prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — Det voredärför, enligt SIND, värdefullt om storföretagselableringar kunde komma tillstånd. Med tanke på de ganska nedslående erfarenheler som gjorts finns delenligt SIND:s uppfattning skäl atl inle ställa förväntningarna så högt atl man inleägnar tillräckligt inlresse åt andra åtgärder. 1984/85:115 334 2.2Förläggning av statlig tjänsteproduktion m. m. till Malmfälten Ulredningenföreslår atl ytterligare resurser satsas på en ulbyggnad av SIGA-verksamheten.Förslaget gmndas på atl ulgör etl viktigt instrument när del gäUer altstyra verksamheier inom cenlral och regional förvallning tiU Malmfälten. Ulredningenmenar vidare atl Norrbollen och Malmfälten bör prioriteras i del arbete sombedrivs från regeringens sida för att fullfölja tidigare principuttalanden frånriksdagen om en decentralisering av arbetsuppgifter från den centrala slalligaförvaltningen i slockholmsregionen. Förslagenhar föranlell kommenlarer från några remissinstanser. Sålunda är Gällivarekommun och TCO positiva lill en utbyggnad av . TCO påpekar dock alt deförsök som gjorts med utlokalisering av verksamheter från slalliga myndighelertill inte varit särskilt framgångsrika. TCO förordar därför attregeringen ger direkta anvisningar i regleringsbreven om vilka omfördelningarav slallig verksamhet som skall göras. och statens lantmäteriverk är posiliva tiU ger även förslag till förläggning av ytterligare en verksamheltill . Vid lantmäteriverket pågår mikrofilmning av länsslyrelsemas förrällningsarkiv.Med nuvarande takt beräknas arbelel inle vara klart detta århundrade. Lantmäleriverkelföreslår därför, dels p.g.a. längden på arbetet dels p.g.a. derationaliseringsmöjligheter mikrofilmning innebär, alt medel anslås lilllantmäteriverket så att uppdrag avseende en lika slor produktion som f.n.utförs vid lantmäteriverket kan läggas ut lill i . Denna verksamhelberäknas till . För verksamheten behövs en investering(främst 4 kameror) till en kostnad av högsl . Till delta tillkommerkostnader för lokaler och . Verksamhelen kräver visst förberedelsearbetei berörda län (länsslyrelserna) i form av genomgång av akter, reversaler,leveranser m. m. saml visst ledningsarbele centralt vid lantmäteriverket, lolaltca 500 tkr. Kirunakommun framför i sitl remissvar alt hänsyn måsle tas lill den samhäUsekonomiskamereffekten av en lokalisering av lUl . De anser all del finns riskför ökade regionala obalanser om det sker en koncenlration av statlig verksamhellill jämförelsevis redan överhettade centra. kommun påpekar allmalmfältskommunerna måste ges SärskUd prioritet i arbetet med all decenlraliseraden cenirala och regionala slalliga förvallningen. 2.3Vård och konservering av museiföremål Ulredningenhar genom slalens kullurråds försorg sluderal fömtsättningarna för elableringav en enhel för vård och konservering av museiföremål lill . 1984/85:115 335 Ansvaretför genomförandel av projektet bör enligt ulredningens mening läggas på en avregeringen ulsedd arbelsgrupp med represenlanler från ,museerna, , och kommun. En fömtsättningför uppbyggandel i måste enligt utredningens mening vara atlverksamheten på sikl kan finansieras med ordinarie medel inom kultursektorn. av investeringskostnaderna bör kunna läckas via beredskapsmedel. Invesleringskoslnadernai övrigt liksom driftskoslnadema i ett inledningsskede bör enligt utredningen finaniserasmed särskilda medel. Kirunakommun är posiliv lill förslagel men påpekar atl en bedömning måste ske delsutifrån det verkliga behovet av sådan vård, dels också utifrån densamhällsekonomiska mereffekten av en lokalisering av verksamheten till . Statenskulturråd delar utredningens uppfattning men anser atl särskilda medel bör utgåäven efter inledningsperioden. Riksantikvarieämbetetoch år också positiva tUl utredningens förslag men går emot ulredningensförslag om finansieringen. Alt berörda myndigheter inom kullurseklom självaskall stå för ekonomin efler inledningsskedet gör det praktiskt tagel omöjliglför de statliga arkivmyndighelerna alt medverka vid projektets genomförande. Koslnademamåsle täckas genom ett tiUskoll till kullurbudgelen. Riksarkivetär kritisk mol alt bokbindningsverksamheten i förslagel har knutils till annanhuvudman. Så goll som alll material som är i behov av konservering är inbundetoch behöver efler del all varje blad som konserverats inbindas på nytl. Riksarkivelanser all om inle detla kan ske i Kimna är arkivvården inle hjälpt. Riksantikvarieämbetetkonstaterar all förslagel är förbundel med många specifika fömtsättningar sommåste kunna uppfyllas innan projektet kan få avsedda kuliur- ochregionalpolitiska fömtsättningar. Riksantikvarieämbetetframför följande krav; - Enhelen måsle förfoga överkvalificerad personal och i della avseende kan möta betydande svårigheler. - Konserveringsåtgärderna måsleutföras i nära samband med de upp-dragsgivande institutionerna. - Satsningen i Kimna får intemotverka andra regionala salsningar inom vård- och konservering. - Transportema meUan Siockholmoch kommer alt dra särskilda kostnader. Klimatskador och riskema för iransportskadorär faktorer som kommer all fungera som en begränsning ifråga om vilkaföremåls-kategorier som kan skickas till Kimna. Riksantikvarieämbetetförordar en mindre, specialiserad verksamhel med inriktning på arkeologisk melallkonserveringoch naturhistorisk kon- 1984/85:115 336 servering.En utbyggnad kan sedan realiseras efter hand som erfarenheler vunnils omprojektets bärkraft. 2.4 Förläggningav kriminalvårdsanstalt till Kriminalvårdsstyrelsenoch kommun har förl diskussioner om förläggning av en kriminalvårdsanstalllill . Ulredningen anser all frågan bör siuderas ytterligare och atlregeringen bör la inilialiv lill en utredning av fömtsättningarna för byggnadetav en sådan enhet i . Kirunakommun är positiv till förslagel. Kriminalvårdsstyrelsensbedömning är all del inle föreligger några behov av ny kriminalvårdsanstall iKiruna . De nya regler om halvtidsfrigivning som gällerfrån den 1 juh 1983 har påverkal beläggningen vid de slutna riksanstalterna.Antalet inlagna har minskal relativt kraftigl. har medel anvisats föruppförande av nya bostadspaviljonger i och . Dessa nybyggnationermedför atl det enligt kriminalvårdsslyrelsen inle bedöms föreligga något behovav ytterligare riksanstaltsplatser inom de närmasle åren. 2.5 Utnyttjandeav tomma bostäder för turiständamål Anlalellomma bostäder ökar i malmfältskommunema och då främst i . Olika vägarprövas nu för all finna allernaliv användning för dessa bostäder. En användningskulle enligt ulredningen kunna vara atl utnyttja de tomma bostäderna som lägenhelshotelli en ökad turistsatsning i Malmfälten. Ulredningen föreslår all förslagel ulvecklasvidare av turistråd och de båda malmfältskommunema. Ulredningen/öré-i/årvidare atl de kostnader som inle kan täckas av beredskapsmedel eller bostadsombyggnadsstödfinansieras via etl samlat malmfältsanslag. Bostadsstyrelsenbeskriver i sitl remissvar de bestämmelser som gäller för all få bosladslån förombyggnad. Norrbottensläns landsting lar avstånd från förslagel alt genom "ulnytljande" avlomma lägenheler för lurisländamål med samhällsmedel konkurrera på så hellolika villkor med turistnäringen. Norrlandsfondenpåpekar atl förslagel inle bör ses som etl självändamål utan uigöra en del av vitaliseringav turistnäringen inom områdel. Norrlandsfonden föreslår att fömlsällningamaför en ökad turistverksamhet ytterligare undersöks. Medtanke på den centrala roll förelaget också i fortsättningen kommer att spela iMalmfälten anser ulredningen atl det är angeläget all man från statsmakternassida för befolkningen, för kommunerna och för övriga näringslivet i Malmfållenklargör hur man långsiktigt ser på framlid. Prop.1984/85:115 337 Mångaremissinstanser, bl. a. AMS, i , SGU, ,kommun, LO, , , saml TCO delar uredningens uppfattning att LKABkommer alt fortsätta atl spela en central roU i Malmfältens utveckling och altdet är viktigt att statsmaktema klargör hur man ser på framtid. SGUpåpekar också att :s järnmalmsbrytning har en stor betydelse för deninhemska försörjningen med järnmalmsprodukier och att den har en positiv effektpå den svenska handelsbalansen. Ö£Futesluter inte att järnmalmen i en kris åter kan blir bytesobjekt och kansåledes bedömas som försörjningsviktig. ÖEF har genom skilda planeringsåtgärdersökt öka säkerheten för att nödvändig jämmalmsproduk-tion skall kunna upprätthåUasi olika kriser. anser att det är viktigt att klara ut rolloch ansvar i det allmänna utvecklingsarbetet för all stärka och fömya näringshveti Malmfälten. Företagel måsle, enligt Svenska gmvinduslriarbetareförbundel,aktivt delta i arbetet med att få fram nya verksamheter och sysselsättning. Detär också angeläget att går in på ägarsidan i framtida projekt i Malmfåltenmed nära anknytning tUl såväl jämmalmsrörelsen som övrig gmv- och mineralindustri. TCOanser att det är nödvändigt att staten som ägare klart anger de långsiktigaarbetsvillkoren för . Därvid bör staten enligt TCO ange - all gmvbrytning skallbedrivas efter företagsekonomiska kriterier, men att staten kommer att varaberedd att bidra tUl att den långsiktiga gmvdriften tryggas, - att ägaren under de närmasteåren avstår från atl kräva utdelning från för att ge företaget störremöjligheter att finansiera de stora invesleringar som måste genomföras, - att ägama är beredda att tUlskjutaytterligare kapital för alt skall klara investeringar i bl. a. nyahuvudnivåer, - måste få en långsUctiglösning för jämvägstransportema som innebär låga transportkostnader och en kraftiglförbättrad kvalité på transportsystemet. TCOanser att skall vidga sitt verksamhelsområde och bidra tUl en aUmännäringslivsutveckling i Malmfälten. Ökade krav måste dock kombineras med attLKAB tiUdelas särskUda resurser för utvecklingsarbete. Som exempel nämner TCOatt det inom borde bUdas en särskild enhet för ulvecklingsprojekt elleratt tUlsammans med andra intressenter bUdar ett särskiltutvecklingsbolag. m. av SJ.s verkstadskapacitet i för översyn och underhåU avmalmvagnar på Utredningenbetonar vikten av att verksamhet med anknytning till jäm-22 1984185.1 saml. 1984/85:115 338 malmshanteringenså långt som möjligt förläggs tiU Malmfälten. En aktueU fråga just nu är enligtutredningen var översyn och underhåU av malmvagnar skall ske i fortsättningen.Ulredningen menar all denna verksamhet bör ligga i Malmfälten. Utredningen/öres/årvidare att eventuella merkoslnader för en utbyggnad av verkstadskapacitetentäcks av staten via ett samlat malmfaltsanslag. "F.n.repareras malmvagnar vid verkstäder i har visat på olika altemativ atl rationaUsera och förbUUgadenna verksamhet. Det altemativ som utvecklas är att lägga merparten avreparationsarbetena i Kimna. Detta fömtsätter en utbyggnad av verksamheten, somi sin helhet måste finansieras med sysselsättningsmedel. En sådan lösning ärpå väg. Utbyggnaden, som kan stå klar i aug.-sept. måndad 1985, beräknas skapaett 20-tal nya arbetstiUfäUen vid verkstaden i Kimna." 2.7Jämsvampverk, konstgödseltillverkning samt utvinning av s. k. sällsynta jordartsmetallerur apatit Utredningenlägger firam ett antal förslag för att långsiktigt stärka nä-ringsUvet ochsysselsättningen i Malmfålten. I detta avsnitt behandlas de remissvar sominkommit angående byggandeav jämsvampverk i Malmfälten produktionav apatit och fosforsyra i Malmfälten samt eventuella möjUgheter att framstäUaammoniak ur bränngasen från en framtida jäm-svampproduktion byggandeav försöksanläggning för utvinning av s. k. sällsynta jordarts-metaUer ur apatit. Majoritetenav de remissinstanser som kommenterat ovanstående är positiva tiU förslagen.Några remissinstanser har dock påpekat de osäkerheter som finns när det gällernya projekt liksom vikten av atl de projekt som föreslås bedöms på kommersieUa gmnder. SGU,STU och SIND påpekar aUa vikten av att marknads- och lönsam-hetsfömtsättningarundersöks. SHIO-Familjeföretagen understryker "att ett genomförande avutredningens förslag om jämsvampverk respektive apatit-fosfatfillverkningenmåste bygga på att privata företag är villiga att under marknadsmässiga förhåUandengå in och satsa på projektet." Kirunakommun är positiv tUl samtUga dessa förslag. Kommunen anser dock att enförprojektering bör göras för att få en reaUstisk bedömning avgenomförbarheten. Utredningenföreslår att regeringen tar upp förhandlingar med bl. 1984/85:115 339 SKFoch om byggande av jämsvampverk i Malmfållen. Dessa verk skulle då kunnaersätta den omfattande jämskrotsimporten till landels stålverk. Odelatpositiva till jämsvampproduklion är , ,, , GäUivare kommun och STU.Några remissinslanser, SGU, statens energiverk. och LO påpekar osäkerheten med att använda torv somenergikälla då det inte finns någon utvecklad teknik för detta. föreslår att kol inledningsvis används som ener-gikäUa. Projektet "jämsvampverki Malmfälten" skuUe då kunna utnyttja att kolförgasning med plasmateknikfinns demonstrerat i representativ skala och att det blir mer tid för ulprovningav torvhantering och torvför-gasning. SGU,Norrlandsfonden och LO är positiva tUl byggande av jämsvampverk i Kimna ochMalmberget men påpekar viklen av att undersöka marknaden för jämsvamp. ÖEFanser att det från strikt beredskapssynpunkt inte behövs något jämsvampverki . Styrelsen anser dock att om de planerade verken byggs, kan det fåeffekter som blir positiva för beredskapen. En särskilt plus iberedskapshänseende är att torv kan användas som energikäUa. Jemkontoretär positivt tiU att jämsvampstiUverkning i Malmfälten utreds, men kontoretanser inte att det är företagsekonomiskt försvarligt att medgällande priser på importskrot investera i en jämsvampsanläggning för attersätta sådant skrot. Jemkontoret anser vidare att regeringen inte skaU ta uppförhandlingar med och då ett specieUt bolag bildats av berördakommuner (). JemkontoretframhåUer också viklen av att finansieringen av eventuella jämsvampverk sker påett sådant sätl att det inte stör våra handelsförbindelser med uflandet. har för räkning studerat fömtsättningamaför utnyttjande av apatit som råvara för konstgödseltiUverkning i Malmfälten.Studien visar, enligt malmfältsulredningen, att dyUka möjligheter finns. /öres/dratt regeringen går in i överläggningar med Norsk Hydro/SUPRA och om ettsamarbete meUan dessa företag avseende produktion av apatit och fosforsyra iMalmfälten. Härvid bör också beaktas eventuella möjligheter att framstäUaammoniak ur bränngasen från en framtida järns vampproduktion i Malmfålten. PositivatUl tUlverkning av apatit och fosforsyra är ÖB, , kommun. 1984/85:115 340 dockatl beredskapsintresset vad gäller fosforsyratiUverkning är relativt lågt.Fosforgödselmedel kan i händelse av avspärrning undvaras . Den svenskaproduktionen av fosforsyra och fosfat är dessutom större än förbmkningen. Underfömtsättning att ett fuUständigt underlag för etablering av produktion avfosforsyra och fosforbaserade gödselmedel tas fram, har inte heller SGU någonerinran mot förslaget angående produktion av apatit och fosforsyra. SGU påpekardock att den inhemska användningen av handelsgödsel minskat. ÄvenLO och är positiva tiU en investering i apatitproduktioni Malmfälten. Förbunden anser dock att det i första hand bör satsas på att fåregelbunden produktion av apatit i redan befintliga anläggningar i Kimna. ÖEFär positiv tiU cn framställning av ammoniak ur bränngasen från ett framtida jämsvampverk. Även LO och ansluter sig tUl förslaget omvidareförädling av Malmfåltens råvaror. De båda förbunden påpekar dock att grundfömtsätlningamaför en vidareförädling ännu inte är uppfyllda. Svenska fabriksarbetareförbundetanser därför inte atl det är aktuellt med ytterligareutredningar i frågan. Förbundet anser också att de tidigare nämnda förhandlingamameUan regering, Norsk Hydro/SUPRA och bör bedrivas under medverkan avberörda fackUga organisationer. Norrlandsfondenstöder en apatit- och fosforsyraproduktion, men anser att en stadig regleringsyftande tUl att göra självförsöijande i händelse av avspärrning iroligenär nödvändig för att apatit från Malmfälten skaU kunna slå ut andraförekommande utgångsmaterial för gödningsämnen. TCO framhåller att produktionav fosforsyra, svavelsyra, ammoniak etc. vid fömtsätter en fortsaltbrytning av högfosformalm i Kimna. Då efterfrågan på sådan malm är låg och den intemationellakonkurrensen hög när del gäUer konvertering av högfosformalm tiU lågfos-formalm,är det viktigt att denna konvertering stöds. SAFoch instämmer i de synpunkter som lämnats liU demfrån kemiska industrikonlor. Kemikontoretpåpekar att de höga kapitalkostnader som erfordras för etablering av kemiskindustri måste ses i förhållande till den sysselsättning som skapas. Vidareanser Kemikontoret att fömtsättningama för att framgångsrikt konkurrera medprodukterna på en intemalionell marknad kommer att vara begränsade.Kemikontoret rekommenderar, dels på gmndval av ovanstående, dels på gmndval avden antydan som görs i att järnmalmsbrytningen på långsikt kan upphöra, att noggranna utvärderingar görs av de föreslagna projekten.Vidare påpekar att en ammoniakframställning i Malmfålten kan fånegativa effekter för elt likartat projekt, det s. k. . 1984/85:115 341 Utvinningav s. k. sällsynta Jordartsmetaller ur apatit TiborParak har för utredningens räkning gjort en studie om fömtsättningama förutvinning av sällsynta jordartsmetaller ur malmfällsapatiten. På gmndval avdenna sludie föreslår utredningen att regeringen uppdrar ål STU att närmareundersöka fömtsättningama för byggande av en försöksanläggning för utvinningav säUsynta jordartsmetaller i Malmfälten. I utredningsuppdraget bör också ingåatt lämna förslag på huvudmän för en sådan produktion. är positiva tUl förslaget. Norrlandsfondenpåpekar dock att utländska konsulter med kunskap om sällsynta jordartsmetallertroligen måste anlitas, då svensk expertis på området torde saknas. STUoch ÖEF är mera tveksamma till en utvinning av sällsynta jordarts-metaUer. STUär iveksam till närmare undersökningar då utvinningen av metallema skuUe ske ianslutning tUl en fosforsyraproduktion och då det är avsättnings- och lönsamhetsmöjlighetemamer än de tekniska möjligheterna som är avgörande för projektet. ÖEF anserinte att projektet är viktigt ur försörjningssynpunkt. SGUdelar ÖEFs åsikt och anser vidare att det bör ankomma på att närmareutreda dessa fömtsättningar. 2.8Prospektering och utvärdering av malm-/mineralfyndigheter Medhänsyn tUl gmvnäringens betydelse anser utredningen det viktigt att prospekteringoch uppföljning/utvärdering av malm/mineralfyndigheter hålls på hög nivå.Utredningen/örej/år således att en särskild samarbets-gmpp skapas - ettNorrbotten för uppföljningsinsatser av prospekteringsuppslag.Särskilt inlresse bör från gmppens sida riklas mot industrimineralsidan.Utredningen föreslår vidare att medel för sådana insatser i Malmfålten las viaett samlat malmfaltsanslag samt atl finansieringen av verksamhelen i länet iövrigt får ske på annat sätt. a. , , , ,, SGU och Norrlandsfonden är posi-fiva lill utredningensförslag angående prospektering och uppföljning/utvärdering av malm/mineralfyndigheter. Utredningensförslag om inrättande av "" avsiyrks emeUertid avBoliden AB. Bolaget anser att den kompetens gällande bl. a. marknadsbedömningaroch konkurrensanalyser som erfordras för atl få fram flera kommersieUtarbetande mineralföretag ej skapas genom en sådan arbelsgmpp. NegativttUl en arbelsgmpp är även då de anser att ensådan gmpp ytterligare skuUe splittra prospekleringsverksamheten. Förbundetpåpekar också att utredningen inte berört de s. k. 1984/85:115 342 Det anser, trols de starka bevarandeintressen som finns, att dennuvarande situalionen är skäl för undersökning om brytning i dessa områden kanvara någol all eftersträva. Kirunakommun föreslår att prospekleringsverksamhel inom de obmtna QäUområdena startasså snart som möjligt. Denna verksamhet kan skapa sysselsättning på kort och medeUångsUct. NSGanser inte att en arbelsgmpp av det slag utredningen föreslår kan lösa defrågor som kan uppsfå gäUande exempelvis marknadsundersökningar och nya bolagskonsteUationer.Nämnden anser det istäUet vara motiverat att skapa ett regionalt fomm förNorrbotten. I detta fomm kan då för regionen specieUa exploateringsproblemaktualiseras och eventueUt kanaliseras tiU nya intressenter. >Jämnden ärberett att aklivt medverka i en sådan gmpp. Den anser vidare att finansieringenav en fortsatt undersökning på ett visst objekt även fortsätiningsvis börligga på företag och organisationer som arbelar på marknaden i fråga. Inteheller SGU anser det nödvändigl med en särskild samarbetsgmpp utan anser attdet till SGU knutna prospekteringsrådet utgör etl tUlräckligt fomm fördiskussion av aktueUa frågor gällande industrimineral. SGU är även beredd attställa underlagsmaterial, kompetens och kunnande tUl förfogande för utvärderingav länets mineralfyndigheter. anser att en långsiktig, målinriktad prospekte-ringstrategi förindustrimineral i Norrbollen är väsentligare än tillkomsten av någon nyorganisation. En sådan strategi saknas i utredningen. Geologiska ABrekommenderar en femårsplan för aktiv industrimineral-prospektering iNorrbotten. PosilivatUl inrättande av en arbelsgmpp för uppföljning av prospekteringsuppslag ärNorrlandsfonden och . anser attdet krävs tUlförande av stora och kvalificerade resurser för att nå resultatoch påpekar även att samordningsfrågan med "" måstelösas om den länkta "Norrbotlen " bildas. Utredningenhar undersökt möjligheterna att öka verksamhelen vid Bolidenbolagetsanläggning i utanför . Bolidensförsök att kommersialisera industrimineral ur avfaUsprodukter bör säkerställasmed resurser för fortsatt utvecklingsarbete. Utredningen föreslår att medelställs tiU förfogande för yllerligare satsningar på försöken med utvinning av induslriminerali Aitik. Dagbrottsbrytningeni Aitik bedöms kunna fortsätta ned tiU ett djup av . Detta skuUemed dagens brytningslakt innebära fortsatt drift i dagbrott in på 2000-talel.Därefter kan en eventuell underjordsbrytning aktualiseras. En tidigareläggningav undersökningarna av 1984/85:115 343 malmtillgångenpå större djup skulle - enligt vad utredningen erfarit från BoUdenbolaget - omden visar positiva resultat, kunna leda fram till att underjordsbrytningen kanstartas tidigare än som planeras. Utredningen förordar därför att statenmedverkar tiU en tidigareläggning av djupundersökningen av Ailikmalmen och attstaten går in med medel för att täcka merkostnaderna för en sådan tidigareläggning. Utredningenföreslår vidare atl regeringen tar initiativ till en utredning avprissättningen påjämvägslransporterna av kopparmalmen från Aitik. SGUpåpekar att vad gäUer förslaget om ytterligare medel för det pågående industrimineralprojektetatt detta projekt, som är indelat i tre etapper, har finansieringen ordnad.Projektets etapp 2 som pågår beräknas avslutas årsskiftet1984/85. Ett positivi utfaU från denna etapp kommer atl utlösa projektetstredje etapp, som planeras la ytterUgare att genomföra. Det innebäratt det kan, finnas tUlräckligt underlag för beslut om byggnadeav en fuUskaleanläggning. Beslut om eventueUt statUgt stöd bör därför anstå tiUresullatet föreUgger från industrimineralprojektets tredje etapp. Gällivarekommun och är positiva tiU utredningens förslagsom rör . påpekar alt ettsådant större projekt djupundersökning och ev. längre fram underjordsbrytning- baserat på lokala fömtsättningar och som ger en stor potentieUsysselsättningseffekt måste genomföras. tiUstyrkerutredningens förslag i fråga om försök att kommersialiseraindustrimineral ur avfaUsprodukter och att dessa bör säkerställas med resurserför fortsatt utvecklingsarbete. Närdel gäller tidigareläggning av djupundersökning av Ailikmalmen anser SGU attdet i första hand bör avgöras på kommersiella gmnder. anser att föratt säkra en fortsatt drift i Aitik efter dagbrottsbrytningen bör endjupundersökning ske innan dagbroltsbrylning-en planeras bli avslutad.Med nuvarande verksamhetsomfattning skuUe frågan för BoUdens AB:s del aktualiserasförst fram emot . har inga möjligheter att satsa medelpå en lidigareläggning av djupundersökningen.