prop · G803223 · 1984-12-31 00:00:00 — med redogörelse fiirden svenska krigsmaterielexporten ; Regeringenbereder tillfälle att ta del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll samt överlämnar en i utdraget angiven redogörelseför den svenska krigsmaterielexporten . I sami Nr 223 1984/85:223 2 vid regeringssammanträde 19S5-l)(>-t)6 Niirvarande: slalsrådel 1. Carls.son, ordförande, och sialsrådenLundkvist, Fcldi. , , , , ,, , , , , L)ahl. R. Carisson, ,, Skrivelse med redogöreLse för den svenska krigsmaterielexportenår 1984 Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten avkrigsmateriel kontrolleras av stalsmaklema. Tillverkning och tillhandahållande av krigsmaterielregleras genom lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel, m. m. och förordningen (1983:1036) i samma ämne. Båda författningamaträdde i kraft . Lagen ersatte därvid äldre lagstiftning frånår 1935. 1 lagen föreskrivs att tillverkning av krigsmateriel intefår ske utan regeringens tillstånd. Vidare krävs tillstånd för att försälja,utbjuda mot vederlag eller förmedla krigsmateriel, uppfinning avseendekrigsmateriel och metod för tillverkning av sådan materiel. Regeringen fårförena tillståndet med villkor samt med kontroll- och ordningsbestämmelser. För att möjliggöra kontroll av tillverkning ochförsäljning av krigsmateriel inrättades krigsmaterielinspektionen (KMI),som är knuten till . Som ett led ikontrollarbetet är företagen skyldiga att till KMI avge deklarationer rörandetillverkning resp. försäljning av krigsmateriel. För tillverkare gäller attdeklaration över leveranser och mottagna order skall insändas senast en månadefter utgången av varje kalenderkvarial. För försäljare gäller att deklarationskall insändas senast efter varje kalenderhalvårs utgång. Statliga myndigheter såsom affärsverket FFV står inteunder KMl:s kontroll och har ingen redovisningsskyldighet enligt angivnalag. KMI får ändock uppgifter om de statliga tillverkamas export föratt kunna ta fram en rättvisande statistik avseende svensk krigsmaterielexport. På gmndval av uppgifterna från företagen upprättar KMIstatistik. Detta sker på årsbasis och arbetet med statistiken är medhittillsvarande rutiner slutfört efter kalenderåretsslut. Arbete pågår f. n. för 1984/85:22.1 3 alt föra över företagens rapporle:ing, m. m. till ADB. Härigenoinkommer tiden i"ör ait ta fram statistik etc. ait kunna förkorias. 1 råder ett generellt förbud mot exportav krigsmateriel. Regeringen kan dock medge undanlag (dispens) friin förbudet.Att en viss utförsel pä delta sätt lillåts har sin gmnd i nödvändigheten av attkunna upprätthålla en hög självförsörjningsgrad med avseende på krigsmaleriel. Reglerna om krigsmaterielexpon ålerfinns i lagen (]9S2:5i3)om förbud mol utförsel av krigsmateriel, ni. och dithörande förordning(1982: 1062). Båda författningarna trädde i kraft . Genom utförscliagen krävs sålunda tillstånd till utförselav varor .som utgör krigsmaleriel. Bestämmelserom vad som avses medkrigsmateriel finns i den nyssnämnda förordningen. Tillstånd krävs också om entillverkare av krigsmaleriel vill lili någon utom riket upplåta eller överiåtatillverkningsrätt m. m. till materielen. Vidare krävs tillstånd för att inomriket bedriva militärt inrikiad utbildning av utländska medborgare. Beslut i ärenden rörande dispens frän utförselförbudetfattas som sagls av regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI. Närasamråd sker därvid med politiska avdelning och i vissafall med försvarsdepartementet. I ärenden av mindre vikt harutrikeshandelsministern bemyndigats att fatta dispensbesluten. har (prop. 1971:146, UU 21, rskr 343)fastslagit och sedermera genom godkännandet av proposifion med förslag tilllag om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. bekräftat de riktlinjer somskall ligga till grund för tillståndsprövningen (prop. 1981/82:196, UU 26, rskr345). Export av krigsmateriel aktualiserar ständigt problem avprincipiell karaktär och tillståndsprövningen innebär ofta en synnerligen grannlagauppgift. Det är inte möjligt att utforma riktlinjer för tillståndsprövningen såatt alla svårigheter i lillämpningen kan undanröjas. Del är därför naluriigt attprövningen av de enskilda tillståndsärcndena tillmäts särskild betydelse.Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen (RF) skall regeringen i utrikesärenden avstörre vikl överlägga med ulrikesnämnden före avgörandet, om så kan ske. Vissa ulför-selärendenrörande krigsmateriel är av den arten att överläggning med nämnden erfordras.Även om inte sådana överläggningar behövs, hardel likväl ansetts önskvärt attprövningen av vissa enskilda dispensärenden ges en bredare förankring än iregeringen. Tanken har därför framförts på att skapa etllämpligt samrådsforum för krigsmaterielärenden. beslutade på gmndval av prop>ositionen(1984/85:82) om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport atten rådgivande nämnd i krigsmaterielexportfrågor skulle inrättas (UU 1984/85:5,rskr 61). Nämnden har börjat sin verksamhet under innevarande år. Tillkomstenav en sådan nämnd innebär dels att omfattningen av ärenden som görs till föremålför ökat samråd har breddats, dels att ulrikesnämnden kan avlastas vissaärenden, dock självfallet inte i den mån regeringen enligt gmndlagen har attöverlägga med nämnden före avgörandet. 1984/85:223 4 nyssnämnda proposition utt.iladc regeringen också sinavsikt atl varie år lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Härigenom skulle förses med cn samlad information om krigsmaterielexportensamtidigt som underlag skulle ges för en breddning av den a!lmät\n;i debatten. 1 enlighet härmed harinom KMI ularbelals cn redogörelseför den svensk:; krigsmatcriclexporien . r Av den statistiska redovisningen framgår att beviljade utförsellillslåndår i volym ligger högre än men lägre än . fast penningvärde ökade den fakiiska utförseln frånSverige . Skillnaden mellan ökningen i lillståndsgivningoch faktisk utförsel illustrerar svårigheten att från ett enslaka år dra någraslutsatser beträffande krigsmaterielexporiens uivecklingsiendenser. Den tidsom förflyter från det att utförsellillslånd givits lill dess att materielenfaktiskt levereras varierar kraftigt från materiel till maleriel och kan ivissa fall uppgå till . Detta ger ibland upphov till stora skillnadermellan värdet av givna tillstånd och av faktisk utförsel. Krigsmaterielexporiensandel av den svenska tolalexporien uppgick till 0,. Denna relationligger strax under genomsnittssiffran för som uppgick till0,. Sedd över tiden ligger sålunda den svenska krigsmaterielexportenpå en mycket stabil nivå, omkring en procent av lotala export. Vad gäller krigsmaterielexporiens geografiska spridningkan konstateras att har sålt krigsmateriel länder. tillkommer något land, något annat faller bort sommottagarland men i stort är kundkretsen stabil. Uppdelade på regioner dominerarVästeuropa med cirka hälften av värdet av leveranserna underår 1984. Av devästeuropeiska länderna har ökningstakten varit mest markant när det gäller denordiska länderna. Som allmän kommentar vill jag dock anföra att den ökningav exporten till som har skett inte förändrathandelsmönstret med avseende på de enskilda länderna. Vapen och ammunition ärden dominerande kategorin. Denna kategori omfattar ett rikt register av denvapen- och ammunitionstillverkning som finns i . Även krut- ochsprängämnen samt "övrig materiel'", vilken innefattar bl. a.elektronisk apparatur, är betydelsefulla exportposter på den västeuropeiskamarknaden. En hög självförsörjningsgrad när det gällerförsvarsmateriel ingår som ett viktigt led i den svenska säkerhetspolitiken. Påviktiga försvarsmateriel-områden måste därför ha en inhemskproduktionskapacitet. Härom råder en bred enighet. Det svenska försvaret äremellertid en alltför liten avnämare för att den inhemska industrin skall kunnafå den bredd och effektivitet som är nödvändig. De svenska försvarsbeställningamakan exempelvis i regel inte ge kontinuitet i produktionen. Vi måste därförtillåta en export av försvarsmateriel från för att kunna hålla uppe 1984/85:223 5 produktionskapaciteten och den tekniska utvecklingsnivån..Även hä/om råder en bred politisk enighet. Men villkoret äi då atl detla skermed en betydande restriktivilel och i enlicihci med de riktlinjer som riksdugenhar uppställt. .Allvarliga niisslaiikar har riktalsinoi alt en del l()r-s\'arsniatcrielle\"eranscr från icke skett ienlighet med dessa rikilin-ier. Misstankarna gäller lc\'eranscr sedan 197()-uilel.Elt onifnttandc utredningsarbete har därför pägåt! för att i detaljklarlägga dessa förhållanden. Enligt vad jag inhämtat bedrivs utredningarna ifråga skyndsami och metl slor omsorg. Närresultatet av detla arbete föreligger kommerjag alt redovisa de åtgärder somkan visa sig vara påkallade. Men jag vill redan nu med skärpa framhålla atl detär ett oeftergivligt krav alt företagen respekterar och följer den lagstiftningoch de regler för vapenexporten som skärptes så sent som . Jag hemställer att regeringen dds bereder tillfälle atl ta del av vad jag haranfört i det föregående. dds till överlämnar redogörelsen för densvenska krigsmaterielexporten ., Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar i enlighet med hans hemställan. Skr.1984/85:223 o Krigsmalerielinspeklionen (KMI) följer noga utvecklingen avden svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel. Deföretag som har lillsländ att bedriva verksamhet pä krigsmaterielområdet - f. n.omkring 120. varav ett sextiotal är akliva - är skyldiga au lämna uppgifler iolika hänseenden till KMI. Detta material jämle uppgifter som inspektionen tarfram på annat sätt analyseras och bearbetas inom KMI. Den statistik som därvidtas fram har tidigare presenlerals endast för regeringen i inspektionens årsberättelsesom normall avlämnas . 1 propositionen (1984/ 85:82) om ökadinsyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sinavsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten.Mot denna bakgrund har föreliggande promemoria utarbetats. 1 budgetpropositionen lämnar varje åruppgifl om värdet av de utförseltillstånd som har utfärdats under föregåendekalenderår. Antalet inkomna utförselärenden har legatmellan 1 500 och 2 000. Den övervägande delen av dessa har gällt utförsel av enslakavapen oeh annan krigsmateriel av ringa omfattning. Beslut om utförseltillståndfattas av regeringen. I ärenden som inte avser utförsel i större omfattningeller inte är av större vikt får det statsråd som har till uppgift att föredraärenden om utförsel av krigsmateriel meddela sådant tillstånd. 1 värde räknathar av krigsmaterielexporten skett efter regeringsbeslut. Utförseltillstånd (rörsäljningar) avkrigsmateriel . Av tabell 2 (på nästa sida) framgår att den sammantagnavolymen av beviljade utförseltillstånd ökat . Somtabellen också utvisar ligger värdet av beviljade tillstånd dock lägre änunder . 1984/85: 223 1 Utrörseitillstånd (filrsiiljningarla\ krigsmalerid iiiidur iiren 19SI1-19K4 i lit-piimlt (iri.-er iicli i 1V(>Siirs prisnivå ' jämte den pruiendiella volynifuraiuiriiijien. \'ii; elc i ';,. 1'XS! 1 5'l 1.3 .iS.";. |fJ,S3 19,'<-l -h 5. 'Vid |-irisor.ir;ikuiuiicii tuir .SC'B:s ;illnuiiin;] cxportiirisiiklf.sIVir vcrkflndsproiiiikicr i)et förekommer många olika uppgifter om det årliga värdetav svensk krigsmaterielexport. KMl:s statistik grundar sig pä de uppgiUcrinspektionen tar in direkt från varje exportfiireiag rörande värdet alevererad materiel. Tabell 3 visar värdet i av svensk krigsmaterielexportunder den senaste tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 årsprisnivå. Av tabellen framgär även krigsmaierielens andel av totalaexport. Värdet a' svensk kngsmatericlcxport under åren 1975-I9JMi löpande priser och prisnivå", m.m. -15,5 -f27,l -1-16,8 -1-71,4 1,-50 -25,5 -16,6 -F24,8 Vid prisomräkningen har SCB:s allmänna exporlprisindexför verkstadsprodukter använts. Krigsmaierielens andel av vår lolala export ökade för år1984 eller från till 0,90 7o. Andelenför ligger något under genomsnittssiffran för 1970-talet som var . Som alltid gälier att förändringar från lill ett annalinte ger underlag för några mer långsiktiga bedömningar avutvecklingstendenser. Av tabellen framgär dock att den svenska krigsmaterielexporten,sedd över tiden, tigger på en stabil nivå, omkring en procent av Sverigestotala export. En jämförelse av tabellerna 1,2 och 3 ger vid handen altdet sammanlagna värdet av beviljade utförseltillstånd kan skiljasig avsevärt från värdet av faktiska leveranser under . 1984/85:223 K Skillnaderna har flera orsaker. Tillstånden gäller inteför leveranser under etl visst kalenderår ulan kan beröra flera, antingen genometl ursprungliszl beslut eller genom etl eller flera förlängningsbeslut. Närleverans till följd av eti tillstånd kan komma au äga rum ärsälcdcs inte helt förulsebarllill vissi år. Sådana "ackumulerade"' leveranser kan alltså ge starkaeffekter på ett enstaka år. Effekterna kan iiven lörstiirkas av uppkomna koslnadslillägg.Vid senareläggning av leveranser kan exportvärdet också påverkas av kursutvecklingen.De fakiorer som pä detta sätt päverkar exportsiffran for ett givet kalenderårföljer oftast större affärsavslut. uppgick bara kursvinsterna tillöver 100 miij. Ser man till olika kategorier inom begreppet krigsmalerielär huvudområdet vapen och ammunition def som dominerar den svenska krigsmaterielexporten.För år 1984 svarar den för drygt tre fjärdedelar. Enstaka år, t. ex. ,har andelen sjunkil, närmast tillföljd av-som år 1979-fartygsleveranser lillrelativt höga värden, eller försäljningar av flygplan som under de tidigareåren av . Fördelningen framgår av tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i milj. kr.under åren 1975-1984 turde-lat på sex olika huvudområden. a) Vapen och ammunition (inkl. för jakl och sport) b) Krut- och sprängämnen samt vissa ländmedel (inkl. för civilt bruk) c) Pansrade fordon jiimle e) MiUtära luftfartyg och delar därtill samt fallskärmar f) Övrig materiel a) Vapen och ammunilion (inkl. förjakt och sport) 1588,0 1364,1 1156,1 1151,1 1640,7 b) Krut- och sprängämnen samt vissa ländmedel(inkl. för civilt bruk) 44,9 53,0 103,1 117,8 137,0 c) Pansrade fordon jämle utrustning 9,6 6,7 7,4 6,5 1,2 utrustning 101,2 - - - - e) Mililära luftfartyg och delar därtill samt fallskärmar 35,8 30,2 62,9 51,8 101,9 f) Övrig materiel 298,4 243,0 258,2 330,9 297,2 Summa 2077,9 1697,0 1587,7 1658,1 2178,0 Kategorin övrig krigsmateriel omfattar bl. a. övningsmateriel,radar, underhålls- och dllverkningsutrustning samt - en växande andel -elektronik. I9S4/85:22. Den i loregäendc tabeller redovisade lotala omfattningen avkrigsmaterielexporten och vad den huvudsakligen besu'ir ;iv kompletteras iföljande sammanställningar av dess destinationer, dels til! skilda regioner underen10-ärsperiod. dels till varje enskilt land för , Tabell 5. krigsmaterielexporiens fordelnin); på rejioner iprocent av värdet . (väsl)-' (väst)' Av tabell 5 framgår att har ökat sin andel sommottagare av svensk krigsmaterielexport från mellanåren 1983 och1984 medan gått ned från . Inte heller av denna jämförelse mellan två enstaka år kannågra säkra slutsatser om trender dras. Tabellen i sin helhet visar snarareendast att tämligen starka fluktuationer kan förekomma. 1 at>'. :!l (I. iC.vporlcn i Ikr. av krigsmaterielår 1984 fördelad på länder (inom parenle.s exporten ). ( 62 23,';) !j:c;uiiv,ä ( 13 483) ( 1 367) ( 45 229) ( 52 497) (101 3.0) I 24 728) (159266)-' ( 44 143) ( 37 952) ( 60 888) ( 4 512) ( 83 987) (122 417) 'Siffrorna i denna redogörelse har, beträffande deuppgifter som hämtats ur statistik, reviderats avseende exporten tillItalien. På grund av eftersläpning i statistiken har ca 95 milj. kr. kommitatt bokföras trots all den fakiiska exporten hänför sig till år1983. 1 föreliggande redogörelse har detta belopp rätteligen lagts till 1983års siffror. Exportenomfattade alltså 42 länder (var antalet 41). Till ländermed små värden har exporten huvudsakligen bestått av enstaka skjutvapen ochammunition för jakt eller sport. Exportentill de nordiska länderna har ökat betydligt som framgår av tabell 6.Sammantaget är ökningen 136 milj. kr. Andra länder som visar en stark ökning underår1984 i förhållande till föregående år är , och Österrikemedan däremot , och minskat. Skr.1984/85:223 11 \'"idare framgär av labell 6 alt värdena för deländer i som mottagii svensk krigsmaterielexport iallmänhet har minskal. Leveranserna lill är ett fullföljande av ålagandensom hänger samman med tidigare lufivärnsförsäljningar. För vidkomiiiaiidc kan noleras att exportentill fördubblats medan exporten lill har sjunkit. 1 har i förhållande lill flera ländertillkommit som köpare av svensk krigsmaleriel. 'Vrgcntina, Ecuadoroch . Exporten lill dessa länder består i allt väsentligt av luftvärnsutruslning. 1 intar en fortsatt dominerande ställning.Liksom ulgörs exporten av arlillerimaieriel. Underår 1984 har regeringen i sex fall lämnat tillståndtill upplåtelse av till-verkningsräll utom riket. Två av dessa gäller förtillverkning i och vardera ett för tillverkning i , ,och . Prövningen av licensärenden sker i alll väsentligt påsamma grannlaga sätt som när det gäller export av hårdvara. Därvid görs engenomgång av relevanta delar av licensavtalet, varvid särskild vikt fästs vidfrågor rörande omfattningen av licensen, tidsaspekter, reexportklausuler m. m. Det finns f. n. ca 50 ex|X)rtörer av krigsmateriel. Avdessa är ca 20 mindre företag med tillstånd atl handla med jakl- ochsportskyttevapen. har 20 företag exporterat för mer än 1 milj.kr. De dominerande företagen är AB och affärsverket FFV.Bofors är det ojämförligt största. Tillsammans svarar de två företagen fördrygt av den svenska krigsmaterielexporten . PhilipsElektronikindustrier kommer närmast efter dessa båda dominerande tillverkare.Som nummer fyra i storieksklassen 50 till 100 milj. kr. har exporterat för mellan 10och30milj. DetärFFVUn-derhåll,, , , ochEricsson . De övriga exportörerna är , , , AB , , S A , , , . Tillsammans svarade dessa 20 företag för av densvenska krigsmaterielexporten .