prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Den ADB-verksamhetsom gäller reglering av processer och förlopp av leknisk nalur berörs därför iprincip inle. För att mer utförligt beskriva den ADB-användning som avserrationalisering av kontorsarbetets olika basfunktioner, t.ex. ord- och textbehandling, har statskontoret ilikhet med genomfört en särskild kartläggning. Redovisningen inleds meden översiktlig information i avsnitt 1 i syfte att ge en helhetsbild avstatsförvaltningens ADB-användning. Därefter redovisas i avsnitt 2 kostnadernaför ADB-verksamheten för de myndigheter som har en mer omfattandeADB-användning samt dessas huvudsakliga inriktning av ADB-verksamheten. Planeradeförändringar anges huvudsakligen som anskaffningsbehov av utrustning.Viktigare ADB-system beskrivs mer detaljerat i avsnitt 2.2. Avslutningsvis gesi avsnill 3 en översikt över pågående och under budgetåren 1983/84 och 1984/85avslutat utredningsarbete på dataområdet. De fem första avsnittenbehandlar användningsområden, koslnader, organisation, personal och utrustningför ADB-verksamheten inom statsförvaltningen. Redovisningen omfattarhuvudsakligen myndigheter inom den civilastatsförvaltningen och försvaret men även affärsverken ingår. Etl begränsat antalADB-tillämpningar svarar för merparten av statsförvaltningens ADB-kostnader.De större tillämpningarna inom den civila statsförvaltningen, affärsverken ochförsvaret återfinns inom de verksamhetsområden som är uppräknade i labell 1.Redovisningen baseras på uppgifter frän huvudmännen inom resp.verksamhetsområde. En närmare beskrivning av insamlingen och avgränsningen avkostnadsuppgifterna återfinns i avsnitt 1.2. Uppräknade verksamhetsområden inomden civila statsförvaltningen svarade budgetårel 1983/84 för 73 Ve eller 766milj. av de totala kostnaderna för ADB-tillämpningarna i denna sektor,vilka uppgick till 1047 milj. kr. För affärsverken och försvaret uppgick detotala ADB-kostnaderna lill 633 milj. kr. resp. 132 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor Tabell 1.Verksamhetsområden med de större \DB-tiliämpningarna inom statsförvaltningen Andel (%) av de ADB-kostnader totala ADB-kosl- i milj. kr. naderna i resp. budgetåret sektor 1983/84 - Administration inom polis- - Administration av allmän för- - Bil- och körkortsregislrering - Administration av skaller, folk- - Administration av arbetsförmed- inskrivning (centralnämnden för - Statistikproduktion (statistiska - Löneuiräkning m. m. (statens löne- och pensionsverk) - Operativ ledning (överbefälhavaren) - Personal- och ekonomiadministration (försvaretscivilförvaltning) - Materieladministration () 51' 50' ' Inkl. personal- ochutrustningskostnader för länsstyrelsemas dataenheter. Inkl. kostnader för denADB-framslällda platslislan. ' Inkl. myndighelernas koslnader för systemS. Kostnaderna föraffärsverken avser i huvudsak den administrativa databehandlingen vid de centralaADB-funktionerna. ' Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för /84. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 15 Ett annat sätt altbetrakta statsförvaltningens ADB-verksamhet är att studera förekomsten avADB-tillämpningar för olika ändamål. I tabell 2 redovisas den procentuellaandelen myndigheter som har egna ADB-till-lämpningar inom någraanvändningsområden. Således räknas inte t. ex. det statliga lönesystemet (SLÖR)som ett eget system för vatje ansluten myndighet utan endast för statens löne-och pensionsverk. Valet och indelningen i olika användningsområden är inteentydig utan får ses som ett exempel pä hur ADB-användningen kan beskrivas. Deolika områdena utesluter inle heller varandra utan en myndighet kan använda ADBför olika ändamål. Områden som är specifika för i huvudsak en myndighel elleren förvaltningssekior, som skatteadministrationen eller administrationen av denallmänna försäkringen, har inte medtagits. Redovisningen är hämtad frånstatskontorets rapport (1982:11)Statliga ADB-system. Rapporten omfattar ADB-system för administrativa ochstatistiska ändamål vid 125 myndigheter (motsv. Tabell 2.Användningsområden för ADB 1982 Användningsområde Andel(%) av myndighelerna med egna ADB-system inom användningsområdet Dokument- och ärendehunlering 58 Personal- ochlöneadminislration innefattar personalplanering, personalregistrering,löneberäkning, löneregisirering m. m. De större tillämpningarna inom dettaområde är det statliga lönesystemet SLÖR (för försvaret F/SLÖR) samt detpersonaladministrativa systemet Pl. För SLÖR och PI är statens löne- ochpensionsverk huvudman. Ekonomiadministralioninnefallar ekonomisk redovisning, fakturering, kostnadsberäkningar m.m. Inomdetta område finns bl.a. det slatliga redovisningssystemet (system S) förvilkel är huvudman. Materieladministrationavser administration av lager, förråd, materiel eller inventarier av olikaslag. Exempel på slörre tillämpningar inom detta område återfinns bl. a. inomvägverket och . Dokument- ochärendehantering är en samlingsbeteckning för hantering av dokument i diarier,arkiv, bibliotek m. m. En av de större tillämpningarna inom detta område ärADB-systemet för forskningsbiblioteken (LIBRIS) med somhuvudman. Statistikproduktion avserADB-system vars huvud- eller delsyfte är att framställa statistik. De störstatillämpningarna inom delta område handhas av . 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 16 Ett viktigt och snabbtväxande användningsområde för databehandlingen inom statsförvaltningen ärdatabehandlingsleknik för kontorsändamäl. De senaste årens datorisering avolika kontorsfunktioner har i stort sett inneburit att ett relativt stort antalskrivmaskiner har ersatts av skrivautomater och att införandet avpersondatorer ökat alltmer. fanns det ca 2 100arbetsplatser för skrivautomater och ca 4300 persondatorer. Uppgifterna omskrivautomater och persondatorer baserar sig pä en enkätundersökning genomfördav statskontoret är 1984. Definitioner m. m. samt en närmare redogörelse förresultatet av enkätundersökningen framgår av avsnitt 1.5. Tabell 3 visar devanligaste användningsområdena för statsförvaltningens persondatorer. Andel avpersondatorerna i statsförvaltningen som utnyttjades för olikaanvändningsområden ' Räknat exkl. tekniskahögskolan i , insliluiet saml universiteten i ,Stockholmoch . Räknat exkl. 73persondatorer för vilka användningsområde ej specificerats. ' 1 motsvarande tabell i1984 års redovisning noterades för höga andelsvärden för försvaret. Del beroddepä att föregående års kartläggning av persondatorer i denna sektor, i motsatstill övriga sektorer, till stor del grundade sig på tidigare insamlatmaterial med en annorlunda disposition. Skrivautomaterna användsinte bara för ord- och textbehandling. Tabell 4 visar andelen arbetsplatser förskrivautomater som utnyttjas för andra ändamål. Andel avarbetsplatserna för skrivautomater i statsförvaltningen den 30juni 1984 somanvändes även förandra ändamål än ord- och textbehandling med annan utrustning 31 25 15 4 21 t. ex. regisierhantering 17 29 9 24 18 ' Räknal exkl. tekniskahögskolan i , samt universiteten i ,Stockholmoch . Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 17 Ett stort antal avstatsförvaltningens ADB-system omfattar register med personuppgifter,personregister. Enligt datalagen (1973:289) definieras personregister somregister, förteckning eller andra anteckningar som förs med hjälp av automatiskdatabehandling och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den somavses med uppgiften. För att inrätta och föraett personregister krävs enligt datalagen att den registeransvarige har licensoch i vissa fall tillstånd från datainspektionen (DI). Registeransvarig är denför vars verksamhet registret förs om han förfogar över registret. Det totalaantalet licenser som utfärdats uppgår till drygt 16000. Det finns ca 2100personregister i statsförvaltningen som beviljats tillstånd av DI. Tolall iSverige har del beviljats tillstånd för ca 30000. Koslnadssammanställningenbaseras i huvudsak på den redovisning av ADB-kostnaderna som myndigheternaredovisat enligt de särskilda anvisningarna för anslagsframställningarna förbudgetåren 1981/82, 1982/83, 1983/84 och 1984/85 samt anvisningar i samband medanslagsframställningen för /86. Materialet har kompletteratsgenom förfrågningar hos myndigheterna. Affärsverkens kostnadsuppgifter byggerpå svaren på en speciell förfrågan från statskontoret. Sammanställningenomfattar den civila statsförvaltningen, affärsverken och försvaret men interegeringskansliet eller verk. Myndighelerna inom den civila statsförvaltningenoch försvaret har haft skilda anvisningar för redovisningen. De behandlasdärför separat i framställningen. ADB har karaktären avhjälpmedel och är integrerad med övrig verksamhet vilket gör att det är svårtatt särskilja och identifiera ADB-kostnaderna. Sättet att avgränsa dessa hardärför varierat hos myndigheterna. Allmänt kan sägas att man vanligen endastredovisat särkostnader för ADB såsom servicebyråavgifter, utrustningskostnaderoch kostnader för personal som är direkt sysselsatt i datordriften eller isystemutvecklingen. Vidare har myndigheterna i huvudsak endast redovisatkostnaderna för den administrativa databehandlingen. I allmänhel ingår intekostnader för persondatorer och skrivautomater. Även när det gäller attsärskilja olika typer av ADB-kostnader har gränsdragningen mellan dessa visatsig svår för myndigheterna. Detta beror främst på svårigheterna att avgränsakostnader för drift och löpande underhåll av ADB-system från systemutvecklingskostnaderna.Enligt anvisningarna skall underhållskostnaderna hänföras tilldriftkostnaderna. Med hänsyn till angivnabegränsningar och brister i underlaget bör det betonas att kostnadsuppgifternasom redovisas är osäkra. Totalkostnaderna för ADBinom den civila statsförvaltningen, affärsverken och försvaret har enligtmyndigheternas uppgifter uppgått till ca 2000 2 1984185. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 18 för /84. I beloppetingår kostnader för drifi och utveckling av ADB-system. Däremot är kostnadeinaför registrering endast delvis inräknade. I det följande redovisashur kostnaderna fördelar sig pä ADB-drift resp. systemutveckling samt på olikakosinadsslag. 1.2.1 ADB-kostnader jör den civilastalsjorvaltniiigcn ADB-kostnaderna för den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) har för budgetåret1983/84 uppgått till ca 1 270 milj.kr. Tabell 5 visar hurADB-kostnaderna är fördelade på ADB-drifi och systemutveckling. För atl undvikadubbelrakning har inle kostnader förde uppdragsfinansierade dalacentralerna i den civilastalsförvaliningen - datamaskincentralen för administrativ databehandling ochiiniversitetsdata-cenlralerna - medräknats. Datacentralernas kostnader är i slället delvisinräknade genom att myndighelernas avgifter för erhållna ADB-ljänsler,som avser antingen ulveckling eller drift av ADB-system, ingår. ADB-kostnaderför den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade på .AUB-driftoch systemutveckling 1979/80' 1980/81' 1981/82' 19X2/83' 1983/84' 198.5/86' milj. kl. o; milj. kl. '"r '','r ' Utfallna koslnader. ' Budgelerade kostnader. ' Beräknade kostnader. Av tabellen framgår atlADB-drifien svarar för ca 809f och syslemul-vecklingen för avADB-kostnaderna. Tabell 6 visar hurADB-kostnaderna är fördelade på olika kostnadsslag. Myndigheternas avgiftertill de slatliga datacentralerna motsvaras av personal- ochutrustningskostnader m. m. för dessa. Därför har datacentralernas koslnadermedtagits i tabellen. För att undvika dubbelräkning har i ställetmyndigheternas avgifter lill de statliga datacentralerna fränräknats. Skälettill att totalsummorna för tabell 5 är lägre än för tabell 6 beror bl. a. päatt universitetens och högskolornas avgifter till universitetsdatacenira-lernainte framgått av redovisningarna. Totalsummorna i labell 6 motsvarar därförbäst de verkliga totalkostnaderna för ADB i den civila statsförvaltningen(exkl. affärsverken). Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 19 ADB-kostnaderför den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade på olikakostnadsslag 1980/81' 1981/82' 1982/83' 1983/84' 1985/86' ' Utfallna kostnader. - Budgeterade kostnader. ' Beräknade kostnader. " Kapitalkostnader i form av avgifter lill statskontoret m. m., hyra till leverantörer och avgifter för tekniskt ' Kostnader för försöksdrift vidsystemutveckling som ej kan fördelas mellan koslnader för ADB-utrustning och avgifier till servicebyråer. * Konsulter i huvudsak utanförservicebyråavial. Kostnader för lokaler, avgifter tillteleverket, förbrukningsmateriel m. m. ' För universilelsdatacentralerna harkoslnaderna för budgelåren 1984/85 och 1985/86 räknats fram genom all anla samma koslnadsulveckling som /83 lill 1983/84. 1.2.2 ADB-kostnader för affärsverken ADB-kostnaderna föraffärsverken har för /84 uppgått fill ca 630 milj. kr. ADB-kostnader'för affärsverken fördelade på ADB-drift och systemutveckling 1981/82 1982/83 1983/84 % milj. kr. % milj. kr. ADB-drift inkl. underhåll Systemutveckling Ej fördelade ' Kostnaderna omfattar huvudsakligen den administrativadalabehandlingen vid de cenirala ADB-funktionema. ADB-kostnader' för affärsverkenfördelade på olika kostnadsslag Se fotnot till tabell 7. Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 20 1.2.3 ADB-kostnader jör försvaret ADB-kostnaderna förförsvaret har för /84 beräknats uppgä lill ca 130 milj. kr. ADB-kostnader för forsvaret' fördeladepå drift och ulveckling 1980/81-milj. kr. 1981/82' milj. kr. 1982/83-' milj. kl. I98.V84' niilj. 1984/85" milj. kl". 198.5/86' milj. kr. ' Exkl. fortifikalionsförvallningen ochcivilförsvarsslyielsen. Biidgelaien 1983/84. 1984/85 och 1985/86 är ävenexkl. - Utfallna koslnader. För överbefälhavaren ocharmén budgelerade koslnader enligi anslagslranislällningarna för budgetåret1981/82. För försvarels ralionaliseringsinsliiul, försvarels ladioansuill ochmannen budgelerade koslnader enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdauikialtplan 1980 (OpL I nr 310). ' Budgeterade kostnader enligianslagslViimslällningarna för budgelåiel 1982/83. For försvarets ralionaliseringsinsliiul.försvarels radioanstalt och marinen beräknade koslnadei enligiöverbefälhavarens intoinialions-system- och datakraflplan 1980 (OpL 1 nr 310). -* Beräknade kostnader enligtanslagsframställningarna för budgclaiel 1982/83. For lörsvarels ladioanslall.marinen och värnpliktsverkel enligt överbefälhavarens piograniplan. ' Beräknadekoslnader enligt anslagsframställningarna for budgelårcl 1983/84. Beräknade koslnader enligt anslagsframställningarna för budgetårel 1984/85. 'Beräknade koslnader enligt underlag för överbefälhavarens progiamplan förperioden /86- 1989/90. För att undvikadubbelräkning har inle koslnaderna för försvarets datacentral (FDC) medräknatsvid beräkning av fördelade pä drift och systemutveckling. Molsvarandegäller vid beräkningen av ADB-kostnaderna fördelade påolika kosinadsslag. Försvarsmyndigheternasredovisningssätt möjliggör inte motsvarande redovisning som i tabell 6för den civila statsförvaltningen. Tabell 9 visar att driftkostnaderna utgör65-709f och systemuiveck-lingskostnaderna 30-35'%' av totalkostnaden. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 21 ADB-kostnader för försvaret'fördelade på olika kostnadsslag 1981/82' 1983/84' 1984/85" mi||. Personal (egen. Övrigt (lokaler, ex- ' Exkl. marinen (gäller ej btidpelårel 19K4/85), fortifikalionsförvallningen och civil- För(iverhefälhavarcn och armén budgelerade koslnader enligtanslagsframställningarna för hudgeiårel 1981/82. För försvaretsralionaliseringsinsliiul budgelerade koslnader enligi överbefälhavarens informalionssyslem- i>ch dauikraflplan 1980(OpL I nr 310). Budgeterade koslnaderenligi anslagsfranislällninparna for hudgeiårel 1982/83. För försvarelsralionaliseringsinsliiul och marinen beräknade koslnader enliplöverbefälhavarens informationssystem- och datakraft-plan 1980 (OpL 1 nr 310). Beräknade kostnaderenlipi anslapsfnimslällninparna för /83. För värnpliktsverkelenligt överbefälhavarens propramplan. Beriiknade koslnader cnlipi anslapsframslällningarna förbudgetårel 1983/84. " Beräknade koslnader enlipl anslagsframställningarnaför /85. ' Vissa myndigheler har inkluderatkonsullkoslnader i della belopp. I beloppet för budgetårel 1983/84 ingår 10milj. som är ofördelal mellan konsuller och personal. " Uinyttjade personalresurser hos FDCbenämnt FDC resurspool har av myndighelerna i varierande grad inkluderats ikostnader för konsuller och koslnader för personal på annan myndighel.Identifierade kostnader för personal hos FDC har inkluderats i kostnaden förpersonal på annan myndighel. I avsnitt 1.3.1 och 1.3.2 redovisas hurADB-driften resp. systemutveck-lingen är organiserad i stalsförvaliningen. Ianslutning till beskrivningarna ges vissa kostnadsuppgifter. /..'./ ADB-drift - organisation in. Dalordriflen kan iprincip organiseras på två olika sätt i förhållande till den . Det ena är att ombesörja datordriften med egna resurser. Det andraär att mot ersättning föriägga datordriften till privai eller statlig servicebyrå eller till andra myndigheters driftenheter. Tabell 11 visar hurmyndigheter med egna ADB-system hade driften organiserad . Redovisningenär hämtad från statskontorets rapport (1982; 11) Statliga ADB-system. Totaltomfattas 125 myndigheter (motsv.). Som egen anläggning har endasl räknatsstörre datorer. Persondatorer är således inte inräknade. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 22 Tabell II, Datordriftens organisation i statsförvaltningen(exkl, affärsverken) Typ av datordrifl Andel(%) av Annan statlig anläggning 35 Egen och annan statliganläggning 15 Egen anläggning och privaiservicebyrå 2 Annan slatlig anläggningoch privai servicebyrå 7 Egen anläggning,annan statlig anläggning och privat servicebyrå 6 Av tabellen kan utläsasatt av myndigheterna (motsv.) utnyttjade egen anläggning för hela eller delar av driften, andra slatligaanläggningar och privat servicebyrå. För den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken) var de ADB-användande myndigheternas avgifter till servicebyråer ca 135 milj. kr. budgetåret1983/84 enligt myndigheternas särskilda ADB-redovisningar för . Figur Ivisar hur dessa avgifter fördelar sig pä statliga resp. övriga servicebyråer. Användningen av servicebyrå i den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelat påstatliga resp. övriga servicebyråer budgetårel 1983/84 räknat på redovisadeservicebyråavgifler. Räknal exkl. servicebyråavgifter. Flertalet myndigheter somhar en omfattande ADB-verksamhet har driften föriagd till egna anläggningar.Tabell 12 visar några ADB-användande myndigheter som har större driftenheter.Datordriften gäller huvudsakligen egna tillämpningar. 1984/85: 100 Bilaga 2 Gemensammafrågor 23 .Större dalordriflenheter inommyndigheter i den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) Myndighel Personal- Ulriisininps- Totalkostnader' kostnader' koslnader' för personal och ulruslning milj. kl. milj. kr. ' Redovisade kostnader fcir ADB-driflbiidpclårel 1983/84. Med ulrusiningskosl-nader menas kapitalkostnader (avpificrlill slalskonioret m. och hyralill leverantör saml tekniskt underhåll. " Inkl. viss personal på repislcrbyrån ochsyslemseklionerna. " Tillfiillipllägre kapilalkoslnader före byle av daloriilruslninp. -* Inkl. koslnader forADB-drifl för riksskalleverkcls svsicm hos liinsstyrelscrna. Inom statsförvaltningenfinns flera datacentraler som erbjuder dator-drifttjänster i huvudsak genomuppdragsfinansierad verksamhet till övriga myndigheter. I den civila statsförvaltningen finnsdatamaskincenlralen för administrativ databehandling (DAFA) ochimiversitetsdatacentralerna. DAFA består av två driftenheter föriagda lill Stockholmoch . DAFA är uppdragsfinansierad och upplagen i statsbudgeten med etlformellt anslag på . Andelen intäkter från uppdrag frånstatsförvaltningen var budgetårel 1983/84 . Universitetsdatacenlralernasuppgift är atl tillgodose behovet av databehandlingskapacitet för den högreutbildningen och forskningen men de åtar sig även uppdrag från kunder utanförhögskoleområdet. Verksamheten finansieras dels genom intäkter från uppdragen,dels genom avgifter från de samverkande myndigheterna, främsl användare inomden egna högskoleregionen. är upplagen i statsbudgetenmed ett formellt anslag på . Inom försvaret finnsförsvarets datacentral (FDC) vars verksamhet är uppdragsfinansierad ochupptagen i statsbudgeten med ett formellt anslag på I (K)0 kr.Utrustningsinköpen finansieras dock via anslag. FDC består av tre driftenheterföriagda till , och saml två driftställen som fmns iKristianstad och , Av intäkterna från uppdrag kommer 0,5 9f frånorganisationer utanför försvarsdepartementets ansvarsområde. 1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 24 Kostnadsfördelning för huvudsakligenuppdragsfinansierade datacentraler i statsförvaltningen /84 datorcentral (UMDAC) datacentral (LIDAC) handling (DAFA) Försvarels dalacenlral (FDC) Av tabellen framgåratt totalkostnaderna för DAFA /84 uppgick till ca 161 milj, kr.Del är en ökning från /83 med . Universitetsdatacentralernaskostnader uppgick till ca 156 milj. kr., en ökning med . Kostnaderna för försvarets datacentral uppgick ilikhet med /83 tillca 89 milj. kr. Totalkostnaderna fördenna grupp datacentraler var därmed omkring 406milj. för /84, en ökning med /83. Arbetet med attutveckla och införa ADB-system för administrativa ändamål istatsförvaltningen sker i olika organisatoriska former. Som huvudregel gälleratt myndigheterna själva har hand om systemutvecklingen i enlighet medprincipen att myndigheten själv ansvarar för sin verksamhet. Civilamyndigheter bör dock vid utveckling av ADB-system samrådamed statskontoret i frågor som är av större omfattning eller avprincipiell betydelse enligt förordningen (1975:567, omtryckt 1981:478, ändrad1982:273) om rationaliseringsverksamhet inom den civilastatsförvaltningen, Sädant samråd bör även omfatta frägor som avses i 15 kap, 9§sekretesslagen (1980: 100) om hur myndigheterna skall ordna sin ADBmed beaktande av offentlighetsprincipen. Rationaliseringsförordningen föreskriver vidare att en myndighet isyfte att begränsa kostnaderna vidinförande eller förändring av ADB-rutiner i första hand skall använda de färdiga program för ADB-system eller delar avADB-system som finns på marknaden omdessa i rimlig grad tillgodoser myndighetens behov. Genom den rätt tillmedbestämmande i arbetslivet som tillkommer de anställda enligt medbestämmandelagenoch de avtal om medbestämmande somhar träffats i enlighet med denna lag har de anställda möjligheter att Prop.1984/85:100 Bilaga 2 Gemensamma frågor 25 genom sina fackliga organisationer påverkabeslut om att utveckla och införa ADB-system. Enligt förordningen(1981:266) om investeringar i statliga ADB-system skall vissa ADB-system i den civila statsförvaltningen förutom affärsverkensärskilt prövas av regeringen under utvecklingsarbetetsgång. Den särskilda prövningen gäller stora eller på annat sätt viktigainvesteringar i ADB-system. Regeringen har förbehållit sig rätten att avgöravilka investeringar som skall omfattas av denna prövning. Särskild prövningskall emellertid alltid ske när de totala kostnaderna för utveckling (utredningoch konstruktion) och genomförande beräknas överstiga 5 milj. kr. eller detotala koslnaderna för drift överstiger 2milj. Regeringen har den11 givit statskontoret i uppdrag att utreda och lämna förslag till enny handläggnings- och beslutsordning för de statliga ADB-investeringama.Utgångspunkten för den nya ordningen skall vara att myndighets- ellerverksamhetsvisa investerings- och finansieringsplaner för ADB-systemfaslslälls. Dessa ADB-planer skall vara grundade på AU/ADB-strategier.Statskontoret har också fått i uppdrag atl utforma och lämna förslagtill rutiner m. m. för myndigheternas arbete med efterstudier avADB-invesleringar. Uppdragen skall avrapporteras ijanuari 1985. Systemutvecklingskompetensi den civila statsförvaltningen hos andra än de myndigheter som använder ADB,finns förutom hos statskontoret även hos datamaskincentralen för administrativdatabehandling. Vissa myndigheter, bl. a. ochriksskatteverket, har egen systemutvecklingspersonal i större omfattning.