prop · G80377 · 1984-12-31 00:00:00 — Detta gäller även"direktförsäkringscapfives", ehuru förutsättningarna för att bildasådana antas vara förhanden endast i elt myckel begränsat antal fall (se s.189). Enligl kommitténs mening bör koncessionsmyndigheten tillämpa en vissförsiktighet vid koncessionsgivning till sådana företag. Föreningen har intetall erinra mot denna principiella ståndpunkt men vill framhålla, all omcaplives endasl fär meddela försäkring till företag anslutna lill sammakoncern nödvändig omfattning och riskspridning kan motverkas, medan å andrasidan om bolaget får (eller renlav, såsom ofta i , måste) meddela försäkringäven till andra försäkringstagare, capfives inle kommer atl skilja sig mycketfrån vissa andra försäkringsbolag som bedriver direktförsäkring. Ökad klarhetom innebörden i kommitténs förslag synes därför vara önskvärd. 1984/85:77 134 I delbetänkandet framhävs vikten av attkonkurrenslikställighel uppnås mellan captivebolag och traditionellaförsäkringsbolag. Bolaget vill hävda atl den största skillnaden ikonkurrenslikställighel just består i alt ett captivebolag ej tillåts försäkraandra än koncernens risker. Jämfört med denna fundamentala olikhet tycks den avkommittén beskrivna olikheten vad gäller möjligheter att minska verkan avriksbankens placeringsföreskrifter genom möjligheten till koncernbidrag somytterst marginell. Vidare bör påpekas atl den industrikoncern som ägercaplivebolaget skall jämföras med sina utländska konkurrenter som ofta harmöjlighet att äga captivebolag för vilka inga placeringsreslriktioner ellerbegränsningar till atl försäkra endast egna risker föreligger. Vidare är bolaget av den uppfattningen alt detmätte vara lill fördel för landet atl captivebolagen etableras här, vilkel om reglernai blir för restriktiva kan verka mindre lockande jämfört med attetablera captivebolagen utomlands. Den av kommillén föreslagna inskränkningen i rättenall avge koncernbidrag från elt captivebolag bör därför utgå. är del viktigt atl försöka uppnåkonkurrenslikställighel mellan traditionella försäkringsbolag och captivebolag.Samtidigt medges all total likhei inte kan uppnås, bl.a. beroende på atl ettcapfive enbart försäkrar koncernens risker. Vi ifrågasätter huruvida denna utgångspunkt omkonkurrenslikställighet är rimlig. Egentligen råder ju ingen konkurrens iordets egentliga bemärkelse. Vårt capliveåterförsäkringsbolag kan endastförsäkra elt begränsat antal risker. Vi kan ej återförsäkra våra svenskarisker, ej heller kan vi ta emot extern affär. Om en koncern ges möjlighet alt försäkra alla egnarisker genom captive minskar i och för sig utbudet av dessa risker i samma mänför de traditionella försäkringsbolagen. Att del därigenom skulle anses rådasådan konkurrens mellan dessa verksamheter att det kräver likställighetförefaller ändock inte rimligl. Riskerna i ett captive har sådani samband medkoncernen att del förefaller i högsta grad naturligt alt caplivet omfattas avde regler som gäller för koncernen i övrigt. Enligl värt förmenande är det således inte rimligtatl föra ett resonemang om konkurrenslikställighel mellan captive ochtraditionella försäkringsbolag. Man kan inte försämra reglerna för ettföretags verksamhet av det skälet alt dess risker inle överlåts pätraditionella försäkringsbolag. Däremot kan man tala om konkurrens mellanolika länder när det gäller 1984/85:77 135 etableringav captive, beroende på varierande regler länderna emellan. Försämrar mansåledes villkoren för ett caplives verksamhei i , med motiveringen altdet måste råda konkurrenslikställighet i förhållande lill traditionellaförsäkringsbolag, måste man vara medveten om att man kanske försämrarförutsättningarna för etablering av captive i . Man måsle ha klart för sig att domicilieringen isig av ell captive inte har någon större betydelse för en internationelltinriktad koncern. Mol bakgrund härav vill vi betona vikten av att sekoncernen, inklusive dess captivebolag, som en enhet. Delta skulle då gällaäven reglerna för koncernbidrag. Om de förutsättningar som föreskrivs enligtABL är uppfyllda, bör delta vara tillräckligt utan andra begränsningaräven förcaptivebolag. Genomförandet av kommiiténs förslag medför ökadearbetsuppgifter för inspekfionen i en rad hänseenden. Inspektionen har redan nuknappa personella resurser varför det inle är möjligt att genom omdisponeringav personal lösgöra arbetskraft för dessa nya uppgifter. Vissa nytillskott avarbetskraft är därför erforderliga. Inspektionen avser all ta upp denna fråga ipetitasammanhang. Besvärsreglerna i försäkringsrörelselagen äroöverskådliga och inte alldeles enhetliga. a. gäller att de är splittradepå tre kapitel. Enligl 19 kap. 13 § första stycket överklagas sålundaförsäkringsinspeklionens beslut till regeringen. Enligt 20 kap. 7 § och 21 kap.2 § sisla siycket får dock vissa beslut överklagas hos kammarrätten. Vid besvärenligt 20 kap. 7 § är besvärsliden från beslutets dag medan den iövrigl är från det klaganden fick del av beslutet, jfr 12 §förvaltningslagen (1971:290). Kommillén har inte föreslagil några ändringar medavseende på besvärsreglerna. Kammarrätten finner atl beslämmelserna innehålleren bl. a. från rättssäkerhetssynpunkt godtagbar uppdelning av besvärsprövningenmellan regering och domstol (jfr bet. s. 56 f). Domstolen förordar dock attdet under lagstiftningsärendets fortsatta gång övervägs om inte i klarhetensiniresse de akluella bestämmelserna med fördel kan föras samman till ett nylt21 kap. med rubriken . Besvärsfrisierna synes härvid böra förenhelligas ienlighel med 12 § förvaltningslagen. Vidare bör övervägas om inle, efter modellexempelvis av 38 § andra styckel lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter och av 40 § iredje styckelnaturvårdslagen (1964:822), möjlighet bör öppnas 1984/85:77 136 förförsäkringsinspeklionen att föra talan mot kammarrättens avgöranden.Erfarenheter frän andra rättsområden ger nämligen vid handen att del frånprejudikatssynpunkt kan vara av iniresse atl inle endast enskild part ulan ävenvederbörande centralmyndighet har möjlighet att underställa frågorregeringsrättens prövning. Beträffande lagtexten kan framhållas atl kommitténföreslår all det i 19 kap. försäkringsrörelselagen skall införas en nybestämmelse, 12 §. Enligl lagen (1982:728) om införande avförsäkringsrörelselagen (1982; 713) trädde sistnämnda lag i kraft den Ijanuari 1983. 1982/83:51 s. 14 förordade dock vederbörandedepartementschef all bl.a. den akluella bestämmelsen skulle upphävas. På dennesförslag beslöt därefier genom lagen (1982:1142) om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713) alt den akluella bestämmelsen inle skulleträda i kraft. I jämförelse med t.ex. de lagar som är intagna i SFS1982:1143-1153 kan rubriksättningen i förening med lagens innehåll te signågot förvirrande. Utformningen förklaras av alt del gällde för altupphäva en enstaka paragraf i en lag, som vid tillfället ännu inte hade trätt ikraft. Någon tvekan i sak synes dock inte behöva råda utan det ifrågavarandelagrummet har blivit disponibelt och kan utnyttjas på sätt kommillén harföreslagit. Prop.1984/85:77 137 Lag om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713); Härigenom föreskrivs i fråga omförsäkringsrörelselagen (1982:713) deh att 1 kap. 1 §, 2 kap. 3 § och 21 kap. 1och 2 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagenskall införas en ny paragraf 19 kap. 12 §, av nedan Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I § Försäkringsrörelse fär drivasendast av försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag som fälltillstånd (koncession) lill della enligt denna lag, om inte annal följer av 2§ eller 10 § Qärde slyckel. skall efteransökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första stycketkrävs för en planerad verksamhet. Ett förhandsbesked enligt andrastycket är bindande för den myndighet som har lämnat beskedet. Om regeringenhar beslutat ifråga om förhandsbesked är även försäkringsinspektionen bundenav detta besked. Försäkringsbolagen skall stå undertillsyn av försäkringsinspektionen och vara registrerade hos denna. 3 § Stiftarna skall upprätta en bo- Stiftarnaskall upprätta en bo- lagsordning som skall underställas lagsordning som skallunderställas regeringen för stadfästelse. Avser regeringen för stadfästelse. TiU an- bolagets rörelse livförsäkring eller sökan om koncession skall fogas en avser rörelsen annal slag av försäk- plan för den tUltänkta verksamhe- ring för längre lid än fio år, skall len. Avser bolagels rörelse livför- dessulom särskilda regler (grunder) säkring eller avser rörelsen annal för verksamheten upprättas enligt slag av försäkring än vad som sägs i 6 §. Grunderna skall , skall dessutom särskilda underställas regeringen för stadfäs- regler (grunder) för verksamheten telse. upprättas enligl vad som sägs i 6§. Grunderna skall underställas regeringen för stadfästelse. Regeringen prövar allbolagsordningen och grunderna överensslämmer med denna lag och med andraförfattningar samt om och i vad mån särskilda beslämmelser behövs med hänsyntill omfattningen och arten av bolagels verksamhet. Om regeringen finner den planeraderörelsen behövlig och även i övrigl ägnad att främja en sund utveckling avförsäkringsväsendet, stadfäster regeringen bolagsordningen och grunderna samtbeviljar koncession tills vidare eller, om särskilda omständigheter föranlederdetta, för bestämd tid, högst , och därutöver till det löpanderäkenskapsårets slut. Vid förlängning av en koncession som har beviljats eltförsäkringsbolag för beslämd lid gäller samma regler som vid stadfästelse avbolagsordning och grunder för etl nylt bolag. Regeringen stadfäster bolagsordningenoch grunderna saml beviljar koncession, om inle den planerade verksamhelenbedöms vara oförenlig med en sund utveckling av försäkringsväsendet. Koncessionbeviljas tills vidare eller, om särskilda omständigheter föranleder detta, förbestämd tid, högst , och därutöver till det löpande räkenskapsårets slut.Vid föriängning av en koncession som har beviljats ett försäkringsbolag förbeslämd lid gäller samma regler som vid stadfästelse av bolagsordning ochgrunder för etl nytt bolag. Om det kan antas att någon driversådan verksamhet att denna lag är lillämplig, får försäkringsinspektionenförelägga denne att tUl inspektionen lämna de upplysningar om verksamheten sombehövs för alt bedöma om lagen är tillämp- Om försäkringsinspektionen finner att någon driverförsäkringsrörelse utan föreskriven koncession, skall inspektionen föreläggadenne att ansöka om koncession eller vidta de ändringar i verksamhetensom inspektionen anger eller också upphöra med verksamheten. Till böter eller fängelse döms den som uppsåtUgen i bedriver försäkringsrörelse utanatt vara berättigad liU della, 2. uppsåtiigen eller av oaktsamhettill försäkringsinspektionen meddelar oriktiga eller vilseledande uppgifler omsådana omständigheter som han är skyldig att lämna uppgift om enligl dennalag. Till böter eller fängelse i högst döms den som uppsåtiigen eller av oaktsamhettill försäkringsinspektionen meddelar orikliga eller vilseledande uppgifter omsådana omständigheter som han är skyldig att lämna uppgifi om enligt dennalag. 1984/85:77 139 2. uppsåtiigen eller av oaktsamhet underlåter att enligt denna lag föra aktiebok, aktiebrevsregister, förteckning enligt 3 kap. 12 § eller hålla aktiebok tillgänglig. 3. uppsåtiigen eller av oaklsamhel bryter mot 3 kap. 12 § tredje slyckel, 7 kap. 20 §, 8 kap. 10 § andra styckel andra meningen eller 11 § första siycket andra eller tredje meningen, 4. uppsåtiigen eller av grov oaktsamhet bryter mol 12 kap. 12 §, 5. uppsåtiigen eller av oaktsamhet bryter mol 18 kap. 3 § första eller andra siycket, 5 § tredje slyckel eller 7 §, 6. uppsåtiigen eller av oaktsamhet bryter mot 4 kap. 8 § tredje slyckel såvitt detta lagrum rör förbehåll enligl 18 kap. 1 §. 3. uppsåtiigen eller av oaktsamhetunderiåler alt enligt denna lag föra aktiebok, aktiebrevsregister, förteckningenligl 3 kap. 12 § eller hålla aktiebok tillgänglig, 4. uppsåtiigen eller av oaktsamhetbryter mol 3 kap. 12 § Iredje styckel, 7 kap. 20 §, 8 kap. 10 § andra siycketandra meningen eller 11 § första styckel andra eller tredje meningen, 5. uppsåtiigen eller av grov oaktsamhetbryter mol 12 kap. 12 §, 6. uppsåtiigen eller av oaklsamhelbryter mol 18 kap. 3 § första eller andra siycket, 5 § tredje styckel eller 7§, 7. uppsåtiigen eller av oaktsamhetbryter mot 4 kap. 8 § iredje stycket såviit detla lagrum rör förbehåll enligt18 kap. 1 §. I fall som avses i 10 kap. 14 § första slyckelskall inte följa ansvar enligt 20 kap. 3 § . Den somhar åsidosatt vitesföreläggande som avses i 2 § delta kapitel döms ej tillansvar för gärning som omfattas av föreläggandet. Ulanhinder av 35 kap. 1 § får påföljd för brott enligt första stycket5 mol 12 kap. 12 § ådömas, om den misstänkte häktats eller erhållit del av åtalför brottet från brottet. Utanhinder av 35 kap. 1 § får påföljd för brott enligt första stycket4 mot 12 kap. 12 § ådömas, om den misstänkte häktats eller erhållit del av åtalför brottet från brottet. 2 § kan vid vite föreläggaverkställande direktören och styrelseledamöterna all fullgöra sina skyldigheterenligt denna lag eller andra författningar atl 1. till försäkringsinspektionen sända inbehöriga redovisningshandlingar eller revisionsberättelser eller 2. hosinspektionen göra behöriga anmälningar för registrering. Föreläggande enligt första styckel 2 får inte meddelas, om underlåtenhet atlgöra anmälan medför att bolagsstämmans eller styrelsens beslut förfaller ellerbolaget blir skyldigt all träda i likvidation. kan förena annalföreläggande enligl denna lag än som avses i första stycket med vite. Har inspektionen förelagt vite skall den mot vilkenföreläggandel riktas genast skriftligen underrättas om della. Följsinte ett sådani vitesföreläggande som avses i första siycket kanförsäkringsinspektionen döma ut vitet. Försäkringsinspektionensbeslut varigenom vite förelagts eller ut- Försäkringsinspektionensbeslut varigenom vite enligt första stycket 1984/85:77 140 dömtsfår överklagas hos kammar- förelagts eller utdömts får överkla- rälten genom besvär. gas hos kammarrätten genom be- Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i lagen (1950:272) om rätt för utländskaförsäkringsföretag att driva försäkringsrörelse i Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1950:272) om rätt för utländska försäkringsföretag alt drivaförsäkringsrörelse i deh att 34 §' skall upphöra att gälla, deh alt 1, 6, 7, 10, 13, 15-16, 25,25 a, 28 och 35 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i lagen skall införas två nya paragrafer, 5 a och25 b §§, av nedan angivna lydelse. får,under förutsättning atl företaget erhållit tillstånd (koncession) därtillenligt 7 §, här i rikel driva försäkringsrörelse genom generalagent såsomsyssloman och i övrigt under villkor, som stadgas i denna lag. Försäkringsinspeklionen skall efteransökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första siycketkrävs för en planerad verksamhet. Ett förhandsbesked enligt andrastycket är bindande för den myndighet som har lämnat beskedet. Om regeringenhar beslutat förhandsbesked är även försäkringsinspektionen bunden av detlabesked. Om särskilda skäl föreligga och hinder ej möter enligt företagets reglemente, må utländskt försäkringsföretag som erhållit koncession medgivas att genom generalagenten driva annan rörelse här i riket än försäkringsrörelse. Medgivande lämnas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, försäkringsinspeklionen. Om skäl föreligga, må medgivande enligl andra siycket återkallas av den som äger lämna sådani medgivande. Om det finns särskilda skäl och företagetsreglemente tillåter det, får ett utländskt försäkringsförelag som /lar erhållitkoncession medges all genom generalagenten driva annan rörelse här i rikel änförsäkringsrörelse. Medgivande lämnas av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, försäkringsinspektionen. Om det finns skäl,/or ett medgivande enligl j[/är£/e slyckel återkallasav den som får lämna sådant medgivande. ' Senaste lydelse 1965; 168. - Senaste lydelse 1982: 1083. avses i denna lagbankaktiebolag, sparbank och sådan kreditkassa som avses i lagen (1956:216) omjordbrukskasserörelsen. Ansökan om koncession görs hos regeringen. 1 ansökningen skall anges den försäkringsgren, som rörelsen skall avse. Ansökningen skall inlämnas fill försäkringsinspektionen och vara åtföljd av: I. handlingar som styrker generalagentens behörighet enligt 4 §; Ansökan om koncession göres hosregeringen. 1 ansökningen skall angivas den försäkringsgren, som rörelsen skallavse. Ansökningen skall inlämnas till försäkringsinspektionen och vara åtföljdav: 1. handlingar som styrka generalagentensbehörighet enligl 4 §; 2. det förföretagel gällande reglementet 3. bevis atlföretaget i sitt hemland driver försäkringsrörelse efter vad i 2 § förstastyckel sägs jämte behörigen styrkt uppgift om den lid detta ägt rum samt omanmärkningar, som av myndigheterna i företagets hemland må hava framställts mot företagets verksamhet, ävensom förelagelsårsredovisningar och revisionsberättelser för den lid företaget varil iverksamhei, dock längst ; 4. behörigfullmakt för generalagenten att på förelagets vägnar här i riket drivaförsäkringsrörelsen och alt i alla därav härflytande rättsförhållanden förförelaget mottaga stämning samt själv eller genom annan tala och svara; 5. bevisall företagel för ändamål som i 16 § sägs samt på sätt och under villkor, somförsäkringsinspektionen godkänner, i nedsatt i värdehandlingar, sominspektionen godtagit, ett belopp av för livförsäkringoch ett belopp av för annan försäkring eller, omrörelsen skall avse endast försäkring för resor i utlandet, det lägre beloppsom inspektionen bestämmer. 3. bevis attföretaget i sitt hemland driver försäkringsrörelse enligt 2 § första stycketjämte behörigen styrkt uppgift om den tid detla ägl rum samt om anmärkningar,som av myndigheterna i företagets hemland kan haframställts mol företagets verksamhet, och dessutom företagelsårsredovisningar och revisionsberättelser för den tid förelaget varil iverksamhei, dock längsi ; 4. behörigfullmakt för generalagenten atl på företagets vägnar här i riket drivaförsäkringsrörelsen samt att ta emot stämning och själv eller genom annan talaoch svara i alla rättsförhållanden som har samband med försäkringsrörelsen; 5. bevisalt företagel för de ändamål som anges i 16 § saml på det sätt och under devillkor, som försäkringsinspektionen godkänner, i bankinstUut har deponeratvärdehandlingar, som inspekfionen godtagit, tiU ett värde som motsvarar 300gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gälldedå ansökningen lämnades in; Senaste lydelse 1982; 1083. Därest rörelsen skall avse livförsäkring,skola enligl vad /' 11 § sägs upprättas särskilda grunder för verksamheten. Ågrunderna, som skola bifogas ansökningen om koncession, skaU sökas regeringensstadfästelse. Beslut enligl första stycket 5 om nedsättning av lägrebelopp för försäkring för resor i utlandet må återkallas av försäkringsinspektionen,om skäl föreligger. 6. en plan för den tUltänkta verksamheten. Deponering enligl första styckel 5 skall ske särskilt förlivförsäkring och särskUt för annan försäkring. får bestämmaatt deponeringen får ske med det lägre belopp som inspektionen med hänsyn tiUrörelsens omfattning och beskaffenhet anser skäligt. Sådant beslut fårinspektionen återkalla om det flnns skäl lill det. Om rörelsen skall avse livförsäkring, skall enligt 11 §upprättas särskilda grunder för verksamheten. Grunderna, som skall bifogas ansökningenom koncenssion, skaU underställas regeringen för stadfästelse. Finnes den tillämnade rörelsen behövlig och även eljestägnad att främja en sund utveckling av försäkringsväsendet och står ansökningeni övrigt i överensstämmelse med denna lag, beviljar regeringen koncession förden i ansökningen avsedda verksamheten tills vidare eller, där särskildaomständigheter föranleda därtill, för bestämd tid, högst , och därutöverintiU slutet av då löpande räkenskapsår. I samband därmed godkänner regeringengeneralagenten. Innan koncession meddelas å rörelse,som avser livförsäkring, prövar regeringen om de upprättade grunderna förverksamheten överensstämma med denna lag samt lag och författning i övrigl. såock om och i vad mån därutöver, Regeringen beviljar koncession omansökningen slår i överensstämmelse med denna lag och den planeradeverksamheten inte bedöms vara oförenlig med en sund utveckling avförsäkringsväsendet. I samband därmed godkänner regeringen generalagenten. Koncession beviljas tills vidareeller, om det flnns särskilda omständigheter, för bestämd lid, högsl ,och därutöver tiU det löpande räkenskapsårets slut. Innan koncession meddelas förrörelse, som avser livförsäkring, prövar regeringen om de upprättade grundernaför verksamhelen överensstämmer med denna lag och med andra författningar.Regeringen prövar då också om särskilda " Senaste lydelse 1977; 690. med hänsyn till omfattningen och beskaffenheten av dentillämnade rörelsen, särskilda bestämmelser må erfordras. I samband med beviljandeav koncessionen stadfäster regeringen grunderna för verksamheten. Avser ansökan endasl utvidgning avbeviljad koncession lill ny försäkringsgren eller utbyte av koncession förviss försäkringsgren mol koncession för annan gren, äger försäkringsinspektionenbeslula i ärendet i regeringens ställe, om ärendet icke är av principiellbetydelse eller eljest av synnerlig vikt. bestämmelser behövs med hänsyn till omfattningen ochbeskaffenheten av den liUtänkta rörelsen. I samband med beviljande avkoncessionen stadfäster regeringen grunderna för verksamheten. Avser ansökan endasl utvidgning avbeviljad koncession till ny försäkringsgren eller utbyte av koncession förviss försäkringsgren mot koncession för annan gren,/år försäkringsinspeklionenbeslula i ärendet i regeringens ställe, om ärendet icke är av principiell betydelseeller / övrigl av synnerlig vikt. Generalagenten åligger all för varje räkenskapsår enligl formulär, som fastställes av försäkringsinspeklionen, upprätta redogörelse angående företagets verksamhet inom riket. För livförsäkringsverksamhet skall / redogörelsen under beteckningen försäkringstekniska skulder såsom skuld upptagas det å räkenskapsårets sista dag beräknade värdet av företagets ansvarighet på grund av Det åligger generalagenten att förvarje räkenskapsår enligt formulär, som fastställs av försäkringsinspeklionen,upprätta redogörelse för företagets verksamhet inom rikel. För livförsäkringsverksamhet skallredogörelsen enligt första stycket innehålla bevis om atl värdet av den avföretaget gjorda depositionen enligt 6 § första styckel 5 motsvarar 300 gångerdet basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde vid räkenskapsåretsutgång. I redogörelsen skall, under beteckningen försäkringstekniska skulder,som skuld tas upp det beräknade värdet av förelagetsansvarighet på grund av 1. löpandeförsäkringar (premiereserv), 2. försäkringsersättningarför inträffade försäkringsfall (ersättningsreserv), 3. utgifterna förreglering av inträffade försäkringsfall (skadebehandlingsreserv), 4. sådan tilldeladåterbäring inom livförsäkringsrörelsen som inte har förfallit till belalningoch 5. sådan tilldeladåterbäring inom annan försäkringsrörelse än livförsäkringsrörelse som inte harförfallit till betalning. ' Senaste lydelse 1982; 1083. / de tUlgångar som skall motsvara värdet av de försäkringstekniska skulderna får räknas in av deponeringen enligt 6 och 10 §§ hinder av första siycket/år elt belopp, moisvarande högsl tjugo proceni av de försäkringstekniska skulderna för egen räkning, redovisas i andra värdehandlingar än sådana som nämns i första stycket, dock inle i aktier. Med de försäkringslekniska skulderna för egen räkning förstås den del av de försäkringstekniska skulderna, som icke motsvarar värdel av älerförsäkringsgivarnas ansvarighet.