prop · G803141 · 1984-12-31 00:00:00 — Flera remissinstanser riktar kritik mol ulredningensbeskrivning av folkbibliotekens informationsuppgift, bl.a. KB, RA, DFI ochflera kommuner. För KB lyder beskrivningen på en nedprioritering av myndighelersoch företags behov av biblioteksservice. Delta är enligt KB direkt olyckligt.Det kan komma atl lolkas som en rekommendaiion till kommunerna alt bortse frånfolkbiblioteken vid uppbyggandet av en allsidig informationsförmedling. DFIhar den beslämda uppfattningen all näringslivet och myndigheternasinformationsbehov måste beaklas av del kommunala på samma sätt somman beaklar andra avnämargmppers behov. TLS menar all biblioteken behöverförbättra sin kompetens när del gäller alt informera om teknisk och ekonomisklitteratur av intresse för industriföretagen. Atl folkbiblioteken kan vara dekommunala förvaltningarnas fackbibliotek är en uppgift som utredningen intebeaktat tillräckligt, anser . Daladelegationen erinrar om att vi är mitt i uppbyggnadenav en ny informalionsinfraslruktur i samhället. Folkbiblioteken bör kunna fäännu större social och kulturell betydelse för del lokala samhället om möjlighelernaalt vidareutveckla deras informationstjänster tas lill vara genom tillämpningenav informationsteknologin. Även kommun ser möjlighelerna och riskernamed den tekniska utvecklingen. Biblioteken bör se som sin uppgift all försöka bryladen sociala isolering som utvecklingen kan leda fill. Informationsdelegationen hänvisar lill silt betänkande (SOU1984:68) Samordnad samhällsinformation, som visar all enskilda medborgare oflahar svårt atl få den informalion om rättigheter, förmåner och skyldigheter somde kan behöva i en viss situation. I varje kommun bordet finnas något ställesom fungerar som informationscenlral där del finns samlad informalion ommyndigheternas verksamhet. I försia hand bör kommunerna utrus-15 1984/85. 1984/85:141 226 la och bemanna sådana lokaler. I många fall börfolkbiblioteken vara lämpade att svara för denna informationsupppift. Flera andraremissinstanser, däribland KUR. TCO och nägra av kommunerna, bl.a. Karlskronaoch menar också att folkbiblioteket har en viktig roll som central bådeför information och allmän samhällsinformation. kommun och BiSframhåller att det viktigaste för biblioteken är att ge information tillgrupper som har svart att fä sina informationsbehov tillfredsställda på annalhåll. SATF anser alt utredningen mer kraftfullt borde ha hävdat folkbiblioteketsom lämplig cenlral för information. Målen för folkbiblioteken bör formuleras i de enskildakommunerna och där kunna anknytas till de allmänna formuleringar som gällerhela kulturområdet. Så sammanfattar KUR sin syn på utredningens förslag idenna del. menar all förslagen kan utgöra underlag för diskussionerlokall kring biblioteksverksamhetens omfattning och inriktning. Ytterst är del,som också ulredningen framhåller, en fråga som de ansvariga förtroendevalda ivarje kommun har alt ta ställning lill. Statskontoret har i silt remissyttrande koncentrerat sigpå frågor som sammanhänger med statens roll och insatser påfolkbiblioteksområdet. Många av utredningens förslag innebär enligtstatskontoret en förhållandevis detaljerad siyrning av folkbibliotekens verksamhelfrån statsmakternas sida. rimmar illa såväl med slrävandena mol en avregleringsom med kraven på besparingar inom statsförvaltningen. LO kommer också in päfrågan om statens roll och ansvar. Enligt LO finns i utredningen en defensivhållning som uttrycker ell försiktigare kulturpolitiskt ansvar från slatenssida än lidigare. Däremol är statens adminislraliva roll mer framlrädande. Flertalel instanser hälsar med tillfredsställelse ulredningsmajorilelensståndpunkt att inle göra avsteg från gratisprincipen. Hit hör FRN, ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , och kommuner, ,och , , , , , ,, och läns landstingskommuner, SAB, SFF,, , /SR, LO, i , SV, SKS, Btj, HCK, TLS, BiS samt SUR, , , , , Olofslröms, , 1984/85:141 227 , , och Östra Göingekommuners kulturnämnder, kommuns biblioteksstyrelse, länsbibliotekenför och . Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågori län. läns landstingskommuns kulturnämnd, SRF m. fl. kommun ansluler sig till gratisprincipen men menaralt del inle är självklart att myndigheter och företag skall få gratisinformationsservice. HCK har en liknande uppfattning. kommun anser att gratisprincipen bör gällahuvuddelen av bibliotekens informationsservice. Någon hävdvunnen gralisprincip har aldrig existeratframhåller DFI. Gratisprincipen innebär atl folkbiblioteken, om de skallförmedla tjänster från slatliga bibliotek, antingen måste bära koslnaderna utankompensation eller avstå från atl utföra tjänsterna. Om användaren vill betalavad det koslar, kan ändå inte åla sig uppdraget av principiellaskäl. Ett rimligare sätt måste vara alt utföra tjänsten och ta ut en avgift förden extra service som erbjuds. Liknande synpunkler har KB. anser inte att förslagel är hellostridigt. framhåller alt del hade varit naturiigl omutredningen analyseral olika former av avgiftsbeläggning. Principen att jusl uUåningen av böcker, tidskrifter o.d.skall vara avgiftsfri tillstyrks av KB, DFI, SÖ, KUR, , Jönköpingsoch kommuner, ABF, och . instämmer i det principiella resonemangsom förs mot införande av generella låneavgifter men understryker att frågan omavgifter ytterst beslutas av de förtroendevalda i kommunerna. Statskontoretdelar denna uppfattning. RA menar atl kommillén gör etl avsleg från gratisprincipennär den föreslår all släktforskarna inle skall få den service som fjärrlån av mikroficheinnebär. I slället övervältras hela kostnaden på forskarna själva. Även KUR,, , , , , , ,, , , och kommuner, SAB, SFF, SACOISR,och avstyrker förslaget med hänvisningbl. a. till graUsprinci-pen. och kommuners kulturnämnder,länsbiblioteket för . Samrådsgruppen för regionalabiblioteksfrågor i län. läns landstingskommunskulturnämnd och är av samma uppfatlning. SAB önskar en lag, som stadfäster gratisprincipen.Liknande uppfatlning har bl.a. , , , ,och kommuner, SACOISR, HCK, BIS samt , kommuns biblioteksstyrelse, Samrådsgruppen för regionalabiblioteksfrågor i län, RFSL m. fl. Några remissinstanser,däribland och kommuner, SAB och 1984/85:141 228 kommuns kulturnämnd understryker att äveninformationsservicen från slalliga bibliotek bör vara avgiftsfri och lagsladgad.Malmö kommun menar alt en lagstiftning hade kunnal säkerställa medborgarnasjämställdhet vad gäller lillgång lill fri information. KUR finner en lagstiftning motiverad när del gällerfolkbibliotekens förmedling av böcker, talböcker, lidningar, tidskrifter och annalIrycki malerial. Denna uppfallning delas av SFF. Om det finns risk för atlboklån kommer alt beläggas med avgift, bör staten hindra det genom attlagstifta, anser SÖ. Btj anser atl lagstiftning beträffande gratisprincipen börutredas. är skeptisk mol bibliotekslag och menar atlden kommunala självstyrelsen är tillräcklig garanli för avgiftsfri utlåning. Endast några få remissinstanser har yttrat sig om förslagelatt ge KUR i uppgifl atl följa vilka konsekvenser avgiftsbeläggning avinformationsservice inom den slalliga sekiorn fär för folkbiblioteken.Förslaget tillstyrks av KB, statskontoret, , , ochÖrebro kommuner, läns landslingskommun och SAB. SAB menar atl DFI och KUR bör få i uppdrag all göra vissa ulredningaroch föreslå ålgärder för alt garantera fri tillgång till grundläggande informalion. SFF anser all del snarare bör bli en uppgifl för del avkommittén föreslagna statliga biblioteksrådei all i samarbeie med devetenskapliga biblioteken följa avgiftsbeläggningens konsekvenser förfolkbiblioteken. 4 Folkbibliotekets medier Bokens särställning Enligt folkbiblioleksutredningen måste folkbibliotekenvara beredda pä alt arbela med alla lyper av medier. Men biblioteken har ellsärskilt ansvar för boken och del tryckta ordet. I flertalet fall instämmerremissinstanserna i slorl med utredningens resonemang och värderingar. Dendiskussion som förs i yttrandena handlar om all uiifrån olikaintresseinriktningar nyansera resonemangen. KUR tycker alt det finns anledning alt kraftfullt betonadel stora ansvar som samhället har för all värna och siärka del tryckta ordetsställning i en lid av snabb omvälvning inom andra medieområden. Inpenling tyderpå att boken som sådan kommer alt få minskad betydelse. Däremol kan dessfunktioner komma all påverkas. Så kan t. ex. en viss lyp av facklitteraturkomma att ersättas med dalabaserade och/eller elektroniska medier. Det är ocksåmöjligt att boken får en ny funktion i kombination med andra medier. 1984/85:141 229 DFI delar utredningens uppftittninp att folkbibliotekenhar ett särskilt ansvar för boken, att ansvaret måste skötas med omsorg och vilapA kvalitativa slällninpstaganden och alt andra medier som fonopram, noter ochbilder bör beaktas först i andra hand. Flera kommuner, däribland och , anser att allamedier bör behandlas lika. Vallenliina kommun tycker att utredningen borde habehandlat andra medier än böcker på ett mera vidsynt sätt. Enlipl Värmdökommun måste nya medier prioriteras i informationsverksamheten. /SRframhåller att folkbiblioteket i sin strävan att nå de uppställda målen måsteanvända sip av de medier som på bästa sätl tillgodoser arbetet. Detla gällersärskilt inom informationsverksamheten där nya medier har hög prioritet.Liknande synpunkter framförs av Samrådsgruppen för regionala biblioleksfrågor iKristianstads lön. kommuns bib-liolcksslyrelse och . KB nyanserar utredningens resonemang på liknande sätt. När detgäller bibliotekens informationsfunktion måste ansvaret i första hand varaknutet lill innehållet i den efterfrågade informationen, inle till den yttreformen. varnar KB för en övertro på den nya teknologin. Den kan leda lillall många bibliotek satsar fel, att anskaffningen av mer kostnadskrävandeinformationshjälpmedel i bokform eftersatts. Månpa bibliotek har redanotillräckliga bestånd av l. ex. slörre uppslagsverk och bibliografier.Resultatet blir både ell ökal antal fjärrlån från andra bibliotek ochotillfredsställande informationsservice till allmänheten. kommun framhåller att användningen av olikamedier kan väcka intresse för nya upplevelse- och informationskällor. Inteminst kan andra medier, t. ex. program och utställningar, förslärka intressetför böcker. Kommunen anser ocksä atl biblioteken i silt arbete med atl nåeftersatta och nya grupper mäste använda olika lyper av medier, bl.a. av det skälelalt det finns särskilda kvaliteter hos olika medier för all lyckas i deltaarbete. Del päller l.ex. fonogrammen för invandrare och synskadade, videoprammenför hörselhandikappade och alla bild- och ljudmedier för sjukhusbundna. /SRär också kritisk mot ulredninpens sätt alt behandla bibliotekens arbete medbild- och ljudmedier. Flera remissinslanser pekar på att laperhållninpen. bådehos förlapen och i handeln, blivit allt sämre. SFF är tillfredsställd med atl ulredningenvill förbättra Bibliotekstjänsts lagerhållning men beklagar atl ulredningeninte lämnat någol förslag om hur delta skall på lill. Btj anser all fråpan omlagerstöd till företaget nu bör las upp. Denna fråga berörs också i avsnitt 10i denna sammanställninp. kommun tycker alt utredninpcn undervärderardepåbibliotekens betydelse i sammanhanget. kommun pekar på altutgivningen har ökal som folkbibliotekens möjlighe- 1984/85:141 230 ter att anskaffa en representativ andel, särskilt avfacklitteraturen, har minskat. Vad detta på sikl kan betyda förtillgängligheten av titlar som inle kunnal köpas in på grund av otillräckligaanslag och som inte heller lagerförs i bokhandeln är en fräga som ulredningeninle tar upp. anser atl utredningens resonemang omskönlitteratur för vuxna är motsägelsefullt och alltför anpassat lillbefintliga medieresurser. De invändningar i övrigl som rikias mot utredningens uppfatlningi denna del är att alla bibliotek behöver ett väl sammansatt bestånd avskönlitteratur. Delta betyder enligt KUR atl också de mindre kommunernasbibliotek har etl stort ansvar för den "smala" litteraturen. Karlskronakommun är av samma mening. Ale kommun däremol anser all arbelel med den smalalitteraturen inte får inkräkta på resurserna för alt nå helt nya låntagargmpper. När del gäller facklitteratur för vuxna är meningarnadelade bland de remissinstanser som yttrai sig i frågan. anslutersig lill utredningens förslag medan både och kommuner anserall utredningen grundar sina ställningstaganden på undersökningar som är allförytliga och begränsade. /SR tycker att ulredningen är alltför vag ochdärför inle ger någon väpledning för den framlida utvecklinpen. Samrådsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län påpekar att facklitteraturen alltsedan folkbibliotekens bepynnelsespelat en avpörande roll och alt facklitteraturen utgör av utlåningen.Utredningens slutsatser om beståndsuppbypgnaden av litteratur tillför inte nägranya aspekter på vederlagen praxis för folkbibliotekens inköp, menar sam-rådsgmppen. Remissinsiansernas kritik mot utredningens sätt allbehandla barn-biblioteksverksamheten och barnens böcker har redan redovisats iavsnitt 1-2 i denna sammanslällning. Skolbiblioteken och skolans ansvarbehandlas också i många remissyttranden. En utföriig redovisning finns i avsnitt6 i denna sammanslällning. KUR anser att folkbiblioteken har elt stort ansvarför att barn får en god lillgång lill kvalilelslitleralur men alt skolans ochskolbibliotekens ansvar är större. Tillgången på böcker är ofta dålig i skolan.Enligt är del angeläget all starkare betona skolans ansvar.Skolbibliotekens slandard skiftar mycket och de är dessutom ofta för små.Enligt SBI är det olycklipt atl så många folkbibliotek saknar utbildad barnbibliotekarie.Ell absolut minimikrav är atl det finns minsl en barnbibliotekarie i varjekommun, placerad på folk- eller skolbibliotek. 1984/85:141 231 läns landstingskommun ochUppsala kommuns hiblioiekssiyrelse anser att utredningens sätt att behandla lidningaroch lidskrifter är otillfredsställande. SACOISR framhåller alt denna viktigadel av mediebeslåndet kommer att få ökad betydelse. Utredningen borde ha gjorten analys av det totala utbudet av tidskrifter och annan periodika liksom avförekomsten och användningen av perio-dika i biblioteken. Sainrådsgriippen förregionala biblioteksfrågor i län påpekar att kommitténsbehandling av folkbibliotekens inköp och tillhandahållande av periodika endastblir välmenta resonemang penom att fakta och kostnadsanalyser saknas, SABmenar att lidskrifterna skulle kunna utnyttjas effektivare i bibliotekens informationsarbete.Ett bibliotek med erfarenhet av aktivt arbete med tidskrifter borde under enförsöksperiod få bli ansvarsbibliotek på tidskriftsområdet och samla erfarenhetersom skulle kunna förmedlas lill andra bibliotek i landet. KUR föreslår, somockså framgår av avsnitt 11 i denna sammanställninp, elt system med stallipastödköp av kulturtidskrifter. Även SFF anser att biblioteken behöver hjälp av nåponform av slallip stödköpsordninp för att kunna sprida kvaliletslidskrifter. Alekommun framhåller alt biblioteken i små kommuner utan kommersiell försäljninpav kulturtidskrifter har svårt att la på sig ansvarel all ha dessa tidskriftertillgängliga. Både TBV och SV erinrar om hur viktipl det är för studiecirklaratt ha tillpånp till kultur- och facktidskrifter. Enlipl DFI har utredninpcnförsummat facktidskrifterna, medan FRN anser att de populärvetenskapligatidskrifternas betydelse och möjlipheier inle är tillräckligt beaktade. SBIförordar all möjligheten prövas att reservera en del av de slödpenpar sombiblioteken föreslås få för inköp av barnböcker till prenumerationer på de fågoda barn- och ungdomstidskrifter som finns. remissinstanser delar kommitléns uppfattning. Menflera kommuner, bl.a. . , , , , Södertäljeoch Vallenliina. liksom även KUR. SAB,TCO, /SR och B(/har invändningar. kommun tycker det är fel medprincipiella betänklipheter mol fonopramav-lyssninp när det i grunden bara ären fråga om vilka resurser har. kommun anser atl ulredningenborde ha anvisat väpar för all aktivera verksamheten. Enlipl kommun pårdel all hitta enklare former för uppspelningar än vad som varitregel. Btj konstaterar att bibliotekens inköp av fonogram har minskat mycketdrastiskt under Prop.1984/85:141 232 de senasle åren. Med tanke på de stora brister som finns ifonogramdislributionen är detla en beklaglig utveckling. TPB anser all biblioteken bör ha samlingar avmusikkassetter för utlåning lill talboksläsarna. föreslår alt länsbibliotekensammanställer notrepisler för alla kommuner i länet. Samrädsgruppen för regionala biblioteksfrågor iKristianstads län. kommuns biblioteksstyrelse och pekar på att musiken kan spela en central roll ibiblioteksverksamhet på vårdinstitutioner och i uppsökande verksamhel. Uppsalakommuns hiblioiekssiyrelse menar alt bibliotekels musikverksamhei kan vara endel i kommunens samlade verksamhet på musikområdet. kommuns kulturnämndanser alt musikalieverksamhel vid folkbibliotek bör baseras på lokalaförhållanden och ingå i etl kommunall helhetsperspektiv. kommuns kulturnämnd påpekar att ulredningen borde haframhållit atl ansvaret att värna om tillgången lill olika medier, inklusive fonogram,måsle vila pä kommunens kulturnämnd. förordar samverkan mellan folkbibliolekeloch vid inköp av såväl noter som fonogram. Material för släkt- och amatörforskning Endasl ett fätal remissinslanser ansluter sig lillutredningens förslag. Remissopinionens syn på förslaget framgår av avsnill 3 idenna sammanställning. Många av de remissinstanser som avstyrker förslaget,framhåller att släktforskning är folkbildningsarbete och all servicen därförinte får inskränkas. Artotek, program och utställningar Elt mindre antal remissinslanser har synpunkler på ulredningensbehandling av dessa medier. SÖ anser atl folkbibliotekens medverkan vidförmedling av konsinäriiga bilder bör ulvecklas, särskilt på orter där biblioteketär den enda kullurinslitulion som kan ge människor konlakl med bildkonst.Enligt KUR är det angeläget alt i mindre kommuner också kan hysakonstutställningar och utställningar av det slag som l.ex. kommuns kulturnämnd framhåller värdet av att de små barnenges möjlighet atl få se och prata om bilder. Delta kan göras i samarbete medbildlärare och konslpedagoger. kommun och SAB delar inle ulredningenssnäva syn på arloleksverksam-heten. SAB framhåller också all förslaget i frägaom programverksamhet inte är anpassat lill alla de kommuner därbibliotekspersonalen har hand om den allmänkullurella verksamhelen. , SFF och SACOISR påpekar att program- och ulställningsverksamhelenkan vara av 1984/85:141 233 slor betydelse för marknadsföringen av biblioteken och församarbetet med skolan och det lokala föreningslivet. kommuns kulturnämndtillägger att folkbiblioteket är en naturlig plals för program och utställningareftersom bibliotekens medier kan vara en resurs för fördjupning. Kulturnämndenanser dock alt standardskillnaderna mellan kommunerna i denna verksamhetsgrenbara fill lilen del kan utjämnas med slöd från länsbiblioteken. ABF och TBVanser atl all programverksamhet som inle direkt har med boken att göra skallske i samverkan med folkrörelserna. De flesla remissinstanser som yttrai sig i frågan är posiiiva.Västerbottens läns landslingskommun anser att utredningens inslällning tillvideogram bör spridas till alla kommunala bibliotek. KUR och Bij hänvisar tillden påbörjade försöksverksamheten med videodistribulion av kvalitetsfilm.Försöken bör avslulas innan man tar slällning i denna fråga för bibliotekensdel. Ulredningens förslag tillstyrks av remissinstanserna. SÖ lillslyrkeralt länsbiblioteket i får ökat slöd för atl starta en konsulenlverksamhetpå området. Skall en särskild konsulent tillsättas med uppgift att ansvara förspridning av samisk litteralur anser SÖ atl denna kunde knylas till Samernasfolkhögskola i . lillslyrker förslapel omen konsulentverksamhel och framhåller all en av de viktigaste uppgifterna förbibliotekskonsulenten är alt genom uppsökande verksamhet, information ochrådgivning göra den samiska litteraturen känd bland samer och alt biståfolkbiblioteken vid förvärv av samisk litteratur. Same Älnam framför samma synpunkleroch nämner dessulom arbetet med en samisk bibliografi som en arbetsuppgift för bibliolekskon-sulenlen.Både och Same Ätnam understryker alt extra medelmåste ställas lill förfogande för den utåtriklade verksamheten. Same Älnam och kommuns kidlurnämnd förordar all densamiska bibliotekskonsulenlen placeras i . Närheten lill samernas folkhögskolaoch sameskolslyrelsens kansli i samt lärarutbildningen i kanunderlätta konsulentens arbete. Same Ätnam pekar på att ärnågot av ett samiskt kulturcentrum. Luelä kommuns kulturnämnd nämner dessutom enplacering av bibliotekskonsulenlen på i som en möjlighet.Erfarenheterna från verksamhelen med Nordkalottenbussen pekar på att en samiskbibliotekskonsulenl bör stationeras i etl område som har en tät bosättninp av samer. Prop.1984/85:141 234 förordar att bibliotekskonsulentljänstenlokaliseras lill , med hänvisninp lill all såväl förbundets kansli ochinstitutioner med samisk verksamhet som den samiska avdelningen viduniversitetet och länsbibliotekets lånecentral med särskilt ansvar för samisklitteratur är beläpna i . Enligt kommun är det angeläget atl stöd inleenbart ulpår till . KUR har under etl antal är pell medel för atl bygga uppden samiska avdelningen vid kommunens bibliotek. Kommunen bör även fortsättningsvisfå del av bidragsgivningen. och Same Älnam framhåller attdet slatliga bidraget till vissa kommuner, länsbibliotek och lånecentraler förinköp av litteratur på samiska inte får reduceras utan bör ökas för atl möta enslipande efterfrågan. kommuns kidlurnämnd framhåller viklen av alt pröva pemensam-malösninpar för utgivning och distribution av samisk litteratur i , Norgeoch , nämner den norska modellen som eflerföljansvärd.Nämnden påpekar också att del lapska språket består av tre särprägladedialekter. Många remissinslanser är otillfredsställda med ulredninpensbehandling av denna fråga, bland dem en rad kommuner med lånp erfarenhet av invandrarverksamhet.Eskilsluna kommun anser alt invandrarnas litteralur- och kulturförsörjningbehandlas pä ett iögonfallande ytligt sätt. , Söderiälje och Värmdökommuner. SFF och SACOISR är av samma mening. SÖ betonar folkbibliotekens rollsom kulturcentrum för invandrare. Enligt ABF är litteratur för invandrare pådet egna språkel ett försummal område på många bibliotek. 5/V. som håller medutredningen om alt de statliga saisningarna lelt lill belydande förbättringarav beständen pä olika invandrarspråk, framhåller alt det fortfarande finnsstora brisler. Barn- och ungdomslitteratur saknas på många språk. Åtskilligaböcker slär olånade i biblioteken sedan den grupp de inköpts för har flyttatfrån orlen. KUR bör göra en översyn av bibliotekens tillgång till böcker päandra språk än svenska. I den mån dessa inle behövs i del enskilda biblioteketborde det gå alt få lill slånd överenskommelser om överföring tilllänsbibliotek och lånecentraler. I övrigt behandlas denna fråpa i avsnitt 11 idenna sammanställning. Kommitténs förslag tas upp i en lånp rad remissyttranden.Många ansluler sig lill förslagen men mänga har också invändningar både i stortoch på enslaka punkler. SoS framhåller atl efterfråpan på medier för läshandikap- Prop.1984/85:141 235 pade stadigt ökar. Det finns fortfarande för få lättlästaböcker, talböcker och videogram. har en myckel slörre målgrupp än barasynskadade. Invandrare med dålip grundutbildning är t. ex. en slor målgrupp.Behovet av talböcker för invandrare uppmärksammas också av TPB, KUR, Borlängeoch kommuner, ABF, SAB och SACOISR. Enligt KURhar synskadade barn och ungdomar särskilt svårt all hålla sig orienterade omvilka böcker som finns all låna. Här behöver biblioteken göra extra informalionsinsalser.SRF understryker atl synskadades tillgång till litteratur är enjämlikhetsfråga. Varje kommuninvånare skall ha tillgång lill ett rimligl basbeslåndav böcker, vare sig man är seende eller synskadad.