prop · G803130 · 1984-12-31 00:00:00 — om kvinnornas villkorpå arbetsmarknaden Regeringen förelägger vad som harupptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder och detändamål som framgår av föredragandens hemställan. I propositionen redovisas uppgifter om kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden. Med hänsyn-till förändringarna på arbetsmarknadenförordas åtgärder i syfte all förstärka kvinnornas ställning, bl. a. motbakgmnd av förslag från dataeffektutredningen och av erfarenheterna av den s.k.lO-miljonerskampanjen för fler kvinnor lill industrin. För fortsatt projektverksamhetföreslås sammanlagt ca 15 milj. kr. för /86, varav lOmilj.kr.tidigare äskats under social-, utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementenshuvudtitlar. 1984/85:130 2 lärvarande: statsministern ,ordförande, och statsråden . , , , ,, . , , , R. Carisson, ,, , Proposition om kvinnornas villkor på arbetsmarknaden Del råder bred politiskenighel om jämsiälldheismålen. Det finns en rad offentliga och enskilda organ idel svenska samhället som, vart och ett inom sitt område, arbetar för allförverkliga dessa mål. Utvecklingen under framförallt 1970-lalet har inneburitatl kvinnorna definitivt befäst sin position på arbetsmarknaden. ärdock kvinnors och mäns villkor i samhället alltför olika. 1 arbetslivet tar sigdetla ullryck hl. a. i alt kvinnor och män har skilda arbetstider, arbetar iskilda branscher och inom skilda yrken. Denna uppdelning är särskilt påtaglig iett internationellt perspektiv där annars utmärks av en myckel högkvinnlig förvärvsfrekvens. En utveckling i riktning mot en mindre delad arbetsmarknadpågår dock. Det finns emellertid en påtaglig risk att denna utveckling nu kankomma att ske i en betydligt långsammare takt om inte särskilda ålgärdervidtas. Jag ser i huvudsak ire skäl för denna bedömning. För del första innebärdatoriseringen av arbetslivet all många arbeten där kvinnor nu finns kommer allrationaliseras bort. För del andra leder den minskade kommunala och slatligaexpansionen lill alt antalet nyanställningar inom den offenliga sektorn inteblir lika omfattande som hillills. Den ökning av kvinnors förvärvsfrekvens somskedde berodde till slor del på den kommunala expansionen. Fördel iredje kommer omstruktureringen av industrin all innebära ökade krav påinte minsl teknisk utbildning av arbetskraften. Delta kan komma all yllerligareförsvåra kvinnornas möjligheter att bryta in på mansdomineradeyrkesområden. Mot denna bakgrund är delnödvändigt all vidta särskilda ålgärder för atl förbättra kvinnornas villkor påarbetsmarknaden. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade dåvarande chefen för en kommitté (A Prop.1984/85:130 3 1978:05)med nio ledamöter för all utreda datateknikens effekler på produklion ocharbetsliv. Kommittén antog namnet dataeffektutredningen. Den 9 september 1982fick utredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag all bl. a. försöka belysa hurkvinnors siluation i arbetslivet påverkas ay datatekniken. har i sitt slutbetänkande (SOU1984:20) Datorer och arbetslivets förändring föreslagit ett åtgärdsprogram förkvinnor i samband med datoriseringen. Programmet föreslås omfatta informationsspridning,utvecklings- och utbildningsprogram, särskilda insatser för attförverkligajämslälldhetavtalen, lokala projekt (l.ex. datastugor) samt utrednings-och forskningsinsatser om kvinnors arbetsmarknad i samband med atl ny leknikinförs. 1982/83:150 (AU 30, rskr 394) med förslaglill slutlig reglering av statsbudgeten för /84 m. (kompletteringsproposilionen) aviserades en kampanj i syfte att få industrinatt tidigarelägga ett kommande rekryteringsbehov och alt utbilda för kommandebehov av kvalificerad arbetskraft. För kampanjen anslogs 100 milj. kr. Av dessa medel avsattes 10 milj. kr. till en delkampanj föratt öka kvinnornas inlresse för arbele och vidareutbildning inom industrin (dens.k. Kampanjen genomfördes av arbetsmarknadsdepartementeti samråd med arbetsmarknadens parter. Jag kommer i del följande alt redovisa delserfarenheterna av 10-miljo-nerskampanjen, dels mina överväganden i anslutningtill dalaeffektutred-ningens förslag om åtgärder för kvinnor.Dataeffeklutredningens förslag i övrigt bereds f. n. i . Chefen för kommer senare att förriksdagen presentera riktlinjerna för det fortsatta arbetet för jämställdhetmellan kvinnor och män i statsförvaltningen i en proposition om den statligapersonalpolitiken. Som underlag till föreliggande proposition har enpromemoria utarbetats inom arbetsmarknadsdepartementetsjämslälldhetssekretariat. Promemorian behandlar den delade arbetsmarknaden,könsskillnader i utbildningen och förutsättningar för kvinnors förvärvsarbete. Promemorianbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. En förteckning av remissinstanserna och en sammanställningav deras yttranden, vad avser det av utredningen föreslagna åtgärdsprogrammetför kvinnor i samband med datorisering bör fogas till detla protokoll sombilaga 2. Jag har under beredningen av de frågor som skallbehandlas samrått med cheferna för social-, finans-, utbildnings-,arbetsmarknads-, industri-och civildepartementen saml med statsråden . Carisson. 1984/85:130 4 2 10-milJonerskampanjen och dataeffektutredningen Delkampanjen genomfördes i regi underbudgetårel 1983/84. Kampanjen skulle vara ell led i en mer långsiktig strategimed målsättningen att bredda kvinnornas arbetsmarknad, och den skulle utformasså att möjligheter gavs lill stor lokal variationsrikedom. En referensgrupp medförelrädare för arbetsmarknadens parter svarade för uppläggningen avkampanjen. Kampanjen har bedrivits över hela landet och har haft tre olikahuvudinriktningar, nämligen ålgärder för all påverka flickors utbildnings- ochyrkesval, datautbildning för kvinnor och rekryterings- ochvidareulbildningsåtgärder i arbetslivet. Härutöver har etl antal projekt medmolsvarande inriktning genomförts för invandrarkvinnor. Samtliga projekt harredovisats och diskuterats vid länsvisa uppföljningskonferenser, där frågan omhur vunna erfarenheter kan integreras i de berörda parternas normala verksamhelspelal en viktig roll. En slutrapport om kampanjen sammanställs inomarbetsmarknadsdeparlemenlet. 1 del följande redovisas de viktigaste delarna avkampanjen. För atl påverka flickor lillolradilionella utbildnings- och yrkesval har samtliga tekniska högskolor inomen ram av 3 milj. kr. genomfört projekt i syfte all i ökad utslräckningrekrytera kvinnliga elever. Åtgärderna har varierat mellan de olika högskolornamen i regel innefattat dels informationssatsningar av kvinnliga leknologer igrundskola/gymnasieskola, dels möjligheter för flickor att på högskolorna tadel av pågående verksamhet. Besöken på högskolorna har i en del fallkombinerats med indusiribesök. Högskolorna har också vänt sig lilllärare i tekniska och naturvetenskapliga ämnen på högstadiet och gymnasietsaml lill syo-funktionärer. Ett par högskolor har haft utbildning/information idata och teknik för flickor och lov och därvid mött ett oväntatstort intresse. Sammanfattningsvis visar erfarenheterna från de lekniskahögskolorna på behovel av informations- och utbildningsinsatser inte bara tillelever ulan också till framförallt lärare i naturvetenskapliga ämnen,lekniklärare och syo-funktionärer för all dessa bättre skall kunna tillgodoseflickornas behov och förutsättningar inom det lekmskl-nalurvelenskapligaområdet. De modeller för lemasludier, teknikverksläder, studiedagar,lärarhandledningar m. m. som utarbetats inom kampanjen och som finnstillgängliga vid respektive högskola utgör en god grund för etl fortsattarbete. LO, TCO och SAF har tillsammansdisponerat 1 milj. kr. för information på högstadium i fem län avkvinnor i manliga yrken. Speciellt utbildade skolinformatörer (kvinnliga s.k."brytare") har informerat flickor i . 1984/85:130 5 Fredrika-Bremer-Förbundel har isamma län genomfört föräldrainfor-mation inför flickornas utbildnings- ochyrkesval. Klass- och föräldramöten anordnades med medverkan avskolinformatörerna. i har inlettett arbele med nya modeller för teknikämnet, bl. a. kurser som skall varaattraktiva för flickor genom all exempelvis kombinera språk och leknik. Effeklen av insalser som syftarlill alt påverka yrkes- och ulbildningsval kan ofta ses först på lång sikl.Berörda skolor, elever och lärare har emellertid inte bara visat etl stortinlresse och hög aktivitet i de genomförda projekten ulan fortsätter iflertalet fall med en verksamhet i kampanjens anda. Många lokalaprojektledare/medarbetare pekar också på vikten av att tidigt föra inteknikämnet i undervisningen och understryker att flickors och pojkars inlresseför leknik bör uppmärksammas redan i förskolan. Daloriseringen i arbetslivelinnebär inte bara alt tradilionellt kvinnoarbete las över av datorerna ulanockså all kvinnorna får svårare atl hävda sig i konkurrensen påarbetsmarknaden. Mot denna bakgrund inilierades inom kampanjens ram en raddatauibildningsprojeki riktade lill kvinnor. Kvinnor på industriarbelsplatser iSandviken, och har genom uppsökande verksamhel rekrylerals tillstudiecirklar i datateknik. Studiecirklarna, i vilka ingick enbart kvinnligadeltagare, har anordnats av () ochTjänstemännens bildningsverk-samhel (TBV). Många av kvinnorna arbetade skift.På några arbetsplatser har samtliga kvinnor deltagit i utbildningen. 1 ell parav förelagen har detla varil den mesl omfattande satsningen påpersonalutbildning . Andra datauibildningsprojeki harinneburit vidareutveckling av dalaslu-ge-verksamhel. inlernatutbildning förinvandrarflickor och invandrarkvinnor. Totalt har 1.3 milj. kr. 1 utvärderingen av dessa projekt påpekar många kvinnorvärdet av all ulbildning inom vad som anses vara etl manligt ämne getts i renakvinnogrupper. Den enkönade gruppen tycks ha varil enförulsältning för kvinnornas deltagande. Tillströmningen lilldalautbildningsprojeklen har överträffat de flesta förväntningar, varför enviss brisl på utbildade lärare gjort sig kännbar. Många datacirkelddlagare harullalal inlresse för fortsall datautbildning. Den tredje inriktningen inomkampanjen avsäg rekiylerings- ochvidareulbildningsåtgärder i arbetslivel. I samarbele med länsarbetsnämnder,utvecklingsfonder, förelag och forskningsråd har en rad aktiviteter genomförtstill en sammanlagd kostnad av 2,5 milj. kr. Ett tjugotal projekt har genomförtsmed målsättningen att öppna nya utvecklingsvägar för kvinnor i ofta mindrekvalificerade befattningar. Ett par projekt har riktats lill arbetslösakvinnor. Flera projekt har haft inslag 1984/85:130 6 Projekten i denna del har visat en myckel slor bredd, frånorienteringskurser till kvalificerad utbildning i elektroteknik och robotteknik.Drygt 500 kvinnor har deltagit. Flera projekt har haft inslag avsjälvförlroendeträning. Som exempel på andra projekt kan nämnas vidareutbildningi svenska, matematik, engelska och data för kvinnor med enbartfolkskoleulbildning, uppsökande verksamhet för all informera bl. a. arbetslösakvinnor om teknisk ulbildning samt varvad teoretisk/praktisk utbildning lillel/lele/robollekniker av flickor i Trollhällan. Dessa flickor ges faslanställning efter genomförd treårig utbildning. I elt projekt har arbetslösakvinnor vid besök på småförelag informerat om kvinnors arbetsmarknadssituation,arbelsmarknadspoliliska medel m.m., för att underlätta framtida rekrytering avkvinnlig arbetskraft. Erfarenheterna från dessa projekt är överlagpositiva, men det betonas i etl par slutrapporter att enstaka projekt under enkortare lid inte kan ge samma resultat som ett mer långsiktigt arbele.Tidsbegränsade kampanjer har dessutom ofta den svagheten alt det blir för kortplanerings- och förberedelselid för berörda förelag och organisationer. Å andrasidan kan de tidsbegränsade projekten initiera verksamhet på längre sikl ochgenom en ofta intensiv pressbevakning ge impulser till förändringar i mångaandra sammanhang. genomförda försök där man sökt rekryterakvinnor till otraditionella arbeten har visal stora skillnader mellankortsiktiga och långsikliga resultat. De goda resultaten på kort sikt har intevisal sig bestående ulan kvinnorna har efter en lid återgått lill merrutinbetonade arbetsuppgifter. I rapporterna påpekas också atl det ärväsentligt med ett mera långsiktigt uppföljningsarbete med möjligheter att viden senare lidpunki gå in med ytterligare slödålgärder. Slutligen riktade sig vissa projekt uteslutandetill invandrarkvinnor för alt förbättra deras möjligheter att få arbeten medteknisk inriktning eller mer kvalificerade befallningar. Här dellog framföralltarbetslösa invandrarkvinnor. Genom kampanjen har 46000 flickor/kvinnor på mer än 100 orter i landet berörtsdirekt av verksamheten. Förutom central och lokal projektledning har ca 3 200lärare, 3000 föräldrar, 800 företag och 600 skolor varit engagerade i arbetet.Massmedia har ägnat kampanjen stor uppmärksamhet. En av kampanjens målsättningar var atl påbörja ellförändringsarbele eller stimulera en redan pågående verksamhet. Utvärderingenav kampanjen visar all denna målsättning nåtts i flertalet fall. Resultatethar inte bara blivit vikliga insatser för enstaka kvinnor eller grupper avkvinnor ulan en reell förstärkning av det merlångsikliga arbetet för jämställdhet på arbetsmarknaden. Flera projekt har övergått från att varaförsöksverksamhet lill alt bli en del av etl reguljärt arbele. har mångagånger möjliggjorts genom 1984/85:130 7 omprioriteringar av befintliga resurser. Den utvärderingav kampanjen som har genomförts inom visaremellertid att behovel av fortsatta insalser i kampanjens anda är stort. Envaraktig förändring kräver ofta stimulans och uppföljningsinsatser under enlängre tidsperiod. förslagberör en rad samhällssektorer och spänner över flera departementsansvarsområden. budgetproposition (prop. 1984/85: 100 bil. 12 s.45-49) redovisas hur förslagen i betänkandet behandlas inom regeringskansliet.Belräffande utredningens förslag till ålgärdsprogram för kvinnor hänvisarchefen för arbetsmarknadsdeparlemenlet lill den kommande propositionen omkvinnornas ställning på arbetsmarknaden. behandlar isitt slutbetänkande (SOU 1984:20) Datorer och arbelslivels förändring framföralll datoriseringens effekter för sysselsättning och arbetsmiljö. Utredningensförslag avser i förslå hand del arbelsmarknadspoliliska området. Ulredningenunderstryker behovel av en regional spridning av den nya tekniken liksomålgärder som gör den tillgänglig för små och medelstora förelag. I förslagenbetonas atl krav på en god arbetsmiljö i vid bemärkelse måsle beaklas när nyleknik införs. Vidare föreslår ulredningen åtgärder inom utbildnings- ochforskningsom-rådel. Utredningen betonar att särskild uppmärksamhet bör riktasmot grupper, som direkt kan komma all beröras av den strukturförändring isamhället som daloriseringen innebär. Dataeffeklulredningen fick genomtilläggsdirektiv i uppdrag atl särskill studera kvinnornasarbetsmarknadssilualion i samband med datorisering. I samband härmedutarbelades en sekretariatsrapport (Ds A 1983: 9) Kontorsautomation ochkvinnors framlida arbetsmarknad. Ulredningen har funnit all kvinnor,särskill lågutbildade kvinnor med rutinarhelsuppgifter inom såväl induslrin sompå kontoren, riskerar att påverkas negativt av den omställnings- ochanpassningsprocess som den tekniska utvecklingen i kombination med denkönsuppddade arbetsmarknaden kan ge upphov lill . Enligtulredningens bedömning måsle kvinnorna ges reella möjligheter att anpassa sinarbels-marknadssitualion i samband med all ny teknik införs. Risken all bliarbetslös är annars pålaglig. Enligt ell räkneexempel av utredningen skullesålunda arbetslösheten till följd av daloriseringen kunna beröra uppåt 100000kvinnor av . Mot denna bakgrund föreslårulredningen att ell särskill ålgärdsprogram ulformas för atl underiälla dennaomställnings- och anpassningsprocess. Inom ramen för della program bör bl.a.beaktas vikten av all kvinnorna kan tillgodogöra sig de möjligheter som den nyatekniken skapar både till nya arbetstillfällen och etl rikare arbetsinnehåll.Åtgärdsprogrammel före- 1984/85:130 8 slåsbli utformat av en lill knuten gmpp med företrädareför (), (),jämställdhetsombudsmannen (JämO), SAF, LO, TCO och /SR. a. innehålla information till kvinnor om ny leknik med exempel pågod teknikanvändning. I anslutning lill den av ulredningen i annatsammanhang föreslagna regionala utvecklingsverksamheten och"stmkluromvandlingsutbildning-en" föreslås att särskilda utvecklings-och utbildningsprogram för kvinnor ulformas i samband med datorisering. Ulredningen föreslår också all särskilda insatsergörs inom l.ex. data-och elektronikbranschen för atl följa upp och förverkligajämslälldhetsav-lalen mellan arbetsmarknadens parter saml jämslälldhelslagensbestämmelser om aktiva åtgärder för jämställdhet i arbetslivet. Vidareunderstryks behovet av riktade insatser på dalautbildningsområdet och andraområden i form av lokalt initierade och genomförda projekt i samtliga län. Somexempel nämner utredningen dalastugeprojekt, dataläger, lemadagar,tekniklaboratorium, leknikverkstad och pilotprojekt. ,länsskolnämnder och länsarbetsnämnder nämns som lämpliga samarbetspartners ochföreslås utnyttja de av utredningen föreslagna resurserna för regionalautvecklingsprogram. Slutligenmenar utredningen alt elt åtgärdsprogram bör innehålla insatser för forskningoch utredning om kvinnors arbetsmarknad i samband med all ny leknik införs. Ensådan forsknings- och utredningsverksamhet bör bl. a. omfatta områden somsysselsättning, arbetsuppgifter, arbetsorganisation m. m. Utredningen menar all åtgärdsprogrammel lill en delskall kunna finansieras med befintliga medel inom del ordinariejämslälldhelsarbetet saml av ulredningen i andra avsnitt föreslagnaresursförstärkningar. Behov av särskilda medel bedöms dock föreligga förinformation till kvinnor om ny leknik och för lokal projektverksamhet.Ulredningen föreslår att 4 milj. kr. avsätts förgenomförandet av åtgärdsprogrammel. Möjligheterna för både kvinnor och män atl ha etteget arbete och en egen inkomst är en grundläggande fömtsättning förjämställdhet. I förvärvsarbetar kvinnorna i nästan lika högutslräckning som männen vilket är unikt i västvärlden. På mindre än harenförsörjarfamiljen nästan försvunnit och tvåförsörjarfamiljen - ellerensamförsörjarfamiljen - blivit i vårt land. Detta har möjliggjortsgenom etl medvetet reformarbete inom olika samhällssektorer. En majoritet avalla förvärvsår- 1984/85:130 9 betandekvinnor arbetar inom den offentliga sektorn. Utbyggnaden av en tjänstesektor ioffentlig regi har emellertid inte bara skapat arbete åt en stor mängd kvinnorutan har också skapat de praktiska fömlsällningarna för många andrasförvärvsarbete. Barnomsorg, äldreomsorg och goda kollektiva kommunikationer ärexempel på nödvändiga fömtsättningar för internationellt sett högakvinnliga förvärvsfrekvens. Del råder bred politisk enighet omjämsiälldheismålen. En rad offentiiga och enskilda organ i samhället arbetarvar och en inom sill område för all förverkliga dessa mål. är dockkvinnors och mäns villkor i samhället alltför olika. I arbetslivet tar sig deltauttryck bl. a. i all kvinnor och män arbetar i skilda branscher, i olika yrkenoch med olika lång daglig arbetstid. En väsenllig uppgift förjämställdhetsarbetel är därför atl verka för en arbetsmarknad som inte äruppdelad i en manlig och en kvinnlig del utan en där kvinnor och män iställetdeltar i alla delar av arbetslivet på samma villkor och med lika möjligheter. Många kvinnor har svårigheter att kombineraförvärvsarbete med god omsorg om barnen. Detta gäller inte minst för kvinnormed små barn. En generell förkortning av den dagliga arbetstiden med målet sexlimmar per dag skulle förbättra villkoren. Många löntagare prioriterar också,enligt tillgängliga undersökningar, en sådan förbättring av levnadsstandardenframför en ökad konsumtion. En åtgärd som har slor betydelse är den möjlighelsom föräldraledighetslagen ger småbarnsföräldrar att förkorta sin arbetstid medersättning för inkomstbortfall. Det är angeläget alt denna rättighel, somframför allt utnyttjas av småbarnsmödrarna, fördelas mer jämlikt mellanföräldrarna. Utvecklingen mot jämställdhet på arbetsmarknadenhar gått snabbt . Kvinnorna har nudefinitivt befäst sin position på arbetsmarknaden. Del finns emellertid enpåtaglig risk att 1970-talets positiva utveckling mot ökad jämställdhet inteutan vidare kommer att fortgå. bild av datoriseringensmöjliga konsekvenser för många traditionella kvinnoarbeten inom industri,service och framför alll kontorsarbete understryker behovet av omedelbara offensivaåtgärder. Enligt utredningen är risken annars påtaglig att de grupper kvinnor,som av varierande anledningar har en svag ställning i arbetslivet, iframliden kommer alt drabbas av arbetslöshet. Under 1970-lalet kunde både den slora gruppennylillträdande kvinnor på arbetsmarknaden och en slor andel av dem som genomomstruktureringar av näringslivet tvingades söka nya arbeten beredassysselsättning inom den snabbt växande offentliga sektorn. Då denna tillväxt nusker i en mer långsam takt kommer dessa gmpper inte i samma utsträckning somtidigare kunna beredas arbete inom den offentliga sektorn. kan blikännbart för många kvinnor vars traditionella arbetsuppgifter i den privatasektorn lagils över av datorer. Inom industri och privat tjänstesektor väntasdäremol en ökad efterfrågan på kvalificerad arbetskraft. Prop.1984/85:130 10 kvinnorsom befinner sig på arbetsmarknaden, som de som befinner sig i utbildning,har emeilerlid en förhållandevis svag ställning i konkurrensen om arbetenainom dessa sektorer. Deras ulbildning och arbetslivserfarenhet hänför sigframför allt lill vård- och servicesektorn. Även många s. k. traditionella mansjobb väntasförsvinna. Många industribranscher står inför stora omställningar på grund avöverkapacitetsproblem, omstruktureringsbehov och tilltagandeinlernalionalisering. En följd av en minskad induslrisysselsällning kan bliökad konkurrens från männens sida även vad gäller de kvinnodominerade arbelenai den offentliga sektorn. Konkurrensen om de tillgängliga arbetena inomindustrin kommer att öka. Ulbildningskraven höjs också successivt,och enligt bl. a. dataeffeklutredningens bedömning kommer utbildning inomtraditionellt manliga områden som teknik och dala alt bli alllmerutslagsgivande. Mot denna bakgrund framstår flickornastraditionella val inom hela utbildningssystemet som än mer betänkligt. Hittillshar dessa val alltför ofta lell till lågavlönade kvinnoarbeten med begränsadeutvecklingsmöjligheter. Fortsätter flickor att välja på samma säll som , ärrisken pålaglig att utbildningen för många kommer alt leda lill väsentligasvårigheter med åtföljande perioder av arbetslöshet och härigenom allvarligakonsekvenser för samhällsekonomin. Den välbehövliga begåvningsreserv somflickorna utgör las också dåligt tillvara. Mot denna bakgrund anser jag all ålgärder måslevidtas över etl brett område. Den genomförda 10-miljonerskampanjen visade, atlmyckel goda resultat kan uppnås genom särskilda projeklinsalser. Jag föreslårdärför alt ytterligare projektmedel avsätts för ell forlsalt arbete med ihuvudsak samma inriktning och uppläggning som 10-miljonerskampanjen. Projektverksamhetenbör utformas i samarbele med bl. a. arbetsmarknadens parter. föreslog i sittslutbetänkande atl elt särskilt åtgärdsprogram skulle ularbelas för alt stärkakvinnornas ställning i den föreslående omslruklureringsprocessen på arbetsmarknaden.Många av de insalser ulredningen föreslog har prövats inom ramen förlO-miljonerskam-panjens arbele. Tyngdpunkten i kampanjen var all identifierasådana områden där man med en smärre förändring eller förstärkning av etlbefinlligl arbele kunde rikta insatser mot kampanjens verksamhetsområde; förändratulbildningsval för skolflickor, dalaulbildning för kvinnor och rekryterings-och vidareulbildningsåtgärder för kvinnor, ofta i mindre kvalificeradebefattningar. Kampanjens arbete kom atl ge resultat på i huvudsaktvå sätl. För del första fick en mängd flickor och kvinnor del av kampanjensaktiviteter. Prop.1984/85:130 11