prop · G803142 · 1984-12-31 00:00:00 — I kapUel5 skisserar vi den önskade utvecklingen av vård- och boendeformer förmänniskor med särskilt behov av slöd. Vi konstaterar alt gamla och handikappadei ökad utsträckning kan bo kvar hemma och all det bör vara möjligt för mångaalt flytta från insfilutioner lill etl självsiändigi boende med slöd och hjälpi hemmel. Utvecklingen går mol atl den personal som arbeiar med vård ochomvårdnad elc. i slörre utsträckning kommer att arbeta i arbelslag inombostadsområdena och i samverkan med andra samhällsorgan, anhöriga,folkrörelser, bosladsförvaltning m. m. Vibedömer atl det på bör vara möjligt för flertalel gamla alt bo ivanliga bostäder eller i slödbosläder som erbjuder boendeförhållandenlikvärdiga med dem som råder i samhällel i övrigt. Nägra nya ålderdomshembyggs inte längre och de befintliga byggs i ökande takt om till bostadsstandard.Antalet platser vid långvårdsenheter bör i det närmaste kunna halveras (frän ca50000 ) och antalet platser på psykiatriska institutioner skulle kunnaminskas med uppemot 10000. Denna omstrukturering mot självständigt boende ochöppna vårdformer bör kunna ge utrymme för att förändra verksamheten ochförbättra boendeförhållandena vid de institutioner som även pä längre siklkommer atl behövas. Inriktningen är alt dessa som regel bör vara små och välintegrerade i samhällsmiljön. Kapilel6 redovisar studier av hur en ulveckling i denna riktning kan förverkligas, medtillämpning på tre bostadsområden av olika typ, belägna i , ochKungsbacka kommuner. Av områdena representerar det första äldre bosladsområdenmed flerbostadshus och splittrat ägande, det andra nyare bosladsområden i mersammanhållen förvaltning och det iredje småhusbebyggelse i mindre serviceorter. Genomförbättringar av befintliga bostäder, kompletteringsbebyggelse, utbyggnad av bostadsanknutenservice, omvårdnad och sjukvård och genom etl förändrat utnyttjande av debefintliga vårdresurserna är det möjligt att i alla tre områdena ge flermöjligheter atl bo självständigt än vad man tidigare hade tänkt sig. fömtsätteremellertid samlade insatser från olika parter. Insatserna måste inriktas på atlge de gamla och handikappade bäde en lämplig bostad, en god social förankringi bostadsområdet och en tillräcklig hjälp i form av sjukvård, omvårdnad ochservice. Genomatt studera kostnaderna vid nuvarande respektive skisserade, framlidaförhållanden i främst exemplet från , har vi kunnat konstatera att dettorde vara ekonomiskt fördelakligl såväl i samhällsekonomisk mening som förstaten, kommunerna och landstingskommunerna atl skapa fömtsättningar för fleratt bo självständigt, trots särskilda behov av vård, omvårdnad och service. I kapUel7 redovisar vi pågående förändringsarbete inom socialsektorn, vilket ärinriktat på att stödja en utveckling i den riktning vi har angett här. Detgäller bl.a. den publicerade utredningen om hälso- och sjukvårdensinriktning inför 1990-talet (HS 90), det nya system för statliga ersättningartill sjukvårdshuvudmännen som trädde i kraft (), medsärskilda satsningar på hemsjukvård, öppen psykiatrisk värd och förebyggandeinsatser saml pågående beredningsarbete rörande omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda. Föratt främja eget boende och motverka behovet av omhändertagande på institutionerdisponerar regeringen under innevarande budgetår 30 milj. kronor för stöd tillutvecklingsprojekt inom den sociala . Vidarearbetar den parlamentariskt sammansatta äldreberedningen med etl framtidsinriktatprogram som skall visa på utvecklingsvägar för samspelet i äldreomsorgernamellan samhälle, vardagsomsorg och offenllig Prop.1984/85:142 49 Beredningen, vars arbele skall vara slutfört underår 1985 har också uppdrag alt överväga om statligt stöd bör utgå till drifienav ålderdomshem. Efter samråd med beredningen har vi kommit till slutsatsen atldel inle bör komma ifråga att införa ett nytt statligt slöd för en verksamhetsformsom är under avveckling. KapUel 8 behandlar bostadsförsörjningsplaneringen. Vikonstaterar där atl kommunernas omsorger om äldre och handikappade i ökadutsträckning inriktas på öppna vårdformer och att planera för utbyggnad avservicehus etc. minskar. Motsvarande satsningar på all förbättra detbefintliga bosladsbeslåndel har däremol inte skett. Om kommunerna skall kunna leva upp till ettbostadsförsörjningsansvar som omfattar alla behövs en utvecklad planering sombygger på analyser av behov och förutsättningar i olika bostadsområden. Kommunernasbosladsförsöijningsplanering bör utvecklas så alt den omfattar ocksä dem somvistas på olika former av instilulioner och som saknar en självsländig permanenlbostad.Detta ställer krav på att samarbetet mellan primärkommuner och landstingskommunerutvecklas ytterligare. Planeringen bör ske i samverkan också medhyresgästernas, pensionärernas och de handikappades organisationer. En planering av delta slag bör inte regleras till formengenom lagstiftning, den måste kunna utvecklas utifrån förutsättningarna iolika delar av landet. Vi föreslår dock att bosladsförsörjningslagenkompletteras så att den dels tydligare uttrycker kommunernas ansvar förbostadsförsörjningen för alla gmpper inom kommunen, dels ger kommunerna skyldighelatt i planeringen samråda med landstingskommunen. Vi föreslår också atl regeringentar upp överläggningar med om en särskildredovisning av kommunernas bostadsförsöijningsåt-gärder för gamla,handikappade och långvarigt sjuka. Bostadens och den yttre miljöns egenskaper behandlas i kapilel9. Där konstaterar vi alt nuvarande bestämmelser i byggnadsstadgan och SvenskByggnorm i huvudsak väl läcker gamlas och handikappades behov av en god boslad.I vissa fall kan särskilt ulformade och utrustade bostäder behövas, men ulformningenav sådana bör inte regleras i statliga normer. I det pågående arbetet med att se över Svensk Byggnorminför den nya plan- och bygglag som avses träda i krafl böremellertid de generella kraven på hygienrummens och sovmmmens ulformning kunnaövervägas speciellt med tanke på behoven hos dem som behöver vård och hjälp ibostaden. Belydelsen för människor med funktionsnedsättningar av engod yttre miljö har uppmärksammats i elt uppdrag som regeringen hargett statens planverk att bedriva en utvecklings- och informationsverksamhetrörande den yttre miljöns gestaltning. 1 kapUel 10 redovisar vi en genomgång av hur del stafligabostadsfinansieringssystemet kan utvecklas för att främja en utveckling motsjälvständigt boende för människor med funktionshinder eller som behöversärskilt stöd. Vi konstaterar inledningsvis alt nybyggnad och ombyggnad avbosläder kan ske med slatliga bosladslån, oberoende av i vilken utsträckningden boende behöver vård, omvårdnad och service. Förulsällningen är atl bosladenhar föreskriven sloriek och utrustning, att den är väl inlegrerad i närmiljönoch all den är avsedd för självständigt boende. Det får inte heller vara frågaom lillfälliga bosläder, lyp hotell, fritidshus eller vårdanläggningar förtidsbegränsade behandlingar. Prop.1984/85:142 50 Vi föreslår, vid sidan av vissa smärre förbättringar ireglerna rörande statliga bostadslån respektive bostadsanpassningsbidrag, ell ulvidgalslatligl slöd i följande avseenden: o Som stöd för åtgärder som förbättrar tillgängligheten iden yttre miljön på tomtmark bör 10 milj. kr. per är redovisas. Regeringen bör hamöjlighet atl anvisa mera pengar om del är befogal av sysselsältningsskäl. oEtt nytt stats-kommunalt bidrag bör införas för all återställa en handi-kappanpassadboslad om den ulförda anpassningen kan utnyttjas. Koslnaden fördelta beräknas till 10 milj. kr. , lika fördelat på staten ochkommunerna. Vidare vill vi öppna en möjlighel för kommunerna alt, inomramen för försöksverksamheten med ökad självstyrelse, utnyttja detstatliga finansiella stödet lill bostadsbyggandet på ett friare sätt. I etl avseende föreslär vi en inskränkning i de statligasubventionerna till bostadsbyggandet. Det gäller finansiering av lokaler förservice m. m. som i fortsättningen helt bör ske utan statliga räntebidrag.Enligt tidigare praxis har räntebidrag getts lill kommunala servicelokaler i bl.a.servicehus, vilkel lelt lill gränsdragningsproblem och till en enligt vårmening olämplig stimulans till att förlägga sädana lokaler till servicehusen i slälletför all sprida dem i bostadsområdena. Den besparing som en snävare tillämpningav bestämmelserna medför bör utnyttjas för all i andra former slimulera ulbyggnadav inlegrerad och öppen service i bostadsområdena (se kapilel 12). 1 kapilel 11 tar vi upp frågor om formerna för all upplåtabostäder som speciellt är anpassade för bl.a. gamla och handikappade. Viförordar atl, i den män det är fråga om självständigt boende i permanenlbostäder,upplåtelsen så långt möjligl sker pä vanligt sätt, dvs. med hyresrätt ellerbostadsrätt. Några särbestämmelser för äldrebosläder e.dyl. anser vi inte attdel behövs. Vi redogör vidare för vad hyreslagsliflningens och bostadsrällsla-gensbestämmelser innebär för möjlighelerna att reservera vissa bostäder förmänniskor med särskilda behov och för besittningsskyddet, överlåtelserättensamt inflytandet över koslnaden för bostaden. Kapitel 12 behandlar bostadskomplement och service. Vikonstaterar alt en god social förankring och en lätl tillgänglig service är engrundläggande fömtsättning för att gamla och handikappade skall känna dentrygghet som krävs för att de skall kunna bo kvar i vanliga bostäder. Den lokala butiks- och hantverksservicen i bostädernasnärområden har tunnats ul, som bostadsförvaltningenhar inriktats mot stordrift och specialisering. I stället har samhällelsservice lill avgränsade grupper som barn, skolungdomar och gamla byggts ul ibostadsområdena. finns det ett ökat intresse för atl förstärkanärservicen till de boende. Bostadsförvaltare bygger ut en mera aktiv och serviceinriktadbostadsförvaltning pä områdesnivå över vilken de boende ges etl ökalinflytande. Samarbete har inletts med detaljhandelns och hantverketsorganisationer för alt öka möjligheterna alt bibehålla och förstärka denkommersiella servicen. Olika delar av den kommunala servicen samordnas ochbedrivs i öppnare former och i samverkan med brukare och föreningsliv. Vi anser all dessa tendenser är positiva och börunderstödjas. Med tanke på de gamlas och handikappades speciella behov såvälsom från allmänna bostadssociala utgångspunkter finns det anledning attstimulera en ökad samverkan mellan samhälle, föreningsliv, bostadsförvallareoch näringsliv 1984/85:142 51 föralt utveckla en bra social gemenskap och en lätt lillgänglig service i vårabostadsområden. Vi föreslår därför attuppbyggnad av öppen och inlegrerad lokal tjänsteproduktion under enfemårsperiod skall stimuleras genom statliga bidrag. Statsbidraget skall syfta tillalt fä igång en bred utvecklingsverksamhet. Vi bedömer alt en ärlig bidragsrampå ca 20 milj. kr. behövs för att utvecklingen skall kunna ske med den breddsom behövs för att olika parter skall vinna nödvändiga kunskaper och erfarenheler.För att del skall bli möjligl atl överblicka utvecklingen och att följa upp ochsammanställa erfarenhelerna av projekt med olika fömtsättningar och utformningföreslår vi alt bidragsgivningen kanaliseras genom en delegation, knulen fillbostadsdepartementet och sammansatt av föreirädare för närmast berörda myndigheleroch organisalioner. Pålängre sikl måste goda betingelser för öppen och integrerad lokaltjänsteproduktion skapas på annal sätt än genom särskilda statsbidrag. Vi föreslåralt olika vägar all skapa sådana betingelser blir föremål för överväganden iformer som medger alt de kan leda lill konkreta resultat innan det nuföreslagna stimulansbidraget avvecklas. Det material som vi nuredovisar är resultatet av en första arbelsetapp under vilken reformarbetet harinriktats på bostäderna och boendemiljöerna. I kapUel 13 ger vi förslag på sexområden som bör bli föremål för fortsatta studier och överväganden, nämligen: Kartläggning avbostadsförhållandena vid institutioner. Former för områdesvis planeringoch gemensam resursuppbyggnad i samarbeie kommun-landstingskommuner. Utbildning av personal för vårdoch omvårdnad. Ekonomi och finansiering. 1984/85:142 52 Propositionenshuvudsakliga innehåll ................... I 1 Inledning ..................................................... ...... 4 2 Föredragandens överväganden ......................... ...... 5 2.1.1 Bostadspolitiken ................................ ...... 6 2.1.2 Socialpolitiken ................................... ...... 7 2.1.3 Handikapp-politiken ............................ ...... 8 2.1.4 Mäl och synsätt inombostadspolitiken .... ...... 9 2.2 Kommunensansvar för bostadsförsörjningen 16 2.2.1 Ansvar för atl alla får en egenbostad av god kvalitet 16 2.2.2 Samråd med landslingen ..................... .... 19 2.2.3 Redovisning till regeringen ................... .... 21 2.2.4 Försöksverksamhel med friareresursanvändning inom bostadssektorn 22 2.3 Allmänlom bostadsbebyggelsens kvalitet och användbarhet 23 2.3.1 Tekniska regler ................................. .... 24 2.3.2 Låneregler ........................................ .... 24 2.4.1 Bostadsanpassning med hänsyntill säväl den handikappade som hushållsmedlem eller hjälpare 28 2.4.2 Statligt stöd till anpassningav bostäder för avlösning 29 2.4.3 Ulvärdering av kommunens rältatt besluta om bostadsanpassningsbidrag m.m 30 2.4.4 Översyn av reglerna förbostadsanpassning för att underlätta kvarboende 31 2.4.5 Ålerställning av anpassadbostad ........... 32 2.5 Tillgänglighet i den yttremiljön .................... 34 2.6 Boendeservice ......................................... .... 36 2.6.1 Utymmen för boendeservice ................. 36 2.6.2 Försöksverksamhet medboendeservice . 2.7 Arbetsgmppens fortsattaarbete ................. .... 40 2.8 Utveckling av billigarehissinstallationer .......... 42 2.9 Kostnadskonsekvenser för slaten .................. 44 3 Upprättat lagförslag ...................................... 44 4 Hemställan .................................................. 45 5 Beslut ....................................................... ... 45 Bilaga: Sammanfattningav betänkande SOU 1984:78 Bo på egnavillkor.......................................... ... 46