prop · G80328 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:28 omuppgörelse med avtalsreglering för samarbete om läkarutbildning och forskning; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att bemyndigar regeringen att ikläda staten deekonomiska förpliktelser som följer av en uppgörelse mellan staten och berördahuvudmän för hälso- och sjukvården om samarbete om läkarutbildning och forskningm.m. i , , , , , (två avtal) ochUmeå. 1Riksdagen 1984/85. 1984/85:28 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , ,, , , , Propositionom uppgörelse med avtalsreglering för samarbete om läkarutbildning ochforskning 1Avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning, m.m. Föråren 1977 - 1978 gällde de avtal om läkarutbildning och forskning i ,, , , och samt vid iGöteborg och i , som hade träffats med ,och landstingskommuner, och Göteborgskommuner samt , och och läns landstingskommuner(LUA 77). Avtalen godkändes med stöd av bemyndigande (prop.1977/78:3, SoU 1977/78:8, rskr 1977/78:27) och förlängdes genom olikaöverenskommelser att gälla även . Överenskommelsernagodkändes med stöd av bemyndigande (prop. 1978/79:107, SoU 34, rskr300; prop. 1979/80:37, SoU 15, rskr 75 och prop. 1980/81:95, SoU 27, rskr 278). Enöverenskommelse om avtalens tillämpning även godkändes med stödav bemyndigande (prop. 1981/82:145, SoU 40, rskr 267). Slutligen haren överenskommelse, som innebar att avtalsreglering skulle med vissaförändringar tilllämpas intUl dess annat avtalades, godkänts medstöd av bemyndigande (prop. 1982/83:123, SoU 33, rskr 345).Driftersättningar har betalats ut till berörda huvudmän för hälso- ochsjukvärden a conto med sammanlagt . 1984/85:28 3 sjukhusensutbyggande (NUU) att före till ifrågavarande huvudmän a contobetala ut motsvarande kvartalsbelopp om sammanlagt ca 178 milj. kr., som hadeutgått a conto som statlig driftersättning på grundval av LUA 77.Regeringen förutsatte därvid att huvudmännen för de kommunalaundervisningssjukhusen i avvaktan på resultatet av förhandlingarna skullefortsätta att tUlhandahålla resurser för läkarutbildning och forskning enligtvad som hade tillämpats . Investeringsöverenskommelserpå grundval av läkarutbildningsavtalen har godkänts av regeringen med stöd avriksdagens tidigare lämnade bemyndigande (prop. 1971:44, SoU 8, rskr 98). Underden tid LUA 77 har gällt eller tillämpats har dels landstingskommun(SLL) övertagit huvudmannaskapet för i den 1 januari1982 (prop. 1980/81:95), dels läns landstingskommun övertagithuvudmannaskapet för i (prop.1981/82:145). Sjukhusen var tidigare statliga. gäller för sjukhusensamma regler som för övriga kommunala undervisningssjukhus. Huvuddelenav reglerna i LUA 77 har också tillämpats beträffande viss icke klinisk medicinskoch odontologisk verksamhet som är förlagd till lokaler vidundervisningssjukhusen. Detsamma har även gällt utbildningen i logopedi på logopedlinjeni , och samt för de kliniska delarna av den statligasjukgymnastutbildningen i och . Detta beaktades vidfastställandet av ersättningarna till berörda huvudmän för hälso- ochsjukvården. 1.2Uppgörelse med avtalsreglering för samarbete om läkarutbildning och forskning, m.m. har med skrivelse för regeringens prövninglämnat över 1. protokoll, fört vid förhandlingar mellanförhandlingsnämnden och företrädare för vissa landstingskommuner/kommuner om samarbeteom läkarutbildning och forskning. Till protokollet har som bilagor fogats ettavtal och två överenskommelser, nämligen 2. avtal mellan svenska staten och vissa landstingskommuner/kommuner omsamarbete om läkarutbildning och forskning (samarbetsavtalet), 3. överenskommelse mellan svenska staten och vissa landstingskommuner/ kommunerom driftersättning för för läkarutbildning och forskning, m.m. samt 4. överenskommelse mellan svenska staten och vissa landstingskommuner/ kommunerom slutlig reglering för av samarbetet angående läkarutbildning ochforskning. 1984/85:28 4 Förhandlingsnämndenhar vidare lämnat över åtta ortsvisa avtal om läkarutbildning och forskning,nämligen 5. avtal mellan svenska staten och landstingskommun om läkarutbildningoch forskning i , m.m., 6. avtal mellan svenska staten och läns landstingskommun om läkarutbildningoch forskning i , 7. avtal meUan svenska staten och läns landstingskommun omläkarutbildning och forskning i , m.m., 8. avtal meUan svenska staten och landstingskommun om läkarutbildningoch forskning i , m.m., 9. avtal mellan svenska staten och kommun om läkarutbildning och forskningi , m.m., 10. avtal mellan svenska staten och och läns landstingskommunom läkarutbildning och forskning vid i , 11. avtal mellan svenska staten och om läkarutbildningoch forskning i , m.m., samt 12. avtal mellan svenska staten och läns landstingskommun omläkarutbildning och forskning i , m.m. Vadsom överenskommits gäller under förbehåll av godkännande av regeringen och avberörda landstingskommuner och kommuner. Förhandlingsnämndensskrivelse, protokollet, överenskommelserna och avtalen bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilagal. Den vUlkorligtöverenskomna avtalsregleringen har bl.a. följande ekonomiska innebörd. Förde prestationer, som huvudmännen för de kommunala undervisningssjukhusen hartillhandahållit , skall staten såsom driftersättning betala tillhuvudmännen sammanlagt . utöver vad som har betalats ut a contounder nämnda år. Som jag nämnt har staten a conto betalat ut 711 664 000 kr.Den statliga driftersättningen för kommer således att slutligt uppgåtill totalt 760 milj. kr. Genom överenskommelsen om sluthg reglering för år1983 av samarbetet angående läkarutbildning och forskning regleras fullständigtoch slutligt alla mellanhavanden meUan staten och berörda landstingskommuneroch kommuner som grundar sig på LUA 77 och därtill anknytande avtal ochöverenskommelser eller tidigare motsvarande avtal och överenskommelser. Iavtalet om samarbete om läkarutbildning och forskning (samarbetsavtalet) tasupp bestämmelser för samarbetet om läkarutbildning och forskning som ärgemensamma för alla utbildningsorter. Bl.a. kommer parterna genom 3 §samarbetsavtalet överens om att landstingskommunen/kommunen och högskoleenhetenskall samråda vid tillämpningen av samarbetsavtalet och anslutande avtal, ochdärvid också samråda om hur ekonomiska och andra resurser av gemensamt intresseskall utnyttjas. Överenskommelse skall träffas mellanlandstingskommunen/kommunen och högskoleenheten om formerna för samrådet. 1984/85:28 5 StatenskaU enhgt 8 § samarbetsavtalet lämna ersättning för landstingskommunens/kommunensåtaganden i form av investeringsersättning enligt vissa bestämmelser ochdriftersättning enligt särskild överenskommelse. grund har träftats en överenskommelse om driftersättning förår 1984 för läkarutbildning och forskning. Ersättningsbeloppen uppgår enligtöverenskommelsen till sammanlagt 810 milj. kr. Beloppen ärslutligt fastställda. Investeringsersättningskall i princip utgå av nettokostnaderna för byggnads- ochutrustningsinvesteringar, när de avser lokaler för hälso-ochsjukvårdsverksamhet och den därmed integrerade läkarutbildningen och medicinskaforskningen och när verksamheten är förlagd till vissa i avtal angivnasjukhusområden och byggnader. Pågrundval av samarbetsavtalet har särskilda avtal träffats med lokalt anpassadebestämmelser för samarbetet. I dessa ortsvisa avtal - som gäller läkarutbUdningoch forskning i , , , , , och Umeå-angesbl.a. vilka enheter inom hälso- och sjukvården som upplåts för dengrundläggande utbildningen av läkare. För dessa upplåtna enheter gäller bl.a.lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för grundläggandeutbildning av läkare, m.m. Vidare anges i avtalen till vilka av de upplåtnaenheterna sådana forskningsaktiviteter skall koncentreras som kräver särskUdaresurser i form av exempelvis lokaler eller utrustning. Av deninledningsvis lämnade redogörelsen för hittillsvarande avtalsreglering framgåratt reglerna i LUA 77 i viss utsträckning har tillämpats även för andraverksamheter än läkarutbildning och forskning, nämligen viss logopedutbildning,sjukgymnastutbildning och odontologisk verksamhet samt viss annanutbildningsverksamhet. Enligt stadganden i de olika ortsvisa avtalen skallbestämmelserna i samarbetsavtalet gälla även dessa verksamheter. Den statligadriftersättningen avser också åtaganden i vad avser nämnda verksamheter. 1.3.1Resurser för läkarutbildning och klinisk forskning Isamband med att socialutskottet i sitt betänkande 1980/81:27 om ändrat huvudmannaskapför , m.m. (s. 20) starkt underströk angelägenheten av attvillkoren för utbildning och forskning vid KaroUnska sjukhuset (KS) inteförsämrades genom ändringen av huvudmannaskapet för sjukhuset, framhöllutskottet att viss lämnad garanti rörande medel till sjukhuset enligtläkarutbildningsavtal måste tolkas så att det i läkarutbildningsavtalet med ftamgå i vilken utsträckning medel för utbildning och forskning varavsedda för verksamheten vid KS, liksom vilken Prop.1984/85:28 6 verksamhetmedlen var avsedda att tillgodose. Också då det gällde andra kommunalaundervisningssjukhus var det enligt utskottets mening angeläget att klarhetskapades om vilka resurser, som var avsedda för utbildning och forskning.Utskottet ansåg att man från statens sida vid förhandlingar rörande kommandeläkarutbildningsavtal, som avsåg KS, borde iaktta vad utskottet anfört.Riksdagen gav som sin mening regeringen till känna vad utskottet anfört omkommande läkarutbildningsavtal som avsåg KS (prop. 1980/81:95, SoU 27, rskr278). Regeringenfäste i beslut statens förhandUngs-nämnds uppmärksamhet bl.a.på vad hade givit till känna i fråga om kommandeläkarutbildningsavtal. Ipropositionen 1981/82:106 om forskning m.m. tog dåvarande chefen för utbildningsdepartementetbl.a. upp frågan om resurser för klinisk forskning (s. 115-119, UbU 1981/82:37,rskr 397). Han menade att man kunde välja endera av två vägar att främjasamverkan. Denena innebar att partema riktar in sig på att i högre grad än förfinaberäkningarna av de kostnader som är förbundna med klinisk utbildning ochforskning. Gränsen mellan de områden som staten resp. sjukvårdshuvudmannen ärhuvudman för skulle därmed kunna göras skarpare. Som följd av detta skulle mankunna göra en mer exakt uppföljning av de stathga resurserna. Enligtden andra vägen skulle partema rikta in sig på att förbättra den institutionellaramen för samarbetet. Mer konkret innebar detta att man såg över reglerna förhur sjukvårdshuvudmannen och högskoleenheten kan påverka varandra när detgäller att planera, använda och följa upp de givna resursema. Föredragandedepartementschefen förordade att man inriktade sig på att förbättra möjUgheternaför parterna att i det dagUga arbetet komma fram till en i stort sett gemensamuppfattning om hur de tillgängUga resursema borde användas. Härigenom kunde manminska störningarna i samarbetet och lägga en säkrare gmnd för ett gemensamtutnyttjande av statliga och kommunala resurser. Detta fordrade emellertidenligt departementschefens mening att garantier skapades för atthögskoleorganen skulle kunna ta till vara sina behöriga intressen. Han ansågdet viktigt att frågan om ändrade samarbetsformer prövades. Denna prövning föllnaturligt inom ramen för förhandlingama om läkamtbildningsavtal.Departementschefen anförde också bl.a. att han utgick från att partema i sinaförhandlingar skulle eftersträva en ökad samstämmighet i bedömningen av de faktiskakostnademas storlek. För statens del var det därvid en självklar utgångspunktatt den, som huvudman för läkarutbildning och medicinsk forskning, inte skulle betalaut ersättningar för gjorda åtaganden som kunde sägas innebära enöverkompensation. Medanledning av socialutskottets uttalande i betänkandet 1980/81:27 tillfogadeföredragande departementschefen i propositionen 1981/82:106 1984/85:28 7 (s.118) att av vad han anfört följde, att en ändamålsenlig väg var att ändrasamarbetsformerna i den riktning han hade angett, om staten verkningsfulltskulle kunna bevaka att läkarutbildning och forskning fick de resurser som statenbetalade för. Utbildningsutskottetfann inte någon anledning för att göra någotuttalande i fråga om resurser för klinisk medicinsk forskning. biföllvad utbildningsutskottet hemställt. Socialutskottetfömtsatte i sitt betänkande 1981/82:40 om ändrat huvudmannaskap för akademiskasjukhuset i , m.m. att parterna - vid sitt gemensamma utredningsarbete isamband med förhandlingarna för att klargöra vad som skulle gällaför samarbetet rörande läkarutbildning och forskning - bland annat beaktade deönskemål beträffande samarbetet som uttalats av och av föredragandedepartementschefen i propositionen 1981/82:106 om forskningm.m. (prop.1981/82:145, SoU 40, rskr 267). Socialutskottethar även i betänkandet 1982/83:33 om överenskommelse om läkarutbildning m.m. (prop.1982/83:123, rskr 345) understmkit vad utskottet tidigare uttalat om samarbetetangående läkamtbildning och forskning. Förhandlingsnämndenhar i sin skrivelse tagit upp bland annat denna fråga om resurser för läkamtbildningoch klinisk forskning och framhållit att samarbetsavtalet ansluter till deprincipiella ståndpunkter som föredragande departementschefen redovisade ipropositionen 1981/82:106 om forskning m.m. Avtalsparterna har därvid ansettdet angeläget att ge sjukvårdshuvudmannen och högskoleenheten största möjligafrihet att tillsammans och med hänsyn till de lokala förhållandena utvecklaändamålsenliga former för samråd. Föredragandedepartementschefen tog även upp frågan om investerings-ersättningarna ipropositionen 1981/82:106 om forskning m.m. Han menade att detgranskningsarbete som utfördes av () var av stort värde. Självklart borde man emellertid i denfortsatta översynen av läkamtbildningsavtalen beakta möjligheterna tillförenklingar och rationaliseringar av detta arbete. Detöverlämnade avtalskomplexet bibehåller ordningen med investerings-ersättning.Reglerna för statlig investeringsersättning har dock överarbetats i syfte blandannat att åstadkomma förenklingar i såväl statens som sjukvårdshuvudmännensadministrativa arbete. I förhandlingsprotokollet har parterna uttalat sinavsikt att fortsätta översynen av regelsystemet. Bland de frågor, som därvidhar aktualiserats, nämns i kommentarerna till samarbetsavtalet en fortsattöversyn av systemet med investeringsersättning. 1984/85:28 8 Förhandlingsnämndenerinrar i sin skrivelse om att har fattat ett beslut omläkarutbildningens dimensionering som innebär att antalet nybörjarplatser förläkarlinjen vid från och med /85 skallminskas från 370 tiU 280. Med anledning härav har i anmärkning till 1 8 iavtalet om läkarutbildning i uttalats, att parterna skall fortsättaförhandlingarna om konsekvenserna av detta beslut. Ett minskat intag leder till ett successivt minskat antal studerande i de kliniskaämnena fr.o.m. . 1.3.4 Utnyttjandeav annan ån upplåten enhet anmärkning till 6 8 samarbetsavtalet uttalas att landstingskommunen/ kommunenoch högskoleenheten får komma överens om att förlägga moment i läkarutbildningentUl en annan enhet än en upplåten enhet. En sådan överenskommelse innebär inteatt lagen (1982:764) om vissa läkartjänster vid enheter inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården som har upplåtits för grundläggandeutbildning av läkare, m.m., bUr tillämplig. I kommentarerna tillsamarbetsavtalet framhålls att parterna är ense om att strävandena att förläggaen större andel av läkarutbildningen till primärvården bör intensifieras. Detankommer i första hand på landstingskommunen och högskoleenheten att verka fördetta. En förutsättning för att så skall kunna ske enkelt och smidigt är attden nämnda lagen inte bUr tillämplig på sjukvårdsenheter som tas i anspråkendast för vissa moment i läkamtbildningen. 7.5.5 Anknytningenav en professorstjänst i Förhandlingsnämndenhar bifogat en skrivelse från förhandlingssekretariatet i länslandstingskommun, vari förslag förs fram om placering och sjukvårdsanknytningav en ordinarie professorstjänst i allmänmedicin vid i Uppsalamedicinska fakultet. Tjänsten är förenad med tjänst som distriktsläkare vidvårdcentralen i . norra sjukvårdsdistrikt tillförs enny vårdcentral, . I skrivelsen förklaras att landstingskommunenär beredd att upplåta som sjukvårdsmässig bas förallmänmedicin under fömtsättning att professuren i stället förenas med entjänst som distriktsläkare i norra sjukvårdsdistrikt. Skälen för attändra sjukvårdsanknytningen anges bl.a. vara att forskningen i harmycket litet att göra med den kliniska forskningen inom allmänmedicin, att nyavårdcentraler har tillkommit inom län, svårigheten att rekrytera läkaretill vårdcentralen i samt avståndet från till vårdcentralen. Desenare skälen - samt det faktum att vårdcentralen saknar lämpliga föreläsningslo- 1984/85:28 9 kaler- har gjort det svårt att genomföra undervisning i allmänmedicin där. Motdenna bakgrund har avtalsparterna i 2 8 p- 5 avtalet om läkarutbildning ochforskning i tagit upp som upplåten enhet den enhet till vilkenifrågavarande professorstjänst är knuten. I en anmärkning konstateras atttjänsten är knuten till vårdcentralen i och uttalas atttjänsten i stället avses bli knuten tiU inom Uppsalanorra sjukvårdsdistrikt. framhåller att samråd har skettmed universitets- och högskoleämbetet samt . Jaghar i det föregående lämnat en redogörelse för den villkorUgt träffade uppgörelsenmed avtalsreglering för samarbetet om läkarutbildning och forskning m.m., somöverlämnats av statens förhandlingsnämnd. När det gäller detaljerna i avtalen m.m.får jag hänvisa till samarbetsavtalet och övriga avtal och överenskommelsersamt tiU förhandUngsnämndens skrivelse (bilaga 1). Jag vill emellertidframhålla att avtalsregleringen i stort överensstämmer med vad som hittillsgällt. Beträffande investeringsersättningen har dock en förenkling skett. Föratt kunna bedriva klinisk medicinsk forskning och läkarutbildning utnyttjarstaten sjukvårdsorganisationen hos vissa sjukvårdshuvudmän. Systemetförutsätter och ger till resultat en långt gående samordning av sjukvård,forskning och utbildning. Staten betalar till de berörda sjukvårdshuvudmännenersättningar, som avses svara mot de merkostnader dessa åsamkas genom attutbildning och forskning bedrivs tillsammans med sjukvård. Dessa ersättningarär dels driftersättning, dels investeringsersättning. Driftersättningen ärsåledes ett bidrag tUl sjukvårdshuvudmannens kostnader för sinsjukvårdsorganisation med hänsyn till att staten tar i anspråk resurser inom denlöpande sjukvårdsverksamheten för att bedriva läkarutbildning och forskning.Den kan jämföras med en hyresersättning. Attstaten när det gäller läkarutbildning och forskning replierar påsjukvårdshuvudmannens resurser är en riktig princip. Läkarutbildningen måsteske i omedelbar anslutning till praktiskt bedriven sjukvård. Den kliniskamedicinska forskningen har lika självklart sin plats mitt inne i sjukvården.Framgångarna inom den kliniska forskningen kan säkerligen tillskrivas just ensådan integration. Den starka integrationen mellan å ena sidan läkarutbildningoch forskning, å den andra hälso- och sjukvården, medför emellertid svårigheteratt reda ut var den ena verksamheten börjar och den andra slutar.Avtalsparterna har också undvikit att försöka dra upp mer eller mindrekonstlade gränser mellan verksamheterna. Sålunda beräknas driftersättningen förnärvarande mycket schablonmässigt. Ytterst har det varit en fråga om vid vilkenekonomisk nivå parterna har kunnat komma överens. 1984/85:28 10 Naturligtvisberäknas driftersättningen på grundval av antaganden om vilka faktiskamerkostnader, som sjukvårdshuvudmannen drabbas av inom sin totalasjukvårdsorganisation på gmnd av att staten förlägger läkarutbildning ochmedicinsk forskning till organisationen. Utgångspunkten för båda parter är attöverenskomna belopp skall utgöra en korrekt kompensation. Den starkaintegrationen medför emellertid att det inte är reaUstiskt att tro att man mednågon form av alltför förfinade metoder kan fastställa vilka kostnader som justär förbundna med kUnisk utbildning och forskning. Med hänsyn till de storafördelarna med integrationen från samhällsekonomisk synpunkt bör man enligt minmening godta detta förhållande. Avvad jag sagt framgår att förhållandena inom detta avtalsområde är speciella,framför allt på grund av den höga graden av integration meUan statlig ochlandstingskommunal verksamhet. Det är inte fråga om att betala ut statsbidragtill en verksamhet, som utförs av någon annan än staten. Närdet gäller investeringsersättningama deltar staten genom () i planeringen av byggnads- och utmstningsinvesteringarna.Sedan projekten har godkänts av nämnden får sjukvårdshuvudmannen bidrag medvanligtvis av nettokostnaderna. Staten tar genom NUU:s medverkan konkretsin del av ansvaret för de dyrbara investeringarna på våra högspeciaUseradeundervisningssjukhus. Lokalerna och utmstningen används för den integrerade verksamheten. Eftersomnågra skarpa gränser mellan vad som är läkarutbildning och forskning och vadsom är sjukvård inte kan dras upp, blir det desto viktigare att staten ochsjukvårdshuvudmannen genom goda samrådsformer kan få en gemensam uppfattning omhur de totala resurserna bör användas för den integrerade verksamheten. När detgäller denna fråga om resurser för läkamtbildning och klinisk forskiung byggeravtalsregleringen på den gmndsyn, som fördes fram av föredragandedepartementschefen i propositionen 1981/82:106 om forskning m.m., nämligen bör inrikta sig på att förbättra möjligheterna för partema att i detdagliga arbetet komma fram till en i stort sett gemensam uppfattning om hur detillgängliga resursema bör användas för sjukvård, utbildning och forskning. Jagutgår från att sjukvårdshuvudmannen och högskoleenheten på gmndval av 3 §samarbetsavtalet skall kunna finna goda former för samrådet om hur ekonomiskaoch andra resurser av gemensamt intresse skall utnyttjas. Mot denna bakgmnd ochsedan jag i denna fråga har samrått med chefen för ärjag beredd att godta avtalsregleringen i detta hänseende. Hälso-och sjukvårdslagen (1982:763), som gäller , ger ett nyttutgångsläge för utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvården. Den ställer kravpå en förändrad stmktur med ökad satsning bl.a. på den öppna vården utanförsjukhus och på långtidssjukvården. Planeringen skall utgå från primärvården.Denna skall utgöra basen i hälso- och sjukvårdsorganisationen och få ettsärskilt ansvar för en rad åtgärder, som syftar till att främja 1984/85:28 11 I förarbetena till lagen understryks nödvändigheten av att hälso- ochsjukvårdens resurser omfördelas för att den nya inriktningen av vården skallkunna genomföras (prop. 1981/82:97 s. 61, SoU 51, rskr 381). Personal-och utbildningsplanering är viktiga instmment för att styra utvecklingen av hälso-och sjukvården åt önskat håll. Det är angeläget att utnyttjautbildningssystemets olika delar för att förbereda hälso- och sjukvårdspersonalenför en omstmkturering och för att utbilda den för arbetsuppgifterna inom endelvis ny vårdstruktur. Jagkonstaterar med tillfredsställelse att avtalsparterna enligt kommenta-rema tillföreliggande samarbetsavtal är ense om att strävandena att förlägga en störreandel av läkamtbildningen till primärvården bör intensifieras. Jag anser detsärskilt värdefullt att avtalskomplexet har utformats i syfte att möjliggöra ensådan utveckUng. Jagvill betona att läkamtbildning och medicinsk forskning har en avgörandebetydelse för utvecklingen av hälso- och sjukvården. Genom läkamtbildningenbibringas läkarna inte bara kunskaper och färdigheter utan också värderingaroch attityder. Dessa för de med sig ut i praktisk hälso-och sjukvård, där de bl.a.genom det medicinska ledningsansvaret får stort inflytande över vårdens bedrivande.Genom forskning och utvecklingsarbete uppkommer nya eller vidgade möjligheteratt förebygga, upptäcka, behandla och lindra sjukdomar och skador. Forskningenkan förväntas ge betydande successiva förbättringar för hälso- ochsjukvårdsarbetet.