prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — 2. det akliemarknadsbolag i varsaktier det finns anledning anta har sketl otilläten handel eller handel somföranletts av otilläten ålgärd, 3, den juridiska person som lämnatdel offenlliga erbjudandet om aktieförvärv, 4, moderförelagel till delakliemarknadsbolag som avses i 2 eller lill den juridiska person som avses i 3, Finnsdel anledning anta atl nägon har överträtt andra beslämmelser i denna lag ochär överträdelsen belagd med straff, får bankinspektionen i ulredningssyfteockså infordra uppgifter av denne. 1denna paragraf anges i vilken utsträckning bankinspektionen får inhämlauppgifter lill ledning för sin bedömning om brott enligt värdepap- Prop.1984/85:157 103 Paragrafen moisvarar med vissa språkliga och andra avvikelser 31 §i utredningens förslag. Första stycket gällerrätten till upplysningar vid antagande om att någon har överträtt förbud enligt7 eller 8 § och andra stycket gäller rätten att inhämla uppgifter i övriga falldä straffbar överträdelse av lagen kan ha skelt. Beträffande den allmännamoliveringen lill paragrafen hänvisas lill avsnitt 2.2.7, Som framgår av denallmänna motiveringen får bankinspeklionen, enligt försia slycket, när detfinns anledning anla alt nägon överträtt beslämmelse i 7 eller 8 § infordrauppgifter i utredningssyfte frän vissa uppräknade personer. Uppgiftsskyldigenligt första slyckel I är den som det finns anledning anla har överträtt nägonav nyssnämnda bestämmelser. I fall som avses i 7 § kan sålunda denuppgiflsskyldige vara vilken arbets- eller uppdragstagare som helst hos deterbjudande eller erbjudna företaget eller hos moderföretag till nämnda företag,förutsatt att det finns anledning anta alt vederbörande har gjort sig skyldiglill brott. Under nämnda förutsättning får uppgifler också inhämtas av densom, i den utsträckning som i 7 § andra slyckel sägs, äger akiier eller andelari det erbjudande eller erbjudna företaget. I fall som avses i 8 § kanfrågerätlen inle användas mot annan än den som enligt 6 § har insynsställning iakliemarknadsbolaget. Uiöverenskilda fysiska personer som sagts omfaltar uppgiftsskyldighelen enbegränsad grupp juridiska personer, angivna i försia slycket 24. Sålunda fårbankinspektionen begära uppgifter från det aktiemarknadsbolag, i vars aktierdel finns anledning anla har skett olillålen handel eller handel som föranlellsav otilläten åtgärd. Inspektionen fär även vända sig med en förfrågan tillbolagets moderföretag. Gäller antagandet otillåtet ulnytljande av kännedom omett förestående förvärvserbjudande, får inspeklionen vidare inhämla uppgifterav den juridiska person som lämnal erbjudandet liksom av moderföretag tillsådan juridisk person. Som förutsättning för allfrågerätten över huvud tagel får tas i bruk gäller alltså all det finnsanledning anta alt bestämmelserna i 7 eller 8 § överlrätts. Skäl till sådantantagande föreligger, om del framkommer all person som omfattas av 7 eller 8 §gjort affär under omständigheter som avses i nägon av nämnda paragrafer. Ännuslörre skäl till sådanl anlagande föreligger om åsyftad affär inte anmälts påföreskrivet sätt; att inspektionen kan få kännedom om affär som inte anmäits,beror pä att fondkommissionärer skall lämna inspeklionen uppgift om innehålleti de avräkningsnotor som de upprättat Qfr. 21 §). för anlagande omlagöverträdelse kan vidare i vissa fall föreligga då t. ex, en nära anhörigeller person med annan särskild bindning lill någon som avses i 7 eller 8 §gjort affärer under lid som avses i beslämmelsema. kan antagande omlagöverträdelse föreligga ulan att beslämd person kan misslänkas. Del kanförekomma fall. där omsättningen av aktier i visst bolag ökat markanl föreoffentliggörandet av en siarkt kursdrivande händelse i bolaget. 1984/85:157 104 vilkapersoner som handlat med aktierna i dessa fall kan ge vid handen att påfallandemånga haft en särskild anknytning till bolagel: de är t. ex, bosatta i den(mindre) ort där bolagel bedriver sin verksamhel. Åven i nämnda fall, därolillåten tipsning kan antas ha förekommit utan atl omständigheterna gerledning för vem som förfarit lagstridigt, kan frägerätten komma lillanvändning. Självklart kan den dock inte i dessa fall användas mot enskildfysisk person eftersom det i denna situation inte finns någon bestämd personsom det finns anledning anta kan ha överträtt förbuden. Ger den förstaförfrågningen vid handen att det finns anledning anta att viss bestämd personligger bakom en olillålen tipsning kan emellertid en förfrågan riklas lilldenne. Detbör emellertid understrykas, att bankinspektionens utredande verksamhet inteär avsedd att ersätta förundersökning i allmänhet. Det yttersta syftet medfrågerätten är atl möjliggöra en bedömning av om fall föreligger som börföranleda åtalsanmälan. En sådan bedömning kan göras utan att förhållandenagenomlysts på det sätt som enligt 23 kap. skall ske vidförundersökning även om, som i den allmänna moliveringen avsnitt2.2.7, förutsättningen för inledande av förundersökning enligt RB skaU varaför handen för att inspektionen skall få infordra uppgifter i ulredningssyfte. Vilkentyp av uppgifter som inspektionen kan behöva infordra beror av omständigheternai det enskilda fallel. Frågor till sådana företag som avses i första stycket2-4 lorde i försia hand komma all gälla vissa händelser ibolagel inträffat och vilka personer som fåll kännedom därom. Frågor tillenskild kan gälla om och i så fall när vederbörande fåu kännedom om en sådanomständighet eller händelse som avses i 7 eller 8 §. Även om det föreliggeruppgift om att personen i fråga vid viss lidpunkl varit initierad bör hans egetyttrande i saken inhämtas. Det kan också finnas anledning att efterhöra denenskildes motiv till en affär. Visserligen saknar motivet belydelse för om enaffär eller ålgärd som avses i 7 eller 8 § är straffbar eller inte. Uppgift ommotivet kan dock ge icke oväsentlig information för bedömningen av förfarandet.Det kan ju här erinras om att åtalsmedgivande inte behöver lämnas om fråga ärom ell fall som kan betraktas som ringa. Från personer som inle är iinsynsslällning, vilka kan göras ansvariga enligt 7 §, kan del vidare finnasanledning all inhämta uppgifter som visar hur ofta vederbörande lidigare gjortaffärer med aktier i akliemarknadsbolaget. Såvitt gäller personer iinsynsslällning framgår motsvarande uppgifter av insynsslällningsregislret (sespecialmotiveringen till 25 §). Paragrafensandra siycke gäller fall då del finns anledning anta att andrastraffsanklionerade bestämmelser än som avses i 7 eller 8 § har överträlls.Även i sådana fall har bankinspeklionen räll alt inhämta uppgifter i utredningssyfte.Frågerätlen är dock begränsad så till vida att den endast får utövas mot densom det finns anledning anta har åsidosatt skyldighet enligt Prop.1984/85:157 105 Som exempel på fall där andra slyckel kan komma atttillämpas, kan nämnas den situationen alt del finns anledning anta atlanmälningsskyldighet enligt lagen åsidosatts. Bankinspeklionen kan då inhämlaförklaring lill varför anmälan uteblivit. 25 § Bankinspeklionen skall föra register som innehålleranmälningar som gjorts enligt 10 § (insynsställningsregister), Uppgtfteri insynsställningsregister avseende sådant aktieinnehav som inte längreomfattas av anmälningsskyldighet fär avföras ur regislrel. Uppgifterna skalldock bevaras i minst lio år efler det att de avförts. Paragrafen innehåller beslämmelser om regisirering av lillbankinspektionen inkomna anmälningar enligt VPL. Med de ändringar som följerav att någon anmälan av större ägarförändringar inte skall ske motsvaras den av34 § i ulredningens förslag. Vissa språkliga ändringar har också skett. Av försiastycket framgår all bankinspeklionen skall föra register som innehåller deanmälningar som gjorls enligt 10 §. Detta kallas insynsställningsregister. Somframgålt av specialmotiveringen till 15 § moisvarar insynsslällningsregislretvad som enligt insiderlagen betecknas förteckning. 1 gällande system för ävenvärdepapperscentralen sådan förteckning, någol som följer av 7 § insiderlagen.Skäl lill dubbelregistrering föreligger inte och värdepapperscentralensåliggande kan därför upphöra. Föreskrifterom hur registret skall föras ges inte i paragrafen. Insyns-ställningsregislrelkan föras på del sätt som bankinspektionen nu registrerar till inspeklioneninkomna anmälningar. Del andraslycket anger, all uppgifler i insynsslällningsregislret om aktieinnehav sominte längre omfattas av anmälningsskyldighet får avföras ur registret.Uppgifterna skall dock bevaras av bankinspektionen i minst tio är efter det altde avförts. Hur man överklagar beslut 26 § Bankinspektionens beslut enligt denna lag fåröverklagas hos regeringen genom besvär. Paragrafen, som moisvarar 35 § i ulredningens förslag,föreskriver att bankinspektionens beslut enligt VPL får överklagas hosregeringen genom besvär. Såväl paragrafen som dess rubrik har justerats ispråkligt avseende i förhällande lill ulredningens förslag. 27 § Om någon inte fullgör sin skyldighet enligt 21 §,22 § eller 24 första stycket 2-4 får bankinspeklionen förelägga vite. Prop.1984/85:157 106 Paragrafen moisvarar med vissa språkliga och andraändringar 36 § i ulredningens förslag, Av paragrafen följer allbankinspektionen, om viss uppgiftsskyldighet enligt VPL eftersatts, fär ge föreläggandeom vite. Enligt 21 § skall fondkommissionär lämna bankinspektionenuppgift om innehållet i upprättade avräkningsnotor. Som framgår avspecialmotiveringen till 21 § går bestämmelsen tillbaka på molsvarandeföreskrift i 10 § fondhandelslagen. Enligt 11 § FHL äger rätten påframställning av bankinspeklionen genom vite tillhålla den som underiåler altsända in avräkningsnotor lill inspeklionen alt fullgöra silt åliggande.Bestämmelsen har, med den ändringen all vite kan föreläggas direkl av inspeklionen,förls över till VPL, Det bör särskilt observeras, atl vilesföreläggande intekan meddelas den som är uppgiftsskyldig enligt 24 § första stycket I eller 24 §andra slyckel, dvs, den som kan anias ha begått gärning som är straffbelagd ilagen. Enligt allmänna principer som gäller kan brottsmisstänkt inte tvingasatl lämna uppgifter för utredning av del brott som han misstänks för. Det ärmol bakgrund härav som vitesmöjlighel i angiven situation uteslutils. 28 § Den som uppsålligen bryler mol förbud enligt 7 eller8 § skall dömas lill böter eller fängelse eller, om brottetpå grund av affärens omfattning eller annan omständighet är grovt, tillfängelse i högst tvä år. Detta gäller dock inle om gärningen är belagd medsiraff i . Den som av grov oaklsamhel bryler mot förbud enligt 7eller 8 § skall dömas till böter eller fängelse , omgärningen inte är belagd med straff i . 1 fall som kan antas sakna betydelse för allmänhetensförtroende för värdepappersmarknaden eller som annars är ringa skall inte dömastill ansvar enligt försia eller andra slyckel. För anstiftan av eller medhjälp till gärning som avses idenna paragraf skall inte dömas till ansvar. Paragrafen innehåller de till förbuden i 7 och 8 §§ knulnastraffbestämmelserna. Den motsvaras av 37 § i utredningens förslag. 1förhållande till utredningens förslag har. som framgär av avsnill 2.2.5.1,gjorts den ändringen att även fängelse ingår i straffskalan vid brott sombegåtts av grov oaklsamhel. Dessulom har de av utredningen föreslagnabroltsbenäm-ningarna utgått. Vidare har uttryckligen angetls altstraffbestämmelserna inte gäller om gärningen är belagd med straff ibrottsbalken. Slutligen har, som kommeralt framgå nedan, Qärde slycketformulerats om. Vissa språkliga ändringar har också skelt. Första stycket avser det fallel alt etl förbud överträllsmed uppsåt. Straffet är i sådant fall böter eller fängelse i högsl sex månader.Om broitei på grund av affärens omfattning eller annan omständighet är alt ansesom 1984/85:157 107 grovtär dock straffet fängelse i högst Ivå är. Som bankinspeklionen förordal börriktpunkten för när grovt broll normalt skall anses föreligga sättas betydligthögre än vad utredningen ansett. Grovt brott bör således normalt vara förhanden när ett köp eller en försäljning avser akiier m, m, värda mera än . Även om del genom affären eller affärerna omsatta beloppel är mindrekan del dock komma i fråga all rubricera brottet som grovt, om annan graverandeomständighet föreligger, exempel utgör det fallet atl ett upprepat missbrukförekommit. annal exempel är att en fördröjning av offentliggörandet av denkursdrivande informationen skell för atl del rådande kursläget skulle kunna utnytQas, Detandra stycket behandlar den siluationen atl förbud enligt 7 eller 8 §överträtts av grov oaktsamhet. Straffet kan dä bli böter eller fängelse . Grov oaklsamhel kanexempelvis föreligga då en person i insynsslällning gör affär som avses i 8 §faslän han saknat anledning till antagande atl offentliggörande sketl. Om ingenindikation förekommil på all en väsentligt kursdrivande omständighetoffentliggjorts, är ansvarsförulsältningen således normalt uppfylld. I fråga omförbudet i 8 § kan grov oaktsamhet vidare vara för handen om insidern förväntatsig att omständighetens offentliggörande skulle medföra en kursförskjutning meninte varit medvelen om atl en omständighet av ifrågavarande slagerfarenhetsmässigt medför en kursrörelse av den storleksordning som förutsättsi 8 §. Etl högre aklsamhetskrav kan ställas på den som intar en centralinsynsposition i etl förelag än på andra. Person som omfattas av 7 § och somulövar verksamhet på en lägre nivå i något av de företag som avses med nämndaförbudsbestämmelse bör endast undantagsvis anses ha förfarit grovt vårdslöst.1 klarhetens inlresse kan tilläggas, all den som faktiskt saknat kännedom omett förestående förvärvserbjudande eller sådan väsentlig omständighet som avsesi 8 § aldrig kan fällas till ansvar för överträdelse av något av förbuden. Någonplikt att hålla sig underrättad om kursdrivande händelser föreligger alltsåinle i någol fall. 1tredje och Qärde slyckena förekommer beslämmelser om ansvarsfrihet. Siraffskall inle komma i fråga om en överträdelse av ett förbud kan anses saknabetydelse för allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden eller omöverträdelsen eQest är ringa. EnligtQärde slyckel skall enligt ulredningens förslag ej dömas lill ansvar för medverkantill brott enligt lagen. Härmed avses uppenbarligen atl endast gärningsmannen,ej anstiftare eller medhjälpare, skall dömas. Då enligt terminologin i 23 kap.4 § även gärningsmannen tillhör krelsen av medverkande, börlaglexlen förtydligas så all Qärde stycket får följande lydelse: "Föranstiftan eller medhjälp till gärning som avses i dennaparagraf döms ej tillansvar." (jfr prop, 1971: 77 s. 1984/85:157 108 29 § Till böler eller fängelse skall den dömas som uppsåtligen eller av oaklsamhel 1, underiåler atl inom föreskriventid göra anmälan enligt 10 S, 2, lämnar oriktig ellervilseledande uppgifl vid fullgörande av sin anmälningsskyldighet enligt 10 §eller vid fullgörande av uppgiftsskyldighet som avses i 22 § eller 24 § forslaslycket 2-4, 3, underlåterall iaklla åliggande enligt 15 eller 16 §, om gärningen inte är belagd med straff i , I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Paragrafeninnehåller beslämmelser om straffpåföljd vid vissa andra överträdelser avvärdepappersmarknadslagen än som avses i 28 §. Bortsett från de ändringar somföljer av att vissa av utredningens förslag inte genomförts överensslämmer deni sak med 38 § i utredningens förslag. Dessulom har uttryckligen angetts att straffbestämmelseninte gäller om gärningen är belagd med straff i . Somframgår av specialmotivering till 15 § har i tredje stycket införts enbeslämmelse om skyldighel för aktiemarknadsbolag alt hålla förleckning övervissa personer som har insynsställning tillgänglig för envar. Bestämmelsenmotsvarar 9 § första slyckel insiderlagen. Enligt 10 § försia slycket 3insideriagen omfattas underlåtenhet alt fullgöra skyldighel enligt bl. 9 §insiderlagen av insideriagens straffbestämmelser. Del innebär härför inle nägonnyhet alt, som här skett, låta underlåtenhet atl hålla förteckning tillgängligoch att mot eriäggande av avgift tillhandahålla kopia av densamma omfattas avstraffbestämmelsen i 29 §. 30 § Till böter skall den dömas som uppsålligen eller av oaktsamhet 1, underlåteratt inom föreskriven tid upprätta avräkningsnota enligt 17 §, 2, underiåleralt fullgöra åliggande enligt 20 eller 21 §, om gärningen inle är belagd med siraff i , 1ringa fall skall inte dömas till ansvar. Paragrafen,som saknar motsvarighet i utredningens förslag, innehåller straffbestämmelserlill avsnittel om skyldighet att upprätta avräkningsnota, 1 12-17 §§fondhandelslagen finns flera olika slrafibestämmelser intagna. Enligt 12 och 13§§ FHL skall sålunda böter ådömas i pengar medan påföQden i 14 § ärdagsböter. Somframgår av avsnitt 2.6 i den allmänna motiveringen är ell av syftena med arbelain fondhandelslagen i värdepappersmarknadslagen atl förenkla bestämmelserna. Pågrund därav har i 30 § föreskrivits atl påföQden för brott mot bestämmelsernaom skyldighet att upprälla avräkningsnota skall vara enhetlig - nämligendagsböter. För all understryka att det endast är allvariigare överträdelser somskall beivras har vidare föreskrivils all del ej skall dömas till ansvar iringa fall. Detta innebär att sådana brott mol bestämmelserna om upprättande avavräkningsnota som närmast har karaktären av ordningsförseelser i regel inteskall föranleda påföQd. 1984/85:157 109 I likhei med vad som gäller i övrigl enligt VPL fär ätalför brott endast väckas efter medgivande av bankinspeklionen (jfr. 32 §), Straffbestämmelsen gäller inte om gärningen är belagd medsiraff i . 31 § av brott enligt 28 § skall förklarasförverkad om det inte är oskäligt. Paragrafen, som i sak motsvaras av 39 § i utredningensförslag, innehåller bestämmelser om att av brott enligt 28 § undervissa omständigheter skall kunna förverkas. Bestämmelserna har behandlalsunder avsnitt 2.2.5.2 i den allmänna motiveringen. Den grundläggande förutsättningen för förverkande är alldel har förekommit etl brott mot 7 eller 8 §. Förverkandeförklaring kan därförinle meddelas när del t. ex. inte går att styrka att en handling i slrid med förbudi 7 eller 8 § sketl av uppsåt eller grov oaktsamhet. Del krävs vidare att den mot vilken förverkande riktashafl av brottet. Det kan vara gärningsmannen själv eller någon annansom lillhör den personkrels som avses i 36 kap. 4 § BrB. är ett rättsligt begrepp som förekommer på flerahåll i och som avser en ändring i förmögenhelsläget, alltså enabstrakt ekonomisk differens. kan sägas ha uppkommil om den som gjorten aktieaffär därigenom kommit i ell gynnsammare förmögenhelsläge än om affärenförblivit ogjord. Om t. ex. köp sketl i slrid med ett förbud och om kursenstigii då del med förbudet avsedda förhållandet offentliggjorts, har en typiskvinning av brotiei uppkommit, Insidern hade ju inte kunnat fä del av kursstegringenom lagen föQts. Om otillåten affär avsett försäljning och kursen sjunkil dåinformationen gjorts allmänt bekant, har likaså uppkommit. På grund avförsäljningen har ju insidern kommit i ell bättre förmögenhetsläge än omaktierna behållits. Då en affär i sig inte varil otillåten men väl föranleltsav en person som inte själv fåll göra molsvarande affär, får bedömningen av omvinning uppkommit göras i analogi med vad nu sagts. Huruvida vinningen är enföljd av brottet beror på om affären skulle ha kommii lill slånd även utaninsiderns lagslridiga agerande. Skulle affären ha gjorts under allaförhållanden kan den inle anses föranledd av insidern och då medför affärenvarken siraff för insidern eller förverkande av eventuellt uppkommen . För alt konstatera om uppkommit men framför alllför all mäla dess storiek blir det naturliga förfaringssättet att jämförakursen den dag affären genomfördes med kursen då förhållande som ulgjorl grundför etl förbud offentliggjorts. Särskilt om informationen lill marknadendröjer, kan kursen komma att påverkas av andra faktorer ändet 1984/85:157 110 förhållandesom gjort ett förbud verksami. Situationen kan t. ex. vara den alt ett bolag avkonkurrensskäl skjuter upp offentliggörandet av en sädan omständighet som avsesi 8 §. Sedan insidern med kännedom om omständigheten köpl aktier i bolagel,kan kursen på aktierna komma att stiga av marknadstekniska skäl eller på grundav en allmänl kurspåverkande händelse. 1. ex. etl politiskt beslul. Närbolagel sedermera offentliggör den omständighet som gjort insiderns affärotillåten, kan kursen komma atl stiga yUeriigare. Av den sammanlagdakursstegring som inträffat kan sålunda endasl en del hänföras lill denomständighet vars utnyttjande är förenat med straffansvar. Inte deslo mindrefår kursstegringen i dess helhet betraklas som till följd av brottet.Delta beror på att vederbörande inte lill någon del hade kunnal lillgodogörasig kursstegringen om han föQt lagen. Om den angivna situationen ändras så allkursen antas gå ner mellan köpel och den tidpunkt förhållandet blev allmäntbekant kommer i konsekvens med det sagda mellankommande fakiorer att reduceraden som kan anses ha uppkommit. Också om affären gjorls av en outsidermen föranletts av en insider får en sådan sammanlagd kursförändring som häravsetts anses uigöra den som uppkommil. Det anförda innebär inle atlförverkande alllid kommer att molsvara kursförändringen i dess helheloberoende av hur den uppkommil. Del kan nämligen i berörda fall finnasförutsättningar alt underiåla förverkande av skälig-hetshänsyn. Av paragrafen framgärvidare att förverkande inle skall ske om detla är oskäligt. Därmed avsesdetsamma som med den i och i liknande sammanhang använda lernienobilligl. Denna anses dock numera ålderdomlig och mer svårförståelig än"oskäligt" (se prop. 1983/84:36 s. 30), Förverkande är alltså en s,k, fakultativ rättsverkan. Avsikten är att domstolen skall göra en relativt fribedömning av när förverkande kan underlåtas. Del är därför inte, såsomvanligtvis gäller, nödvändigt all en förverkandeförklaring skall framstå somuppenbari oskälig. Medhänsyn lill del grundläggande syftet med förverkandebestämmelsen, nämligen atlkonfiskera obehörig vinst av insiderspekulalion, bör förverkande inte ske dådet kan antas alt den som fått av brottet kommer att utgeskadeersättning med belopp som svarar mot den gjorda vinningen. Sådanaomständigheter bör beaklas vid prövningen av om förverkande är oskäligt. Detkrävs inte alt frågan om skadestånd prövats av domslol eller alt lalan däromanhängiggjorts. Domstolen har i slället all med ledning av omständigheternabedöma sannolikheten för atl ersäitning skall utges, antingen efter dom ellergenom belalning på frivillig väg. Åvenom det saknas anledning lill antagande att vinsten kommer alt neutraliserasgenom utgivande av skadestånd eller på annat sätl, kan förekomma fall där deller sig naturiig! alt skälighelsregeln lillämpas. Ett sådant fall föreligger l.ex. när vinningen till väsentlig del uppkommit på grund av andra faktorer änsådana som har samband med det förhållande som gjort elt förbud tillämpligt. Prop.1984/85:157 111 Somen allmän princip vid alla slag av förverkande gäller att en uppskattning avdet värde som skall förverkas får ske, när bevisning om vad som skall förverkasinte alls eller endasl ined svårighet kan föras. Någon särskild regel om dellabehövs inte. Vidbestämningen av det värde som skall förverkas - här bortses från tillämpningenav skälighelsregeln får man, som lidigare nämnts, normall ulgå fränkursutvecklingen från en tidpunkt till en annan. Den första lidpunkten är dendag affären genomfördes och denna lorde ulan svårighel kunna fastställas. Den senaretidpunkten avser det förbudsgrundande förhållandet blivil allmänl käntoch kunnat las i beaklande vid handeln med akiier i bolagel. Då bolagel självtoffentliggjort förhållandel, vilkel lorde och bör vara del normala, är det iregel den kurs som noteras som offentliggörandet skett som avses.