prop · G803216 · 1984-12-31 00:00:00 — Möjligheten för förbundsmedlemmarnaalt medge medlem utträde i stället för likvidation bör naturligtvis kvarståäven i den nya lagstiftningen. kommun anför: till de fall då några kommunerfrivilligt och med ömsesidig vilja bildat ett sköta engemensam angelägenhet, framstår utredningens mening - att medlem får rimligamöjligheter att lösgöra sig från ett kommunalförbund som ingåtls på obestämdtid - som acceptabel. När det gäller gemensamt fördelaolika bördor mellan kommuner inom samma marknad, t. ex. KSB, ställer sig saken någolannorlunda. Som utredningen tidigare omtalat finns intresse hos vissa kommunerinom KSB att lämna förbundel. Denna utveckling är enligt kommun inteacceptabel. KSB:s speciella uppgifter och inriktning gör att Haningekommun ställer 7 1984/85. 1984/85:216 90 signegativ till utredningens förslag om utträdesbestämmelser i denna typ avkommunalförbund. Stockholmskommun erinrar om att utredningens förslag om ovillkorlig utträdesrätt och dessförslag om att upplösning skall beslutas för förbund som inte reorganiseratskan medföra negativa konsekvenser för det enda kommunalförbund som Stockholmskommun är medlem i, nämligen , . Kommunen finner med hänsyntill att medlemskommunerna i KSB inte kunnat enas om ändring avförbundsordningen att det är troligt att någon reorganisation av KSB intekommer all göras. I så fall, menar kommunen, blir följden den att KSB upplösesutan att kommunerna enas om något annat. Men även om KSB reorganiseras kanenligt kommunen den föreslagna ovillkorliga rätten till utträde leda till attnågon eller några av medlemskommunerna begär uiiräde ur KSB. Också i della fall,framhåller kommunen, äventyras KSB:s verksamhet. Kommunen avstyrker därför förslagel. anför:Kommunen vill rikta uppmärksamheten på att de nya föreslagna regler som lättaremöjliggör ett utträde ur ett kommunalförbund, bildade , kan fånegativa ekonomiska konsekvenser för de kvarvarande medlemmarna i de fallkommunalförbundet fortsätter att existera. Kommunen saknar synpunkter frånutredningen om hur en sådan situation skall lösas. Det kan eljesl bli besväriigaförhand-hngsförhållanden medlemmarna emellan, som i realiteten motverkar utredningenssyfte att göra bestämmelserna om utträde och upplösning enklare och mer lätthanteriiga. Oxelösundskommun pekar också på att de nya reglerna om utträde ur kommunalförbund kan fänegativa ekonomiska konsekvenser för de kvarvarande medlemmarna i de fallkommunalförbundet fortsätter att existera. Örkelljungakommun anför: Med en vag formulering i förbundsordningen rörande ettkommunalförbunds ändamål kan förbundet bedriva en mängd verksamheter även motvissa medlemmars vilja, om blott majoriteten beslutat därom. Minoritetentvingas att delta i kostnaderna även för sådana aktiviteter, som den ej gillar.Ej heller har minoriteten möjlighet alt med nuvarande bestämmelser utträda urförbundet. Pågrund härav är det i högsta grad angeläget, att i lagstiftningen klart uisäges,att förbundsordningen ovillkorligen måste innehålla klart preciseradeändamålsbestämmelser för kommunalförbundet, som därutöver ej får befatta sigmed uppgifter, som ligger utanför ändamålsbestämmelserna, såvida inte samtligamedlemskommuner är ense därom. Men även om förbundets ändamål urspmngligen ärväl avgränsade, kan utvecklingen och ändrade förhållanden medföra, att visseller vissa kommuner ej längre anser sig ha behov eller nytia av att vara med iförbundel. En medlemskommuns rätt till utträde måste därför lagfästas.Föreslagen uppsägningstid kan dock vara i kortaste laget och bör därför kunnautsträckas till två Prop.1984/85:216 91 Själva utträdet bör sammanfalla med räkenskapsåretsutgång. Likvidation av ett kommunalförbund är en förhållandevis omständlig ochtidsödande saml därmed också kostsam procedur. Om en medlem begärt utträde,bör de ekonomiska mdlanhavandena därför i första hand lösas genom avtal, ömöverenskommelse emellertid inte kan nås, skall likvidationsförfarandeovillkorligen tillgripas. Genom en dylik bestämmelse är pressen på båda parterhärdare all lösa frågan avtalsvägen, varjämte ett kommunalförbund ej indirektgenom att förhala överenskommelse om de ekonomiska mdlanhavandena kan förhindraett utträde. Helsingborgskommun anför: Om en förbundsmedlem säger upp sitt medlemsskap i ett kommunalförbund,skall enligt 38 § förbundet i likvidation från uppsägningen.Enligt 40 § kan dock övriga medlemmar besluta, att förbundet skall fortsättaverksamheten utan den avgångna medlemmen. Kommunen anser, att likvidation inte skall anges somhuvudalternativet. Det bör tvärtom förutsättas, att verksamheten i förbundetskall kunna fortsättas och alt likvidation skall tillgripas försl om det intevisar sig möjligt all avtala om en sådan fortsättning. Uppsägningstidenpå är för kort. Om en medlem skulle vilja lämna ett förbund, medanövriga vill fortsätta verksamheten, finns det stor risk för att en likvidationpå så som medför att allt normalt arbete avstannar, medan allkraft går åt för likvidations- och rekonstruktionsarbetet och lösandet avpraktiska problem, som t. ex. personal- och lokalfrågor. Sistnämnda frågorskulle bliva särskilt accentuerade, om förbundet helt skulle upphöra efter ettår. Tidpunkten för en likvidation bör i stället anknytas tillutgången av kommunernas mandatperioder. Uppsägningstiden bör dock inte fä varakortare än två är. Genom anknytningen till mandatperioderna förhindras att denpolitiska sammansättningen av förbundsorganen förändras under löpandemandattid. Malmökommun anför: Att man får en absolut rätt till utträde bedömer kommunstyrelsensom positivt. Minimitiden är emellertid för kort. En så kort lid som denföreslagna minimitiden kommer troligen föra med sig att man i nya förbundkommer att i förbundsordningen skriva in . Kommunstyrelsenföreslår i denna del den föreskriften i lagen att om inget annat sägs sä skalllikvidation till följd av uppsägningen inträffa först efter utgången av denmandatperiod, som följer efter den period, under vilken utträde begärts. Dettaskulle innebära en minimitid . KSB anför: KSB ansluter sig till den principiellaståndpunkten att samarbete mellan kommuner eller landstingskommuner helst börbygga på frivillighet och på ömsesidig vilja hos parterna att tillsammans lösaett problem eller fullgöra en uppgift. Enligt bostadsförsörjningslagens 4 § har regeringen rättatt fatta beslut rörande gemensam bostadsförmedling som innebär att berördakommuner Prop.1984/85:216 92 Utredningen haren del invändningar mot 4 § BFL. Den anser det inkonsekvenl, att del föranbefalld samverkan i fråga om bostadsförmedling föreskrivs kommunalförbund somobligatorisk form, när det inte finns något krav i BFL att en kommuns egenförmedling ska drivas av en nämnd. Den anser vidare, att det för modernlagstiftningsteknik hade varit naturligare, att formulera de materiellaförutsättningarna för en förpliktelse, så att direkta ålägganden frånregeringens sida framstår som onödiga. Trots utredningens lagtekniska invändningar föreslås ingenändring av BFL. Utredningen har däremot anfört att den kommunala bostadsförmedlingenär av sådan betydelse för den enskilde att den bör bedrivas av kommunala organ,dvs. av kommunala nämnder eller av kommunalförbund. KSB instämmer i denuppfattningen och anser att bostadsförmedlingens betydelse för den enskilde,enhet i bostadsförsörjningshänseende och tvånget i BFLinnebär all utträdesmöjligheter ur ett kommunalförbund typ KSB bara kan bli enformell möjlighet. KSB anser inte att utredningen har löst frågan omutträdesrätt ur kommunalförbund, där det finns en tvingandelagstiftning. Utträde ur KSB av någon eller några kommuner skullemedföra att KSB:s hela existens skulle ifrågasättas. KSB:s existens i framtidenbör avgöras med utgångspunkt i hur en gemensam bostadsförmedling i stockholmsregionenbäst bör organiseras och inte utifrån en i och för sig lovvärd princip om frivilligtsamarbete mellan kommuner. KSB avstyrker en ovillkorlig rätt till utträde ur ettkommunalförbund av KSB:s typ. Eftersom KSB är unikt som kommunalförbund skullesärskilda regler för enbart KSB kunna vara motiverade. Nordvästra anför; NSK instämmer iutredningens grundinställning beträffande utträdesmöjligheterna men föreslårvissa modifieringar av de föreslagna bestämmelserna. En ovillkorlig rätt till utträde skall enligt förbundetsmening finnas i förbund som bildats för obestämd lid. En uppsägning skall intebehöva motiveras. Såvida annan uppsägningstid inte bestämls iförbundsordningen skall, enligt utredningens förslag, ett kommunalförbund trädai likvidation och upplösas ell år efter det att en kommun sagt upp sitt medlemsskap.Förmodligen har utredningen inte haft tid att tillräckligt penetrera depraktiska konsekvenserna av delta förslag lill huvudregel. NSK vill bestämt hävda att huvudregeln vid enmedlemskommuns utträde inte bör vara likvidation och upplösning. 1 ett förbundmed många medlemmar torde en reorganisation och fortsatt verksamhet i förstahand komma att eftersträvas, vilket i hög grad kan försväras vid likvidation.Vid en förhållandevis kort uppsägningstid riskerar man all ett pågående och förövriga kommuner fungerande samarbete blir helt lamslaget under den tidlikvidationsförfarandet tar och tills nya samstämmiga beslul därefter kan tas ikommunerna om ett nytt samarbetsorgan. Prop.1984/85:216 93 Huvudregeln vid utträde bör enligt förbundets mening varaatt en uppgörelse eller ett särskilt avtal om utträdet i första hand börträffas. Därvid kan förutom en ekonomisk uppgörelse troligen ocksåöverenskommelse om lämpligaste tidpunkt för utträdet träffas. Stat-kommunberedningen bör överväga hur en lagstiftning bäst utformas i enlighet meddessa utgångspunkter. Den av utredningen föreslagna uppsägningstiden på ett ärär enligl förbundets mening av praktiska skäl alltför kort. En normaluppsägningstid av lägst tvä är synes för de interkommunala verksamhetsformersom här är aktuella vara lämpligare. I en förbundsordning kan givetvis kortareuppsägningstid avtalas men bör inte vara huvudregel. Beträffande ulträdesreglerna föreslår förbundet sammanfattningsvis,att den ovillkoriiga rätlen till utträde slås fast, att avtal om utträde skallprövas innan likvidationsbesiämmelserna blir aktuella, att utträde sker vid ulgångenav del kalenderår, som infaller 2 är efter uppsägning, såvida inte avtal träffatsom annan tid. anför: Enligt nuvarande lagen om kommunalförbund fårmedlem utträda endast om samtliga medlemmar går med på del. Detta till syneshärda villkor för utträde finns helt enkelt därför att medlem inte skall kunnalämna en överenskommen samverkan hur lätt som helst. Del nya förslaget kaninnebära risk för alltför lösa villkor för samarbete inom ramen för ettkommunalförbund. Man kan då i onödan välja att samverka i bolagsform i stället.I förbundsordningen kan man emellertid reglera denna fråga efter önskemål. Såtorde dock sällan ha skett. öppnas en möjlighet för medlem, som villutträda, en villkoriig rätt, och i lagen föreslås därvid en uppsägningslid omett år. Denna tid kan emellertid föriängas i förbundsordningen. Oavsett deltaförefaller emellertid en uppsägningslid vara orealistiskt kort. ömman - vilket synes riktigt - inte skall fä skriva bort själva uppsägningsrätleni förbundsordningen bör i vart fall den legala minimitiden vara betydligtlängre. Förbundel föreslår att den likvidation som blir en följd av uppsägning,skall inträffa först efter utgången av den mandatperiod, som följer efter denunder vilken utträde begärts. Detta skulle innebära en minimitid om 4-6 är. anför: förslag vidgas avtalsfriheten i fräga om möjligheterna attutträda ur ett kommunalförbund. En uppmjukning av den nuvarande bestämmelsenatt medlem endast fär utträda om förbundels övriga medlemmar medger det kanvara motiverad. Det bör emellertid inte accepteras att en kommun kan lämna enöverenskommen samverkan inom ramen för ett kommunalförbund alltförlättvindigt, vilket utredningens förslag kan komma att leda lill. Den minimalauppsägningstiden på ett är förefaller orealistiskt kort, även om möjlighetfinns att i förbundsordningen komma överens om annan tid. Det är vidareväsentligt att lagen möjliggör för förbundsmedlemmarna att Prop.1984/85:216 94 medge medlem utträde istället för likvidation ochupplösning av förbundel. anför: Förbundet att ge kommunerna större avtalsfrihet i fräga ommöjligheterna för en kommun alt utträda ur ett kommunalförbund. Däremot kanifrågasättas om förslaget att en uppsägning skall leda till likvidation ochupplösning efter uppsägningen om förbundsmedlemmarna inte avtalar omannat är en lämplig huvudregel. Enligt förbundets mening bör lagen i stället ulgäfrån att frågan om fortsatt samverkan i första hand prövas. Först om detta intelyckas bör förbundets likvidation och upplösning bli aktuell.Stat-kommunberedningen bör från dessa utgångspunkter bedöma hur lagstiftningenkan utformas på denna punkt. /SR påpekar, som tidigare nämnts, all utredningen intebelyst vilka arbetsrättsliga konsekvenser ett genomförande av förslagen kan fäför de anställda. Enligt /SR:s uppfattning bör interkommunal samverkanbedrivas av personal som är särskilt anställd för verksamheten, och inte genomatt de samverkande kommunerna ställer sin egen personal till förfogande genomtillfälliga anställningsformer. Del är enligl SACÖ/SR också väsentligt att enökad interkommunal samverkan inte kommer att innebära några negativakonsekvenser för personalen i de samverkande kommunerna. SACÖ/SR menar att dearbetsrättsliga och personalpolitiska konsekvenserna av interkommunal samverkanbäst löses genom kollektivavtal mellan de berörda parterna. anför: Det har förekommitkonflikter mellan en förbundsmedlem och förbundets övriga medlemmar.Jävsreglerna i kommunalförbundslagen är emellertid inte anpassade härtill. Denledamot i förbundsstyrelsen eller annat förbundsorgan, som representerar enviss medlemskommun blir nu inte jävig ens om rättegäng pågår mellan förbundsmedlemoch kommunalförbundet. I vad män särskilda jävsregler kan behövas för dylikafall av intressekonflikter bör enligl förbundets mening övervägas ytterligare. anför: I kommunallagen (1977: 179) finns beslämmelserom skyldighet för kommuner och landsting att vårda och förteckna sina arkiv. gällande lagen om kommunalförbund (1957:281) finns hänvisningar till dessabestämmelser. Motsvarande hänvisningar finns i lagförslaget. Enligt förslagetskall sålunda fullmäktiges, styrelses och nämnders arkiv Prop.1984/85:216 95 värdas och förtecknas. Fullmäktige skall dessutom meddelaföreskrifter om arkivvården (9 och 19 §§). I förbund med förbundsdirektionskall enligt 30 § arkivet vårdas och förtecknas. uppfattning bör bestämmelserna om arkivvården vara likartadeoberoende av hur kommunalförbundet organiseras. En skyldighet att meddelaföreskrifter om arkivvården bör därför även åvila kommunalförbund medförbundsdirektion. Detta kan ske genom att en hänvisning till 2 kap. 27 §kommunallagen intas i 30 § lagförslaget. 1 nugällande lag (32 §) finns bestämmelser om förvaring och vård av upplöstkommunalförbunds arkiv. Enligt dessa skall länsstyrelse förordna vilken avförbundets medlemmar som skall övertaga och vårda de lill förbundets arkivhörande handlingarna. Denna bestämmelse saknar motsvarighet i förslaget lillny lag. Enligtriksarkivels mening bör frågan om förvaring och värd av upplöstkommunalförbunds arkiv regleras i lagen. Det finns flera skäl till alt dessaarkiv bevaras och vårdas även efter del all respektive förbund upplösts. Tilldessa skäl hör bl. a. hänsyn till rättssäkerheten samt till forskningens behov.Dessutom lorde handlingarna i många fall ha betydelse för statliga ochkommunala myndigheter. Det bör i sammanhanget observeras alt regeringenbeslutar om förvaringen av upphörd kommuns arkiv enligt kungörelsen (1966:568)om överlämnande av kommunala arkiv vid ändring i indelning. Enligllagförslaget skall beslut av kommunalförbund att träda i likvidation ingestill kammarkollegiet. föreslår, att i lagen intas en föreskrift omalt kommunalförbund vid likvidation skall fatta beslut om till vilken avmedlemmarna arkivet skall överlämnas. Detta beslul bör inges till registreringsmyndighelen(kammarkollegiet) i likhet med de handlingar som omnämns i 42 § lagförslaget.Kammarkollegiet bör underrätta när sådana beslut inges. Kammarkollegiet lämnar lagtekniska synpunkter pä de avutredningen föreslagna bestämmelserna i kommunalförbundslagen enligt följande: 5 § första stycket Enliglförslaget skall förbundsordning liksom ändring i förbundsordning antas av"medlemmarna". Beslut om antagande av förbundsordning eller ändringav sådan bör ankomma på kommunfullmäktige respektive landsting. Detla torde ioch för sig följa av huvudregeln om kompetensfördelningen i 1 kap. 5 §kommunallagen (1977: 179). För klarhetens skull, och mot bakgrund av 1 § fjärdestycket i lagförslaget, bör det dock framgå av det aktuella lagrummet attförbundsordning eller ändring i sådan skall antas av medlemmarnas fullmäktige. Prop.1984/85:216 96 Andra stycket i denna paragraf motsvarar bestämmelserna i15 §. Eftersom första stycket innehåller hänvisning till bl. börandra stycket kunna utgå. 36 § andra stycket I andra siycket föreskrivs att revisor ochrevisorssuppleant skall väljas för ett nybildal förbund, "innan förbundetbildas", och valet skall avse granskning av verksamheten frånvalet etc. Val av revisor och revisorssuppleant torde kunna ske exempelvis isamband med all förbundsordning antas av en blivande förbundsmedlem. Någonverksamhet att granska förekommer emellertid inte förrän ett förbund harbildats. Andra meningen i detta stycke kan därför i slällel förslagsvis lyda. "Valet skall avse tiden från valets förrättande tills nästatjänstgöringslid för revisorer och revisorssuppleanter börjar." Med detlaförstås att valet avser granskning av verksamheten från detkommunalförbundet . Avsnittet om besvär bör enligt kollegiets mening flyttassist i lagen efter 46 §, eftersom besvärsreglerna är tillämpliga även i frågaom beslut rörande likvidation och upplösning. Även över kammarkollegietsbeslut i fråga om registrering bör besvär kunna anföras och paragrafen bördärför kompletteras i detta hänseende. Ordet "senast" bör tilläggas före "den 1juli 1986" och ordet "självmant" utgå. Sisla meningen bör lyda: "Beslut om alt anta förbundsordningenligt den nya lagen skall ges in till registreringsmyndigheten förregistrering senast den Ijuli 1986." kommun och Sydvästra anför: Ipunkt 3 bland övergångsbestämmelserna stadgas att länsstyrelserna den I juli 1986självmant skall förordna om upplösning av kommunalförbund, bildade före den 1juli 1984, alltså enligt nuvarande lag. Man räknar i utredningen med att detstora flertalet av de nuvarande kommunalförbunden kommer alt bli kvar, menreorganiserade efter den nya lagstiftningen. Kommunen anser därför att man pånågot sätt i övergångsbestämmelserna borde ge uttryck för attupplösningstvånget inte gäller gamla, men reorganiserade förbund. Detta kanexempelvis ske genom tillägg av orden "men som icke ombildals i enlighetmed denna lag". Prop.1984/85:216 97 i anför: Utredningenföreslär att de nuvarande kommunalförbunden skall upplösas . som skall fortleva måste därför ombildas enligt de nya bestämmelserna.Detta medför naturligtvis en stor omgång. Genom övergångsregler borde denuvarande kommunalförbunden kunna kvarstå tills vidare i sin funktion. I vart fallbör de få fortleva än till 1986. kommun anför: Utredningen anser att om KFL färfortsätta att gälla för existerande kommunalförbund, uppkommer det "ickeönskvärda läget" att tvä lagar om tid framöverkommer alt vara i kraft . Särskilt anses nu gällande regler förmedlems utträde ur kommunalförbund vara otillfredsställande. Utredningen anseratt nuvarande "avtalsförhållande av evig natur" bör rättas till ulanalltför långt dröjsmål. Utredningen föreslär därför att de kommunalförbund sominte ombildas under den nya lagen upplöses när förflutit från den nyalagens ikraftträdande. Utredningen räknar med att de flesta kommunalförbund,med oförändrat medlemsantal, kommer att reorganiseras i enlighet medövergångsbestämmelserna innan 1986-07-01. kommun delar inteutredningens uppfattning i denna del. Mot bakgrund av dels de synpunkter somframkommit vid utredningens kontakter med KSB (avsnitt 8.8) dels kommunenssynpunkter vad gäller utredningens förslag om ovillkorlig rätt för medlem lillutträde ur kommunalförbund (avsnitt 10.5), framstår föreslagna regler omövergångsbestämmelser som inkonsekvenla och oacceptabla. Den huvudsakliga orsaken till KSB:s tillkomst var att fåtill stånd ett samarbete för bostadsförmedling i . Någraår efter bildandel tillkom uppgiften alt utjämna medlemmarnas kostnader för bostadsbidrag.KSB:s uppgifter är lika viktiga och angelägna som vid dess lillkomsl. Dethandlar ytterst om all solidariskt utjämna regionens bördor ibostadsförsörjningshänseende. Utredningen har konstaterat att kommuner, för vilkamedlemskapet i KSB endast innebär kostnader, önskar utträda ur förbundet. Medde övergångsbestämmelser som föreslagits blir utträdet en realitet. Effekternaav detla drabbar främst de kommuner som har hög andel av regionensbostadsbidragskostnader samt segregationsproblem i bostadsområdena. Av ovan angivna orsaker föreslår kommunen i stället alt KSBfortsättningsvis verkar inom ramen för nu gällande KFL. Kommunen ställer sig iövrigt frågande till lagstiftning som lill följd av övergångsbestämmelser fårretroaktiv verkan anser att de föreslagnaövergångsbestämmelserna inte ger myckel ledtråd för vilka "formalia"som måste iakttas för att en Prop.1984/85:216 98 reorganisation skall genomföras som dengamla lagen föreslås skall vara gällande för de beslående kommunalförbunden. anser alt förslaget att befintligaförbund skall upplösas om de inte reorganiseras inom två är onödigt strängt.Lämpligheten av en sådan regel kan enligt kommunen också ifrågasättas. I varjefall anser kommunen att tiden bör förlängas. kommun anser alt övergångstiden är något snävttilltagen och framhåller som sin mening också att "nya"kommunalförbund bör anpassas till tidpunkten för val av mandatperioden. Ale kommun anför: Utredningen föreslår iövergångsbestämmelser att - med visst undantag - den 1 juli 1986självmant skall förordna om upplösning av de kommunalförbund som bildals föreden . Bestämmelsen innebär att nu verksamma kommunalförbund har enlidsfrist pä tvä år att ombilda sig enligl de nya lagbestämmelserna. Kommunen anser alt bör förlängas och attövergångsbestämmelserna bör medge att nyval till kommunernas fullmäktigehunnit genomföras och de nya fullmäkiigeförsamlingarna getts erforderlig tidalt ta ställning till ändrad förbundsordning. Kommunen anser all lidsfristenför ombildande av komnunalförbund som tillkommit före börutsträckas till . ifrågasätter om övergångsreglerna skallha den föreslagna utformningen enligt vilken kommunalförbund, som intereorganiseras, skall vara upplösta . Det förefaller enligtkommunen möjligt all finna en bättre lösning under det fortsatta arbetet. KSB anför: Förslagel lill övergångsregler för den nyalagstiftningen kan få lill följd alt KSB, om förbundet inte lyckas anta nyabestämmelser enligt föreslagen lagstiftning, kommer att upplösas efterdet den nya lagen trätt i kraft. Svårigheterna all få igenom en nyförbundsordning är uppenbara som tidigare bestämmelser i 4 § BFL, omlänsstyrelsens möjlighet att ingripa numera är borttagna. KSB anser det orimligt att arbete med gemensambostadsförmedling i regionen skulle kunna upplösas efter en tvåårsperiod påenbart formella grunder. KSB anser att lydelsen av 4 § BFL medför att KSB inte kanbetraktas som ett renodlat frivilligt förbund. KSB har förordat en kontinuitetoch enhetlighet i bostadsförsörjningsområdet vad gäller grunderna för bostadsbidrag.Utredningen har också diskuterat innehållet i 4 § BFL och KSB anser att sälänge nuvarande lydelse av 4 § BFL kvarstår är det motiverat att KSB, som , ges tillfälle att fortsätta sinverksamhet enligt nuvarande ordning. Nordvästra anför: De av utredningenföreslagna övergångsbestämmelserna kan enligt NSK:s mening ifrågasättas.