prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Förutom nämndaverksamheter har diskuterats atl även förlägga civilingenjörsutbildning fillKista, i första hand specialiseringsinriktningar inom elektrotekniklinjen.Starka önskemål härom har förls fram av företrädare från data- ocheleklronikinduslrin. Huvuddelen av de akluellaförslagen kan genomföras efler beslui av regionala och lokalautbildningsmyndigheter. Jag har också erfarit att åtgärder redan har vidtagitspå fiera punkter. Jag skall här ta upp projektets allmänna betydelse samt vissafrågor där regeringens medverkan aktualiseras. Jag vill först framhållaatt jag ser myckel positivt på det initiativ som har tagils frän näringsliv ochmyndigheter atl i samverkan skapa etl centrum för utbildning och forskning inomdetta nyckelområde i vår industriella utveckling. Riksdag och regering harunder gjort stora satsningar inom dala- och eleklronikområdelpå de högskoleenheler som har civilingenjörsulbildning, satsningar som på allaberörda orter har resulterat i uppkomsten av ny elektronikindustri. Jag anserdet angeläget atl gå vidare i detla avseende vad gäller både ulbildning ochforskning på olika orter. Otvetydigt har Kistamöjlighet all utvecklas lill ett mycket betydelsefullt utbildnings- ochforskningscentrum inom eleklronikområdel. Chefen för industridepartementetkommer alt la upp denna fråga från forsknings- ochutvecklingsulgångspunkler. För min del ser jag posilivi på möjlighelerna altförlägga också civilingenjörsulbildning till . I första hand kan det blifråga om att förlägga kurser och eventuellt studieinriktningar i de avslutandeårskurserna av civilingenjörsulbildningen vid KTH till . Jag har då räknatmed all elektronikindustrin är villig att ställa bl. a. utrustning tillförfogande samt atl nägra statliga kostnader för investeringar i inteskall bli aktuella. I vilken omfattningcivilingenjörsutbildning kan anordnas i blir naturligtvis beroende av dentotala dimensioneringen av data- och elektronikutbildningarna i landetoch vilken andel som kommer att kunna förläggas till KTH. Som jag har nämnlinledningsvis räknar jag med att etl underlag för bedömning av dessa frågorskall presenteras av UHÄ i anslagsframställningen för budgetårel 1986/87. Jagutgår från atl man i del sammanhanget prövar förutsättningarna för en ulbyggnadi i enlighet Prop.1984/85:100 Bilaga 10 272 med vad jag har anfört. a. är del önskvärtatt klarlägga vilket behov av lokaltillskott inom KTH:s nuvarande område som enfortsatt utbyggnad av antalet platser på de berörda linjerna kan komma attaktualisera. För min del är jag beredd all ge hög prioritet ål insatser somsyftar lill all genom utbyggnad och förstärkning av resurserna vid KTHmöjliggöra alt samverkan mellan högskola och industri kommer till stånd iKista. Jag avser att ta initiativ till fortsatta diskussioner med berördaparter i detla syfte. I samband med minaförslag om utbildning inom dala- och eleklronikområdel vill jag även ta uppfrågan om en ökning av antalet nybörjarplatser på datavetenskapliga linjen.Denna linje är förlagd till universiteten i och Linköping.Utbildningskapaciteten i utökades med 30 nybörjarplatser innevarandebudgelår. UHÄ har åter föreslagil atl dalaveien-skaplig utbildning skallanordnas även i . 1983/84: 100(bil. 10, s. 28) pekade jag på de möjligheter fill systematisk fördelning avarbetsuppgifter och resurser som bör finnas i - närdel gäller utbildning och forskning. Mol denna bakgrund är jag inte heller i årberedd all tillstyrka förslagel om datavetenskaplig utbildning i . harföreslagit att datavetenskapliga linjen skall förläggas till . Jag anserdet angeläget att sådan utbildning kommer lill stånd även i ochförordar därför att datavetenskapliga linjen med 30 nybörjarplatser förläggstill i /86. Utbildning inom området fastighets- ochbostadsförvaltning På uppdrag av regeringenhar UHÄ utarbetat förslag lill högskoleutbildning inom området fastighets- ochbostadsförvaltning. UHÄ har ännu inte redovisat sina ställningstaganden i sinhelhel. Jag avser att återkomma lill regeringen i denna fråga. UHÄ har föreslagit att industriellekonomi-linjen vid får ytterligare 30nybörjarplatser nästa budgetår. Enligt min mening är del angeläget att flercivilingenjörer utbildas inom della område. Jag biträder därför förslaget. Samhällsplaneringslinjen (påbyggnadslinje) m.m. 1983/84:100 (bil.10, UbU 20, rskr 346) log jag upp frågan om en påbyggnadslinje isamhällsplanering föriagd till KTH. Jag fann det då inle möjligt atl beredaekonomiskt utrymme för en sådan linje. Om berörda myndigheter kunde redovisaförslag till hur utbildningen skulle kunna finansieras inom ramen förbefintliga resurser var jag dock beredd alt pröva frågan igen. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 273 Enligt KTH går det inteatt bestrida hela koslnaden för samhällsplanerarlinjen inom de resurser somKTH disponerar. UHÄ föreslår trots detta atl linjen inrättas den 1 juli 1985och att KTH ylleriigare undersöker finansieringsfrågan. Utbildningen bör enligtUHÄ starta först . Enligt min mening kanbeslut om atl inrätta samhällsplanerarlinjen inte fallas innan frågan omlinjens finansiering är helt löst. Jag är därför inte beredd att biträdaförslaget. I detta sammanhang villjag nämna att, chefen för avser att återkomma tillregeringen med förslag lill om en ny plan- och bygglag. Det kanfinnas anledning alt i samband härmed uppmärksamma frågor om innehållet iarkitekt- och samhällsplanerarutbild-ningarna. Genom beslut i augusti1982 tillkallade regeringen en kommitté (U 1982:08, Dir. 1982:66) med uppdragatt pröva frågan om sjöbefälsul-bildningens dimensionering och lokalisering.Kommittén har avgett betänkandet (DsU 1984:1) Sjöbefälsulbildning -dimensionering och lokalisering. Utredningsförslagetinnebär inga förändringar av nu gällande förhållanden vad avser antaletnybörjarplatser eller utbildningsorter. I betänkandet framhålls dock alt del,med tanke på den stora osäkerhet som ligger i bedömningen av handelsflottansbehov av sjöbefäl, är nödvändigt att fortlöpande anpassa dimensioneringen avutbildningen. anordnas statligsjöbefälsutbildning i , och . Kommittén har prövatfrågan om sådan utbildning även i Slockholm. Utredningen anser dock alt delhar tillkommit alltför få nya omständigheter för all beslut år 1979om sjöbefälsutbildningens lokalisering (prop. 1978/79:71, UbU 24, rskr 206) nuskall ändras. Den privata sjöbefälsutbildningen vid bör därför enligt utredningens bedömning läggas ner. Utgångspunkten förförslagel atl bibehålla den nuvarande lokaliseringen har - förutom oförändraddimensionering - varil atl rekryteringen kommer att öka bl.a. till följd av de rekryteringsfrämjandeåtgärder som har påbörjats. Om dessa ålgärder inle leder till en ökadsluderandetillslrömning eller om behovet av sjöbefäl minskar kraftigt föreslårulredningen atl lokaliseringsfrågan tas upp på nytt. I det läget bör ennedläggning av sjöbefälsutbildning övervägas, i första hand av utbildningen iHärnösand. För det fall sjöbefälsuibildningen läggs ner i föreslårutredningen alt den ersätts med annan utbildning med motsvarande volym. Utöver frågorna omdimensionering och lokalisering har utredningen även behandlat de problem somhänger samman med rekryteringsbasen för 18 1984/85. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 274 sjöbefälsulbildning och praklikutbildning förblivande sjöbefäl, dock ulan att lägga fram några särskilda förslag. För egen del vill jag anföra följande. Kommittén försjöbefälsuibildningen har ingående redovisat de faktorer som bör ligga lillgrund för bedömningen av samhällets behov av sjöbefäl. Jag anser det värdefulltall ulredningen också har behandlat de problem som hänger samman medrekryteringen. Under de senasle 20 årenhar den svenska handelsflottan mer än halverats och sjöfarten har fortlöpandeförioral marknadsandelar. Bara på den korla tid som har gåll sedan ulredningenavlämnade sitt betänkande har antalet farlyg minskal yllerligare och därmedbehovel av sjöbefäl. Osäkerheten om framtiden är slor då del saknas säkraprognoser för såväl den svenska handelsfiotlans som världshandelsflotlansulveckling. Detla beror bl.a. på alt sjöfartsnäringen karaktäriseras av storakonjunktursvängningar, som är svåra atl förutse. Avarbetsmarknadsstatistiken framgår att det finns en viss arbetslöshetbland fartygsbefäl medan del tycks råda balans mellan tillgång och efterfråganpå maskinbefäl. Mot bakgrund av de förhållanden jag har redovisal utgårjag från atl behovet av sjöbefäl kommer alt vara någotlägre än f.n. Ända sedan budgetåret1980/81 har anlalel obesalta nyböijarplalser i sjöbefälsuibildningen varilhögt, eller mer. Situationen har inte förbättrats. Planeringsramarna försjöbefälsutbildningen mäste därför bättre anpassas lill behovel av sjöbefäl ochtillgången på sluderande. Jag förordar därför alt antalet nybörjarplatserminskas nästa budgetår enligt följande. Antalet nybörjarplatser isjöbefälsuibildningen är 480 innevarande budgelår. Härav utnyttjas 363platser. Enligt mitl förslag kommer ulbildningen /86 all hasammanlagl 399 nybörjarplatser. Riksdag och regering harunder en lång följd av är anvisat medel för sjöbefälsutbildning som sedan inlekommil till stånd. Enligt min uppfattning är det nödvändigt atl förulom förordade nedskärningen av anlalel utbildningsplatser även effektiviseraresursutnyttjandet. Det mesl ändamålsenliga sättet att genomföra detta på är,som jag ser det, att begränsa antalet orter med sjöbefälsutbildning till två.Liksom utredningen avvisar jag länken på alt anordna slatligsjöbefälsutbildning i Slockholm. Jag delar också utredningens uppfatlning allHärnösand i första hand bör komma i fråga vid en eventuell nedläggning avutbildning på någon ort. Mina skäl härför är följande. 1984/85:100 Bilaga 10 275 Sjöbefälsutbildningen iHärnösand är den minsta i landet. Rekryteringen kommer sannolikt inle attförbättras även om antalet nybörjarplaiser minskas på andra orler.Utbildningen är dyr i förhållande fill del antal studerande som faklisklutbildas. Till skillnad från vad som gäller l.ex. i finns det iHärnösand goda möjligheter atl ersätta nedlagd sjöbefälsulbildningmed annan teknisk högskoleutbildning inom områden som kan bedömas leda tillökad sysselsättning i bäde nu och . Exempel på sädan ulbildningär drifttekniker- och drifiingenjörsul-bildning samt ulbildning inom områdelunderhälls- och produktionsteknik. Mot denna bakgrundförordar jag all sjöbefälsuibildningen läggs ner i med uigången /86. Jag förordar att driftteknikerulbildningen fåryllerligare 30 nybörjarplatser vid högskolan i /och atl denforlsalta planeringen inriktas på all även drifiingenjörsulbildning skallförläggas dil. Härigenom blir det möjligt atl la till vara en stor del av denlärarkompetens som f.n. finns inom sjöbefäls-utbildningen i . Vad gällerunderhälls- och produktionsteknisk utbildning återkommer jag i det följande. Jag utgår från att någonantagning inte görs till maskinteknikerlinjen, styrmanslinjen ochradiokommunikationslinjen vid högskolan i / näsla budgetår.Övrig ulbildning dvs. sjökaplenslinjen, sjöingenjörslinjen saml maskinistkursA och skepparkurs A bör dock fä anordnas till och med uigången av budgelåret1985/86. De sistnämnda kurserna bör efter nedläggningen avsjöbefälsuibildningen i i stället bedrivas vid högskolan i . Vid min beräkning avmedelsbehovet näsla budgetår har jag utgått från alt den grundläggandesjöbefälsuibildningen genomförs i studerandegrupper om 30. Jag går över lill frågorna om rekrytering ochpraktik. För tillträde tillstyrmanslinjen och maskinteknikerlinjen krävs bl.a. kunskaper motsvarande vissaämnen och årskurser på den drift- och underhållstekniska linjen igymnasieskolan (Du-linjen). Detla innebär alt Du-linjen är avsedd all vara denhuvudsakliga rekryleringsvägen lill sjöbefälsutbildning. För atl underlältaför sökande med annan utbildning finns kompletteringskurser inom kommunalvuxenutbildning. Det är endasl denfariygslekniska grenen som är den egenlliga rekryteringsbasen försjöbefälsulbildning. Antalet sökande lill denna gren har minskat de senasteåren. Till slor del sammanhänger delta förhållande sannolikt med nuvarandearbetslöshet bland manskap. Det finns därför en tydlig risk för atl antaletmöjliga behöriga sökande till sjöbefälsutbildning blir olillräckligt. Förslag om atl vidgarekryteringsbasen för blivande sjöbefäl har diskuterats under de senasle åren.För egen del anser jag atl de nuvarande behörighetsreglerna utgör en spärr förmånga elever som har goda förutsättningar för utbildningen och yrket. Flerlinjer än Du-linjen såsom t.ex. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 276 naturvetenskaplig och teknisk linje bör därförbli behörighelsgrundande. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringenatt ge UHÄ i uppdrag att se över kraven på särskild behörighet för berördalinjer från de utgångspunkter jag nu har antytt. För tillträde tillstyrmanslinjen och maskinteknikerlinjen krävs bl. a. förpraktik. Riksdagenbeslöt att inrätta ett temporärt slöd till praktikplatser på svenskafartyg (prop. 1979/80: 166. Tu 30, rskr 412). Praktikstödet, för vilkel haranvisats 20 milj. kr., kommer atl ulgå t.o.m. utgången av innevarande år. Trotsdetta är bristen på praktikplatser på fartyg mycket slor och utgör en flaskhalsnär del gäller tillströmningen fill sjöbefälsulbildning. UHÄ har med skrivelse ijuni 1983 överlämnat en utredning rörande praktikens organisation isjöbefälsuibildningen. har avgett yttrande i frågan. Enligtutredningsförslagen skulle Du-linjen förlängas med en termin, varigenom kravetpå förpraktik till sjöbefälsutbildningen skulle kunna minskas. De statligakostnaderna beräknas till ca 10 milj. kr. Det statsfinansiella lägetmedger dock inte att detla förslag genomförs. Ett annat förslag harlagts fram av högskolan i och tillställts . Förslagetinnebär att behovet av praktikplatser kan halveras genom att kravet påförpraktik reduceras och att även den grundläggande sjöbefälsutbildningentillgodoräknas som praktik. En förutsättning härför är att det kontinuerligtfinns tillgång till navigerings-resp. maskinrumssimulatorer i sjöbefälsutbildningen. Breddad rekrytering ochen lösning av praklikplatsfrågan är av avgörande betydelse omsjöbefälsutbildning skall kunna bedrivas i önskvärd omfattning. Enligt vad jaghar erfarit av chefen för har sjöfartverket underhand redovisat en principiellt positiv inställning till förslaget frånhögskolan i . Ärendet behandlas f.n. inom verkel som också samråder medberörda fackliga organisationer. För egen del är jag beredd att medverka tillatt förslaget genomförs genom att i det följande beräkna medel för enmaskinrumssimulator. UHÄ har föreslagit altteknisk fysik-linjen vid i får ytterligare 21nybörjarplatser nästa budgetär för atl en slrälningsveten-skaplig gren skallkunna komma till stånd inom hnjen. Jag biträder förslaget. I enlighet med riksdagensbeslut vid 1981/(prop. 1981/82: 100 bil. 12, UbU 24, rskr 312)inrättades textil- och konfektionstekniklinjen och förladestill högskolan i . Linjen kommer vid uigången av budgetårel 1984/85 att haersatt flertalet av de 1984/85:100 Bilaga 10 277 grundläggande kurser som har anordnats eller bedrivs vid Textilinsti-lulel i . F.n. är textil- ochkonfektionstekniklinjen inriktad mol tillverkning och produktutformning. Föratl möjliggöra en merkantil inriktning föreslår UHÄ att antaletnybörjarplatser på linjen ökas med 15 (-i-441 000 kr.). Jag bilräder förslaget. Textilinstitulet harÄlvsborgs läns landstingskommun som huvudman. Inslitulel kommer all avvecklasden . Regeringen har genom beslut föreskrivil tillsättning av ledigkungjord tjänst vid högskolan i företräde fårges lill personal vid Textilinstitulet. Fr.o.m. /86 kommerlolall åtta av institutets lärare och tekniker atl beredas fulllidsljänslgöringvid högskolan i . När jag har beräknat medel för näsla budgetår har jagsärskilt tagit hänsyn till detta. 1 detla sammanhang villjag nämna all landstingskommunen har förklarat sig villig all koslnadsfritiöverlåla Textilinstitulels utrustning lill högskolan i den . 1 anslagsframställningenför /85 föreslog UHÄ alt en plast- och gummiindustrilinje skulleinrättas. Jag var då inle beredd atl ta ställning i frågan. På uppdrag avregeringen har UHÄ på nytt utrett linjens inriktning och lokalisering. UHÄ föreslår nu efterförnyad utredning all plast- och gummiindusirilinjen om 60 poäng inrättas den1 och förläggs till högskolan i . Linjen bör inriktas molmaterialteknik. Jag biträder förslaget. Underhållstekniskutbildning startade vid högskolan i med 15 platser.Utbildningen organiseras i enlighel med förslagel i prop. 1982/83:100 (bil. 10,UbU 24, rskr 290) som en gren inom sågverksindustrilinjen, utan attutbildningen därmed begränsas fill att avse endast sågverkens underhåll. I dennämnda propositionen slogs fast att de fortsatta erfarenheterna fick klargöraom utbildningen skulle utformas som särskild utbildningslinje. I sinanslagsframställning pekar UHÄ på att man inom flertalet industrigrenar satsaralltmer på underhåll. Denna satsning gäller såväl teknik, ekonomi somförebyggande ålgärder. UHÄ föreslår därför att grenen för underhållsteknikersätts med en allmän utbildningslinje, underhållstekni-kerlinjen, om 60 poäng.Antalet nybörjarplatser föreslås bli 30 för under-hållsieknikerlinjen och 30för den nuvarande sågverksindustrilinjen dvs. en ökning med 15 nybörjarplatserför de båda linjerna sammanlaget. Jag delar UHÄ:suppfattning i denna fråga. Jag förordar därför att en allmän utbildningslinje,underhällsleknikerlinjen, om 60 poäng inrättas och förläggstill högskolan i . Med ell undantag omfattarall yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) 60 poäng. Antagning till utbildningengörs efter varje slutförd utbildningsomgång, dvs. var tredje termin. UHÄföreslår i sin anslagsframställning att Prop.1984/85:100 Bilaga 10 278 varjeårsantagning prövas förbyggnadsinduslrilinjen och verksiadsindu-strilinjen vid (). I likhet med UHÄ anserjag del vara värdefullt atl på någon ort pröva varjeårsantagning. Brislen påkvalificerad personal inom verksladsområ-det är myckel slor. Jag förordardärför alt den nya modellen lillämpas försöksvis för verkstadsinduslrilinjenvid CTH fr.o.m. budgetårel 1985/86. Pappers- ochpappersmasseindustrilinjen omfattar som enda YTH-linje 40 poäng. UHÄ föreslåratt målel för linjen ändras mol bakgrund av processindustrinsstrukturomvandling och att linjen förlängs till alt omfatta 60 poäng fr. o. m.nästa budgetår. UHÄ har inte räknal med nägra särskilda medel med anledning avförlängningen. Jag bilräder förslagel under förulsättning av att det genomförsinom nuvarande ekonomiska ram. kommerutbildning att starta på stålindustrilinjen resp. byggnadsindustrilinjen vidhögskolan i (UbU 1983/84:20, rskr 346). Vid min beräkning avanslagsposten /86 har jag tagit hänsyn filldella (-f . förStockholms högskoleregion har föreslagit att verkstadsinduslrilinjen skallfinnas även vid KTH. Utbildningen föreslås därvid förläggas lill Södertälje.UHÄ har inte fört fram förslagel i sin anslagsframställning eftersomSödertälje ligger inom rekryteringsavstånd från därverkstadsinduslrilinjen redan nu finns. kommun hardärefier lill regeringen framförtstarka önskemål om lokalisering av verkstadsteknisk utbildning till kommunen. För egen del anser jagatl del finns både sysselsällningspoliliska och induslripolitiska skäl somtalar för atl verksladsleknisk ulbildning kommer till stånd i . Jagär dock inle beredd alt nu föreslå atl YTH lokaliseras dit. Jag vill erinra ommöjligheten att anordna utbildning inom verkstadsområdet i form avuppdragsutbildning l.ex. genom utnyttjande av förnyelsefonderna. Enligt vad jaghar erfaril finns del etl klarl intresse för sådan utbildning hos vissaindustriförelag i . Jag vill först hänvisatill vad jag har anförl inledningsvis om kortare teknisk utbildning. 1983/84: 100(bil. 10, UbU 20, rskr 346) tog jag upp frågan om att utveckla sådanulbildning. En särskild expertgrupp bestående av företrädare föruibildningsdepartemenlel och berörda myndigheler m. fi. biträder med ledningenav arbetet. 1 en första etapp harexpertgruppen koncentrerat sig på behovet av utbildning som bygger pågymnasieskolans tvååriga linjer inom den teknisk-industriella sektorn(Tl-seklorn), medan frågan om sädan högskoleul-bildning för studerande frängymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska linjer utreds av UHÄ. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 279 finns påbyggnadsutbildning(högre specialkurser) inom Tl-seklorn för sluderande från bygg- ochanläggningsteknisk, el-leleleknisk och verksladsleknisk linje. Däremol finnsinle, vare sig i gymnasieskolan eller i högskolan, någon lekniskpåbyggnadsulbildning för ungdomar som bygger på fordonsteknisk,livsmedelsteknisk, processteknisk eller träleknisk linje. För elever som villkomplettera sin ulbildning till nivå molsvarande naturvetenskaplig eller tre-eller fyraårig leknisk linje finns dock teknisk och naturvetenskaplig högrespecialkurs. Den tvåårigadriftleknikerlinjen är i stort sett den enda högskolelinje inom teknisk sektorsom har utformats för atl ulgöra en naturlig påbyggnad på en tvåårigyrkesinriktad gymnasial utbildning för ungdomar. YTH har byggts ut alltmer menär inle avsedd all vara en ungdomsutbildning. Gruppen konstaterar, motbakgrund bl. a. av de överläggningar den har hafl med företrädare förarbetsmarknadens parter m.fl., atl del nuvarande utbildningsutbudet igymnasieskola och högskola på flera viktiga områden inte är tillräckligt varesig kvalitativt eller kvantitativt för alt tillgodose individens önskemål ellerbehoven på arbetsmarknaden när del gäller kvalificerad yrkesieknisk utbildning. Reformering avgymnasieskolans yrkesinriktade linjer och påbyggnadsutbildning, utbyggnad avYTH och tillkomsten av nya kortare tekniska utbildningar är, liksom en ökadfortbildning och vidareutbildning, vägar som bör prövas för att dessaönskemål och behov bättre skall kunna uppfyllas. Enligt gruppen är delnödvändigl all skapa ökade möjligheter till fortsalt Ulbildning frän samlligaav Tl-sektorns linjer. Gruppen föreslår därför följande. Dels bör denpåbyggnadsutbildning av allmänt teoretisk karaktär som finns byggas utför dem som senare avser alt skaffa sig kompelens molsvarandegymnasieingenjör, dels bör en kvalificerad yrkesteknisk ungdomsutbildning kommatill stånd inom högskolan. Gruppen anser detlämpligl all den första lypen av utbildning bedrivs inom gymnasieskolans rambl.a. för att eleverna förutsätts forisätta sina studier med det fjärde året påleknisk linje. Formellt är detla möjligl , menutbildningskapaciteten är alltför låg för alt della skall ulgöra etl reelltutbildningsalternativ. Målet för denyrkcslekniska ungdomsutbildningen i högskolan bör vara att den skall förberedaför befattningar som underhålls- och produktionstekniker, kvalificeradeprovare och montörer osv. Ulbildningen bör inriktas mot produktions- ochunderhållsteknik. Enligt gruppens uppfattning bör utbildningen lill slörsladelen vara leknisk-leoretisk, men även innehålla branschspecifika ochprakliska lillämpningar. Den bör omfalla och bygga på - förutom Ivåårigyrkesinriktad ulbildning i gymnasieskolan -elt års yrkeserfarenhet. Den nyaulbildningen bör enligt gruppen anordnas såsom allmän utbildningslinje ihögskolan fr. o. m. /86. Den bör om möjligl bedrivas ianslulning till YTH. Prop.1984/85:100 Bilaga 10 280 bör krävas allmän behörighet. Under en övergångstid bör dock undantag från kravet på svenska och engelska kunna göras. Gruppen vill ocksåpåpeka att utbildning liknande den föreslagna högskoleutbildningenenligt gällande beslämmelser kan anordnas även i gymnasieskolan sompåbyggnadsulbildning (högre specialkurs), om ellerlänsskolnämnd fattar beslut härom. Gruppen anser det vara viktigt att ävensådan kortare teknisk utbildning kommer till stånd för all teknisk utbildning lolall sett skall få en tillräcklig geografiskspridning. I syfte atl uppnå elt gott planeringssamarbele mellanlänsskolnämnder, regionstyrelseroch högskoleenheter när det gäller lokalisering och dimensionering m.m. av kortare teknisk utbildning bordetnuvarande samarbetet beträffandeplanering av högre specialkurser och enstaka kurser utsträckas till allomfatta även sådan.