prop · G803176 · 1984-12-31 00:00:00 — Tidpunkten för en flyttning lill egenbostad kan variera. Resurser måsle siällas lill förfogande för all medge altden som så önskar kan flytta till en enskild eller kollektiv bostad, men delmåste också finnas olika former av slöd och service lill den som för korlareeller längre lid bor kvar hos föräldrar eller nära anhöriga. Skälen lill all vuxna psykiskl ulvecklingsslörda bor kvarhos sina föräldrar eller andra nära anhöriga är flera. Föräldrarna kan motsättasig att träda i bakgrunden som vårdare. Den vuxne kan bl.a. genom silthandikapp ha svårt att godta att bo någon annanstans än i föräldrahemmet. Förmånga saknas också goda bosiadsaliernaliv. En flyllning hemifrån innebär en ömsesidig frigörelse sommåsle påbörjas långi innan flyttningen är aktuell. Del är en process som i höggrad påverkas av de olika slödformer som kan erbjudas psykisklutvecklingsstörda och deras anhöriga. 1984/85:176 33 Ett avgörande hinder i denna ulveckling har för mångavaril bristen på alternafiva bostäder med individuelll avpassade stödresurser.Varken föräldrar eller psykiskl ulvecklingsslörda har kunnal känna önskadIrygghet och tillförsikt inför en flyttning, Detla har konserverat föräldrarnasroll som vårdare och för många vuxna psykiskl utvecklingsstörda medföri problemi deras idenlitetsuiveckling. En positiv frigörelseprocess bör kunna mynna ut i allvuxna psykiskl ulvecklingsslörda bl.a. kan erbjudas en boslad med väl avvägistöd och att deras föräldrar därigenom också kan förändra sin roll i sinfortsalla koniakt med sill barn. Jag har i det föregående föreslagit ålgärder somunderiällar för psykiskt ulvecklingsslörda barn alt bo kvar i föräldrahemmel.När psykiskt utvecklingsstörda växer upp bör de alltså ges möjlighet all somandra flytta hemifrån. Små gruppbostäder i den vanliga bostadsmiljön, härkallade grupphem, är då etl bra alternativ. Däremol anser jag inle, lillskillnad från några remissinstanser, alt vuxna psykiskt utvecklingsstördassjälvständighet främjas av en bostad hos en annan familj. Den nuvarandeomsorgsformen bostad i annal enskill hem bör därför inle få någon molsvarighelför vuxna i den nya lagen. Vuxna bör, likaväl som barn och ungdomar, i störstamöjliga ulslräckning bo i mindre grupper integrerade i samhället. Sammariktmärke för gruppstorlek skall gälla för dessa som för elevhem men de böralltså kallas grupphem. I den nuvarande omsorgsverksamheten motsvaras grupphemmennärmasl av inackorderingshemmen. Av samma skäl som för barn och ungdomar bördet finnas utrymme för flexibilitet i fråga om gruppens sloriek. Kraven på tillsynkan variera beroende på de enskildas behov. Del är väsenlligt atl de som bor i ett grupphem känner attde inte bor i en inslilulion. Grupphem bör därför utgöra en naturlig del av denvanliga bostadsbebyggelsen och skall kunna finnas i både hyres- ochbosladsrätlshus, radhus och villor efler vad som är lämpligasl på varje orl.Del bör undvikas att flera grupphem placeras i omedelbar närhel av varandra. Enligt vad jag har erfarit kommer chefen förbostadsdepartementet alt föreslå vissa ändringar i lagen (1947:523)om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande m.m. Ändringeninnebär dels atl kommunen skall bedriva sin bostadsförsörjningsplanering isyfte all främja all alla i kommunen fär en boslad av god kvalitet dels allkommunen i sin bostadsförsörjningsplanering skall samråda med Jagvill för min del underslryka alt landstingen i sin planering av grupphemmen börsamverka med berörda kommuner. Grupphem är psykiskt utvecklingsstördas bostad. De skallnaturligtvis anpassas för dem som bor där. De personer som skall ge hjälp ochslöd av olika slag lill dem som bor i grupphemmen förväntas ge del underhänsynslagande till atl de ulför sitl arbele i vad som är de psykisktulvecklingsslörda personernas hem. I arbetsuppgifterna ingår au efter de 3 1984/85. 1984/85:176 34 boendes behov ge personlig och praktisk hjälp som att köpaoch laga mat, tvätta kläder och utföra alla vanligt förekommande sysslor i etlhem tillsammans med dem som bor där. Det är alltså inte avsikten attgrupphemmen skall byggas, utrustas och drivas som mycket små institutioner/vårdhem. Personaltätheten får avgöras från fall till fall efter deboendes behov. Vid vissa hem kan del krävas vakande nattpersonal, andra kanklara sig med sovande natlpersonal. I många fall kan del räcka med atl någonfinns lill hands i närheten. Som framgår av tabellen bor många psykisktutvecklingsstörda vuxna hemma hos sina föräldrar eller anhöriga. Det måslefinnas en beredskap hos huvudmännen att bereda dessa vuxna bostad, när de avnågon anledning kan eller bör bo kvar hemma. Sammantaget innebärdetla ett krav på bostäder anpassade för denna grupp, om de intentioner som jaghar givit uttryck för helt skall kunna uppfyllas. Jag föreslår i del följande också all vårdhem somomsorgsform skall avvecklas. bor ca 8 300 personer på vårdhemoch specialsjukhus. Detta medför således ett behov av fortsatt ulbyggnad avanlalet grupphem. Som framhållits i det föregående bör grupphemmen ges karaktärav vanliga bostäder, givelvis anpassade efler de boendes behov, * Omvårdnad, friUdsverksamhei och kulturella aktiviteter Psykiskt utvecklingsstörda som får särskilda omsorger iform av boslad och daglig verksamhet skall också erhålla omvårdnad. Iomvårdnaden ligger en skyldighet att stödja och hjälpa dem med dagligapersonliga behov som de kan ha svårighet att själva klara. Exempel på sådanabehov kan vara hjälp att sköta hygien, äta, klä sig, nå och förflytta sig liksomhjälp med inköp av glasögon, kläder, skor och hygienartiklar. Det kan i vissafall vara lämpligl atl sammanföra dessa olika uppgifier lill en personligvårdare. I omvårdnaden ligger också elt ansvar för huvudmannen atlse till atl den ulvecklingsslörde får den hälso- och sjukvård saml landvård hanbehöver, t.ex. atl se lill atl var och en får av läkare ordinerade mediciner.Som lidigare anförts regleras landstingskommunernas ansvar för hälso- ochsjukvården för psykiskt utvecklingsstörda i hälso- och sjukvårdslagen. Del är vikligi att omvårdnaden anpassas till varje enskildindivids behov och hjälper och slöder individen att leva ett så självständigtliv som hans förutsällningar medger. Jag vill erinra om alt när det gäller stöd och hjälp ihemmet fär människor, som av fysiska, psykiska eller andra skäl möter betydandesvårigheier i sin livsföring, sitt behov av bistånd tillgodosett enligtsocialtjänstlagen. Behovet av bistånd är ibland omfattande; det kan i vissafall behövas daglig omvårdnad. Med daglig omvårdnad avser jag då även sådanomvårdnad som del kan finnas behov av nallelid. Personlig hjälp kan ocksåbehövas i Prop.1984/85:176 35 förskola, skola och dageenier. Del socialaomvårdnadsbehovel kan således inrymma belydande insatser. Formerna även fördessa insalser skall nalurliglvis anpassas efler behoven i varje enskilt fall.Ibland är den enskilde berättigad till insatser från både omsorgsverksamhetenoch . Del är angelägel alt dessa insatser samordnas på ett förden enskilde lämpligl säll. En situation, där behovel av sådan samordning ärpåtaglig, är när insaiserna från de bägge huvudmännen ulgörs av personlighjälp. Sådan hjälp bör så långt möjligt ges av ell begränsal anial, helslsamma, personer. Jag fömtsätter att samordning skall kunna komma till slåndgenom överenskommelser mellan ansvariga huvudmän. I omvårdnaden kan ingå också hjälp lill fritidsverksamhetoch kullurella aktiviteter. Med detta avses främsl hjälp alt komma lill detallmänna, bl.a. det kommunala, frilids- och kulturulbudet räcker dockinle delta utbud till. Jag föreslår därför alt landsiingskommunen får enlagfäsl skyldighel dels au verka för au del allmänna fritids- och kulturutbudelblir lillgängligl för psykiskl ulvecklingsslörda, dels atl erbjuda frilidsverksamheloch kulturaktiviieler för dem som bor på grupphem och elevhem. 2.6 Avveckling av vårdhem och specialsjukhus m.m. Mitt förslag: Vårdhem för barn och ungdomar avvecklasskyndsamt. Vårdhem för vuxna och specialsjukhus avvecklas iden takt de ekonomiska förulsällningarna och hänsynen lill dem som bor därmedger. Nyiniagning får endasl ske om del föreligger synnerliga skäl. förslag: Vårdhem för barn och ungdomarsaml specialsjukhus avvecklas . Belräffande vårdhem förvuxna upprällas en plan för en första femårsperiod, innebärande atl anlalelpersoner på vårdhem minskar av det lotala antalet år 1980.Erfarenheterna kan resullera i styrande principer för därefier följandefemårsperiod. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är posiiivalill avvecklingen av specialsjukhusen. Några framhåller dock alt möjlighelernaalt avveckla specialsjukhusen beror på vilka resurser den psykiatriska vårdenoch kriminalvården kan erbjuda berörda omsorgstagare. Belräffande vårdhemmen är de flesla positiva lillavveckling men anser den av omsorgskommitlén föreslagna takten orealislisk.Flera remissinslanser framhåller att den snabba avvecklingstakten kommer attla belydande resurser i anspråk. Några remissinstanser menar att en del vårdhem bör finnaskvar. De framhåller all det alltid kommer att finnas behov av mindre vårdhemmed tillgång lill kvalificerade resurser för vissa gravt störda barn ellervuxna. 1984/85:176 36 Omsorgsberedningens förslag: Överensstämmer med mittförslag. Skälen för mitt förslag: bor ca 8 000 vuxnapsykiskl ulvecklingsslörda och ca 700 psykiskl utvecklingsstörda barn ochungdomar på vårdhem. På specialsjukhus (tre stycken) bor 330 personer. Antaletvårdhem för vuxna är 133 varav 27 är enskilda. Del finns 36 vårdhem för barnoch f.n. är endast ca 40 barn inskrivna. Jaghar redan angivit sommål all specialsjukhusen och vårdhemmen bör avvecklas. Därmed har jag ocksåangivit att inga nya institutioner som bygger på principen om anstaltsvårdskall tillkomma. När speeialsjukhus och vårdhem successivi ersätts av andraboendeformer bör de vägledande principer för atl anordna kollektiva boslädergälla, som jag lidigare har föreslagit. Avvecklingsperiodens längd bestäms av flera faklorer. Densammanhänger sålunda med möjligheterna all genom olika åtgärder förhindranyintagningar och påskynda utskrivningar genom all bygga bosläder, ordnaservice och daglig verksamhet efler varierande behov och på flera orler inomelt landstingsområde. Jag är medveten om att planeringen i de olikalandstingskommunerna, även med ett gemensaml och angeläget mål, kommer attpräglas av de skiftande förutsättningarna i olika landstingsområden. Ytterstblir aweek-lingsperiodens längd beroende av de personella, ekonomiska och andraresurser som kan avdelas för omsorger om psykisktutvecklingsstörda. Ett vårdhem är inte en lämplig uppväxtmiljö. Psykisklutvecklingsstörda barns utveckling försvåras. Instilutionslivet där gör barnenberoende av institutionernas rutiner i stället för att öppna möjligheter fördem atl delta i samhällets gemenskap. Målel för omsorgsverksamheten är att allaskall kunna leva ett normalt liv. Jag anser inte att vårdhem för barn och ungdomarger dem denna möjlighet. Allteftersom barn och ungdomar växer upp är den naturligautflyilningen från vårdhemmen relativt stor. Avvecklingen av dessavårdhem bör därför kunna ske relativt snabbi. Jag föreslår att nyintagningar avbarn och ungdomar för varaktigt boende i vårdhem inte skall få äga rum. Genom uppbyggnad av elevhem och stöd till familjer som harsina barn hemma bör avvecklingen kunna ske smidigt. Barnen kommer då att få enbältre uppväxtmiljö och möjligheter att utvecklas på ett bättre sätt. Bestämmelser om kvarvarande vårdhem för barn och ungdomarbör las in i övergångsbestämmelser lill den nya omsorgslagen. Dessa återfinnsenligt milt förslag i en särskild promulgationslag. Även vårdhemför vuxna bör avvecklas. Avvecklingen har redanpåbörjats och den utvecklingen bör fortgå. Del är emellertid inte praktisktmöjligt att genomföra en total avveckling förrän på . Vuxna bör gesmöjlighet att bo i grupphem när ett eget boende inte är möjligt. Att bo på ett vårdhem, framför alll ett stort sådani, ärofla alt leva hell utanför det vanliga samhället. På vårdhemmen finns allt sombehövs. 1984/85:176 37 all det kan vara svårl för dem som bor där all kommadärifrån även för korlare perioder. Vårdhemmen varken ser ul eller fungerar hem. Många psykiskl utvecklingsstörda har dock under myckellång lid boll på vårdhem. Del är del enda hem de känner lill. Del är väsenlliglall en ulflyllning från vårdhemmen lill boslad i grupphem sker med varsamheloch med hänsynslagande lill och efter samråd med varje enskild individ.Avvecklingen måste även ske med beaklande av de personella, ekonomiska ochandra resurser som vid varje tidpunkl kan avdelas för della ändamål. Avvecklingenav vårdhemmen för vuxna bör alltså ske planeral och systematiskt Jag delaromsorgsberedningens bedömning all det inle hell gåratl undvika nyintagningar men alt de så långt möjligl bör undvikas. Framförallt bör det undvikas atl skriva in psykiskl ulvecklingsslörda i vårdhem långtfrån hemorten. Jag föreslår därför i överensslämmelse med omsorgsberedningenall som förulsättning för nyiniagning i vårdhem skall gälla all det föreliggersynnerliga skäl. bör bestämmelser även om vårdhemför vuxna tas in genom övergångsbestämmelser i en promulgationslag till den nyaomsorgslagen. Motbakgrund av de förberedelser som redan vidlagils eller är planerade anser jagpå samma säll som omsorgsberedningen all specialsjukhusens awecklingsperiod börkunna bli relafivt kort. F.n. är två specialsjukhus för vuxna och etl för barni drift Avvecklingen släller krav på etl intensifierat planeringsarbete mellanspecialsjukhusen och de landsfingskommuner som skall förbereda sig på alt taemol dem som skrivs ut. Det är därvid angelägel atl erfarenheler från desenaste årens omfatlande avvecklingsprojekt vid några specialsjukhus las lillvara. Jag föreslår således att specialsjukhusen skall avvecklassom vårdform inom omsorgerna. Även här delar jag omsorgsberedningens uppfattningatt nyiniagning skall ske bara när det föreligger synnerliga skäl. Även reglerom specialsjukhusen bör tas in i den tidigare nämnda promulgationslagen. Omsorgsberedningen har föreslagit atl de nuvarandereglerna om vård oberoende av samtycke bör föras över till promulgationslagen iavvaktan på ny lagstiftning med utgångspunkt i socialberedningens förslag omivångsvård för psykiskt störda. Jag ansluter mig till förslaget och återkommermed närmare överväganden dels i avsnitt 2.10 om psykiskt utvecklingsstördasinflyiande, dels i specialmoliveringen till förslagel till promulgationslag. Mitt förslag: Förskolan upphör atl vara en del avsärskolan. Till följd härav skall psykiskt utvecklingsstörda förskolebarnberedas plats i kommunernas förskolor på samma sätt som andra barn. 1984/85:176 38 förslag: Överensstämmer med mitlförslag. Remissinstanserna: De flesta tillstyrker att särförskolaninordnas i den kommunala barnomsorgen. Några motsätter sig en splittring av dennu sammanhållna särskolan. De erinrar om alt förskoleundervisning av psykisklulvecklingsslörda barn släller andra krav på pedagogiska insalser än vad somgäller för icke ulvecklingsslörda. Omsorgsberedningens förslag: Överensstämmer med millförslag. Skälen för mitt förslag: Förskola ulgör enligi 1967 årsomsorgslag en del av särskolan för psykiskl utvecklingsstörda. Enligt socialljänsllagen åligger del kommunerna atlbedriva förskole- och frilidshemsverksamhel för de barn som stadigvarandevislas i kommunen. Barn skall anvisas plats i förskola fr.o.m. höstterminen detår de fyller . Förskolan skall omfatta minsl 525 limmar om årel. Kommunernaskall också genom uppsökande verksamhel la reda på vilka barn som av fysiska,psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling och som av denanledningen skall anvisas plats i förskola tidigare än enligt lagenshuvudregel. Dessa barn skall även i skolåldern med förtur anvisas plats ifritidshem. Så gott som alla psykiskt utvecklingsstörda förskolebarn, som harbarnomsorg, går numera i kommunernas förskolor. I verkligheten har alltsåförskolan för psykiskl utvecklingsstörda i alll väsenlligt blivit en del av denkommunala barnomsorgen. Tidiga pedagogiska insalser har särskilt stor betydelseför psykiskt utvecklingsstörda barn. Sådana insalser kan ges i hemmet för barni de lägsta åldrarna och därefter lämpligen i förskola. Den kommunalabarnomsorgens ökande insatser för dessa barn är helt i linje med den modernasynen på människor med funktionsnedsättning. Barnens förutsällningar att somvuxna delta i samhällslivet är enligt min övertygelse beroende av allintegreringen börjar . Genom den utveckling som skelt har kommunerna i praktikenansvar för att även psykiskt utvecklingsstörda barn bereds plats i denkommunala barnomsorgen. Landstingskommunernas ansvar för förskolan för psykisktutvecklingsstörda begränsas på grund härav numera i verkligheten till ettekonomiskt åtagande gentemot kommunerna och till vissa speciaiistinsat-ser. Jag är övertygad om atl de psykiskl ulvecklingsslördabarnens behov av utvecklingsfrämjande ålgärder kommer atl tillgodoses minsllika bra av den kommunala förskolan som . Tiden är därför numogen att bekräfta den utveckling som ägt rum och skapa en gemensam förskola. Landstingskommunernas ansvar för förskola bör alltsåupphöra. Detta innebär atl kommunerna enligt socialtjänstlagen blir skyldigaatt tilldela psykiskl utvecklingsstörda barn plals i förskola i enlighel medreglerna om förtur och lidigare start än . Den kommunala förskolan är en generelll inriklad insals.Kompetensen i 1984/85:176 39 yrkeskunnandet inrymmer i huvudsak del som är allmäntkring barns utveckling. Det är viktigt att denna generella inriktning bibehållsäven efler huvudmannaskapsförändringen. En förutsättning för den föreslagna förändringen är dockalt psykiskt ulvecklingsslörda barn får del särskilda pedagogiska slöd som debehöver även i fortsättningen. De specialpedagogiska och rådgivande insatser, somlandstinget f.n. förmedlar, bör även forisällningsvis ulgöralandslingskommunall ansvar. De förskollärare, lärare 1, som arbeiar inomomsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda har normalt speciallärarutbildningutöver sin förskollärarexa-men. Omsorgssladgan (1968:146) innehållerbehörighetsvillkor för tjänst som lärare för förskoleundervisning i särskolan.Tjänsterna är slalligl reglerade. Förskollärarna svarar för despecialpedagogiska insaiserna i de landstingsdrivna förskolorna och förintegrerade förskolebarn. De fungerar som rådgivare och slöd ål kommunensförskolepersonal som har psykiskl utvecklingsstörda barn i sina grupper. Deutgör således en specialresurs. Sådana förskollärare utgör även efter huvudmannaskapsförändringenett nödvändigt komplement som rådgivare ål den kommunala förskolepersonalenoch som slöd till del enskilda barnel och dess familj. Särskildaförskolekonsulenter för rådgivning i pedagogiska frågor och för annal stöd böringå i den landstingskommunala omsorgsverksamheten. De bör arbela med bl.a.tidiga pedagogiska insatser för barnel i hemmel och även stå lill förfogandeför den kommunala förskolan i dess arbele med de psykiskl ulvecklingsslördabarnen. De insalser för förskolebarnen från psykolog, sjukgymnastoch arbetsterapeut som ställs lill förfogande av landstingskommunerna,förutsätter jag skall fortsäiia. Personliga assistenter för att tillgodose barnenstillsyns- och omvårdnadsbehov vid kommunernas förskolor är kommunens egelansvarsområde. Vissa landstingskommuner driver alltjämt förskolor förpsykiskt utvecklingsstörda barn i egen regi. Sammanlagl finns det 26 förskolorfördelade på lio landstingskommuner och en landstingsfri kommun. Del gårinalles 136 barn i åldern i dessa förskolor (). Dessaär i de flesla fall lokalmässigl integrerade i kommunala barnstugor. Endast etlfålal ligger fristående och då som regel i anslutning lill de kvarvarandevårdhemmen för barn. Som en följd av ändrat huvudmannaskap för förskolan förpsykiskt utvecklingsstörda barn går ansvarel för dessa barn i de kvarvarandelandstingskommunala förskolorna över lill de nya huvudmännen. I skollagen (1962:319) finns bestämmelser om skolpliktenoch hur den skall fullgöras. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser ombl.a. Prop.1984/85:176 40 lan, där de flesta fullgör sin skolplikt Kommunerna ärhuvudmän för . För barn som på grund av synskada, dövhet ellerhör.sel- eller talskada inte kan följa undervisningen i anvisarlagen den tioåriga specialskolan för vilken staten är huvudman. För dessa barnär skolpliktsliden elt år längre än för barn i allmänhet. I lagen finns ocksågrundläggande bestämmelser om gymnasieskolan för vilken kommuner och,beiräftände vissa sludievägar, landstingskommuner är huvudmän. Skollagen innehåller emellertid inga beslämmelser omulbildningen för psykiskl ulvecklingsslörda barn och ungomar som inle kan gå igrundskolan och gymnasieskolan. Enligt 6 § skollagen gäller om undervisning avvissa psykiskl ulvecklingsslörda beslämmelser i omsorgslagen. Omsorgslagen innehåller bestämmelser om särskolplikt somupphör senasl vid 21 eller i vissa fall , saml beslämmelser omsärskolan, för vilken landstingskommunerna är huvudmän. I omsorgslagen finnsockså beslämmelser om undervisning i den statliga specialskolan av vissapsykiskt utvecklingsstörda med ytterligare handikapp. En del av omsorgslagens bestämmelser är ulformade medskollagens bestämmelser som förebilder. På vissa punkter hänvisas tillskollagen. Planer på en ny skollag I belänkandet (DS U 1981:4) Skollagen harskolförfaltningsutredningen (U 1979:12) lagt fram förslag till en ny skollag.Förslagel innebär huvudsakligen en författningsteknisk och språklig översyn avden nuvarande skollagen. Belänkandet har remissbehandlals. Beredningsarbetepågår med sikte på atl skall kunna föreläggas förslag till enny skollag, som kan träda i kraft . har föreslagit att särskolplikten skallersättas av vanlig skolphkl och att särskolan (utom särförskolan) skallinordnas i del allmänna skolväsendet med kommunall huvudmannaskap. föreslagil atl de psykiskl utvecklingsstörda ungdomarna ges rätt tillgymnasieskola. Många remissinstanser anser att nuvarande särskolpliktlill 21 eller i vissa fall skall vara kvar. En så gott som enig remissopinion förordar atl detlandstingskommunala huvudmannaskapet för särskolan behålls tills vidare. Enligtremissinstanserna har kommittén inte gett fullgoda garanlier för atl etländrat huvudmannaskap leder till förbättringar för de psykisktutvecklingsstörda. Remissinstanserna är dock i allmänhet positiva fill ettnärmande mellan särskolan och genom alt särskolan i delar sommotsvarar regleras i skollagen. 1984/85:176 41 Omsorgsberedningen föreslår atl särskolan, såvill gällergrundsärskolan, träningsskolan och yrkessärskolan, bibehålls som särskildskolform med landstingskommunalt huvudmannaskap. Beredningen föreslår atl bestämmelser om särskolan i dessadelar förs in i den nya skollagen. I fråga om skolplikten föreslår beredningen att sammaregler skall gälla som för dem som utan alt vara psykiskl utvecklingsstörda gåri specialskolan. Det innebär atl skolplikten upphör senasl vid ålder.Ungdomarna skall dock ha rätl lill skolundervisning till ochmöjlighel att i särskilda fall fortsätta lill . Jag delar uppfattningen att skolplikten ochskolundervisningen för psykiskl ulvecklingsslörda barn och ungdomar börregleras i skollagen. Sialsrådel är ense med mig om detla. Som jag nämnde planeras en proposition med förslagtill ny skollag, som kan träda i kraft . Statsrådet i det sammanhanget återkomma till dessa frågor. 2.7.3 VuxenutbUdningen Nuvarande förhållanden Vuxenutbildning är en samlingsbeteckning förutbildningsverksamhet och folkbildning i många olika former och med delvisolika mål. Till vuxenutbildning räknas bl.a. grundvux, komvux, utbildning vidfolkhögskolor, studieförbundens studiecirkelverksamhet samtarbetsmarknadsutbildningen. Grundläggande beslämmelser om grundvux och komvuxfinns i vuxenutbildningslagen (1984:1118), som träder i krafl . Med grundvux avses utbildning som syftar till att ge vuxnagrundläggande färdigheter i atl läsa, skriva och räkna. Varje kommun skall imån av behov anordna grundvux.