prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Avgränsningen mellanden organiserade och offentligt kontrollerade sektorn, å ena sidan, ochoauktoriserade verksamhetsformer för värdepap-persförvaUning, å den andra,synes redan så klart markerad att vatje investerare som bekymrar sig om sakenhar mycket lätl all orientera sig. Omsamhällets kontrollapparat nu skulle vidgas låt vara i begränsad skala - pådet i 28 och 29 §§ föreslagna sättet skulle detta enligt föreningensuppfattning kunna leda lill alt den för alla och envar tydliga gränsen suddasul mellan den under lillsyn stående fondhandeln och den dtffusa seklorn ulanfördenna. Prop.1984/85:157 189 Föreningendelar naturiiglvis den reaktion mol osunda placeringsprogram och ansvarslösmarknadsföring som man i någol enslaka fall hafl anledning att ge uttryck för iden allmänna debatten. Men det förefaller vara en i det närmaste ogöriiguppgift alt förhindra att någon önskar försöka sig på även mera riskablainvesleringsallernativ. Man skulle snarasl ofrivilligt komma att bidra lillallmän desorienlering om ansvarsförhållandena på marknaden, omlagstiftningsåtgärder av föreslagen typ nu till-gripes. Eftersom det existerarett rimligt och väl utbyggt skydd för de normall omsorgsfulla investerarna,synes förslagel innebära en onödigl ambitiös ulbyggnad av samhällskontrollen. Föreningens principiellainslällning är sålunda den atl fondkommissionärerna, med sin ensamrätt lillbörshandeln och lill handeln med fondpapper i kommission, bäst tillgodosersamhällels berättigade krav genom att i denna sin exklusiva verksamhet visaansvar och omdöme. Ett sådant ansvar bör bl.a. medföra särskild försiktighetoch reslrikiivilel hos föreningens medlemmar, när del gäller all ta ställningtill affärsuppdrag från sådana fria förvaltare som gjort sig kända för att taaUlför slora risker i sin verksamhet. Föreningensmedverkan i ett kontaktforum Under9.5 i sitt betänkande för utredningen själv elt resonemang som till en börjanenlydigl synes motsäga behovel av lagsliflning för denna perifera del avfältet. Emellertid leder utredningens "samlade bedömning" någolöverraskande lill ell, enbart av allmänna beredskapsskäl motiverat, ställningstagandetill förmån för tanken på att utsträcka konsumentskyddet och leder vidare tillett detaljerat program för tillsynsmyndighetens agerande. a. förutsattesföreningen kunna bli knuien lill ell speciellt nyll branschorgan förbankinspeklionens kontakt med olika förelrädare för värdepappersmarknaden. 1detta sammanhang antyder ulredningen f. ö. att intrikata kompelenskonflikierkan tendera att uppslå mellan den allmänna konsu-menllagsliflningen och denföreslagna regleringen. - Om denna trots föreningens avstyrkande blir lag, ärdock föreningen naturiiglvis beredd att ställa sig lill förfogande för samråd idessa angelägenheler med myndigheler och andra organ, när delta skullepåfordras. Såsomdel sagda ger vid handen kan föreningen inte dela utredningens uppfattning ombehovel alt utsträcka bankinspektionens frågeräll lill alt omfatta s.k. friaförvaltare. Föreningen avstyrker alltså de i 28-30 §§ föreslagnabestämmelserna. 1984/85:157 190 Utredningendiskuterar problemet med lillsynen över de värdepappersförvallare som idagslår ulanför Bankinspeklionens kontroll. Enligt förbundets uppfattning tordenågon typ av reglering vara tänkbar även inom detta område. Problemen medprivala kapitalförvallare bör dock inte överdrivas. De privatpersoner somutnyttjar kapitalförvallarnas Qänster är i de flesla fall tillräckligt välhemmastadda på värdepappersmarknaden för all kunna bedöma förvaltarenskompetens. Förbundethar - med reservalion för vad ovan anförts om Bankinspektionens vidgade roll inte någon invändning mot den föreslagna ordningen, där Bankinspektionen kanrikta frågor till privala kapitalplacerare, kan föreslå atl denne vidtageråtgärd för alt undanröja evenluelll missförhållande och som sankiion kantillgripa offentlig anmärkning om uppenbari missförhållande inte rättas till. Förbundetanser dock inle atl rätten alt kräva upplysning och föreslå åtgärd ska varaulan begränsning. Den bör självfallet enbari gälla när problem uppstår irelalion mellan förvaltare och kund. Med termen "äventyra enskildaskapitalinsatser" bör förstås etl högre risklagande än vad kunden getttillåtelse till, inte högt risktagande i slörsia allmänhel. Del är en vikligdistinktion, som utredaren inte verkar vara hell medvelen om. Utredningenföreslår alt den som yrkesmässigl förvallar fondpapper för annans räkning påbegäran av bankinspektionen ska lämna uppgifter om verksamheten. Föreningenfinner detta obehövligt, dels med tanke pä den uppenbara osäkerheten omomfattningen av dylik verksamhet, dels med lanke på att den konsumenträttsligalagstiftningen läcker in även della område i de fall verksamheten har meraallmän karaktär. Att KO dock kan rådfråga bankinspektionen i tekniskl svårafrågor är naturligtvis en självklarhet. Myckelringa erfarenhei har vunnits på detta område och utredningen konstaierar altnågon direkt oegentlig verksamhel synes inle förekomma.Föreningen föreslår därför all bankinspeklionen närmare undersökerverksamhelens omfattning och art innan särskild lagstiftning kommer lill slånd. 1984/85:157 191 Somframgår av budgetpropositionen har inspektionen åtagit sig att i samarbele medStatistiska Centralbyrån la fram en aklieägarslalistik med hjälp av uppgiftersom hämias från VPC. Denna statistik får ges ut med vissa mellanrum och avseförhållandena någon lid bakåt. Utredningens förslag om särskilduppgiftsskyldighet för bolag och vissa konsortier om minst femprocentigainnehav av röstvärdet och minsl femprocentiga ändringar av innehav avröstvärdet i akliemarknadsbolag har vid sidan därav en självständig uppgtft föralt tillföra marknaden aktuell information. Uppgiftsskyldigheten har också ettegenvärde vid sidan om de även enligt inspeklionens mening önskvärda regler oms. k. uppflaggning som utarbetats av . Utredningensförslag tillstyrkes med den justeringen att anmälan enligt 17 § bör göras ocksåtill fondbörsen och enligt 21 § närmasl föQande börsdag. Detla föranlederändring också i 22 § lagförslaget. NOanser det angelägel att man även på den svenska värdepappersmarknadenlillämpar regler som framtvingar informalion om väsenlliga ägarförändringar.Med hänsyn lill all det genom rekommendation från näringslivetsbörskommitté införts en ordning med offentliggörande av förvärv av störreaktieposter kan det visserligen diskuteras om inte statsmakterna kan avstäfrån lagstifining på området i avvakian på hur denna frivilliga regleringfungerar. En sådan avvaktande hållning skulle möjligen också kunna moiiverasmed atl krav på s. k. uppflaggning som utredningen konstaterar kan ha vissanegativa effekler genom atl hindra eller försvåra förvärv i en del fall. NOvill ändå anslula sig lill utredningens bedömning att behovet av information omsådana ägarförändringar som kan påverka kurserna väger så tungt all en lagfäsiinformationsplikt redan nu bör införas. NOvill i sammanhanget även peka pä det inlresse som de konkurrens-vårdandemyndigheterna, främsl NO, har atl på etl så tidigt stadium som möjligt fåtillgång lill informalion om ägarförändringar i förelagen. Detta är nämligen avväsenllig belydelse för tillämpningen av konkurrenslagens (KL) regler omföretagsförvärv. Utredningenföreslår att anmälningsskyldigheten endast skall gälla då aktieinnehavet haretl röstvärde som motsvarar minsl fem procenl av rösterna och dä röstvärdetökat eller minskat . Utredningen avslår från atl föreslå elt tvångatl tillkännage planer på ägarkonlroll över företag då man anser att ett sådantsystem kräver stora övervakningsin- 1984/85:157 192 satseroch bjuder laglekniska problem. Del ler sig enligt ulredningen också mycketlångtgående att i lag införa en allmän skyldighet att röja avsikler om framlidaåtgärder. Från konkurrenslagstiftningens utgångspunkter vore det onekligen enfördel om även planerade förvärv mera regelbundel offentiiggjordes. NO kan dockdela utredningens uppfattning atl del skulle föra för långt atl införa enobligatorisk anmälningsskyldighet om planerade företagsförvärv. Det kan härerinras om den möjlighet som 27 § KL ger NO, om det behövs för prövning enligtlagen och särskilda skäl föreligger, atl ålägga en viss näringsidkare all göraanmälan innan denne sluter avtal om förelagsförvärv. Bestämmelsen är inrikiadpå företag som kan komma atl bli dominerande på sin marknad eller förstärkadenna ställning. Utfästelser om förhandsanmälan av företagsförvärv har efteröverläggningar med NO gjorts av vissa förelag med dominerandemarknadsställning. Gränsenpå5-procenligt aktieinnehav kan te sig ganska lågl satt. NO kan dock tillstyrkaatl gränsen sätts på denna nivå dä ett innehav redan i denna slorleksordning imånga svenska börsföretag ger möjlighet atl påverka kontrollen över förelagen. NOlillstyrker aUlså ulredningens förslag om s. k. uppflaggningsregler i sinhelhel. Somulredningen framhållit tillmäts möjlighelen till insyn i aktiemarknadsbolagensägarförhållanden, s.k. uppflaggning, stor vikt i utlandet. Dess centralabelydelse i lorde framgå av bilagda promemoria' utarbetad av Securilies andExchange Commission. Frågan om insyn i börsbolagens ägarförhållanden har här ilandel inte lidigare tilldragit sig nämnvärd uppmärksamhet. Läget förändradesunder föregående år. Frågan blev högaktuell i anslutning lill någrauppmärksammade och överraskande ägarförändringar i vissa börsbolag. 1 novembermånad offentliggjorde bifogade rekommendation'rörande offentliggörande vid förvärv av slörre aktieposter m. m. och en månadsenare presenierade utredningen sitl lagförslag i ämnel. Rekommendationenär i vissa avseenden mera långtgående än lagförslaget. Så krävs t.ex. ensnabbare rapportering i tätare intervall. Å andra sidan omfallar lagförslagelockså OTC-marknadens bolag och skyldigheten lill uppflaggning inlräder iflertalel fall lidigare. Medhänsyn lill rekommendationen vill dock börsstyrelsen förorda att lagstiftningför närvarande inle aktualiseras på detta område. Därest lagstiftningsåtgärdernu skulle bedömas erforderliga, saknas - från de synpunkter börsstyrelsen haratt beakla - anledning lill annan anmärkning Prop.1984/85:157 193 mol utredningsförslaget än vad gäller lid och säll förrapportering lill fondbörsen. Enligt slyrelsen framslår den i rekommendationenvalda modellen som både enklare och effektivare. 4.4 Allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen Del är angeläget alt i likhei med andra länder meden väl utvecklad aktiemarknad får fasiare regler vad gäller insynen i bolagensägarförhållanden. Det är av stort inlresse för ell aktiemarknadsbolags ägareoch potentiella ägare att vela vilka de ägare är som har möjlighet ellerpotentiell möjlighet all på ell mera påtagligt sätl påverka företagels skötseloch därmed dess framtidsutsikter. Däremot är del knappast påkallat altkapitalplacerande institutioners förändringar av sina aktieinnehav på deltasäll kommer till marknadens kännedom. Grundat på fondstyrelsens praktiskaerfarenheter under sin verksamhet torde aktieinnehav understigande lio procentav rösterna i etl akliemarknadsbolag i övervägande antalet fall ses som enkapitalplacering. innebär atl aklieägaren har myckel liten möjlighet attdirekl påverka företagels skötsel. Utredningen hänvisar i sin molivering tillförsäkringsbolagens gräns vid . Denna är dock tillkommen mera tillskydd för försäkringslagarna än som den gräns där ell företagaransvar kan sägaskomma in. Fondstyrelsen föreslår därför att anmälningsskyldigheten både förfysiska och juridiska personer inlräder vid tio procenl av röstetalet och inlesom utredningen föreslår vid fem procenl. Vidare bör ny anmälan lämnas varjegång röstetalet ökar eller minskar , så länge röstetaletöverstiger lio procent. Om röstetalet sjunker under tio procenl, bör anmälangöras all aktieägaren i fråga är anmälningspliklig. Enligt 21 § skall anmälan göras inom efteruppkomsten av sådant aktieinnehav eller sådan ändring som omfallas av anmälningsskyldigheten.Det är osäkert hur begreppet "uppkomsten" skall definieras. Vadgäller juridiska personer räknas normalt etl innehavs uppkomst frånförvärvsdagen. I normala fall skall aktierna sedan levereras inom fembankdagar. Under senare lid har ofta slora leveransförseningar uppstått. Del ärmånga gånger inle klart förrän vid leverans vUken aktietyp som faktisktlevereras, eftersom hos vissa bolag olika aktieslag inte särnoteras.Lagsiiftningen måsle ta hänsyn lill dessa förhållanden. Vidare bör tidsfristendefinieras i anlal bankdagar i stället för all anges till . Ettalternativ liU en lidsfrist, som från marknadens utgångspunkt kanske är bälire,är atl inte tillåla ytteriigare köp eller försäljningar förrän anmälan harinkommii tiU tillsynsmyndigheten. Styrelseledamöterna årskiljaktiga och anför: 1984/85:157 194 Fondstyrelsenvill alt skyldigheten alt anmäla en aktieaffär enbart skall gälla juridiskaeller fysiska personer som innehar eller mer av aktierna och inle somulredningen hävdar . iVolvo är elt mycket betydande innehav såväl värdemässigt som röslrättsmässigt.Del är dock etl problem all reglerna skall gälla både smä OTC-bolag och de störstabörsföretagen. En kompletterande regel som stadgade en beloppsgräns skulleminska anlalet anmälningar från OTC-bolag. 1 de mindre OTC-förelagen är dockfamiQedominansen ofta betydlig och de ligger därmed fast hos en ägargruppvilket antyder att del för dessa personer blir elt helt obetydligt arbele atlanmäla silt aktieinnehav. Det enda teoretiska argumentet som kan föras mol envidgad informalion är att del på marginalen skulle försvåra den kortsiktigahandeln med akiier genom alt t. ex. försäQning av poster snabbare skullenå allmänhetens kännedom. Det måste ställas mot allmänhelens, de anslälldasoch marknadens behov av informalion. En fungerande marknad fömtsätter fritillgång på informalion. Om den ökade informalionen missgynnar omsätt-ningseffeklivilelenpå aktiemarknaden så gynnar den därmed också relativt selt de långsiktigainnehavarna av värdepapper. Somhelhet så anserjag det också värdefulll med en god information omägarförändringar på börsen, vilket i sig har en belydande självsanerande effeklpå börsens arbete. Utvecklingen har visal att öppenhet om de större affärernaär långl vikligare än integrilelsaspekter, vilka annars är viktiga när detgäller möjlighet till risktagande och affärsmässighet. Vadavser kapitel 10 och de där framförda förslagen om s. k. uppflaggningsreglervill FAR dock fästa uppmärksamheten vid atl Näringslivets Börskommillé nyligenutgivii en rekommendation rörande offentliggörande vid förvärv av störreaktieposter m. m. FARhar utomordentligt goda erfarenheler av den lagsttftningsleknik som tillämpasinom revisions- och redovisningsområdena, där lagfästa rambestämmelser utfyllsmed frivilliga rekommendalioner om "god sed". Denna leknik innebärbl. a. stor flexibilitet vid förändrade yttre fömtsättningar. FAR avstyrkerdärför atl delaljbestämmelser enligt kapilel 10 intages i lagen. 4.6Landsorganisationen i (LO) Förslagetinnebär all juridisk person som äger minst fem % av rösterna i etlaktiemarknadsbolag, aktier som ägs lillsammans av två eller flera företag somingår i en koncern samt akiier som ägs av två eller flera som med varandraträffat avtal om atl anskaffa aktier i bolaget skall anmäla aktieinnehavet.Anmälan behöver endast göras när förändringen uppgår lill minsl fem %. Rätl attrösta för annans räkning föreslås inle bli registre-ringsskyldigl. Någonanmälningsskyldighet vid avsikl atl köpa slora posler akiier (s. k.uppflaggningssyslem) föreslås inle heller. Prop.1984/85:157 195 LO anser alt det är bra att skyldighet all informera omaktieägande föreslås. Konsekvensen av utredningens förslag innebär altskyldighet atl informera om innehav inlräder vid fem % ägande av aktiekapitaleteller röstvärdet för både fysiska och juridiska personer. Anmälan av förändringinträder dock för fysiska personer redan vid 50 aktiers köp eller försäljningmedan för juridiska personer kravet inträder först vid en förändring på fem %av aktiekapitalet eller röstvärdet. LO villförst konslalera alt ägarförhållandena i svenska börsbolag lill slor del ärknutna till olika sfärer, där flera juridiska personers ägande tillsammans urmaktsynpunkt kan betraktas som en enhet. Förhållandevis smä förändringar iaktieinnehavet hos etl par av de företag som äger akiier i ett akliemarknadsbolagkan på ell avgörande sätt förändra ägarbilden i förelaget. Vidare kan nivån påägandet hos fysiska och juridiska personer var och en för sig inte varasärskilt omfattande för atl de lillsammans skall ha ell väsenlligl inflylande iföretagel. Det kan också anföras alt i större börsföretag motsvarar ägande avfem % en förmögenhet på väsentligt över 100 miQoner kronor. Mot bakgmnd avdetta föreslår LO att skyldigheten all registrera aktieinnehav bör inträda vidväsentligl lägre nivå på aktieinnehavet. Eventuellt kanregislreringsskyldigheten kopplas till det i aktiebolagslagen föreskrivnalåneförbudel som inlräder vid en % ägande. Vad gäller krav om anmälan avförändring av aktieinnehavet kan detla för juridisk person inträda närförändringen uppgär lill en % för aktieinnehavet. Med de av LO föreslagnareglerna skulle registreringen bli av slort värde när del gäller all följaförändringarna av ägandet i svenska börsbolag. Möjligen skulle det föreslagnakravel på regisirering av aktieinnehav kopplas till en viss minsta kapilalnivå,exempelvis en miQon kronor, främst för att undvika en byråkratisk registreringav värdemässigt smä aktieinnehav, t. ex. . Räll all rösta för annan, dvs. insamlande avröstfullmakter, kan på etl avgörande sätt förändra inflytandet över bolaget.Del bör därför övervägas om inle dessa bör anmälas när de nåll över en vissnivå. Vidare föreslår LO att s. k. uppflaggningsregler införs.Dessa är ägnade atl informera allmänhet och aklieägare om att förändringar iägarbilden kan komma atl ske genom alt en ägare avser all väsentligt ändranivån på sitl aktieinnehav, evenluelll inträda som ägare i bolagel. Situationenkan till viss del liknas vid den som föreligger vid ett s. k. lake-over-bid. Deaffärer som med uppflaggningsregler skulle utebli, exempelvis genom att kursensiiger avsevärt p.g.a. avsiktsförklaringen, är i aUmänhet av tvivelaktigtvärde. Mer angeläget är att få regler som tillgodoser marknadens krav påinformalion. Prop.1984/85:157 196 Bestämmelserna är upplagna i en särskild avdelning iförslagel. Enligt bestämmelserna åläggs juridisk person anmälningsskyldigheten.Fysiska personer åläggs dock anmälningsskyldighet enligt den lidigare nämndainsiderbeslämmelsen. Atl beslämmelser i olika sammanhang och med delvis olikasyflen avses leda fram lill en enheilig rapporteringsskyldighet i fråga omaktieinnehav resp. förändringar däri innebär användning av den inledningsvisberörda svårtillgängliga lagteknik som inte bör godlas. delar utredningens grundläggande syn ifräga om värdel av atl information ges till aktiemarknaden om ägarförhållandeni större bolag. har emellertid ovan framlagt sin principiellasyn på förhållandet mellan lagstiftning och rekommendalioner på hithörande område.Sedan den nu ifrågavarande vidgade informationsskyldigheten blivil föremål fördebatt och föranlett regeringens löften om ålgärder, har NBK ulfärdalrekommendalioner vilka i hög grad får anses motsvara de krav som kan ställas påinformationsskyldighetens fullgörande. har lagit del av och Handelskammares gemensamma yltrande överutredningens belänkande. Föreningen inslämmer i de ullalanden som i nuförevarande sammanhang orts i della yttrande. Med hänsyn sålunda till atlsjälvreglering synes vara den rimligaste ålgärden på ifrågavarande område, atten rekommendation, vars effekter ännu inle kunnat bedömas, har utfärdals, attolikheterna mellan rekommendationens beslämmelser och de föreslagnalagbestämmelserna knappast är av avgörande betydelse saml att, såsom redanpåtalats, den föreslagna lagregleringen är svårgenomtränglig avstyrkerbankföreningen . vill härtill ytteriigare anmärkaalt utredningens uppfattning om brislande insynsmöjligheter i avstämningsbolagtorde gmndas på missuppfattning av aktiebolagslagens beslämmelser isammanhanget. Utredningens felaktiga uppfattning om aktiebokens tillgänglighetkan därför inle rimligen las som utgångspunkt för en lagstiftning. Skulle utredningens förslag ändå anses böra läggas tillgmnd för lagsliftning, anser sig bankföreningen inte böra göra någon erinranmot del maleriella innehållel i bestämmelserna. Dock bör i händelse av lagstifiningbeaktas att också aktieägare som är fysiska personer införs direkt under denanmälningsskyldiga kretsen i delta sammanhang, Föreningen får av principiella skäl slälla sig bakom ensträvan all ge tillgång tUl snabb information om förändringar iaktiemarknadsbolagens ägarförhållanden. Det verkar allmänt selt föga rimligtalt konlrollposter i 1984/85:157 197 slora förelag byter ägare utan atl delta genastoffentliggörs. Å andra sidan har del i den offenlliga diskussionen framhållitsatl det mått av informa-lionsgaranli som s.k. upp- och nedfiaggningsregler kange aklieägarna -mindre såväl som slörre i vederbörande bolag också kanmedföra negativa konsekvenser för näringslivel. Sådana förvärv skulle nämligenkunna komma alt bli avsevärt försvårade som syftar till atl åstadkommastrukturförändringar eller kanske bara en skärpt kontroll av den sittandestyrelsen och ledningen för del aktuella företagel. Exempelvis har ett par fall av marknadsoperationer väckten viss debatt eftersom de ej utan belydande fördröjning blev kända för deberörda bolagen själva eller för marknaden i allmänhel. Genom att de innebarbelydelsefulla förändringar i ägarstrukturen har de blivit föremål för olikavärderingar. Flertalel aktieägare i de berörda bolagen fick dock en viss tidnöja sig med ofullständigt underlag för bedömningen av värdel på sina egnaakiier. - Föreningens uppfattning är alt övervägande skäl talar för all deläven för vår marknad behövs regler om särskild information beträffande störteköp och försäQningar. Utredningens förslag Jämfört med rekommendation avNäringslivels börskommitté De aktuella erfarenhelerna synes även bilda bakgrund fören av Näringslivets börskommillé utgiven "rekommendationvid förvärv av större aktieposter m. En jämförelse mellan huvudpunkterna i respekliveutredningen och rekommendationen ger i slora drag föQande bild. Ulredningens förslag lill regler för skyldighelen atlanmäla vissa aktieförvärv fär visserligen större bredd än rekommendationengenom att det omfattar OTC-bolagen och även en relativ fördjupning genom alt tasikte redan på fem procenl till skUlnad från de lio som blir väsenlliga enligtrekommendationen. Andra komponenter i den utformning som denna senare fåttpekar emellertid på atl den på sin seklor av aktiemarknaden blir ingripande:den lar lag redan i efterföljande förändringar omfattande ,den arbelar med kortast länkbara anmälningsfrist och den låter anmälan direktnä fram lill respektive bolag och till börsen såsom varande de ceniralamottagarna av dylik information. På grund av sådana konstruktionsdelaljerförefaller del sannolikt att rekommendationen kan visa sig effeklivare än vadde föreslagna lagreglerna kan förvänlas bli. Lagstiftning eller frivUliga normer? inte blivil anmodad alt i detlasammanhang la ställning till den rekommendalion som Näringslivets börskommilléutfärdat, har del letl sig naluriigl alt genom de gjorda jämförelserna belysautredningens förslag. Den omständigheten alt båda tillkommit under intryck avsamma akluella händelser och blivil publicerade ungefär , inbjuderockså 1984/85:157 198 tillatt anknyta med några synpunkier på frågan om inte en frivillig reglering härkan vara en lämplig väg all gå.