prop · G803222 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringen förordnar för liögsl i sänder för varje kammarrätt minsl nio, högst tjugo i praktiska vär\' förfarna personer med god kännedom om fastighetsförliåUan-den i allmänhet att efter kallelse inträda såsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning av mål om allmän fastighetstaxering. Av dessa personer skall i fråga om. varje kammarrätt minst tre äga kunskap beträffande värdering av skogsmark och växande skog, minsi ti'å beträffande värdering av vattenfallsfasiig-het, minst två beträffande värdering av jordbmksfaslighet i övrigt och minst två beträffande värdering av annan fastighet i övrigt. Avgår sådan person , för vilken han har blivit utsedd, förordnar regeringen annan person i hans ställe. Regeringen förordnar för högsl i siinder för varjekammarrätt minsl nio, högst tjugo i praktiska värv förfarna personer med godkännedom om fastighetsförhållanden i allmänhet att efter kallelse inträdasåsom ledamöter i kammarrätten vid handläggning av mål om fastighetstaxering.Av dessa personer skall i fråga om varje kammarrätt minst tre äga kunskapbeträffande värdering av skogsmark och växande skog, minst två beträffandevärdering av jordbmksfastighet i övrigt och minst två beträffande värdering avannan fastighet i övrigt. För kammarrälten / förordnas minst trepersoner beträffande värderingen av vatten- och värmekraftanläggningar. A vgårsärskild ledamot för fastighelstaxering , för vilken han harblivit utsedd, förordnar regeringen annan person i hans ställe. Ledamot som härsägs skall vara myndig svensk medborgare. Han får inte vara i konkurstillstånd. tjänstgöring, ersättning av statsmedel enligt bestämmelser som meddelas av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. Regeringen meddelar närmare föreskrifter angåendeinkallande av de särskilda ledamöterna till tjänstgöring i kammarrätt samtangående ordnandet av kammarrätts arbete med handläggning av mål om allmänfastighetstaxering och därmed sammanhängande frågor. Särskild ledamot får för tid, Regeringen meddelar närmare föreskrifter angåendeinkallande av de särskilda ledamötema till tjänstgöring i kammarrätt samtangående ordnandet av kammarrätts arbete med handläggning av mål om fastighetstaxeringoch därmed sammanhängande frågor, under vilken han varit inkallad till 'Senaste lydelse 1981:280. "Senasle lydelse 1981:280.Senaste lydelse 1981:280. Vid besvär över kammarrätts beslul i mai om allmänfaslighelsiaxering skal! besvärshandlingen ha kommit in inom två miinader ftånden dag dä klaganden har fåll de! Vid besvär över kammarrätts beslul i mål omfaslighelsiaxering skall besvärshandlingen ha kommii in frånden dag då klaganden har fåll de! 1 Har ägare av fastighet, som skall få underrättelseenligi 20 kap. /S §, inte fått sådan underrättelse underlaxeringsåret, får ägaren anföra besvär intill utgången av året efter taxeringsåret. Har underrättelse som avses i 20 kap. 14 eller 18 § haftfelaktigt innehåll, får ägaren anföra besvär före utgången av femte året eftertaxeringsåret. Har ägare av fastighet, som skall fä underrättelse enligt19 kap. 16 eller 17 § eller enligt 20 kap. 13 §, inte fått sådan underrättelsesenast året efter taxeringsåret, får ägaren anföra besvärintill utgången av året efter taxeringsåret. Har underrättelse som avses i första stycket haftfelaktigt innehåll, får ägaren anföra besvär före utgången av femte året eftertaxeringsåret, dock senast det är då nytt eller förändrat basvärde har åsattsfastigheten. Den som enligi 21 kap. 1 § får föra talan mot fastighetstaxeringsnämnds beslut får före utgången av femte året efter taxeringsåret anföra besvär. Fastighetsägare får föra talan mot lokal skattemyndighetsbeslut och fastighetstaxeringsnämnds beslut före utgången av femte året eftertaxeringsåret, dock senast del år dä nytl etter förändrat basvärde har åsattsfastigheten, 1. om fastighetgenom förbiseende inte hcU blivit taxerad, 2. om taxering harägt mm av annan egendom än fastighet eller om värde har bestämts för egendomsom avses i 7 kap. 16 §, 3. om fastighethar upptagits såsom skattepliktig fastän den är undantagen från skatteplikt,eller har undantagits från skattephkt, trots att så inte hade bort ske, 4. om fastigheteller del av fastighet har taxerats på mer än en ort eller eljest blivitdubbeltaxerad, 5. omtaxeringsbeslut beträffande fastigheten har blivit oriktigt på grund avfelräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 6. omförvaltningsdomstol genom lagakraftägande beslut i mål om fastighetstaxeringhar frångått behörig myndighets anvisning om riktvärde för visst värdeområdeoch besvären rör fastighet inom samma värdeområde. 'Senaste lydelse 1981:280, ' "'Senaste lydelse1981:1119. ''Senaste lydelse 1981:1119. Prop.1984/85: 222 1'arni:de lydelse 7. om fasiigiie! pii grund av au underlaget för taxering,av ftislighelen har varil felakiigl eller ofullsiändigi har åsatts väsenlliglannorlunda taxering än som bort ske, S. om eljest sädana omständigheter föreiigger, som bortföranleda väsenfligt annorlunda taxering ocii särskilda skäl föreligger förprövning av besvären. Kom.mun och taxeringsintendeni fär föra lalan mot lokalskattemyndighets och fastighetslaxerings-nämnds beslut före ulgången av femleårel efter taxeringsåret, dock senas! del år då nyu eller förändrat basvärdehar åsatts fasligheten, 1. omfastighet genom förbiseende inte har blivit taxerad, 2. omtaxeringsbeslut beträffande fastigheten har blivit oriktigt pä grund avfelräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende. Besvär enligt detta kapitel prövas av länsrätten. Har taxeringen prövats av länsrätten, skall kammarrätt pröva målet. Har taxeringen prövats av kammarrätt eller regeringsrätten, skall regeringsrätten pröva målet. Regeringsrätten och kammarrätten får, om besvär enligt detta kapitel finnes böra upptas till prövning, förordna att målet skall upptas och vidare handläggas av länsrätt. Besvär enhgt detta kapitel avseende annan egendom änvatten- och värmekraftanläggning prövas av länsrätten. Har taxeringen prövatsav länsrätten, skall kammarrätt pröva målet. Avszr besvären vatten- ochvärmekraftanläggning skaU de iställel för av länsrätten i första instans prövasav kammarrätien i Siockholm. Har taxeringen prövats av kammarrätt ellerregeringsrätten, skall regeringsrätten pröva målet. Regeringsrätten och kammarrätten får, om besvär avseendeannan egendom än vatten- och värmekraftanläggning enligt detta kapital finnesböra upptas till prövning, förordna att målet skall upptas och vidarehandläggas av länsrätt. Regeringsrätten får i motsvarande faU förordna att målom vatten- och värmekraftanläggning skall upptas och vidare handläggas avkammarrätien i . 'Senaste lydelse 1981:280. Besvärsrätt, som eniigl 21-23 kap. giiiier för ägare avfastighet, lillkom-nier den som vid ingången av tax-eiuigsåret är ägare avfaslighet liksom den som därefter, dock senasl före .ingången av femte åretefier taxeringsåret, har blivit ägare av fas-ttgtictcii ävensom arrendalor,vilken jämlikt avtal, ingånget efter kommunalskattelagens ikraftträdande, gentemotägare har att ansvara för skatt för fastighets garantibelopp. Besvä.i-sräiL som enligt 21- 23 kap. giiiier för ägare aviasiighei, tillkommer den som Nid ingången av taxeringsåret är ägare av ellerdelägare i fastighet liksom den som därefter, dock före ulgången av taxeringsåret,har blivit ägare av eller delägare i fastigheten ävensom den som vid nämndatidpunkter var arrendalor av fasiigheien, om han jämlikt a'»tal, ingånget efterkommunalskattelagens ikraftträdande, gentemot ägare har att ansvara för skattför fastighets garantibelopp. Finnerlänsrätt, kammarrätt eller regeringsrätten vid prövning av besvär rörandeallmän fastighetstaxering, att taxeringen har verkställts på orätt ort ellerhar underlåtits på rätt ort, får rätten, efter vederbörandes hörande, vidtagaerforderlig rättelse. Taxeringen får dock inte höjas utöver vad tidigare hcUbestämts, om inte sådan höjning har yrkats i besvären. Finnerlänsrätt, kammarrätt eller regeringsrätten vid prövning av besvär rörandefastighetstaxering, att taxeringen har verkställts på orätt ort eller harunderlåtits på rätt ort, får rätten, efter vederbörandes hörande, vidtagaerforderlig rättelse. Taxeringen får dock inte höjas utöver vad harbestämts, om inte sådan höjning har yrkats i besvären. Angående fullföljd av talan mot beslut i anledning avbesvär som har anförts i särskild ordiung, så ock i fråga, som avses i 3 §,skall i tillämpliga delar gälla vad i denna lag i övrigt är föreskrivetangående besvär rörande allmän fastighetstaxering. Angående fullföljd av talan möt beslut i anledning avbesvär som har anförts i särskild ordning, så ock i fråga, som avses i 3 §,skall i tillämpliga delar gälla vad i denna lag i övrigt är föreskrivetangående besvär rörande fastighetstaxering. Har part anfört besvär över länsrätts eller kammarrättsbeslut i mål angående fastighetstaxering, får även motpart föra talan motbeslutet, även om den för honom föreskrivna besvärstiden har utgått; dockåligger det honom att inkomma med sådana besvär inom en månad från utgången avden tid inom vilken de först anförda besvären skolat anföras. Vad som sagts i första stycket skall äga motsvarandetillämpning i fråga '* Senaste lydelse '* Senaste lydelse Prop.1984/85:222 76 Nuvarande lyddse Föreslagen lydelse om besvär som har anförts eniigl 19 kap. 14 § andrastycket. ,4terkallas eller fiiiialier eljesi den första besvärstalan, är ävenden senare besvärstaian förfallen. Denna lag träder i krafl dagen efler den, dä lagen eniigluppgifl på den har kommit ut från iryckei i ochtillämpas första gången vid 19S7 års fastighetstaxering; dock iitt äldrebestämmelser tillämpas vid fastighetstaxeringar . Prop.1984/85; 222 77 hvremis.syttraiiden över hetäiikaiidet (SOU 1984: 37 oth 38) RiiJhtndelaslighetsia.xerir.g m. m. Efler remiss har yllranden över beiäpkandet avgetls avSvea hovrätt, kammaiTätten i Siockholm, kanimarriiticri i Göleborg,kammarriitien i , länsrätten i , länsrätten iÖslercöiiands län, länsrätten i , domsiolsverkei,cenirainämndeii för fas-ligheisdata (CFD), riksskatieverkel (RSV),lanlbruksstyrelsen, , statens lantmäteriverk (LMV), slalensvallenfallsverk, slatskonlorel, riksrevisionsverkei (RRV), siaiisiiskacentralbyrån (SCB), och länsslyrelserna i , . Östergöflands,, , , , och ,, , , , saml Västerbottenslän efler hö.-ande av den eller de lokala skattemyndigheter som resp.länssiyrelse bestämmer. Vidare har yttranden kommii in från riksdagensombudsmän, bankinspektionen. Tekniska högskolan, , siaiensinslitut för byggnadsforskning, slalens planverk, domänverkcl (DV), länsslyrelsernai och Norrbotiens län, , , Umeåkommun, , Centralorganisationen SACÖ/SR,Föreningen aukloriserade revisorer (), Föreningen . Föreningen , HSB:s riksförbundKonungariket sladshypolekskassa. i (LO),, (), Samfundet förfaslighelsvärdering, . (), (), Svenska elverksföreningen.Svenska företagares riksförbund. Svenska revisorsamfundel (SRS),Svenska . , ,allmänna hypoieksbank, allmännyttiga bostadsföretag (),Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC), , hanlverks-och industriorganisation -SHIO-Familjeföretagen, , ,redovisningskonsullers förbund, , , (), (), . Kammarkollegiet.Fögderichefsförenin-gen och Ekedals koloniträdgårdsby. Prop.1984/85:222 78 'SR iiar åhei-(ip:i: ett inom. LRF har åberopal etl inom Lanib! "ui:ariias skattedeleaiiiionuppritttai luiäiiinde lill vilkel .iven overiaes SkogsiigareföreninnarsRiksiTirbiind i iilli väsenlligi anshni; si.i;, S. '\F ocii Sverigesindusii'iförbund iti-u' iVi;ero;::i; e;i yltrande frän Näriiigsliveissi;aUedelcgaiiou, S\'enska e!verksi"i)reniiiaen har åbero-pit dei avSvenska kraiiverksföreniniien octi statens \'attcnta!isvei'k ge-nieiisamlavaivna viiraiidel. ';instan.sf:-iias huvudsakliga instiiilning Många remissinstanser lillstyrker altfasligheisiaxeringskommilténs förslag til! iullande faslighetstaxering införs.Fördelarna med ell rullande system anses främsl vara att arbelel medfasiighetsiaxeringen sprids över liden och medför en jämnare arbetsbelastningför skatteförvaltningen saml att de spiängvisa förändringarna avlaxeringsvärdena undviks. De ulökade möjiigheieina till omtaxering ansesundanröja en väsenflig brisl i del nuvarande systemel. Genom allfastighelslaxerigen kommer all inordnas i den ordinarie skalleadministraflonenmed ijänslemannagranskning anses att taxeringarna kommer att bli mer enhelliga.Nägra inslanser påpekar att förslagel medför skallehöjningar förfaslighelsägarna. De framför all, innan en mllande faslighetstaxering införs,en undersökning bör göras för alt klarlägga i vilka hänseenden taxeringsvärdethar betydelse i skallesystemet. Andra remissinstanser ifrågasätter om värdenaeniigl ärs AFT kan läggas lill gmnd för en rullande fastighelstaxering. Deföreslår därför all en ny allmän fastighetstaxering eller avstämning görs innandet nya systemet införs. Flera remissinstanser avstyrker kommitténs förslag.Några hänvisar till den reservalion och de särskilda yttranden som lämnals molkommitténs förslag. Andra instanser menar, i likhet med en enhällig riksdag,att fastighetstaxeringssysiemei bör bli föremål för en förutsättningslösöversyn av såväl de maleriella som formella reglema innan ell system medmllande faslighetstaxering införs. har inle någon erinran mot förslagetsprincipiella ulformning. Förslagel anses tillgodose syftet eligt utredningensdirektiv atl åstadkomma en snabbare anpassning än f.n. av taxeringen tilländrade fastighetsvärden. Vidare menar hovrätten all främst de föreslagnaorganisatoriska förändringama sannolikt kommer atl medföra en effeklivarefastighetstaxering. Kammarrätten i har inget att erinra mol denprincipiella uppbyggnaden av det föreslagna förfarandet. Den valda metoden,som i princip överensstämmer med den som har använls vid allmännafaslighetstaxering leder säkerligen till ett genomsnittligt mera korrekt resultatän andra tänkbara metoder. Det kan dock inte uteslutas att metoden i vissa -antagligen relativt få - fall kan medföra en oriktig taxering. Prop.I9S4/S5: 222 79 är inle otänkbar! aU del såviil inom eu värdeomräde sominom eli pris-biidningsomi'äde finns enklaver elier liknaiide därprisutvecklingen har varir avvikande. Det Unus inie iiikMin möjiigliel ali fåsädana omsiiuidiche-tei' beaktade niir den indviducila laxeringen skallfasislällas. Detia äi' enligi karrimarräitens mening en allvarlig brisi.KammaiTätten vill därför föiorua ali den föreslagna oidningen kom! )ieilei'asmed cn möjlighei ior domstol ali korrigei-a ell riktvärde. Naturiiglvis mäsiedet handla om uppcnbaia fal! av felaliiigt riktvärde, i en sädan process börriktvärdeiabellerna kunna frångås bara om den skatiskyldige kan vis;: atl deinle siii.mmer för den enklav eller liknande diu hans fasiighei är belägen. Ensådan uppmjukning skulle, enligt kammarrällen, knappast innebära någon risk förau man föriorar de slora fördelar som det föreslagna sysiemel i sig synesinnebära. Länsräiien i Siockholms län flnner all förslagen ibetänkandet är ägnade all älminslone minska de olägenheter som finns inbyggda idel nuvarande sysiemel. Förslagen är ocksä lekniskl genomförbara men länsrättenavslyrker ändå all förslagen genomförs i sin helhet och i elt sammanhang.Länsrätten framhäller atl beiänkandei inle diskulerar några allernalivalösningar, all förslagen ofta inle är särskili väl motiverade, atl åtskilligafrågor alltjämt är outredda och atl förslagen följaktligen brister i fräga omanalys. En samtidig omläggning av de maleriella värderingsreglerna,laxe-ringssystemet, proceduren och organisationen är en myckel omfattandereform som släller utomordentliga krav på dem som skall hanlera del nyasystemet. Än värre är anser länsrätten atl förslagen avses bli genomförda undersamma lidrymd dä man kan förvänla sig en mycket genomgripande förändring avsystemet för den direkta inkomstbeskattningen. Etl genomförande avde båda reformema riskerar all leda lill ell fullständigt sammanbrott.Länsrätten anser alt del i vart fall kommer att slälla omänskliga krav påskatteförvaltningen och medföra slor förvirring hos allmänheten. Vidare menarlänsrätten atl del ulan vidare kan konstateras atl sådana lokalaskattemyndigheter som förutsätts för ell genomförande avfastighetstaxeringskommitténs förslag inle flnns och inte heller lär hinnabyggas upp på etl par . Länsrätten i anser atl ur länsrättenssynvinkel synes förslagel med en mllande fastighetstaxering inte innebära någonegenflig . Del finns risk för atl tvärtom totalt sett över perioden enökad arbetsbelastning uppkommer för länsrätten och då en arbetsbelastning medmål som flll övervägande del inte förtjänar domstolsprövning därför atl deegentligen bara handlar om hur värderingsnormer skall tillämpas. Betraktat urandra synvinklar menar länsrätten emellertid att del föreslagna sysiemel kansägas innebära fördelar. De koslnadsmässiga fördelar som kommiitén räknal medsynes dock myckel diskutabla. Länsrätten sätter ett stort frågetecken förkommitténs sätt att göra dessa beräkningar. Länsrättens slutsats blir därföratl en mllande fastighetstaxering knappast kan antas komma atl medföra någonegenllig kostnadsminskning tolall selt. Prop.1984/85:222 80 Mycket ivdcr i s-iillei på all en sädan laxering skullebli dyrare iin den som flllämpas. .4 andra sidan menar liiiisräilen synesäiskilligi siä :;li vinna genom en rullande fasligheisiaxciing. som gi.ii'deiiöverlägsen den giillande ordniitcen, fntinibrallt dä man lär eu fortlöpandeanpassninu tili piisnivä-förändringarns och inte den mycket ryckvisaanpassning, som nuvarande ordning medibi' ocli all även .själva arbeiei medlaxerinsjen i"ördelas mc! 'a jämnt över åren och görs till eti löpandearbele i slällei Ibr cu arbeie skovvis. Länsrätten i anser all eu nyttfasiigheislaxeringssys-tem är välkoinmet under föruisättning atl dci kanförberedas och organiseras så alt det ger ett bälire taxeringsresulial. Delkrävs också att lillriick liga personella resurser ställs lill förfogande. till fastighelstaxering har utformats slälls del slora krav pä delokala skaltemyndighelerna, som ocksä kan räkna med nya arbelsuppifter tillföljd av skatleförenklingskommitléns förväntade förslag. Länsrätten sätterdärför ifråga om inte lokala skattemyndighetens organisalion och struktur iskatleförvallningen borl klarläggas innan de båda förslagen sätts i sjön. Delmäsie ocksä stå klart att tillräckigl kvalificerad personal flnns all tillgåför de nya arbetsuppgiflema. anser atl elt system med rullandefastighelstaxering har belydande fördelar. Genom ell sådant system kanarbetstoppar och administrativa olägenheter som de allmännafastigheislaxeringarna hillills har medfört undvikas i stor utsträckning. Deförslag till adminsirativa, processuella och organisaloriska lösningar somkommiitén lägger fram har dock enligt mening i vissa delarmyckel stora brister, Förslagel till ett system med rullandefasiighetsiaxeringen kan därför genomföras bara under fömsällning altförfarandebestämmelserna arbetas om. anser att den föreslagnaordningen med rullande taxering kan genomföras utan större konsekvenser för fastighetsdatasyslemet, menar all elt mllande system synes välägnat atl komma tillrätta med del nuvarande tunggrodda och koslsamma sysiemelför faslighetstaxering, RSV tillstyrker därför att ett mllande syslem införs ihuvudsak enligt de rikflinjer som föreslås i betänkandet. RSV förutsätterdärvid att skatteförvaltningen lillförs de resurser som erfordras för atteffeklivl kunna fullgöra arbetet med taxeringen. Lantbruksstyrelsen har inget att erinra mol kommitténsförslag till grundläggande utformning av en mllande fastighetstaxering meddelmomenten omiaxering, omräkning och avstämning. tillstyrker faslighelstaxeringskomrnitténsförslag i stort och anför all fördelarna med en successiv anpassning avtaxeringsvärdena flll marknadsvärdena överväger när del gäller de synpunktersom har att beakta. Till dessa fördelar hör jämnarearbetsbelastning i taxeringsarbetel, större möjligheter att vidmakthålla vunnenkompelens. Prop,1984/85:222 S! biiure möiiigheler au fördjupa varderingsarbeiel vadgj-jller siöire enheter genom minskal arbele med de mindre iäslighelerna ochminskad börda . ''ör uppgiftslämnama. Till nackdelaiT.a med den föreslagnaordningen hör enligt skogsslyrelsen risken för slumpartad uppgiflsinsamlingsom kan bii följden av insamlingen av uppgifler vid besök på lästigheien iandra syflen iin för iäsiighctsvärdering. Vidare kan deit myckel generösarälien lill omtaxering bli en belaslning för samhället, Reclema måsle varasädana att onödig byråkrati ej skapas. Lantmäleriverkel anser atl det biide för dci allmänna ochför den enskilde är positivt au taxeringsvärdena konlinueriigl anpassas medhänsyn til! läsiiglieternas pris- och heskaiTenhelsföritndringar. Delföreslagna rullande fastighetstaxeringsförfarande! innebär förlanimälerivejkets del en nödvändig uljämning av arbetsuppgifterna i liden.Lantmäteriverket tillslyrker därför atl förslagel genomförs, ochSvenska menar atl ell nyll sysiem med rullandefaslighetstaxering enligt belänkandels förslag innebär en jämnare fördelning avarbelet och därmed en enklare och billigare administration. Förslaget harsammantaget sådana fördelar att detsamma i princip tillstyrks. Statskontoret ansluter sig til! kommitténs uppfattning atldet är angeläget med ändring av nuvarande syslem. Kommittén har emellertidvall all lägga fram etl konkret förslag ulan all annal än antydningsvisöverväga allernaliva förslag med utgångspunki i nuvarande system. Slatskonlorelanser all fler alternativ skulle ha redovisals och utvärderats innan slutligställning kan tas till hur ett nytt system för fastighelstaxering slulliglskall utformas. Därmed menar inte kontoret att kommitténs förslag inte ärgenomförbart eller att det inle innebär en förbättring av nuvarande tungroddasystem med en stor tillfällig organisation i princip vart femte år.Föreliggande förslag bör kunna vara utgångspunkt för en ny modell förfastighetstaxering. lillstyrker kommitténs förslag atlersätta den allmänna och den särskilda fastighetstaxeringen med en åriigtaxering, s.k. mllande fasflghetstaxering. Administrativa fördelar uppnårenligt RRVs bedömning genom atl laxeringsarbelel kan dels fördelas jämnare överåren, deis genomföras med en fast organisation. En mllande fastighelstaxeringleder till att taxeringsvärdena ändras konlinueriigl för alt motsvara aktuellamarknadsvärden. Mot bakgrund av all taxeringsvärdena används inom mänga olikaområden har taxeringsvärdenas kvalitet slor betydelse. Med hänsyn till deproblem som varit förknippade med allmänna fastighetstaxering anserRRV alt gällande taxeringsvärden inle kan läggas till gmnd för en rullandefiistighelstaxering. i anser atl del nu lämnadeförslagel om mllande fasflghetstaxering är väl genomarbetat. Länsstyrelsentillstyrker, all det nuvarande svårhanterliga systemet med allmänna ochsärskilda 6 1984185. Prop.1984/85:222 82 fasiiglietslaxeringar crs.=iUs a' en i-:il!andefasiighcisiiixering i huvudsak enligt kommitténs rikitin.ier. Vidare anserlänssiyrelsen au de nu gällande laxeringsväi"dena som siilundii ihuvudsak åsatis vid allmänna faslighets-laxeringci! 1981 uppfyller de krav sombör kunna ställas pä "ingängsviir-dcn" i eil nytt syslem som byggerpä aulomalisk uppräkning av giUlande värde. Någon yilei"lit;are alimiinfastighelstaxering bor bl.a. däiior inle genoiniöi"as innan det avkommiuén föreslagna systemet genomföres. i län delar koinmilléns uppfattningati man bör söka införii etl syslem som motverkar språngvisa förändringar avtaxeringsvärdena. Sysiemel bör även möjliggöra för laxeringsmyndighelerna aumed bäsla möjliga informalionsunderlag och med hjälp av ADB-leknik komma fram.lill så längl möjligl likformiga taxeringsvärden. Kommiuén föreslåratl enrullande fastigheisiaxering införs. Länssiyrelsen ansluter sig i princip lillförslaget och förulsiiiler alt om delta förslag genomförs noggrann utvärderinggörs av del syslem som beslutas.