prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — För all elt förvaringsavtal skall anses föreliggalorde del alliså krävas all näringsidkaren har ålagil sig att la hand om ellföremål och all ägna della viss vård i form av bevakning eller annan lillsynsom i princip är inriklad jusl på del ifrågavarande föremålel. Om en konsumenl på en järnvägs- eller busslalion användersig av ett sådant förvaringsfack som där ofta ställs lill allmänhetensförfogande eller om en konsumenl hyr ell bankfack hos en bank eller fårtillgång lill elt låsbart förvaringsfack i en hotellreception e.d., är delsålunda som regel inle fråga om ell avial om förvaring. Om ell föremål las omhand av personalen på järnvägs- eller busslalionen, av personalen i bankeneller av personalen på holelld, föreligger däremol i allmänhel ell avial omförvaring även om föremålet,bara las om hand för inlåsning i dl bankvalv, eltkassaskåp eller någol annal förvaringsutrymme som konsumenten inle har direkllillgång lill. Uppställning av en bil på en aulomalbdjänad parke-ringsplalseller i ell aulomatbdjänai garage innebär som regel inle all ell avial omförvaring har slutits. På samma säll bör bedömas fall där avgiften föruppsiällningen las upp av områdes- eller garageinnehavarens personal men dennainle fyller någon annan funklion i förhållande lill konsumenien. Om parkeringsområddseller garagets innehavare uttryckligen eller underförstått lar på sig allkontrollera alt bilen inte hämlas ul av någon annan än den som på ell ellerannat sätt kan legitimera sig, 1. ex. genom att förde etl bevis angåendeuppställningen, lorde del däremol i princip få anses vara fråga om etlförvaringsavtal, låt vara all vårdpliklen i ett sådani fall kan vara uttunnadtill all avse i huvudsak endasl ullämningskontrollen. Om en bålägare hos ettvarv e.d. får disponera en plals för vinteruppläggning av bålen innebär enbartdenna omsländighel inle all det kan anses föreligga ell avtal om förvaring avbålen. Har varvsägaren ålagil sig att ägna bålen tillsyn underuppläggningsliden föreligger däremol etl förvaringsavtal. Även om gränsen mellan avtal om förvaring och avtal omnyttjanderätt till ett förvaringsutrymme e.d. principiellt sell är klar, naluriigtvis inte uteslutas alt gränsdragningsfrågor stundom kan uppkomma iprakliken. 1 sisla hand får sådana frågor lösas i rättstillämpningen, varvidhänsyn naluriigtvis måste las inle bara till del formella innehållel iparternas avtal utan också till hur förhållandel mellan parierna faklisklgestaltar sig saml till omständigheterna i övrigt. Del bör lilläggas att fråganhuruvida elt avtal Prop.1984/85:110 149 mellan en näringsidkare och en konsumenl är all hänföralill den ena eller 1 § KtJL den andraavtalstypen självfallel inle är ensaml avgörande när del gäller l.ex.konsumenlens möjligheter atl av näringsidkaren få ersättning för skador påegendom som förvaras på vissl sätt. Även ett avtal om hyra av ellförvaringsuirymme e.d. kan innebära förpliktelser för näringsidkaren varsåsidosättande kan ådra honom bl.a. etl sådant skadeslåndsansvar. Som har berörts i den allmänna moliveringen (avsnitt2.11.1) kan ell momeni av förvaring ulgöra en biförpliklelse för näringsidkarenenligt ett avtal som i huvudsak går ul på en annan preslalion frånnäringsidkarens sida, t.ex. transport av gods. I sådana fall bör i allmänhet deregler som gäller för huvudförpliktelsen tillämpas även för förvaringsmomentd.Avtalet bör alltså inte lill någon del betraktas som ell sådant avtal omförvaring som faller under konsumenlljänsllagen. får beiydelse bl.a. omde regler som gäller beträffande huvudförpliklelsen - såsom exempelvis lagsliftningenrörande vissa transportavtal - innebär eller tillåter begränsningar avnäringsidkarens ansvar för skador på omhändertaget gods. På samma sätt bör i princip bedömas den situationen attett momeni av förvaring ingår som en biförpliklelse lill ell sådant avtal omarbete på egendom som omfattas av konsumenlljänsllagen, såsom nären bil elleren annan lös sak överlämnas i näringsidkarens besittning för ell reparalionsarbelee.d. Delta betyder all lagens särskilda regler rörande avtal om förvaring inteär direkt lillämpliga på förvaringsmomentd i ell sådant avial. Förhållandel hardock ringa praklisk beiydelse med hänsyn till all näringsidkarens ansvar vidskador på konsumenlens egendom medan den befinner sig i näringsidkarensbesittning är i huvudsak delsamma vare sig förvaringsåtagandel är hanshuvudförpliklelse eller förvaringsmomeniel utgör en biförpliklelse lill ellåiagande all ulföra arbete på elt föremål. I många fall kan å andra sidan arbele på en lös sak ingåsom elt moment i näringsidkarens vårdplikt enligt ett avtal om förvaring avsaken. sådani arbele bör då i princip bedömas enbart som ett led ifullgörandet av förvaringsavtalet. Del kan l.ex. vara fråga om rengöring av etlföremål inför förvaringen, arbele som fordras för atl föremålels skick skallbibehållas under förvaringen eller demoniering av viss utrustning från ellföremål inför förvaring av föremålel och senare påmonlering av ulruslningeninför uilämnande av föremålel lill konsumenien. Molsvarande gäller omförva-ringsavialel innefattar ell i förhållande lill förvaringsåtagandelunderordnat transporlmomeni e.d., exempelvis bogsering av en bil lill enuppslällningsplals för förvaring av bilen. Förhållandena kan emellertid också vara sådana all exempelvisdl avtal om förvaring av en lös sak och ell avial om arbele på saken börbedömas som Ivå separala avtal mellan näringsidkaren och konsumenien. Så kanvara fallet om ell varv som har ålagit sig vinlerförvaring av en båt ocksåskall ulföra ulmslnings- eller reparationsarbelen på båten, vilka inte kananses ulgöra endasl moment i vårdpliklen enligi förvaringsavialel, eller om 1984/85:110 150 ennäringsidkare som har ålagil sig sommarförvaring av en päls också skall t §KtJL ulföra ändringsarbeten på denna. På motsvarande sätt kan t. ex. ell avtalom transport av en sak ha kombinerats med ell avial om förvaring av saken sommåste anses ligga vid sidan av transportaviald. I sådana fall skall belräffandevari och ett av avtalen lillämpas de regler som gäller för del avlalel. Deltahindrar inte att ett väsentligt kontraktsbrott från näringsidkarens sida medavseende på ell av avtalen i vissa fall kan ge upphov en rält förkonsumenien all häva båda avtalen. Somnyss nämndes bör förvaring som endasl utgör ett led i fullgörandd av elliransportavial eller annars en biförpliklelse enligt ell sådant avtal i principbedömas enligt de regler som gäller för del akluella transportavtalet. 1allmänhel lorde del här vara fråga om förvaring som sker medan egendom befinnersig under befordran enligt ell transporiavial eller som sker i omedelbaranslulning till iransporlens påbörjande eller avslulande. Det gäller bl.a.sådan förvaring av resgods som regleras i den i prop. 1983/84:117 föreslagnajärnvägstrafiklagen. En speciell situation föreligger dock då en passagerare påell fartyg överlämnar värdeföremål lill befälhavaren eller någon annanrepresenianl för borlfraklaren för säker förvaring under en sjöresa.Bortfraktarens ansvarighet för skador avseende den förvarade egendomen reglerasi 6 kap. sjölagen (1891:35 s. 1, ändringar i 6 kap. gjorda senast 1983:699).Dessa beslämmelser bör i förhållande lill konsumenlUänsllagen uppfattas somsådan speciallagsliflning som uteslu-ler tillämpningen av konsumentljänsllagensregler om förvaring. Objektetför förvaringsavtal som enligt punkl 3 omfatlas av konsumenlUänsllagen är lösasaker, dvs. samma kaiegori av föremål som avses under punkl 1 i förevarandeparagraf. 1 enlighel med vad som har anförts i avsnill 2.11.2 undantas frånlagens tillämpningsområde förvaring av levande djur. Tilllösa saker bör vid tillämpningen av lagen räknas även handlingar avvärdepappers natur. Värdepapper brukar visserligen i många sammanhang inlehänföras till egendomskalegorin "lösa saker" utan i stället betraklassom en särskild kaiegori under del vidare rättsliga begreppel "lös egendom".Detla sker emellertid i sammanhang där del väsenlliga inle är värdepapperet somett fysiskt föremål, ulan i slället de räuigheler som represenleras av papperd.Värdepapper framlräder dock även som fysiska föremål och bör som sådanaomfattas av konsumentljänsllagens regler om förvaring av lösa saker. Delbör dock underslrykas all lagen, när del gäller förvaring av värdepapper, inteär avsedd atl reglera annal eller mera än den förvarings- och vårdplikt som ärförknippad med förvaringen av värdepapper jusl i deras egenskap av fysiskaföremål. Lagen lar däremol inle sikle på den rättsliga vården (förvallningen)av värdepapper och reglerar alliså inle i. ex. frågan om vilka ålgärder som enförvarare kan vara skyldig alt vidla i syfte atl bevara de rättigheter somrepresenteras av elt värdepapper. Frågor av del slaget får lösas genom särskiltavtal mellan parterna, vars rättsverkningar 1984/85:110 151 m. m. i princip inle regleras av konsumenttjänsllagen. Ellavtal som inne- 2 § KtJL bär all värdepapper har överlämnals lill någonhuvudsakligen för sådan förvalming som har nämnls, medan förvaringen avvärdepapperen som fysiska föremål framstår enbart som en biförpliklelse tillden rättsliga vården, bör i enlighel med det tidigare sagda anses i sin helhelfalla utanför konsumenlljänsllagen. 1 fråga om förvaring och vård av omyndigas värdehandlingarfinns särskilda beslämmelser av i huvudsak ivingande natur i lagen (1924:322)om vård av omyndigs värdehandlingar (ändrad senasl 1981: 1335). Lagen gällerenligt 1 8 i fall då värdehandlingar för en omyndigs räkning har salls ned iöppel förvar hos eller annan bank enligt beslämmelserna i föräldrabalken.liksom då i annal fall en bank har i öppel förvar sådana värdehandlingarUllhörande en omyndig på vilka beslämmelser om nedsattavärdehandlingar skall tillämpas. Enligt 15 8 lillämpas lagen också på vård avvärdehandlingar som lillhör någon för vilken god man har förordnals enligi 18kap. 3 eller 4 8 . När det gäller inhemska värdehandlingarreglerar lagen om vård av omyndigs värdehandlingar, såväl den renl fysiska somden rättsliga vården av handlingarna, medan den beträffande utländskavärdehandlingar ålägger banken ansvar endasl för den fysiska förvaringen avhandlingarna. 1 fråga om sådan förvaring som omfatlas av lagen om vård avomyndigs värdehandlingar bör denna belraktas som en specialreglering iförhållande till konsumenttjänstlagen, vilket medför att den lagen inte ärtillämplig. 1. tillverkning avlösa saker, utom då konsumenien skall tillhandahålla en väsenllig del avmalerialel, 2. installation,montering eller annat arbete som en näringsidkare utför för alt fullgöra ellavtal om köp av en lös sak, 3. arbele som ennäringsidkare ulför för all avhjälpa fel i egendom som han har sålt. (Jfr 1 kap. 2 8 i utredningens förslag) Paragrafen innehåller beslämmelser rörande avgränsningenav lagens tillämpningsområde gentemot de regler som gäller för köp, i förstahand de till konsumentens förmån ivingande reglerna i konsumenlköplagen. Genom punkl 1 klargörs atl konsumentljänsllagen inlegäller för sådana tillverkningsavtal som enligt 2 8 köplagen skall anses somköp (s. k. besläll-ningsköp). 1 förhållande till den paragrafen har förevarandebeslämmelse gells en modernare språklig ulformning och anpassais lill vad sompreliminärt har överenskommits under del arbete på en ny köplag som f.n.bedrivs i nordisk samverkan. Prop.1984/85:110 152 I sak är bestämmelsen i punkt I avsedd atl ansluta lillbeslämmelsen 12 8 2 § KtjL köplagen på så sålt atl sådana avial omtillverkning av lösa saker som inle faller under köplagen i stället skall ansessom avtal om Uänster. Del avgörande blir härvid i princip vad avlalel mellanparterna innebär i fråga om tillhandahållande av det material som behövs föratt tillverka eller framställa den sak som avtalet avser. 1 2 8 köplagen sägs idetta hänseende att ett avtal om Ullverkning av ell föremål är all anse somköp, om tillverkaren skall "ämnet därtill beslå". Del ansesemellertid tillräckligt atl tillverkaren skall hålla med.del huvudsakligamalerialel (se , Om köp och byle av lös egendom, 1960, s. 55-56).Detta förhållande återspeglas i den nu aktuella beslämmelsen genom atl del avdenna framgår all konsumentljänsllagen skall lillämpas på elttillverkningsavtal endasl om konsumenien skall Ullhandahålla en väsenllig delav malerialel (ämnel) lill den sak som skall tillverkas. Punkt I är avsedd alt omfatta även avtal som är alljämställa med tillverkningsavtal men belräffande vilka del kan framstå sommindre träffande all använda termen tillverkning, t. ex. avial om odling avväxter e.d. (jfr SOU 1976:66 s. 205). Som exempel på vanligt förekommande avtal som enligt punklI inle omfattas av konsumenttjänstlagen ulan är alt anse som beställningsköpkan nämnas tillverkning av nycklar, framställning av fotografier eller fotokopiorgenom kopiering av inlämnade negativ eller förlagor och mått-beställning avkläder hos en affär som tillhandahåller tygel. Del är fråga om tillverkning aven lös sak enligt punkl I även om föremålel efler Ullverk-ningen skall förenasmed marken eller med en byggnad e.d. på elt sådani säll att föremålel därigenomblir all anse som fast egendom enligt beslämmelserna i 2 kap. jordabalkeneller kommer att ulgöra en fasl sak, l.ex. byggnad eller anläggning på annansmark. Om en konsumenl hos en näringsidkare besläller Ullverkning av ellmonleringsfärdigl hus, är del alliså fråga om ell lillverkningsavial som enligt2 8 köplagen skall anses som köp och som faller uianför konsumenujänsllagensUllämpningsområde. Delsamma gäller, om en konsumenl besläller Ullverkning avfönslerbå-gar lill en byggnad eller av ell slakel som skall levereras iseklioner för all sällas upp runl konsumenlens toml, förutsatt allnäringsidkaren skall hålla med del huvudsakliga malerialel. Del är däremol inlefråga om elt s.k. beställningsköp utan i ställd om en tjänsl som omfattas avkonsumenlljänsllagen, om näringsidkaren förfärdigar en sak som i och medfillverkningen anlar karaklären av fasl egendom eller fasl sak. Som framgår av del lidigare sagda är beslämmelsen i punktI inle avsedd alt ändra den gränsdragning mellan å ena sidan avial om köp och åandra sidan avial av lypen arbelsbeUng som följer av 2 S köplagen. När detgäller yllerligare ddaljfrågor rörande denna gränsdragning kan därför hänvisaslill den köprältsliga litteraturen (se bl.a. s. 53-57). Prop.1984/85:110 153 Punkl 2 2 § KtJL Genom denna beslämmelse klargörs att konsumenttjänsllageninte gäller belräffande sådana installations-, monterings- eller liknandearbelen som är all bdrakla endast som en biförpliklelse för näringsidkarenenligt ell avtal om köp av en lös sak. Delta senare kommer uttryck genomall det i beslämmelsen sägs alt del skall vara fråga om arbete som ennäringsidkare utför för all fullgöra ell sådant köpeavtal. Härav framgår ocksåall det skall vara fråga om arbete som uiförs av den näringsidkare som är parti köpeavialet eller av någon annan för hans räkning. Beslämmelsen iräffaralliså inle det fallel all konsumenien anlitar en näringsidkare för atl installeraen hushållsmaskin e.d. som konsumenien har köpl av en annan näringsidkare.Vidare framgår av beslämmelsen all arbetet skall ulgöra ell led i fullgöranddav köpeavtalel. Beslämmelsen avser alliså inle heller den silualionen all enkonsumenl som har köpl en hushållsmaskin e.d. senare på nyll anlitar säljarenför alt installera maskinen. Beslämmelsen i punkl 2 anger i och för sig inle när ellinslallalionsarbete e.d. bör ses som enbart en biförpliklelse förnäringsidkaren enligt ell avial om köp av en lös sak. Den klargör endasl all,när så är fallet, det ifrågavarande arbelel inle faller underkonsumenttjänstlagen. Bestämmelsen lämnar sålunda öppel huruvida ell avtal, sominnebär både alt näringsidkaren skall Ullhandahålla gods och all han i sambanddärmed skall ulföra arbele på lös sak eller på fast egendom e.d.. bör i sinhelhet bedömas som etl köp eller som en sådan Uänst som avses i 1 8 eller omdel i slället bör bedömas som ivå särskilda avial. Dessa frågor lorde knappaslvålla några slörre problem i prakliken. Som en allmän uigångspunkl bör dock framhållas att deavtal om arbele på egendom som omfattas av konsumenltjänsllagen (del s. k.materiella arbeisbdingei) lypiskl sett går ul på alt näringsidkaren skalltillhandahålla såväl gods som arbele. medan köpeavtalel typiskt sell går ulendasl på lillhandahållande av gods. Del torde därför - som även utredningenhar framhållit (belänkandet s. 135) - ofta ligga närmare lill hands atl hänföraetl sådani blandal avtal som avses här under konsumenttjänstlagen än all bedömadel som elt köp. Så snarl arbetsålagandel framsiår som elt väsenlligt moment iavtalet lorde detta sålunda normalt böra betraktas som ell avtal om en ijänsloch inle som etl köp. Uppenbarligen kan man härvid inte enbart eller ens iförsia hand se värderelationen mellan arbete och gods. Minst lika viktigttorde vara, om arbetet framstår som kvalificeral därför alt del kräver enfackmans sakkunskap, skicklighel eller särskilda ulruslning. I enlighel med del nu sagda bör - för alt nämna eltexempel som utredningen har bedömt annorlunda (se belänkandel s. 413) - byle avmolor eller växellåda i en bil regelmässigl belraktas som en Uänst som fallerunder konsumenlUänsllagen och inle som ell köp Ufr NOU 1979:42 s. 22 och 67). 1ell sådani fall lillkommer som en yllerligare bedömnings- Prop.1984/85:110 154 faklor atl del ofta framsiår som naluriigl för folk iallmänhet alt bdrakla ell 2 8 KtJL avtal som elt avtal om en ijänsl ochinle som etl köp då det är fråga om all varaktigt förena föremål av lypreservdelar med etl huvudföremål. Del torde däremol normall böra anses vara fråga om ell köpsom enligi punkl 2 i sin helhel faller uianför konsumenttjänsllagen, om enbilreparatör tillhandahåller och monlerar nya ländsUfl i en bilmotor, nyaglödlampor i en bils strålkastare eller nya hjul på en bil. Typiskt sett är ddhär fråga om enkla arbelen och om föremål som gärna uppfattas som självsländigavaror bl.a. därför att de i slor ulslräckning lillhandahålls inle bara hosservice-verksläder o. d. ulan säljs och köps i många olika sammanhang. På sammasätl lorde vanligen böra bedömas köp av iväll- eller diskmaskiner, spisar,kylskåp o.d., TV-apparater och andra hushållsmaskiner eller hushållsapparateri fall då säljaren åtar sig att ombesörja installalionen. Givetvis kan en helhetsbedömning av elt avial mellan enkonsument och en näringsidkare dock utfalla på annat sätt beroende påomständigheterna i det konkrela fallel. Om en bilreparalör har ålagil sig allulföra en 1000-milsservice på konsumenlens bil, innefattande en rad olikamomeni av vilka ett eller flera i enlighel med del sagda skulle kunnabedömas som köp om de ses isolerat, torde det sålunda normalt vara meslnaturligt och ändamålsenligt atl uppfatta hela avlalel om servicen som ellavtal om en konsumentljänsl. 1 andra siluationer kan det däremol vara befogalalt bdrakla ell liknande avial såsom beslående av ell avtal om en Uänstkombinerat med ett eller flera köp, l.ex. då en näringsidkare ålar sig atlhelrenovera konsumentens kök och all i samband därmed leverera och installerasådana apparater som spis, diskmaskin och kylskåp. Beslämmelsen i punkt 2 gäller även belräffande sådana s.k.besläll-ningsköp som avses i 2 8 köplagen och som enligt punkt I i förevarandeparagraf inle omfattas av konsumenlUänsllagen. Om en näringsidkare som påkonsumentens beställning tillverkar fönsterbågar lill en byggnad ellerstakelseklioner för en loml också har ålagil sig inmontering resp. uppsättningtorde avtalet sålunda vanligen i sin helhet böra bedömas som ett köp. På sammasätl lorde normalt också böra bedömas uppsättande genom säljarens försorg av enmonleringsfärdig byggnad, vare sig den har särskilt tillverkals på konsumenlensbesiällning eller köpis "från lager". 1 della fall framstår nämligeninslaget av köp oftasl som så dominerande att det är naturligt atl seuppsältningsarbeiet som en biförpliklelse enligt köpeavtalel, trols atlarbelel i och för sig kan vara både omfallande och kompliceral. Del bör framhållas all frågan om konsumentljänsllagensUllämplighd på arbele på egendom, vilket ulgör en del av näringsidkarensförpliklelser enligi ell "blandal" avtal, givelvis kan uppkomma ävennär arbelel kombinerats med andra prestationer än sådana som kan hänföras lillköp av lösa saker (l.ex. Bedömningen av dessa fall får överlåtas åträttstillämpningen. Prop.1984/85:110 155 Punkt 3 3 § KtjL Genom punkt 3 klargörs att konsumenlljänsllagen inteheller reglerar arbete som en näringsidkare utför för atl avhjälpa vad somrättsligt sett ulgör fel hos egendom - lös eller fasl - som har sålls avnäringsidkaren. Det är alltså även i detla fall fråga om arbete som utförs lillfullgörande av ett avtal om köp. Beslämmelsen avser endast sådaniavhjälpningsarbde som näringsidkaren är berättigad eller skyldig alt ulföraenligi de för köpet gällande rättsreglerna och som också uiförs på grund därav.Härunder faller även avhjälpande av en brislfällighet som omfatlas av ettgaranliåla-gande. Bestämmelsen torde också kunna anses tillämplig om en säljareavslår från all åberopa l.ex. all konsumenien på grund av alltför senreklamalion har förioral sin rätl atl göra ell fel gällande och därför utförett avhjälpningsarbde som om han vore skyldig atl göra delta. Detsamma gällerom konsumenien godiar all näringsidkaren avhjälper ell fel irots all konsumenieni slällei skulle ha kunnal häva köpet eller göra prisavdrag. Beslämmelsen ärdäremol inte lillämplig i fall då en konsumenl av någon anledning väljer attinte utnyttja sina befogenheter enligt köpeavtalet utan i Ställd beslällerarbelel hos säljaren som ett vanligt reparationsarbete e.d. Bestämmelsen i punkt 3 gäller endasl arbete som uiförs avsäljaren eller av nägon annan för hans räkning. Om konsumenten låler nägonannan näringsidkare rälla till en brislfällighd är konsumenltjänsllagenlillämplig på della arbele. Som utredningen har framhållit (belänkandel s. 414)förekommer del, särskili i samband med garantier för en längre lid, allsäljaren som ell villkor för garantins giltighet föreskriver all köparen undergaranliliden skall låla ulföra vissa underhållsarbelen o. d. med jämnamellanrum. Åven om sådana arbelen uiförs av säljaren lorde detla inte kunnasägas ske till fullgörande av köpeavtalet, och de hör därför inle lill dearbeten som avses i punkt 2 eller 3 i förevarande paragraf, såvida det inte inågot enskilt fall blir fråga om etl avhjälpande av fel i den mening somlidigare har berörts. Detsamma gäller naturligtvis i allmänhel beträffande annanservice som en näringsidkare utför på egendom som en gång har sålls av honom.Del lorde emellertid vara befogal att anse beslämmelsen i punkl 2 lillämplig påsådan, för konsumenien ofta kostnadsfri, leveransservice som en säljare tar päsig all ulföra en kortare lid efler leveransen av exempelvis en bil och som iregel går ul på konlroll och efterjuslering av olika delaljer hos den köpiavaran. Avtalsvillkor som i jämförelse med bestämmelserna i dennalag är lill nackdel för konsumenten är ulan verkan mol denne, om inle annalanges i lagen. (Jfr I kap. 5 8 i ulredningens förslag) Prop.1984/85:110 156 Paragrafen fastslår atl bestämmelserna ikonsumenlljänsllagen i princip 3 § KtJL är ivingande lill konsumenlens förmånpå det sällel all denne inte är bunden av avlalsvillkor som i jämförelse medlagens beslämmelser är till nackdel för honom. Den jämförelse som nämns iparagrafen skall i princip göras mellan det enskilda avtalsvillkor och denenskilda lagbestämmelse som reglerar en viss fråga. Det är alltså inle fråga omalt göra en helhetsbedömning av ett avtal som i vissa avseenden ger konsumentenen sämre men i andra avseenden en förmånligare ställning än som följer avlagen. Bestämmelsen innebär all de olika förmåner ochbefogenheler som lagen tillerkänner konsumenten inte kan inskränkas genomvillkor i avial. Inle heller är konsumenien bunden av avtalsvillkor som l.ex.ålägger honom ell slrängare ansvar för konlraklsbroli än som följer av lagensregler.