prop · G80356 · 1984-12-31 00:00:00 — Jagdelar inle oreserverat kommitténs uppfattning i detta hänseende. Jag ser inteheller nägon anledning till att frågan om ändringar i den angivnaförordningen tas upp i samband med den förevarande genomgången av tillämpningenav Sydafrikalagen. Prop.1984/85:56 123 har ingen erinran mol förslaget i fråga om krigsmaleriel-exporl. Ocksä SIDA stöder kommitténs förslag i denna del delar kommitténs uppfallning om vikten av alt siärka FN:svapenembargo och stöder kommitténs förslag. vill också ytteriigare poängterabetydelsen av kontroll och begränsning av export inom den elektroniska sektornliksom vad gäller kämvapenteknik. Elektronisk utrustning kan som regelanvändas lill både civila och militära ändamål. Del är därför angelägel att dennya utredningen specielll uppmärksammar den sydafrikanska krigsindustrin ochdess internationella kontakter. SMR och SKU; Mot bakgrund av att redansjälvmant ålagt sig minst lika omfattande exportrestriktioner ifråga omöstblocket, är uiredningens förslag knappasl särskilt långtgående, även om detär välkommet. Det hade varit både befogal och möjligt att föreslå ytterligareinskränkningar i svensk teknologiexport lill . Inom energiförsörjningsområdetl.ex., spelar svensk teknologi en stor roll. TCO och Metall tillstyrker kommitténs förslag. SSKF och SKSF tillstyrker kommitléns förslag i fråga om krigsmateriel-export. rekommenderar en närmare ulredningom efterföljandet av det av säkerhetsråd är 1977 beslutadevapenembargot mot . 8.6 SAS flygförbindelse till SIDA; Slyrelsen finner alt kommittén mer ingående kunde haredogjort för de alternativ som föreligger. Den uttalade premissen att SASförbindelse vid nedläggning av sträckan - måste avslutasi och därför bli olönsam - är inte den enda länkbara. Inom ramen för SADCCarbetar de nio medlemsstaterna i södra f.n. på att bygga upp ett ifrånSydafrika oberoende nät av flygförbindelser, med huvudstad . För detla arbete utgår svenskt och nordiskt bistånd, bl.a i form avteknisk expertis till SADCC:s transport- och kommunikationskommission i Mapuio (Mogambique).Mot denna bakgrund vill styrelsen förorda att tar initiativ till enstudie varigenom fömtsättningarna för en SAS-förbindelse till södra med Hararesom slutpunkt undersökes. Upprättandet av en sådan förbindelse skulle utgöra etlslöd för de nordiska biståndsinsatser som redan är under utförande påflygtrafikens område i södra . Förbindelsen skulle också möjliggöra förden stora grupp av nordiska resenärer som inom och utom biståndet reser påländerna i området att undvika mellanlandningar i . ; Nedläggningen av SAS flyglinje lill sessom ett vikligt mål för de nordiska antiapartheidrörelsernas gemensammasträvan. 1984/85:56 124 tolkar kommilléns förslag som att regeringen snarasl börta upp frågan med de övriga delägarna i SAS och att kontakt även las med andraländer som har flygtrafik pä . SEN, SMR och SKU tror att del skulle vara möjligt attfinna andra länder och flygbolag vars förbindelser med är marginellaoch där man skulle kunna överväga molsvarande åtgärd. SSKF och SKSF menar att myckel aktivt bör verkaför etl vidgat nordiskt samarbete när det gäller en gemensam hållning genlemolSydafrika. Gemensamma nordiska akiioner skulle ge ytterligare slagkraft ätopinionsarbetet internationellt. Etl första konkret sleg måsle vara att lägganed SAS flygningar på . 8.7 Åtgärder på sportens, kulturens och vetenskapensområden Betänkandet s. 192-194. vid universitetfinner de svenska viseringsålgärderna tvivelaktiga ur renl rättsligasynpunkter. Del är visserligen icke någon allmän mänsklig rättighet garanteradav vare sig eller Europarådskonvenlionen att besöka Sverige.Att för inresa till för vetenskapliga eller kulturella ändamåldiskriminera mellan medborgare i den sydafrikanska republiken beroende påderas politiska eller rasliga hemvist eller aktiviteter kan inle väcka respektdå del gäller alt bekämpa och motverka just sädana tendenser. föreslår att de vetenskapliga och akademiskarelationerna utreds för all sedan åtgärdas med visumlagstiflning liknande denför idrottsmän och artister. Det vetenskapliga samarbetet mellan sydafrikanskaföretag i och t.ex. högskolor i bör upphöra. CUF-dlstrikt; är etl exempel påatt statliga forskningsmedel går till projekt med sydafrikanska inlressen. Manbör utarbeta klara regler för vilka projekt de svenska myndighelerna kanstödja. Betänkandet s. 198-200. ; Fullmäktige vill försl framhålla alt IMF:sbetalningsbalansstöd till medlemsländerna inte är långivning i traditionellmening. IMF:s egna resurser består av de inbetalningar medlemsländerna gjort ireservtillgångar och egen valuta. Medlemskapet ger rätt att vid belalningsbalansbe-hovutnyttja fondens resurser, att göra s.k. dragningar, i en omfattning som primärtbestäms av medlemmens insats. För vissa dragningar gäller i stort settautomatik, dvs. ett medlemslands begäran blir inte föremål för detaljeradprövning. Denna automafik har ansetts angelägen för att medlemmen snabbt skallkunna möta uppkommande betalningsbalansproblem. Prop.1984/85:56 125 Politiskt motiverade avståndstaganden från sädanaautomatiska dragningar skulle helt förändra fömtsättningama för denna del av IMF:sverksamhet. Enligt fullmäktiges mening bör värna om principen att eltmedlemsland i en inlernalionell organisation skall ha de rättigheter som följerav medlemskapet, om landet i övrigi respekterar sina förpliktelser enliglorganisationens stadga. Del framstår som särskilt viktigt för små länder attslå vakt om denna princip. har fömtomovannämnda dragningar erhållit IMF-stöd som kombinerats med ekonomiskaanpassningsprogram. Därvid har lånebeslulen, som fattals av IMF;s direktion,föregåtts av en närmare granskning av landets ekonomiska politik och utveckUng.Det är att observera att dessa diskussioner vid samlliga fillfäUen varil avekonomisk-teknisk karaktär. Ingen direklionsledamot har gjort renl politiskamarkeringar. Ej heller har något land begärt formell omröstning. Vad gäller dennordiske representantens agerande har hemmamyndighe-temas inställning varil altNorden - med hänsyn till IMF-sladgans regler och fondens praxis - inte bör tainitiativet till en politisering av IMF:s verksamhet. Däremol har den nordiskedirektören instruerats att framföra ekonomisk krilik riktadmot arbetsmarknadspolitik. Enligtfullmäktiges mening bör här redovisade principer för IMF:s betalningsbalansstödtill tillämpas även fortsättningsvis. Vid de tillfallen då det blir frägaom stöd kombinerat med anpassningsprogram bör man från nordisk sida inrikta sigpå att komma med kritiska synpunkter av ekonomisk karaktär. Denna kritiskagranskning skall givetvis innefaita ogynnsamma effekter av apartheidpolilikenpä landets ekonomiska utveckling och därmed också på externbalansen. Som ovan anlyttshar de nordiska länderna kunnat enas om en sådan handlingslinje. Fullmäktige vill slutligen beröra en institutionell frågasom bör beaktas när del gäller kravet på en svensk reaktion mot lån tillSydafrika. De fem nordiska länderna är företrädda av en exekutivdirektör i IMF.Instmktioner till direktören fastställs - och måste fastställas - genom en sammanjämkningav de fem ländernas synpunkter. Om etl land i valkretsen håller fast vid enavvikande mening leder det i praktiken till att direktörens möjligheler attagera blockeras. anseratt regeringen bör ge klara direktiv till angående ett svensklavståndstagande till frågan om län till . Den nordiska representantenbör ha klara politiska markeringar att agera utifrån. bör tillsammansmed de övriga nordiska länderna på lämpligt sätt agera för alt Sydafrikautesluts ur IMF. SMR och SKU anser att här kan gå mer aktivttillväga och verka för en uteslutning av ur IMF. Här behövs medvetnasvenska påtryckningar både pä de övriga nordiska länderna och på andra staler. CUF-dislrikt menar att genasl måsle utur IMF. Prop.1984/85:56 126 Propositionen ................................................................. ...... I Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. ...... I Lagförslag ......................................................................... ..... 3 Utdrag av regeringsprotokoll ...... ..... 6 1 Inledning ...................................................................... ..... 6 2 Allmänmotivering ....................................................... ..... 7 2.1 Utgångspunkter ..................................................... 7 2.1.1 Utvecklingen i och södraAfrika från är 1978 . 2.1.2 Kraven på internationellaåtgärder ................ ..... II 2.1.3 De utländska investeringarnas rolli 15 2.1.4 Den svenska Sydafrikapoliliken ...................... 17 2.1.5 Lagen om förbud mol investeringar iSydafrika och 19 2.1.6 Handelssanklioner .......................................... ... 24 2.2 Slutsatser och motiv för enfortsatt aktiv och skärpt svensk Sydafrikapolitik 26 2.3 Lag om förbud mot invesleringar iSydafrika och ... 29 2.3.1 Förbud mol lån m.m. till sydafrikanska staten ochdess 2.3.2 Förbud mol finansiell leasing .......................... ... 31 2.3.3 Mindre investeringar m.m.................................. 33 2.3.4 Definition av dotterföretag ............................. ... 34 2.3.5 Investeringsplan ........................................... ... 35 2.3.6 Redovisning av utvecklingen avverksamheten i och 35 2.3.7 Undanlag från förbudei mot invesleringarm. 2.3.8 Handläggningsordning ................................... 38 2.3.9 Särskilda åtaganden ...................................... 39 2.3.10 Överlåtelser och upplåtelser avpatent och tillverkningsrätler m. m 41 2.3.11 Indirekta företagsförvärv ................................ .. 43 2.3.12 Tillsyn m.m......................................................... 44 2.3.13 Ansvar .............................................................. 47 2.3.14 Förverkande och åtal m.m................................. .. 48 2.4 Sydafrikakommilléns övriga förslag ochställningstaganden .. 48 2.4.1 Upplysning internationellt om densvenska Sydafrikapoliliken 49 2.4.2 Ny prövning av den svenska Sydafrikapoliliken 50 2.4.4 Offentlig upphandling ...................................... 52 2.4.5 Oljeembargo och FN:s vapenembargosamt det svenska förbudet i anledning därav mol export av krigsmateriel m. m. till .......................................... 53 2.4.6 SAS flygförbindelse medJohannesburg .......... .. 55 2.4.7 Åtgärder pä idrottens, kullurensoch vetenskapens områden 56 2.4.8 Internationella valulafonden(IMF) .................. 58 3 Upprättat lagförslag .................................................... 60 4 Specialmolivering ......................................................... 60 5 Hemslällan ................................................................... 70 6 Beslut .......................................................................... .. 70 1984/85:56 127 Bilagal Sydafrikakommilléns sammanfattning av silt betänkande . Bilaga 2 författningsförslag .. . 74 Bilaga3 Sammanställning av remissyttrandena över Sydafrikakom milléns betänkande .................................. . 77