prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Antagandet itreårskalkylerna överensstämmer i balansalternativet med utvecklingenenligt den reviderade nationalbudgelen. Andel av föregående års BNP. Den ekonomiska utvecklingen 1985kännetecknas också av ell för svenska förhållanden mycket högl ränteläge.Delvis är detta ett uttryck för en stram penningpolitik, som syftar till attförhindra atl den växande statsskulden leder till en alltför kraftiglikvidisering av ekonomin. En sådan likvidisering skulle nämligen kunna göradet mycket svårt atl uppnå inflationsmålet. Delvis är emellertid del högaränteläget också etl uttryck för den oro som uppstått i samband meddollarkursens utveckling. Den ekonomiska utvecklingen kanutvärderas med utgångspunkt i de fem mål som enligt långtidsutredningen måslevara uppfyllda för all samhällsekonomisk balans skall kunna uppnås 1990. Målenär full sysselsättning, låg inflation, minskning av slatens budgetunderskott,högre avkastning på materielll än pä finansiellt kapital och överskott ibytesbalansen. Den nödvändiga pris- och löneanpassningen kom inte lillstånd . Timlönekostnaden ökade för samlliga löntagare och med10% för industriarbetarna. Konsumentpriserna steg (tabell 2.3). Sävällöne- som prisökningarna låg därmed över vad som noterades i genomsnitt iOECD-området. Genom alt produktivitetsökningen i var snabbare än iomvärlden förblev det relativa kostnadsläget per producerad enhel i nalionellavalutor i slort sett oförändrat. Trots del sleg våra relativa exportprisernågot, vilket till en del förklaras av att den konkur-rensvägda kronkursensteg. Enligt de fömtsättningar som lagts lill grund förkalkylerna i den reviderade nationalbudgelen kommer lönekosinadsokningen under1985 att begränsas lill . Inflationen antas minska till under loppel av1985 och till mätt mellan årsgenomsnitten . Relativprisernapå svenska exportvaror skulle då komma att ligga kvar på ungefär samma nivå som1984. Även om en inbromsning av pris- och lönestegringslaktenkommer till stånd , har konkurrenskraften iinder 1984 och 1985 inteutveck- 1984/85:150 Bilaga 1.2 Tabell 2.3 Pris- och löneutvecklingen 1983 1984 1985" 6,5 5,9 8,9 6,6 6,1 8,2 5,0 8,9 8,0 6,0 " Enligt balansalternativet. Antagandet itreårskalkylerna överensstämmer i balansalternativet med utvecklingenenligt den reviderade nationalbudgelen. lats så positivt som antogs i långtidsutredningensbalansalternativ. Utredningens kalkyler byggde på anlagandel all relativprisetpå svensk export av bearbetade varor skulle sänkas medsammanlagt 3,. Enligt nuvarande kalkyler ökar istället relalivpriset underdenna period med ca 2,. Bytesbalansen förbättrades kraftigl ,trots alt relativpriset höjdes (tabell 2.4). Det berodde bl.a. på attmarknadstillväxten för svensk export var mycket stark. Prisstegringen påsvenska exportvaror bidrog också på kort sikt lill en förbättring avbytesbalansen. I motsatt riklning verkade den kraftiga importökning som skeddetrots en betydande lageruttömning. Vid oförändrade lager skulle handelsbalansenha varit ca sämre. Även om man tar hänsyn till della kan mankonstatera, alt handelsbalansen utvecklades betydligt gynnsammare änenligt långtidsutredningen kalkyler. Däremol utvecklades såväl tjänste-somtransfereringsbalansen svagare än beräknat. I den reviderade nationalbudgelen beräknas bytesbalansenför 1985 komma att uppvisa ett mindre underskott. Det överensstämmer i stortsett med kalkylerna i långtidsutredningen. Trots del är situationen vad gällerden yttre balansen på vissa punkter en annan än vad utredningen antog. Densvenska exportens marknadsandel är lägre, men del uppvägs mer än väl av atlmarknadstillväxten har varit snabbare. är den lolala importvolymenstörre. I LU 84 bestämdes den målsatta arbetslösheten till 2%1990. Den nedgång i den totala sysselsättningen som skedde i början av1980-talet Tabell 2.4 Bytesbalansens utveckling Miljarder kr, löpande pris 1983 1984" 1985" 1983 1984 1985" -6 -5 -1 10 10 16 -7 1 -3 10 24 23 ' Enligt balansalternativet. Antagandet i treårskalkylernaför 1985 överensstämmer i baiansaltemativet med utvecklingen enligt denreviderade nationalbudgelen. 1984/85:150 Bilaga 1.2 7 Sysselsättningen sleg svagtunder 183 ocii . Under höslen 1984 varsysselsättningsöknirgen my ket stark och var drygt60000 fler sysselsatta än 1983. Genom atlsysselsättningen ökat snabbare än arbetskraftsutbudel har också arbetslöshetensjunkit stadigt . Den genomsnittliga arbetslösheten,mätt som andel av den totala arbetskraften, beräknas sjunka till . Arbetslösheten har utvecklats enligt de bedömningar som gjordes i LU, medansåväl arbetskraftsutbudel som sysselsättningen ökat svagare. som arbetslösheten minskal har även dearbetsmarknadspolitiska ålgärderna minskat något (diagram 2.1). Antaletpersoner som var sysselsatta i beredskapsarbelen minskade markanl under slulelav 1984 och beräknas ligga ca 25000 års nivå, medan arbetsmarknadsutbildningenförväntas ökal något. Bristen på .såväl yrkesarbetare som icke yrkesarbetare harunder det senasle konjunktumppsvingel varil mindre markerad än under lidigareuppgångsfaser. Bristen på kvalificerade tekniker är däremot elt stort probleminom många industribranscher. Diagram 2.1 Arbetslösa och personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder 19641985. 64'65' 66'67'68'69'70' 71 '72'73' 74' 75'76'77'78'79' 80'81 ' 82'83'84'85 Källor: , statistiska centralbyrånoch finansdepartemen tet. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 8 lönsamhet har i slorl sett ulvecklals ienlighet med antagandena i LU 84. Den kalkylmässiga räntabiliteten påmalerielll kapital, som inkluderar prisstegringsvinsler på kapitalslocken,beräknas ha sligil från 1982 till 14 ä 1984. Det kan jämföras medknappt enligt ulredningens kalkyler. Vid de pris- och löneantaganden som lagts till gmnd förbalansalternativel i treårskalkylerna beräknas industrins vinstmarginal visaen svag ökning . På grund av att prisstegringstaklen minskar,ligger ändå den kalkylmässiga räntabiliteten på materiellt kapital kvar påungefär oförändrad nivå . LU 84 angav som elt balansmål all den kalkylmässigaavkastningen på materielll kapilal borde överstiga avkastningen på finansielltkapital med för all en långsiktigt tillfredsställandeinvesteringsnivå skulle uppnås. uppnåddes della balansmål. För 1985finns del anledning atl räkna med att avkaslningsdifferensen lill det maleriellakapitalets förmån minskar något. Det beror på att ränteläget har pressals uppmellan 1984 och 1985. Ett statligt budgetunderskott på av BNP ansågs i LU84 vara förenligl med långsiktig ekonomisk balans. Den beräknade utvecklingenav del slatliga budgetsaldot ligger väl i linje medbalansalternalivet i LU 84. Budgetunderskottet minskar således under periodenfrån 11,lill av BNP. Del överensstämmer näslan hell med beräkningarna iLU:s balansalternaliv om hänsyn tas till atl bostadslångivningen den 1 juli1985 överförs lill ell särskilt bostadsinslitut. En märkbar förbättring av statens finansiella situationhar således ägt rum. Utgiftspolitiken har stramats åt. Enligt föreliggandekalkyler beräknas de lotala statsutgifterna vara i stort sett oförändradeunder , mätt i fasla priser. Exklusive räntor minskarutgifterna med . Samiidigi ökar inkomsterna med ifasta priser (enligt den reviderade nationalbudgelens redovisning avarbetsgivaravgiflsinkomsterna). Även de totala offentliga utgifterna ökar enligtkalkylerna långsamt. Räknat i fasta priser stiger utgifterna med drygl 1 %mellan 1983 och 1985. Genom all bruttonationalprodukten under motsvarandeperiod stiger med , minskar de offenlliga utgifternas andel av BNP från67% 1983 till 64,1985. Även om den ekonomiska utvecklingen harvarit relativt god såväl i som i omväriden, kvarstår belydande problemi de flesla länders ekonomier. När det gäller den internationella utvecklingen stårarbetslösheten och Prop.1984/85:150 Bilaga 1.2 9 de finansiella frågorna i centrum. Hur kommer dedominerande länderna all agera om konjunkturläget försvagas? Kommer de alllälta finanspolitiken i syfte atl hålla uppe den ekonomiska aktiviteten ochförhindra en ytterligare ökning av arbetslösheten eller kommer de att geinflationsbekämpningen och saneringen av statens finanser fortsatt högprioritet? Vad kan man förvänla sig när del gäller ränior, valutakurser,budgetunderskott och bylesbalansutveckling? Det är svårt att besvara dessacentrala frågor med någon större precision. 1 nästföljande kapilel diskuierasolika aspekter på den internationella ekonomiska uivecklingen och redovisas deantaganden som lagts lill gmnd för kalkylen. De slrukturella problemen i den svenska ekonomin harbehandlats i LU 84. Syftet med föreliggande trearskalkyler är inte i förstahand alt analysera sådana långsiktiga frågor. Det bör lämpligen ske inomlångtidsutredningarnas ram. I treårskalkylerna koncenlreras istället analysenpå några tänkbara förlopp för den ekonomiska utvecklingen under de närmasteåren. Därvid är del av speciellt intresse att analysera bl. a. vilka effektersom en alltför snabb pris- och löneslegringstakt skulle få på den svenskaekonomin och vilka möjligheter del finns atl undvika alt en inlernationellkonjunkturavmallning får slarkl negativa effekler på sysselsättningenoch/eller bytesbalansen. Även om intresset således i första hand knyls lill denärmaste årens utveckling, är det ändå intressant all ställa det ekonomiskalägel under mol det balansläge som LU 84 angav. Enöversiktlig sådan jämförelse redovisas därför. I LU 84 analyserades den ekonomiska utvecklingen under denärmaste åren med hjälp av två alternativa utvecklingsförlopp för perioden 1987. - I referensallernativet fömtsaltes dels all1970-talels pris- och lönebild ning skulle bli rådande 1985 och framåi, dels alt finanspolitiken skulle vara passiv i belydelsen all slatens inkomsler och ulgifter i huvudsak skulle ulvecklas i enlighel med redan fattade beslut och gjorda åtagan den (s k långiidsbudgelleknik). I balansalternalivet förutsattes dels en väsenlligtlägre pris- och löne ökningslakt än i referensallernativet, dels budgetförstärkningar med i genomsnitt ca 1985-1987. Som redovisades i föregående kapilel har relalivpriset påsvensk export utvecklats ogynnsammare än vadlångtidsutredningen räknade med i balansalternativet. Dessutom har behovet avinflationsdämpning ytterligare skärpts sedan långtidsutredningenpresenterades. Det beror framför allt på all den internationella inflationenvaraktigt tycks ha kommit ner på en nivå som är någol lägre än vad ulredningenräknade med. Del har mot den bakgrunden bedömts som mindre intressant attkonstmera ett nytt utvecklingsförlopp byggt på exakl samma principer somreferensallernativet i långtidsutredningen. Elt sådant alternativ är nämligeninle långsikiigi hållbart. Del skulle leda till växande underskott i 1984/85:150 Bilaga 1.2 10 bytesbalansenoch statsbudgeten, som arbetslösheten skulle bli allt större.Sannolikt skulle i så fall en anpassning av växelkursen tvingasfram. I kapitel 12 redovisas några nyckeldata som beskriver huvuddragen i etlsådant "låt-gå"-aliernativ. De två huvudalternativen har mot dennabakgrund givits följande utformning i treårskalkylerna. Balansalternativelbygger på elt antagande om låga pris- och löneökningar. Dessulom förutsättsbudgetförstärkningar på sammanlagt under perioden 1986-1988och en stram penningpolitik. Budgetförstärkningarna har schablonmässigt lagtsin med lika slora belopp i resp. kommun-, företags- och hushållssektorerna. Delåga pris- och löneökningama skapar förutsättningar för en utveckling somleder mot balans såväl i utrikesbelalningarna som på arbetsmarknaden. Referensalternativetförutsätter en pris- och löneutveckling i linje med hisloriska samband. Finanspolitikenstramas ål ytterligare i syfte all dämpa pris- och lönestegringstakten ochundvika en försämring av bytesbalansen och slatsbuGgeten. Jämfört medbalansalternativel läggs ytterligare budgetförstärkningar på ca 15 miljarder kr1986 och ca 1987 in i kalkylen. Dessa extrabudgetförstärkningar tas i sin helhet ut i hushålls-sektorn. Penningpolitikenförutsätts vara stram. Debudgetförstärkningar på som ärinlagda i båda alternativen tas ut som särskilda iransfere-ringsposter frånkommun-, förelags- och hushållsseklorerna till staten. De exlrabudgetförstärkningarna i referensalternativet är inlagda som en höjning av deindirekta skatterna. I båda fallen är det dock endast frågan om beräkningstekniskaanlaganden. Någon analys av i vilken utsträckning de nödvändigabudgetförstärkningarna bör tas ul på utgiftssidan resp. inkomstsidan har inlegjorts. Kalkylenöver slatens inkomster och utgifter före budgetförstärkningar bygger påföljande förulsättningar i båda alternativen. Basenheten i den statligainkomstskaiieskalan hålls oförändrad 1986 och har därefier räknats upp med 300kr . Förslagen i regeringens proposilion om förenklad självdeklarationhar beaktats. Punktskatter och andra indirekta skaller som enligt gällanderegler är nominellt oförändrade har räknats upp med inflationen.Arbetsgivaravgifterna har antagits vara oförändrade efter 1985. Även denkommunala utdebiteringen har fömtsätts vara oförändrad efter 1985. Debåda alternativen bygger på gemensamma förutsällningar om den internationellautvecklingen. Ränteutvecklingen påverkas starki av både den internationella ochden inhemska ekonomiska utvecklingen. Skilda ränleantaganden har ularbelals förresp alternativ. Utbudet av arbetskraft, mätt i limmar, har varierats någotmellan de båda alternativen, beroende på olika efterfrågebilder. För övrigaförutsättningar redogörs i samband med presentationen av utvecklingen inomolika delområden. 1984/85:150 Bilaga 1.2 11 Föreliggande trearskalkyler baseras på den makroekonomiskamodell, , som utvecklats inom . Modellen finns dokumenteradi bilaga 17, SOU 1984:7, till LU 84. En kortfattad beskrivning av modellen ochde förändringar i olika samband som gjorts sedan långtidsutredningen redovisasi appendix. Som framgått av kapitel 2 blev den internationellaekonomiska utvecklingen bättre än vad som fömtsaltes ilångtidsutredningen. Till detta bidrog framför allt den oväntat starkatillväxten i stalerna. väntas produktionen inom OECD-områdetöka någol långsammare än 1984. Den förutsedda tillväxttakten (3,)överensstämmer i stort sett med LU: s bedömning . bedömdes i LU världsekonomins utvecklingbli svagare än under de närmast föregående åren. Denna förmodade konjunkturförsvagningförutsågs bli mesl markerad i , där den skulle inledas redanunder 1985. föreliggande bedömningar tyder emellertid inle på enomedelbart föreslående konjunkturnedgång i den amerikanska ekonomin. I den ifebruari framlagda budgeten räknar man dessutom med en fortsatt årlig tillväxtpå ända fram lill 1990. Andra bedömare, däribland den amerikanskakongressens budgelbyrå, är dock försiktigare och deras bedömningar för dekommande åren ligger på . Alla dessa bedömningar är dock behäftade med belydandeosäkerhels-marginaler. Dollarkursens, räntornas och energiprisernas utvecklingkan redan på kort sikt förändra utvecklingsbilden. På längre sikl råder delosäkerhet om vilken inverkan de slora underskotten i federal budgei ochbytesbalans kan ha på lillväxlbetingelserna. Dendollarkurs som noterats är på sikl inte förenlig med en balanseradulveckling av den amerikanska ekonomin. Näringslivet lider f. n. av en myckelsvag internationell konkurrenskraft. Den slarka importkonkurrensen harvisserligen tvingat de amerikanska företagen till moderniseringar och störtekoslnadsålerhällsamhei, men det är inte tillräckligt för atl på längre siklundvika negativa effekler på den industriella tillväxten. Den relativt högarealränlenivån verkar också pä sikt hämmande på den industriellainvesteringsaktiviteten och därmed på de långsiktiga tillväxtmöjligheterna. Denhöga dollarkursen i förening med en expansiv finanspolitik och en stark inhemskefterfrågan har lelt lill slora underskott på handels- och bytesbalansen.Bytesbalansunderskotlet beräknas uppgå till . Näringslivets brislande konkurrenskraft har ökat trycket påadministrationen atl vidta protektionistiska ingrepp. Det är osäkert humvida -och i så fall i vilken omfattning sådana ålgärder kommer alt vidtas. 1984/85:150 Bilaga 1.2 12 Trotsdel slora bytesbalansunderskotlet har dollarkursen inle fallit, ulan tvärtomfortsatt att stiga fram till början av 1985. Det finns inle någon allmäntaccepterad förklaring till den ulveckling som ägt rum. En tänkbar förklaring ärdel förtroende som internationella kapitalplacerare känner för de långsikligatillväximöjlighelerna i . En bristande tilltro till Västeuropasframtidsutsikter kan ytterligare ha stärkt dollarns dragningskraft. En annanviklig faktor är sannolikt del relativt höga ränteläget i ikombinaiion med en låg inflation. Denna situalion har sin grund bl.a. i delslora budgetunderskottet och den icke-ackommode-rande penningpolitik som förtsunder senare år. Enyllerligare förklaring till den slarka dollarn har atl göra med dessdominerande roll som betalningsmedel och internationell reservvaluta. Deninternationella efterfrågan på likviditet växer i snabb lakl. När penningpolitikeni ges en stram inriktning tenderar utbudet av internationelllikviditet all växa långsammare än efterfrågan, varigenom dollarkursen pressasupp. Enförutsättning för en balanserad utveckling av den amerikanska ekonomin är altbudgetunderskottet nedbringas. Regeringens budgetförslag sägs innebära enslrävan att reducera budgetunderskottet lill budgetåret1986, jämföri med elt beräknat underskott på ca 220 miljarder . Dessabedömningar har dock ifrågasatts såsom varande alltför optimistiska. Del ärinte heller klarl vilka förändringar behandlingen i den amerikanska kongressenkommer all leda till. Ellpositivt scenario skulle innebära atl relativt betydande budgetbesparingaråstadkoms. Därigenom sänks eflerfrågelryckel i den amerikanska ekonomin något,som pressen uppåt på räntorna minskar. Eflersom dessulominflationsförväntningarna sannolikt minskar, kan räntorna rentav sjunka något.Dollarkursen anpassar sig gradvis nedåt, den amerikanska konkurrenskraftenförstärks och bytesbalansproblemen minskar. Några deslabiliserande kursrörelseruppkommer inte. Därigenom sker inte heller några kraftiga ränleflukluationer.Efterhand sjunker räntelägel yllerligare som ell resultat av avlagandeinflationsförväntningar och försvagad konjunktur. Iell mer pessimistiskt scenario blir budgetförstärkningarna mycket små. Densvaga konkurrenskraften leder lill sist lill en kraftig minskning av denekonomiska aktiviteten. Därigenom minskar de internationella kapitalplacerarnasförtroende för den amerikanska ekonomin. Det växande budgelunderskottel ter sigalllmer som en potentiell inflationsrisk. När förväntningarna slår om,uppkommer ell mycket kraftigt valutautflöde och dollarkursen faller kraftigl.1 syfte att begränsa kursnedgången och inflalionsim-pulserna från utlandetstramas penningpolitiken åt, varigenom räntelägel pressas upp kraftigt. Detla isin tur leder lill en yllerligare åtstramning av politiken i och endjup internationell konjunktursvacka. I ett sådani scenario kan deprotektionistiska strömningarna komma att förstärkas. 1984/85:150 Bilaga 1.2 13 Utvecklingen av den amerikanska ekonomin har i huvudsakantagits följa del positiva scenariot. Det innebär emellertid inle altkalkylerna fömtsätter en fortsatt hög tillväxt i . Tvärtomantas den ekonomiska akfiviieten efter en tillväxt på ca 3,avtaunder 1986 och 1987. Inflationen bedöms ligga på en låg nivå och räntelägetanpassas successivi nedåt. Dämpningen i den amerikanska konjunkturen väntas underdessa förutsättningar ha en relafivt begränsad inverkan på den västeuropeiskatillväxten. Denna fömtses uppgå till ca 2 1/1985, varefter en viss dämpningantas äga rum . Enligt föreliggande bedömningar väntaslillväxlimpulserna i första hand komma från den inhemska efterfrågan.Ulrikesbalansen beräknas visserligen också bidra positivt men i minskadutsträckning mot periodens slut. När det gäller den inhemska efterfrågan, lordeinvesteringarna utgöra en slark komponent. För detta lalar atl länder vilkasbudgelutveckling är under kontroll förväntas stimulera investeringsaktivitetenför att främja den produktiva basen efter en period med svag utveckling.Vinsterna inom industrin anses nu ha återställts till en mer normal nivå ochkan bidra till ökade invesleringar. Även nettoexporlen och den privatakonsumtionen bedöms komma att ge posilivi bidrag lill tillväxten.Finanspolitiken bedöms bibehålla sin huvudsakligen strama inriktning. Detinnebär att budgetpolitiken inle ger utrymme för någon nämnvärd expansion iden offenlliga sektorns utgifter. Den tillväxt som under dessa förhållandenkan vänlas komma till stånd blir inle tillräcklig för alt reduceraarbetslösheten från den nuvarande höga nivån. Denekonomiska utvecklingen i har dominerats av exportenssnabba expansion, vilkel lell lill ell rekordöverskott i handelsbalansen.Utlandsefterfrågans bidrag lill den japanska tillväxten väntas dock fr. o. m.1985 bli klart mindre. Trols det förutses tillväxten i den japanska ekonominäven bli något högre än i andra industriländer. En vissavsaktning jämfört med är dock sannolik eflersom den väntadelägre utlandsefterfrågan inte lorde komma alt kompenseras av inhemskefterfrågan. Den medelfrisliga norm som lillämpas i den slatligabudgetpolitiken avser att jämvikt mellan inkomster och utgifter skall uppnåslill 1990. Någol utrymme att via finanspolitiken slimulera efterfrågan finnsdärför inle. Inom gruppen utvecklingsländer har den externa situationenförbättrats under de senaste årens konjunkturuppgång. Förbättringar avbytesbalanserna bedöms dock nu ha upphört och den kvarslående skuldbördanulgör i många länder en riskfaktor för utvecklingen genom att man kan tvingasatl begränsa importen. Om inga allvariiga slörningar på valutaområdet och ihandeln med induslriländerna inlräffar bedöms dock förutsättningarna varaförhållandevis gynnsamma för en fortsatt tillväxt i utvecklingsländerna somhelhel. 1984/85:150 Bilaga1.2 14 Sammantagettyder dessa bedömningar på att det finns skäl atl räkna med en viss nedgång iväridsekonomins tillväxttakt , till en för denna konjunkturnedgånglägsta nivå 1987. Därefier skulle en ny uppgångsfas påbörjas. Inflafionenbedöms komma att stabiliseras på nivån 4 ä . Det allmänna räntelägetväntas sjunka gradvis . Del tekniskakalkylantagandet för dollarkursen har lagts på genomsnittsnivån för febmari1985 (SEK/USD 9:35)'. Antagandenarörande den internafionella utvecklingen sammanfattas i labell 4.1. På gmnd avden slora osäkerheten har här valts förhåillandevis försiktiga bedömningar, sominnebär att världsekonomin går in i en normal konjunkturavmallning under 1986och 1987. En mer positiv bild med en snabbare ökning av väridshandeln skullegivetvis underlätta vår anpassning till balansmålen. Å andra sidan kan maninte heller bortse från att riskerna för en relativt svår inlernationellrecession är belydande. Tabell 4.1 Vissa nyckeldata för den internationellautvecklingen 19841988 Procentuell förändring från föregående är Världshandel med bearbetade varor 5 Priser och löner Pris-och löneutvecklingen har under lång lid varit ett centralt problem i densvenska ekonomin. Genom de höga löneavtalen 1974-1976 försämrades vårtrelafiva kostnadsläge kraftigt gentemot omvärlden. Det ledde dels till stiganderelativpriser i utrikeshandeln, dels lill en drastisk lönsam-helsförsämrinjg iförelagen. Genom devalveringarna 1976 och 1977 återställdes relativpriset tillden nivå som rådde i början på 1970-talel. slegrelativpriset på svenska exportvaror och svensk induslri förlorade marknadsandelar.Kronan devalverades på nytt 1981 och 1982. Till skillnad från de tidigaredevalveringarna innebar framför allt devalvering inle bara ettålerställande i efterhand av den konkurrenskraft som gåtl föriorad.Relativpriserna och företagens relativa arbetskraftskostnader per produceradenhet sänktes till en nivå som var lägre än i början av 1970-lalet. Konsumentprisernasökningslakt har med undantag översfigil den genomsnittligaökningslakten i OECD-områdel , se diagram 5.1.