prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Sysselsättningspolitikentillfördes efter regeringsskiftet väsentligt utökade resurser ochinriktades på atl hejda den snabbt växande arbetslösheten. Till en börian vardet främsl beredskapsarbetena som ökade i omfattning. sattes etl omfattandeinvesteringsprogram igång inom transport-, energi- och byggnadssektorerna.Särskilda insatser gjordes för . Genomgripande insatser i vissakrisdrabbade branscher och företag - främst statliga - har lagl grunden för enbällre utveckling . har rekryteringsstöd ochnyinrättade arbeten i s. k. ungdomslag fått betydande effekter. harantalet beredskapsarbeten minskats kraftigt. Intagningen lill gymnasieskolanhar hållits pä en hög nivå. Industripolitiken har inriktats pä atl medverka till förnyelsenav svenskt näringsliv och att inte hälla olönsamma företag - statliga eller privata -under armarna.Härigenom skapas bättre Ibrutsäitningar för en långsiktigt hållbarsysselsatiningsuppgång. inriktas arbetsmarknadspolitiken framsi päatt havda arbetslinjen - dvs. alt ersälla ekonomiskt stöd till arbetslösa medarbete - och att bekämpa långtidsarbetslösheten. Arbetsförmedlingen harsärskilt väsentliga uppgifter i nuvarande konjunkturläge, när det galler attunderlätta rekryteringen av arbetskraft och atl Ulnytlja näringslivetsexpansion till alt erbjuda ledigaplatser lill de arbetssökande. Under senare är haren rad åtgärder vidtagits föratt effektivisera arbetsförmedlingens verksamhet. Kontakterna med företagenhar förbättrats, ett serviceprogram håller pä atl genomföras och en tekniskupprustning har inletts. Omläggningen avarbetsmarknadspolitiken har givitutslag i att vakanstiderna vid lillsaiiningav lediga platser inom tillverkningsindustrin har kunnat begränsas piuagligi.Trots att kapacitetsulnyltjandet i industrin var högre 1984 ;in under den torrakonjunkturuppgången 1979, var vakanstiderna avsevärt lägre 1984. Ett problem somuppmärksammats nncket undei' senare tid iir bristen pä tekniker. Denna brisigär iillb;.ka pä dåligframförhällning i utbildningspolitikeni slutet av . Utbildningen av civilingenjörer och av tekniker pågymnasienivå har utökats betydligt. Även annan teknikerut-bildnmg har byggtsul. a. inom arbetsmarknadsutbildningen. Genom dessa åtgärder - och genominförandet av de s.k. förnyelsefonderna -kommer den totala tillgången till tekniskt utbildad personal att ökakiaftigt framöver, vilkel bör underlätta en fortsatt expansion av näringslivet. Arbetsmarknadspolitiken under1985 är inriktad pä all hävda arbetslinjen. Del innebär alt aktiva insatserför att erbjuda arbete eller arbetsförbe-redande ålgärder skall komma i förstahand. Inom ramen för denna allmänna inriktning skall arbetsmarknadspolitikenmedverka till all underlätta den fortsatta expansionen a\' näringslivet. Detinnebär omfattande insatser för atl underlätta företagens eftertVägan påarbetskraft. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 32 ser krävs för de arbetssökande som har en svagställning pä arbetsmarknaden. Ytteriigare åtgärder sätts in för alt begränsalångtidsarbetslösheten. Både rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbetenskall i fortsättningen huvudsakligen utnyttjas för långtidsarbelslösa. Även om sysselsättningoch arbetslöshet kan förutses utvecklas i positiv riktning, är del väsentligtatl understryka behovet av en hög handlingsberedskap inomarbetsmarknadspolitiken. Den viktigastefördelningspolitiska insats som kan göras i rådande läge är all föra enekonomisk politik som gör del möjligt alt nå full sysselsättning och stabilapriser. Arbetslösheten skapar fördelningsmässiga klyftor såväl ekonomiskt somsocialt. Infialionen omfördelar värden för åtskilliga miljarder kr.från sparare till låntagare.Inflationen innebär ocksä ell hot mot den fulla sysselsättningen genom alt denurholkar konkurrenskraften. Att den ekonomiska politiken de båda senaste årenförmått alt minska både arbetslösheten och inflationen är därför en myckel storför-delningspolitisk framgång. För alt sanera densvenska ekonomin är det nödvändigt att föra en stram ekonomisk politik.Utrymmet för reformer är myckel begränsat och konsumtionen kan tillålas växaendasl i långsam takt. Föran möta de påfrestningar som krispolitiken innebäroch fördela de ofrånkomliga ekonomiska bördorna så rättvist som möjligt, harregeringen vidtagit en rad åtgärder. upphävdes de försämringar avdel sociala trygghetssystemet som tidigare hade beslutats. Därmed infriades defyra vallöftena: att riva upp beslutet om karensdagarna i sjukförsäkringen, attupphäva försämringen av arbetslöshetsförsäkringen, all återställa värdesäkrapensioner och atl återställa siatsbidragsnivån i barnomsorgen. Därutövergjordes särskilda insatser för barnfamiljerna. Skattesystemet harförändrats så att förmögenheter och aktier beskattas hårdare . Arvs-och gåvoskatten har likaså höjts. Det skattemässiga värdet avunderskottsavdrag i form av räntor m.m. vid inkomstbeskattningen harbegränsats samiidigi som marginalskatterna har sänkts. Avdragsrätt har införtsför fackföreningsavgifter. Genom det nya allemanssparandel har del blivit möjligt att minskaskattesubventionerna till aktiesparande höginkomsttagare, somsparstimulanserna numera går till en bredare grupp vanliga inkomsttagare. Strävandena att få fartpå den svenska ekonomin har gjort det nödvändigt alt väsentligt och varaktigthöja lönsamheten i det svenska näringslivet till de nivåer som rådde under1960-talet. Därigenom kan den producerande verksamheten stärka sin ställninggentemot finansiella placeringar. De svenska förelagen kan då också hävda sigbättre gentemot utländska företag. Den ökade lönsamheten har varil nödvändigför alt åstadkomma 1984/85:100 Bilagal Tabell 6Likviditetspäverkande åtgärder, effekter på näringslivet 19831985 Miljarder kr., brutto Slopade FoU- och invesie- den expansion och de framtidssatsningar både påhemmamarknaden och på exportmarknaden som på krävs för att nä fullsysselsättning. Vinsluppgången har emellertid skapat fördelningspolitiskaspänningar, vilka förslärkts av att lönlagarnas reallöner sjunkit fiera år irad fram t. o. m. Dessa spänningar har regeringen sökt mildra på olikasäll. Vinstuppgången harmedföri en betydande likviditetsuppbyggnad i näringslivel. Regeringen harvidtagit en rad ålgärder för alt dra in betydande delar av denna likvidiieitill samhället och för att styra vinsterna mot investeringar och andraulvecklingsfrämjande insatser. Som framgår av tabell 6 beräknas dessa ålgärderbegränsa näringslivets likvidiiei med ca . Härtill kommerden vanliga bolagsskallen. Den sammanlagda effekten av skatter,fondavsättningar m.m. beräknas brutto uppgå till . infördeslöntagarfonder, genom vilka ägandet sprids och lönlagarna blir delaktiga iförmögenhetstillväxten. Härigenom ökar också möjligheterna all nå uppslutningfrån lönlagarnas sida kring den nödvändiga ökningen av lönsamhelen ochinvesteringarna i företagen. De förnyelsefonder som införs 1985 innebär, attförelagens anställda får del i förelagens vinster även i form av förbättradutbildning. Vidare genomförs 1985 familjepolitisk reform. Barnbidraget höjs med I . perbarn och år. Det är den kraftigaste höjningen . Även flerbarnstilläggenoch studiebidragen höjs. Vidare stärks bostadsbidragen genom ändrade hyres- ochinkomstgränser. Garanlinivån i föräldraförsäkringen höjs. Föräldraförsäkringenförenklas och förbättras. Dessulom kan nämnas auarbetslöshetsersättningen, som medgav en högsta dagpenning på 230kr., har höjts två gånger och föreslås bli höjd en Iredje gång den I juli 1985lill . De sämst ställdapensionärerna har genom beslut fält förstärktapensioner. För de handikappade har särskilda insatser gjorts och åretsbudgetförslag innefattar betydande resursförstärkningar och re-3 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilagal .34 former inom delta område, hl. a. en kraftigförbäliring av bilstödei lill handikappade i arbetslivet. Skattesystemet skalltylla en rad uppgifter. Det skall finansiera en val fungerande offentligsektor. Del skall uppmuntra arbete, sparande och andra produktiva insatser. Detskall vidare bidra lill en jämnare fördelning av levnadsstandarden.Skattesystemet skall ocksä kunna anvimdas som ett instrument i den ekonomiskapolitiken, friimst med inriktning pä att stabiliserakonjunkturutvecklingen och varna sysselsättningen. Sedan regeringsskiftet1982 har skattetrycket mätt som andel av BNP varit i huvudsak otörändrat efteratt ha höjts friin 48,4 till 50,99r . Inom ramen fördet oförändrade skattetrycket har emellertid flera viktiga förändringar gjortspå skatteområdet. Den inkomstskattereformsom genomförs iir den mest omfattande reform avinkomstskatlesystemet som gjorts i modern tid. Härigenom får det storaflertalet inkomsttagare väsentligt lägre marginalskatt och ocksä lägre totalinkomstskatt. Efter genomförandet beräknas av alla inkomsttagare haen marginalskatt om högst (vid en utdebitering om ). Omläggningen av inkomstskattesy-slemetinnebär ocksä atl det skattemässiga värdet av de s. k. underskottsavdragenreduceras till högst . Det är av stort värde attomläggningen kunnat fullföljas enligt de uppdragna riktlinjerna. Skatteomläggningenär det praktiska uttrycket for uppfattningen atl det tidigarebeskattningssystemet, så som det hade utvecklats, tenderade att missgynnaarbete och sparande som del gynnade spekulation och skuldsättning.Genom marginalskattesånkningarna blir det nu lättare att åstadkomma en reellökning av köpkraften även vid måttliga löneökningar, vilket bör underlättaframtida avtalsrörelser. motverkas genom begränsningen av avdragensvärde den urholkning av bärkraflsprincipen i skattesystemet som de stigandeunderskotts-avdragen inneburit. S. k. nolltaxering har avsevärt försvårats. Jag har i det föregåenderedovisat vissa fördelningspolitiskt motiverade åtgärder som genomförts sedanregeringsskiftet . De har syftat till alt jämnare fördela denförmögenhetsökning som uppkommer när tillväxten i ekonomin skjuter fart ochvärdena på realkapital i samband härmed stiger. Förmögenhels- och gåvoskattenhar, som jag lidigare nämnt, höjts. En särskild, tillfällig förmögenhetsskatthar utgått vid taxering. Realisationsvinstbeskattningen på aktier harskärpts. har tillfälliga regler införts som begränsar möjligheterna attgöra förlustavdrag vid lån som förenas med optionsrätt. På två områden,familjepolitiken och bostadsbeskattningen, genomförs med verkan från 1985genomgripande fördelningspolitiska omläggningar. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 35 Det familjepolitiskapaketet, vars huvuddrag jag redovisat i det föregående, skall ses mol bakgrundav all urholkningen av köpkraft drabbadebarnlämiljerna med särskild kraft. I föreliggande statsfinansiella situationmåste emellertid det ökade familjestödel finansieras fullt ut, i första handgenom ändringar i beskattningen. Sålunda har förvärvsavdraget slopats och enviss korrigering har också skett i skalleskalans lägre skikt. Den allmännafastighetsskatt, som genomförs med verkan fr. o. m. 1985, är på motsvarandesätt en omläggning, där etl solidariskt ultag måsle ske av medborgarna för attfinansiera ett oundgängligt behov av nya bostäder liksom ombyggnad m.m. aväldre fastigheter. Skallens konstruktion möjliggör att skildaförvaltningsformer på fastighetsmarknaden påverkas på ett likformigt sätt. En viktig princip somregeringen arbetar efter är, all beskattningen av produktionsfaktorerna arbeteoch kapital skall bli mera likformig. Etl uttryck för detta inomföretagsbeskattningen är att bredda skattebasen, som skattesatsensänks. Detla är angelägel med hänsyn till riskkapitalets rörlighet och behovetav fortsatt strukturomvandling i näringslivet. Del första steg som togsinnebar all rätten lill lagernedskrivningar begränsades från 60 lill 50%samtidigt som den statliga bolagsskallen sänktes från . 1 sammariktning verkar slopandet av de särskilda investeringsavsdrag ochforskningsavdrag, som funnits under en längre lid och som sänkt den fakiiskaskattebelastningen i företagen. Stimulanser av detta generella slag är inlelängre nödvändiga när företagens lönsamhet allmänt förbättrats till följd avden förda ekonomiska politiken. Därmed har ett viktigt steg tagils i riktningmot del mål, likformighet i beskattningen mellan produktionsfaktorernaarbetskraft och kapital, som angavs för den allmänna produktionsfaktorskallen. Förändringar genomförs nufr. 1985 i fråga om de villkor som gäller för de allmännainvesteringsfonderna. har bolagsskallen överstigit den andel somett företag behövt belala in på särskilt konto i . Del har därförkommit alt le sig mer förmånligl alt göra avsättning lill investeringsfond änatt betala skalt - även när etl förelag inte haft några aktuellainvesteringsplaner. Fonderna har därmed förlorat mycket av sin funktion somkonjunkturpolitiskt styrinstrument. För att återupprätta denna funktion höjsinbetalningskvoien till riksbankenfr. taxering från 50 lill . Därmed kommer också merlikviditet att dras in. När fonderna används ökar å andra sidan utbetalningenfrån i motsvarande mån, vilket innebär att behovet av annanfinansiering minskar. Jag har i det föregåenderedovisat den lolala omfattningen av de likviditetspäverkande åtgärderna påföretagens överskott. Bakgrunden lill åtgärderna är att företagens långsiktigavinstnivå måsle vara tillräckligt hög för all garantera en ökadinvesteringsaktivitet. måste i skeden av Prop.1984/85:100 Bilaga 1 36 myckel snabb vinstuppgång åtgärder vidtas, somsäkerstidler alt överskot-len går lill investeringar, inle minst i form avinsatser lör forskning och utveckling. Genom de obligatoriska avsättningarnatill särskilda investeringsfonder, som sker vid 1984 och laxeringar,förs betydande medel direkt till investeringar, forskning och utv-eckling. Som ett led i denna politik har på regeringensförslag nu beslutat atl av företagens vinster på verksamhelen under 1985skall föras till särskilda förnyelsefonder. Dessa skall användas för forskning,utveckling och utbildning i bl. a. ny teknik. Det är enligt min mening ett gemensamtintresse för företagen, de anställda och samhället atl dessa verksamheter på såsätt skjuts i förgrunden i den förnyelseprocess som sker i svensktnäringsliv. Genom atl de anställda ges ett avgörande inflytande över fondernasanvändning bör förutsättningarna också öka för att ansvarsfulla löneavtalkommer till stånd. I sammanhanget vill jagerinra om att efter förslag frän regeringen, för alt underlätta förnyföretagandet. har beslutat all utvecklingskostnader skall bli avdragsgilla.Avdrag skall medges i efterhand for utvecklingskostnader som hänför sig till som rörelsen påbörjades ellerdet närmast föregående året. De ändrade reglerna gäller alla rörelseid-kare menär av särskild betydelse för kulturarbetare och uppfinnare. Samtidigtgenomförs en utvidgning av avdragsrätten för rörelseidkare som har arbetslokali den egna bostaden. Det är angeläget att sålångt möjligt förenkla reglerna för beskattningen. För att förenkla helataxeringsförfarandet inom företagsbeskattningen har beslutat atl denkommunala taxeringen av juridiska personer skall slopas fr. o. m. 1 samband härmed befrias företagen från den kommunalagarantibeskattningen. Skattesatserna för skilda slag av juridiska personer blirnu endast två - för aktiebolag och ekonomiska föreningar och förstiftelser m.fl. skattskyldiga. Samma behov avförenklingar finns också i fråga om beskattningen av fysiska personer. Vissaförenklingar har redan gjorts. Sålunda har schablonavdraget vid inkomst avtjänst höjts . Makebeskattningen vid B-inkomster harförenklats väsentligt. Den särskilda självdeklarationen vid innehav avfastighet i annan kommun har slopats. års taxering slopasförvärvsavdragei som elt led i finansieringen av barnbidragshöjningen, vilketförenklar både deklarationsförtä-randet och laxeringsarbetet. Regeringen avser all ivår lägga fram förslag lill förenklad självdeklaration. Förslaget är tänkt attträda i kraft fr. o. m. Vid full utbyggnad laxeringsåret1989 bör 4-4,5 miljoner deklaranter kunna använda sig av den förenkladedeklarationsblanketten. Vid elt sådant mer scha-bloniseral skattesystem krävsväsentligt mindre resurser för att granska vanliga lönlagardeklarationer.Resurserna kan i ökad utsträckning sättas in på bättre service tilldeklaranterna och effektivare granskning av mer Prop.1984/85:100 Bilagal Härigenom börrättvisan i beskattningen kunna öka. ägde enmycket kraftig försämring av statsfinanserna rum. /76 uppgickbudgetunderskottet till . /83 hade del sligil lill . Det var därförnödvändigt för regeringen alt vånda denna utveckling och successivt bringa nedbiidgctunderskollet till cn nivå som långsiktigt är förenlig med en godekonomisk tillväxt och lågaprisökningar, så all sysselsättningen kan hävdas. Uppgiften var desto svåraresom den under dessa år ackumulerade statsskulden genererar mycket slora årligaräntekostnader. Obalanserna i ekonomin tenderar, som jag lidigare redovisat,också alt låsa fast räntan på en hög nivå. 5.1 Det aktuella budgetläget Det var en huvuduppgiftför regeringen, när den tillträddehösten 1982, att bryta utvecklingen mot stiindigl stigande underskott i denslatliga budgeten. Del framstod som uppenbart atl endast en politik inriktad på ekonomisk tillväxt och sysselsättning skulle förmåalt vända utvecklingen in på en annan bana. Härigenom skulle statsinkomsterna öka. var det nödvändigt attgenom en strikt utgiflsprövning tillseatt de stigande inkomsterna inte användes för atl göra nya utgiftsålagandenutan för att minska budgetunderskottet. Del var emellertid redan från början uppenbartatt det också var nödvändigt med direkta utgiftsnedskärningar och vissaskattehöjningar för atl en rejäl rninskning av budgelunderskottel skulle kunnaåstadkommas. Det kan nu konstaterasatt utvecklingen mot allt större underskott i statsbudgeten har brutits. /84 blevunderskottet ca . lägre än budgetåret innan, trots attränteutgifterna steg med hela . Innevarande hudgetårfortsätter förbättringen av statsfinanserna, dels till följd av den stramabudgetpolitiken och de särskilt vidtagna åtgärderna, men också till följd avatt statsinkomsterna nu ökar kraftigt. Underskottet /85 beräknades i kompletteringspropositionen komma atluppgå lill . Sedanstatsbudgeten för /85 faslslälldes. a. bensinskallenoch elskatten höjts. Dessa åtgärder leder förstärkning av budgeten med ca , räknat för helt år.Budgetförstärkningen var angelägen mot bakgrund av att tendenser till stigandebudgetunderskott och försämrad bytesbalans kunde iakttas. Dessutom förelåg ettbehov av utökade arbelsmarknadspoliliska insatser som måste finansieras. 1984/85:100 Bilagal 38 1 samband med förslagetom höjda bensin- och elskatter m.m. angav regeringen att det borde vara möjliglatl hålla budgetunderskottet . Jagberäknar nu atl underskottet kommer atl bli . Jämfört /84 har inkomsterna sligil kraftigt eller med ca 30 miljarderkr. Till en del förklaras detta av tillfälligainkomstförstärkningar. Inkomsltillväxten är även bortsett från detla väsentligtsnabbare än utgiftslillväxten. Utgifterna exkl. slatsskuldräntor ökar med ca12 miljarder kr. och statsskuldräntorna med ca . 5.2 Budgetutvecklingen /83-1985/86 I del budgetförslag jagnu lägger fram för /86 har jag haft atl utgå från en väsentligtlångsammare tillväxt av inkomsternaän under innevarande budgelår. På utgiftssidan ökar vidare utgifterna förstatsskuldränlorna nu något långsammare än tidigare till följd av attbudgetunderskottet kunnat successivt minskas. Budgetarbetet /86 har varil ytterligt stramt. Som jag närmare utvecklar i det följandehar nya åtaganden fält finansieras genom en neddragning inom andrautgiftsprogram. Statsbidragen till kommunerna har i princip hällils påoförändrad nominell nivå. Slatliga investeringar har efter de tidigare årensexpansion hållils tillbaka. Resultatet avansträngningarna är en fortsatt betydande nedgång av budgetunderskottet /86. De totala slalsulgifterna (inkl. ränteutgifterna) liggeroförändrade i nominella termer. Eftersom statsinkomsterna ökar med ca 6miljarder kr., minskarbudgetunderskottet med lika myckel jämfört med nu kalkylerat utfall förinnevarande budgetär. Delta innebär etl budgetunderskott på 63,5 miljarder kr.Räknat som andel av bruttonationaproduklen fortsäller därmed underskottet attsjunka snabbi och beräknas för /86 motsvara 7,. Som framgår av tabell 7har den förda politiken varil mycket framgångsrik under perioden1982/83-1985/86. Budgetunderskottet har i löpande priser minskats med drygt 1/4sedan budgetåret 1982/83. Tabell 7 Budgetsaido förbudgetåren 1982/83-1985/86 Miljarder kr., löpande priser -86,6 -77,1 1984/85:100 Bilagal ,39 1'nderliggande utvecklingav statsbudgeten Miljarder kr., löpande priser 1982/83 I98,V84 1984/85 I98.S/86 8.9'~? Budgetsaido som andel av BNP .'tnm. Den underliggandeutvecklingen definieras på delvis annat sått än budgcipioposiiionresp. En niirmare redovisning för beräkningsmetoden ges iavsnitt 5 under särskilda frågor. andel av den samlade produktionen i samhället,BNP. har budgetunderskottet i det närmaste halverats . Deltahar åstadkommits trots attslatsskuldräntorna ökat mycket kraftigt. statsskuldritntor som /83 var . slörre änstatsinkomsterna, beräknas bli . nästa budgetår klart mindre ;instatsinkomsterna. Att elt stort underskotti budgeten ändå finns kvar beror således på statsskuldräntorna. Dessagenereras av den stora statsskulden, som i allt väsentligt ackumulerades genomde stora budgetunderskotten under andra och hörjan av1980-talet. Den fortsatta tillväxtenav statsskuldräntorna förklaras av att statsskulden alltjämt växer, trots attbudgetunderskottet minskat påtagligt. Vid en genomgång av hurstatsbudgeten utvecklas över åren är det också av intresse att göra enberäkning, där effekterna av olika tillfälligautgifts-och inkomstposter och av redovisningstekniska förändringar har exkluderals.En sådan beriikning presenteras i följande tablå. I den har beräkningarna avbudgetunderskottet justerats för tillfälligaeffekter till följd av ändrade upphördsregler samt för redovisningsmässigaförändringar i den statliga utlåningen m. m. Även genomgången av dens. k. underiiggande utvecklingen visar på en kraftig saidoförbättring undertreårsperioden. Som framgår av tablån minskar detta underskott räknat iBNP-andel till nästan hälften av vad det var /83.Att budgetunderskottet minskar beror således inte på tillfälliga orsaker eller redovisningslekniska förändringar utanär resultatet av den ekonomiska politik som förts och som inneburit en realökning av statsinkomsterna och en real minskning av siatsutgif-terna. Det budgetförslag som nuläggs fram avseende /86 har präglats av en konsekventuppföljning av de principer regeringen och lagl fast. Prop.1984/85:100 Bilaga 1 40 o Endast på elt fåtalsärskilt angelägna områden föreslås reformer som medför utgiftsökningar. Dessautgiftsökningar är begränsade och har dessutom normalt finansierats genomneddragning av andra utgifter. o På etl antal områdengenomförs utgiflsbegränsningar utöver vad som behövs för all finansiera deföreslagna reformerna. o Principen för bidragentill kommunsektorn är atl dessa skall ligga kvar på oförändrad nominell nivå.Med tanke på den roll kommunerna spelar för sysselsättning och välfärd, böremellertid direkta nedskärningar av större omfattning i statsbidragenundvikas. o Del s.k. huvudförslagetlillämpas för de allra fiesta myndigheter. Detta innebär i normalfallet enminskning av myndigheternas anslag efter pris- och löneomräkning. Förett antal myndigheter genomförs huvudförslaget som ett flerårsprogram, vilketger möjlighet till en väsentligt förbättrad planering på myndigheten. De huvudområden som harprioriterats i budgeten för /86 är dels bistånds- ochsäkerhetspolitiken, dels insatser för vissa särskilt angelägna reformer inomkultur- och handikappområdena, dels ålgärder för all förstärka den svenskaekonomin, bl. a. genom insatser för utbildning samt för teknisk forskning ochutveckling. Jag övergår nu till attkortfattat redovisa några viktigare enskilda förslag i årets budgetproposition Inomulrikesdeparlemeniels område innebär statsbudgeten atl målet förutvecklingsbiståndet om I % av bruttonationalintäkten uppnås.