför stora omflyttnings- och omställningsproblem. Med en samverkan överlänsgränserna skulle de nuvarande musikavdelningarna inom regionmusiken intebehöva splittras och inle heller flyttas, om inte berörda parter är eniga om detta.De resurser som finns i regionmusikens regionkanslier och regionkontoren inomRikskonserter bör kunna fördelas på etl sätl som är rimligl, både med hänsyntill den regionala rättvisan och till kravet på en fungerande organisation . Minakontakter med förelrädare för de nya huvudmännen har visat atl del blandlandstingen finns etl intresse av alt den nya organisationen kan spela en rollinte bara inom sill eget omräde. Givelvis är det i första sleget viktigt atlbygga upp en organisalion som i fråga om musikalisk profil, verksamhetsformer m.m. passar del egna områdel. Men delta skall inle behöva vara något hinder för atlden nya organisalionen och de däri ingående enheterna ocksä inriktas sä alt depassar in i en större helhel. Redannu finns erfarenheter av och konkreta exempel på samverkan inom en slörreregion än etl landstingsområde. Exemplen visar både atl en samverkan behövs ochall del hos de nya huvudmännen finns en beredvillighel att ta elt sådantvidare ansvar. Det första exemplet är den samverkan som sker inom StiftelsenVästsvensk musikverksamhet som började sin verksamhet redan år 1979.Initiativet kom från i . Sliftelsensuppgift är att utveckla och främja samarbetet kring musikfrågor i VästraSverige. och läns landsling, ochGöteborgs kommun står som stiftare medan är adjungerati stiftelsens styrelse. Kullurrådel anser i sin rapport musikpolitikatt en gemensam västsvensk stiftelse är någol all bygga vidare på när en regionaliseringgenomförs. Ettliknande initiativ är på gång inom Kultur i , som är en organisation förregionala och kullurpolitiska frågor, gemensam för landstingen i ochKristianstads län saml kommun. Där har de regionala musikfrägornastått i centrum för den kulturpolitiska diskussionen. Till att börja med villlandstingen i , och län tillsammans med Malmökommun få möjlighel alt göra en utredning som skall syfta till alt skapa enändamålsenlig organisation och samordning av de professionella musikresursernai regionen. Ibåda dessa exempel samverkar alltså landsling med primärkommuner. Prop.1984/85:1 ;i ' Det bör ocksä noteras atl exemplen gäller Göleborgs ochMalmö kommuner som båda slår ulanför landslingen. Elt annat exempel, som tillkommit på gemensaml initiativav Rikskonserter och berörda landsting, är det regionkontor i /somsvarar för rikskonsertverksamhel inom och . De bådalandstingen bidrar lillsammans med hälften av personalkostnaderna vid regionkontorel.Rikskonserter har arbetsgivaransvaret för de anställda och skjuter fillhuvuddelen av produktionsmedlen men får också visst bidrag till dessa frånlandstingen. De nya huvudmännen får själva besluta om omfattningen ochformerna för samverkan. Denna kan göras mer långsiktigl bindande genom all huvudmannaskapelför en del av den nya regionala musikorganisationen delas mellan fleralandsting eller mellan landsting och primärkommuner. Men samverkan kan givetvisocksä ske genom samarbelsavlal. är frägor som får övervägas under detförberedelse- och förhandlingsarbete som tar vid sedan principbeslulet fallats. Önskemålet om en regional indelning som bygger påsamverkan över länsgränserna leder till att alla landsting blir berörda av arbelelmed omorganisationen, inte bara de som har en del av den slatliga organisalioneninom silt område. Del enda undanlaget är . Staten bör,somjag redan nämnt och somjag återkommer lill närmare i del följande behålla ansvareiför regionmusikavdelningen i . I det läget anser jag det lämpligt atläven rikskonserlverksamhelen i blir kvar under slatligt ansvar.Frågan om anknyiningen av musikavdelning och rikskonsertverksamheteni till den nya cenirala musikinslituUonen ålerkommer jag lillsenare (avsnill 2.3.2). Jag förordar all en särskild överenskommelse iräffasmellan staten och om utnyttjandet av de statligamusikresurserna inom landslingets område. En ganska stor del av de statligamusikresurserna kommer nämligen liksom nu atl kunna användas för uppgifter inomdet allmänna musiklivet, i skolor, i föreningssammanhang och vid offentligakonserter. Även om inte kommer att ha ansvaret somhuvudman för en egen regional musikorganisation har ett fortsattansvar för alt länels musikbehov tillgodoses, all de slalliga musikresurserna ilänet utnyttjas för detta ändamål och att arrangörerna inom länet kan göradetta på samma villkor som kommer alt gälla för landet i övrigt. Mittförslag: För att klargöra uppgiflerna för den nya regionala musikorganisationenbehövs en regional musikpolitisk planering som utgår frän musiklivets lotalasituation inom regionen. I planeringen bör beaklas atl den nya regionalaorganisationen byggs upp för atl fullfölja regionmusikens uppgifter på detregionala planel och den regionala delen av Rikskonserters verksamhel. Alt planeringenutgår från musiklivets lotala situation innebär emellertid all den bör habetydligt vidare syften. Bl.a. bör den klargöra situationen och behovet avinsatser för frilansande musiker och för arrangörs verksamhel. Femregionala ensembler, nämligen de nuvarande musikavdelningarna i ,, , och bör, tillsammans med den slatligamusikkåren i Siockholm, få ansvarei för att tillgodose behovet av tjänstemusikför försvarels myndigheter inom var sin räjong. Utredningsförslaget:Enligt bör slalens förhandlingsnämnd och böijaförhandla efter del att fallat beslut, om en regionalisering. Vidare förutsälterkulturrådet atl rådel som tillsynsmyndighet bör följa förberedelsearbetet ochäven medverka i förhandlingsarbetet. Somvillkor i förhandlingsarbetet bör enligt gälla att landstingentagit ställning lill en långsiklig målsättning för den regionala musikpolitikensom ell led i regionens samlade kulturpolitik. Vidare föreslår rådet altlandstingen skall redovisa en organisationsplan med ett utvecklingsprogram förden regionala musikpolitiken, som bl.a. innefatlar ansvarsfördelning,uppgifter samt organ för samplanering och samverkan. Rådel sammanfattar sittförslag på följande säll. Figuren är hämtad från rapporten (s. 322). Vem skall göra vad? Musikpolitiska uppgifler på länsplanet inom sektom produktion, uppsökande informalion, utläggning av kulturprogram, musikförmedling, arrangörsutbildning o.d. Möjliga arrangörer at program med musik "Regionalt samspel" Utveckling och planering Ständigkontakt med riksutbud från IRK/det nya centrala stödorganet Samplanering med övriga län Produktionsuppgifter: förskola,skola, uppsökande konserter i försvaret, värdinstitutioner, föreningslivet Pilotprojekt av riksintresse Riksproduktioner med regionalakrafter Turnéläggning inom länet Information om kulturprogram medmusik, utbudskatalog, utbudsdagar Aktivt publikarbete av den typ t ex Skädebanan bedriver Utbildningav arrangörer och "animatörer" som kan inspirera till ökat musikintresse -f- alla artister A. Förskolor, skolor Permanenta konsertarrangörer (el i "festivaler", musik veckor etc) Ex orkesterinstitutioner SOR-föreningar jazzklubbar,musikforum ev allsköns musik i t ex folkets hus/park, restauranger, pubar etc Tillfälliga musikarrangörer (lokalavd), föreningar, samfund, folkhögskolor (även kort- kuner), värdinstitutioner, försvaret, kulturnämnderna (även biblioteken), lokalradion som behöver stöd av instruktörer, stämledare,"inspiratörer" Ex körer, RS AO-orkestrar, jazz, pop/ rockgrupper,folkmusikanter I Professionella upphovsmän, artister, amatörin struktörer, "programproducenter", konsulter (de flesta frilansare) fast anställda i orkestrar, regionmusik III Elever under utbildning (även sompraktikanter) Remissinstanserna:Endast elt fålal remissyttranden innehåller synpunkter på uppgifterna för dennya regionala musikorganisationen. framhåller attreformen inle bara får leda lill atl landstingen överiar en verksamhet somstaten hitlills svarat för. Den regionala musik-politiken måsle enligtlandstinget ses som en utveckling av de kullurpolitiska insatserna. LO saknarförslag till aklivt publikarbele. Rikskonserler anser all det är vikligl förden kulturpolitiska och konstnäriiga ulvecklingen atl den nya organisationenfår stora möjligheter all engagera frilansmu-siker. Även pekar på behovel av all resurserna för frilansmedverkan ökar,dock utan atl antalet fast anställda minskar. 1984/85:1 20 Skälenför mitt förslag: Ett viktigt skäl för atl omorganisera regionmusiken ochRikskonserter på det sätt jag förordar är att detla ger betydligt bättre förutsättningarän hillills för en självsländig och helläckande regional musikpolilik. Därför ärdel lämpligl alt landstingen innan de övertar huvudmannaskap och ansvar för enny regional musikorganisation engagerar sig för att göra en regional musikpolitiskplanering. Arbetsuppgifter och arbetssätt för den nya organisalionen börbestämmas med ledning av en sädan planering. Jaganvänder begreppel regional musikpolitik på samma sätl som gör isin huvudrapport. I ett avsnitt av rapporten går kullurrådel igenom vad del ärför frågor som måsle beaklas i ell regionall musikpoli-liskt utvecklingsarbete.Jag skall här nämna några. Arbetet bör leda fram till ett handlingsprogram medklara musikpolitiska prioriteringar. Det bör ulgå ifrån en kulturpolitiskhelhetssyn och ha som mål alt utveckla ell musikliv som fungerar för människori olika miljöer och med olika levnadsvillkor. Bl.a. av delta skäl bör musikulbudetpräglas av bredd och mångfald och ge utrymme också åt den musikaliskarepertoar och de musikformer som har svårt att hävda sig inom de elableradeorkesterinstiiu-tionerna. I arbelet bör ingå en inventering av alla de parlereller intressenter som finns inom regionen och som kan spela en roll förmusiklivets utveckling. Det gäller poliliska organ och beslutsfattare på olikanivåer, musiker på olika områden, både yrkesutövande och fritidsverksamma,andra konstnärligt och pedagogiskt verksamma (tonsättare, musikskapare iövrigt, musiklärare m.fl.) organisatörer, arrangörer, informatörer i skiftandeuppgifter, som finns både i samhällsorgan och i organisations- ochföreningslivet. En viklig del av arbetet består i all åsladkomma ett samspeleller en fungerande arbetsfördelning mellan olika parler, främst mellan samhällsorganoch frivilliga organisationer, som garanterar de olika parternasjälvständighet, utnyttjar de krafter som redan finns tillgängliga och byggervidare på redan etablerade kontakter. Påde flesla häll i landel är redan ett regionalt utvecklingsarbete av detla slagi gång. Pä några häll har del kommit ganska långt. Det finns alltså materialatt bygga vidare på i det fortsalla arbetet. Innehålleti och formerna för samverkan mellan den regionala musikorganisationen och det slatligaorgan som enligt mitt förslag skall finnas på central nivå bör också behandlasi detta sammanhang. På flera områden, t. ex. det musikpoliliska ochkonstnärliga utvecklingsarbetet, måste det bli fråga om ett delat ansvar och etlnära samspel mellan den regionala och centrala nivån. Arbetet med att bestämmadel centrala organets ansvar och uppgifler kommer att pägä parallellt meddiskussionerna om den regionala organisationen. Jag ålerkommer i del följandetill mina förslag om den centrala musikinstutitionen (avsnitt 2.3.1-2.3.3). Isamband med de kontakter som jag har haft med förelrädare för landslingen underarbetet med detta förslag har vi uppmärksammat några 1984/85:1 21 avuppgiflerna för den nya regionala musikorganisationen. Del gäller för delförsta musikuppgifterna för försvaret, för det andra situationen för frilansmusikernaoch för del tredje arrangörsledel som är del samlingsbegrepp som kullurrådetanvänder för alla de föreningar, institutioner, grupper eller enskildaorganisatörer som tillfälligl eller mer kontinuerligt fungerar som förmedlandelänk mellan musiker och publik.