prop · G80325 · 1984-12-31 00:00:00 — att medge att de medel som återstår inom ramen för 1983och investeringsprogram får användas för åtgärder inom energiområdetäven efter utgången av i enlighet med vad jag har förordat. 1984/85:25 39 Ekonomiska åtgärder m. m. avseende AB kanalbolag [5] G 9. Förlusttäckning i AB kanalbolag. Någotanslag för detta ändamål finns inte upptaget i statsbudgeten för budgetåret1984/85. Regeringen beslutade att överföraförvaltningen av statens aktier i till domänverket. Bolagetvar tidigare organiserat som ett fristående bolag underkommunikationsdepartementet. Del ändrade huvudmannaskapet utgör ett första stegi en helhetslösning pä kanalbolagets ekonomiska problem. Eftersom frågor somrör AB kanalbolag efter beslutet om ändrat huvudmannaskap numera handläggsinom industridepartementet, och därvid som en fräga som rör domänverket,ankommer det på mig att redovisa de förslag till åtgärder som har utarbetatsgemensamt inom kommunikations- och industridepartementen. Staten förvärvade AB kanalbolag inkl.skogsfastigheter och vissa andra anläggningar (prop. 1977/78:119. , rskr291). Statsmakterna hade , är 1977, beslutat om en snabb ochgenomgripande upprustning av hela kanalen för en beräknad kostnad av 45 milj.kr. prisläge (prop. 1976/77:66, , rskr 275). I den beräknadekostnaden, som grundades på beräkningar, ingick muddringsarbe-ten,arbeten med kanalbankar och strandskoningar. mekanisering och upprustning avslussportar och slussmurar, upprustning av verkstäder och förråd m. m. Denbeslutade upprustningen beräknas vara avslutad under innevarande budgetår.Förutom upprustningen har frän bolagets sida olika åtgärder vidtagits för attstimulera till ökad trafik pä kanalen. Den genomförda upprustningen, en positiv trafikutveckling,inkomster frän olika sidoaktiviteter och ekonomiskt bidrag från berördalandsting har emellertid inte kunnat möta kostnadsutvecklingen i kanalrörelsen.Bolagets resultat sedan staten tog över verksamheten framgår av följandeuppställning. ningsintäkter, m. m. varav landstingsbidrag 1980:360 1981:405 1982:440 1983:410 Prop.1984/85:25 40 Som framgår av sammanställningen försämrades bolagetsresultat kraftigt under är 1980. Försämringen hänför sig i huvudsak till betydandekostnadsökningar i kanaldriften. För att klara likviditeten tvingades bolagetta upp län som alltsedan dess belastat resultatet med årliga räntekostnader påmellan 0,6-1,1 milj. kr. Då bolaget går med förlust kan lånen inteamorteras, utan bolaget tvingas att ta upp nya län som medför ökaderäntekostnader. Bolagets räntebärande lån beräknas uppgåtill ca 10,5 milj. kr. Bolaget har balanserat de årliga förlusterna i ny räkning,vilket medfört att det synliga egna kapitalet nu är negativt. Eget kapitaluppgick till -3,2 milj. kr. Likvidation av bolaget harkunnat undvikas eftersom den dolda reserven i bolagets fastigheter mer än väluppväger det negativa egna kapitalet. Den dolda reserven i fastigheterna klararlikvidationshotet men inte likviditeten. En finansiell rekonstruktion avbolaget är nödvändig. Kan bolagets problem lösas av egen kraft? Bolagets problem är, liksom för tiden före statensövertagande, de stora underskotten i kanalrörelsen. Det kan konstateras attkanalen exkl. reparation och underhäll har gett ett ärligtunderskott pä ca 3 milj. kr. Den direkta avkastningen frän skogen kan möjligentäcka en del av underskottet och fastighetsförvaltningen ytterligare en mindredel. Övrig verksamhet - varvs- och reparationsverksamhet, betonginjektering,uthyrning av fritidsbåtar m. m. - har givit vissa bidrag men innefattar ocksäförlustrisker. Den relativt låga direktavkastningen från skogsbruket haraktualiserat frågan om en försäljning av skogsfastigheterna. En försäljningskulle efter sanering av skulder kunna tillföra bolaget ca 20-25 milj. kr.Ränteintäkterna frän köpeskillingen skulle i bästa fall kunna täckaunderskottet pä kanaldriften (exkl. reparation och underhåll). Problemet med enfastighetsförsäljning är att lösningen är temporär. Bolaget avhänder siginflations-skyddade fastigheter. Inflationen reducerar värdet av köpeskillingenoch ränteintäkterna och föriustsituationen återkommer obevekligt. När det gaWtx fastighetsrörelsen kan inkomsterna öka bl.a.genom försäljning av arrendetomter samt hus med tillhörande tomt. I statsmakternas beslut uttalade föredraganden attdet var angeläget att slå vakt om de värden har somkulturminnesmärke och turistled. Dessa värden kunde enligt föredragandenknappast tryggas pä annat sätt än genom att staten tog över kanalen. För egendel kan jag konstatera att utvecklingen sedan är 1978 inte givit anledning ändrad bedömning i den frågan. Det har därför varit en naturlig utgångspunktför mig och chefen för att söka lösningar pä Prop.1984/85:25 41 kanalbolagets problem som innebär ett fortsatt statligt ägaransvarför . Jag vill i detta sammanhang nämna att föreningen presenterade ett förslag till lösning av AB Götakanalbolags ägar-, finansierings- och utvecklingsfrågor. Förslaget innebar bl.a.att aktiemajoriteten skulle övergå i enskild ägo. Enligt min uppfattning skulledet privata näringslivets förslag inte garantera en varaktig lösning av Götakanalbolags problem. Trots att kanalbolag är ett litet bolag är verksamhetenrelativt vittomspännande. Genom att bolaget numera ingår i Domängruppen kanbolaget på ett smidigt och naturligt sätt samarbeta med domänverket ochDomänföretagen AB. Ett samarbete ligger nära till hands inom t.ex.skogsrörelsen, där kanalbolagets relativt stora markinnehav, - ca 4000 haproduktiv skogsmark i mänga fall gränsar till domänverkets. Samarbetet kanockså gälla marknadsföringsfrägor och gemensamma turistsatsningar. InomDomängruppen finns ocksä ekonomisk, juridisk och administrativ kompetens somkan bli av värde för bolaget. har förklarat att man skall eftersträva attupprätthälla en kanalrörelse av ungefär nuvarande omfattning samt attutvecklingen av övriga verksamheter inkl. kanalrörelsen skall baseras päföretagsekonomiska överväganden. Rationaliseringsätgärder som domänverket ochbolaget bedömer lämpliga bör även fortsättningsvis göras för att fä företagetlönsamt. Alla ansträngningar i den riktningen är utsiktslösa om inte bolagetsamtidigt avlastas räntekostnaderna för upptagna län. Mot bakgrund av denförlust som beräknas uppkomma för förordar jag att ett en-gängsbelopppä 10,5 milj. kr. anvisas som ett aktieägartillskott direkt till bolaget.Medlen bör användas för att återbetala län varigenom nuvarande räntekostnaderbortfaller. Beloppet bör anvisas pä ett nytt anslag under tolfte huvudtiteln pätilläggsbudget I till statsbudgeten för /85. Den affärsmässiga inriktning som bör vara vägledande förverksamheten även fortsättningsvis kan emellertid inte undanskymma de samtidigaförlustrisker som bolaget löper. skulle resultatet t.ex. bli enförlust på ca . om det negativa finansnettot var eliminerat. För år1984 beräknas förlusten bli 2,3 milj. kr. och ca I milj. kr. utan hänsyn tillfinansnettot. Skulle förlusten för är 1984 bli större bör mellanskillnadentäckas av domänverket mot avräkning av verkets inleverans av överskottsmedeltill statsmakterna. Landstingen i berörda län bidrar som jag tidigare nämntmed ca . Landstingen är ocksä representerade ibolagets styrelse. Enligt vad jag erfarit är landstingen beredda att väsentligtöka sina bidrag. Landstingens frivilliga ekonomiska medverkan är naturligtvisav stor betydelse för bolagets ekonomi. Landstingens bidrag och domänverketsambition att driva bolaget affärsmässigt bör emellertid ocksä kom- Prop.1984/85: 25 42 bineras med vissa garantier från statens sida att biståekonomiskt om föriuster uppstår i bolaget. Osäkerheten om skogskonjunkturen,trafikutvecklingen och om de framtida underhållskostnaderna motiverar enligtmin mening detta. Om förluster inte kan undvikas bör dessa täckas genombidrag frän domänverket. För att inte belasta domänverkets affärsrörelse bördessa bidrag avräknas från domänverkets inleverans av överskottsmedel tillstaten. Nedsättningen bör baseras på en bedömning av kanalbolags resultatutveckUngunder en femårsperiod. Det bör ankomma på regeringen att närmare fastställa detbelopp som skall avräknas frän domänverkets inleverans av överskottsmedel. Förden kommande femårsperioden bedömer jag att avräkningen för bolagetsaffärsmässiga verksamhet kan bli ca 1,2 milj. kr. Om den verkligaförlusten blir större bör den följaktligen belasta domänverkets resultat. Omförlustgarantin inte behöver utnyttjas bör på motsvarande sätt domänverkettillgodoräknas detta. Förutom förlusttäckningsgarantin gentemot domänverket börverket ges möjlighet att låna ut pengar till kanalbolaget till marknadsmässigränta. Denna möjlighet bör finnas för att klara kanalbolagets likviditet underlågsäsong och för att kunna genomföra affärsmässiga investeringar i verksamheten.Den totala länesumman bör inte överstiga 5 milj. kr. Jag förordar sålunda attregeringen inhämtar bemyndigande att medge att domänverket länar utvid varje tillfälle högst 5 milj. kr. Den av beslutade ramen för upprustning av Götakanal beräknas vara förbrukad under innevarande budgetär. harutrett behovet av framtida förbättringar och moderniseringar av kanal.Investeringsbehovet beräknas penningvärde uppgå till 40 milj. kr.för perioden /86-1989/90 och 47 milj. kr. för perioden /91-1994/95. Ensammanställning över investeringsobjekten bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 8.1. Bolaget saknar som framgått ekonomiska resurser för attgenomföra en sädan upprustning som framgår av bilagan. Det är heller interimligt att domänverket skall behöva ta det ekonomiska ansvaret förkanalupprustningen. För sådana upprustningsprojekt som fränsysselsättningssynpunkt är lämpliga att genomföra som beredskapsarbete börbolaget som kunna ansöka om medel hos arbetsmarknadsverket. Ävenfinansfullmakten bör kunna användas för upprustningar. Det bör ankomma påregeringen att bestämma om storleken av de statliga bidragen. Om det intebedöms lämpligt att genomföra nödvändig upprustning som beredskapsarbete ellervia finansfullmakten eller om projekten inte fullt ut kan finansieras viastatliga bidrag, bör domänverket efter särskilt beslut av regeringen kunna fäbidra med erforderliga medel som senare avräknas mot domänverkets inleveranser.Jag förordar att regeringen inhämtar godkännande av mina förslag idessa avseenden. Prop.1984/85:25 43 Maj:ts privilegiebrev fickbolaget förutom mark för kanalanläggningen och för personalens boställen bl.a. ocksävissa skogsmarker för kanalens underhåll. Bolaget har inte lagfart för dessafastigheter. Medan nyttjanderätten till fastigheterna fullt ut varit bolagetsär den formella äganderätten inte lika klart uttalad. Maj:tsproposition 1954:81 om överlåtelse av vissa kronan tillhöriga fastigheter m.m.uttalar föredragande departementschefen "att klarhet inte råder huruvidabolaget besitter ifrågavarande mark med äganderätt". Om bolaget ellerkronan äger marken har i praktisk mening varit av underordnad betydelse.Enligt tidigare bolagsordning fick inte den donerade egendomen avhändas utanregeringens godkännande. När staten tog över kanalen är 1978 uttalades ipropositionen att bolaget i fortsättningen bör "underställa regeringenför prövning frågor rörande försäljning av även de med vinstmedel inköptafastigheterna". Jag anser att bolaget i fortsättningen skall kunna hanterasina marköverlåtelser enligt samma affärsmässiga principer och regler somgäller för andra bolag. De samhälleliga intressena bör bli tillräckligttillgodosedda redan genom att bolaget är i statlig ägo och att landstingen ikraft av sitt ekonomiska engagemang är representerade i styrelsen. Denbetydelse regeringens prövning kan ha haft i lagfarts- ochfastighetsbildningsfrågor aktualiserar emellertid frågan om den formellaäganderätten. När bolaget av olika skäl bedömer det lämpligt att genomföramarköverlåtelser bör dessa ocksä kunna genomföras på ett smidigt sätt. För attdetta skall kunna ske bör den oklarhet som kan råda i fräga om bolagetsäganderätt till ifrågavarande mark undanröjas. Detta kan enklast ske genom attstaten utan vederlag avstår frän eller pä annat sätt avhänder sig derättigheter som staten kan ha till marken. För detta krävs ett bemyndigande avriksdagen. Jag förordar att regeringen inhämtar bemyndigande attutan vederlag avstå från eller på annat sätt avhända sig dessa rättigheter. Avslutningsvis vill jag nämna att det i fortsättningen börankomma på domänverket att utse styrelseledamöter i bolaget. Med hänvisning till det anförda hemställer jag attregeringen föreslär att 1. bemyndigaregeringen att fastställa domänverkets avkastningskrav med hänsyn tillberäknad förlust i AB kanalbolag i enlighet med vad jag har anfört, 2. bemyndigaregeringen att besluta om upprustning av och finansiering av dennaupprustning i enlighet med vad jag anfört. 3. bemyndigaregeringen att medge domänverket att till AB kanalbolag låna ut vid vaijetillfälle högst , 4. bemyndigaregeringen alt utan vederlag avstå från eller pä annat sätt avhända sig derättigheter som staten kan ha i fråga om de fastigheter som omfattas av 1810års privilegiebrev, Prop.1984/85:25 44 5. till Förlusttäckning i AB kanalholag påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /85 anvisa ett leservationsan-slagav10500000 kr. Prop.1984/85:25 45 Uppskattade kostnader för framtida förbättringar ochmodernisering 1985/86 - 1989/90 1990/91 - 1994/95 Arbetets art kostnad i I . kostnad i I000 kr. och bryggor 1000 2000 Kajer ochbryggor utanför hamnar Murar förslussar och broar Förstärkning avbankar inkl. strandskoning Kulvertar.brädd- och bottenavlopp samt regleringsdammar Muddring av kanal och farled Anläggningsarbeten (parkerings-ochuppställningsplatser, vägar och skyltning) El- och teletekniska arbeten Röjningar och dikesrensningar m. m. Uppskattade kostnader för framtida förbättringar ochmodernisering 1985/86 -1989/90 1990/91 - 1994/95 Arbetets art kostnad i . och bryggor 7 000 7 000 Kajer ochbryggor utanför hamnar Murar förslussar och broar Förstärkning avbankar inkl. strandskoning Kulvertar.brädd- och bottenavlopp samt regleringsdammar Muddring av kanal och farled Anläggningsarbeten (parkerings-ochuppställningsplatser, vägar och skyltning) El- och teletekniska arbeten Röjningar och dikesrensningar m. m. över av regeringen hosriksdagen i prop. 1984/85:25 begärda anslag på tilläggsbudget 1till statsbudgeten för /85 4 Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader, D I DomstolsvÅsenäel, förslagsanslag 2000000 H4 Stöd till politiska partier,/öri/ag5fl«i/ag 16000000 H5 A\\männa\al, förslagsanslag 8000000 ///. 3 Inköp, uppförande och iståndsättandeav fastigheter för utrikesrepresentationen, reservationsanslag 16000000 E2 Exportfrämjande verksamhet, reierva/ionflws/ag 5 000000 G 7 Kostnader för viss verksamhet för synskadade,reser vationsanslag 1000000 Fl F\ygp\atser m.m., reservationsanslag 25000000 X. Dl ,/öri/agÄa«5/ag 2510000 D 5 Överföring av mottagning av flyktingar m. m.,förslags anslag 8000000 Industridepartementet A 4 Extrautgifter, reservationsanslag 1300000 E 14 Avveckling av forskningsreaktorer m.m., reserva tionsanslag 4370000 G 9 Förlusttäckning i AB Kanalbolag, reservations anslag 10500000 Summa statsutgifter 100137 000