prop · G80387 · 1984-12-31 00:00:00 — a) Den fulla värdesäkringen avutgående pensioner leder i tider av reallöneminskningar till ohållbara konsekvenservad gäller pensionärskollektivets inkomstutveckling i förhållande till deaktivas. RFV har i skrivelse till regeringen redovisat de tekniska ochekonomiska konsekvenserna av en indexanknytning av de allmänna pensionernatill löneutvecklingen eller till olika former av sammanvägning avlöneutveckling och prisutveckling. Denna fråga måste bli föremål för fortsattaundersökningar och överväganden. b) 15-årsregeln har i takt medreallöneminskningar lett till väsentligt högre kompensationsnivåer iförhållande till slutlönen än som avsågs vid ATPs tillkomst. Ett bibehållandeav 30-årsregeln kommer att leda till spekulationer mot systemet vid slutet av1980-talet, då många försäkrade redan tillgodoräknats 30 poängår. Genominförandet fr. o. m. 1982 av ATP-rätt för föräldrar som i eget hem vårdar barnunder har motivet för 30-årsregeln försvagats. c) Efterlevandeskyddet bör ändras. Vinoterar att en proposition om familjepensionsfrågor är aviserad pågrundval av pensionskommitténs betänkande Familjepension (SOU 1981:61). d) Med tanke på befolkningsutvecklingen och de äldreshälsotillstånd bör pensionsåldern höjas något eller . Vi erinrar om att den amerikanska kongressen fattat beslut om höjning av pensionsål dern inom från till med början och med fullt genomslag . LRFanser att det bör finnas ett samband mellan avgifteroch förmåner beträffande ATP. En översyn bör göras av förmånssidan i syfte attåstadkomma en anpassning till avgiftsreglerna. En viktig uppgift bör härvidvara att utreda om den nuvarande pensionsnivån med indexuppräkning med hänsyntill basbeloppsförändring kan bibehållas . Om RFVs bedömning av denekonomiska utvecklingen skulle visa sig riktig kan ATP-avgiften komma att stigatill en nivå som inte kan tolereras ur samhällsekonomisk synvinkel. Det gällerdärför att redan nu anpassa ATP-förmånerna till en nivå som ärsamhällsekonomiskt godtagbar. SHIO-Familjeföretagen framhåller att pensionssystemetmåste omprövas i de fall tillväxten i ekonomin och den reala nyplaceringsräntaninte blir större än vad förutsatt. Mot denna bakgrund börregeringen tillsätta en statlig utredning som bl. a. bör få i uppdrag att pröva Prop.1984/85:87 40 olika alternativa begränsningar av värdesäkringen avpensionerna samt överväga en bättre koppling mellan inbetalda pensionsavgifteroch utbetalad pension. E. ATP-systemets roll i samhällsekonomin Allmänna pensionsfondens första, andra och tredjefondstyrelser Det råder i stort sett enighet om att sparandet behöverökas i den svenska ekonomin. Pensionssystemen är i så gott som alla'utveckladeländer en viktig källa till hushällens sparande. Sä till vida framstår ett ökateller åtminstone ett upprätthållet sparande i AP-fonden som till synessjälvklart. Inuvarande ekonomiska läge framstår emellertid avgiftshöjningar till ATP-systemeti syfte att hälla uppe fondsparandet inte som en självklarhet. I den månavgiftshöjningar leder till en minskning av företagens vinstmarginaler, deraskonkurrenskraft och investeringsefterfrågan, innebär ett ökat fondsparande inteatt det samhällsekonomiska sparandet ökar. Utbytbarheten av AP-fondenssparande i förhållande till företagssparande gäller också i dess förhällande tillstaten. En höjning av avgifterna till AP-fonden inkräktar sålunda påmöjligheterna att minska budgetunderskottet med motsvarande höjning av denallmänna arbetsgivaravgiften. En minskning av den offentliga sektornsunderskott är angelägen och det kan anföras skäl för att denna minskningsnarare bör ske via nedgång i budgetunderskottet än genom en förstärkning av AP-fonden.Enligt fondstyrelsernas mening är det inte möjligt att härleda en höjning av ATP-avgifternaunder den aktuella perioden enbart utifrån uppställda mål om AP-fondensutveckling och bidrag till sparandet. Hänsyn måste tagas till hur dessaavgiftshöjningar påverkar sparandefördelningen och utvecklingen avsamhällsekonomin. De synpunkter som här kan anföras, talar närmast för attavgiftsuttagen hålls relativt lågt. Styrelsen betraktar arbetsgivaravgifterna somkostnadsneutrala för kommunerna eftersom avgiftsökningar bör avräknas fråntillgängligt utrymme för löneökningar. Ett minskat utrymme för löneökningarfår dock negativa effekter på kommunernas skatteinkomster. Höjda arbetsgivaravgiftermåste följaktligen beaktas vid överväganden om finansiering av den kommunalaverksamheten. Avgiftsuttaget till ATP-systemet påverkar också utrymmetför löneökningar till de aktiva löntagarna. Det kan också komma att påverkasparandet i AP-fonderna och därmed de investeringar som finansieras denna väg.Frågan har bl. a. uppkommit om det är möjligt att använda AP-fondernas Prop.1984/85:87 41 avkastning eller själva fonderna för att hålla nereavgiftsuttaget. Ett sådant förfarande skulle innebära ett minskat sparande inomramen för ATP-systemet. Om man inte finner denna minskning av samhällets totalasparande acceptabel, måste denna kompenseras genom ökat sparande på annat sättoch i andra former. Avgiftsuttagets storlek till ATP-systemet får därmedkonsekvenser dels för de fackliga organisationernas lönepolitik, dels för hurman skall lösa kapitalbildningsfrägorna. Samtliga av alternativ utgår ifrånatt man innan avgiftsperioden är slut får jämvikt mellan inkomster ochutgifter. Avkastningen från AP-fonderna måste därvid tas i anspråk ,om än i måttlig omfattning. LO anser det vara rimligt att övergångsvis i någonmån utnyttja avkastningen till pensionsutbetalningar i ett läge när dessa ökarovanligt mycket, som sker under kommande avgiftsperiod. Dettainnebär inte att LO har ändrat sin inställning till fördelningsprincipen somgrund för finansieringen av ATP. Genom att i alltför hög grad utnyttja AP-fondernaför direkta pensionsutbetalningar undandrar man dessutom kapitalmarknaden ochdet kollektiva sparandet medel, vilket LO i nuvarande ekonomiska situationanser vara en felaktig strategi. /SR godtar RFV:s utgångspunkt för det kalkyleradeavgiftsbehovet, nämligen att ATP skall betalas med infiytandeavgifter, dvs. vara ett renodlat fördelningssystem. Någon del av AP-fondensavkastning förutsätts därför inte tas i anspråk. Huruvida den realaavkastningen på fondens tillgångar blir positiv eller negativ har därvid ingenbetydelse för övervägandena kring avgiftsuttaget. Sedan 1978har den samlade offentliga sektorn (stat, kommuner, socialförsäkringar)uppvisat ett successivt ökat underskott i sitt finansiella sparande som enligtden preliminära nationalbudgeten 1983 beräknas uppgå till ca 55 miljarderkronor. har sparandet inom socialförsäkringssektorn (i huvudsak ATP-systemet)kunnat motverka det statliga budgetunderskottet och därmed den samladesparandebristen. ATP-systemetskall därför ses i sammanhang med det totala offentliga sparandeunderskottet. meningen behöver en stark höjning av ATP-avgiften inte ses så dramatiskt;alternativet är ju att någon annan skatt eller avgift höjs i stället. Ökadeinkomster till ATP-systemet underlättar statens upplåning genom fondernas köpav statspapper. Huruvida en förbättring i den samhällsekonomiska balansen skallkomma till uttryck i ett ökat sparande inom ATP-systemet eller i form av ettminskat statligt budgetunderskott är således en öppen fråga. Det är ur fackligsynvinkel inget självklart ställningstagande att alternativet med t. ex. höjdmervärdesskatt skulle vara att föredra framför höjd ATP-avgift. 1984/85:87 42 beräknas ATP-utbetalningarna överstigainflytande avgifter med knappt 4 respektive . AP-fondensränteinkomster beräknas dock uppgå till 22 respektive 23miljarder kronor, vilket innebär en fondökning såväl som under 1984.Fonden, som uppgick till motsvarande en fondstyrka av 7,4 årsutbetalningar kommer sålunda utan riskför säkerheten i systemet att som buffert kunna täcka differensen mellanpensionsutbetalningar och infiytande avgifter. Någon annan funktion än dennakan AP-fonden inte ha i ett fördelningssystem. Till den del ATP-avgiften inte motsvaras av någon förmånhar avgiften karaktär av skatt i likhet med vad som i huvudsak gäller förövriga arbetsgivaravgifter resp. egenavgifter. Med hänsyn härtill har fråganom uttag av ATP-avgift kommit i ett nytt läge. De försäkringsmässiga motivenför att garantera ATP-pensionens infriande har försvagats. I den mån ATP-avgiftenhar karaktär av skatt bör den behandlas som sådan. Avgifter av skattekaraktärbör i princip utgå på all slags inkomst och inte som bara på inkomst avtjänst, rörelse och jordbruksfastighet. SHIO-Familjeföretagen anser att man vid bestämmandet av ATP-avgiftenäven måste ta hänsyn till hur denna avgift påverkar samhällsekonomin. Detfinns anledning att befara att avgiften inte kommer att avräknas helt frånlöneutrymmet och därmed medföra en försämrad konkurrenskraft för den svenskaindustrin som det faktiska utrymmet för reallöneökningar blir mindre.Den negativa effekten blir värre ju större avgiftshöjning det är frågan om. Härfinns en påtaglig risk att den av föreslagnaavgiftshöjningen kommer att orsaka att förutsättningarna i alternativ 2verkligen blir uppfyllda och att en mer positiv utveckling förhindras. 1984/85:87 43 Proposition .................................................................. ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll............................. 1 1 Förslag tilllag om ändring i lagen (1984:526) om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter 2 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 3 3 Förslag tilllag om procentsats för uttag av avgift för till försäkringen förtilläggspension 4 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 8november 1 Inledning.................................................................. 5 2 Avgifter tillförsäkringen för tilläggspension............. ....... 6 2.1 ATP-systemetunder uppbyggnad ................. 6 2.2 Riksförsäkringsverketsförslag ........................ 8 2.3 Föredragandensöverväganden....................... 9 3 Avgifterför arbetsskadeförsäkringen ...................... ..... 10 3.1 Bakgrund ....................................................... ..... 10 3.2 Riksförsäkringsverkets.förslag........................ 11 3.3 Föredragandensöverväganden....................... 11 4 Upprättadelagförslag ............................................. 12 5 Hemställan ............................................................ ..... 12 6 Beslut....................................................................... ..... 12 1 Angående avgiftsuttag för allmän tilläggspension 13 2 Angåendeavgiftsuttag och förvaltningskostnadsandel för ar-betsskadeförsäkringen föråren 1985-1989 28 3 Sammanställningav remissyttranden på RFV:s förslag till avgift för ATP och arbetsskadeförsäkringen 30