prop · G80335 · 1984-12-31 00:00:00 — om styrelseordförande iaffärsbank; Regeringenföreslår att anla det förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollovannämnda dag. Ipropositionen föreslås att ordföranden i en affärsbanksstyrelse skall väljas avstyrelsen och all delta val skall underställas regeringen för godkännande.Regeringens godkännande skall lämnas om den av styrelsen valde ordföranden kanförväntas verka för all såväl bankens som samhällets intressen kommer attbeaktas i bankens verksamhet. Om godkännande inte lämnas skall regeringen utseannan ledamot i bankens styrelse till ordförande. Lagändringenföreslås träda i kraft . 1984/85 I saml. 1984/85:35 2 Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomföreskrivs alt 77 § lagen (1955:183) om bankrörelse skall ha nedan angivnalydelse. Inomstyrelsen skall en ledamot vara ordförande. Har bolagsstämman ej utsettordförande eller skall, där en eller fiera ledamöter tiUsatts i annan ordningän genom val å bolagsstämma, sådan ledamot ej enligt bolagsordningen tillikavara styrelsens ordförande, skall styrelsen välja ordförande. Vid lika röstetalskall valet avgöras genom lottning. Verkställande direktör eller annan befattningshavare ibanken må icke vara ordförande. Inom styrelsen skall en ledamot vara ordförande. Denneväljs av styrelsen, om inte annal följer av andra stycket. Vid lika röstetalskall valet avgöras genom lottning. Verkställande direktör eller annanbefattningshavare i banken/år inte vara ordförande. Styrelsens val av ordförande skall utan dröjsmålunderställas regeringen för godkännande. Regeringen skall godkänna styrelsensval. om den valde kan förväntas verka för att såväl bankens som samhälletsintressen beaktas i verksamheten. Om valet inte godkänns skall regeringen istället utse en annan ledamot av styrelsen till ordförande. Regeringens godkännande enhgt andra stycket gäller tiUsvidare. Vid omval av en ordförande som har godkänts av regeringenkrävs inte ny underställning. Regeringen får återkalla sitt godkännande, omordföranden inte längre uppfyller de villkor för godkännande av val som angesi andra stycket. Om regeringen har utsett ordföranden får uppdraget återkallasnär som helst. Om ett godkännande har återkallats skall bestämmelsema iförsta stycket tillämpas. Detsamma gäller om ett uppdrag har återkallats ellerav annat skäl upphört. Intill dess att styrelsens val av ordförande har prövatsav regeringen, skall den av styrelsen utsedde ledamoten vara ordförande. Denna lag träder i kraft den och skall tillämpasvid val av ordförande som sker efter ikraftträdandet. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , ,, . , , , , ,, , R. , , , , Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse Affärsbankerna har genom sin kreditgivning och verksamheti övrigt en central roll i samhället. Främst gäller detta inom näringslivetsområde. Samhällets behov av inflytande och koniroll över bankerna tillgodoses ivissa avseenden genom de befogenheter som tillagts och bankinspektionen.Är 1970 genomfördes en lagsliftning om offentliga ledamöter i alfårsbankernasstyrelser i syfte aii skapa en form lör samhällets medverkan i och inflytandeockså över affärsbankernas beslut vad gäller finansieringsverksamhetens allmännainriktning saml i enskilda kredilfrågor och andra från det allmännas synpunktviktiga ärenden. har vidare kommunerna rätt att utse två ledamöter ide styrelser som en bank kan tillsåtta för ett avdelningskontor eller ettlokalkontor. I en depariemenlspromemoria (Ds Fi 1984:5) angåendestyrelseordförande i affärsbank har föreslagits alt ytteriigare ett steg nubör tas för att tillförsäkra del allmänna insyn och inflytande iaffärsbankernas verksamhet. Förslagel innebär i huvudsak att valet avordförande i en affärsbanks styrelse skall godkännas av regeringen. Till protokollet i detta ärende bör som bilaga I fogaspromemorian. Som bilaga 2 till protokollet bör fogas en förteckning överremissinstanserna och en sammansiållning av remissyttrandena. En redogörelse för hur systemet med offentlig siyrelserepreseniationutvecklats samt för affärsbankernas organisation och de olika bankorganensarbetsuppgifter och ansvar finns i promemorian (avsnitt 1 -3). Rättelse: S 3. nuvarande text utgår. Omnumrering av s.3-12. 1984/85:35 4 Molbakgrund av den betydelse som bankernas verksamhei har för densamhällsekonomiska utvecklingen har det från samhällets sida i olika avseendenskapats medel för kontroll och styming av verksamheten inom banksektorn.Riksbanken kan genom penningpolitiska ålgärder påverka bankernas krediigivningsförmågaoch placeringsinriktning. Vidare sker genom bankinspektionen en fortlöpandekontroll av att bankerna driver sin verksamhei inom de ramar som anges ibanklagstiftningen. Medhänsyn lill affärsbankernas centrala roll inom näringslivel har del varit avsärskilt intresse för samhället alt få etl medinflytande över dessa bankersverksamhet. Affärsbankers beslut i viktiga kreditfrågor kan ha betydandeåterverkningar på sysselsättning, produktion, struktur- och branschutvecklinginom näringslivel saml pä regionala förhållanden i övrigi. syslem medoffentlig slyrdserepresentalion har införts för att ge samhället bättremöjligheter all påverka beslutsfattandet i affärsbankerna såväl i fråga omfinansieringsverksamhetens allmänna inriktning som enskilda kredilfrågor ellerandra från det allmännas synpunkt viktiga ärenden. Denoffentliga slyrelserepresentationen innebär en räll för del allmänna alt tillsälialedamöter både i en banks centrala styrelse och i dess regionala styrelser. Enoffentlig ledamot i en banks huvudslyrelse har också rält alt närvara när etlärende behandlas i direktion eller annan persongrupp med särskilda uppgifterinom banken, såsom särskilt kredilulskoll och ullands-förvallning. För all ge samhällelmöjlighel att påverka besluten i enskilda kreditfrågor även pä lokal nivå harvidare införts möjlighet för kommunerna att utse ledamöler i affärsbankernaskontorsstyrelser, dvs. styrelser som är knutna till avdelningskontor och andralokala kontor. Ipromemorian beskrivs affärsbankernas roll och maktposition inom samhällsekonomin.Av beskrivningen framgår bl.a. att affärsbankerna alltmer kommit att tjäna somcentra för de mäktigaste ägargrupperna i näringslivet. Tendenser lill enuppdelning av näringslivel i "block" har därigenom kommit allframträda alll tydligare. Bankgruppernas inflytande baseras på bl.a.kontrollerande aktieinnehav i företagen. Visseriigen får bankerna själva inte ägaaktier i produktionsförelag men innehaven är placerade i bankernaspensionsstiftelser och i inveslmenlbolag, som i slor ulsträckning har sammaaktieägare som bankerna. Bankernas inflytande över pensionsstiftelserna utövas t.ex.genom att styrelseledamöterna i stiftelserna ofta hämtas bland bankernaschefstjänstemän. Bankerna är även i övrigi väl representerade i styrelserna ide företag - dock ej investmenlbolagen - som hör lill resp. banks intressesfär.De stora företagen inklusive inveslmenlförelagen är i sin lur ofta represenleradei banker- Prop.1984/85:35 . ' Det är således inom slyrdserna som del fakliskainfiylandel över näringslivet kommer till uttryck genom ell inbördes utbyte avledamöter mellan banker, pensionsstiftelser och företag. 1 promemorian föreslås att systemet med offentligaledamöter i affärsbankernas styrelser nu kompletteras med en ordning där samhällelfår infiylande över valet av ordförande i en affärsbanks slyrdse. Delta skergenom att valel skall godkännas av regeringen. Vid remissbehandlingen har, särskilt från bankhåll,hävdals all del inle finns skäl att vidga det statliga inflytandet i affärsbanksväsendellill alt omfatta åven valel av styrelseordförande. En positiv inställning harredovisats av bankmannaförbundet, TCO och LO. LO menar dock att förslagetinte går tillräckligt långt. För egen del vill jag anföra följande. Systemet medoffentlig representation i affärsbankernas styrelser har enligt min mening istort sett fungerat tillfredsställande. Genom de offentliga ledamöterna harsålunda från samhällets sida skapats en viss insyn och medverkan iaffärsbankernas verksamhet. De offentliga ledamöterna har också kunnal lillförabankslyrd-serna kunskap och informaiion från sina inlresseområden till gagn förbankernas verksamhei. Med hänsyn lill den roll som affärsbankerna har inomsamhällsekonomin anser jag emellertid all samhällets inflytande över styrelsernassammansättning bör stärkas. Med hänsyn till den centrala ställning somordföranden i en affärsbanksslyrelse har ligger del enligt min mening närmasttill hands alt detta sker genom att ge det allmänna inflytande över valet avordförande. Jag förordar därför all förslagel i promemorian läggs lill grundför lagsliftning. Under remissbehandlingen har bl.a. bankföreningen pekal påall etl genomförande av förslagel i fråga om affärsbankerna resulterar i enbristande likställighet av de olika bankgrupperna. Jag vill till detla sägaatt samhället redan nu har ett väl etablerat inflytande i sparbankernas styrelsergenom alt styrelsen utses av en huvudmannakår som lill hälften är utsedd avkommuner eller landsting. Det finns därför, enligt min mening, inte skäl att nuvidga det samhälleliga inflytandet över sarnmansättningen avsparbanksstyrelserna. Inte heller beträffande föreningbankerna med desskooperativa karaktär finns anledning att f.n. överväga en sådan älgärd. För denbankrörelse som bedrivs av och bör däremolsamma regler gälla som för affärsbanker i allmänhel. 2.2 Ordföranden väljs av styrelsen Mitt förslag: skall välja ordföranden. Förslaget i departementspromemorian: Överensslämmer med millförslag. Prop.1984/85:35 t Remissinstanserna: Av remissinstanserna ar det endaslbankföreningen som kommenterat förslaget. konstaterar att del isamtliga affärsbankers bolagsordningar lagits in en föreskrift om att st\ relsenutser ordförande. Föreningen anser emellertid, med hänvisning tillassociations-rättsliga grundprinciper, att den föreslagna ändringen ar principielltstit-lande. Skäl för mitt furslag: Enligt nu gällande bestämmelser kanen styrelseordförande i affärsbank utses på olika sått. Ordföranden, somalltid skall vara ledamot av styrelsen, kan utses av bolagssiLmiman. avstyrelsen eller enligt sårskild föreskrift i bolagsordningen. Samtliga affiusbankerhar valt att låta styrelsen utse ordförande. Bolagsstamman, dvs. aktieägarna,kan sågas utöva sitt inflytande över ordförandevalet genom valel av styrelseledamö-ler.För den av bankerna valda ordningen talar redan nu prakliska skäl. Dessa skålförstärks ytterligare av det förslag lill undersliillning av ordlö-randeval somjag nu avser att lägga fram. All lagfästa en sådan ordning kan, enligl minmening, inte anses strida mot principen om bolagsstämmans inflytande i frågaom styrelsens sammansättning. Jag föreslår alliså alt i banklagen förs in enföreskrift om all styrelsen utser ordföranden. 2.3 Styrelsens val av ordförande underställs regeringen Mitt förslag: Styrelsens val av ordförande skall imderstållasregeringen. Regeringen skall godkänna valet om den valde kan förväntas verkalör alt såväl bankens som samhällets intressen beaktas i verksamheten. Omregeringen inte godkänner styrelsens val skall regeringen mse annan ledamot istyrelsen att vara ordförande. Intill dess att si> relsens \ al har prövatsav regeringen skall den av styrelsen \ alde vara ordförande. Förslaget i departementspromemorian: Överensstämmer I sakmed mitt förslag. 1 mitt förslag har endast gjorts en smärre omformulering avdet krav som ställs för godkännande. Remissinstanserna: Utredningsförslaget har lått ettblandat mottagande. , föreningsbankernas jörbund. uktiespnrdnui.foretii-gareförbundet och en minoritet inom riksbank.sjuUmäktige motsätter sigförslaget. De anser bl. a. alt bankerna redan är föremål lör tillräcklig insynoch tillsyn av samhället. Som skål mot förslaget framhåller bankföreningen ochaktiespararna vidare all förslagel inle omfattar sparbankerna och föreningsbankernaoch att det är olämpligt att på detta sätt ha skilda regler för olikakategorier av banker. understrykeratt en ulvidgning av förslagellill all avse även sparbanker och föreningsbanker redan av adminislraliva skålär orealislisk. Under hänvisning lill föreningsbanks- Prop.1984/85:35 7 rörelsens särskilda karaklår har Föreningsbankernas förbimdhävdat att det i vart fall finns skäl att inte låla förslaget galla FöreningsbankernasBankj som också motsätter sig förslagetanser att ett genomförande skulle ge alfiirsbankcrna en sorts officiell legitimitetsom visserligen år skenbar men som ändå kan skapa oklarhet i konkurrensenmellan de olika hankgrupperna. LO anser att förslaget inte är tillriickligt långtgåentle.LO anser all regeringen bör ulse ordförantle. Förslaget tillstyrks eller liimnas utan erinran av riksbiinksfidlniäktige(majoriteten), hankmannajörbundct och TCO. Bankinspeklionen har lämnat enredogörelse för sina erfarenheter av systemet med olTentliga slyrel-seledamöter.m. Skäl för mitt förslag: I de allmänna utgångspunkterna harjag redogjort lör affärsbankernas ställning och inflytande i samhållsekonomin.Av redogörelsen framgår också att det är motiverat med ett ökat inflytande fiirdel allmänna. Till skillnad från bankernas branschorganisationer m.fl. anserjag inte att de nuvarande bestämmelserna om beviljande av oktroj. om offentlig tillsynoch om offentlig siyrelserepreseniation år tillräckliga för att. iöverensstämmelse med vad som anförts i del föregående, ge samhället ettrimligt mått av inflytande över affärsbankernas verksamhet. har framhållit alt det bör beaktas att utliindskabanker kan komma alt lillåtas verka i . Denna fråga utreds f. n. av kredil-marknadskommiltcn(Fi 1983:06). Det förhållandet att utländska banker kan komma alt tillåtasetablera sig i hindrar inle att man nu tar ställning till frågan om ettökat inflylandc över bankernas verksamhet för samhällel. I den mån utlandsågdaaffärsbanker etableras i finns det såvitt jag nu kan se inte skäl att lillämpaandra regler än de som gäller för andra affärsbanker här i landel. I an";irshankernas slyrelser har ordföranden en ccniralroll. Detla gäller oavsett om han är "arbetande""styrelseordförande eller ej. oavsett om han mer eller mindre på heltid lardel i skötseln av banken eller ej. Ett lämpligt sätt alt vidga det allmännasinsyn och inflytande i alTärsbankernas verksamhet är att det allmänna får enbestämmande roll vid val av ordförande i . Av vad jagtidigare har anfört framgår all syflel med en sådan åtgärd är all skapagarantier för alt till ordförande utses en person som kan förväntas verka för altockså samhållels intressen beaktas i bankens verksamhet. I promemorian diskuteras en lösning som innebär allregeringen ulser ordförandena i affärsbankernas styrelser. Hiirigenom skulledet allmänna få möjlighet att på ett direkt sätt lillsc all ordförandeposternai affärsbankerna ges lill personer som kan förväntas i tillräcklig grad beaktasamhällets inlresscn. Med hänvisning till all en rad problem är förknippademed Prop.1984/85:35 8 en sådan lösning avvisas denna i promemorian. Jag har föregen del inte heller funnit all det finns tillräckligl underlag för all föreslåen så ingripande åtgärd. Promemorieförslaget innebär att del allmänna ändå fårinflytande och kontroll över val av styrelseordförande genom alt regeringenskall godkänna valet. Om godkännade inle lämnas, skall regeringen utse annanstyrelseledamot till ordförande. Enligt min mening bör denna ordning införas.Jag anser alt det finns goda utsikter all den nämnda lösningen i praktikentillförsäkrar det allmänna del medinflytande över ordförandevalen som samhälletenligl min mening bör ha. 1 detla sammanhang kan del påpekas all för en offenllig slyrdsdedamotgäller samma regler i fråga om ansvar, sekretess och lojalilel som för de avbolagsstämman valda ledamöterna. En arbelstagarledamol kan däremot inte utsestill ordförande eftersom dessa ledamöter inte tillsätts enligt banklagensbestämmelser. En ordning där regeringen prövar styrelsens val avordförande bör utformas på följande sätt. I 77 § lagen (1955:183) om bankrörelse, hanklagen,föreskrivs att styrelsens val av ordförande ska underställasregeringen för godkännande. För all styrelsen inle skall vara ulan ordförandefram lill dess all frågan om godkännande har prövals av regeringen bör den av slyrelsenutsedde ledamoten vara ordförande fram lill denna tidpunkl. Vid sin prövning avvalel skall regeringen bedöma huruvida den av slyrelsen valde kan förvänlasverka för all såväl bankens som samhällels inlresscn beaklas i bankens verksamhei.Den nu angivna fömlsällningen för godkännande knyter an till vad som i 71 §banklagen föreskrivits om offentlig styrelseledamots uppgift. Om regeringeninte anser alt den av styrelsen utsedde ordföranden uppfyller angivna kravskall regeringen i stället utse en annan ordförande. Även i sådant fall börbestämmelsen i banklagen om att ordföranden skall vara ledamot av styrelsentillämpas. Regeringen bör således, om den inte kan godkänna styrelsens val avordförande, ha möjlighet alt utse någon av de andra styrelseledamöterna tillordförande. Delta innebär all även en offentlig styrelseledamot kan utses tillordförande. I samband med att systemet med offentliga slyrelserepresenlanleri affärsbankernas styrelser infördes uttalade departementschefen (prop.1970:141 s. 13) all beslut om lillsältande av offentlig ledamot bör fallas förslefter det all ifrågavarande bank under hand berells lillfälle all framförasina synpunkler i fråga om personvalet. sådani förfarande skulle enligldepartementschefens mening bidra lill alt skapa förutsättningar för delförtroendefulla och konstruktiva samarbete mellan den offentliga sly-rdseledamolenoch bankslyrelsen i övrigi som förslagel syftade till. Någon reglering av samrådsförfarandelansågs inte nödvändig ulan detta borde ske helt formlösl. Prop.1984/85:35 9 På motsvarande sått bör man, når del gäller val avordförande i , utgå från att sådana kontakter mellanbanken och regeringen kommer all föregå valet att delta normalt inle senarekommer att underkännas av regeringen. Om det skulle inträffa alt regeringentvingas vågra alt godkänna styrelsens val och i stället får ulse nägon annanledamot bör strävan självfallet ändå vara all lill ordförande ulse någon som deövriga styrelseledamöterna kan ha förtroende för. Eftersom alla parter årbetjänta av att banken har en ordförande som har allas förtroende kan man utgåfrån att enighet praktiskt taget alltid kan nås vid del förordade samrådet. Defall då regeringen fär ulse ordförande lorde därför bli yiiersl sällsynta.Liksom vid förordnande av offentliga ledamöter bör samrådsförfarandet inlelagregleras utan ske formlösl. Som bankinspeklionen framhållit i sill remissyttranderåder den praxis att de större affärsbankerna inför ett val av nystyrelseordförande ger bankinspeklionen lillfälle alt, mol bakgrund avinspektionens uppgift som tillsynsmyndighet, framföra synpunkler på dentilltänkte ordföranden. Den ordning som föreslås bör inle föranleda ändringav denna praxis. 2.4 Regeringens godkännande gäller tills vidare Mitt förslag: Regeringens godkännande av styrelsens val avordförande skall galla tills vidare. Vid omval av en godkändordförande behöver inte ny underställning ske. Om regeringen har utsettordförande galler uppdraget tills det återkallas. Förslaget i departementspromemorian: Överensslämmer ihuvudsak med mitt förslag. I promemorian föreslås dock att också omval skallunderställas regeringen lör godkännande samt all. i de fall regeringen har ulsettordförande, tiden för uppdraget skall sammanfalla med mandatperioden. Remissinstanserna: anser alt underställningav omval är en onödig omgång. De övriga remissinstanserna har inle kommenteratförslaget. Skäl för mitt förslag: I likhet med bankföreningen finnerjag övervågande prakliska skäl lala för alt ell godkännande bör gälla tillsvidare. Om styrelsens val av ordförande har godkänts av regeringen behövsalltså inte ny underställning vid omval av en godkänd ordförande. Omregeringen utser ordförande gäller uppdraget tills det återkallas, docknaturligtvis längst under den lid ordföranden är ledamot i styrelsen. Enordförande som utsetts på detla sätt kan inte entledigas av styrelsen. Däremotkan bolagsstämman, om ordföranden inte är offentlig styrelseledamot, få ho-+ 1 Rik.sdiigen 1984/85. Prop.1984/85:35 10 nom ersatt genom att välja in en annan person på hansplats i slyrelsen. 1 sådant fall skall slyrelsen välja ny ordförande, vilkelval därefter prövas av regeringen i den ordning som föreslås i avsnill 2.3. 2.5 Regeringens godkännande eller uppdrag kan återkallas Mitt förslag: Regeringens godkännande får återkallas, omordföranden inle längre uppfyller de krav som ställs för godkännandet. Omregeringen utsett ordförande kan uppdraget när som helsl återkallas. Forslaget i departementspromemorian: Enligtpromemorieförslaget kan ett godkännande eller uppdrag återkallas endasl omordföranden visar sig uppenbart olämplig. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inle kommenteratförslaget. Skäl för mitt förslag: Del bör finnas en möjlighet förregeringen att upphäva ett godkännande, om ordföranden inle längre uppfyller dekrav som ställs för godkännande, dvs. att ordföranden verkar för att såvälbankens som samhällels intressen beaklas i verksamheten. Om etl godkännandeåterkallas skall styrelsen välja en ny ordförande. Valet skall därefterunderställas regeringen för godkännande. Ett av regeringen givet uppdrag som styrelseordförande börkunna återkallas när regeringen så finner lämpligt. Även i della fall ankommerdel på slyrelsen alt välja ny ordförande. Valet skall underställas regeringenför godkännande. Detsamma gäller om ordföranden av annat skäl fråniräder somordförande. Mitt förslag: De nya bestämmelserna föreslås träda i kraftden . Förslaget i departementspromemorian: Överensstämmer medmitt förslag. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inle kommenlerat förslagel. I enlighet med del anförda har inom finansdepartementetupprättats förslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse. Lagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 3. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslaget. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1984/85:35 13 PROMEMORIA ANGÅENDE STYRELSEORDFÖRANDE I AFFÄRSBANK Prop.1984/85:35 14 1 Inledning ........................................................................ 16 2 Nuvarandeordning ....................................................... 16 2.1 Styrelse .................................................................. 16 2.2 Konlorsstyrdse ........................................................ 18 2.3 Styrelseordförande ................................................. 19 nuvarande organisation ............................................... 21 3.1 Allmänt ................................................................... 21 3.2 De privata storbankerna ......................................... 22 3.3 Övriga privata affärsbanker .................................... 23 3.4 Delegationsbeslutens gränser ............................... 24 3.5 Ansvar, sekretess, lojalitet ....................................... 24 4 Övervägandenoch förslag ............................................ 25 Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomföreskrivs all 77 § lagen (1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivnalydelse. Inomstyrelsen skall en ledamot vara ordförande. Har bolagsslämman ej utsettordförande eller skall, där en eller flera ledamöter tillsatts i annan ordningän genom val å bolagsstämma, sådan ledamot ej enligt bolagsordningen tillikavara styrelsens ordförande, skall styrelsen välja ordförande. Vid lika röstetalskall valel avgöras genom lottning. Verkställande direktör eller annan befattningshavare ibanken må icke vara ordförande. Inom styrelsen skall en ledamot vara ordförande. Denneväljs av styrelsen. Vid lika röslelal skall valel avgöras genom lottning.