prop · G80376 · 1984-12-31 00:00:00 — om beskattning av vissautländska forskare; Regeringen föreslår atl anta de förslagsom har upplagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen läggs förslag fram om särskildabeskattningsregler för högl kvalificerade utiändska forskare som arbelartillfälligt i . Syfiet är atl ekonomiskt underlätta förforskningsinstitutioner och förelag atl anlita utländsk korapetens förangeläget forsknings- och utvecklingsarbete. Detta uppnås genora lindring i inkorastbeskattningenunder . Beslut om att reglerna skall få tillämpas för en forskareskall fattas av en särskild nämnd kallad forskarskattenämnden. Förslag läggsockså fram om en reduktion av underlaget för socialavgifter för berörda forskareoch om sekretess hos forskarskattenämnden. 1 1984/85. Prop.1984/85:76 2 Lagom beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i 1 8 För utländska forskare gällerskattelättnader vid tUlfälligt arbele i i den omfattning som anges idenna lag. Med utländsk forskare avses forskare sora inte är svensk medborgare. 2 8 Skallelättnader medges förinkomst av tillfällig anställning eller tillfälligt uppdrag sora avserkvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete raed sådan inriktning eller påsådan kompetensnivå all betydande svårigheter föreligger för en rekryteringinom landet. Skallelättnaderna medges av högst eller - omdel finns särskilda skäl - högsl . 3 8 Skattelättnader raedgesendast om forskaren innan han börjar arbeta i har varilbosalt och verksam utomlands eller vistals här en kortare lid för uppdrag inomsitt verksamhetsområde utan att vara atl anse som bosatt i . 4 § Som skattepliktig intäkt förforskaren tas upp 70 proceni av sådan lön av anställningen eller uppdraget förvUken han är skattskyldig i . Med lön likställs sjukpenning och föräldrapenningenhgt lagen (1962:381) om allmän försäkring, sjukpenning enligl lagen(1976:380) om arbetsskadeförsäkring och lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd samt ersättning enligl lagen (1956:293) om ersättning åt sraittbärareävensom lill intäkt av ijänsl enligt 32 8 1 raom. komraunalskattelagen(1928:370) hänförlig ersättning, sora i annan form än livränta har utgått pågrund av sjuk- eller olycksfallsförsäkring, lagen i samband med tjänsten, alltunder förutsättning atl ersättningen hell eller till huvudsaklig del gmndarsig på anställningen eller uppdraget. 5 8Som skattepliktig intäkt anses inte ersättning för kostnader som forskaren på grand av vistelsen i har haft för bostad här i landet, för flyttning lUl eller från , för egna och familjeraedleraraars resor raellan och heralandet eller i förra av avgifter för barns skolgång här i landet. Inte heller skall förmån av fri eller delvis fri bostad tas upp som skattepliktig intäkt. Avdrag medges inte för kostnader som täcks av sådana icke skattepliktiga ersättningar. 6 8Frågan om föratsättningar för skattelättnader föreligger prövas av en forskarskattenärand knuten till . Ordförande i nämnden är verkets generaldirektör raed överdirektören i verket sora personlig supple ant. Nämnden skall i övrigt bestå av tre ledamöter, varoch en med personlig suppleant. Äv ledamöterna skall en ha särskild insikt ibeskattningsfrågor och två särskild insikt i forskningsfrågor. Motsvarande gäUerderas suppleanter. Ledamöterna och deras suppleanter förordnas avregeringen . Ordförandena i naturvetenskapliga forskningsrådet ochmedicinska forsk- 1984/85:76 Ää, 3 ningsrådetskall gemensamt avge förslag lill en ledamot jämte suppleant, ordföranden ihumanislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet förslag till en ledamot samtgeneraldirektören för styrelsen för teknisk utveckling förslag lill ensuppleant. 7 8 Suppleant får kallas atldella i behandlingen av elt ärende i stället för ledamoten, om han har särskildsakkunskap inom del område som ärendet avser. 8 § skall vara skrifilig och avse en viss forskare. Ansökanfår göras, förutom av forskaren, av den som anlitar eller avser atl anlilaforskaren och av arbetsgivaren i utiandet om forskaren kvarstår i dennestjänst. 9 8 Som forskarskattenärandensbeslut gäller den mening som de flesta enar sig om. Vid lika röstetal harordföranden ulslagsrösl. är beslutför med ordförandenoch två ledamöter, om de är ense om beslutet. 10 8 Om forskarskattenämndenfinner förutsättningarna för skattelättnader uppfyUda, skall i beslutet angesden tid beslutet avser. 11 8 Om närandens beslut skallforskaren och den sora anlitar eller avser all anlita forskaren underrättas,även om han inle är sökande. 12 8 Forskarskattenärandensbeslut får inte överklagas. 13 § 1 kontrolluppgift enligl 37 81 mom. taxeringslagen (1956:623) skall arbetsgivaren lämna uppgift även orasådan lön, ersättning eller förmån som inte utgör skattepliktig intäkt på grundav bestäramelserna i denna lag. Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering. 1 fråga ora forskare som vidikraftträdandet innehar tillfällig anställning eller tillfälligt uppdrag iSverige skall prövningen ske med utgångspunkt i förhållandena vidanställningens eller uppdragets början. för ikraftträdandet räknasockså den lidrymd under vilken skattelättnader kan medges. 1984/85:76 4 Lagom ändring i lagen (1984:670) om ändring i lagen (1981:691) om Härigenom föreskrivs atl 2 kap. 4§ lagen (1981:691)om socialavgifter, i den lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1984:670)om ändring i nämnda lag, skall ha nedan angivna lydelse. 4§ Vid bestämmande av avgifisunderiaget skall bortses från 1. ersättning till en och sammearbetstagare om den inte uppgått till , 2. ersättning till arbetstagaresom vid årets ingång fyllt , 3. ersättning till arbetstagarevid sjukdom eller ledighet för vård av barn eller med anledning av barnsfödelse, till den del ersättningen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenningsom arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 168 eller 4 kap. 20§ lagen (1962:381)om allmän försäkring, 4. uppdragsersätlning för vilkenbevillningsavgift har erlagls enligl lagen (1908:128) ora bevillningsavgifterför särskilda förmåner och rättigheter, 5. ersättning som en arbetsgivareutgett till barn för arbete som ulförts i hans förvärvsverksamhet i de fallavdrag för ersättningen inle får göras vid inkomsttaxeringen, 6. ersäitning till den del dennamotsvarar kostnader i arbetet som arbetstagare hafl att läcka medersättningen, 7. ersättning för tjänstgöring iverkskydd enligl 47 8 Iredje stycket civilförsvarslagen (1960:74), i den månersättningen utgör eller motsvarar dagpenning, 8. ersäitning för arbete som harutförts utomlands, till den del denna inte räknas som lön enligt 11 kap. 2 §första stycket lagen om allmän försäkring, 9. ersättning för skiljemannaupp- 9.ersättning för skiljemannaupp-drag i fall där parterna i skiljeförfa- drag ifall där parterna i skiljeförfarandet är av utländsk nationalitet. randet är av utländsk nationalitet, 10. ersättning som pågrund av bestämmelserna i 4 eller 5 § lagen (1984:00) om beskattning av utländskaforskare vid tUlfälligt arbete i inte utgör skattepliktigintäkt. Beslämmelsen i första styckel 6 är tillämplig endast om kostnaderna kanberäknas uppgå lill minst 10 proceni av arbetslagarens ersättning frånarbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som regeringenbestäraraer får fastställa schablon för beräkning av arbetstagares kostnader iviss verksarahet. I fråga om inkorast från fåmansföretag skallföreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 8 kommunalskattelagen(1928:370) tUlämpas vid bestämmande av avgifisunderiaget. Prop.1984/85:76 H-]'; 5 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs alt 9 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess gäller i myndighelsverksamhet, som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller iövrigt fastställande av underlag för bestäraraande av skatt, för uppgift omenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Uppgift hos fårdock lämnas ul, om del står klart att uppgiften kan röjas ulan atl den enskildelider skada eller men. För uppgift i mål hos domstol gäller sekretessen endastom det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Haruppgifien erhållits från annan myndighet och är den sekretessbelagd där,gäller dock denna sekretess hos domstolen, om uppgifien saknar belydelse imålel. Med skatt avses i detla kapitelskall på inkomsl eller förmögenhet saml omsättningsskatt, tull och annanindirekt skalt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift, prisregleringsavgiftoch liknande avgifi samt skatte- och avgiftstillägg och förseningsavgift. Medverksamhet som avser bestämmande av skalt jämställs verksamhet som avserbestämmande av pensionsgrundande inkomst. Sekretessen gäller inte beslut,varigenom skatt eller pensionsgrundande inkomst bestäms eller underlag förbestämmande av skatt fastställs, såvida inte beslutet meddelas i ärende om 1. förhandsbesked i laxerings- eller skattefråga, 2. befrielse fråntiUärapning av bestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinstvid avyttring av aktier och liknande egendom i samband medstrukturrationalisering, 3. rätt allerhålla avdrag vid laxeringen för avsättning till särskild nyanskaffningsfond, 4. rält atlerhålla avdrag vid taxe- 4. rätt atl erhålla avdrag vid taxeringenför kostnad för exportkredit. ringen för kostnad för exportkredit, 5. beskattning av utländska forskarevid tUlfälligt arbete i när beslutet har fattats av forskarskattenämnden.Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt vad somföreskrivs i lag om förfarandet vid beskattning eller om skalteregisler. 1fråga om uppgift i allmän handting gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1982:1106. 1984/85:76 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden I. , ,, , , , , , , , , , Propositionom beskattning av vissa utländska forskare Efter regeringens bemyndigande den 9 februari 1984tillkallade jag en särskild utredare med uppdrag att se över beskattningen avutländska forskare med tillfällig anställning i . Utredningen, som antogbenämningen innovationsskalteulredningen (Fi 1984:01)', har i ett betänkande(Ds Fi 1984:16) Utländska gästforskares beskattning lagl fram förslag till ensärskild lag om detla. Ulredningen har också föreslagit en reduktion avunderlaget för socialavgifter för berörda forskare och vissa nya sekretessbestämmelser.Betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanserna och en samraanstäUning av remissyttrandena bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 2. Jag avser att nu ta upp frågan om lagstiftning pågrundval av utredningens förslag. 2 Allmän motivering 2.1 Behovet av åtgärder En framgångsrik forsknings- ochutvecklingsverksamhet är en förutsättning för att på skallkunna återvinna sin ekonomiska styrka. För atl den svenska industrin skall kunna behållasin internationella konkurrenskraft krävs vidare en ständig förnyelse genomteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. 'Utredningsman f.d. kammarrättspresidenten 1984/85:76 7 Svensk forskning hävdar sig väl vid eninternationell jämförelse såväl kvantitativt som kvalitativt. Forskningen ivårt land är emellertid starkt beroende av atl kunna inhämta kunskaper från denmångfalt större massan av ny kunskap i andra länder. Det finns vidare områdendär det saknas forskare med den nödvändiga kompetensen eller inriktningen inomlandet. Detla gäller forskningen såväl inom näringslivet som vid universitetoch högskolor. Det är därför viktigt att främja det internationella forskarutbytet. har del blivit svårare altrekrytera utländska forskare lill uppdrag i . Detta hänger samman medatt brislen på kvalificerade forskare inom vissa sektorer har drivit upp detinternationella löneläget till en nivå avsevärt över den svenska. Särskiltmarkant är detla inom vissa forskningsområden som är av storl iniresse förindustrin. Till detta kommer att den svenska inkomstskatten forifarande är höginternationellt sett, som utiändska forskare har begränsademöjUgheter all utnyttja de sociala förmåner som erbjuds här vad gäller t.ex.utbildning. gör del svårt all få utländska forskare altarbeta här i sådan omfallning all de blir skattskyldiga i . För enredogörelse för innehållet i skaltskyldighetsreglerna hänvisar jag tillbeiänkandei bil. 1 s.42 och följande. För atl acceptera en anställning soraraedför skattskyldighet i betingar sig forskaren inte sällan sararaa nettolönsom i hemlandel. Med del svenska systemet för skatter och socialavgifter blirarbetsgivarnas kostnader för forskning och utveckling under sådana omsländighelerså höga att del påverkar deras internationella konkurrenskraft negativt.Kostnadssituationen medför också att angelägna forskningsprojekt inle kommertill slånd inom landet. 1 flera fall har slörre svenska förelag redan flyttalsin forsknings- och utvecklingsverksamhet utomlands. Del är givetvisutomordentligt angeläget alt bryta en sådan utveckling och atl uppnåen slörre omfattning av forsknings- och utvecklingsverksamheten i . Den enda frarakoraUga vägen att öka utländskaforskares benägenhet all acceptera uppdrag och anställningar i Sverigesamtidigt som arbetsgivarnas koslnader för att anlita de nyckelpersoner manbehöver hålls på en internationellt sett rimlig nivå är alt genomföra ändringari skalle- och avgiftssystemet inriktade på delta mål. Angelägenheten av ensådan reform har bekräftats av de upplysningar som innovationsskalteulredningenhar ålergetl i sill betänkande. Remissutfallet på belänkandet har ocksåunderstrukit delta. En sådan särreglering inora beskattningssysiemet bör lasupp i en särskild författning i enlighet med det förslag som jag nu övergår tillatl presentera. Ändringen i avgiftssystemet bör göras genom ett tillägg inuvarande författning. Reformen bör få effekt så fort som möjligt. Enligl minmening bör därför de regler som jag avser all föreslå träda i kraft redan den 1januari 1985. Mittförslag: För all en forskare skall kunna få skalteförmåner fordras atl han inteär svensk medborgare saml att han är bosall och verksam utomlands när hantillträder sitt uppdrag här i landet. Uppdraget skall avse kvalificeratforsknings- eller utvecklingsarbete med sådan inriktning eller på sådankompetensnivå atl betydande svårigheter föreUgger för en rekrytering inomlandet. Uppdraget skall vidare vara tillfälligt. Utredningen:Har inle haft till uppgift alt avge något eget förslag om avgränsning av denkrets av personer som skall komma i fråga för skattelättnader. I beiänkandeihar personkretsen angetts på samma sätt som i direktiven för utredningen. Dettainnebär överensstämmelse med milt förslag. Remissinstanserna:Har över lag lämnat den presenterade avgränsningen ulan erinran. Företrädareför den medicinska forskningen har dock önskat atl alla utländska gästforskareraed doktorskompelens eller motsvarande skall kunna komraa ifråga förskattelättnader. Skälenför mitt förslag: Det ligger i sakens natur att skattelättnader som tillskapasför att främja svenska arbetsgivares anlitande av utländska forskare inle börutformas så att de kommer att avse en alllför stor krets av personer. Enbegränsning bör åstadkommas genom högt ställda kompetenskrav. Reglerna börsjälvfallet också utformas så att anlitandet av utländska forskare inleframstår som etl aUmänl tillgängligt allernaliv till atl anlita svenskaforskare. Det kan givetvis inle komraa i fråga att gå ifrånde bärande principerna i beskaltningssysterael för personer som hör fastaretill del svenska samhället och fullt ut har tillgång till de förmåner somfinansieras genom skatter och avgifter. Del måste därför slås fast att den somskall få skattelättnader inle bara skall vara utländsk medborgare utan ocksåskaU ha varit bosalt någon annanstans än i . Det skall heller inte varafråga om inflyttande personer utan deras uppdrag skall vara sådant att man kanräkna med alt deras vistelse här i landet är tillfällig. Mittförslag: Skatteförmånerna innebär att av lönen från uppdraget skalllas till beskattning. Ersättning som forskaren uppbär från arbetsgivaren förkoslnader för bostad, flyttning, resor mellan och hemlandel eller föravgifter för barns skolgång här i landet skall vara skattefria. Inle hellerskall förmån av fri eller hyresbillig bostad las upp som skattepliktig inläkt.Avdrag skall inte medges för kostnader som täcks av sådan inte skattepliktigersättning. Underlaget för socialavgifter skall reduceras till samma nivå somunderlaget för beskattningen. Forskaren skall kunna få sådana skattelättnaderunder normalt och i särskilda fall , alll räknat under entioårsperiod. Utredningensförslag: I huvudsak överensstämmande med mitt. Beträffandekostnadsersättningarna angav utredningen samma lyper av ersättningar somexempel. Utredningen har föreslagit atl ett beslut om atl en forskare skall fåskattelättnader skall gälla för högsl med möjlighet till förlängning.Den sammanlagda liden bör enligt utredningen inle översliga . Remissinstanserna:Har ställt sig positiva lill metoden för skaltelindring. Ingen har ansett atlnedsättningen är för stor. Flera instanser har ifrågasatt om lindringen ärtillräcklig. Från fiskalt håU har man rest invändningar mot tanken påskattefria ersättningar och bostadsförmåner. Belräffande tiden har en instanshävdat att beslut kan behöva fallas i vissa fall. En annaninstans har ansett att en ovillkorlig tidsbegränsning till skall gälla. Skälenför mitt förslag: Det finns anledning att räkna med atl en utländsk forskareställer som vUlkor för att anta ell uppdrag eller ett arbete här att lönenbestäms så att han eller hon kan behålla sin lidigare standard. Lättnadema iskatter och avgifter bör därför ges den omfattningen att en svensk arbetsgivarekan erbjuda forskaren sådana förmåner ulan atl det medför allvarligarekonkurrensnackdelar för företagel. Belräffande valet av metod för skattelältnadernainstämmer jag i huvudsak i de bedöraningar som utredningen har gjort i frågan.För en närmare redogörelse för detta hänvisar jag till betänkandet. Avgörandeför mig har varit att denna metod myckel väl passar in i det allraännaförfarandei vid inkomstbeskattningen och att den därför utomordentligt väl kanlillämpas i kombination med taxering och beskattning av andra inkomster somforskaren kan ha. Den valda procentsatsen, , är enligt min mening välavvägd för att en forskare skall kunna behålla sin levnadsstandard från 1984/85:76 10 hemlandet.Vid denna procentsats fyller metoden alltså sitt syfte. För de närmareberäkningar som ligger till grund för detta ställningslagande hänvisar jagtill betänkandet. Atl metoden skall tillämpas även på vissaersättningar som kan komma all träda i släUet för lönen förefaller mig varasjälvklart. En förutsättning för att den valda huvudmetoden förskattelättnad skall ha avsedd effekl är alt den kombineras med skallefrihel förersättningar som tiU sin typ är avsedda alt täcka sådana merkostnader som engästforskare normall har under tillfällig verksamhet här i landet. Med hänsyntill att del i någon mån är oklart i vilken utsträckning avdrag enligl gällanderätl kan erhåUas för vissa av sådana kostnader anser jag, liksom utredningen,alt ersättningarna bör undanlas från beskattning. Avdrag för koslnader somläcks av sådan ersättning kan givetvis inte medges. Däremot är rätlen tillavdrag för koslnader i övrigl oförändrad. En annan förutsättning är enligt min mening attunderlaget för socialavgifter minskas till samraa nivå som underlaget förbeskattningen. Vad gäller en utländsk arbetstagares rätl till försäkringsskyddm.m. hänvisar jag tiU vad som anförs i uiredningens betänkande. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Ändringen föranleder ett tillägg till 2 kap. 48lagen (1984:670) om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Äv de upplysningar som innovalionsskatteutredningensamlat in och av remissutfallet framgår att en utländsk forskares insatsernormall är särskilt värdefulla för uppdrags- eller arbetsgivaren under de tvåförsta åren av hans vistelse här. Det fraragår också att den typ av uppdrag somhär är aktuella sällan pågår än . Jag anser atl lättnadsreglernabör utformas i anslutning till delta. Av prakiiska skäl och kontrollskäl börtidsgränserna gälla . Mittförslag: Frågan om en forskare för ett vissl uppdrag eUer en viss anställningär berättigad lill de särskilda skattelättnaderna skall prövas av en tillriksskatteverket knuten forskarskattenärand. Ansökan får göras av forskarensjälv, av hans tilläranade uppdrags- eller arbetsgivare i eller avhans arbetsgivare i hemlandet om han kvarstår i dennes tjänst. Utredningenförslag: Överensstämmer med mitt. Remissinstanserna: Har godtagit uiredningensförslag. 1984/85:76 .; , 11 Skälenför mitt förslag: Det finns inle något organ som lämpar sig föruppgiften alt falla beslut om de särskilda skattereglernas tillämpning. Detbeslutsorgan som bör tillskapas bör knytas lill en existerande myndighet somkan tillhandahålla administrativ service. En anknytning bör ske tillriksskatteverket med hänsyn till verkets centrala roll i skatteförvaltningen.Organet bör kallas forskarskattenämnden. Jag återkommer till frågan omnämndens sammansättning och verksamhetsformer. Mittförslag: Generaldirektören i skall vara ordförande i nämndenmed överdirektören i verkel som suppleant. Nämnden skall i övrigt ha treledamöter med personliga suppleanter som alla ulses av regeringen. En avledamölerna och dennes suppleant skall ha särskilda insikter ibeskallningsfrågor. De övriga två och deras suppleanter skall ha särskildainsikter i forskningsfrågor. Förslag på en av dessa ledamöter med suppleantskall lämnas av ordförandena i medicinska forskningsrådet och naturvetenskapligaforskningsrådet i förening. Förslag på den andre ledamoten skall lämnas avordföranden i humanistisk-samhällsveienskapliga forskningsrådet, medan förslaglill suppleant för denne skall lämnas av generaldirektören för styrelsen förteknisk utveckling. Utredningensförslag: Överenstämmer med mitt förslag utom så lill vida all det inte omfattarnågon ledamot med särskilda insikter i beskallningsfrågor saml atl ordförandeni humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningarådet skall lämna förlag på såvälen ledamot som en suppleant. Remissinstanserna:Har i huvudsak godtagit utredningens förslag. Olika meningar har dock kommiifram om vem som bör lämna förslag på ledamöter. Skälenför mitt förslag: bör bestå av ett litet antal ledamöter.Della är av belydelse för alt nämnden skall kunna fatta beslut snabbi. Densnabbhet i handläggningen som ofta lorde bli angelägen kräver också att nämndeninom sig har breda och goda kunskaper inom både beskattningsrätt och forskning. Med hänsyn främsi tiU nämndens anknytning tillriksskatteverket bör verkets generaldirektör vara ordförande i nämnden. Valetav suppleant för honom faller därmed naturligen pä överdirektören i verkel. Av ledamölerna med särskilda insikter iforskningsfrågor bör en ha särskilda insikter på de tekniskt naturvetenskapligaoch medicinska forskningsområdena och jämväl på de forskningsområden som ärakluella 1984/85:76 12 Det kan antas att framställningar om lillämpning av desärskilda skattereglerna blir mest frekventa inom dessa områden. Sannolikl kandet vara svårt att finna en person med en så hög och bred kompetens som antydda. När en ersättare för den ordinarie ledamoten föreslås, bör därfördetla ske med tanke på den komplettering av sakkunskapen som bör eftersträvas.Enligl min mening bör förslag på denne ledamot och suppleant för honom lämnasav ordförandena i medicinska och naturvetenskapliga forskningsråden gemensami. De särskilda skattereglerna kan antas få slorbelydelse även på del humanistisk-samhällsvelenskapliga området. Jag förordardärför alt den andre ledamoten med särskUda insikter i forskningsfrågor skallföreslås av ordföranden i . Del kan antas att ärendena hosforskarskatienäranden inte sällan kommer atl röra sig om forsknings- ochutvecklingsarbete inom industrin.