prop · G80378 · 1984-12-31 00:00:00 — Kommittén har därför utarbetat ettförslag till en ny och reformerad frivillig försäkring för hemmamakar. Så längeosäkerhet råder om utformningen av del framtida sjukpenningskyddet för de studerande- en fråga som f.n. bereds i - har kommittén ansett att ävende bör kunna anslutas till den nya frivilliga försäkringen. Enligt kommitténs förslag till en ny frivilligförsäkring bör ersättningsnivån höjas så att den motsvarar garantinivån inomföräldraförsäkringen dvs. Detta bör också vara högstagräns för ett frivilligt sjukpenningtiUägg i förening med en obligatorisksjukpenning på grund av förvärvsarbete. Ersättningen bör vara skattepliktig. Villkoren föreslås även i övrigt bli mera gynnsammaför de försäkrade än vad som gäUer . Det gäller bl.a. rätten att under enövergångstid såsom hemmamake kvarstå i försäkringen, reglerna om god hälsa somvillkor för anslutning till försäkringen och karensreglerna. Försäkringenföreslås skola finansieras med från de försäkrade, 1984/85:78 174 beräknadeefter försäkringsmässiga grunder, och vissl statsbidrag. De fonderade medel somi dag finns i den frivilliga försäkringen, knappt 90 milj. kr., bör tillförasden nya försäkringen. Statsbidraget föreslås sänkt från nuvarande till av den frivilliga försäkringens kostnader. Därvid kan reformen - slopandet avhemmamakeförsäkringen och utbyggandet av den friviUiga försäkringen - gott ochväl genomföras ulan att kostnadsökningar uppslår för del allmänna. Sjukpenningför arbetslösa och beredskapsarbetare Kommittén har behandlat frågor om sjukpenning förarbetslösa och beredskapsarbetare, sedan bifallit motioner härom.Frågorna har gällt bl.a. rätten för arbetslösa atl få sjukpenningen höjd, somen följd av löneutvecklingen inom den arbetslöses yrkesområde, och enifrågasatt bristande enhetlighet vid beräkning av SGI för vissa arbetslösa ochberedskapsarbetare. Kommittén har därvid funnit att en del av de väcktafrågorna redan fått sin lösning i praxis och all övriga frågor bör lösas delsinom ramen för etl vidare socialpolitiskt samordningsarbete, dels genom enintensifierad tillsynsverksamhet som redan givitriksförsäkringsverket i uppdrag att utföra. Sjukpenninggrundandeinkomsl för elever som genomgår grundutbildning för viana Kommittén har haft atl behandla frågan omsjukpenningskyddet för dem som genomgår grundutbildning för vuxna (s.k. grundvux).Antalet berörda uppgår till ca 10 000. Kommittén har funnit det önskvärt att förbättra densociala tryggheten för dem som deltar i grundutbildning för vuxna. Kommitténföreslår därför att dessa, i Ukhet med vad som f.n. gäller för bl.a. dem som uppbärsärskUt vuxenstudiestöd eller utbUdningsbidrag för doktorander, får behålla sinsjukpenninggmndande inkomst . Denna reform kommer atlmedföra en kostnadsökning på ca 1 milj. kr. Kommitténs förslag om slopande av den obUgatoriskahemmamakeförsäkringen och en samtidig reformering av den frivilligasjukpenningförsäkringen för hemmamakar och studerande bör gott och väl kunnagenomföras utan att kostnadsökningar uppstår för det allmänna. Det finns ävenskäl att anta att en sådan reform kan komma att innebära en viss administrativbesparing för försäkringsadministrationen. Den föreslagna reformen för dem som genomgårgrundvux har beräknats kosta ca 1 milj. kr. 1984/85:78 175 Sammanställningav remissyttranden över sjukpenningkommitténs slutbetänkande (SOU 1983:48)Egenföretagares sjukpenning m.m. Efter remiss har yttranden över beiänkandei avgetlsav försäkringsöverdomstolen (FÖD), försäkringsrätten för ,(), , ,försäkringsinspektionen, (), (), (), (), statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), Stafistiska centralbyrån (SCB), slatensarbetsgivarverk (SAV), Försäkringskasseförbundel (FKF), ,Svenska kommunförbundel. (), Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, (), SHIO-Familjeföretagen, . () och Sverigesförenade studentkårer (SFS). Remissinstanserna har i allmänhel varit positivatill utredningsförslaget som innebär att nuvarande regler för beräkning avegenföretagares SGI bibehåUs men med en mera flexibel tUlämpning. Några hardock ansett att man istället borde införa en frivillig sjukpenningförsäkringför egenföretagarna bl.a. för att uppnå en överensstämmelse mellan förmåneroch avgifter. Förslagen att införa en förbättrad friviUigförsäkring för hemmamakeförsäkrade och studerande med villkor som är meraförmånliga än de som gäller f.n. har i huvudsak tillstyrkts avremissinstanserna. Den närmare utformningen av den nya frivilliga försäkringenhar endast rönt några få påpekanden eUer ändringsförslag. Kommitténs synpunkter på frågan om beräkning avsjukpenninggrundande inkomst (SGI) för arbetslösa och beredskapsarbetare harockså biträtts av de flesta remissinstanserna. Förslaget att elever somgenomgår gmndutbildning för vuxna skall få behålla sin SGI underutbildningstiden har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av samtligainstanser som yttrat sig i frågan. Kommittén har dels diskuterat om egenföretagarnaframgent bör omfattas av den obligatoriska eller frivilligasjukpenningförsäkringen, dels prövat olika alternativ till försäkring inomramen för en obligatorisk alt. frivillig försäkring. Följande alternativ hardiskuterats. Försäkring med en SGI grundad enbart på den taxerade inkomsten. Försäkring med en SGI grundad på den taxerade inkomsten sedan 1984/85:78 176 hänsyntagils till vissa skattemässiga avdrag. Försäkring med en SGI grundad på den försäkrades arbetsinsats.Arbetsinsatsen kan bedömas med hänsyn antingen till den individuella rörelsensomfattning eller efter jämförelse med någon närliggande kategori arbetstagare(jämförelselön). Försäkring med en SGI grundad på en kombination av taxerad inkomst ochen jämförelselön, d.v.s. den ordning som gäUer . Obligatorisk försäkring för egenföretagare bibehålls till viss del ochkompletteras med en friviUig försäkring. Egenföretagare ansluts inte obUgatoriskt till den allmännaförsäkringen men en frivillig försäkring tillhandahålles inom dennas ram. Försäkring sker helt utanför den allmänna försäkringens ram, d.v.s.egenföretagare får genom anskaffande av privata sjukförsäkringar sörja förskyddet mol inkomstbortfall vid sjukdom. Kommitténs förordar att egenföretagaresförsäkringsskydd även i fortsättningen bör anknytas tiU den obligatoriskaförsäkringen och att egenföretagares SGI bör grundas på en kombination avtaxerad inkomst och en jämförelselön, d.v.s. den ordning som gäUer , dockmed en mera flexibel tiUämpning. Kommittén föreslår inga ändringar när detgäller reglema för avgiftsberäkning. Utredningens förslag har tillstyrkts eller lämnasutan invändningar av FÖD, försäkringsrätten för norra , ,, , SCB, FKF, , , LO och TCO. Flera remhsinslanser påpekar vikten av attutförliga riktlinjer utfärdas av RFV i form av allmänna råd och anvisningar ochatt handläggare och beslutsfattare ges koniinueriig utbUdning. SCB anser detviktigt att den statistik som finns hos dem används vid bedömning av jämförelselönerför olika grupper. FKF framhåller att kommitténs förslag innebär attkassorna vid fler tillfällen än ska frångå den skatterättsliganettointäkten som beräkningsgrund för SGI. Genom aUmänna råd och vägledandeexempel kan kassornas handläggning fill en viss grad förenklas, så aft det bUrmöjligt aft med nuvarande resurser klara en del av den ökade ärendemängden.Dock inle hela ökningen. Om inte grundUgheten och omsorgen i handläggningen skaminska fordras därför att kassorna får ytterligare resurser för denna typ avärenden. Detta måste beaktas i samband med anslagsprövningen och bör verkabegränsande på eventuella förslag om procentuella neddragningar i kassornasmedelstilldelning. FÖD framhåller vikten av en bättre och mera spriddrättsfallspubUcering, lätt tiUgänglig för en bredare allmänhet, advokater,bibUotek, m.fl. Domstolen viU inte hålla med utredningen om aft det saknasprejudicerande avgöranden fill vägledning vid tolkningen av de s.k.undantagsreglerna. FÖD framhåller atl alla domar som avkunnats där - oberoendeav om domstolen sammanträtt i plenum eller eljest gjort någon markering av 1984/85:78 177 avgörandetsbetydelse i beslulstexten - är av vägledande betydelse i aUa de fall där avgörandetinte till följd av omständigheterna i det enskilda fallet klart framstår somett incasu-avgörande. RFV vUl inte bestrida att sjukpenningkommitténsförslag i vissa fall bör kunna medföra att egenföretagare får en sjukpenning,som bättre täcker inkomstbortfallet vid sjukdom. Mot bakgmnd av de svårigheter som finns vidtillämpningen av de nuvarande reglerna, anser dock verket att det hade varitönskvärt med ett förslag som lett till en enklare lösning på problemet medegenföretagarnas sjukpenningförsäkring. Som kommittén visat synes dock en sådanlösning svår att åstadkomma inom det nuvarande SGI-systemets ram. Liknandesynpunkter framförs av LO. RFV är berett att pröva nya vägar för attunderlätta försäkringskassornas arbete genom administrativa förenklingar påområdet. Kommittén har föreslagit att verket i form av allmänna råd ochanvisningar skuUe kunna förse försäkringskassorna med uppgifter om vilkenjämförelselön som skall gälla för de olika kategorierna egenföretagare. Sådanaåtgärder ligger också i linje med verkets uppgift som central förvaltning- ochtiUsynsmyndighet. Utredningsförslaget avstyrks av sialskoniorei RRV,SAF, LRF, SHIO-Familjeföretagen, , och /SR. Statskontoret anser att det finns anledning attytterUgare undersöka om man istället bör välja en frivillig försäkring föregenföretagarna. SAF anser att eftersom det visat sig att det inuvarande obligatoriska systemet inte visar sig möjligt att på etttillfredsställande sätt lösa sjukförsäkringen för egenföretagare bör iställetett friviUigt system väljas. RRV förordar en lösning som dels ger ettschablonmässigt fastställt grandskydd inom den allmänna försäkringen, delsöppnar möjlighet att teckna en kompletterande frivillig försäkring. Väsentligafördelar med en sådan lösning är enligt RRV att den ger en grund för enlikformig och rättssaker lagtillämpning, att förmåner och avgifter kan bringasatt överensstämma och att besparing kan göras i försäkringsadministrationen. Liknande synpunkter framförs av LRF,SHIO-familjeföretagen och . /SR föredrar alternativet med jämförelselönsamt en närmare anknytning mellan avgift och förmån. /SR anser vidare attförsäkringskassan vid fastställande av SGl/jämförelselön alltid bör kontaktaberörda yrkesorganisationer eftersom lönen kan uppvisa stora variationer. Somexempel nämns en nyuteximinerad sjukgymnast i jämfört medhögsta lönen för sjukgymnaster inom enskilda sektom. Vidare poängteras attjämförelselönen skall användas vid beräkning av sjukpenning, däremot inte vidberäkning av folkpension, föräldraförsäkring eUer arbetsskadeförsäkring. 1 desistnämnda fallen skall det nuvarande systemet med SGI gmndad på taxeradinkomst fortfarande tillämpas. 1984/85:78 178 Kommittén föreslår att den obligatoriskaförsäkringen för hemmamakar upphör och att dessa istället får tUlgång till enreformerad frivillig försäkring. Förslaget har i huvudsak inte mött någrainvändningar. Del tillstyrks uttryckligen av FÖD, RFV, statskontoret, RRV, FKF,, , TCO och SFS. FÖD framhåller att ett - visserligen skattefritt -belopp om per dag knappast innebär något avgörande stöd för eninsjuknad hemmamake. Rimligare synes vara att bygga upp ett något så närtillfredsställande socialförsäkringsstöd vid sjukdom hos icke förvärvsarbetandemakar inom frivillighetens ram. RFV anser del önskvärt atl bibehålla och utveckladen obUgatoriska hemmamakeförsäkringen. Då verket inte kan föreslå hur deltaskaU finansieras, avstår verket från atl redovisa ett sådant förslag. RFVfiUslyker förslaget till utformning av en frivillig försäkring men anser atlgenomförandetiden för reformen är alltför kort med hänsyn till ett omfattandearbete med installation av ett nytt datasystem kommer att pågå hos verket minstett år framåt. Ett genomförande beräknas ur teknisk synpunkt kunna ske tidigast1 under förutsättning alt beslut om reformen fattas minst etl år föreikraftträdandet. RFV påpekar vidare att eventuella övergångsbestämmelser börgöras tidsbegränsade, eftersom de annars kan medföra stora administrativaolägenheter. Försäkringsrätten för anser att frågorom förändringar av hemmamakeförsäkringen bör bli föremål för överväganden i ettsammanhang, där de hemarbetande föräldrarnas situation i stort utreds. Statskontoret anser atl det möjligen kanifrågasättas om det finns tillräcklig anledning atl behålla en frivilligförsäkring för hemmamakar och studerande. De skäl kommillén anför talar dockför detta. SärskUd uppmärksamhet måste dock ägnas åt attadministrationskostnaderna blir rimliga i förhåUande tillförsäkringsutgifterna. RRV påpekar att genom förslaget atl göra ersättningfrån den frivilliga försäkringen skattepliktig måste personer som erhållersådan ersättning administreras i de allmänna skatteregistren. FKF undersiryker behovel av generösaövergångsbestämmeler, som erbjuder alla som omfattas av obUgatoriskhemmamakeförsäkring, att teckna den nya försäkringen utan hänsyn tUl ålders-och hälsovillkor. framhåUer att förslagetinnebär att en skattefri sjukpenning om högst ersätts av ett systemmed en skattepUktig sjukpenning på per dag. Förslaget innebär ingennämnvärd förbättring av försäkringsskyddet jämfört med nuläget. Högsta beloppettorde i många fall endast täcka en marginell del av kostnaderna för anlitad hjälpi hemmet vid inträffad sjukdom. När det gäller den lagtekniska utformningen påpekarFÖD att i nuvarande 3 kap. 3 § AFL återfinns en bestämmelse som innebär attfrivillig sjukpenning inte kan ulgå för tid efter den månad under vilken denförsäkrade fyller . Någon moisvarande bestämmelse är inte intagen iförslaget fill ändringar i 21 kap. Tanken är tydligen atl regeringen med slödav 21 kap. 3 § första stycket skall kunna utfärda sådana föreskrifter.Domstolen ifrågasätter om en bestämmelse av denna karaklär kan las in iförfattning som inte har antagits direkt av . 4.FriviUig försäkring för studerande Utredningens förslag om en ny frivillig försäkringmed mera förmånliga villkor för studerande har i huvudsak lämnats utan erinranoch tillstyrks uttryckligen av RFV, CSN, FKF, LO och TCO. SFS framhåller att en utbyggd frivillig försäkringinle får användas som ursäkt för att inte genomföra reformer på den allmännaförsäkringens område. Argumenten för att göra ersättningen skattepliktig ärmindre hållbara. Denna försäkring finansieras huvudsakligen genom egna avgifteroch skUjer sig därigenom markant från socialförsäkringen i övrigt. SFSfömtsätter vidare att studerande får möjUghet att välja den kortarekarenstiden, . Samordning måste ske mellan den frivilligasjukförsäkringen och den särskilda sjukförsäkringen för studerande medstudiemedel. Vid längre tids sjukdom avskrivs studielånen under vissaförutsättningar. Om sjukpenningen överstiger minskasskuldavskrivningen med moisvarande belopp. Denna gräns (d.v.s. ) måsteenligt SFS mening höjas tiU om försäkringen över huvud taget skalluppfattas som attraktiv för de studerande. SFS har inga invändningar mot att de studerande gesmöjlighet all frivUUgt komplettera sitt försäkringsskydd. Men den friviUigaförsäkringen måste ge en reell förbättring till rimlig kostnad. Det aktuellaförslaget uppfyller inte detta krav. 5.Sjukpenning för arbetslösa och beredskapsarbetare Kommittén har behandlat frågor om rätten att fåsjukpenningen höjd som en följd av löneutvecklingen inom den arbetslösesyrkesområde, och en ifrågasatt bristande enhetiighet vid beräkning avsjukpenninggmndande inkomst (SGI) för vissa arbetslösa och studerande. Kommittén har funnit att en del av de väcktafrågorna redan fått sin lösning i praxis och att övriga frågor bör lösas delsinom ramen för ett vidare socialpolitiskt samordningsarbete, dels genom enintensifierad tillsynsverksamhet som redan givitriksförsäkringsverket i uppdrag att utföra. 1984/85:78 180 Kommitténs synpunkter biträds av försäkringsrättenför , RFV, , , statskontoret, FKF, SACOISR, LRF,SHIO-Familjeföretagen och . FÖD påpekar att kommittén när det gällersjukpenning tUl arbetslösa endast behandlat sådana arbetslösa som saknartidigare arbetsanknytning och som i egenskap av nytillträdande påarbetsmarknaden inte har någon SGI. Utredningen har oriktigt utgått från attdessa arbetslösa kan få dagpenning från arbetslöshetsförsäkringen och dåbortsett från att förutsättning för dagpenning är att arbetsvillkoret - iprincip fem månaders arbete - är uppfyllt. Domstolen anför vidare att fråganinte borde behandlas i ett så snävt perspektiv. Det finns nämUgennytillträdande på arbetsmarknaden som har rätt till arbetslöshetsersättning mensom inte har någon SGI. Det gäller sådana som uppfyUer arbetsvillkoret enligtarbetslöshetsförsäkringen men som inte arbetat eller från början avsett attarbeta . För dessa arbetstagare bör man redan nu kunnagenomföra en samordning av de båda försäkringarna så att SGI kan fastställasoch sjukpenning utges under sjukdom. AMS understryker det angelägna i att frågan omersättning vid sjukdom åt arbetslösa personer, som saknar tidigareförvärvsinkomst, får en tillfredsställande lösning. I denna gmpp av arbetslösaingår även personer med avslutad arbetsmarknadsutbildning då AMU-bidraget ejutgör sjukpenninggmndande inkomst. AMS tillstyrker förslaget attsäsongsarbetare som är aktivt arbetssökande skall bedömas på samma sätt vidberäkning av sjukpenning som övriga arbetslösa. Den omständigheten attarbetslösheten regelmässigt inträder efter bör inte medföra att SGIsänks. LO förordar att frågan om sjukpenning förarbetslösa skall lösas i samband med att kompensationsnivån för deltids-,säsong- och skiftarbetande behandlas. Problemen är särskilt märkbara för gmppermed återkommande och långa arbetslöshetsperioder, där sjukpenningen anpassastill den faktiskt intjänande årsinkomsten och inte till den inkomst som etthelårsarbete skulle givit. TCO anser det angeläget att informationenförbättras dels om rätten för den som är arbetslös och anmäld som arbetssökandepå arbetsförmedling att få behålla sin SGI, dels om rätten att få sin SGIanpassad till löneutvecklingen i ett tidigare yrke. 6.SGI för elever som genomgår grundutbildning för vuxna Kommittén föreslår att de som deltar igrundutbildning för vuxna får behålla sin SGI . Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran aförsäkringsrätten för , RFV, sociahtyrehen, CSN, SÖ, AMS,statskontoret, FKF, , Svenska kommunförbundel, LO, TCO,SACOISR, LRF, SHIO-Familjeföretagen, och . 1984/85:78 181 TCO framhåUer det också utöver de som genomgårgrundutbildning för vuxna finns andra grupper som skulle behöva utökat skyddunder studietiden. TCO pekar på det växande antalet arbetslösa tjänstemän somofta får sin SGI sänkt . Det är otiUfredsstäUande att denenskilde skall behöva vidkänrias en sänkning av sin SGI i en situation då hangenom ändamålsenlig utbildning söker få bättre förutsättningar atl komma in påarbetsmarknaden igen. 1984/85:78 182 Propositionen.................................................... ....... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Förslaglill Lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäk ring ................................................................ ....... 4 Förslaglill Lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk ring ................................................................ 12 FörslagtiU Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) 13 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1978:410) om rält till ledighet för vårdav barn, m.m.............................................. ..... 14 Förslagtill Lag om ändring i semesleriagen (1977:480) 17 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1962:381) om aUmän försäk ring ................................................................ 19 Förslaglill Lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagenom allmän försäkring................................... ..... 39 Förslagtill Lag om ändring i studieslödslagen (1973:349) 40 Förslagtill Lag om ändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m.m.............................................. ..... 42 Förslaglill Lag om ändring i semesterlagen (1977:480) 44 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 1984............................................................... .... 46 1 Inledning..................................................... 46 2 Föräldraförsäkringen ..................................... 49 2.1 Nuvarande ersättningsregler..................... 49 2.2 Behovet av förenkladeförsäkringsregler...... 51 2.3 Sammanslagning av föräldrapenning isamband med barns födelse och särskild föräldrapenning .......................................................... 53 2.4 Samordnade regler för föräldrapenningi samband med barns födelse och särskild föräldrapenning .......................................................... 54 2.4.1 Antal ersättningsdagar och tidsram föruttag av föräldrapenningen 54 2.4.2 Uppdelningen av ersättningslidenmellan föräldrarna 56 2.4.3 Inskrivningsvillkor för rätt tillföräldrapenning . 2.4.4 VUlkor för föräldrapenning övergarantinivån .. 59 2.4.5 Anknytning till normalarbetstid.......... 60 2.4.6 Möjlighet att la ut en fjärdedelsföräldrapenning 62 2.4.7 Adoptivföräldrars rätt tillföräldrapenning 63 2.5 Dentillfälliga föräldrapenningen................. 64 2.5.1 Bakgmnd ..................................... 64 2.5.2 Ersättningstidens längd ................. ... 65 2.5.3 Åldersgränsen .............................. ... 66 2.5.4 Särskildakontaktdagar för inskolningsverksam- helm.m....................................... .... 69 2.5.5 Fäders särskilda rält lillföräldrapenning i samband med barns födelse 71 2.5.6 TillfäUig föräldrapenning förstuderande 73 2.5.7 Rätlen tiU tillfällig föräldrapenningi vissa situationer 74 3 Gemensammafrågor inom föräldraförsäkringen.... 75 3.1 Anmälningsskyldigheten........................... .... 75 3.2 Föräldrabegreppet.................................. 76 3.3 Rätt alt behålla tidigaresjukpenninggrundande inkomst vidföräldraledighet................................ .... 79 4 RätttiU omplacering eller ersättning under graviditet 81 4.1 Bakgrund ............................................. 81 4.2 Utbyggnad av del ekonomiska skyddetgenom havandeskapspenning 83 4.2.1 AUmänt....................................... .... 83 4.2.2 Omplacering................................. .... 83 4.2.3 Havandeskapspenning till kvinnor somriskerar fosterskador på grund av arbetsmiljön 86 4.2.4 Ansökan om havandeskapspenning.... ... 88 4.2.5 Inga karensdagar förhavandeskapspenning för egna företagare 90 4.3 Förstärkträtt till sjukpenning i samband med graviditet 90 5 Förlossningsvård........................................... 91 6 Ändringar i lagen (1978:410) om rätttiU ledighet för vård av barn, m.m........................................................... ... 92 7 Ledighet med havandeskapspenning görssemesterlönegmndan de ............................................................. ... 93 8 Hemmamakeförsäkringen och den frivilligasjukpenningförsäk ringen ........................................................ 94 8.1 Bakgmnd ............................................. 94 8.2 Utbyggnad av den frivUligasjukpenningförsäkringen ... 95 8.3 Mindre restriktiva hälsokrav förfrivillig -iukpenningför-säkring 97 8.4 Hemmamakeförsäkringen bibehålls ibegränsad omfattning 98 8.5 Kostnader och finansiering....................... 99 9 Sjukpenninggmndande inkomst för elever somgenomgår gmnd utbildning för vuxna....................................... ... 100 9.1 Inledning.............................................. ... 100 9.2 Rätt att behålla sjukpenninggrundandeinkomst under utbildningstid 101 10 Egenföretagaressjukpenningförsäkring.............. 101 10.1 Inledning............................................ 101 Prop.1984/85:78 184 10.2 Sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagare.... 102 11 Socialförsäkringför statens utsända tjänstemän..... 105 12 Arbetstagaresmöjligheter att tillhöra det svenska ATP-systemet under arbete utomlands 107