prop · G803159 · 1984-12-31 00:00:00 — överväga ell generelllinförande av obligalorisk hälsodeklaration av mjölkkor i samband med försäQningvid livdjursauklioner. Föreskrifierna för försäljning av djur inom denorganiserade "hälsokontrollen" bör också i detla sammanhang ses över. 5 Påföljdsbestämmelser m. m. Kammarrätteni : Straffbestämmelserna bör enligt kammarrällens mening ytteriigareövervägas. I förhållande till molsvarande beslämmelser i nu gällande lag harstraffsanktioneringen utvidgals. Några skäl härtill har icke . Innan nyabeslämmelser införs bör dessas överensslämmelse med undersökas. Dellorde erfordras övergångsbestämmelser såvitt avser i lag och förfallningreglerad galt- och hingstbesikining. 1984/85:159 24 Lantbruksstyrelsens förslag till ekonomiskt styrmedel för attförbättra djurhälsan och djurskyddet inom slaktsvinsproduktionen Den20 oklober 1983 beslöt regeringen atl ge lantbruksstyrelsen i uppdrag atl isamråd med slalens livsmedelsverk och slatens jordbruksnämnd utreda och lämnaförslag till åtgärder för atl förbättra djurhälsan och djurskyddet inom svinskölselnm. Enligt beslutet skulle lantbruksslyrelsen vid uppdragels ulförande beaklavad som anfördes i en till beslutet fogad promemoria. Engemensam utredning tillsattes inom myndigheterna för att fullgöra uppdragel. Ulredningen överlämnade den 16maj 1984 sill "Förslag lill ålgärder för all förbällra djurhälsan och djurskyddet inom slakisvinspro duktionen" liU lantbruksstyrelsen . Samrådsyllrandenfrån livsmedelsverket och jordbruksnämnden bifogas Avden genomförda utredningen framgår alt del finns betydande brister i slaktsvinensnuvarande hälsotUlslånd. Sjukdomsregislreringen vid slakterierna ger en bildav detla. Lantbruksslyrelsen anser därför att nuvarande förhållanden inte ärgodtagbara vare sig ur djurskyddssynpunkl eller med hänsyn lUl kraven på godkvalitet på livsmedel. Såsom framgår av ulredningen är det inte möjligt atlkomma till rätta med rådande missförhållanden genom ändrade beslämmelserrörande djurskyddet. Del finns därför enligt styrelsens mening behov av allinföra ett ekonomiskl styrmedel för atl förmå producenier, som har besättningarmed en hög sjukdomsfrekvens, all anstränga sig ytterligare för atl förbättraslaktsvinens hälsotillslånd. medför dessutom en bättre produktionsekonomiför slaki-svinsuppfödarna. Delekonomiska styrmedlet bör vara utformat på ell sådant sätt all del medför allslaktsvinsuppfödarna ansluter sina besättningar till en organiseradhälsokontroll och lill all föQa dess föreskrifter. Den försöksverksamhet sombedrivs lalar för att en sådan hälsokontroll kan leda till en avsevärdförbättring av slaktsvinens hälsotillstånd. Hälsokontrollen bör vara organiseradi enlighel med nu gäUande beslämmelser. Del innebär bl. a. all anslutningen tillhälsokontrollen skall vara frivillig och all hälsokontrollen skall vara konkurrensneulrali förhållande till de anslulna besättningarna. Baskostnadernaför hälsokontrollen bör kunna finansieras inom ramen förjordbruksprisregleringen. Medel kan där las dels av införselavgifter inomfördelningsplanen, dels ur prisregleringen för kött och fläsk. Föratl ge slaklsvinsuppfödarna elt siarkare ekonomiskl moliv lill alt anslula sinabesättningar lill den organiserade hälsokontrollen föreslår lanlbruksstyrelsenall producenierna får en konlantersättning i förhållande 1984/85:159 25 tillantalet anslutna svin. Ersättningen bör utgå under förutsättning attproducenterna föQer hälsokontrollens föreskrifter om sjukdomsförebyggande ålgärder.Ersättningens storlek bör bestämmas av statens jordbmksnämnd. Den får inlemedföra en höjning av den totala avräkningsprisnivån utan enbari innebära enomfördelning mellan slaktsvinsproducenterna. Kontanlersättningen bör därförfinansieras via prisregleringen för kött och fläsk, t. ex. genom en höjning av slakldjursavgiflenför slaktsvin enligt 7 § a lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde. Slaktdjursavgiftens slorlek fastställs av jordbmksnämnden. Lantbruksslyrelsenvill beiräffande frågan om huvudmannaskapet för den föreslagna hälsokontrollen undersirykaatl svinhälsovården bör ges en konkurrensneutral ulformning. Några andrahuvudmän, som fyller kraven enligt nuvarande bestämmelser om hälsokontroll försvin, än eller Svensk Husdjursskötsel torde f n. intefinnas. Styrelsen är medveten om att kritik har riktals mot Slakieriförbundetsom huvudman förden nuvarande svinhälsokonlrollen. 1 anledning därav inrättadesför på lanlbmksstyrelsens initiativ den centrala djur-hälsonämndenför att bereda samtiiga intressenter insyn i verksamhelen. Enligt lanlbmksstyrelsensmening bör frågan om huvudmannaskapet för den föreslagna hälsokontrollen tasupp titl ytterligare diskussion sedan beslut fattats om dennas införande. Eflersomdet finns elt nära samband mellan den nu föreslagna kontroUen och denhälsokontroll som redan finns inom smågrisproduklionen lorde det av flera skälvara lämpligt med samma huvudman för all hälsokonlroU inom svinskölseln. Lantbmsslyrelsenvill slutligen även bemöta statens jordbmknämnds (JN) samrådsyttrande på några punkler.JN har i sitt yttrande föreslagil all det ekonomiska styrmedlet utformas på eltannat sätt än vad lanlbmksslyrelsen nu föreslagil. JN har i slället föreslagitalt elt styrmedel införs i form av prisavdrag för svin med etl sjukligthälsotillstånd. Hälsolillslåndel skulle enligt JN kunna avläsas i den regisireringsom görs i samband med kötlbesiktningen vid slakterierna. Lanlbmksslyrelsenvill emellertid framhålla all etl sådant prisavdrag av praktiska skäl medhänsyn tiU den brislande tillförlitligheten vid registreringen och till attregistreringen inle är besättningsrelaterad enligt livsmedelsverket intetorde kunna aktualiseras . JN har vidare, mol det avstyrelsen föreslagna styrmedlet, anfört atl det torde "vara mycket svårt atlfastställa generella föreskrifter för alt lösa de problem som finns i visa slaklsvinsbesätl-ningar." Uttalandettyder på att JN missuppfattat hur hälsokontrollen skall arbeta. Etl hälsokonlrollprogramomfallar målsättningar och principer för insalser av den organisation som ulseslill huvudman. Det skall också finnas personella och ekonomiska resurser förverksambeten. Etl konlrollmo-ment måsle enligt lantbruksslyrelsens mening ingåi verksamheten. 1984/85:159 26 finnsför övrigl redan i nu existerande verksamhet. Hälsokontrollen skall vidareförutom att lämna generella råd om sjukdomsförebyggande åtgärder även görabesättningsutredningar i de svinbesättningar där så bedöms erforderligt.Därefter skall hälsokontrollen i det individuella fallet ge föreskrifter omvilka åtgärder som skall vidlas i sjukdomsförebyggande syfle. 1984/85:159 27 Sammanställning av samrådsyttranden och remissyttrandenöver lantbruksstyrelsens förslag till ekonomiskt styrmedel för att förbättradjurhälsan och djurskyddet inom slaktsvinsproduktionen. : Enligt JN: s mening bör man pröva möjlig heterna all sälla in åtgärder och siyrmedel som i första hand riklar sig lill besättningar med dåligt hälsotillstånd. JN vill därför förorda att man först prövar elt system med avdrag på priset på grisar som vid slakt visar sig ha sjukliga förändringar. Enligt JN: s mening bör man därför först pröva om del är möjligt att konstatera hälsoläget i samband med slakten, registrera detta saml kontakta berörda producenter. : delar ulredningens upp fattning alt del ekonomiska styrmedlet för atl förbällra djurhälsan inom slakisvinsproduktionen f n. därför svårligen kan utformas på annal sätt än att slaklsvinsuppfödarna ansluter sina besättningar lill en organiserad häl sokontroll och åläggs att följa dess föreskrifter. tillslyr ker det av lanlbmksslyrelsen framlagda förslagel. Sverigeslantbruksuniversitet: Etl ekonomiskt siyrmedel i form av avdrag, med ulgångspunkli besältningsspecifik sjukdomsregislrering, bedöms som lämpligl. Vi anser dock atlviss försikiighei bör iakttagas. Avdraget bör byggas på relativt säkrauppgifter och avse sådan sjukdom där slaktsvins-producenten kan få relevantaråd om ålgärd från slaklsvinshälsokontroll. Statensveterinärmedicinska anstalt: SVA stöder bildandet av en organiseradslaktsvinshälsovård. Genom bildandet av en sådan organisalion medslaktsvinsspecialister ges möjligheter lill direkl hjälp vid konslalerade hälsoproblemoch vidare skapas härigenom möjligheter lill utvecklingsarbete samt förmedlingav råd och kunskaper. Det bör påpekas all orsakssam-manbangen vid flera av de allvariigaslestörningarna ej är klariagda vilket naturligtvis i hög grad påverkarmöjligheterna lill förebyggande åtgärder och behandling. SVAmenar att registrering av skador vid slakllillfällel som enda utgångspunkt förekonomiska siyrmedel f n. ej är rättvisande och därmed olämplig. Delsföreligger olikheter mellan olika slakteriers bedömning, dels kanregistreringen inte i lillräcklig grad besällningsrelaieras. : LRF är positivi till all det organiseras en frivillig hälsovårdför slaktsvin men är negalivi lill lanlbruksstyrelsens förslag vad gäller såväluppläggning som finansiering. 1984/85:159 28 Enlilläggsersättning tUl de slaktsvinsbesätlningar som ansluter sig tillhälsokontrollen skulle medföra alt samtliga slaktsvinsproducenter på myckel korltid ansluter sig till hälsokontrollen. Del innebär alt avräkningspriset skullebli det samma som före hälsokontrollens införande, dock med ett vikliglundantag. Producenterna kommer alt förlora de pengar som skall finansieraadministration av utbetalningarna. Resultatet blir atl en slaktdjursavgift tasul som sedan ska utbetalas till majoriteten av slaktsvinspro-ducenlerna efleravdrag för administrationskostnader. Det kan inte vara vettigt alt slaklsvinsproducenternaoch i slutändan konsumenterna ska finansiera en onödig myndighetsfunktion. ---- Prisavdragkan eventuellt vara nödvändigl om producenier, vars slaktsvinhar hög sjuklighel vid slakt, visar uppenbart ointresse för utred ning ocb åtgärder i besättningen. I sådana fall kan ell ekonomiskt styrme del i form av avdrag vid slakt vara motiverat. : SLIM ansluter sig till lantbruksslyrelsens förslagunder föQande två fömtsättningar: 1. all garantier ges för atl lillräckligaresurser, veterinär och annan expertis, finns så att målel, en förbättrad djurhälsa,verkligen uppnås. Man får då inte vara främmande för en successiv uppbyggnad itakt med resurstillgång. En exklusiv salsning på en uiökad veterinär kontrollräcker enligt vår mening inte för alt nå uppställda mål. 2. att huvudmannaskapet förkontrollfunktionen garanteras bli konkurrensneulralt. Här måsle berörda parlerges möjlighel atl gemensaml lämna förslag på lämplig ulformning i särskildordning. Ansvarei för alt sådana överläggningar kommer lill stånd bör läggas pålanlbmksslyrelsen. : KF vill förorda alt man föQer förslag om attåtgärder och styrmedel i första hand sättes in mot besättningar med dåligt hälsotillslånd. Eltsystem med avdrag på priset för de svin som vid slakt visar sig ha sjukligaförändringar bör prövas. En komplikation i della sammanhang är att hälsolägetmåste registreras i samband med slakten, vilket innebär anslrängningar av del velerinärabesiktningsväsendet. Den omorganisation och försiärkning som beslulal om inom del besikt-ningsvelerinära området underlättardock frågans lösning. KF anser all frågan har så stor betydelse ur såväl konsumeni-som producenlsynpunkl atl speciella svårigheter i anslulning lill införandelmåste lösas och övervinnas på så som möjligt. : I huvudsak ansluter vi oss till Lanlbmksstyrelsensförslag. Prop.1984/85:159 29 ST-avdelning318 vid : finns en djurskyddslag stiftning, som med vissa skärpningar borde kunna garaniera en bäitre, mindre sjukdomsbefrämjande miQö för slaktdjur. En omfattande offenllig organisalion för kontroll av köttets kvalité finns, och denna skulle med ökade resurser kunna utnyttjas så atl de iakttagelser som görs beiräffande djurens hälsotillslånd styr priset lill slaklsvinsuppfödarna så att endasl friska djur ger full ersällning. anser vi alt dessa båda ålgärderbättre tillgodoser såväl djurskyddels som konsumenternas intressen än utred ningsförslaget. För alt snabbt få till stånd förbällringar kan dock elt ekono miskt styrmedel under ell uppbyggnadsskede vara lämpligl för atl påskyn da atl slaktsvinsuppfödare utnyttjar hälsokontroll av sina besättningar, vilket förefaller vara angelägel. : Velerinärförbundel avstyrker lanlbruksstyrelsens förslag isin nuvarande form och föreslår en kompletterande ulredning som syflar lill attefterfrågat ekonomiskl siyrmedel grundar sig på resullal av en effektivare köttbesiktningoch en adekvat besättningsrelaterad sjukdomsregislrering i samband medslakten. : () ser myckel posilivi på det av lantbruksslyrelsen framlagda förslagel ochstöder i princip alt en djurhälsovård för slaktsvinsbesätlningar kommer tillstånd. Medledning av erfarenheter från svinhälsovården kan man förvänta atl kontrollen leder tUl elt förbättrat hälsotillslånd och därmed även bättre djurskydd. Enligt SDR: s mening finns myckel kunskap om de faktorer som påverkar hälsan positivt i slaktsvinsuppfödningar. Beträffandehuvudmannaskapet måsle som styrelsen framhåller full konkurrensneutralitetförutsättas för att alla besättningar skall delta. Den nuvarande knyiningen tillslakteriförbundet uppfyller knappast detta krav. Svinhälsovården uppfattasoftast som en medlemsservice i föreningen. Nordiskasamfundet mot plågsamma djurförsök: Vi anser att hälsokontroll i kombinationmed prisavdrag för slaklgrisar verkar vara elt bra sätt att komma till rättamed de akuta hälsoproblem som föreligger. Den motiva-tionshöjandetilläggsersättning för levererade slaktgrisar som producenterna anslutna tillhälsokontrollen föreslås få, bör dock inle vara relaterad till antalet levereradegrisar, utan i slället vara besättningsrelaterad. Detär givetvis av yttersta vikt atl de ekonomiska fördelarna i etl frivilligtanslutningssystem är hån kopplade till kontroll av besättningarna och av attföreslagna sjukdomsförebyggande åtgärder vidtagits. Därför anser vi det varamycket viktigt att anslutning till hälsokontroll kombineras med ett avdragssystemför levererade sjuka grisar. Smärre brister i nuvarande 1984/85:159 30 registreringssystemför sjukdomar borde inle vara motiv för all avfärda della alternativ. : Måhända kan den föreslagna hälsokontrollenbli en början till en, ur alla synpunkier, humanare behandling av slaktsvinen,varför vi tillslyrker införandet av densamma under föruisättning atthälsokontrollens arbele ulvärderas efler all hälsokonlroUen blirobligatorisk för alla svinproducenter all del jämsides med hälsokontrollenutarbetas elt system som möjliggör prisavdrag för sjuka och skadade djur.Sådana åtgärder skulle iroligen leda till en självsanering blandsvinproducenterna, samiidigi som del berättigade kravel på friska djur fråndjurskydds- och konsumenthåll tUlgodosågs. : I lantbruksslyrelsens förslag har enligt SDF:s meninghuvudsakligen djurhälsofrågor beaktats medan däremot djurskyddet som sådanticke uppmärksammals lillräckligl. Delkan ifrågasättas om den föreslagna hälsokontrollen kommer atl uppmärksamma endel inom slaktsvinsuppfödningen allt för vanligt förekommande problem.Exempelvis kan de spontana dödsfall och svårare skador som inträffar såvälunder uppfödningen som under transporten till och under vistelsen på slakterietvara väl så allvarliga, som flera av de sjukdomar djuren kan ha drabbats av ochsom besiktningsfynden på slakteriet ulgör indicium på.