prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Den slalliga konsumtionen var praktiskt taget oförändrad1984 i reala termer, trots atl försvarsanslagen drogs upp relativt kraftigt.Den slatliga konsumtionen 1985 väntas åter minska någol i reala termer. Tabell 9:2 Industripolitiska åtgärder 1978-1985 omfattar i huvudsak företag inomStatsföretag, t.ex. NJA, , ASSl. De flesta företag som mottarindustripolitiskt stöd inom varvs-, stål- och skogsindustrin är numerastatliga. Branschredovisningen i tabellen baseras på de institutionellaförhållanden som rådde 1976. För att kunna jämföra värdena årsvis har därfördenna indelning bibehållits. Källor: , industridepartementetoch . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 129 sysselsättningeninom statliga myndigheter med 3400 personer. fömtses ånyo en minskningmed ett par tusen personer. Häri ingår en beräknad minskning av antaletsysselsatta i statliga beredskapsarbeten. Investeringsverksamheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapital 7. De statligamyndighelernas investeringar i reala lermer ökade kraftigt bl. a. på gmndav ökat vägbyggande. 1985 kommer de statliga myndigheternas investeringardäremot att minska någol. Statensegen utlåning bl. a. i form av bostadslån och lån lill ihduslrier och andrafinansiella Iransaktioner minskar något 1985. Fr. o. m. kommernämligen de statliga bostadslånen att överföras till ett särskiltbostadslåneinsiiiut. De kommer då inte längre atl ingå i statsbudgeten, vilkelinnebär att statens utgifter för utlåning minskar med ca . Genomde senaste årens devalveringar och stigande dollarkurs har statens utlandslånstigit i värde. Dessa kursförluster registreras inte som utgifter påstatsbudgeten förrän vid amortering på eller omsättning av lånen. Under hösten1984 har flera ulländska lån omplacerats. Därigenom har stora kursförlusteruppstått. Med antagande om fortsatt hög dollarkurs kommer kursförluster attrealiseras även . Detekonomiska utfallet för den kommunala sektorn blev bättre än vadberäkningarna i den preliminära nationalbudgelen visade. Det fina-siellasparandet, dvs. inkomsler minskade med utgifter för transfereringar, konsumtionoch investeringar, blev -1,. I den preliminära nationalbudgelenberäknades det finansiella sparandet till -2,. De förbättradesiffrorna beror framför alll på att de speciella statsbidragen blivit 0,7miljarder kr. högre och den kommunala konsumtionen . lägre änvad som tidigare beräknals. För1985 beräknas del finansiella sparandet bli . Detta är ettnågol mindre underskott än vad som angavs i den preliminära nationalbudgelen.Trots del negativa finansiella sparandet i den kommunala sektom både 1984 och1985 förblir likviditeten god. Det s.k. finansieringskapilalei -dvs.kommunemas samlade likvida medel - beräknas uppgå lill omkring 30 miljarderkr., vilkel ger kommunerna en god betalningsberedskap. För alt motverkalikvidilelsökningen i den svenska ekonomin skall kommunerna i början av 1986avsätta . på konton i . Kommunernasinkomster steg 1984 med 8,och beräknas sliga med 5,1985 mätt i löpandepriser. Den kommunala utdebiteringen höjs 1985 med i genomsnitt . Dennalåga ökning av skattesatsen, tillsammans med att den kommunala beskattningen avjuridiska personer upphör, gör atl skatteinkomsterna stiger måttligt eller med6,. De allmänna 9 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget statsbidragenökar på gmnd av all kommunerna erhåller 1,8 miljarder i kompensation förskattebortfallet från juridiska personer. De speciella statsbidragen minskardäremot kraftigt, mesl på gmnd av att bidraget för psykiatrisk sjukvårdöverförs till socialförsäkringsersättningen och därför redovisas bland övrigainkomster . De speciella statsbidragen dämpas även av all endel kommunala verksamheter, t. ex. inom skolväsendet, minskar och att ingenökning av statsbidragen för löne- och prisökningar sker om inte särskildaregler finns om detta. Kommunernasulgifter steg 1984 med 8,och beräknas stiga med 6,. Denkommunala konsumlionsökningen stannade vid 2,mätt i fasla priser. Avvolymökningen beräknas 0,kunna hänföras lill sysselsällningsbefrämjandeåtgärder i form av beredskapsarbelen och ungdomslag. Den underliggandevolymökningen blir då drygl . beräknas konsumtionsökningenslanna vid 1,varvid de sysselsällningsbefrämjande åtgärderna förväntasligga på oförändrad nivå mätt som deras bidrag till den kommunalakonsumtionen. Transfereringarnalill hushållen, som innehåller huvudsakligen bidrag av social karaktär,förväntas öka med 8,i löpande pris, medan investe- Tabell9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 1982- Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -2,5 -7,0 2.4 Netto av mark- och skapema (1-2) -1,5 -3,5 -2,0 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Det senare motsvarar en nedgång i invesleringsvolymen med 2,. Sysselsättningeni kommunerna ökade med 30000 personer. Därav tillkom 25 000 personergenom ungdomslagen som antalet personer i kommunala beredskapsarbelenminskade med 7000. Den underliggande sysselsättningen, dvs. exkl. dessa sysselsällningsbefrämjandeålgärder, blev därmed 12000 personer. beräknas ökningen uppgå tillca 20000 personer, därav en underiiggande ökning med 12000. Socialförsäkringssektornomfattar allmän sjukförsäkring, allmän till-läggspensionering saml erkändaarbetslöshetskassor. Sektorns inkomster följer i slort sell utvecklingen avinkomslerna från socialförsäkringsavgifterna. Dessa beror på den lotalalönesummans ulveckling och på ATP- och sjukförsäkringsavgifternas storlek. 1984ökade ATP-avgiften men förblev oförändrad 1985. Attökningen av avgiftsinkomsterna beräknas bli så mycket störte än ökningenav lönesumman beror på atl avgifterna beräknas på ett mer aktuellt och därmedhögre lönesummeunderlag som man har inkomster från slulreglering förtidigare år. Tabell9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 19821985 1.2 Bidrag frän staten 1.3 Ränteinkomster m. m. 4.4 63,3 14,2 94,8 2.1 Transfereringar till hushållen 11,0 34,0 -0,5 Finansiellt sparande, % av BNP Källor:Finansdepartementet, , ochstatistiska centralbyrån. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 132 Bidrag från staten kommer atl öka kraftigt beroendepå överföringen av bidraget för psykiatrisk sjukvård tillsocialförsäkringsersättningen. Då transfereringama till kommuner ökar i motsvarandegrad påverkas inte socialförsäkringssektorns finansiella sparande av dennaomläggning. Ränteinkomsterna visar på kraftiga ökningar för vatje årberoende på del betydande finansiella sparandet i Allmänna pensionfonden. har socialförsäkringssektom även inkomsler avskatter. Dessa utgjordes av den tillfälliga vinstdelningsskatten. 1984 och1985 består skatteinkomsterna fömtom av vinstdelningsskaU även av löntagarfondsavgiftensom utgör . Transfereringarna till hushållen består till avutbetalningar av allmän tilläggspension (ATP). ökadepensionsutbetalningarna relafivt långsamt beroende på den måttliga höjningen avbasbeloppet. höjdes basbeloppet med 7,. De totala utbetalningarna avATP beräknas öka med . Den maximala arbetslöshetesersätlningen höjdesfrån . per dag fill . den , vilkel medförde atlutbetalningarna från de erkända arbetslöshetskassorna ökade trots minskadarbetslöshet. Även 1985 väntas dessa utbetalningar öka något trots en fortsattminskning av arbetslösheten. Ersättningen höjs till . Det finansiella sparandet moisvarar i slort selluppbyggnaden av AP-fonden, vilken ökade med nästan . För1985 beräknas det finansiella sparandet öka till . medanuppbyggnaden av AP-fonden genom den förändrade uppbördsmtinen avarbetsgivaravgifterna begränsas till drygl . Tabell 9:5 Den offentliga sektorns konsumtion ochinvesteringar 19821985 Milj.kr., 1982 löpande priser 1983 1984 -1,0 -6,0 1,5 Statlig investering' Socialförsäkringssektoms investeringar Kommunala investeringar' -25,4 - 1,7 -4,7 -0,1 -3,1 13,5 -2,0 -3,8 -1,0 -0,7 -2,5 ' Inkl. affärsverk samt statliga och kommunala bolag exkl.bostadsinvesteringar. Källor: , ,riksrevisionsverkel och . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 9.4Den totala ofTentliga sektorn Dettoiala antalet sysselsatta i siafiiga myndigheter inkl. värnpliktiga var 302400år 1984. Inom kommunala myndigheter var 1080800 personer sysselsatta,allt enligt nationalräkenskaperna. Sysselsättningen i staten beräknas 1985minska med 2000 personer och öka i kommunema med ca 20000 personer. Denoffentliga seklorns totala konsumtion och investeringar framgår av tabell 9:5.Den offentliga konsumtionen som under 1970-talel ökade med 3,i genomsnitthar numera en myckel lägre ökningslakt. Visserligen ökade utvecklingstaktentillfälligt , bl. a. på grund av införande av arbeten i ungdomslag,men 1985 väntas ånyo utvecklingen dämpas betydligt. Deoffentliga investeringarna minskade i volym 1984. Det är både statens ochkommunernas investeringar som minskar. Särskilt kraftig är minskningen inom deslatliga affärsverken, vilket beror på atl de stora investeringsprojekt sompågick inom , SJ och luftfartsverket nu är färdiga. Deinvesteringsslimulerande åtgärder som beslu- Tabell 9:6 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifter 19821985 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- -5,2 2.1.3 Till intemalionell verksamhet 2.4 Köp och försäljning -6,3 -4,9 -3,0 -2,9 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 134 lades under höslen 1983 och av arbetsmarknads-och regional-polifiska skäl bidrar emellertid till atl dämpa minskningen iinvesteringarna. 1985 beräknas de offentliga investeringarna minska.Minskningen kan i sin helhet hänföras till kommunerna, där elt minskatbosladsbyggande medför lägre följdinvesteringar i vägar, vatten och avlopp o.dyl. De statliga investeringarna vänlas däremot öka något. Ökningen beror helloch hållet på de statliga affärsverken, huvudsakligen SJ, vars investeringaråtergår till en normal nivå, efter en fillfällig nedgång 1984. I tabell 9:5inräknas, till skillnad från i övriga labeller i detla kapilel investeringar, istatliga affärsverk och bolag. I labell 9:6 redovisas den offentliga sektorns inkomsteroch utgifter . Transaktionerna mellan de tre delsektorema hareliminerats varför tabellen endast visar transaktionerna mellan den offentligasektorn och samhällsekonomin i övrigt. har hela den offentliga sekiorn uppvisat etlsparandeunderskotl. Försämringen i den offenUiga seklorns finansiella sparandekan i sin helhet hänföras till ökande statliga budgetunderskott. Som framgår avtabell 9:6 förbättrades det finansiella sparandet väsentligt 1983 och 1984,vilket huvudsakligen berodde på att slatens finansiella sparande förbättrades.För 1985 beräknas dock den offenfiiga seklorns finansiella sparande försämrasnågol. Mätt som andel av BNP minskar det finansiella sparandeunderskotlelemellertid någol till 2,1985. De totala offentliga utgifterna ökade med5,, dvs. betydligt snabbare än BNP, se labell 9:7. Ökningstakten under1980-talet har varil betydligt lägre. 1984 minskade de reala offenlligautgifterna. Tabell 9:7 Den offentliga sektorns inkomster och utgifter1970-1985 -7,1 -0,7 -1,8 -1,5 -3,9 -0,3 BNP, proc. -0,3 De nominella utvecklingstakterna för totala inkomsteroch utgifter redovisas med samtliga intema betalningsströmmar bortnetlade. Fördelsektorema har de interna betalningsströmmama medtagits. Samtliga poster hardeflaterats med BNP-deflatorn för att kunna jämföras med utvecklingen av BNP ifasta priser. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 135 Förstaten var denna minskning ännu mer accentuerad och räknat exkl.statsskuldsräntor minskade utgifterna realt med 3,. Däremot väntas en ökningav offentliga sektorns reala utgifter . Delsamma gäller för staten, menmätt exkl. statsskuldsräntor väntas utgifterna minska något realt sett. Denhöga utvecklingslakten för socialförsäkringssektorn 1985 betingas helt av attbidraget för psykiatrisk vård överförts till socialförsäkringsersättningen. Denreala utgiftsökningen i den offentliga sektom har varit större änBNP-tillväxten . Som en följd härav har de konsolideradeoffentliga utgifterna satta i relation till BNP ökal trendmässigt under1970-talet, från 1970 till 67,av BNP 1982. Därefter har utgiftsandelensjunkit. Även 1985 beräknas utgiftsandelen sjunka, se tabell 9:8. Tabell9:8 Den totala konsoliderade offentliga sektorns inkomster och utgifter i procentav BNP 1970, 1980-1985 1970 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Detoiala inkomslerna har också ökal som andel av BNP under 1970-talel, om äninte lika snabbi som utgiftema. har de legat i stort sett oförändradepå av BNP. Den toiala skattekvoten nådde ochhar legal på denna nivå. Den toiala skallekvoten beräknas varaoförändrad . 9.5Beräkning av finanspolitiska effekter Definanspolitiska effeklberäkningarna syfiar till atl belysa hur realaförändringar i de offentliga inkomsterna och utgifterna påverkar hela samhällsekonomin.Förändringar av delposter i de offentliga inkomserna och utgiftema ger ohkaeffekter på samhällsekonomin. Även om den offenlliga sektoms finansiellasparande är oförändrat kan emellertid en finanspolitisk effekl uppstå genom attdel sker förskjutningar mellan olika typer av inkomster och utgifter, vilka harolika multiplikativ effekt på samhällsekonomin. Genom atl göra antaganden ombl. a. de marginella konsumlions-och importbenägenheterna tas i modellen hänsyntill detta förhållande. Det aktuella konjunktmläget liksom ävenefterfrågeökningarnas sammansättning påverkar de marginellaimportbenägenheternas storiek. antas den marginellaimportbenägenheten för privat konsumtion vara Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 136 0,35. Hushållens marginella konsumtionsbenägenhet för1984-1985 fömtsätts vara 0,7. Med dessa antaganden om import- ochkonsumlionsbenägenheler som gmnd erhålls värden på ett antal multiplikatorer.Därefter kan den toiala effekten av förändringar i den offentliga seklornsverksamhet på bmttonationalproduklen räknas fram. En närmare redogörelse förden teknik som tillämpas vid beräkningen av finanspolitikens effekter hartidigare lämnats i den reviderade nationalbudgelen 1983. Där återges ocksåmultiplikatorer baserade på nämnda benägenheter. Vidare har antagits att statens ränteutbetalningar har enmycket låg mulfiplikativ effekt. Räntebetalningar på lån i har getts enmultipli-kator på 0,5 och räntebetalningar på utländska lån har anlagils inteha någon effekt alls. Industripolitiska insatser i form av transfereringar ochsubventioner har antagits ha en relafivt hög multiplikator, 1,2. Summamultiplikator används för induslripolitiska lån, medan annan utlåning inteantas ha någon effekt alls. Vid effeklberäkningarna har hänsyn tagils till attden samordnande skatteuppbörden ökar statens inkomsler 1985. Den kontraktivaeffekten har uppskattats lill . lämnade hela den offenfiiga sekiorn en slarktkonlrakliv effekl på ekonomin, huvudsakligen betingad av staten. Även 1985fömtses en konlrakliv effekt, om än något mindre än 1984. Av tabell 9:9 framgårnågot utföriigare hur olika delposter i den offentliga sektoms inkomster ochutgifter bidrar till den totala finanspolitiska effekten för 1983-1985. 1984 uppvisar staten en starki konlrakliv effekt, framföralll betingad av den långsamma utvecklingen av transfereringarna. Detta beroddehuvudsakligen på avvecklingen av industristödet och långsammare utveckling avutbetalda pensioner. Ökningarna av de indirekta skattema bidrog också tilldenna effekl. Även 1985 beräknas staten ha en kontraktiv effekt på samhällsekonominhelt beroende på ökade inkomster. Tabell 9:9 Finanspolitiska effekter 1983-1985 -1,9 -0,4 -1.0 -0,8 -0,3 -0,6 -0,9 -0,1 -0,4 -0,5 -1,6 -1,3 -0,1 -0,2 -0,1 -1,5 -2,4 -0,7 -0,1 -0,6 -2,2 -0,2 därav; direkt skalt indirekt skatt därav:transfereringar m. m. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Förkommunerna innebär framför allt ökningen av den kommunala konsumtionenexpansiva finanspolitiska effekler . Itabell 9:10 redovisas de finanspolitiska effekterna för en längre fidspe-riod,fördelade på de tre delsektorema stat, kommuner och socialförsäkring. Härframgår alt den offentliga sektorn gav störst expansiv effekt under åren1977-1979 och mest konlrakliv effekt . Tabell9:10 Finanspolitiska effekter 1974-1985 Procentav bmttonationalprodukten i fasta priser -0,9 -0,8 -1,0 -1,5 -2,4 -0,7 -1,0 -0,1 -0,1 -0,3 -0,6 -2,2 -0,2 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 138 Densvenska kredilpoliliken kom även att utformas ufifrånbudgetunderskottels finansiering och ränteberoendel gentemot utlandet. Kreditpolitikeninriktades även detta år på att i största möjliga ulslräckning förläggastalsupplåningen till den inhemska marknaden uianför banksystemet. I sambandmed framväxten av en omfatlande och fungerande penningmarknad harkreditpolitiken fått en mer marknadsorienierad inriktning. böljademarknadens likviditet och ränteläge all styras via riksbankensmarknadsoperationer. Under årets första månaderägde en viss sänkning av marknadsräntorna mm genom att marknaden filials 'attbli likvid (diagram 10:1). Denna räntesänkning kunde accepteras mol bakgmnd avett valutainfiöde (diagram 10:2). Samfidigt steg dock de kortaräntorna utomlands successivt. Räntemarginalen gentemot ullandel krympte föratt vara negativ (diagram 10:1). Mot denna bakgrund samt etlbegyn- Diagram10:1 Korta räntor 1983-1985 15 14 13 12 11 10 9 STRAFFR/\NTA o. m. 3-månaders bankcertifikatränta därefter 3-månadersstatsskuld-växelränta, månadsgenomsnitt. ' 3-månadersdepositioner,månadsgenomsnitt. Källor: och . 'Kapitlet är utarbetat inom . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram10:2 bytesbalans, icke-statliga kapitaltransaktioner samt valutaflöde Miljarderkr., kvartalsdata nandevalulautflöde företog omfattande marknadsoperationer iränteuppdrivande syfte . En fortsatt negaliv räntemarginal gentemotutlandet samt ett fortsatt valulautflöde föranledde atl i slulel avjuni justera upp de administralivl satta räniorna, diskonto och straffränta.Penningmarknadsräntorna steg kraftigl (diagram 10:1). Valuta flöt in i landel(diagram 10:2). Efteråtgärderna tilläts marknadsräntorna åter sjunka genom en likvidiseringav marknaden. Det skedde mol bakgrund av sjunkande internationella ränior ochvalutainflöde (diagram 10:1 och 10:2). De administrativt satta räntorna varoförändrade. Islulet av företog ånyo marknadsoperationer iränteuppdrivande syfte. gjorde omfatlande försäljningar avslalsskuldväxlar. Likviditeten stramades ål på marknaden. Bankernas upplåning iriksbanken kom atl uppgå till slraffränlebelagda belopp. Bakgrunden till dennaåtgärd var ett valutautflöde, som till i slutetav uppgick fill . (diagram 10:2). Utflödet ägde mmtrots en gentemot den svenska räntenivån snabb nedgång framför alll i detamerikanska ränteläget. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 140 gentemot eurodollarräntoma, som redan var belydande,vidgades ytterligare efter åtgärderna (diagram 10:1). Valutautflödetupphörde sisla veckan och ett vissl inflöde kunde registreras.Därefter har valuta ånyo flutit ul ur landet. Penningmarknadsränlorna harstigit och låg i nivå med straffräntan (effekiiv årsränta). Del höjda ränteläget kan ses som etl tecken på att deninhemska räntan kontinuerligt anpassas till den utländska. Denna polifik syfiartill att över balansera valutaflödet även om tillfälligautflöden kan accepteras. Strävan är att statens netloupplåning i utlandet överlängre perioder skall vara noll. Statens nyupplåning i ufiandel skall begränsastill en omstmkturering av den utländska statsskulden samt lill att täcka kursföriuster.Som diagram 10:3 visar har staten tidigare kompenserat valutautflöde medupplåning utomlands för att förhindra en neddragning av valutareserven.Ambitionen alt balansera valutaflödet indikerar tillsammans med en fömtseddförsvagning av bytesbalansen 1985 en fortsatt stram penningpolitik. utformade vissarekommendafioner och regler att gälla . Stocken av bankemasutestående krediter i svenska kronor till andra ändamål än bosladsbygganderekommenderas att öka med högsl . Detsamma gäller finansbolagens utlåning.Regleringen av leasing har tagits bort. För allmänna pensionsfondenoch samtliga livförsäkringsbolag, men ej för sakförsäkringsbolag, gäller ettbmtlokrav på av placeringskapaciteten. Detta innebär krav på enbartförvärv av nyemitterade prioriterade obligationer och atl avytlringar ejbehöver kompenseras med förvärv. Diagram 10:3 Valutaflöde samt statens upplåning utomlands1979-1985 Miljarderkr., 12-månadersförändringar \ ./.. *": ....' // \J \ \ y- TRANSAKTIONSFÖR.,- V/\ ,\ >V / ÄA' \->..,- '- n' \, " M /'\J X /\ J\/ 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor: och . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 141 begränsningav bostadsinslitutens opriorilerade utlåning med undanlag för s.k. ROT-lån (lånmed statligt räntebidrag för reparationer saml om- och tillbyggnader) tillhögst av utlåningen för t. o. m. september 1984.Bakgmnden fill denna begränsning är alt dessa lån ökade mycket kraftigt . Frånoch med kommande budgetår lyfts slatens bostadslån ur budgeten. Finansieringenav dessa skall i stället ske genom prioriterade obligationer emitterade av ettnytt stafiigt bostadsinstitut. Vid överenskommelse med delegationen förbostadsfinansiering har bankerna åtagit sig att som tidigare förvärvabostadsobligationer inkl. sådana utgivna av del nya slalliga bostadsinsfitutet. Underloppet av 1984 dämpades successivt penningmängdens tillväxttakt ner lill 34 %för atl lillfälligl accelerera . uppgicktillväxttakten till 7,(på 12-månadsbasis) alt jämföras med 8,1983. 1984 (labell 10:1). Trols ell förbättrat budgetlägesamt ansträngningar all molverka underskottets lik-vidiserande effekt blevstatens likviditetstillskott störte än 1983. Utlåningsrekommendationen förbankerna begränsade en ytterligare likvidi-tetspåspädning via enkreditexpansion. fick förelagens lillfälliga vinstavsättningar påkonlo i en likvidiletsindragande effekt. Bankemaslikvida tillgångar exkl. kassakvotsmedel växte med . 1984,vilket var några miljarder kr. mer än 1983 (labell 10:2).Likvidiletslillskotten motsvarades av en neddragning av skulden till riksbanken.Dessutom minskade bankerna sitt innehav av statspapper, varmed deras skuld iriksbanken sjönk yllerligare. Utlåningenpå den inhemska organiserade kreditmarknaden' (exkl. slatens direkta kreditgivning)växte 1984 med . (tabell 10:3).Nelloupplåningen i utlandet minskade kraftigl . Om realiseradekursföriuster bortdrages minskade denna upplåning från . Statens utlandsupplåning uppgick till ca 20miljarder kr. 1983 men upphörde praktiskt taget 1984. Den privata sektornsnetloupplåning i ullandet växte samiidigi med . Bankernasövrigufiåning i svenska kronor var . lägre 1984 än 1983 (tabell10:4). Denna minskning sammanhängde med en betydligt 'Den inhemska organiserade kreditmarknaden omfattar , affärsbanker,spar- och föreningsbanker, finansbolag, enskilda- och offentligaförsäkringsinrättningar, bostadsinsfitutens oprioriterade utlåning finansieradutanför kreditinstituten samt allmänhetens placeringar i förlagsbevis ochobligationer och dessutom andra statspapper än obligationer. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 142 lägreutlåning till hushållen 1984. Motsvarande utlåning till företagen var någotstörre 1984 än 1983. Bankemas utlåning till förelagen i ufiändsk valuta växtesamtidigt kraftigt. Bankernas nettoinnehav av statsobligationer sjönk under1984 med . jämföri med en ökning på . (tabell 10:5). Dessulom avvecklade bankerna delar av siltslalsskuldväxelinnehav. Deenskilda försäkringsinrättningarnas toiala netloplaceringar på kreditmarknadensjönk med . Deraskredilgivning i form av reverslån fill kommuner och förelag minskade. Enomfördelning i försäkringsbolagens kredilgivning till staten ägde samiidigi mmsett över helåret. Deras nettoköp av prioriterade statsobligationer blev underåret som helhet lägre än 1983. köpte de i betydande omfattningopriorilerade statsobligationer (riksobligalioner). Även som helhetvar deras nettoköp av statsskuldväxlar slörre än 1983. Försäkringsbolagenfullgjorde sin placeringsplikt. överstegpensionsulbetalningarna från allmänna pensionsfonden dess avgifier med 3,7miljarder kr.