prop · G80337 · 1984-12-31 00:00:00 — Bakgmnden till alltermen "vuxenutbildning" tas bort har redovisats iinledningen lill specialmotiveringen. Genom I kap. 3 § ges en översiktlig presentation avutbildningsformen komvux. Vissa närmare regler om uppbyggnaden m. m. finns i 4kap. I och 2§§. Enligl första slyckel fär varje kommun ochlandstingskommun anordna komvux. 1 fortsättningen skall alltså inle som nukrävas tillstånd från SÖ. Detla överensstämmer med förslag i prop. 1983/84: 169(s. 16). Av första stycket framgår alt rätten all anordna komvux inleär oinskränkt. Staten fastställer varje budgetår ramar som anges iundervisningstimmar. En annan begränsning är att landstingskommuner fåranordna endasl komvux på gymnasial nivå inom vissa utbildningsområden (se 4kap. 2 §). Komvux är en särskild utbildningsform, som regleras avstatliga bestämmelser. Dessa bestämmelser hindrar i och för sig inte allkommuner och landstingskommuner anordnar någon annan utbildning som vänder sigtill vuxna. Men det blir i så fall inle fråga om komvux ivuxenutbildningslagens mening. I andra stycket talas om bl. "kompelens motsvarandeden som ungdomar får genom gmndskolan". Komvux på gmndskolenivå skall iprincip molsvara utbildningen på högstadium, eftersom den vändersig lill personer som har fått grundläggande utbildning genom t.ex. folkskolan.Detla utesluter inle all viss utbildning i komvux kan ligga på en lägre nivå.Det finns personer som inle behöver grundvux men som i ett visst ämne inle hartillräckliga kunskaper för att utan förberedande undervisning kunna börjautbildning i nivå med högstadium. I ämnet engelska motsvarardärför s.k. gmndskolkurser samtliga stadier i . Ytterligaremöjligheter till undervisning med start på en nivå under grundskolanshögstadium kan behöva införas. Chefen för avserall i samråd med mig la upp frågan om sådan undervisning i sambandmed AMU. Utbildning på gymnasial nivå kan avse såväl allmänna ämnensom yrkesämnen. Beteckningen yrkesinriktad utbildning inbegriper delsutbildning som motsvarar utbildningen i yrkesämnen på gymnasieskolans yrkesinrik- Prop.1984/85:37 23 tade linjer och specialkurser, dels yrkesinriktadutbildning på gymnasial nivå utan motsvarighet i gymnasieskolan. Det senarebrukar kallas särskild yrkesinriktad utbildning. 4 § Statens skolor för vuxna skall komplettera komvuxgenom att erbju da utbildning av samma slag i form av distansundervisning. Jfr de nuvarande föreskrifterna i 86 § komvux-förordningen. SSV finns i och . F.n. bedrivs renbrevundervisning vid skolan i och s. k. varvad undervisning vidbåda skolorna. Med del senare avses en värvning mellan dels studier på hemortenhelt på egen hand eller med visst stöd, dels undervisning vid skolan. I prop.1983/84:169 har all verksamhei vid SSV inbegripits i uttrycket distansundervisning(prop. s. 14). Denna term används även i laglexlen. 1983/84: 169 betonas SSV: s karaktär av komplementtill komvux (prop. s. 24 fO. Det är främst formen distansundervisning som ger SSVdenna roll. Denna form behövs för vuxna som av något skäl inle lämpligen kandelta i motsvarande utbildning i komvux. En annan kompletterande funktion, somockså anges i propositionen, är alt SSV i första hand skall erbjuda sådanutbildning som inte kan komma lill stånd inom komvux med tillräcklig spridningoch regelbundenhet. Denna sistnämnda kompletterande funktion har inte kommit lillullryck i laglexlen. Regler om priorilering-ar mellan olika utbildningar inom komvuxfinns i 14 a § komvux-förordningen och i läroplanen (Lvux 82). Sådana reglerkan lämpligen även för SSV tas in i Lvux 82. 5 § Grundläggande föreskrifler om vissa andra former avvuxenutbild ning än sådana som avses 12-4 §§ finns i andra författningar än denna lag. Mot bakgrund av 1 kap. I § har i lagen lagils in enerinran om alt del finns föreskrifler om andra ulbildningsformer för vuxna ände i 1 kap. 2-4 §§ presenterade grundvux, komvux och SSV. Vad som brukarförslås med vuxenutbildning har jag berört inledningsvis (avsnitt 1). Föreskrifler om studiecirklar finns i förordningen (1981:518) om statsbidrag till studiecirklar m. m. Om utbildningen vid folkhögskolorfinns föreskrifter i folkhögskoleförordningen (1977:551). Föreskrifterna omstudiecirklar och folkhögskolor har karaktären av statsbidragsvillkor. AMU regleras i arbeismarknadskungörelsen (1966:368). Maj:ls beslul harbestämmelser meddelats om undervisning för invandrare i svenska språket m. m.Bestämmelserna, som har ändrats vid etl flertal tillfällen, kommer all upphörai och med den lagstiftning som aviseras i prop. 1983/84:199. 6 § Föreskrifterna i denna lag om rått att delta i grundvuxoch komvux och i utbildning vid statens skolor för vuxna gäller endast dem som är kyrkobokförda i riket. Prop.1984/85:37 24 Meden persons hemkommun avses i denna lag den kommun i vilken personen är kyrkobokförd.Med hemlandstingskommun avses den landstingskommun till vilken hemkommunenhör. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 2 § andra stycket grundvux-förordningen saml 26och 91 §§ komvux-förordningen. Såsomframgår av 3 kap. 3§ och 4 kap. 4§ gäller i princip alt sökande skall las emoti en kommuns gmndvux eller komvux eller i en landstingskommuns komvuxoberoende av var i riket de år kyrkobokförda. Vissa begränsade undanlag finnsdock. I 6 kap. finns bestämmelser om inlerkommunal ersättning. Gemensamma föreskrifter om organisation m. m. 1 §Skolöverstyrelsen skall ha tillsyn över grundvux, komvux och sta tens skolor för vuxna. skall under överstyrelsen ha tillsyn över sådan utbildning inom länet. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 6 § grundvux-förordningen och 6 § komvux-förordningen. Skollageninnehåller bestämmelser om SÖ:s och länsskolnämndens tillsyn över bl.a.grundskolan och gymnasieskolan. I vuxenulbildningslagen tas in bestämmelser omdessa myndigheters tillsyn över där reglerade utbildningsformer. SÖoch länsskolnämnderna anges som bl. a. beslutsmyndigheter i vissa andraparagrafer i lagen (se 3 kap. 7 §, 4 kap. 5 § och 6 kap. 6 §). om SÖ:s och länsskolnämndernas tillsynsfunktion finns iförordningen (1981: 1371) med instruktion för den statliga skolad-minislrationen. 2 §Kommunens skolstyrelse skall vara lokal styrelse för grundvux och komvux som kommunen anordnar. Om en statens skola för vuxna finns i kommunen, skall skolstyrelsen vara lokal styrelse även för den. skall vara lokal styrelse för komvux som landstingskommunenanordnar. Dessabestämmelser gäller i den mån inte annat följer av denna eller annan lag ellerav föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighel som regeringenbestämmer. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 5 § grundvux-förordningen samt 4 och 5 §§ komvux-förordningen. Degrundläggande bestämmelserna om skolstyrelse och utbildningsnämnd finns iskollagen. Enligl skollagen skall det i varje kommun finnas en skolstyrelse. skall finnas i varje landstingskommun som anordnargymnasieskola. Landstingskommunen fär tillsätta en särskild utbildningsnämndeller låta en annan nämnd vara utbildningsnämnd. 1984/85:37 25 Säsom framgår av tredje slyckel gäller bestämmelserna i förstaoch andra styckena inte undantagslöst. Möjligheler lill en annan nämndorganisalion föreligger ivissa fall enligt lagen (1979:408) om vissa lokala organ i kommunerna och lagen(1984:382) om försöksverksamhet med en friare nämndorganisalion. Även bestämmelserna om intagningsnämnder i 4 och 5 kap.kan ses som undantag från bestämmelserna i första och andra slyckena. Vissa undanlag måste också kunna föreskrivas av regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, av t. ex. SÖ. Sådana undantag finns f. n.i bl. a. grundvux-förordningen och komvux-förordningen. Enligl 5 § iredjestycket grundvux-förordningen kan en kommun föreskriva att fråga om grundvuxsom ankommer på skolstyrelsen skall handläggas av en annan nämnd. Ochenligt 4 § andra stycket komvux-förordningen får kommunfullmäktige föreskrivaatt förvaltning och verkslällighet i fråga om byggnad och mark förvuxenutbildning skall handhas av en annan nämnd än skolstyrelsen.Hårtill kommer bl. a. vissa föreskrifter om alt beslul skall fattas av rektor.I de föreskrifler som kommer att komplettera den nya lagen kanundantagsföreskrifter av bl.a. de nu nämnda slagen bli aktuella. 3 § Såsom huvudmän för grundvux och komvux skall kommuneroch landstingskommuner samarbeta sinsemellan och även ta till vara möjligheterlill samarbete med vuxenutbildning i andra former och med gymnasieskolan. Behovet av samarbete mellan olika huvudmän och ulbildningsformerhar kommit lill uttryck i bl.a. proposilionen (1983/84:116) om gymnasieskola iutveckling och prop. 1983/84: 169. Bestämmelserna i paragrafen skall ses motdenna bakgmnd. Del är bl.a. utbudet av utbildning som måsteuppmärksammas. Vidare kan samarbete i andra organisatoriska frågor behövadiskuteras (jfr t.ex. bestämmelserna i 7 kap. om uppdragsutbildning m. ).Redan etl allmänt utbyte av information har ett värde. Utbudet avkomvux-kurser måsle variera mellan olika kommuner. I viss mån måste del kunnavariera även mellan olika landstingskommuner. De samlade resurserna för komvuxinom exempelvis ell län skulle inle utnyttjas effektivt, om varje huvudman efterslrävadeell allsidigt kursutbud. Vanliga kurser ingår av naturliga skäl i fiertaletkommuners utbud. 1 vissa fall kan det emellertid vara prakliskl att tvägrannkommuner kommer överens om att endast en av dem skall anordna vissa kursereller all de skall turas om att göra det. Båda kommunerna kanske inte kan fåfullt antal deltagare till sina kurser. I komvux-förordningen finns bestämmelser om samråd medarbetsmarknadens parter beträffande vissa kurser. Skolstyrelsen har ansvar församråd om inriktningen och omfattningen av den yrkesinriktade ulbildningen ikommunen. Bestämmelser om sådani samråd bör även i fortsättningen regleras iförordning. 1984/85:37 26 Enligtparagrafen skall kommunerna och landstingskommunerna ta till vara möjligheter lillsamarbete med vuxenutbildning i andra former än grundvux och komvux och medgymnasieskolan. Del kan i sammanhanget erinras om att förordningen (1981: 1371)med instruktion för den statliga skoladministralionen numera innehåller enföreskrift om att länsskolnämnden skall ta initiativ till regelbundna samrådom utbudet av utbildning i gymnasieskolan, komvux och AMU i länet. För en delvuxna kan en specialkurs i gymnasieskolan eller en AMU-kurs vara etl alternativtill en eller flera kurser i komvux. Till kurser för utbildning inom ovanligaområden kan del vara svårt all få fullt antal deltagare. kan det därförräcka om ulbildningen erbjuds inom t.ex. AMU. Jfr bestämmelserna om uppdragsutbildningi 7 kap. Även SSV kan vara ett alternativ. Etlstort antal folkhögskolor drivs med enskilt huvudmannaskap. Studiecirklaranordnas av studieförbund, således enskilda huvudmän. De möjligheler tillsamarbete som avses i paragrafen innebär självfallet ingen inskränkning ienskilda huvudmäns befogenheter att själva bestämma över sin verksamhet. I proposilionen(1980/81:127) om folkbildning m.m. behandlades bl.a. frågor om gränsdragningmellan komvux och studieförbundens verksamhet. Föredraganden framhöll att utbUdningsom i första hand tillgodoser vuxnas behov av kunskaper för hemarbete eUerfritidsverksamhet inte är en uppgift för komvux ulan bör ingå istudieförbundens uppgifter. Som ett resultat av beslut med anledningav propositionen infördes i komvux-förordningen en bestämmelse om allskolstyrelsen i en kommun som anordnar komvux skall ta initiativ till etlregelbundet samråd med företrädare för studieförbund och andra som i kommunenanordnar vuxenutbildning av andra slag än komvux och SSV. Enligl bestämmelsenbör vid samrådet arbetsfördelningen och andra frågor av gemensamt inlresse dis-kuleras.Efter tillkomsten av vuxenutbildningslagen med dess bestämmelse om samarbetemed andra vuxenutbildningsformer bör bestämmelsen i komvux-förordningen tasbort. 1 §Rätt all genomgå grundvux har den som passerat skolpliklsåldern men som iläsning, skrivning eller räkning saknar sådana färdigheter som normalt uppnåspå mellanstadium. Densom inte behärskar svenska språkel men har grundläggande färdigheter i altläsa och skriva på något annat språk har inte rält all få undervisning iläsning och skrivning i gmndvux. Lagensbestämmelser om gmndvux gäller inle vuxna som behöver undervisning molsvarandesärskolans. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 1 och 2 §§, 7 § första stycket, 8 § och 9 § förstastycket grundvux-förordningen. Prop.1984/85:37 27 Säsom framgår av 1 kap. 6 § första stycket gäller rättenalt genomgå grundvux endast personer som är kyrkobokförda i riket. Bestämmelserna i 3 kap. 1 § har utformats mol bakgrund avvad som anförs angående målgmppen för gmndvux i prop. 1983/84: 169 (s. 21 ff). Med "passerat skolpliktsåldern" åsyftasskollagens bestämmelser om att skolplikten upphör senast vid utgången avvårterminen det kalenderår den unge fyller eller, i vissa undantagsfallsom rör bl. a. hörselskadade, . Bristerbehöver inle gälla samtliga tre nämnda kommunikationsfärdig-heler. Del finns t.ex.vuxna som har tillräckliga färdigheter i att läsa och skriva men som inte kanräkna. De kan då få en gmndvux som avser endasl räkning. Undervisning i läsning och skrivning i grundvux är avsedd endaslför den som inte på något språk har grundläggande färdigheter i att läsa ochskriva. Eftersomformuleringen i första slyckel närmasi tar sikte på svensktalande, har i andraslyckel tagils in en föreskrift om all grundläggande färdigheler i all läsa ochskriva på något annat språk än svenska utesluter rätt till undervisning iläsning och skrivning i grundvux. I första slyckel görs belräffande färdighelsnivånen jämförelse med mellansladium. I andra slyckel talas i ställetom "grundläggande" färdigheter. Någon egentlig saklig skillnadåsyftas inte. All olika formuleringar valts beror på all det kan vara svårt ochframstå som konstlat att mäta färdigheler i all läsa och skriva på någol annalspråk än svenska med ell från den svenska hämtat mått. I grundvux-förordningen finns en uttrycklig föreskrift omatt förordningen inte gäller den som landstingskommun skall beredaundervisning enligl lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskl ulvecklingsstörda.Såsom anförs i prop. 1983/84: 169 (s. 23) skall endast sådana psykiskl ulvecklingsstördasom kan följa en undervisning som motsvarar den vanliga låg- och mellansladiumkunna las in i grundvux. Därför anges i paragrafens tredje stycke att lagensbestämmelser om gmndvux inte gäller vuxna som behöver undervisning molsvarandesärskolans. Formuleringen "undervisning molsvarandesärskolans" är avsedd alt inbegripa även undervisning motsvarande den somspecialskolan ger psykiskt utvecklingsstörda barn som också är syn- ellerhörselskadade. Landstingskommuner bedriver med vissl statsbidragförsöksverksamhet med s. k. särvux för vuxna psykiskl ulvecklingsstörda. Prop.1984/85:37 28 motsvarighet lill grundvux och komvux. Som jag redovisat iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) bereds f. n. inom regeringskanslietutredningsförslag om framtida förändringar på della område. Undanlag som faller bort 1 grundvux-förordningen finns ytterligare undanlagangivna. Förordningen gäller inle den som kan beredas grundulbildning isamband med AMU eller i moltagningsförläggningar förflyktingar. Någon motsvarighet lill dessa undanlag har inle lagils medi laglexlen. har fidigare beslutat om nya former för flykiingmoiiagandet(prop. 1983/84: 124, SfU 27, rskr 295, SoU 28, rskr 296). Grundulbildning isamband med AMU förekommer i praktiken endast för zigenare. Jag har erfarit attchefen för ämnar föreslå regeringen all föreläggariksdagen förslag om all sådan grundutbildning skall upphöra. 2 § Varje kommun skall genom lämpliga åtgärder söka nå demi kom munen som har rätt lill grundvux och motivera dem att delta i utbildningen. Bestämmelserna i 3 kap. 2 § innebär ett mer preciserat ochlängre gående ansvar för kommunerna i fråga om grundvux än som följer av denallmänna bestämmelsen i 1 kap. 1 §. Jfr de nuvarande föreskrifterna i 4 § andraslyckel grundvux-förordningen. 3 § I en kommuns gmndvux skall sökande las emol oberoendeav var i riket de är kyrkobokförda. Ingen kommun behöver dock bedriva undervis ning, i vilken skulle delta endast elever som är kyrkobokförda i andra kommuner när de börjar utbildningen. Inte heller behöver någon kommun ta emot en sökande som är kyrkobokförd i en annan kommun, om sökan den myckel väl skulle kunna della i hemkommunens grundvux. Den som har börjat i en kommuns gmndvux får fullfölja ulbildningendär oberoende av om hans kyrkobokföring ändras under pågående utbildning. Jfr den nuvarande föreskriften i 4 § första stycket grundvux-förordningenom all varje kommun skall sörja för att grundvux anordnas i kommunen för densom behöver den. Enligt 1 kap. 2 § skall kommuner i mån av behov anordna gmndvux.Målgruppen för gmndvux anges i 3 kap. I §. Frågor om vilken kommuns gmndvux en sökande skall ha rättatt delta i behandlas i prop. 1983/84: 169 (s. 19 f). I enlighet med vad som föreslås i prop. 1983/84: 169 skallenligt huvudregeln i första slyckel sökande tas emot i en kommuns gmndvuxoberoende av var i rikel de är kyrkobokförda. Två begränsningar anges dock. 1984/85:37 29 Den första begränsningen berörs inte i prop. 1983/84:169.Det får emellertid anses rimligt all en kommun inle skall vara skyldig attbedriva undervisning i vilken skulle delta endast elever från andra kommuner. Dellagäller oavsett vilka skäl dellagarna kan ha att inte söka sig till sinahemkommuners grundvux. Undervisning i gmndvux bedrivs i gmpp eller för en elevenskilt. Den som behöver undervisning enskilt bör kunna hänvisas tillhemkommunen. En kommun bör inle heller vara skyldig att låla bilda en ny gmppför att la emot elever från andra kommuner. Det förekommer alt en elev under pågående utbildningkyrkobokförs i en annan kommun. För enkelhetens skull har kyrkobokföringen vidutbildningens början fåll bli avgörande Ofr även paragrafens andra stycke). Den andra begränsningen går tillhaka på ell förslag i prop.1983/84: 169 (s. 19 O- Bakgrunden har också berörts i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.4.2). 1 lagtexten föreskrivs att en kommun inte behöver la emol ensökande som är kyrkobokförd i en annan kommun, om sökanden myckel väl skullekunna delta i hemkommunens gmndvux. Kommunen får alltså ta emot sökanden menbehöver inte göra del. Hemkommunen kan i etl sådani fall vägra att betala interkommunalersältning, såvida inle hemkommunen innan eleven logs emot bereddes tillfälleatt yttra sig och därvid inle framställde någon invändning om att sökandenmyckel väl skulle kunna della i hemkommunens gmndvux (se 6 kap. 5 §). Samarbetet enligl 2 kap. 3 § bör kunna leda fram lillpraktiska samför-slåndslösningar angående mottagande i gmndvux som anordnas avannan kommun än hemkommunen. Del är den lokala slyrelsen (dvs. normalt skolstyrelsen) iden kommun dit sökanden har vänt sig som skall avgöra om sökanden skall tasemot. Avslagsbeslul kan överklagas (se 3 kap. 7 §). Bestämmelsen är förestavad av praktiska skäl. Den gälleräven i fall där kommunen tagit emol sökanden i sin grundvux ulan all varaskyldig att göra del. 4 § Kommunernafår inte av dem som söker till eller ärelever i grundvux ta ut avgifter för administrationen eller för undervisningen. Läroböcker, skrivmalerial och andra därmed jämförligahjälpmedel som används i gmndvux skall vara koslnadsfria för eleverna. Frågor som avses i denna paragraf har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.4.1). I första slyckel lalas inle bara om elever utan också omsökande. Ansökningsavgifter eller liknande fär alltså inte tas ut medhänvisning till all sökanden inte redan är elev. Läroböcker m. m. skall i gmndvux alltid tillhandahållaskostnadsfritt lill skillnad från vad som gäller beträffande komvux (se 4 kap. 7§ andra stycket). 1984/85:37 30 5 §Om en elev i grundvux har bristfälliga kunskaper i svenska språkel, får undervisningen meddelas på elevens eget språk, om eleven önskar del. Sådan undervisning skall kompletteras med undervisning i svenska som främmande språk inom gmndvux. Undervisningi gmndvux får inle inräknas i undervisning i svenska för invandrare enligllagen (1972:650) om rätt till ledighet och lön vid dellagande isvenskundervisning för invandrare. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 9 § tredje stycket grundvux-förordningen. Endastde som har bristfälliga kunskaper i svenska språket kan få undervisning i grundvuxpå sill eget språk. Fråganom rollfördelningen mellan å ena sidan grundvux och å andra sidan nuvarande ochföreslagen undervisning i svenska för invandrare behandlas i prop. 1983/84:169 (s.22) och prop. 1983/84: 199 (s. 25). Gmndläggande utbildning i svenska får ägamm inom ramen för gmndvux för de invandrare som behöver del. Såsom framgår av 3kap. 1 § gäller emellertid rätten lill grundvux såvitt avser läsning ochskrivning endasl dem som inte på någol språk har gmndläggande färdigheter i attläsa och skriva. I6 § första stycket anges när undervisningen i gmndvux för en elev skall upphöra.Därav framgår att elevens träning i svenska språket aldrig är det primära inom gmndvux.Detta hindrar emellertid inle att eleven kan ha lärt sig ganska myckel svenska,innan gmndvux för honom skall avslutas. I prop.1983/84: 199 fömtsätts att invandrare efter genomgången grundvux har fått sågoda kunskaper i svenska, att de normalt inte är i behov av grund-sfi. Jfrde nuvarande föreskrifterna i 14 § gmndvux-förordningen. 6 §När eleven har sådana färdigheter i läsning, skrivning och räkning som normall uppnås på gmndskolans mellanstadium, skall undervisningen i gmndvux för eleven upphöra. gäller oberoende av vilka kunskaper eleven har i svenska språket. Undervisningenför en elev skall också upphöra, om eleven inte gör tillfredsställandeframsteg. Denför vilken grundvux har avslutats enligt första eller andra stycket får på nyttberedas sådan utbildning, om särskilda skäl talar för delta. Paragrafensaknar motsvarighet i grundvux-förordningen. Frågorsom avses i paragrafen har behandlats i prop. 1983/84:169 (s. 46). Elevernai gmndvux har mycket olika bakgmnd. Del tar därför olika för dem attuppnå målet med undervisningen. Någon bestämd övre tidsgräns finns inle.Undervisning i grundvux får emellertid aldrig bli bara 1984/85:37 31 ett sätt att sysselsätta eleven. Så snart målet medundervisningen är uppnått skall undervisningen för eleven upphöra. Åtskilliga elever i gmndvux behöver god lid för att tillgodogörasig undervisningen. Hänsyn måste las lill detta. Del kan emellertid hända atten elev inte längre gör några nämnvärda framsleg. Trois alt måletmed undervisningen inle har uppnåtts, skall den i ett sådant fall upphöra. Särskilda skäl för att den, vars gmndvux avslutals enliglförsta stycket, på nytt skall få undervisning i gmndvux kan vara att lång lidförflutit sedan den tidigare undervisningen upphörde och att de färdigheter somförvärvades då inte har underhållits tillräckligt. Vad gäller den, vars gmndvux avslutats enligt andrastycket, kan han vara mera motiverad och förvänlasgöra tillfredsställande framsleg. Tredje stycket innebär ingen rättighet för f. d. elevermen ger kommu-nema en möjlighet att bereda dem undervisning på nytt. 7 § Den lokala styrelsen avgör frågor om antagning lilloch avslutande av grundvux. Den vars ansökan om antagning avslås eller för vilken grundvuxförklaras avslutad får överklaga beslutet hos genom besvär.Överstyrelsens beslul med anledning av sådana besvär får inte överklagas. Jfr de nuvarande föreskrifterna i 8, 9, 20 och 21 §§ grundvux-förordningen.Bestämmelserna i förordningens 20 och 21 §§ om överklagande har ännu inteändrats med anledning av beslut om den statliga skoladministrafionenm.m., den s.k. SAK-reformen (prop. 1980/81: 107, UbU 38, rskr 395). Avslagsbeslul kan grundas främsl på att sökanden inleuppfyller förutsättningarna för rätt till gmndvux enligt 3 kap. I § eller påatt sökanden anses mycket väl kunna delta i hemkommunens grundvux (3 kap. 3 §).