prop · G80363 · 1984-12-31 00:00:00 — 1984/85:63 Regeringens proposition 1984/85:63 om regelsanering på det kyrkliga området; Regeringen föreslårriksdagen att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. På regeringens vägnar INGVARCARLSSON Ipropositionen föreslås att på det kyrkliga området upphäver ett30-tal äldre författningar som saknar betydelse. Vidare fömtskickas i propositionenatt ett stort antal andra kyrkliga författningar kommer att upphävasav regeringen. 1Riksdagen 1984185.1 saml. Prop.1984/85:63 2 Lag om upphävande av vissa författningar på det kyrkligaområdet Härigenom föreskrivs alt följande författningar, i den månde fortfarande gäller, skall upphöra att gälla vid utgången av ,nämligen 1. p. 4,resolutionen pä allmogens allmänna besvär, 2. förordningen den 11 februari 1687huru med rättegång uti domkapitlen skall förhållas, 3. cirkulärbrevet den 12 december 1693om kyrkobyggnadsskyldighet m. m., § 41,resolutionen på allmogens allmänna besvär, 8 1,resolutionen på prästerskapets allmänna besvär, 8 20,resolutionen på städernas besvär, § 33,resolutionen på städernas allmänna besvär, 8 8,resolutionen för stift, 9. brevet lillsamtliga hovrätter angående plikt för den präst, som försummar att hälla lingspredikan, § 1, resolutionen påprästerskapets i Åbo stift enskilda besvär, 11. förbudet emot ytterUgareförsäljande av de en gäng till privata försålda gravar i kyrkor och kyrkogårdar, 12. cirkulärbrevetden till samtliga konsistorierna i riket om vidtagande av någrasådana mått och steg, som må befordra goda egenskaper i läroståndet, 13. cirkulärbrevetden till konsistorierna innefattande förklaring huru med de iskrivelsen 1 8 nämnda ärenden förhållas bör, 14. p. 34,förklaringen över allmänna lagens stadganden i åtskilliga rumm. 15. cirkulärbrevetden med förklaring över vissa paragrafer i cirkulärbrevet den21 , 16. cirkulärbrevetden angående präst- och pastoralexamina, 17. kungörelsen(1847:41 s. 2) angående avgifterna för sinnessjuka personer, som å hospitaleni rikel intagas, 18. skrivelsen(1858:98 s. 3) till kammarkollegiet angående utarrendering av prästerskapelsannex- och mensalhemman i , och , 19. kungörelsen(1863:48 s. 1) angående försäljning till skatte av de s. k. halländskakyrkohemmanen, 20. förordningen(1869:43 s. 1) angående förändring av grundräntor och kronolionde, 21. lagen (1909:55 s.2) angående byggnad och underhåll av kyrka med vad därtill hörer så ock avsärskild sockenstuva, 22. lagen (1909:55 s.3) angående skyldighet att deltaga i kostnaden för byggnad och underhåll avprästgård, 23. lagen(1921:282) om upphävande av patronatsrätt, 24. förordningen(1928:401) om ändrade grunder för utgörande av vissa utlagor, 25. lagen(1933:100) med ytterligare föreskrifterom lindring i arrendevillkoren förvissa arrendatorer av ecklesiastika boställen, 26. förordningen(1937:590) angående upphörande av vissa fill utgående avgifter. 1984/85:63 3 27. lagen (1942:157) om upphörande av det särskildadomkapitlet för , 28. lagen (1958:516) med särskilda bestämmelser omtillsättning av prästerliga tjänster vid nyindelning av riket i pastorat. Rättelse:S. 4, under Närvarande Står: till: Närvarande: statsrådet I. , ordförande, ochstatsråden , , , , , ,, , , , , Thunborg. Proposition om regelsanering på det kyrkliga området Återkommande genomgångar av hartidigare lett till att elt antal betydelselösa författningar har kunnatupphävas. Sålunda upphävde regeringen ett storl antal författningar.Vidare har genom lag och regeringen genom förordning upphävtöver 200 äldre författningar som saknade betydelse. I den proposition (prop.1981/ 82:194) som låg till grund för nyssnämnda beslul uttaladeföredragande statsrådet (s. 8) att det fanns anledning all räkna med attytterligare författningar kan upphävas efter en genomgång av del slora antalförfattningar som rör . De avriksdagen beslutade reformerna på kyrkans område som trädde i kraft den 1januari 1983 innebar bl. a. att normgivningen på det kyrkliga områdetfördelades mellan staten och kyrkan. Genom delegation fick kyrkomötet normgivningskompetenspå vissa internt kyrkliga områden. Avsikten är att de författningar som riksdagoch regering har utfärdat och som rör de delegerade ämnena skall successivtersättas av kyrkomötets egna författningar. I den proposition (prop.1981/82:77) som låg fill grund för beslut om formerna för denkyrkliga lagstiftningen uttalade föredragande statsrådet (s. 24) all det, sedanbeslut fattats om principerna för fördelningen av normgivningen mellan statenoch kyrkan, är angeläget att en fullständig genomgång av alla gällande kyrkligaförfattningar görs. Mot denna bakgrund beslöt regeringen att tillkalla ensärskild utredare' Prop.1984/85:63 5 (Kn 1982:06), kyrkoförfaUningsulredningen, med uppdrag altse över regelbesländet rörande m. m. Uiredningen avlämnade år1983 betänkandet (Ds C 1983:18) Kyrkoförfattningar I, En kartläggning avregelsystemet m.m. I belänkandet har uiredningen lämnal förslag lill lag resp.förordning om upphävande av vissa författningar på det kyrkliga området m. m.Utredningens förfatlningsförslag omfattar upphävandet av sammanlagt elt 80-lalförfattningar. En sammanfattning av utredningens överväganden och förslagbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1 och deförfattningsförslag som läggs fram i belänkandet som bilaga 2. Belänkandet har remissbehandlats.En förteckning över remissinslanserna och en sammanställning av deras yttrandenbör fogas lill protokollet som bilaga 3. Jag lar nu upp frågan om att sanera reglerna på det kyrkligaområdet. I denna proposition behandlar jag de författningar som enligt minmening bör upphävas av . Det fär sedermera ankomma på regeringen attpröva frågan om elt upphävande av övriga författningar, som uiredningen haransett sakna betydelse. Mitt förslag: På det kyrkliga området upphävs 28 äldreförfattningar som fär anses sakna betydelse. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med millförslag. Remissinstanserna: Utredningens förslag tillstyrks i allmänhel.Pä nägra punkter ifrågasätts dock om elt upphävande kan ske. Beträffande någrafå författningar avstyrker vissa remissinstanser utredningens förslag. Någraremissinstanser anser att kyrkomötets yttrande bör inhämtas. Skälen för mitt förslag: viktigt led i detförändringsarbete som pågår för att vitalisera den offenliga seklorn ärsträvandena att avbyräkralisera samhället och förenkla de lagar och andraförfattningar som måste finnas. En första etapp pä vägen mot alt åstadkomma enregelförenkling är att mönstra ut sådana författningar som får ansesbetydelselösa men som ändå inle formellt har blivit upphävda. Först härefterblir det möjligt att med kraft gripa sig an de övriga reglerna för att anpassadem till dagens behov och göra dem lättillgängliga. I enlighet med sina direktiv har kyrkoförfaltningsulredningengått igenom författningarna på del kyrkliga området och lagt fram förslag tillupphävande av författningar som får anses sakna betydelse. Uiredningenarbetar vidare med att förenkla och systematisera de kyrkliga författningar sombör vara kvara och sammanställa dem till en enhetlig kyrkolagstiftning, en nykyrkolag. Arbetet inom utredningen syftar alltså till att minska antalet regleroch höja deras kvalitet. Parallellt med utredningen arbetar en avsvenska kyrkans centralstyrelse tillsatt ulredning med etl förslag till kyrklig 1 * 1984/85. 1 saml Nr 63 Prop.1984/85:63 6 kungörelse som innehåller föreskrifler i de ämnen somenligt övergångsbestämmelserna till regeringsformen omfattas av kyrkomötets normgivningskompetens. Kyrkoförfaltningsulredningen föreslår all 30 författningarav olika konstitutionell karaktär skall upphävas av . Dessulomföreslär utredningen alt 50 författningar upphävs av regeringen. saknar författningarna numera betydelse. Skälen till detta kan enliglutredningen vara flera. Vissa av författningarna anknyter till samhällsförhållandensom har förändrats. Några har föriorat sin betydelse genom senare reglering iförfattningar, avtal e. d. Ytterligare nägra avser övergängsförhällanden sominte längre fordrar någon särskild reglering. De författningar som utredningen anser att börupphäva är inte bara föråldrade lagar, utan även en del äldre författningar av annalslag. I dessa regleras emellertid ämnen som enligt regeringsformen tillhörriksdagens normgivningsområde. Beträffande vissa författningar kan del diskuterashuruvida de bör upphävas av eller av regeringen. För att del inteskall råda något tvivel om giltigheten av upphävandet av en författning anserjag i likhel med utredningen alt det i dessa fall bör vara som prövaretl upphävande. Jag är alllsä för min del beredd all följa uiredningens förslagpä denna punkt. 1 uiredningens lagförslag finns förtecknade deförfattningar som utredningen anser alt bör upphäva.Remissinstanserna tillstyrker uiredningens förslag på de flesta punkterna. remissinstanser förordar emellertid försiktighet när det gäller attkonstatera om en författning har kommil ur bruk eller i övrigi saknarbetydelse. Också jag anser naturligtvis att förutsättningarna för att upphävaen författning bör undersökas noggrant innan författningen i fräga upphävs.Samtidigt anser jag del värdefullt alt i ett sammanhang kunna rensa ut så mångaålderdomliga och svårförståeliga bestämmelser som möjligt. Skulle det iframliden visa sig att en reglering ändå behövs är del, som jag ser det,tämligen enkelt alt dä arbeta fram moderna och ändamålsenliga föreskrifler. Närman går in i ett arbete med att utmönstra så ålderdomliga författningar som dethär är fråga om kan jag därför inle dela den tveksamhet som har kommit tilluttryck i några remissyttranden. Beträffande några författningar har det vidremissbehandlingen riklats kritik mol uiredningens förslag. I fråga om två avförfattningarna instämmer jag i kritiken och anser följaktligen altförfattningarna inte bör upphävas . Den ena författningen är kammarkollegiets kungörelse(1867:9 s. 7) angående landgille och städja för vissa kyrkolägenheter i ,och . I kungörelsen regleras skyldigheten för innehavare avviss kyrkojord att betala avgift lill församlingskyrka. Kammarkollegiet anseralt kungörelsen inte kan upphävas utan ytterligare utredning. Jag anser att detbör få ankomma på kyrkoförfattningsutredningen att under dess fortsatta arbetenärmare undersöka förutsättningarna för kungörelsens upphävande. 1984/85:63 7 Den andra författningen är kungörelsen (1950:421) angåendetillämpning av tjänsle- och familjepensionsreglemente för folkskolan åkantorer m. m. Statens löne- och pensionsverk (SPV) framhåller att äldreförfattningar fortfarande gäller för de anställda som har avgått före den 1juli 1959, dvs. före ikraftträdandet av statens allmännatjänstepensionsreglemente. Enligl SPV skulle ett upphävande av kungörelseninnebära att SPV saknade stöd i författning för vissa utbetalningar. Jag anseratt SPV:s invändning är befogad och alt författningen därför t. v. bör finnaskvar. När det gäller de andra författningar mot vilkasupphävande del under remissbehandlingen har riklats kritik vill jag lill enbörjan nämna resolutionen för stift och resolutionenden 1 oklober 1754 på prästerskapets i Åbo stift enskilda besvär. I denförstnämnda resolutionen regleras bl. a. skyldigheten att vara kyrkovärd. I densenare resolutioen regleras skyldighet att underrätta konsistoriet då prästeller skollärare blir åtalad för brott eller stämd i mål angående hans tjänsteller rättigheter, så att konsistoriet kan utse rättegångsbiträde förvederbörande. Kammarkollegiet anser att resolutionerna automatiskt upphävdes dåFinland skildes från . Enligt kollegiet kan det knappast komma ifräga att nu upphäva författningar som gällt uteslutande för finskt område. Etlsådant beslut skulle enligt kollegiet förutsätta att svenska författningar forlfarandefär anses gälla i . Jag har förståelse för kollegiets synpunkter menanser ändå för klarhetens skull att tillfället nu bör las i akt att upphävaresolutionerna. Även om de formellt har gällt finska förhållanden har denämligen kommit att uppfattas som gällande ocksä för stiften i . Vid remissbehandlingen har också riktals invändning motalt två cirkulärbrev och en förordning upphävs. Det gäller cirkulärbrevet den12 om kyrkobyggnadsskyldighel m. m. och cirkulärbrevet den 21augusti 1786 till samtliga konsistorierna i rikel om vidtagande av några sådanamått och steg, som må befordra goda egenskaper i läroståndel. Det gäller vidareförordningen (1869:43 s. 1) angående förändring av grundränta och kronotionde.Svenska kyrkans personalförbund anser att cirkulärbrevet bör varakvar tills föreskrifterna i detla har ersatts av erforderlig annan reglering.Domkapitlet i och framhåller attcirkulärbrevet fortfarande har aktualitet eftersom del innehållervissa uppgifter om kontraktsprosts uppgifter som inte finns på annat håll.Vidare ifrågasätter i om förordningen om grundränta och kronoliondekan upphävas. För egen del vill jag hänvisa till vad jag har sagtom värdet av att i ett sammanhang kunna rensa ut så många ålderdomliga ochsvårförståeliga bestämmelser som möjligt. Jag anser i likhet med utredningenatt de tre nu angivna författningarna kan upphävas. Om del mot all förmodanskulle visa sig nödvändigt med en reglering på något område som omfaltas avförfattningarna är det, som jag redan har framhållit, möjligt alt meddela nyaföreskrifter som uppfyller moderna krav. Prop.1984/85:63 8 När det gäller vissa författningar som uiredningen anserbör vara kvar, ifrågasätter kammarkollegiet om de ändå inle kan upphävas. Detgäller cirkulärbrevet angående konsistoriernasredogörelseansvar för förvaltningen av de under deras värd lämnade medel. Detgäller också cirkulärbrevet till konsistorierna angåendederas tillsyn över alla, lill förmån för akademier, gymnasier, katedral- ochtrivialskolor gjorda, enskilda donationer samt andra fromma stiftelser. Vidaregäller det lagen (1925:456) angående anlitande av kyrkofonden för uppförande avprästgårdar inom vissa delar av och stift saml ämbetsskrivelsenden till statskontoret med provisoriska bestämmelser om lånoch anslag ur kyrkofonden för uppförande av prästgårdar ä vissa orler. Jaganser alt det inle är möjligt att ulan närmare undersökning la ställning tillom de nu angivna författningarna kan upphävas. Det bör därför överlåtas ålkyrkoförfattningsutredningen att i dess fortsatta arbete ta upp frågan om ?lteventuellt upphävande av dem. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört är jag alltsåberedd att följa utredningens förslag med undanlag för de tvä författningar somjag har nämnt. I specialmotiveringen återkommer jag till de enskildaförfattningar som jag sålunda föreslår skall upphävas av . Några remissinstanser anser all kyrkomötets yttrande börinhämtas över förslaget att upphäva de nu ifrågavarande författningarna. början kan jag konstatera att inle någon av de författningar som föreslåsbli upphävda av är av den karaktären att det enligl punkt 9övergångsbestämmelserna lill regeringsformen fordras samtycke eller yttrandeav kyrkomölet för alt författningarna skall kunna upphävas. De allra fleslaförfattningar som föreslås bli upphävda av är sådana föråldrade ochbetydelselösa författningar om vilkas upphävande det inle råder något tvivelbland remissinstanserna. Jag kan därför inte heller med tanke på förfaltningsmate-rialetskaraktär finna några särskilda skäl för att inhämta kyrkomötets yltrande övermitt förslag. Ett sådant förfarande skulle enbart fördröja ärendetshandläggning. Detta skulle vara till nackdel för del pågående arbetel med enregelförenkling på kyrkans område. Jag är alltså inte beredd att biträda denuppfattning som har framförts om kyrkomötets yttrande över förslagel. Med tanke pä att lagförslaget innebär ett upphävande avnumera betydelselösa författningar saknas det enligt min mening anledning attinhämta lagrådets yttrande över förslagel. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats ett förslag till lag om upphävande av vissaförfattningar på det kyrkliga området. Förslaget har upprättals efter samråd med cheferna för justitie-och finansdepartementen. 1984/85:63 9 Förslaget till lag om upphävande av vissa författningar pådet kyrkliga området I lagförslaget tar jag upp 28 äldre författningar som harutfärdats . Några av dessa utgör resolutioner ianledning av de dåtida ständernas s. k. besvär. 1 varje sådan resolution tasunder olika punkter eller paragrafer upp föreskrifter i vilt skilda ämnen. Jaghar i mitt lagförslag, i enlighet med utredningens synsätt, vall alt som ensjälvständig författning behandla varje i en resolution inlagen punkt ellerparagraf som innehåller föreskrifter med anknytning till kyrkliga ämnen. Jag finnerdetta naturligt med tanke pä att de olika punkterna eller paragraferna i deifrågavarande resolutionerna rör sä skilda ämnesområden all dessa förskrifteri dag skulle ha meddelats i flera författningar. Jag har anlagt sammabetraktelsesätt när del gäller p. 34, förklaringen överallmänna lagens stadganden i åtskilliga rum m.m. Liksom uiredningen har jag i lagförslaget tagit med endastgrundförfattningar. De osjälvständiga ändringsförfattningarna är nämligen heltavhäng-iga av grundförfatlningarna. Punkt 1: p. 4, resolutionen påallmogens allmänna besvär Föreskriften avser skyldighet för allmogen m.fl. alt inomresp. socken hjälpa till med att bygga kyrkor och prästgårdar samt med attunderhälla broar och vägar. Byggandet av kyrkor och prästgårdar och underhåll av broaroch vägar regleras numera helt i moderna författningar. Författningen saknardärför betydelse och kan upphävas. Punkt 2: förordningen huru medrättegång uti domkapitlen skall förhållas Förordningen innehåller närmare regler om den dåtidaprocessen inför domkapitlen. Genom lagen (1936:567) om domkapitel och genomlagen (1942:157) om upphörande av det särskilda för stadhar förordningen upphävts i vad den strider mot bestämmelserna i resp. lag. Förordningens övriga bestämmelser synes sakna betydelseoch kan upphävas. Punkt 3: cirkulärbrevet omkyrkobyggnadsskyldighet m. m. I brevet finns regler om vilka som är skyldiga att"hålla kyrkorna vid makt". Regleringen av byggnadsskyldighetenbeträffande kyrkor finns i Prop.1984/85:63 10 lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkliga samfälligheter.Något behov av att därutöver reglera denna skyldighet finns inle.Cirkulärbrevet kan därför upphävas. Punkt 4; § 41, resolutionen på allmogensallmänna besvär I föreskriften anges bl.a. omfattningen och innebörden avallmogens byggnadsskyldighet på prästgård. Undantag görs för bl. Författningen saknar numera betydelse och kan därför upphävas. Punkt 5: § 1, resolutionen påprästerskapets aUmänna besvär I föreskriften sägs att mål som angår kyrkans räll intefår upptas vid tinget utan att prästerskapet fått vetskap om delta, så altdetta kan ge rätten nödvändiga upplysningar i målet. Genom processueUaföreskrifter i modern lagstiftning får anses säkerställt att domstolarna i målsom rör kyrkan inhämtar nödvändiga upplysningar. Författningen kan därförupphävas. Punkt 6: § 20, resolutionen påstädernas besvär Föreskriften för i princip allahusägare i städerna att bekosta brandvakt och vägröjning samt att underhålla kyrko-och prästgårdsbyggnad m. m. Brandskydd, väghållning och byggnadsverksamhet reglerasnumera uttömmande i moderna författningar. Författningen kan därför upphävas. Punkt 7: § 33, resolutionen på städernasallmänna besvär Föreskriften reglerar samma skyldighet som den i punkt 6angivna författningen. I förevarande författning stadgas skyldighet för alla "civilbe-tjänte"och ståndspersoner som äger hus i staden att betala avgift för underhåll enligtföreskrifler under punkt 6. Författningen saknar numera betydelse och kan upphävas. Punkt 8: § 8, resolutionen den 14 juU 1741 för stift Punkt 10: § 1, resolutionen påprästerskapets i Åbo stift enskilda besvär I den första författningen regleras bl. a. skyldighetenatt vara kyrkovärd. I den andra författningen rekommenderas domare attunderrätta konsistoriet då präst eller skollärare blir åtalad för brott ellerstämd i mål angående hans tjänst eller rättigheter, så att konsistoriet kanutse rättegångsbiträde för vederbörande. 1984/85:63 11 Beträffande dessa författningar får jag hänvisa lill vadjag har anfört i del föregående. Jag anser att tillfället nu bör tas i akt attformellt upphäva författningarna. Punkt 9: brevet lill samtliga hovrätterangående plikt för den präst, som försummar att hålla tingspredikan I brevet anges alt präst som utan laga förfall försummaratt hålla tingspredikan bör bota visst belopp till socknens fattiga. Brevetsaknar numera betydelse och kan upphävas. Punkt 11; förbudei emot ytterligareförsäljande av de en gång till privata försålda gravar och kyrkogårdar Förbudet innehåller bestämmelser om förbud mot nyförsäljning eller upplåtelse av gravar i kyrkor och på kyrkogårdarsom har försålts till enskilda. Redan genom lagen (1916:94) om nyttjanderätltill gravplats, som sedermera har ersatts av annan lagsliftning, har förbudei molny försäljning av privata gravar på kyrkogårdar upphävts. Beträffande privata gravar i kyrkor lorde förbudet intelängre ha någon betydelse, varför det kan upphävas. Punkt 12; cirkulärbrevet tiU samtUgakonsistorierna i rikel om vidtagande av några sådana mått och steg, som måbefordra goda egenskaper i läroståndet Punkt 13: cirkulärbrevet lillkonsistorierna innefattande förklaring huru med de i skrivelsen den 21 augusti1786 1 § nämnda ärenden förhållas bör Punkt 15; cirkulärbrevet medförklaring över vissa paragrafer i cirkulärbrevet Brevet under punkt 12 innehåller bl. a. bestämmelser omlydnadsplikt, uppsikt över underlydande, konsistoriets domsrätt ochdisciplinåtgärder vid ämbets- eller tjänstefel och om begränsning av antaletprästvigningar. Bestämmelserna synes numera sakna betydelse, eftersominnehållet regleras i moderna författningar. Beträffande vad som av vissaremissinstanser anförts om bestämmelsernas innehåll vad gäller kontraktsprostsuppgifter får jag hänvisa till vad jag har anfört i mina allmännaöverväganden. Brevet under punkt 13 innehåller bl. a. bestämmelser omvittnesförhörs hållande genom allmän domstols försorg och allmän domstolsbehörighet i vissa mål. Genom brevet under punkt 15 har förklaring getts tillhur vissa paragrafer skall tillämpas brev. Också breven under punkterna 13 och 15 saknar numerabetydelse och kan därför upphävas. Prop.1984/85:63 12 Punkt 16; cirkulärbrevet angående präst-och pasioratex-amina I cirkulärbrevet finns närmare bestämmelser om innehålleti präst- och pastoralexamen. Bestämmelser som rör prästexamina har senare kommit attregleras i stadgan (1884:13 s. 2) angående prästexamen. Genom kungörelsen(1884:13 s. 4) ang. pastoralexamens upphörande m. m. upphävdes tidigare författningarenligt vilka pastoralexamen utgjorde villkor för behörighet till vissaprästerliga befattningar. Innehållel i cirkulärbrevet är utan betydelse,varför brevet kan upphävas. Punkt 14; p. 34, förklaringen överallmänna lagens stadganden i åtskilliga rum m. m. Förklaringen innehåller bestämmelser om förordnande av krono-och regemenlsfullmäktige samt annal särskilt ombud i vissa jordatvister avseendebl. a. kronohemman. Vidare anges vad rätlen har alt iaktta i förordnandefråganoch om verkan av att allmänt ombud ulan laga förfall uteblir från enförhandling. Dessutom stadgas att i allmänhel endasl konsislorie- eller regemenlsfullmäktigebör förordnas i mål rörande ecklesiastik- eller mili-liestaten anslagen jord. Frågan om ställföreträdarskap och ombud för staten itvister rörande statens fastigheter regleras i senare processuell lagstiftning.Förklaringen synes därför kunna upphävas. Punkt 17; kungörelsen (1847:41 s. 2) angående avgifternaför sinnessjuka personer, som å hospitalen i rikel intagas Punkt 18; skrivelsen (1858:98 s.3) tiU kammarkollegietangående utarrendering av prästerskapels annex- och mensalhemman i ,och Författningarna rör äldre samhällsförhållanden och saknarnumera betydelse. De kan därför upphävas. Punkt 19: kungörelsen (1863:48 s. 1) angående försäljning tiUskatte av des.