prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Produktionen av hundar skall tillgodose försvarsmaktens,polisväsendets, och andra statliga och kommunala myndigheters behovav tjänstehundar samt Synskadades riksförbunds behov av ledarhundar.Utbildning i hundtjänst sker genom kurser för personal från bl.a.försvarsmakten och , personer från frivilliga försvarsorganisationersaml för synskadade. Skolan får även tillhandahålla djursjukvård och andratjänster åt myndigheter och enskilda, om det kan ske utan att övrigaarbetsuppgifter eftersatts. Hundskolan leds av enstyrelse. Ledamöter är chefen för skolan och sex andra ledamöter som utses avregeringen. Beräknad ändring 1985/86 -hl 818 000 Verksamheten vidhundskolan har under /84 givit ett underskott. Främstaanledningen till detta är attfillgången till bra hundar för dressyr har minskat . Den framtidainriktningen för anskaffning av hundar till dressyr har övervägts, och därvidhar skolan funnit, att privata uppfödare inte kan förse skolan med den kvaliteti dressyrämnen som erfordras. Skolan måste därför bedriva en egen avel avfrämst och . Avelsdjursbeståndet är klart underdet genom forskningen rekommenderade. För att återställa stammen behövs bl.a.extra stödköp. Skolan beräknar anslagsbehovet för /86 till4 , varav . avser medel fill forskning och avel. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 Det är viktigt atthundskolan kan leverera tjänstehundar i tillräcklig omfattning och av godkvalitet. Jag delar skolans uppfattning om behovet av forskning och uppbyggnadav elt gott grundbestånd av hundar. Jag är vidare enig med skolan om att denf.n. saknar ekonomiska möjligheter att tillgodose dessa behov utan att erhållamedel för en ökad statlig subventionering av hundpriserna. Chefen förjustitiedepartementet, som jag samrått med i dessa frågor, har tidigare i dagförordat en medelsanvisning till hundskolan under justitiehuvudtitelns anslag B5. Utrustning m.m. för polisväsendet med oförändrai . Jag förordaren anvisning under detta anslag av 2,2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Stålenshundskola för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 2223 905 1984/85 Anslag 2543 000 1985/86 Förslag 2 923 000 Statens handikapprådskall verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade och främja samarbeteti handikappfrågor mellan samhällsorganen samt mellan dem ochhandikapporganisationerna. Rådet, som utses av regeringen, består av ordförandeoch 17 övriga ledamöter. I rådet ingår företrädare förhandikapporganisationerna samt för , ,, , statens planverk, ,arbelarskyddsstyrelsen. ng 1985/86 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Summa 11 1/2 2 149 000 (1 638 000) 394 000 2 543 000 (4-118 000) + 1 1/2 (+290 000) Pris- och löneomräkningenär . En reduktion enligt huvudförslaget (.) skulleförsvåra rådets möjligheter att fullgöra 1984/85:100 Bilaga 7 149 sina viktiga uppgifter inomflerhandikappområdet. Eftersom detta område är under uppbyggnad, skulleinskränkningar där vara särskilt allvarliga. Statens handikapprådsverksamhet med samordning, information och dokumentation har stor betydelse.Enligt min mening är därvid rådets insatser inom flerhandikappområdet särskiltangelägna. Som etl par exempel på dessa insatser vill jag framhålla rådetslänskonferenser om flerhandikapp samt dess inventerings- ochkartläggningsrapport i . Rådet har hemställt omundantag från huvudförslaget. Av de skäl som anförts bör enligt min meningstatens handikappråd /86 undantas från tillämpningen avhuvudförslaget. Först längre fram räknarrådet med att göra framställning om resurstillskott för sitt arbete. Framförallt med hänsyn till angelägenheten av förstärkta insatser för flerhandikappadeoch andra svårt handikappade förordar jag dock en tidigareläggning avresursökningen för rådet. Anslaget bör enlig min mening redan för nästa budgetårökas med . De under anslaget beräknade resursförstärkningarna samlundantag från tillämpningen av huvudförslaget har finansierats genomomprioriteringar och besparingar inom huvudtiteln. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag, att regeringen föreslår att till Statenshandikappråd för /86 anvisa ett förslagsanslag av . 1983/84 Utgift 34437 000 Reservation 1984/85 Anslag 38000 000 1985/86 Förslag 43000 000 Från anslaget erhållerhandikapporganisationerna bidrag till sin allmänna verksamhet. Regeringenbeslutar om fördelningen av anslagsbeloppet mellan organisationerna efterförslag av . Innevarande budgetår är bidragen sammanlagt 38milj. Följande 29 organisationer har fått bidrag under innevarandebudgetår. i ,och hörselskadade barn, De handikappades i , neurosedynskadade iSverige, Föreningen . för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna.Hörselfrämjandets riksförbund. 1984/85:100 Bilaga 7 150 ILCO/för ileo-, colo- ochurostomiopererade, Neurologiskt , Svenskapsoriasisförbundel. förtrafik- och polioskadade. ,, , ,saml . Handikapporganisationernasintressepolitiska verksamhet fullföljer en folkrörelsetradition. Den spelar enviktig roll både för den politiska inriktningen och för den konkretautformningen av handikappåtgärderna. Härigenom har handikapporganisationernahaft en avgörande betydelse för utvecklingen av en ny syn på handikapp ochhandikappfrågor. Handikapprörelsens insatser kommer även i fortsättningen attvara nödvändiga för samhällets utveckling. Statsbidraget tillhandikapprörelsens riksorganisationer utgör för innevarande budgetår 38 milj.kr. Bidragen är avsedda för allmän verksamhet, dvs. främst för löne- och andraförvaltningskostnader, lokalkostnader, utredningsverksamhet, informafion,funktionärsutbildning och medlemsskolning. Handikapporganisationernahar betonat vikten av att statsbidragen till dem fortsätter att utvecklas, ochde understryker särskilt betydelsen av intressepolitisk verksamhet inomflerhandikappområdet. Även jag anser, att bidragsgivningen tillhandikapprörelsen alljämt bör vara ett prioriterat ändamål. För bidrag tillhandikapporganisationernas allmänna verksamhel beräknar jag för nästa budgetårett belopp av 41 milj. kr. Många avhandikapporganisationerna gör vid sidan av sin allmänna och intressepolitiskaverksamhet betydelsefulla insatser både för enskilda personer och för grupperav handikappade. Dessa insatser gäller yngre och äldre i olika situationer,t.ex. föräldrarådgivning och annat kurativt arbete, pensionärsverksamhet ochpersonligt stöd vid rehabilitering. Handikapporganisationerna har genom sina kunskaperom enskildas och gruppers situation, problem och behov särskilda möjligheteratt genom sådana insatser på etl viktigt sätt komplettera samhälletsanordningar inom området. Av naturiiga skäl bedrivs handikapporganisationernasverksamhet i första hand inom föreningslivet. Riksorganisationerna har docktraditionellt tagit på sig uppgiften att utveckla metoder för arbetet, att geservice åt föreningarna och att medverka i det praktiska genomförandet. 1984/85:100 Bilaga 7 151 över landet mindre förgrenat föreningsliv ökarde direkta anspråken på insatser från riksnivå. Riksorganisationerna haravsevärda kostnader för verksamhet av nämnda slag. Jag anser, att en möjlighetbör öppnas för handikapporganisationerna att efter ansökan erhålla statsbidrag till koslnaderna för denna verksamhet.Bidrag bör, liksom för den allmänna verksamheten, beviljas av regeringen efterförslag av . Det bör ankomma på rådet att i de årligaanslagsframställningarna redovisa erfarenheterna av verksamheten. För nästabudgetår bör ett belopp av 2 milj. kr. anvisas för detta ändamål.Medelsanvisningen under anslaget blir följaktligen 43 milj. kr. I detta sammanhang villjag även erinra om handikapporganisationernas möjligheter att finansierasärskilda projekt och försöksverksamhet med understöd från allmänna arvsfonden.Under år 1984 har ca 11 milj. kr. ställts till förfogande för ändamålet, ochjag räknar med att regeringen har möjlighet att bevilja sådant understöd iungefär samma omfattning under år 1985.1 denna fråga har jag samrått medstatsrådet . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillhandikapporganisationer för /86 anvisa ett reservationsanslag av43 . 1984/85:100 Bilaga 7 152 Socialt behandlingsarbete, alkohol- ochnarkotikapolitik Socialtjänstreformen harskapat nya förutsättningar för det sociala arbetet. För att reformens syftenskall kunna förverkligas i praktiken, krävs kunskaps- och metodutveckling, fidför omorganisation och utbildning etc. Det är nödvändigt atl de enskildakommunerna möjliggör huvuddelen av detta utvecklingsarbete genom omfördelningaroch en effeklivisering av befintliga resurser. Statens uppgift bör bl.a. varaatt stimulera framväxten av nya arbetssätt och resurser genom atl ställa medeltill förfogande för utveckhngsinsatser och försöksverksamhet. För attmöjliggöra detta föreslår jag i det följande ett utökat stöd till sådan verksamhet. Stödet avser såvälmissbrukarvården som övrigl socialt behandlingsarbete. Sammanlagt 18 milj. kr.har beräknats för detla ändamål. Häri ingår den ökning med 5 milj. kr. förulveckling och försök inom narkomanvården som närmare redovisats ipropositionen (1984/85:19, SoU 8, rskr 104) om en samordnad och intensifieradnarkotikapolitik. Därutöver föreslås en höjning av bidraget tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler med 7,6 milj. kr. Jag kommer också att idet följande föreslå ett utökat stöd lill de frivilliga organisationernasinsatser inom missbruksområdet. Bl.a. beräknas en höjning av bidraget tillorganisationerna med 1,8 milj. kr. Den tillkalladesocialberedningen (S 1980:07) erhöll nya direktiv sompreciserar och avgränsar utredningsuppdraget. Beredningen skall genomföra enöversyn av bestämmelserna om vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- ochsjukvårdslagstiftningen samt följa och utvärdera socialtjänstreformen. Uppdraget att utvärdera socialtjänstreformenavser bl.a. frågan om kostnadsansvar för den enskilde i samband medbehandlingsinsatser. Även återverkningarna inom av denomstrukturering som pågår inom det psykiatriska vårdområdet skall behandlas avberedningen. avlämnadeberedningen betänkandet (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten,vilket remissbehandlas f.n. Beredningen har vidare iseptember 1984 avlämnat ett delbetänkande (Ds S 1984:15) Socialtjänstensinsatser för ungdomar - Vissa frågor i samband med missbruk och kriminalitet.Betänkandet remissbehandlas f.n. I december 1984överlämnade beredningen betänkandet (Ds S 1984:17) Rehabiliteringspenning tillmissbrukare - Vissa avgiftsfrågor. Socialtjänstensinstitutioner benämns vård eller boende. Statsbidrag lämnas fillkommuner och landsting för driften av de hem för vård eller boende som angettsi en principöverenskommelse mellan staten och huvudmännen . Enligten överenskommelse mellan statens förhandlingsnämnd,landstingsförbundet och skall bidraget för år 1984baseras på ett belopp av 711 milj. kr. Överenskommelsen godkändes av regeringenden . 1984/85:100 Bilaga 7 153 Överläggningar pågår f.n.mellan , landstingsförbundet och omett nytl statsbidragssystem. Avsiklen är bl.a. atl ge kommuner och landstingstörre möjligheter all utveckla och förändra institutionsvården. Förslag tillett nytt statsbidragssystem beräknas kunna lämnas till under våren1985. Ansvaret för att utredabehovet av vård enligt LVM har övergångsvis legat på kommunernas socialnämnder.Den 1 januari 1984 gick detta utredningsansvar över till länsstyrelserna. En arbetsgrupp inomsocialdepartementet avlämnade en rapporl om kvinnomisshandel (Ds S1983:2). På grundval av rapporten har regeringen beslutat om en rad åtgärder isyfte att förbättra stödet till misshandlade kvinnor och deras familjer. harerhållit 1 milj. kr. för utbildning och information rörande kvinnomisshandeloch har initierat fortbildning bl.a. för personal inom hälso-och sjukvården samt . Regionalaupptaktskonferenser som skall följas upp med lokala utbildningsaktiviteter haranordnats i fem län. Erfarenheterna har redovisats i en idéskrift för attsfimulera de utbildningsansvariga i övriga län alt starta liknandefortbildningsprogram. Styrelsen har vidaremedverkat till framställningen av tvågrundböcker för utbildningsändamål, dels allmänt om kvinnomisshandel, dels omkvinnojourernas erfarenheter. En särskild konferens förkvinnor i invandrarorganisationer och i kvinnojourer anordnades isamarbete mellan statens invandrarverk och . Inför vårenplanerar styrelsen dessutom en rikskonferens kring problemet kvinnomisshandelsamt en informafionsbro-schyr riktad till invandrarkvinnor. Under årel har regeringenockså beviljat medel till fyra nya försöksprojekt kring åtgärder motkvinnomisshandel. Sammanlagt har regeringenbeslutat avsätta . för sådana försöksprojekt. harvidare fått i uppdrag att inom en kostnadsram av . inkomma tillsocialdepartementet med förslag till projekt för misshandlade kvinnor somgenomförs vid kvinnojourer och av frivilliga organisationer. Från delegationen försocial forskning utgår sammanlagt 2,8 milj. kr. till olika forskningsprojektrörande prostitufion och kvinnomisshandel. Ett nytt system förmottagandet av flyktingar iräder i kraft den . Det nya systemetinnebär bl.a. att statens invandrarverk får elt centralt ansvar på slatligverksnivå. får också ett samlat ansvar för systemet för statligersättning till kommunerna. Reformen innebär bl.a. atl det särskildastatsbidraget till familjepedagogisk verksamhet avvecklas i sin nuvarande form.Socialstyrelsen kommer dock även fortsättningsvis att svara för viss utbildningoch fortbildning av familjepedagoger och annan personal 1984/85:100 Bilaga 7 154 inom som arbetar med flyktingar. Vad gällerfamiljepedagogiska insatser för zigenare kommer statligt stöd liksom alt kunna lämnas frånsocialstyrelsen. Stödet ändras dock så atl bidrag kan lämnas till även andraformer av socialt arbete av projektkaraktär. Barn- och ungdomsvård m.m. Syftet med samhälletsvård av barn och ungdomar är att främja en gynnsam utveckling och godauppväxtförhållanden för unga. Här är samhällets grundläggande insatser genombarnavårdscentralerna, barnomsorgen och skolan av stor betydelse. 1 arbetet med atl skapaen mer barn- och ungdomsvänlig miljö bl.a. i bostadsområdena är aktiv medverkanfrån företrädare för olika sociala verksamhetsgrenar liksom frånungdomsorganisationer och de boende själva av stor vikt. Fritidsverksamhet förbarn och ungdomar är betydelsefull när del gäller att förebygga olika socialaproblem. Som ett led i att slåvakt om goda sociala och kulturella uppväxtförhållanden för barn och ungdomhar regeringen beslutat genomföra en 90-miljonerssatsning för att förbättrabarns och ungdomars levnadsförhållanden. Den 1 september 1983beslulade regeringen all tillsätta en arbetsgrupp för utvecklingsarbete vidfritidsgårdar (ungdomsgårdar). I arbetsgruppen ingår företrädare försocialdepartementet, barn- och , , statensungdomsråd, och . Regeringen har fören treårig försöksperiod anvisat 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden för nämndautvecklingsarbete. Ca 15 milj. kr. harfördelats till olika projekt över hela landet. 1 ett mycket stort antal projekthar strävan varit att bredda och fördjupa kulturarbetet vid gårdarna. Manprövar olika former av film- och videoprodukfion, musik, teater och dans. Mångaav projekten är utformade i samverkan mellan främst fritidsnämnder ochkulturnämnder. I andra projekt prövas samverkan mellan gårdar ochföreningslivet på orten. I utvecklingsarbetet ingår vidare försök med olikametoder för att stärka ungdomarnas demokratiska träning och att göra delmöjligt för dem att delta i beslutsprocesserna vid gårdarna och att ta ansvarför verksamheten och dess utformning. Generellt har man strävatefter atl göra verksamheten intressant för ungdomar i de äldre tonåren. Dettamedverkar till att göra gårdarna till ett alternativ till kommersialismen. I vissa projekt harsärskilt beaktats invandrarungdomarnas behov av en aktiv fritid.Jämställdhetsaspekten har vidare givits stort utrymme i projektverksamheten. generalförsamling antoghösten 1979 en resolution i 1984/85:100 Bilaga 7 155 vilken proklamerades sominternationellt ungdomsår. Ungdomsårets teman är delaktighet, ulveckling ochfred. Regeringen tillsatte den10 en beredningsgrupp för världsungdomsåret som skall svara förplanering, genomförande och uppföljning av olika insatser med anledning avvärldsungdomsåret. Regeringen beslutade att anvisa 30 milj. kr. urallmänna arvsfonden att disponeras med högst 10 milj. kr. för försöks- ochutvecklingsarbete inom barn- och ungdomsorganisationerna, högst 10 milj. kr.för försöksverksamhet i lokala miljöer samt högst 10 milj. kr. för insatser avbildningsförbund, handikapporganisationer, kommuner och landstingskommunerm.fl. har ca 19 milj. kr. fördelats till elt stort antal projekt medolika inriktningar. Idrottsutövande är enallsidig, stimulerande och personlighetsutvecklande verksamhet som ger kontaktoch gemenskap med andra människor. Idrottsrörelsen är den störstaungdomsrörelsen och når ett mycket stort antal ungdomar. Den kan ge ungdomar endemokratisk fostran och skapa förutsättningar för att utveckla olika intressenliksom förmågan att ta ansvar. Regeringen har vidöverläggningar med diskuterat idrottsrörelsensbehov av resurser för utvecklingsarbete. Därvid har frågor rörandeidrottsrörelsens sociala ansvar och dess samverkan med socialtjänstendiskuterats liksom andra för idrottsrörelsen och samhället angelägnautvecklingsfrågor. Mol denna bakgrund harregeringen funnit det angeläget alt stödja ett utvecklingsarbete inomidrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen har den 26 april 1984anvisat 30 milj. kr. ur allmänna arvsfonden för detta ändamål. En arbetsgrupphar tillsatts för att initiera och genomföra utvecklingsarbetet. Iarbetsgruppen ingår företrädare för ,, barn- och , socialstyrelsen.Svenska kommunförbundet och idrottsrörelsen. I riktlinjerna förutvecklingsarbetet har bl.a. angivits att frågor om barns och ungdomarsinflytande och träning i demokratiska arbetsformer bör prövas, liksomidrottsrörelsens sociala ansvar, idrottsrörelsen som alternativ lill kommersialismenoch jämställd idrott. Frågor rörande barn- och tävlingsidrott bör uppmärksammasinom ramen för utvecklingsarbetet. Även försök rörande ökat föräldraengagemangliksom försök att i ökad utsträckning nå invandrarungdom kan prövas. Därutöverhar arbetsgruppen möjlighet att själv initiera utvecklingsinsatser. Jag räknarmed att lämna förslag om fördelning av medel till de förstaprojekten. Medel från departementetsanslag A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet går tillforsknings- och utvecklingsarbete inom bl.a. barn- och ungdomsområdet.Angelägna problemområden är separationer och deras följder för barn, hur ochnär ingripanden skall ske i barnavårdsärenden, alternativa vårdformer ochderas utveckling, vilka krav som skall 1984/85:100 Bilaga 7 156 ställas på bra familjehem, vad som händer efterfamiljehemsplaceringar och hur stöd kan ges till familjehemmen. startadeunder etl projektarbete rörande sexuella övergrepp mol barn. Underår 1983 genomfördes en enkät till , barnhälsovården,skolhälsovården och barn- och ungdomsmottagningar samt hem för vård ellerboende i tre län och en tätortskommun. Resultatet från enkätenoch en omfattande litteraturgenomgång ligger till grund för en promemoria frånsocialstyrelsen som informerar om sexuella övergrepp mot barn och ger vissariktlinjer. Efter remissbehandling kommer skriften all utökas med avsnitt sombehandlar bl.a. behandlingsinsatser och förebyggande åtgärder. Elt nordiskt projekt omsamhällets resp. familjens ansvar för barnen pågår. Det syftar bl.a. till attundersöka vad som ligger till grund för variationer i antalet omhändertaganden avbarn i de nordiska länderna. Under anslaget H 5.Utveckling och försök med vissa vårdformer har medel beräknats för att utvecklasocialbyråernas metoder i arbetet med familjer i kris. Syftet är bl.a. altfinna alternativ till omhändertagande. Antalet tvångsomhändertagandenav barn har minskat kraffigi sedan den nya socialtjänstlagen och LVU trädde ikraft . Minskningen kan till en del sammanhänga medskillnader i barnavårdslagens och LVU:s konstruktion. Enligt senast tillgängligstatistik var antalet barn i familjehem 12 873. Antalet platser vidsådana hem för vård eller boende som tidigare betecknats som ungdomsvårdsskolorär ca 500 fördelade på 18 institutioner. Antalet vårdade elever i december 1982var 386. De vanligasteintagningsorsakerna var för pojkar förmögenhetsbrott, aggression ochvåldshandlingar, missbruk av narkotika saml fordonstillgrepp. För flickor varde vanligaste intagningsorsakerna missbruk av narkotika, förmögenhetsbrott ochmissbruk av alkohol. I jämförelse medflertalet andra industriländer är den svenska alkoholkonsumtionen låg. Denmätbara konsumtionen av alkoholdrycker har i dessutom sjunkit kraftigtsedan mitten av 1970-talel. Den var alkohol igenomsnitt per invånare åldern och däröver. Detta innebär en minskningsedan år 1976 med och är den lägsta siffran sedan år 1966.Socialstyrelsens statistik över alkoholförsäljningen för första halvåret 1984uppvisar en ökning jämfört med . Det är främstförsäljningen av lättvin som har ökat. Även försäljningen av starköl och öl harökat medan däremot försäljningen av spritdrycker och starkvin har fortsatt attminska. Prop.1984/85:100 Bilaga 7 157 Systembolagetsalkoholförsäljning minskade dock på nytt . Den oregistreradekonsumtionen (genom hembränning m.m.) bedöms ha ökat . Gjordauppskattningar visar emellertid atl denna ökning inte väger upp minskningen avden mätbara konsumtionen. Den totala konsumtionen bedöms således ha minskat.Även de ungas alkoholvanor tycks - bl.a. enligt de årliga elevundersökningarnaoch undersökningarna av värnpliktsinskrivna ha förändrats till det bättre. I den minskandetotalkonsumfionens spår följer troligen också en minskning av alkoholskadorna.Statistik över antalet döda i vissa alkohol-relaterade dödsorsaker och frånsjukvården stämmer relativt väl med utvecklingen av alkoholförsäljningen, mennedgången i statislikserierna över de alkoholbetingade skadorna är några årfördröjd jämfört med försäljnings-statistiken . Således har en tydlig minskninginträffat i vissa alkoholrelaterade dödsorsaker fr.o.m. åren 1978-1980. Ävenandra tecken tyder på atl den negafiva alkoholskadeuivecklingen har brutits. De nu redovisadeförändringarna visar att vi med de traditionella alkoholpolitiska medlen prispolitik, opinionsbildning och en kontrollerad försäljning har kunnatnärma oss målet att begränsa den totala alkoholkonsumtionen så attalkoholmissbruket trängs tillbaka och alkoholskadorna därmed motverkas.Beskattningen av alkohol är ett av de viktigaste alkoholpolitiska instrumenten. Priserna påalkoholdrycker skall enligt alkoholpolitiska beslut vara höga ochfölja den allmänna prisutvecklingen. En ny skattehöjning genomfördes ,vilken innebär atl priserna på alkoholdrycker med undantag för lättvin höjdesmed . Priset på lättvin höjdes mot bakgrund av den kraftigaförsäljningsökningen . Ett viktigt instrumentutgör också upplysningen i alkoholfrågor. Denna har behandlats avriksdagen efter förslag i propositionen (prop. 1984/85:19, SoU 8, rskr 104) omen samordnad och intensifierad narkotikapolitik. Jag återkommer i det följandetill frågan om droginformationen. Grunderna föralkoholpolitiken enligt riksdagsbeslut bör ligga fast. Vi skallsåledes även i fortsättningen föra en aktiv prispolitik och en omfattandeopinionsbildning. Vi skall också ha en aktiv samhällskontroll överförsäljningen och serveringen av alkoholdrycker. När det gäller reglerna förförsäljning och servering är det som tidigare uttalat viktigt atlrestriktionerna på alkoholområdet begränsas till sådana som allmänheten uppfattarsom meningsfulla. Det finns risk för all förtroendet för alkoholpolitikensgrunder minskar om regelsystemet är onödigt krångligt eller omalkohollagstiftningen uppfattas som föråldrad eller inkonsekvent. Genom beslutmed anledning av propositionen (prop. 1984/ 85:44, SkU 13, rskr 36) om vissaändringar i lagen (1977:293) om handel med drycker kommer en del förenklingaroch rationaliseringar all genomföras 1984/85:100 Bilaga 7 158