prop · G803161 · 1984-12-31 00:00:00 — Sludien bör dämiöver även belysamöjlighelema liU en ökad decentralisering av befogenheterna av såvälanskaffning som förvaltning av lokaler. Institutetdelar också kommitténs uppfattning att huvudstudien även bör belysaorganisaloriska konsekvenser av detta. Institutetvill dock i anslulning härtill framhålla sambandet meUan lokalvård ochfastighetsunderhåll. Enligt inslilutels uppfattning påverkas såvällokalvårdskoslnader som bygg- och underhållskostnader av val av ylma-terial ochlokalvårdsmeloder. En nära samverkan bör därför finnas vid bl.a. projekieringav byggnader. Institutet förordar mol denna bakgrund att FortF far ansvara förlokalvårdsfrågoma i försvarei. Sedanmånga år lillbaka har huvudproduklionsansvarel för ledningscentraler åvilatkommunerna som en naturlig del i kommunernas normala byggprocess. Kommunernahar också drifl-, vård- och underhållsansvar. Cfs har ett programansvar och enrådgivande funkiion. Ävenetl renodlat programansvar kräver tillgång på personal som kan arbela ochdiskulera i produktions-, taktik-, bygg- saml sambandstekniska termer. Riskenför missförstånd är annars slor. Kunnandet och kompetensen erhålls främstgenom att personalen arbetar nära produklionen. Återföring av erfarenhetersker då på etl naluriigl säll. Del är vidare angelägel för civilförsvaretsutveckling all kunskaperna om anläggningarnas användande, konsimktion ochfunktion bibehålls inom Cfs. Styrelsendelar uppfatlningen alt ett ökal samarbete inom anläggnings- Prop.1984/85:161 131 områdetbör kunna komma till stånd mellan Cfs och FortF. FortF kan dessulom inom vissaområden anlilas som konsult både av Cfs och kommunerna om detta kan ske underaffärsmässiga former. Kommittén har anfört atten ökad samverkan med FMV vid anskaffning av ledningscentraler inte ger någrabetydande vinsler men däremoi bäitre centraler. Del är här något oklart vadkommittén syftar på men då det gäller sambandsutmslning så skall detunderstrykas atl denna måsle ulvecklas och anskaffas på samma sätt som annansambandsutmslning som ingår i civilförsvarets krigsorganisalion. I övrigt ansercivitförsvarsstyrelsen all civilförsvarets ledningscentraler är ulformade påetl sådant säll alt de kan verka optimalt inom civitförsvarelskrigsorganisalion. Cfsanser med hänvisning tUl det anförda att kommitténs överväganden och förslagsammantaget inle kan leda lill de besparingar och rationaliseringsvinster somutgjort målsättningen för sludien. Således bör uppgiften atl anskaffaanläggningar för civilförsvarets krigsorganisation bibehållas avCivUförsvarsstyrelsen. fömtsätter härvid en ökadsamordning med övriga civUa lotalförsvarsmyndigheler saml medfreds-räddningstjänsten. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar: Byggnadsstyrelsenoch fortifikationsförvahningen utredde den statliga faslighetsdriflen1977-1978. Beträffande ÖEF: s anläggningar anförde nämnda myndigheler1978-06-13 all någon utredning tills vidare inle bör ske då fastighelsdriftenvid dessa är slarki integrerad med driflen inom myndighetens primärverksamhel.Förhållandena vid anläggningarna har inle förändrats sedan ulredningen laglsitt förslag. ÖEF anser därför alt någon samordning med annan statlig sådaninle heller nu är aklueU. Den relativt slorautbyggnaden av förråd ovanjord och berganläggningar för råolja ochråoljeprodukter för ÖEF: s verksamhet är i stort sett avslulad. Endast vissamindre justerings- och kompletteringsålgärder återstår. Ytterligare objektbedöms inle aklueUa inom överskådlig framlid. ÖEF anser därför att någon reellsamordning av egen och annan myndighets verksamhel inom byggnadsområdel inle äraktuell. Om nybyggnation ändå skulle bli aktuell får frågan las upp i särskildordning. ÖEFvill framhåUa atl samarbele och utbyte av erfarenheter sker medfortifikationsförvallningen inom skilda områden. Detta gäller t. ex.skydds-konstmktioner för berganläggningar. Ifråga om fastighelsdrift inom statsförvaltningen konstateras i betänkandet atlfortsatt samordning bör leda till väsentliga besparingar. Allmänl kankonstateras all merparten av Tvt: s byggnader inrymmer leknisk ulmstning för lele-och radioverksamhelen, vUket ger dessa en särprägel i förhållande liil andrastatliga byggnader. 1984/85:161 132 Televerkelsfastighelsdrift är så starki integrerad med driften av stationerna och övrigleleverksamhel all det är nödvändigl att hålla egen personal för drtften.Vidare är del iveksaml ur affärsmässig synvinkel att slå sönder Tvt: setablerade organisation för fastighelsdrift. Vadgäller husbyggnadsverksamhelen inom den civila statsförvaltningen kan följandeframhållas. Med hänsyn till den föreslående moderniseringen av telenätet bl. a.genom en ulbyggnad av är del angelägel all byggprojektenhandläggs i nära samarbele med stationsprojektering och televerksamhelen iövrigl. Vi har under lång lid samarbetat med KBS. 1 detta samarbete har Tvtalllid svarat för programarbetet för atl kunna vidmakthålla den nödvändigasamordningen mellan byggnad och teleteknik. Samarbetet med KBS måste sålundaske på ett nyanserat sätt och under reglerade former. Statskontoret-Statskontoretbilräder förslagel om en huvudstudie inom byggnads- ochanläggningsförsörjningsverksamhelen med syfle atl slå samman byggnadsstyrelsenoch fortiflkalionsförvaltningen. Statskontoretanser att om den föreslagna huvudstudien, med syfte att slå samman del tvåmyndigheterna, inte aklualiseras bör likväl översyner göras av respeklivemyndighet med syfle all effeklivisera verksamhelen. Inomområdet byggande av civitförsvarsanläggningar (huvudsakUgen ledningscentraleroch branddammar) menar kommittén all vissa uppgifler inomcivilförsvarsstyrelsen kan överföras lill FortF. Vinslen skulle vara atlpersonal- och konsultkostnader om 2-3 milj. kr. Enligtstatskontorels mening bör förslaget i denna del avvisas. För civilförsvaretinnebär förändringen ingen besparing. Tolall sett kan samma besparing uppnåsgenom all minska FortF: s personalstyrka. Vidövervägandena om ett eventuellt fortsatt utredningsarbete med anledning avförstudien bör man enligt byggnadsslyrelsens mening inte bortse från dennalurliga rationaliseringspotential som sålunda föreligger och som de berördaämbetsverken var för sig och i samarbete med varandra -oavsell exiernautredningar - måste utnyttja för att nå ett liilfredsslällande helhelsresultal. Denbesparingspotential som anges i förstudien kan sammanfattas i tre huvudpunkter(s. 184). Inom parenies anges för de två försia punklerna verkets uppskattningav den bas på vilken besparingarna har beräknats (endasladministrationskostnader för KBS och FortF enligt det s.k. O-alternativet). Effeklav minskad byggnadsvolym lill millen av90-talel (exkl. konsultkostnader) (ca ) Samordning eller sammanläggningKBS/FortF (ca ) 1984/85:161 133 Redovisningeninnebär all slörsia besparingsmöjligheterna avser annan samordning än denmellan KBS och FortF. Detta återspeglas endast delvis i förstudien.Samordningen mellan KBS och FortF har gjorls lUI en huvudfråga. Övrigsamordning har delvis endast exemplifierats. Ettfortsatt utredningsarbete måste därför i högre grad än förstudien la fasta påoch klarlägga möjligheterna till besparingar genom ytterligare samordning avbyggande och fastighetsförvaltning inom den civila seklorn. Ellfortsatt utredningsarbete måsle också bli tydligare i fråga om skilda ålgärdersom övervägs och därmed sammanhängande besparingar m. m. Det är redan av detlaskäl olämpligt alt som utredningen föreslår sälta elt besparingsmål för heladet område som har behandlats under avsnittet om byggnads- ochanläggningsförsörjning. Det skulle vidare vara osakligt att på gmndval av deuppskattningar och översiktliga bedömningar som kunnat göras i förstudien nuprecisera besparingsmål lill gmnd för fortsatla överväganden. Flera besparingaranges i förstudien med en osäkerhel av eller mer. i sina senasle anslagsframställningar redovisat vikten av de s. k.administrationskostnaderna för verksamheten med beaktande av de lotalaintäkterna och kostnaderna för verksamheten. F. n. uppgår verketsadministrationskostnader under s. k. I 000-kronorsan-slaget liU avverksamhelens lotala omslutning. Verkel har mol bakgmnd av exempel påbesparingar inom huvudprogrammen slmkil under vikten av alt besparingsarbeleti etl längre perspekliv alll mer inriktas på de direkta koslnadema. Åtskilligaexempel har angivits där insalser för minskad energiförbrukning, översyn avareaslandard och teknisk slandard, långsiklig förvallningsplanering elc. gerbetydligt slörre besparingseffekter än dem som kan uppnås genom nedskämingarav adminislralionen. Ett likartat förhållande lorde gälla för FortF och andrabyggherremyndigheter och fastighetsförvaltare. Detär mot denna bakgrund särskilt viktigt atl ett fortsatt utredningsarbete inleensidigt inriktas på frågor om personår i administrationen. För all arbetetskall framslå som genomiänki och motiverat krävs atl effekterna påverksamhetens totala intäkter och kostnader och resultat som helhel i förstahand beaktas. Utredningenfömtser en minskad husbyggnadsvolym tiU 1995 för såväl KBS och FortF som övrigabyggherremyndigheler. kan instämma i denna bedömning både förden produktion som avser verkels lokalhållningsområde och föruppdragsverksamheten. Däremoi är del naturligtvis svårt att med någon säkerhetbedöma hur stor denna minskning kan komma all bli i ell längre perspekliv. Delfinns erfarenhetsmässigt en lendens all något underskatta volymen tillföljd av brislande planeringsunderiag. riktigl påpekal (s. 165) finns del ingel enkelt samband mellanresursbehov och produktionsvolym. Detla måste särskilt framhål- 1984/85:161 134 lasvid den tyngdpunklsförskjutning som sker från större nybyggnadsverksamhetliU salsning på mindre projekt inom den s.k. ROT-sektom. Del är därför myckelsvårl att nu ange hur stor resursminskning som kan påräknas förbyggproduktionen. Del bör ligga inom myndighelemas ansvar alt löpande vidta deförändringar av resursinsatserna som är påkaUade med hänsyn liU volym- ochslmklurförändringar. Av dessa skäl är del varken lämpHgt eller möjligt alt nuprecisera "besparingseffekten" av en fortsatt och långsiktiganpassning lill ändrad och minskande produktionsvolym. prognos skulle visa sig riktig uppstår självfallet frågan humvidaresursanpassningen skall ske inom oförändrad organisalion av den statligabyggherreverksamhelen eller om en förändring av strukturen bör genomföras föratt kunna upprätthåUa kvalificerade och ralionella enheler. Byggnadsslyrelsenhar därvid den uppfattningen all man i försia hand bör överväga all förauppgtfter från de mindre byggherremyndighe-leraa lUl de slörre. Förstudienredovisar två huvudalternativ för KBS/FortF samverkan med i huvudsakbibehållen ansvarsfördelning (allernativi) och sammanläggning av myndighetema(alternativ 2). Besparingseffekten av altemativ 1 anges till /år ochför alternativ 2 till /år. Enligtbyggnadsslyrelsen ger förstudien inte underlag för all hell utesluta någotderaav alternativen. Verkel vill dock håUa med om all samord-ningsallemalivet intemoiiverar en särskild huvudstudie. Alternativ2 kan närmare bedömas först efler ytterligare ulredning, vilket förordas iförstudien. Det finns dock anledning atl redan med förstudien som gmnd dämpade förväntningar förslaget kan ge upphov tiU, Samtidigtframgår av förstudien att besparingarna fömtsätter alt verkens centrala delarsamlokaliseras och att anlalel byggnadsområden/regionala förvaltningar ungefärhalveras med omflyttningar och slora omorganisationer som följd (s, 224). Delframstår mot denna bakgmnd som helt orealistiskt all räkna med att alternativ 2skulle kunna ge några snabba besparingar. Med erfarenhei av omlokaliseringarnaoch med beaktande av nuvarande regler i tryggheisfrågor är det sannolikt allelt genomslag av alternativ 2 först kan nås efter etl beslul omgenomförande. Delfinns mot denna bakgrund anledning atl, som ulredningen föreslagit, prövamöjligheterna till ytterligare samordning inom den civila statsförvaltningen.Samordningen kan avse såväl byggproduklion som fastighetsförvaltning ochlokalbehovsprövning. Iförstudien anges (s. 174) alt KBS och FortF bedömi det lämpligt att samordnafastighelsdriften för 7,3 milj. m' uppvärmd byggnadsvolym som förvallas avolika slalliga myndigheler saml all 2 milj. m' härav hittiUs har samordnats. Idagens läge återstår således en byggnadsvolym om 1,3 milj m som skuUe kunnasamordnas. har i samverkan med FortF 1984/85:161 135 intensifieratarbetet med all genomföra samordning för slörre delen av denna byggnadsvolym.Med de anmärkningar som redovisals delar således utredningensuppfattning att en ytterligare drtftssam-ordning är angelägen och börgenomföras. Byggnadsslyrelsenhar som ell led i remissarbetet fortlöpande haft överläggningar med verketspesonalorganisationer, /SR, ST, SF, SALF och . Härvid harsamtliga de frågeställningar m. m. som tas upp i della remissvar diskuierats. SFoch SALF har för sin del särskilt velal framhålla följande: "Vibkräder förstudiens förslag om en huvudstudie. Huvudstudienbör i första hand belysa de närmare konsekvenserna av en sammanslagning avFortF och KBS, Huvudstudien bör även belysa möjligheterna till ökad samordningmellan FortF - KBS och slatsförvahningen i övrigl," 1april 1983 började RRV en huvudstudie om byggprocessens utformning inomförsvarei med en jämförelse med den privala och den civilt statiigabyggprocessen. Denna studie har redan från inledningen samordnals med denremitterade förstudien. Samordningen har i slort inneburit att RRV koncentreratsitt arbete på byggprocessens utformning och innehåll samt de medverkandeorganisationernas roller. DencivUl/slalliga byggprocessen och byggprocessen inom försvarei uppvisar sloraskiUnader vad gäller processemas utformning och rollfördelning, som inomförsvaret är betydligt mer spUltrad och komplicerad. ochfortifikalionsförvallningen har helt olika förutsättningar för sitl agerandeoch även olika roller i respektive process. Sället att uppfylla rollerna iprocesserna avviker även från varandra. Dengmndläggande skiUnaden ligger i att inom den civUt/stalliga byggprocessen äransvars- och beslutsbefogenheterna dels kopplade liU expertkompetensen, delssamlade på en och samma organisation. Inom försvarei är dessa funklioneruppdelade och dessulom är anlalel medverkande parter betydligt fler. Förutsättningarnaför en effektiv och ändamålsenlig byggprocess är härigenom betydligt störreinom den civilt/statliga verksamheten. Medanledning av utredningens förslag och RRV; s slutsatser av den genomfördagranskningen tUlstyrker RRV förslagel om all en huvudstudie genomförs inombyggnads- och anläggnings verksamheten. Molbakgrund av de nu redovisade slutsatserna anser RRV del väsentligt atl en ev.huvudstudie inriklas på att belysa de närmare fömtsättningarna för ochkonsekvenserna av en ökad samordning av de moment som bör innefattas iverksamheten. Delta arbete bör inriklas pä de olika processernas innehåll ochuppbyggnad samt resurs- och kompetenskraven. Med dessa utgångspunkter bör sedande organisaloriska konsekvenserna bedömas. 1984/85:161 136 Avdessa skäl anser RRV alt en huvudstudie inte bör slyras mot någol specielllorganisatoriskt lösningsallemaliv. RRV vill aUtså för sin del inle nu förordanågol av de framförda alternativen. Ikapilel 6.8.5 framhålles, atl besparingar torde kunna göras genom alldomänverket i större ulslräckning än tar över förvaltningen avförsvarels markområden. Däremoi bedöms samverkan i fråga om anskaffning ochavveckling av mark vara föga meningsfull. ,vars erfarenheler beträffande förvaltning av försvarets marker är huvudsakligenposiliva, ansluter sig i princip tUl dessa bedömningar. Med sin inriktning ochsin så gott som rikstäckande organisalion torde verket vara väl mstat föruppgtften atl förvalta många av försvarets marker. Dock torde vissa markerfinnas, som på grund av t. ex. speciella sköiselönskemål, säkerhetsskäl ellergeografisk belägenhet lämpligen bör förbli ulanför verkets förvaltning. InomVV cenirala och regionala organisalion har KBS lokalhållningsansvaret, medanVV inom den lokala organisalionen svarar för såväl anskaffning som förvaltningav ca 265 vägstationer. VV anser atl del innebär uppenbara fördelar mednuvarande ansvar för lokala fastigheter, genom bl.a. närhet tillanläggningarna, vetskap om behov och bra möjlighet lill enheilig slandard. V Vuppfallning är alt kompelens finns inom verket för att skötafastighelförvallningen. Med hänsyn härtiU borde en överföring till VV övervägasav ansvaret även för regionala och centrala fastigheter. Underpunkt 6.5 framhåller kommillén atl slora delar av verksamheten vid FortF ochKBS har likartad karaklär. Detla gäller specielll försörjningen med ochförvallningen av byggnader (hus). Dessa uppgifler tar i anspråk av FortF: soch av KBS resurser. AvFortF: s återstående () resurser torde befästningsavdelningen utgöra störstaandelen. Denna avdelnings huvudansvar omfattar enligt punkl 6.3.1 anskaffning(planering och projektering) av befästningar och flygfält samt underhåll avdessa. 1sammanläggningsalternalivet framlägger kommiitén tre underallernativ, somfrämst skiljer sig åt när del gäller befäslningsverksamhetens ställning. VVifrågasätter om inle elt fjärde underallernativ, nämligen överförande lill VV,bör prövas. VV har redan i viss ulslräckning utfört försvarsanläggningar åtFortF och anser all kompelens beiräffande i varje fall byggandet finns.Avseende Projektering/konstruktion av befäslnings-och flygfällsarbelen kan VVkompelens behöva kompletteras. Kommitténhar övervägl vilka besparingar som kan göras därest objekt större än försöver till KBS. 1984/85:161 137 ytteriigare100-150 Mkr/år föras över till KBS, vilket bedöms medföra besparingar om 5-10Mkr/år. För V V del skulle förslaget medföra att alla lokala nybyggnaderöverfördes till KBS. Delta skulle i sin tur medföra kompetensförsämring hoskvarvarande byggresurser, vilkel skulle gå ul över kvaliteten på ombyggnads-och reparationsarbetena. Nuvarande resurser är dessulom så begränsade, alt delär tveksamt om de kan minskas även om viss del av byggnadsverksamheten överförslill KBS. Den nuvarande långtgåendeanpassningen till de lokala förhållandena vad gäller ulformningen avanläggningarna kan också försämras eUer gå föriorad. En förändring i enlighelmed vad som föreslagils torde medföra ett trögare och mer byråkratiskt system. Ilabell 6.9 sid. 176 i beiänkandei har den årliga husbyggnadsvolymen vid mittenav för sjöfartsverkels del angivils lill . Volymen lordesnarare kunna uppskallas tiU . Den husbyggnadsverksamhetsom sjöfartsverkei utför med egen arbelskraft utföres av personal somhuvudsakligen är sysselsatt med byggnation till sjöss. Husbyggnalionen förläggstill , omkring 4 mån/år, då arbeten inte kan utföras till sjöss.Byggnationen till sjöss bedrivs effektivast och billigast med egen personalsom är anställd . Eflersom således har kostnadför denna personal även är det koslnadsmässigi fördelaktigt attlåta personalen utföra även husbyggnadsverksamheten. Några besparingseffekterkan därför inte uppnås genom en ökad samordning med fortiflkalionsförvaltningenoch . Sjöfartsverkeihar i övrigt ingen erinran mot den i betänkandet redovisade förstudien. Somnoleras i betänkandet har såsom affärsverk självt ansvaret förlokalhållningen. Del enda fall där sidoordnad myndighel berörs gällerprojekiering av "förvaltningsbyggnader" - inte kontorslokaler som detgenerelll anges i betänkandet. Med denna begränsning blir del föreskrivnasamrådet med KBS vid projekteringen av lolall liten omfattning. Delhar slumpat sig så atl Vallenfall i ohka delar av landetuppfört fyra nya förvallningsbyggnader för totatf ca . Några nya sådanabyggnader, bortsell från mindre tillbyggnader/kompletteringar, fömtses inledärutöver inom överskådlig tid. Uppgiften i tabell i betänkan-del allvattenfall avser bygga förvaltningskontor under 1980-talel för /år ärsålunda felaktig. För del utgör den verkliga omfaltningen avhusbyggandet sålunda inte motiv för alt - såsom utredningen föreslår - lill KBSöverföra ansvaret för lokalanskaffningen. EnligtVattenfalls uppfattning har i utredningen ej heller gjorts någol 1984/85:161 138 försökalt bevisa påståendet om besparingseffekter av angiven slorlek vid överförandelill KBS av objekt vars byggkostnad översiiger . Iulredningen erinras vidare om att åtgärder för fortifikatoriskt skydd vidtagesför vissa slag av anläggningar. Omfaltningen härav utanför civilförsvaretanges lill /år. Utredningen anser all utnyttjande av FortF: skompetens skulle bl.a. skapa förutsättningar för samordnad bedömning t. ex. avskyddsnivå och lekniska lösningar saml för avvägning av erforderligainvesteringar. För VallenfaUs och kraftinduslrins i övrigt del finns just fördella syfte en särskild av regeringen tillsatt nämnd, . kan inte se att överföring till FortF av ansvaretför åtgärderna ifråga skulle ge bälire resultat i tekniskt och ekonomisklhänseende. Vattenfallanser sig inle kunna bedöma effeklen av utredningens förslag om samordning avKBS och FortF och ej heller ha anledning alt på annat säll kommeniera ålgärdenän alt fömtsätta att denna inle försvårar det nu föreskrivna samrådet med KBSvid projektering av förvatfningsbyggnader - av vilkel VattenfaU haftgoda erfarenheter. SlutligenvUl notera goda erfarenheler av FortF: s och KBS samverkan vid driflenav kontorsfastigheter på de platser där VallenfaUs regionala enheter träffatavtal med FortF/KBS. Kommitténanser vidare atl produktionsuppgtften avseende uppförandel av anläggningar förcivitförsvarels krigsorganisation skall överföras tillfortifikationsförvallningen. Som framgår av vad styrelsen sagl tidigare är enallmän sirävan atl kommunerna skall få elt ökat ansvar för civilförsvarsverksamhetenpå lokal nivå. har huvud-produktionsansvaret förcivitförsvarels ledningscentraler åvilat kommunerna. Civitförsvarelsbyggprocess är naturligt integrerad med kommunernas normala byggprocess ochfungerar enUgt styrelsens erfarenheler mycket bra. En flyttning avproduktionsansvaret från civilförsvarsslyrelsen tillfortifikationsförvallningen slrider enligt styrelsens uppfattning emot de avriksdagen försvarsbeslut redovisade utvecklingslinjerna för delmodema civilförsvarel. Slyrelsen är tveksam till om de av kommittén beräknadebesparingarna vid en organisationsförändring uppväger de negalivacentraliseringseffekter som kan uppstå i delta sammanhang. Länsstyrelsenhar genom försvarsenheten mångårig erfarenhet av civU-försvarsdelen av denregionala och lokala produklionen inom de berörda områdena. I vissa fallansvarar själv för produktionen, i andra fall samordnas ochtillses produklion som genomförs av kommuner och företag. EnaUmän erfarenhei är alt resurserna för produktion både regionalt och Prop.1984/85:161 139 lokatfär mycket knappa för den genom försvarsbesluten fastställda produktionen.Della har ofta lett lill alt faslstäilda planer icke kunnat fullföljas elleratt genomförande av beslutade åtgärder försenals. En annan erfarenhei är attkunskaperna och förståelsen för produktionen och produkterna pä fältet efterhand försämrats vilkel ofta lett till försämring av produktionsresultatet ochförsvårat både det administrativa och tekniska sakarbelel. De nu skisserade förslagenleder enligt uppfattning till koncentrering som accentuerar deovan nämnda problemen i produktionen. Risken är uppenbar för att sakkunskapenpå central nivå utarmas ytterligare, atl byråkraliseringen ökar och altavståndet mellan programmyndighel och producenter på fältet ökas ytterligare -allt liU men för produktionen. Enligtlänsstyrelsens mening leder förslagen till en sämre effektivitet och atlambilionsnivån och kvaUteten inom de berörda områdena kommer att sjunka.Besparingseffekten uppnås ovedersägligen på de cenirala myndighetemas anslag.Det är dock sannolikl atl fördyringar av samma storleksordning uppstår inomsakanslagen, atl den totala effektiviteten sjunker som ambilionsnivånoch kvaliteten i produktionen nedgår. Förslaget atl FortF skallsvara för anläggningsproduktionen i stället för kommunema kan starkitfrågasättas.