prop · G80383 · 1984-12-31 00:00:00 — deh att punkt 4 övergångsbestämmelserna till lagen(1976:871) om ändring i regeringsformen skall ha nedan angivna lydelse, deh atti 13 kap. skall införas en ny paragraf, 13 §, av nedan angivna lydelse. överlägger i förhandlingsfrågor rörande anställningsvillkor, som skall gälla för statens arbetstagare eller i övrigt tillhör prövning, med statsråd som regeringen bestämmer. Beträffande arbetstagare hos eller dess myndigheter överlägger utskottet dock i stället med den som bestämraer. Utskottet får på vägnar godkänna avtal i sådan fråga eller, om frågan har undantagits från avtal, förslag till reglering av den. Vad nu sagts gäller ej om för visst fall har beslutat annat. 9kap 11 § En inom utsedd lönedelegation överlägger iförhandlings-frågor rörande anställningsvillkor, sora skall gälla för statensarbetstagare eller i övrigt tillhör prövning, raed statsråd soraregeringen bestäraraer. Beträffande arbetstagare hos eller dessrayndigheter överlägger lönedelegationen dock i StäUet raed den sora riksdagenbestämraer. Lönedelega-lionen får på vägnar godkänna avtal i sådanfråga eller, om frågan har undantagits från avtal, förslag till reglering avden. Vad nu sagts gäller ej ora för visst fall har beslutat annat. Närmare bestämmeher om lönedelegationenssammansättning meddelas i riksdagsordningen. Är rikel i krig eller krigsfara eller råder sådanautomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara varirikel har befunnit sig, utövas beslutanderätten i kommunerna på sätt som angesi lag. Regeringsformen omtryckt 1982:940. 4.Vid ikraftträdandet föreliggande bestämmeher om att film icke får förevisasoffentligt, om den ej har godkänts för sådan visning, gäller utanhinder av 2 kap. I § 3 i den nya lydelsen och 14 § första stycket. 4.Ulan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas attfilmer och videogram icke får förevisas offentUgt, om de ej hargodkänts för sådan visning. Dennalag träder i kraft . 1984/85:83 14 Anmälantill proposition om ändring i regeringsformen m.m. Jag skall här ta upp frågan om att avskaffariksdagens lönedelegation och låta dess uppgifter tas över av finansutskottet. Denhar enligt 9 kap. 11 § regeringsforraen vissa uppgifter i förhandlingsfrågorrörande sådana anställningsvillkor sora skall gälla för statens arbetstagareeller i övrigt tillhör prövning. Med det sistnäranda uttrycket avsesanställningsvillkoren för lärarna inora grund- och gyranasieskolan och förvissa andra arbetstagargmpper raed statligt reglerade tjänster. Huvuduppgifternaför lönedelegationen är följande. - Dels skall delegationen i frågor av det slag soranyss nämnts överlägga med ett av statsråden efter regeringens bestäraraande,raed chefen för civUdepartementet. Gäller det arbetstagare hosriksdagen eller dess myndigheter, överlägger delegationen dock i stället medden som bestäraraer. - Dels får delegationen på vägnar godkännaavtal i sådana frågor. Har en förhandlingsfråga undantagits från avtal, fårdelegationen på vägnar godkänna förslag till reglering av den. kan enligt det angivna lagmraraet för ettvisst fall besluta ora någon annan ordning. Det finns också andra lagregler sora rörlönedelegationen. I riksdagsordningen finns sålunda föreskrifter ora bl. a.antalet ledaraöter i lönedelegationen samt om tystnadsphkt för dera (8 kap. 4och 5 §§ särat tilläggsbestämmelserna 8.5.1-8.5.5). Föreskrifter ora sekretessför uppgifter hos lönedelegationen ra. m. finns i 6 kap. 5 § och 11 kap. 2 §sekretesslagen (1980:100, oratryckt 1982:1106, ändrad senast 1984:403). I fråga om lönedelegationens närraare uppgifter kan hänvisas till 1984/85:83 15 1975/76:105 (bil. 2 s. 10). Delegationen avger till riksdagenen redogörelse för sin verksarahet. tillkallades en särskild sakkunnig' meduppdrag att undersöka vilka kollektivavtal om arbets- och anställningsvillkorför statstjänstemän sora skulle underställas regeringen och vilka soradärutöver skulle underställas . Den sakkunnige, sora har bedrivit sitt arbete undernaranet utredningen (Fi 1972:06) ora underställning av avtal, har den 21 maj1984 lämnat över betänkandet (Ds C 1983:2) och statstjänstemännensanställningsvillkor. Betänkandets sararaanfattning bör fogas till protokolleti detta ärende sora underbilaga 2.1. Efter reraiss har yttranden över betänkandetavgetls av kammarrätten i , statskontoret, , statensarbetsgivarverk, , ,, församlings- och pastoratsförbund.Statsanställdas förbund, TCOs statsljänstemannasektion (TCO-S) ochCentralorganisationen /SR. En sammanställning av remissyttrandena börfogas till protokollet som underbilaga 2.2. 2.1VUket riksdagsorgan bör ha ansvaret för kollektivavtalsfrågorna på det statligtreglerade området? Mittförslag: lönedelegation avskaffas och dess uppgifter tas över avfinansutskottet. Berördalagrum: 9 kap. 11 § regeringsformen, 4 kap. 5 § och tilläggsbestämmelsen 4.8.1samt 8 kap. 4 och 5 §§ och tilläggsbestämmelserna 8.5.1-8.5.5riksdagsordningen. Utredningensförslag: Överensstäraraer raed mitt förslag (s. 259-263). Remissinstanserna:Samtliga remissinstanser som har funnit anledning att yttra sig i saktillstyrker utredningsförslaget - utom som raenaratt lönedelegationens uppgifter bör tas över inte av finansutskottet utan istället av arbetsraarknadsutskottet. Som skäl för sin ståndpunkt åberopar förbundet som beredningsorgan i den mån staten skulleingripa i förhållandet raellan arbelsraarknadsparterna väl kan förenas medrollen som "företrädare" vid förhandlingarna medstatstjänstemännens organisationer. Förbundet ser en fara i att destatsfinansiella aspekterna lyfts 1984/85:83 16 framsom utredaren gör. Dessa aspekter kan enligt förbundet mycket väl beaktas ocksåav arbetsmarknadsutskottet, ora detta åläggs att sararåda raed finansutskottetinför raer avgörande ställningstaganden. Staten som arbetsgivare måste ju iminst lika stor utsträckning föra fram de lönepolitiska aspekterna, påpekasdet. Skälenför mitt förslag: En överföring av lönedelegationens uppgifter till något avriksdagens utskott medför praktiskt sett att uppgiftema smidigt kan inordnas iutskottets och därmed i ledamöternas totala arbetsprogram. Genom en sådanreforra kan man undvika vissa olägenheter med det nuvarande systemet, bl. a.att det råder en konkurrens meUan lönedelegationen och utskotten oratillgänglig sararaanträdestid. Med reforraen komraer förhandUngsfrågorna för destatsanställda att hos behandlas inom ramen för en kontinuerligverksamhet i stället för att som tas upp i ett mer sporadisktsamraanträdande specialorgan. En fördel raed den ordning sora jag föreslår äratt den sålunda skapar större förutsättningar för en grundligare behandling avärendena. Till detta bidrar också att ärendemängden kanförväntas minska. Jag avser nämligen att senare föreslå regeringen att inhäratariksdagens bemyndigande till ökade befogenheter för regeringen att godkännakollektivavtal ora anstäUningsvillkor för bl.a. arbetstagare vid rayndigheternaunder regeringen och lärare. Jag viU särskilt betona att det är angeläget attdet utskott sora det bhr fråga om kan finna arbetsforraer sora leder tillöverväganden kring de personalpolitiska huvudfrågorna på ett tidigt stadiuraav en avtalsrörelse. Det är uppenbart att möjligheterna till konstruktivainsatser från utskottets sida blir mera begränsade, när parterna befinner sig idirekta förhandlingskontakter. När det gäller frågan vilket av utskottsom bör ta över lönedelegationens uppgifter, står valet närraast raellanarbetsraarknads- och finansutskotten. bereder ärenden ora bl. a.arbetsmarknaden, arbetsavtalsrätt samt arbets- och anställningsförhållanden iaUraän tjänst (tilläggsbestäraraelse 4.6.15 till riksdagsordningen). Dettainnebär att utskottet blir beredningsorgan - f. ö. raed egen initiativrätt - omdet bUr fråga om ett ingripande från i förhållandet mellanarbetsraark-nadspartema. En sådan beredningsuppgift för arbetsraarknadsutskottetkan sora jag ser saken inte riraligen förenas raed rollen sora instmment förstyming från sida av förhandlingama med de statsanställdasorganisationer. Redan detta förhållande talar för att arbetsraarknadsutskottetinte bör koraraa i fråga. DärtiU koramer att statsfinansieUa överväganden avmer övergripande natur inte hör hemma hos detta utskott. Finansutskottethar som en av sina huvuduppgifter att bereda ärenden om allraännariktlinjer för den ekonomiska politiken (4 kap. 5 § riksdagsordningen). är alltså inriktat på sådana statsfinansiella aspekter som det bl. De lönepolitiska aspekterna - sora givetvis också är av störstavikt i saramanhanget - har för övrigt samband med sådana fördelningspolitiskaresonemang som kan bU aktuella vid behandlingen av den ekonomiska politiken. är sålunda enUgt min mening bästägnat att ta över lönedelegationens uppgifter. Denna uppfattning delas f. ö. avden övervägande remissopinionen. De anförda föreskrifterna i regeringsformen ochriksdagsordningen bör sålunda ändras i enlighet raed vad jag har anfört. Slutligen vill jag nämna att i sitt remissvar hemställer om utarbetandeav förslag som rör kyrkokoraraunernas inflytande på vissa avtalsförhandlingar.Den frågan faller eraellertid enligt rain raening utanför raraen för dettalagstiftningsärende. Mittförslag: När det gäller förhandlingsfrågorna, införs i riksdagsordningen förfinansutskottets del en tystnadspUktsbestäraradse motsvarande den som nugäller för arbetet i lönedelegationen. Vidare ändras föreskrifterna om förhandUngssekretessi sekretesslagen så, att de i stäUet för att avse lönedelegationen avserförhandlingsfrågor hos finansutskottet. Berördalagrum: 4 kap. 16 § riksdagsordningen (ny paragraf), 6 kap. 5 § och 11 kap. 2§sekretesslagen. Utredningensförslag: Överensstäraraer raed raitt förslag (s. 271-273). Remissinstanserna:De reraissinstanser sora yttrat sig i sakfrågorna tillstyrkerutredningsförslaget i denna del. Skälenför mitt förslag: Vad först gäUer tystnadsplikten för dera sora medverkar iarbetet hos lönedelegation (8 kap. 5 § tredje stycketriksdagsordningen) har den motiverats med att delegationen kunde komraa att fåinformation vars röjande skulle kunna försätta staten i en försäraradförhandlingsposition (prop. 1964:140 s. 164). Dessa skäl äger fortfarandebärkraft. En raotsvarande regel ora tystnadsplikt förledamöter, suppleanter och tjänstemän i finansutskottet bör alltså införas.Detta kan lämpligen ske genom en ny föreskrift sora tas in i 4 kap. 16 §riksdagsordningen. Därvid behövs också en följdändring i 11 kap. 2 §sekretesslagen. 1984/85:83 18 Vad härefter angår uppgifter sora rör fackligaförhandlingar på den offentliga arbetsraarknaden gäller sekretess, om det kanantas att det allmännas ställning som förhandlingspart försämras om uppgiftenröjs (6 kap. 5 § första stycket sekretesslagen). För uppgifter i allmännahandlingar som har upprättats hos eller kommit in till lönedelegationen gällersekretessen längst till dess förhandlingsöverenskommelse har träffats ellerförhållandel annars har reglerats (samma paragraf andra stycket). Beträffandeuppgifter hos delegationen ankommer det på delegationen eller på den myndighetsom delegationen bestämmer att pröva frågor om utlämnande till enskilda (sammaparagraf ttedje stycket). De här angivna reglerna om sekretess vid fackligaförhandlingar bör raed ett undantag fortsättningsvis gälla finansutskottet. Det undantag jag syftar på är bestämmelsen i 6 kap.5 § tredje stycket att lönedelegationen kan överlåta på en annan myndighet attpröva frågan om utlämnande av uppgifter till någon enskild. I praktiken harnågon sådan delegering inte förekommit. Och f. ö. har lönedelegationen inteheller själv någonsin haft att pröva en fråga av detta slag. Föreskriften omdelegerings-raöjlighet synes därför kunna strykas. Föreskrifterna i paragrafens andra och tredjestycken bör i övrigt som fraragått ändras till att avse finansutskottet. Sora jag ser saken behöver något yttrande avlagrådet inte inhäratas vad gäller de föreslagna ändringarna i sekretesslagen.Skälet till detta är att förslagen närmast är av redaktionell art och attlagrådets börande därför på grund av frågans beskaffenhet saknar betydelse. Ändringama i regeringsformen, riksdagsordningen ochsekretesslagen bör träda i kraft . 3Upprättade lagförslag, m. m. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivUdepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i riksdagsordningen, 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Förslagen torde fogas till protokollet som underbilaga 2.3. Ett förslag till de ändringar i 9 kap. 11 §regeringsformen som föranleds av vad jag förordat har upprättats inomjustitiedepartementet. Det förslaget har chefen för justitiedepartementettidigare redovisat i sin anraälan tUl denna proposition. Ett genoraförande av mitt förslag kräver ocksåvissa formella ändringar i lagen (1983:1061) med instruktion för riksdagensförvaltningskontor och i ersättningssladgan (1971:1197) lör riksdagensledamöter (ändrad senast 1984/85:83 19 1983:1119).Dessutom har utredaren förordat vissa ytterligare ändringar i 9 kap. 11 §regeringsforraen och i tilläggsbestämmelserna tUl 8 kap. 5§ riksdagsordningen,såvitt avser arbetstagarna hos och dess myndigheter. Ändringsförslagi dessa delar torde få föreläggas av vederbörande utskott. Jagheraställer att regeringen föreslår att 1. i den ordning sora anges i 8 kap. 16 §regeringsformen anta förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen, 2. anta förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Prop, 1984/85:83 20 Underbilaga 2.1 Betänkandets sammanfatming Betänkandet (Ds C 1983:2) och statstjänstemännensanställningsvillkor Sammanfattning(s. 11-13) lönedelegation inrättades år 1965.Syftet var att möjliggöra ett reellt riksdagsinflytande på löneuppgörelsernainom den statUga sektorn, något som länge hade efterlysts inom riksdagen.Delegationen har två uppgifter. Den överlägger med ett statsråd -"personalministern", dvs. f. n. civilministern - i förhandlingsfrågorsom rör anställningsvillkor för statens arbetstagare ra. Den får påriksdagens vägnar godkänna avtal i sådana frågor och även förslag tillreglering av avtalsbara frågor som har undantagits från avtal. Bestämraelserna ora lönedelegationen tillkora påförslag av författnings-utredningen. I propositionen fömtsättes att deförhandskontakter varigenom delegationen utövade sin rådgivande funktionfrärast skulle koncentreras till de statsfinansiella och lönepolitiskahuvudlinjema i en avtalsrörelse. för lönedelegationens beslutsfunktion harefter hand förändrats på olika sätt. Det har utvidgats bl. a. genora att flerfrågor genora lagstiftning har gjorts avtalsbara. Det har inskränkts genom attregeringen har fått ökad beslutanderätt. I några fall har det varit osäkerthumvida delegationen var behörig att godkänna ett visst avtal. har iefterhand tagit ställning till dessa fall så tUl vida att den efter beredning iutskott har lagt den ärliga redogörelsen för lönedelegationens verksamhet tiUhandUngama. Av de närmare 1 000 avtal etc. som har underställtslönedelegationen är det endast få sora har förberetts genomöverläggning mellan lönedelegationen och personalministern. Sådant samrådförekomraer i praktiken bara i saraband raed de allraänna avtalsrörelserna, dvs.med raeUanmra. De flesta sararaaniträdena ägnas åt en rutinmässigbehandling av avtal med mindre räckvidd. Lönedelegationens uttalanden med direktiv förlöneförhandlingar har praktiskt taget enbart gällt lönepolitiska frågor, medande statsfinansiella har lämnats därhän. De har i regel varit ganska allmänthållna. När förlikningsman har kopplats in och särskilt när stridsåtgärder hartiUgripits har lönedelegationen i realiteten trätt åt sidan och inte gjortnågra ställningstaganden förrän en uppgörelse träffats. Syftet att förhandUngsfrågorna genomlönedelegationens tUlkomst skulle föras bort från behandling i kammare ochutskott har inte blivit uppfyllt. Motioner samt interpellationer och frågor isådana äranen har förekommit i ganska stor utsträckning. De bar regelmässigtmött invändningen att de framförda synpunkterna hörde hemma i lönedelegationen,men där har ingentagit upp dem. Det system inom vilket lönedelegationen verkar harunder årens lopp förändrats i oUka avseenden. Särskilt kan nänmasmedbestäramanderättsre-formen och en viss decentralisering avförhandUngarna, vilken har inneburit ökade raöjligheter till individuelllönesättning. I anslutning till prelirainärt redovisade resultatav utredningsarbetet beslöt lönedelegationen att aktivera sinverksarahet. a. skulle raan eftersträva ett raera orafattande sararåd raedpersonalrainistern under de allmänna avtalsrörelsema. Arabitionerna hareraellertid inte förverkligats. Fraraställningen ora lönedelegationens verksarahetoch de rättsliga och praktiska förutsättningama för denna har gett underlag fören del kritiska synpunkter. Dessa fraraförs raot bakgmnd av ett resonemang omolika teoretiskt tänkbara nivåer för det riksdagsinflytande som delegationenskall utöva. Förarbetena till beslutet om lönedelegationens inrättande varganska knapphändiga. Möjligheterna att åstadkomraa ett raera långtgående parlamentarisktinflytande på förhandlingarna framstår som begränsade. Den del av verksamhetensom består av rutinmässigt godkännande av avtal saknar i huvudsak riraligfunktion. Sararaanfattningsvis kan sägas att lönedelegationen spelar en oklarroll och befinner sig långt från politikens centmra. Den preliminära slutsatsen är att lönedelegationenborde avskaffas och regeringen få befogenhet att godkänna de avtal etc. som nuraåste underställas lönedelegationen. De flesta riksdagspartiema är emellertidinte beredda att medverka till en så genomgripande förändring. Utredningens förslag är i stället följande.Riksdagen berayndigar regeringen att utan att höra lönedelegationen godkännasådana avtal sora nu skall understäUas denna, dock raed undantag av deh avtal soragäller generell reglering av anstäUningsviUkoren för statstjänsteraän m. fl. isaraband raed de allraänna avtalsrörelserna, deh andra avtal etc. av meraavsevärd självständig statsfinansiell betydelse. Befogenheten att godkännaavtal etc. sora tUlhör prövning och uppgiften att överlägga medpersonal-rainistem i förhandUngsfrågor överförs på finansutskott.Denna senare åtgärd kommer tUl stånd genom ändringar i regeringsformen ochriksdagsordningen, vilka fömtsätts träda i kraft . föreslås fåbemyndigande att utan underställning godkänna avtal ora anställningsvillkorför tjänstemän inom och dess rayndigheters förhandlingsoraråde. Detkonstateras att statsrådens arvoden inte är avtalsbara och därför inte kanbehandlas av lönedelegationen. 1984/85:83 22 En sammanställning av remissyttrandena över betänkandet(Ds C 1983:2) och statstjänstemännens anställningsvillkor Reraissinstansema har genomgående - utora på någonenstaka punkt -ansett sig sakna anledning att ifriigasätta de förslag sorautredningsmannen har lagt fram. Sålunda tillstyrks förslagen eller lämnas utanerinran av kammarrätten i Göieborg, statskontoret, riksrevhionsverket, slalensarbetsgivarverk. a. följande. Kammarrätten i : Utredningen harpreliminärt korarait till den slutsatsen att lönedelegationen borde heltavskaffas och regeringen få befogenheten att godkänna de avtal sora nu måsteunderställas delegationen. De skäl som utredningen redovisar för en sådanordning (s. 253-257) är enligt kamraarrättens raening i sig helt övertygande.Emellertid skulle den innebära ett markant avsteg från den sedan längeupprätthållna principen att finansraakten, inklusive raakten över utgifterna,ytterst skall Ugga hos . Även om detta är en illusion när detgäller frågoma om statstjänstemännens anställningsvillkor, talar raycket föratt en ändring härvidlag, som skapar bättre överensstäraraelse raellan norraoch verklighet, får anstå till dess den kan prövas i ett större sararaanhang.Härtill kommer att tanken på en sådan ändring har avvisats av flertaletpartigrupper i lönedelegationen. Kamraarrätten kan därför godta att raan låtertanken på en genoragripande förändring falla tills vidare. 1 stället föreslår utredningen en mera begränsadreform. Den innebär att rutinärendena delegeras till regeringen respektive tUlriksdagens förvaltningsstyrelse samt att uppgifterna att samråda medpersonalministern och att godkänna de centrala avtalsuppgörelserna förs överfrån lönedelegationen till finansutskottet. Kararaarrätten har inte något atterinra i sak mot dessa förslag. Siaiskonioret: Betänkandets ingående redovisning avlönedelegationens verksarahet tillkorast 1965 utraynnar i omdöraetatt delegationen korarait att spela en oklar roll långt från politikenscentmra. Såväl förslag tUl aktivering av lönedelegationen som förslag tiUgenomgripande förändring genom avskaffande av lönedelegationen - och därraedavskaffande av inflytande i löneuppgörelsema inora den statligasektorn - har föregått den begränsade förändring sora nu föreslås. Förändringeninnebär att genora berayndigande överläranar nuvarande"mtinärenden" till regeringen respektive till riksdagensförvaltningsstyrelse och att finansutskottet övertar godkännandefuiiktionenbl. a. i samband raed de alhnänna avtalsrörelserna och sararådsfunktionen raedpersonalrainistem. Statskontoret har inget att invända raot att enorganisatorisk lösning raed denna innebörd prövas. Ärendeinängden är inteomfattande och förslagen medför inga förändringar för berördaförvaltningsrayndigheter. Soraockså påtalas i betänkandet är det partigmppernas sak att bestäraraa i vilkenraån de instmment som står till buds för parlamentariskt inflytande påförhandlingsområdet skall utnyttjas. : fåranföra att den inte har något att erinra raot betänkandets synpunkter ochförslag i de avseenden dessa rör förhandlingar och avtal för kommunalabefattningshavare raed statligt reglerade villkor inora väsentligenundervisningsorarådet. Landstingsförbundei: Landstingsförbundetkonstaterar, att förbundets behov av sararåd raed det statliga avtalsorarådettillgodoses genora Offentliga arbetsgivares saraarbetsnämnd (Oasen). Landstingsförbundei delar utredningens förslag attriksdagen även fortsättningsvis bör ges möjlighet att utöva inflytande överförhandlingsfrågor avseende enligt statliga avtal reglerad personal. Fleraolika organisatoriska lösningar kan tänkas, raen på grundval av utredningensanalys av lönedelegationens hittillsvarande verksamhet förefaller förslagetrimligt. Försäkringskasseförbundel säger sig dela utredarensuppfattning att lönedelegationen bör kunna avskaffas men anser attlönedelegationens uppgifter i stället borde övertas av arbetsmarknadsutskottet.Förbundet fortsätter: skall ju - enligtriksdagsordningen - bereda ärenden om bl. a. arbetsmarknaden, arbetsavtalsrätlsamt arbets- och anställningsförhållanden i allmän tjänst.Arbetsraarknadsutskottet är enligt vår uppfattning utoraordentUgt väl lärapatatt hantera denna typ av frågor. Utskottets funktion, som bl. a.beredningsorgan i den mån staten skulle ingripa i förhållandet raellanarbetsmarknadsparterna, kan enUgt vår uppfattning väl förenas med rollen sorariksdagens "företrädare" vid förhandlingarna med statstjänstemännensorganisationer. Utredaren konstaterar vidare att statsfinansiella övervägandenav mera övergripande natur inte hör hemraa i arbetsraarknadsutskottet. Vi seren stor fara i att de statsfinansiella aspekterna lyfts frara på detta sätt ochanser att dessa aspekter raycket väl bör kunna tillvaratas avarbetsraarknadsutskottet genora att detta åläggs att sararåda raed finansutskottetinför raer avgörande StäUningstaganden. Staten sora arbetsgivare raåste ju iminst lika stor utsträckning föra frara de lönepolitiska aspekterna varför vitror att den av oss föreslagna ordningen gör att såväl de lönepolitiska sora destatsfinansiella aspekterna kan balanseras bättre. utskottet skall fatta beslut "påriksdagens vägnar" måste dessutora utskottet ges sådana befogenheter attsådana beslut kan fattas.