prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — I flera yttranden framhålls atlskadorna av en sådan utbyggnad överväger nyttan. Sådana synpunkter framförs avbl.a. vatlenöverdomslolen, , , kammarkollegiet,Kungl. samt i , ochNorrboltens län. Vatlenöverdomslolen anser all det eltillskoll som kanerhållas vid en utbyggnad av små kraftverk uppnås till priset av mer omfattandeskador och högre kostnader per energienhel än en motsvarande utbyggnad avstörre kraftverk. anser det inle försvarbart att stimuleraen utbyggnad av små kraftverk med hänsyn till de slora skador som fisketsammantaget drabbas av vid en mer systematisk utbyggnad av små vattendrag.Styrelsen avstyrker mycket bestämt förslagel om fortsatt generellt stöd tillminikraftverk. Skeptisk till mer omfattande utbyggnad är också och . anserdet vara svårt att få ekonomi i projekten och framhåller att de kostnadsuppgiftersom lämnats inte utan vidare kan jämföras med motsvarande för större kraftverk.Dels är erfarenhelerna av utbyggnad av små kraftverk relativt begränsad, delsär kraftproduktionen på grund av dåliga regleringar ofta av sämre kvalitet ochdels är drifts- och underhållskostnaderna mycket högre än förslora kraftverk. anser att stödåtgärder som de föreslagnaeller liknande är nödvändiga om den bedömda utbyggnaden skall komma till stånd. Den utbyggnadstakt om ca 30 GWh/år som anges möjlig irapporten kommenteras nästan inte alls av remissinstanserna. VatlenfaU uppgeratt den utbyggnad som kan komma till stånd knappast är högre än 500 betraktar rapportens bedömning som en positiv målsättning. De förslag om slöd, skattefrihet m. m. som ges i rapportenstöds som helhet av i , liksom av . anser sig inle ha anledning atterinra mot förslaget, men hävdar atl stimulansen skulle bli större om det avenergiverket utredda systemet med förskotlering av rättegångskostnaden ivattenmål infördes. För en strömfallsägare är rättegångskostnaderna inte Prop.1984/85:120 303 möjliga all fömtse och de måste betalas anlingen lillståndlämnas eller ej. Om rättegångskostnaderna stannade på statsverket vid avslag påansökan, så skulle enligt kraflverksföreningen tillkomsten av nya småkraftverkunderlättas. Denna uppfattning delas av Sveriges Energiföreningars . ifrågasätter mot bakgmnd av debegränsade syssel-sättningseffektema och den relativt höga subventionsgraden,om tillräckliga motiv finns för förslagen lill subventionering av småvattenkraftverk. Förslaget alt behålla stödet till småkraftverk med 15procent av investeringskostnaden möler invändningar från iNorrbottens län och Sveriges Energiföreningars , som anserstödel olillräckligt. VatlenfaU ställer sig tveksam till ett generelll stödför utbyggnad av småkraftverk. 2.4 Stöd till förprojektering Förslaget om bidrag av kostnaderna förförprojektering möter invändningar från Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation som anser att gränsen 1500 kW för bidrag bör kompletteras meden energigräns på 6 GWh/år. 2.5 Utformning av förslag till standardflnansiering Inga erinringar lämnas. utgår frånatt diskussioner om utformningen av en standardfinansiering förs med flerabanker och flera försäkringsbolag, dels för att få bästa möjliga finansiering,dels med hänsyn till konkurrensneutraliteten mellan kreditinstituten. Förslaget att skall verka föratl föreningens rekommendationer (EKOVISAM) efterlevs möter invändningar endaslfrån Sveriges Energiföreningars , som anser att ställning till ett förslag om möjlighet till laglig prövning av skälighet ikraftkontrakt. Organisationen ifrågasätter möjligheter attåstadkomma ett tillfredsställande resultat, eftersom inte samtliga distributörerär medlemmar i . 20 1984/85. Prop.1984/85:120 304 Förslaget om befrielse från energiskatt för anläggningarmindre än 100 kW saml, för anläggningar upp till 1500 kW, befrielse från skatlför en produktion av 0,4 GWh/år möler inga invändningar hos remissinstanserna. Förslaget att låta utvecklingsfonderna få ansvar förinformalion i adminislrativa och tekniska frågor vad gäller utbyggnad avminikraftverk möter krilik från i och SverigesEnergiföreningars . Enligt är viktiga frågor isamband med utbyggnad av små vattenkraftverk atl avväga nyttan i förhållandetill inverkan på motstående intressen. En aktiv rådgivning med syfte att minskakostnaderna för de undersökningar som är nödvändiga för att fallrättsägarenskall kunna ta ställning till en eventuell utbyggnad borde vara en naturlig sakför länsstyrelserna snarare än utvecklingsfonderna. Sveriges EnergiföreningarsRiksorganisation anser det olämpligt att salsa slora belopp på utbildning avpersonal i de regionala utvecklingsfonderna. I slället bör den kompetens somredan finns hos Sveriges Energiföreningars ulnyttjas. 2.9 Utbyggnad i undantagna vattendrag gör i sin rapport bedömningen att småkraftverk som inte är av ingripande beskaffenhet bör kunna tillåtas ikällflödena till vattendrag som är undantagna genom riktlinjer i den fysiskariksplaneringen. Denna ståndpunkt får av flera remissinstanser stark kritik.Vattenfall delar uppfattning medan bl.a. vatlenöverdomslolen,kammarkollegiel, , och Älvräddarnas samorganisationanser det hell klart alt riktlinjema också omfattar småkraftverk i bi- ochkällflöden. Kammarkollegiet framhåller att undanlagen innefattarnederbördsområdena i sin helhel, därigenom såväl biflöden som källflöden. 1övrigl gäller att endast smärre åtgärder som hänför sig t. ex. till redanföretagen reglering bör kunna tillåtas av regeringen. Av det sagda följer attnya småkraftverk inom undantagna områden inte är tillåtna, framhållerkammarkollegiet. Prop.1984/85:120 305 Sammanfattning av statens energiverks rapport (rapport nr1984:7) 1 likaväl som i de flesta andra länder harenergisystemet kraftigt förändrats . ienergiförbrukningen i hela OECD-området har successivt sjunkit ochindustriproduktionen har blivit mindre energiiniensiv. Inom ramen för en istort sett oförändrad total energiförbmkning har olja ersatts med kol ochkärnkraft. avviker inte från detta allmänna mönster. Energiprisstegringarnahar gjort investeringar i energisparande lönsamma. Olja har ersatts med el ochfasta bränslen - i fall dock i större utsträckning med inhemskabränslen än med kol. Frågoma inför framliden rör möjligheterna till fortsattenergihushållning saml olje- och elanvändningens ulveckling med lanke påriskerna för störningar på oljemarknaden och den beslutadekärnkraftavvecklingen. Utgångspunkten för verkets prognos utgörs av en bedömningav den ekonomiska utvecklingen i , vissa anlaganden om de internationellaenergimarknaderna samt en analys av de hittillsvarande tendenserna vad avserenergianvändning och energitillförsel. Beträffande den ekonomiska utvecklingen har verket följtlångtidsutredningens altemativ 1 för . För industrinsdel innebär det en årlig produktionstillväxt på 1,. För tiden fram till 1995utnyttjas LU:s lägre tillväxtaltemativ med en produktionsökning i industrin på2,. Oljepriset fömtsätts 1995 realt ligga någol över 1984 årsnivå men inle nämnvärt skilja sig från den. En annan viktig fömtsättning för prognosen är att deenergipolitiska styrmedlen antas få i stort sett samma uppläggning ochinriktning som , dvs. att nuvarande reglerings- och energiskattesystembestår, att forsknings-, utvecklings- och bostadsförbättringsprogrammen vidmakthålls,att informations- och utbildningsverksamheten fortsätter medan de speciellainvesteringsprogrammen upphör. Enligt verkets prognos förblir energianvändningen i stortsett till 1995. Oljeanvändningen väntas minska dels genom fortsallenergisparande, dels genom ersättning med främst el. 1984/85:120 306 Ävenvid lägre internationella oljepriser kan oljeersätiningen förväntas fortgå framtill 1995 om än i långsammare takt. Inomindustrin har energianvändningen minskal p.g.a. låg tillväxt och i ungefär likastor utsträckning lill följd av strukturförändringar - ökad produklion inomenergisnåla branscher, främst verkstadsindustrin - och energieffektivisering -lägre energiåtgång per producerad enhet inom respektive bransch. Även förperioden räknar verket med ungefär lika stora energiminskningarp.g.a. strukturella förändringar och effeklivisering. Dessa uppvägs dock iprognosperspektivet av ökade energibehov pä gmnd av den förväntadeindustriella tillväxten. Inomtransporter, såväl person- som godstransporter, har inle utvecklingen ochintroduktionen av energisnålare fordon varit tillräcklig för att uppväga ökattransportarbete och en ulveckling mot tyngre fordon. Verkel räknar med atlenergianvändningen inom denna sektor kommer all öka till 1995. Sektornbostäder och service m.m. kännetecknas av intensivt energisparande - minskadnettoenergiförbrukning och övergång till energislag med högre verkningsgrad (eloch fjärrvärme) - vilkel lett till att energianvändningen minskat. Dessatendenser bedöms bestå till 1995. Nybyggandet blir litet och mycketenergisnålt. Elanvändningenförväntas stiga kraftigt till 1990 och utnyttjas bl.a. lill oljeersättning ielpannor. tas de två sista kärnkraftverken i drift. Mellan1990 och 1995 blir ökningen i elanvändningen mindre. skerockså en förändring i förbrukningsmönsiret från elpannor till värmepumpar och annanmer svårersälllig el. Under90-talet kommer elanvändningen enligt verkets prognos att växa ikappproduktionskapaciteten så att nya produkiionsanläggningar måste tas i anspråk.Mottryckskraft i industrin och kraft värmeverk ger begränsade bidrag till elproduktionenmen till högre kostnader än vatten- och kämkrafien. Vid mitten av 90-ialet kanenligt verkets prognos produktionskostnaderna i råkraftledet komma alt stigamed under höglastnd. 1 konsumentledet skulle därmed motsvarande kostnaderstiga och elpriset kunna bli högre över året. prognos kommer fjärvärmen att öka långsammare än tidigare väntat.Nivån på värmeleveranserna kommer att ligga under 1995. Energiinsatsenblir också en annan än man tidigare räknal med - mer värmepumpar och mindrefasta bränslen. Kolförbmkningen1990 och 1995 väntas bli lägre än tidigare beräkningar gett vid handen, ca 3miljoner ton 1990 och ca 4 miljoner lon 1995. Användningenav de inhemska bränslena väntas öka i måttlig takt under prognosperioden.Totalt rör det sig fortfarande om begränsade kvantiteter men de inhemskabränslenas andel av energitillförseln ökar. 1984/85:120 307 Deviktigaste energipolitiska slutsatserna som verket dragil med anledning avprognoserna rör den allmänna ulformningen avenergipolitiken Energianvändningenkan inte prognostiseras med säkerhet. Våra känslighetsanalyser visar att denär tämligen känslig även för små variationer i antaganden om t. ex. ekonomiskoch teknisk utveckling. Det är därför inle meningsfullt att sätta uppdetaljerade kvantitativa mål för användning och tillförsel av energi. Entotalplanering av energisystemet skulle kräva att man ingrep i marknadssystemeti en utsträckning som är svårförenlig med det decentraliserade system somenergiförsöijningen och energipolitiken i praktiken utgör. Dessutom inriktasintresset på felakiiga frågeställningar. Det väsentliga är inte om energisparandetblir 20 eller /år ulan om lönsamma möjligheter fill energisparandeutnyttjas eller inte. Enligt mening bör energipolitiken inriktaspå atl skapa förutsättningar för hushåll, företag och kommuner att fattasamhällsekonomiskt korrekta beslut om energihushållning, oljeanvändning,elanvändning etc. Effektivt fungerande energimarknader kan ge tillräckligstimulans åt energisparandet och också en välavvägd olje- och elanvändning. Energihushållningenutvecklar sig tillfredsställande enligt verkets mening. Incitamenten att vidtaenergisparande åtgärder är fortfarande starka till följd av deenergiprisslegringar som redan inträffat. Verket bedömer att staten förnärvarande kan inskränka sina insatser till i huvudsak bevakning, utbildningoch information samt forskning, utveckling och demonstration. Storaenergibesparingar kan göras genom att existerande, ny teknik utnyttjas. Våraprognosresultat bygger på fömtsättningen all intensiteten iinformationsspridningen och anpassningsförmågan inle avtar. Kunskapsläget ärdock sådant atl man inte exakt kan säga vilken nivå på de offentligainfomationssatsningarna delta kräver. Beträffandeinformationen har verket tidigare gjort den bedömningen att staten åtminstoneunder en övergångsperiod fortfarande bör stödja informationsverksamheten.Framför allt tycks det vara så att mänga mindre företag, företag som inteproducerar energikrävande produkter, fastighetsägare och förvaltare oftasaknar kunskap om de tekniska och ekonomiska fömlsättningarna förenergisparåtgärder. Prop, 1984/85:120 308 Påbyggnadssidan skall i fortsättningen tyngre byggnads- och installationstekniskaåtgärder samordnas med bostadsförbättringsprogrammet. Eftersom det vid sidan avdel statligt och kommunalt finansierade informationsutbudet finns betydandeintressen från enskilda förelag att sprida informalion kan de statligainsatserna i övrigl både vad gäller bostäder och företag - koncentreras påaft stimulera beslut om hushållningsåigärder. kanenergirådgivningen i kommunerna och via ulvecklingsfonderna behöva stödjas. Kommunemasrådgivningsverksamhet kan komma att ha stor betydelse även i fortsättningeninte minst för att samordna energihushållnings- och bostadsförbättringsåtgärderoch underlätta för mindre förelag, småhusägare och flerbostadshusägare medmindre fastighetsbestånd att överblicka det kommersiella informationsutbudet.På sikt bör kommunerna själva kunna finansera denna verksamhet. Fördrift- och skötselålgärder krävs ulbildning. I ett inledningsskede har statligabidrag bedömts som nödvändiga; efter hand bör de kunna ersättas av andra formerför finansiering. Detomfattande bostadsfinansieringssyslemel har kompleiierals med underhålls- ochombyggnadslån, som även täcker energisparåtgärder i framför alltflerbostadshus. Resterande specialdestinerade energisparstöd kan avvecklas. Energiinvesieringarär ofla av långsiktig karaktär. För tillförselprojekt och energisparåtgärder ibyggnader som ej omfattas av bostadsförbättringsprogrammet och åtgärder somfaller utanför dess ramar bör kredit-marknadsinstituten uppmanas att utvecklalåneformer med jämnare återbetalningsmönster över energiinvesteringarnaslivslängd för att mildra likviditetspåfrestningen i inledningsskedet. Ensamhälleligt rimlig lönsamhetsbedömning av fjärrvärmeutbyggnaden tillsammansmed en effektiv taxesälining av Qärrvärmen hör till huvuduppgifterna för denframtida kommunala energiplaneringen. Detligger i värmeverkens eget intresse att tillämpa fjärrvärmetaxor som leder tilletl effektivt utnyttjande av anläggningarna. Den av fastighetsägarnapåverkbara delen av taxan bör normalt motsvara den rörliga koslnaden förvärmeproduktionen. Kapitalkostnaderna kan tas ul via fasta avgifter fördeladeöver investeringens hela livslängd. Energihushållningsarbetethar kommit igång på bred front. Den underliggande drivkraften är lönsamhelen iåtgärderna. Att stimulera och underlälta denna process är för närvarandestatsmakternas viktigaste uppgift på energihushållningsområdet. Verketkonstaterar att landets sårbarhet vid störningar på oljemarknaden(fredskriser) har minskat. Oljeanvändningen har sjunkit med nästan40% och ytterligare minskningar väntas till 1995. 1984/85:120 309 tycksflexibiliteten i oljeanvändningen vara stor. Slora prishöjningar på olja skulleredan på relativt kort sikt leda fill en betydande substitulion. Viddet internationella symposium som verket anordnade framkom vidareatt riskema för störningar på oljemarknaden nu bedöms varamindre . Del är emellertid fortfarande sannolikt att oljan stiger ipris och risken för mer dramatiska prisstegringar kan då inteheller uteslutas. Föratt de möjligheter till lönsamma oljeersättande investeringar som finns idagsläget och som även kvarstår vid lägre oljepriser skall kunna utnyttjaseffektivt, krävs från statens sida samma typer av insatser som förenergihushållningen. Vad gäller informationen bör dock tonvikten läggas på allinformera om osäkerheterna, fördelarna med flexibihtet och diversifiering avenergianvändningen. Utvecklingenpå den internationella oljemarknaden liksom oljeanvändningen i börnoga följas. Ett prisfall för oljan som resulterar i en uppbromsning ioljeersätiningen eller t.o.m. en ökad oljeanvändning behöver inte inge någrafarhågor. Det är tvärtom en fördel för samhällsekonomin. Oljeanvändningenbefinner sig redan nu pä en låg nivå och om kommuner, företag och hushåll genominformationsinsatser stimuleras att använda oljan i flexibla former (på sammasätt som gäller för elkraften) ökar inte sårbarheten. Omoljepriserna däremot sjunker kraftigt - per fat -uppslår en merkomplicerad situation. Det främsta problemet kan vi dock själva inle påverka,nämligen den cykliska effekt som kan följa. En snabb återgång till ökadoljeförbmkning i den industrialiserade världen kan bädda för nyaoljeprischocker. Omoljepriserna sjunker kraftigt i - eller mer - vare sig det skergenom prissänkningar pä den internationella oljemarknaden och/eller genom lägredollarkurser skulle fömtsättningama för en utvidgad produktion av inhemskabränslen praktiskt taget helt försvinna. Även delar av den redan etableradeverksamheten skulle hotas. Verkelrekommenderar alt oljeersättningspoliliken ges en långsiktig och uthålliginriktning. Enfortlöpande bevakning av förändringsförloppen på de internationellaenergimarknaderna hör till statens energiverks centrala uppgifier. Detsammagäller analyser av konsekvenserna för den svenska energiförsörjningen och desssårbarhet. Verket kommer i sill utredningsarbete alt uppmärksamma följderna avsåväl sänkta som höjda oljepriser. Beträffandede speciella särbarhetsproblem som finns i transportsektorn kommer verket i ensärskild rapport att belysa hittillsvarande erfarenheter avförsöksverksamheten med alternativa drivmedel. Elanvändningenbestår enligt verkets analys av olika delar mer eller 1984/85:120 310 Till 1995 beräknas betydande delar av den mestpriskänsliga elanvändningen ha trängts undan. Återstående delar ulgörs av mersvårersälllig elvärme, el för apparater, motorer och processändamål inomindustrin. prognos kommer frågan om ny produktionskapacitet att aktualiseras vidmitten av 90-talet. Den måste då byggas ut med hänsyn dels eleflerfråganstillväxt, substitutions- och effektiviseringsmöjlighe-tema på efterfrågesidan, delsproduktionskostnaderna för ny kapacitet saml på urdrifttagandet avkärnkraften . Enfömtsättning för att denna process som inkluderar anpassningar på såvälefterfrågesidan - ersättning av el med andra energislag och effeklivisering avelanvändningen - som produktionssidan - utbyggnad av ny produktionskapacitet skall fungera effektivt är korrekta prissignaler och information omprisutvecklingen av största betydelse. Ansvaret för dessa frågor vilar ytterstpå statsmakterna. framhållit i sitt remissvar på EK 81 skapas de rätta styrsignalerna fören riktig avvägning mellan olika typer av energitillförsel samt mellanelproduktion och hushållning om priset sätts lika med kortsiktigmarginalkostnad eller i förekommande fall så att del uppstår balans mellantillförsel och användning. Användningenav kol ökar enligt verkets prognoser. Del stöd- och regelsystem som redan finnsger vissa garantier för att förbrukningen sker i miljömässigt acceptabla formeroch endast i de fall då ekonomiskt rimliga alternativ saknas. Marknadenför inhemska bränslen kommer att bli förhållandevis svag . Vi hardock räknat med att användningen av inhemska bränslen ökar och atl deraskonkurrenskraft successivt förbättras. Såsomframhållits i verkets särskilda rapport om de fasta bränslenas konkurrenskraftär del dock ännu för tidigt att säga om de kan komma att inta endominerande roll i energiförsörjningen. En mindre snabb introduktionstakt förinhemska bränslen bedöms av verkel inle vara någon nackdel. Det ger bl. a.möjligheter till teknisk och ekonomisk konsolidering och därmed en sundareföretagsutveckling. 1984/85:120 311 Förbränning av torv Hur kan miljökraven tillgodoses?Redovisning av möjligheter att begränsa utsläppen av försurande ämnen. Sammanfattningav och remissyttranden över statens energiverks rapport () 1 Sammanfattning av rapporten ............................ 312 2 Remissyttranden ............................................ 318 2.1 Remissförfarandet ...................................... 318 2.2 Allmänl ..................................................... . 318 2.3 Emissionsbegränsande ålgärdervid förbränning av torv 319 2.4 Övrigt ....................................................... 320 1984/85:120 312 1 Sammanfattning av rapporten Användningenav inhemska bränslen har ökat betydligt . Från miljösynpunkt ärdet angeläget att dessa bränslen inte ger upphov till större miljöproblem änkol. behandlar i denna rapport frågan om hur de miljökrav somgäller vid koleldning kan tillgodoses vid förbränning av torv. Underlagetför bedömning av utsläppsnivåer av olika föroreningar vid torvförbränning är ivissa avseenden ännu bristfälligt. Antalet pannor i drift med torv somhuvudbränsle är tämligen litet i . De pannkon-stmktioner som använts förförbränning av torv har i stor utsträckning hämtats från tekniken förförbränning av andra fasta bränslen, främst kol. Utsläppenav föroreningar från torvförbränning kan till övervägande del hänföras tillbränslets innehåll av föroreningar. Kväveoxidbildningen kan delvis relaterastill kväveinnehållet i torvbränslet, men är liksom utsläppen av organiskaföreningar i stor utsträckning beroende av förbränningsbetingelserna. Ulsläppsnivåerför olika föroreningar relateras i regel lill energiinnehållet i det tillfördabränslet. Härvid bör beaktas att särskilda förhållanden råder för torv, p. g.a. att torv oftast är ett betydligt fuktigare bränsle än kol och olja. Därmedkan rökgaskondensering bli ekonomiskt attraktivt, vilket medför att den metod,enligt vilken utsläppsnivåer vid förbränning normall anges, inte alllid på ettenkelt säll kan tillämpas för torv. Det är därför vid prövning enligtmiljöskyddslagen av torveldade anläggningar särskilt angeläget atl hänsyn tastill de förhållanden som råder vid den enskilda anläggningen. Detorveldade anläggningar som antas vara i drift i början eller mitten av1990-talet innebärande en torvbränsleanvändning på /år, beräknas kommaatt släppa ut ca svavel/år, motsvarande ca svaveldioxid/åroch drygt kväveoxider/år. Fömtsättningen för beräkningen är att dagensteknik utnyttjas och att emissionsbegränsande åtgärder inte vidtas. Somjämförelse kan nämnas alt de totala utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider iSverige beräknas bli ca svaveldioxid/år resp ca 280000 lonkväveoxider/år. Kväveoxidutsläppen är räknade som kvävedioxid (NO). Innehållav föroreningar i svenska torvmarker Denallmänna kunskapen om innehållel av föroreningar i torvmarker ärförhållandevis god. Stora variationer har konstaterats såväl mellan olika myrarsom inom enskilda myrar i både horisontal- och vertikalled. Ivissa områden i förekommer förhöjda svavelhalter i torv beroende påomgivningspåverkan och påverkan vid torvbildningen. Som bränsle är det framförallt två torvslag, vitmosslorv och kärrtorv, som kommer 1984/85:120 313 Generellt kan sägas att såväl svavel- som kvävehalterna ivitmosslorv är lägre än i kärrtorv. En myr är oftast uppbyggd av olikatorvslag, varför betydande variationer i föroreningshalterna kan förekomma iframför allt verlikalled. En övervägande del () av de svenskatorvmarkerna avsedda för lorvbränsleproduktion bedöms hålla sådana svavelhalteratl torven vid förbränning ger utsläpp som understiger det högsta aktuellariktvärdet för kol, som är svavel/MJ tillfört bränsle. Betingelserna föranrikning av spårelement (metaller) i torv är mycket komplexa. Myrama fungerarsom filter som fångar upp och anrikar spårelement i grund- och ytvatten samtnederbörd. Halterna i torv blir därför beroende av den kemiska sammansättningenhos omgivande mark, spårelementens rörlighet saml de hydrologiskaförhållandena. Mycket höga halter av metaller kan i vissa fall förekomma. Detlainträffar oftast i mindre myrar eller delar av slora myrar.