prop · G80353 · 1984-12-31 00:00:00 — Som K 83 anförde i det nämnda delbetänkandet, bör frågan om fredskrisreservdärför lämpligen prövas inför beslutet om nästa lagringsprogram. Iavvaktan härpå bör enligl K 83:s 1984/85:53 127 meningdet befintliga kollagret om ca hos ÖEF i princip behållas intakt.Vissa mindre utförsäljningar bör dock kunna godtas, t. ex. om markägare sägerupp avtal med ÖEF om lagerplats. Nivån bör dock t. v. inte underskrida ca600000 ton, dvs. ungefär 90 dagars nettoimport . Nettointäkten vid enförsäljning av denna kvantitet kan uppskattas till ca 200 milj. kr. eller ca entredjedel av nettointäkten för motsvarande mängd olja. Den ekonomiska insatsenför beredskapseffeklen av K 83:s förslag att behålla del nämnda kollagret ärsåledes relativt begränsad. OLK 80 förordade attlagringsvolymen för de lagringsskyldiga skulle fastställas till av närmastföregående års försäljning, exkl. försäljning till annan lagringsskyldig, ellerförbmkning. 1 delbetänkandet (Ds I 1983:23) Tvängslagring av olja och kolföreslog K 83 att en övergång skall ske från fasta lagringsmäl tillprocentuella lagringsmäl. K 83 har således samma uppfattning som OLK 80 när detgäller metoden att beräkna slorieken på de lagringsskyldigas beredskapslagerav kol. När del gäller olja har K 83 i rapporten olja 83 lagt framförslag till lagringsprocentsalser för de olika oljeprodukterna. De har räknatsfram genom att det totala tvångslagrel under lagringsåret har dividerats medbasårets beräknade totala förbmkning i landet. På samma sätt beräknadeprocentsatser för kol uppgår till för lagringsårel 1985/86 och till förlagringsårel 1986/ 87. Vad gäller tjock eldningsolja förordades i rapportenÖversyn olja 83 att procentsatsen skall tillämpas under lagringsären1985/86 och 1986/87. Eftersom kol ersätter tjock eldningsolja anser K 83 dellämpligt att samma lagringsprocenttal fastställs att gälla för båda dessaenergiformer åtminstone dä kolanvändningen i landetfortfarande kommer all vara i ett uppbyggnadsskede. Vad gäller OLK 80:sförslag om en procentsats om för beredskapslagring av ångkol fär K 83påpeka, all denna i stort motsvarade omfattningen av lagringsskyldigheten förtjock eldningsolja vid lidpunkten för förslagel. Lagringsskyldighelen för tjockeldningsolja har således ökat avsevärt i relativ omfattning . K 83anser del därför följdriktigt att lagringsprocenttalel för ängkol sätts lillden angivna nivån . Som framgår av delbetänkandet förordar K 83 altnågon s. k. vinterdispens inte skall medges för ängkol. K 83 vill dock erinraom sitt förslag i delbetänkandet att införa en viss lättnad i lagringsskyldighetenför nytillträdande kolhandlare och kolförbmkare. K 83 förordar sålunda attbasmängden för dessa minskas del första lagringsåret. En sådan lättnadbör enligt förslagel inle gälla den som direkl övergår från olje- tillkolanvändning. Den brist som kan uppstå i beredskapslagringen till följd avden förordade lättnaden kan täckas med det kollager ÖEF förfogar över. 1984/85:53 128 Sammanfattning av remissyttranden över betänkandet (Ds I1984:13) Energiberedskap för kristid Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts avöverbefälhavaren (), överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),transportrådet (TRP). generaltullstyrelsen (GTS), statens pris- och karteUnämnd(SPK), statens energiverk, (), statskontoret.Göta hovrätt, i . , med kompletteringsyttrande av , , saml . De remissinstanser som yttrat sig i frågan är överlag positivalill utredningsförslaget, däribland ÖB, . som dock framhåller attkärnkraftverken inte obetingat måste stängas av i krig, SPK, statensenergiverk. ÖEF delar utredningens uppfatining alt del saknas skäl föratt nu bygga ut beredskapslagret av kärnbränsle ytteriigare med hänsyn till denuthållighet som gäller för kärnkraften. Del bör framhållas altplaneringsförutsättningen är att kärnkraftverken skall kunna stängas av ikrig, de skall sålunda inle som utredningen anför obetingat stängas av.Skillnaden är att statsmakterna har en viss handlingsfrihet att driva nägoleller några verk vidare om detta är möjligt och om behov föreligger med hänsyntill elförsörjningsläget. Enligt statens energiverk kan elkraft, i avspännings- och fredskrislagen,utgöra ett viktigt substitut för andra energislag på flera områden. Betingelsernaför sådan utbytbarhet torde också ha förbättrats kraftigt de senasle åren. Detfinns därför skäl för att genom bränslelagring säkra en betydande uthållighet ikärnkraftverkens produktion för sådana krislägen. Verket biträder utredningensförslag. Svenska konstaterar medtillfredsställelse alt beredskapslager av kärnbränsle medger enuthållighet av vid full drift av 12 reaktorer. Eftersomkärnkraftproduktionen inte kan pågå under krig, är kärnbränslelagren avseddaenbart för avspärrning och fredskris. Kärnkraften har därmed större uthållighetän andra former av importerad energi menar institutet. 1984/85:53 129 De flesta remissinslanserna instämmer i uiredningensförslag, bl. a. ÖB. som påpekar att det avgörande inte är beredskapslagrensstorlek utan att de ger oförändrad uthållighet, ÖEF. ÖBframhåller att minskade beroende av saml detförhållandet att oljeförbrukningen förväntas sjunka ytterligare underprogramperioden bidrar lill alt landets sårbarhet för störningar av oljetillförselnkan antas minska. Trots detta bedömer ÖB, liksom utredningen, att risken för allvariigastörningar i oljetillförseln är så stor att behov föreligger all bibehållasåväl en krigs/avspärrningsreserv som en fredskrisreserv. Mol bakgrund avbedömd förbrukningsutveckling har ÖB intet att erinra mot föreslagnareduceringar av lagrens storlek. Avgörande är alt beredskapslagren geroförändrad uthållighet. ÖB hävdar,att principen bör vara att även avspärrningsreserven i sin helhel förvaras iskyddade utrymmen. Även om smärre avsteg härifrån kan accepteras under kortaretid, är det ell rimligt krav all reglerna för de lagringsplikiigas skyldighetatt hålla skyddade lager ändras senast inför nästa oljelagringsprogram den 1juli 1987. ÖEF påpekar, att fördelningen av krigsreserven av oljamellan de lagringsskyldiga är baserad basmängder. harett anlal förelag upphört med sin verksamhet, vilket medföri all brister finnsi denna reserv. Vidare har nytillkomna Iagringsskyldiga enligt gällande bestämmelserej ålagts sådan lagringsskyldighet. Det är därför enligl ÖEF:s meningangeläget, all en omfördelning av denna lagring kommer lill stånd som anslutersig till företagens aktuella verksamhet. SPKinstämmer med utredningens uppfaltning att, mot bakgrund av att krigsreservenav olja har minskat till följd av gällande regler, skyldighet att hållasärskilt skyddade och lokaliserade lager bör omfalta samtliga lagringsskyldigaförelag, dvs. även företag som blivit lagringsskyldiga . påpekar att nuvarande oljelagringsprogram löper ut den 30 juni 1987.Innan dess behöver beslut fattas om ett nytt program. K 83 föreslår att isamband med detta beredskapen på bl. a. naiurgasområ-det och fredskrisbehovenför kol ses över. förordar för sin del att man vid det tillfälletsöker ta etl samlat grepp om beredskapsfrågorna och analyserar lämplig storlekoch sammansättning av ett "energi-lager". Länsstyrelseni betonar all utredningens förslag att minska vissa lager bl.a.inte får ge lägre "operativ uthållighet" i föreslår att lagringsskyldigheten får någon form av"regional beredskapsklausul". 1984/85:53 130 De flesta remissinstanserna ansluter sig i huvudsak lillutredningens förslag, bl.a. ÖB. , iVästerbottens län. Slatens energiverk anser att regelsystemet för lagring avkol bör utformas med hånsyn till utbytbarhet i krislägen och eventuellaskillnader i lagringskostnader jämfört med andra energislag. Svenska Kraflverksför-eningenanser att den föreslagna lagringsskyldighelen om förefaller alltför hög viden kolkondensulbyggnad. anhåller om attdel procentuella Iagringsmålet för ångkol inle sätts högre än - i varjefall . Enligt ÖB syns den föreslagna försöijningsplanen för kol,med hänsyn till bedömd förbrukningsutveckling, kunna tillgodoseförsörjningsberedskapens behov. ÖB delar utredningens uppfatining att behovetav ett fredskrislager av kol bör bli föremål för ytterligare prövning. ÖEF har ingen erinran mot uiredningens förslag ominförande av lagringsskyldighet för kol från den och all reglernahärför i stort ansluter sig till vad som gäller för eldningsolja. Lagringen äravsedd för alt trygga behoven under avspärrning och krig, dä samma risker kanföreligga för störningar i tillförseln som för olja. För att kunna tillgodoseförsörjningen med kol även under fredskrissiluationer instämmer ÖEF iutredningens förslag att ca av ÖEF:s beredskapslager av kol,motsvarande omkring 90 dagars nettoimport, t. v. behålls som etl fredskrislagerintill dess frågan om fredskrislagring på detla område prövats i anslutningtill det nya lagringsprogrammet . SPK anser att försörjningsberedskapen pä energiområdet börvara lika god för samtliga energislag. Nämnden instämmer därför medutredningens förslag om införande av lagringsskyldighet för kol frän den 1 juli1985 och att reglerna härför ansluter sig till vad som gäller för eldningsolja.Förslaget avser lagring för alt täcka behovet av kol under avspärrning ochkrig. Med tanke på att en mer omfattande kolanvändning f. n. äri elt uppbyggnadsskede och att vissa viktigare faktorer ännu inte är heltklarlagda -exempelvis kolimporlens leveransvillkor och de kommersiellakollagrens omfattning - anser nämnden i likhet med uiredningen, all frågan om fredskrisreservlämpligen kan prövas i anslutning lill beslutet om nästa lagringsprogram. Iavvaktan på detta beslut ansluter sig nämnden lill uiredningens förslag att ÖEF:sberedskapslager av kol bör behållas som ett fredskrislager. noterar att reglerna för lagring av kolföreslås bli utformade helt i analogi med oljelagringsreglerna vad avser krigs-och avspärrningsfallen. Utredningen lar inte ställning till behovet avfredskris- 1984/85:53 131 lager, men anser all ÖEF:s nuvarande kollager inte börminskas ned mer än till . Även här borde dock, enligt verkets uppfatining,regelsystemen utformas med hänsyn till utbytbarhet i krislägen och eventuellaskillnader i lagringskostnader, jämfört med andra energislag. Dessaförhållanden bör undersökas mer ingående än som gjorts i utredningen, anser slatensenergiverk. påpekar att harfattat principbeslut om lagringsskyldighel för bl. a. större förbrukare av ångkol.K 83 beräknar f. n. lagringsbehovel för ångkol lill av årsförbrukningenunder basåret. Procentsatsen överensstämmer med lagringsmålet för tjockeldningsolja. Den föreslagna höjningen innebär en kraftig ökning avvärmeverkens investeringar i kollager. K 83 uppskattar inköpskostnaderna för beredskapslagrentill ca 435 milj. kr., varav värmeverken svarar för ca 300 milj. kr.Räntekostnaderna för värmeverkens lager uppgår till 36 milj. kr./är med 12%ränta, vilket ökar fjärrvärmeprisel med ca /kWh. Värmeverken måste dockav kommersiella skäl hålla vissa lager. Kostnadsökningen på grund avberedskapslagring blir därför lägre. Dessutom kan kostnadsökningen motverkas omlagren ökar i värde. Med hänsyn till den relativt ringa kostnadsökningen ochdet redan fattade principbeslutet tillstyrker förbundet att lagringsskyldighelenför ångkol höjs. anser att försörjningsberedskapen för kol bör vara likagod som i fråga om olja. Det lagringsprocenltal som fastställs för övriga slagav eldningsoljor bör också gälla för kol. K 83:s förslag att nytillträdandekolförbrukare eller kolhandlare får räkna med halverad basmängd under förstaåret, har inslitutel intet att invända emot. Institutet anser att det liggermycket i att man bör vidare granska behovet av beredskapslager av kol förfredskriser. Åtskilliga leverantörsländer, som exempelvis , Colombiaoch , ligger på slora avstånd från på andra sidan världshaven,påpekar . anför att förslagel lillberedskapslagring av kol är en parallell till oljelagringen. Del förefallerprincipiellt rimligt. Eftersom lagringen av kol inle skall avse fredskriser bördock lagringsvolymen för ångkol begränsas lill av föregående årsförbrukning. anser att om det skulle bli aktuellt attbygga slörre koleldade kondens verk (minst 150 MW), bör bestämmandet avlagringsskyldigheten vid dessa föregås av överläggningar på samma sätt somskett vad gäller de större oljekondensverken. Kraftindustrin vill emellertid idetta sammanhang framhälla, att den av K 83 föreslagna lagringsskyldigheten om60% förefaller alltför hög vid en kol-kondensutbyggnad. Föreningen motsättersig en generell skyldighel för ägare till kolkondensverk att lagra kol ochhemställer att sådana kraftverk behandlas på samma sätt som föreslagitsbeträffande oljeeldade kondensverk. 1984/85:53 132 anhåller alt del procentuella Iagringsmålet för ångkoli vart fall förslagsvis intill beslut om nästalagringsprogram - icke sätts högre än av OLK 80 förordade . Som slöd härföranför föreningen följande; Hela kolanvändningen i landet befinner sig i ettuppbyggnadsskede, varför av K 83 använda beräkningar av såväl kolanvändning somkolbehov i kris måste betraktas som ytterst osäkra. Denna osäkerhet understryksytteriigare av de bestämmelser som regeringen föreslagil i proposition1983/84:158 om vissa kolfrågor, vilka utan tvivel kommer att få en återhållandeeffekt på kolanvändningen. Lagringsplikten stär visserligen i proportion tillförbrukningen, men osäkerheten medför ändock betydande svårigheter för enrationell samordning och planering speciellt i hamnarna. K 83 har tagit viss hänsyn till att kol i krislägekan ersättas med vedbränsle. Säkerligen kan i sådant läge kol ersättas medinhemska bränslen i betydligt större omfattning än vad K 83 räknat med. Omtorv skall fä en verklig betydelse för vår bränsleförsörjning, ärdet just under ett krisläge, vilket erfarenheterna från andra världskrigetklart visar. Under loppet av gällandeplaneringsperiod föreligger vinterdispens för tjock eldningsolja. Enbart avdetta skäl är det ingalunda "följdriktigt" att i fråga omlagringsmålen låta olja och kol följas åt. Härtill kommer belydande skillnaderav praktisk natur såsom fara för självantändning, mötande av krav i fråga omföroreningar av olika slag m. m. Nuvarande uppbyggnadsskede ifråga om kol medför stora och kostbara investeringar i nyaförbränningsanläggningar och annan infrastruktur. Del synes därför olämpligtalt belasta vederbörande lagringspliktiga med slörrekostnader än vad nöden kräver. Prop.1984/85:53 133 Innehåll Regeringens proposition ............................................... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 1 Förslag lill lagom beredskapslagring av olja och kol ... 3 2 Förslag till lagom ändring i kommunskattelagen ........ 9 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den Inovember 1984 1 Inledning ....................................................................... 11 Föredragandens överväganden och förslag .................. 13 2---------- Förslag till riktlinjer för beredskapslagringav olja, kol och kärn bränsle -- ....................................................................... 13 2.1 Försörjningsberedskapen i fråga omimportbränslen 13 2.2 Beredskapslagring av olja ........................................ 16 2.2.1 Utgångspunkter .............................................. 16 2.2.2 Förslag till riktlinjer förberedskapslagring av olja 18 2.2.3 Underiag för bedömningen avlagringsbehovet 21 2.2.4 Min bedömning av lagringsbehovet ................ 26 2.3 Beredskapslagring av kol ....................................... 29 2.3.1 Utgångspunkter ............................................... 29 2.3.2 Förslag till riktUnjer förberedskapslagring av kol 30 2.3.3 Underlag för bedömningen avlagringsbehovet 32 2.3.4 Min bedömning av lagringsbehovet ............... ... 33 2.4 Beredskapslagring av kärnbränsle ......................... 35 3..................................................................................... Allmänmotivering till ny lagstiftning om beredskapslagring av olja och kol ........................................................................ ... 36 3.1 Gällande ordning ................................................... ... 36 3.2 Lagrådsremissen och lagrådetsyttrande .............. 37 3.3 Mitt förslag till lag omberedskapslagring av olja och kol 38 3.3.1 Vilka varor skall lagras? 3.3.2 Vilka är lagringsskyldiga? 3.3.3 Hur mycket skall lagras? 3.3.4 Fullgörandet av lagringsskyldigheten ............. ... 46 3.3.5 Särskilda regler för gasverk, oljekondensverkoch gasturbinanläggningar 48 3.3.6 Inlagring och befrielse frånlagringsskyldighet . 3.3.7 Förvaring av lagrat bränsle ............................ 53 3.3.8 Sanktioner m.m................................................. 56 4 Upprättadelagförslag .................................................. ... 58 5 Specialmolivering ......................................................... 58 5.1 Lag om beredskapslagring av oljaoch kol ............ 58 5.2 Lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370) 80 6 Hemställan .................................................................. ... 81 7 Beslut............................................................................. 81 Bilaga I.............................................................................. 82 Bilaga 2 .......................................................................... ... 87 Bilaga 3 .......................................................................... 106 Bilaga 4 .......................................................................... 114 Bilaga 5 .......................................................................... . 121 Bilaga 6 ........................................................................... . 128