prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Denförvänlade tillväxten i världshandeln på i volym innevarande år ärsannolikt otillräcklig för alt påtagligt kunna förbällra den svagasjöfartskonjunkturen. Utbudsöverskottet på frakttonnage är fortfarande alltförbetydande. Oljefrakttonnaget torde ej möta någon större ökning i efterfrågan1985. Torrlastmarknaderna förefaller kunna räkna med en endast mindre efterfrågeförbättringmed hänsyn till att en markerad dämpning i tillväxten för kol- ochjämmalmstransporterna fömtses komma till stånd. Densvaga förbättringen av sjöfartskonjunkturen och den antagna uppgången1984-1985 för dollarn kan förväntas leda fill en uppgång i sjöfartsnettot avstorieksordningen 500 milj. kr. Dentendens till ökade resevalutautgifter, lill följd av ell ökal ufiandsre-sande ikombinafion med en viss kostnadsfördyrning på destinationsorten, som iakttogsmot slutet av 1983 fortsalle och förstärktes . ökadebmttoflödet av resevaluta i värde, vilket i volym motsvarade en ökningmed . Antaletutländska gästnätter, som under loppet av 1983 steg med ökade 1984med . Resevalutainkomstema visade dock en successivt avtagande ökningstaktunder 1984. sleg inflödet av resevaluta i värde, vilketinnebären i stort sett oförändrad volym. Förbättringen i resevalutanettotupphörde därmed och underskottet ökade 500 milj. kr. till -4,. För1985 vänlas resevalutainkomstema öka i värde och resevalu-taotgifterna med9%, vilket ger ett negativt resevalutanetto på . Bakom dennaprognos ligger etl antagande om att de ökade reala disponibla inkomstema iSverige tillsammans med en lägre utländsk inflationstakt än densvenska skall öka svenskarnas ufiandsre-sande. Antalet charterresenärer 1984har uppskattats öka till ca I milj. av resebyråföretagen, dvs. fill 1982 årsnivå. antas den för oförmånliga relativprisutvecklingendelvis motverka de posiiiva effekterna av utländska inkomstökningar påstorleken av turistströmmen till . Poslen övriga tjänster, netto - sombl.a. representerar betalningar för entreprenader, tekniska tjänster,försäljningstjänster och koslnader för diplomatisk representation - visar ettöverskott på . förväntas en uppgång pånärmare 900 milj. kr. Nettoav avkastningen på kapital har beräknals fill -20,. en försvagning med ca . i förhållande till 1983.Försämringen beror på en ökning av underskottet i räntenettot, huvudsakligentill följd av en högre inlernationell räntenivå 1984, större Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget lånestockoch en högre dollarkurs (8,. i genomsnitt mot . För1985 fömtses en fortsatt försämring för denna posl i negafiv riktning med 2,3miljarder kr., vilkel skulle innebära etl netto på -22,. Deneffektiva dollarräntan är i denna prognos skattad till och dollarkursen tilli genomsnitt . Det bör framhållas att prognoserna är känsliga förförändringar i räntenivån och förskjutningar i räntebetalningstidpunkt, medankursförändringar ger jämförelsevis mindre avvikelser. En ändring av dengenomsnittliga rörliga räntesatsen med en procentenhet beräknas sålundapåverka räntenetto med . Nettot av övrigatransfereringar beräknas visa ett ökat underskoll såväl 1984 som 1985. Deloffenlliga u-landsbislåndet - som ulgör merparten av posten övrigatransfereringar netto - förblev oförändrai . För1985 förutses en ökning med . Milj. kr.,löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Korrigering av handelsstatistiken' Sjöfartsnetto Resevaluta, netto Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och tjänster Avkastning av kapital, netto därav: räntenetto:staten och övriga Övriga transfereringar, netto - 5947 -10081 - 9808 -11362 -11900 -11710 - 7890 Bytesbalans för varor, tjänster och transfereringar ' Nettot av åtemtförsel och ålerinförsel, korrigering avSAS flygplansimport, i utlandet direkt landad fisk, rabatter och koncernbidragi samband med oljeimport samt , 1981 och 1982 korrigering föroljeriggar. Källor: , och statistiskacentralbyrån. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 62 APPENDIXEfTekter av en sänkt dollarkurs' Nedanpresenteras en mycket grov kalkyl över vissa effekter av ett dollarfall.Beräkningarna avser utvecklingen första året efter en tänkt 20-procentignedgång i den effektiva dollarkursen. Kalkylerna utgår års priser ochnivåer i den mån detla varit möjligl men resultaten beskriver inte utvecklingennågot särskilt år. Inledningsvisredovisas två scenarier över möjliga utvecklingstendenser i väridsekonomin.Därefter följer kalkyler avseende den svenska ekonomin vilka koncentreras tillutrikeshandeln och bytesbalansen. Beräknade effekter på bl. a. BNP, inflation,industriproduktion och budgetunderskott redovisas också. 1 Vad händer i världsekonomin om dollarn faller? Likavälsom det råder delade meningar om varför dollarkursen stigit är osäkerheten storom vad som kan komma att hända i väridsekonomin om dollarn faller. Av denanledningen har kalkylerna utformats som två scenarier. Det ena avser attspegla utvecklingen när växelkursförändringarna sker på ett lämligenodramatiskt sätt. Det andra scenariei målar upp etl snabbt fall med depressivatendenser i världsekonomin. Avsikten är att på detta sätt göra kalkyler överett "bra" och ett "dåligt" alternafiv för att i någon månstaka ut gränsema för vad som kan tänkas hända. Faller dollarn väntasockså kurserna mellan andra valutor bli förskjutna. Här fömtsätts en störrenedgång i dollarns växelkurs gentemot D-mark och japanska yen än gentemotexempelvis italienska lire. För den svenska kronan, liksom för de finska ochnorska valutorna, antas atl växelkursen på samma sätt som bestäms avvärdet på den valutakorg som respektive valuta är kopplad till. För svensk delantas att kronan har samma värde i förhållande fill valutaindexföre och efter dollarfallet. Motsvarande antaganden gäller också de finska ochnorska valutorna. Kalkylfömtsättningarna innebär bl. a. alt gentemot densvenska kronan så faller dollarn med näslan medan D-mark och yen stiger medca vardera. ' Appendixel är utarbetat av för tillfälletverksam vid . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 63 AltemativI: En successiv och jämn nedgång i dollarkursen i samband med omläggningar avden ekonomiska poldiken Grandfömtsältningeni detta scenario är att den ekonomiska politiken i induslriländerna"harmonieras". Finanspolitisk åtstramning och penningpolitiskalättnader i i kombination med en försiktigt expansivfinanspolitik i vissa andra industriländer, t. ex. FörbundsrepublikenTyskland, och , förutsätts medföra en jämn nedgång idollarkursen. Effekterna på några centrala makroekonomiska variabler antas bliföljande: - I medför denfinanspolitiska åtstramningen all bud-getiinderskollet minskar. Därigenomöppnas vägen för lättnader i penningpolifiken med sänkla räntor som följd.Räntefallet, vilkel antas uppgå till , motverkar i viss mån dentillväxldämpning som budgetåt-slramningen ger upphov lill. Dollarnedgången ökarden amerikanska industrins konkurrenskraft vilket höjer exporten och dämparimporten. På exportsidan erhålls ytterligare draghjälp genom denfinanspolitiska expansionen i de övriga industriländema. Den kraftigaomsvängningen i ulrikesbalansen beräknas mer än väl uppväga nedgången i deninhemska efterfrågan. Nettoeffekten bedöms därmed bli en mindre ökning avFörenta staternas BNP efter ett dollarfall. - I de övriga industriländernager den finanspolitiska expansionen och räntesänkningarna ett påskjul påekonomin. I dämpande riktning verkar däremot att importminskar samt alt konkurrensen från amerikanska företag ökar även på övrigaexportmarknader. Netto antas effeklen på industriländerna utanför Nordamerikabli en ökning av såväl BNP som import. På räntesidan skapar nedgången idollarräntorna utrymmer för räntesänkningar även i dessa länder. - För de skuldsatta ländernainnebär en sänkt dollarkurs valutavinster då de flesta lån tagna på deinternationella marknaderna har dollar som lånevalula. Kursvinstema ochsänkningen av räntenivån medför att såväl amorteringar som räntebetalningarminskar. Lättas skuldtjänsten torde utrymmet för import öka vilket skullestimulera världsekonomin. En faktor som verkar hämmande på importförmågan ärdock att en avsevärd del av skuldländernas export ulgörs av råvaror vars priserfill en del antas falla med dollarn (se nedan). - De internationellt bestämdaråvarupriserna beräknas öka med i dollar vilkel innebär kraftiga fallmätt i de flesta andra valutor. från svensk synpunkl blir fallet i dedollarnoterade råvampriserna . Det finns flera moliv för alt anta allråvarupriserna följer med dollarn en bil på vägen ned. Fördel första är Förentastatema den slörsla marknaden för många råvaror vilket medför att förhållandenadär får slort genomslag på väridsmarknadspriserna. För del andra ansesdollaruppgången ha höjt en del dollarnoterade råvampriser över jämviktsnivån.Faller dollarn kommer dessa (lägre) jämviktspriser att återställas. För detIredje är del rimligl atl Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 64 fömlsätlaen viss stelhet i prissättningen. Ändrade växelkurser behöver därför inte heltmotverkas av ändrade priser. AlternativII: Ett snabbi faU i dollarkursen Ettsnabbt och kraftigt fall i dollarkursen skulle kunna uppkomma till följd av attbestående bytesbalansunderskoll och försämrad tillväxt urholkar förtroendetför ekonomi och för dollarn. Starka tendenser lill fall idollarkursen antas i detta alternativ utlösa en penning-politisk åtstramning iFörenta statema, vilken höjer räntenivån och bromsar dollarfallel. Ingenharmoniering av finanspolitiken mellan Förenta statema och övrigaindustriländer fömtsätts i scenariei. - Med oförändrat budgetunderskotti Förenta stalerna blir inflationstrycket vid ett dollarfall störte än ialternativ I. Dessulom kan en alltför snabb nedgång i dollarkursen i sig genegativa effekter på bl. a. bankerna. Federal Reserve antas därför i alternativII strama ål penningpolitiken ytterligare för attbromsa dollarfallet. Följden blir höjda räntor vilkel ger en depressiv effektpå den reala ekonomin. Till skillnad från i alternativ I uteblir dessutomdraghjälpen från en expansivare finanspolitik i övriga industriländer. Å andrasidan fömtsätts den amerikanska finanspoHliken vara expansivare i altemativ II. Nettoeffekten antas bli någon försvagning av BNP-tillväxten och enkraftig uppbromsning av importen. - Dollarfallel medför altkopplingen mellan räntoma i övriga industriländer och räntenivån i Förentastaterna försvagas. Räntenivån i de övriga industriländerna antas därför stigaendast hälften så mycket som dollarrän-toma, dvs. med en procentenhet. Följdenblir en viss dämpning av den ekonomiska aktiviteten. I samma riktning verkarnedgången i Förenta statemas import och den ökade konkurtensen från amerikanskaföretag på världsmarknaden. En försvagning av både BNP-tillväxt och importantas bli följden. - Utfallet för skuldländernaberäknas bli avsevärt sämre i alternativ II än ialternativ I. Sänkla råvarupriser och minskad import till Förenta statema gerliksom i alternativ I negativa effekter. Dessutom slår höjningen avdollarräntoma hårt på skuldtjänsien och importförmågan. Den uteblivnaexpansionen utanför Förenta stalerna gör att situationen förvärras.Skuldländernas ekonomier beräknas därför komma att drabbas relativt kraftigl. - För råvarupriserna görs sammaantaganden som i alternativ I. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 1 Antaganden om den internationella ekonomiskautvecklingen i samband med en 20-pracentig nedgång i dollams effektivaväxelkurs. (procentenheter)Svensk exportmarknadstillväxt -1-0,8 + 1,2 -2 -0,2 -0,6 + 1 -0,5 -1,9 2 Effekter på ekonomi Kalkylema över den svenska ekonomin ulgår från de tvåscenarier som presenlerats. Det skall särskilt understrykas att beräkningarnaär mycket grova och inte gmndar sig på någon genomarbetad modell av Sverigesekonomi. Många mindre väsenfliga effekter har utelämnats. 2.1 Konkurrenskraft och priser Genom sammanvägningar av växelkurs- och kostnadsförändringarskattas effekten på relafiva kostnadsläge. Den inhemska kostnadsutvecklingeni de olika ländema, dvs. huvudsakligen lönebildningen, antas därvid varaopåverkad av dollarfallet. Däremot ändras företagens import-kostnader. FörSveriges del blir denna effekl tämligen ringa men för vissa viktigakonkurrentländer, som antagits revalvera mer mol dollarn än , blir detfråga om en mer betydande nedgång i importkoslnaderna. Den fördel i form av ensmärre genomsnittlig devalvering som enligt de första och fjärdekolumnema i tabell 2 skulle få minskar därför något. De relativakostnadsförändringarna med hänsyn tagen till importkostnadsutvecklingen visasi tabellens andra och femle kolumner. Prissättningsbeteendet är en viklig men komplicerad fråga.Här antas atl hälften av det "utrymme" som uppkommer genomförändringar i de effektiva växelkurserna används till prishöjningar i svenskakronor. Motsvarande anlagande görs också i de fall konkurtenskraftenförsämras, dvs. att hälften av försämringen tar sig uttryck i sänkta priser.För råvaror har svenska företag antagils inte kunna avvika från konkurrenlemaspriser. De utländska råvamproducenternas försäljningspriser förutsättsulvecklas parallelll med produktionskostnaderna, utom för de varor som ärinternationellt prissatta och noterade i dollar för vilka de ovan redovisaderåvaman-tagandet applicerats. 5 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 2 EfTekter på genomsnittlig kronkurs, relativaproduktionskostnader samt priser. Samma utveckling i altemativ I och alternativII Procentuell förändring (Valutakurser i utländsk valuta perSEK, - innebär depreciering) - 2,0 -1,3 -3.1 -2,2 - 1,2 -0,6 -2,6 -1,9 + 5,6 +5,6 - 2,8 -1,8 - 5,3" -3,6 -2,5 -8,2" + 10,0 +9,1 -14,0' - 2,2 -1,5 -3,3 -2,3 -1,7 ' Vägd med ländemas betydelse som konkurrenter påexportmarknaden som vikter. För bilexporten har emellertid hänsyn tagits även tillinhemska företag på den viktiga nordamerikanska marknaden. ' Varor och tjänster. " Enligt råvaruprisantagandet för dendollarfakturerade delen. följa kostnadsutvecklingen hos konkurrentema. ' Enligt råvaruprisantagandet. Resultatenvisar att ett dollarfall skulle medföra smärre förbättringar av det relativakostnadsläget. För exportens del är den beräknade förbättringen 1,medan denuppgår till något mer på hemmamarknaden, dvs. Orsaken tillförbättringarna är att dollam givils en större betydelse i valutakorgen än denhar i de flesta viktsystem som speglar industrins konkurtensförhållanden. Dettamedför att kronan i praktiken devalveras något om dollarkursen faller. Särskiltstor blir denna devalveringseffekt för branscher som har liten andelkonkurtenter i . Verkstadsindustrin utom bilama samt stora delar avden importkonkurrerande industrin är exempel på detta. Det finns emellertidockså företag som beräknas föriora i konkurrenskraft vid ett dollarfall. Tvåsådana branscher redovisas, nämligen bilindustrin och massaindustrin. Densvenska importen kommer till stor del från och iliten grad från vilket är den huvudsakliga förklaringen tillden störte konkurtenskraftsförbältringen på hemmamarknaden. Avtabell 2 framgår också att förbättringen av kostnadsläget blir mindre än dengenomsnittliga växelkursförändringen. Detta beror som nämnts på att vissaviktiga konkurrentländer som antagits revalvera mer mot dollarn än fårfördelar av sänkta importkostnader. Hurstora de beräknade effekterna av ett dollarfall blir på prisema beror i höggrad på under vilka förutsättningar kalkylerna görs. De gjorda beräkningarnarepresenterar en medelväg. Av tabellen framgår att dollarfallet Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 67 Tabell3 Effekter på export och import av varor och tjänster, fasta priser ProcentueU förändring Marknadstillväxt +1,4 Marknadsandel +1,2 Utrikeshandel +2,6 Miljarder kr., priser och Utrikeshandel +4,7 + 1,4 -1,0 +0,4 -3,6 -1,9 + 1,2 -0,7 -5,3 -0,1 -1,0 -1,1 -7,7 medfören viss lerms-of-lrade-förbätlring. Förbättringen beror dock uteslutande påatt priserna på internationellt prissatta råvaror fömtsätts falla mättai svenska kronor och att dessa varor svarar för en större del av importen än avexporten. I övrigl är prissättningsantagandel symmetriskt, dvs. del påverkarexport och import ungefar lika mycket. Konsumentprisernaberäknas sjunka 1,till följd av dollarfallet. Den viktigaste komponenten ärdärvid prisfallet på dollarnoterade importvaror. De ränteförändringar somantagils ske beräknas också ge effekter på inflationen. Den sammanlagdaeffekten på konsumentpriserna kalkyleras lill -2,i altemafiv I och till-0,i alternativ II. Iavsnitt 1 ovan förutsattes att marknaderna för svensk export växer med 1,ialternativ I och minskar med 1,i alternativ II. Motsvarande tal för densvenska importefterfrågan är +1,i alternativ I och -0,i alternativ II. Marknadsandelsutvecklingen har beräknats med utgångspunkt från deförändringar i relativa kostnader som redovisas i tabell 2. Förbättringenav bytesbalansen för varor och tjänster blir med de antaganden som gjortstämligen måttlig. Förstaårseffekten har beräknals till en ökning med 8,3miljarder kr. i alternativ I och en ökning med . i alternativ II. Sträcks tidsperspektivet ul kan ytterligare förbättringar i Miljarderkr., priser och nivåer ochtjänster + 8,3 +2,4 Valutaeffekt + 3,6 +3,6 Räntenivåeffekt + 3,0 -2,6 Bytesbalanstotalt +14,9 +3,4 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 68 storleksordningen2-3 miljarder kr. fömtses sammanlagl under de påföljande 2 åren. Bytesbalansenför varor och Ijänster utgör nettot av stora flöden. Små förändringar av deantaganden som gjorts kan därför ge stora utslag på beräkningsresultaten. Detlagäller särskilt det svårbedömda prissättningsbeteendet. Så länge beteendet ärdelsamma för export- och importprissäll-ningen tenderar dock felbedömningarnaatt ta ut varandra. Antagandet om de internationellt prissatta råvarorna hardock särskild betydelse. Skulle råvampriserna falla i svenska kronor istället för med de som fömtsätts i kalkylema medför detla alt utfallet förbytesbalansen för varor och tjänster bhr ca . sämre än vad somvisas i tabell 4. Ennedgång i dollarkursen påverkar också räntebetalningarna till och frånullandet. av de svenska utlandsskulderna utgörs av lån upptagna idollar. Etl dollarfall innebär därför att räntebetalningar tillutlandet kommer alt minska, räknat i svenska kronor. Man bmkar räkna med att enminskning i dollarkursen på medför en förbättring av räntenettot med ca200 milj. kr. Sänksden internationella räntenivån förbättras räntenettot ytterligare. Omkring tvåtredjedelar av utlandsskulden löper med rörlig ränta varför huvuddelen avräntebetalningama skulle påverkas tämligen . En sänkning avräntenivån innebär att räntebetalningarna netto minskar med1,. I tabell 4 visas hur stora effekler ett dollarfall på 2 kr.och , tillsammans med övriga förutsatta förändringar, beräknas ge påräntenettot och bytesbalansen. Detkan vara av intresse alt försöka renodla de direkla effeklerna av etldollarfall på bytesbalansen. Därvid fömtsätts alt varken räntenivå ellerexportmarknadstillväxt påverkas av en nedgång i dollarkursen. Under dettaalternativa antagande har effekten på bytesbalansen beräknats bli enförbättring med . 2.3Effekter på den inhemska ekonomin Ettgrundantagande för kalkylema är att dollarfallet inte påverkar lönebildningen.De produktionsökningar som beräknas komma lill slånd bedöms kunna ske utan attsysselsättningen ökar under det år kalkylema avser. beräknas effektenbli en sysselsättningsökning med i storleksordningen 20 000 personer ialtemafiv I medan ingen sysselsättningsförändring kan väntas i alternativ II. I kalkylerna medför sänkningen av inflationen att realinkomslernaväxer. Inkomsförstärkningen innebär i sin lur ökad privat konsumlion. En visseffekt av ändrade räntor på investeringama i näringslivet har ocksåinberäknats. Övriga delar av efterfrågan, huvudsakligen offenfiig konsumtion,offentliga investeringar, bostadsbyggande och lagerinvesteringar antas varaopåverkade. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 69 Tabell5 Effekter på den inhemska ekonomin Procentuell förändring, fasta priser -0,7 -1,1 Industriproduktion +1,8 +0,4 Induslriprodukfionenberäknas öka med 1,i alternativ I och med 0,i altemafiv II. Sämre utveckling än genomsnittligt väntas för de branscher som i höggrad konkurrerar med , t.ex. massa-resp. bilindustrin därproduktionen beräknas falla någol i bägge alternativen med den sämstautvecklingen i alternativ II.BNP-utvecklingen beräknas till +1,4 %i alternativ I och till +0,i alternativ II. Detlaär ett något gynnsammare utfall än för övriga länder utanför vilketförklaras av att kronan deprecieras tämligen kraftigt gentemot dessa ländersvalutor. Kalkylernaöver industrins vinstutveckling påverkas slarkt av vilka antaganden som görsom prissättningsbeteendet. Det kraftiga prisfallet för råvaror tillsammans medmåttliga prisökningar för övriga vamgmpper medför att industrins genomsnittligavinstmarginaler beräknas minska någol i såväl alternativ I som i alternativ II. Råvambranschernas vinster beräknas därvid falla tämligen kraftigl. Dendel av industrin som producerar bearbetade varor kan däremot räkna med vissamarginalförbättringar. Generellt kan sägas att dollarfallet sannolikl skaparen något jämnare vinstfördelning mellan olika branscher. Medden utformning som beräkningarna har påverkas slatens budgetunderskotthuvudsaklingen via minskade koslnader för stalsupplåningen. De omedelbara,orealiserade, valutakursvinstema på statens upplåning kan uppskattas till istorleksordningen . Effekten på budgetunderskottet har, ienlighet med beräkningsmetoderna i långtidsbudgeten, antagits bli enförbättring med . Dettakan innebära en viss underskattning av de gynnsamma effektema. Ekonomisk tillväxtinom näringslivet bidrar visserligen, allt annat lika, fill att minskabudgetunderskottet men den ökning av reala BNP som beräknats bli följden av ettdollarfall motverkas nästan helt av fallande priser. Totalt beräknasbudgetunderskottet reduceras med . i altemafiv I och med 1miljard kr. i alternativ II.Det kan dock antas dröja något mer änett år innan hela denna effekt uppnås. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 70 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industriproduktionen fortsatte att stiga markanl ävenunder loppet av 1984 och var högre än årel innan.Jämfört med fjärde kvartalet 1982, då den senaste botten passerades varökningen . Årsgenomsnittet kom härigenom atl bli högreän , Den dagkorrigerade tillväxten beräknas ha varit betydligt störteeller 81/beroende på att antalet arbetsdagar var mindre än underetl normall år medan del omvända förhållandet rådde . Det är inomjämmalmsgmvor och verkstadsindustri som de största pro-dukfionsökningama skell. Bakom de avsevärda höjningarna av produktionen liggerframför alll ett myckel kraftigl efterfrågetillskott från exportmarknaderna.Etl belydande lageromslag bidrog också lill att förstärka efterfrågan. Deninhemska efterfrågan på konsumtions- och investeringsvaror var däremot svag. Industrins kapacitetsutnyttjande steg ytterligare och varunder fjärde kvartalet 1984 vilket är högre änett år tidigare. Inom gmvorna och skogsindustrierna utnyttjades kapaciteten idet närmaste hell under större delen av 1984. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling -16,5 -0,1 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -5,0 -2,3 Järn- och stålverk" 38./.3841 -11,3 -0,3 -7,0 ' Inkl. dryckesvaru-och tobaksindustri. Inkl. hyvlerier och träimpregneringsverk. ' Inkl. smörjmedels-, asfalt- och kolproduklindustri. " Inkl. ferrolegeringsverk. ' Inkl. båtbyggerier. Källor: och (nationalräkenskaperna). ' Kapitlet är utarbetat inom . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Indusirinsorderläge synes ha fortsatt att förbättras i år.Ordertillväxten hänför sig i första hand lill exportordema medan ökningen ihemmamarknadsefterfrågan torde ha varit måttligare. Enligt konjunkturbarometernhar produktionen ökat ytterligare . För1985 som helhet fömtses industriproduktionen komma att öka ca 5 1/jämförtmed 1984.