prop · G80388 · 1984-12-31 00:00:00 — Vidare har förekommit ett fel isökandestatistiken över ungdomar i ungdomslag t. o. m. juli.Felet, som rättats till fr. o. m. augusti, har gällt antalet personer somslutat ungdomslag men är aktuella vid af. Detta antal liksom dettotala antal som slutat, har fått korrigeras i efterhand. 1984/85:88 22 tenhar varierat mellan länen, men avgångsfrekvensen ligger i flertalet län ganskanära riksgenomsnittet (tabell 4). Islutet av juli månad fanns 25900 ungdomar kvar i ungdomslag. Av dem hade varit i ungdomslag , dvs. Dettyder på att majoriteten () av de 14000 ungdomar som ijanuari började i ungdomslag har lämnat ungdomslagen inom loppet av 6 månader. Avdem som hade varit .6 månader i ungdomslag utgjorde flickorna (jämfört av samtliga som började i ungdomslag ). Fast flickorna har lämnat ungdomslagen i nästan samma omfattning sompojkarna har alltså en större andel av flickorna än av pojkarna blivit kvar iungdomslagen . Det kan sammanhänga med att flickorna i störreutsträckning än pojkarna placerades i ungdomslagen . Statistikenger dock inte en fullständig bild'av rörligheten från arbete i ungdomslagen.Enligt AMS anvisningar behöver ungdomar som erbjuds kortare vikariat (upp ) inte formellt lämna ungdomslagen -de kan återgå till sammaungdomslagplats efter vikariatet. Deras avbrott i ungdomslagsarbetetregistreras därmed inte i sökandestatistiken. Avde ca 17600 ungdomar som slutade sina platser iungdomslag gick 8454 eller till arbete på öppna marknaden (tabell3). 1 115 () blev placerade i annan åtgärd. Nästan hälften av dessaplacerades i beredskapsarbete. Då det rör sig om ungdomar som nått 20-årsgränseninnebär det fortsatt arbete inom offentliga sektorn, ev. genom attungdomslagsplats omvandlats till beredskapsarbete. 441 ungdomar påbörjadearbetsmarknadsutbildning (2,) och ett mindre antal, 95 personer, gicktill utredning i . Av de övriga nära 8000 ungdomarna () slutade 1 820 av annan, av förmedlingen känd orsak, som kan varavärnplikt, flyttning, sjukdom, annan utbildning än arbetsmarknadsutbildning m. m.Drygt 700 slutade av orsak som förmedlingen inte fått kännedom om. Ca 5400slutade i ungdomslag men kom tillbaka som aktuella sökande hos förmedlingen. gruppen ingår bl. a. ungdomar som fått sluta i ungdomslag p. g. a. att defyllt . Iförhållande till de genomsnittssiffror som här angetts finns tydliga skillnaderinom ungdomsgruppen. Som nämnts har flickorna haft ungefär samma rörlighet frånungdomslagen som pojkarna, men en mindre andel av flickorna () än avpojkarna () har fått arbete på öppna marknaden. Färre flickor änpojkar har påböijat AMU. Bland pojkarna har en störte del () än avflickorna () avaktualiserats "av 'Enligt nämndenkäten har många förmedlingar utnyttjat rekryteringsbidrag för attkunna placera ut ungdomar från ungdomslag pä öppna marknaden. Totalt fick ca 520018-19 åringar arbete med stöd av rekryteringsbidrag . Skr.1984/85:88 23 annankänd orsak" eller för att kontakten upphört. Flickorna återfinns i betydligtstörre utsträckning () än pojkarna () som aktuella sökandevid förmedlingen efter att ha lämnat ungdomslagen. Deutländska medborgare som varit i ungdomslag har lämnat sinaungdomslagsplatser i samma utsträckning som övriga. Ungdomar med arbetshandikapphar gjort det i lägre grad. För båda grupperna, som i någon utsträckning kanomfatta samma personer, gäller att betydligt färre har fått arbete (40 resp. 23procent) än av samtliga som slutat (). Däremothar de oftare placerats i annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd - nära enfemtedel av ungdomarna med arbetshandikapp har börjat AMU, skrivits in på AMIeller fått beredskapsarbete. Både ifråga om utländska medborgare ocharbetshandikappade har dock över en fjärdedel - jämfört avsamtliga lämnat ungdomslagen och avaktualiserats hos förmedlingen "avannan känd orsak" eller därför att "kontakten upphört" medförmedlingen. 1nämndenkäten frågades om det redan () fanns några intryck attredovisa om benägenheten hos ungdomarna i ungdomslag att ta annat arbete, t.ex. kortare vikariat. Samtliga nämnder har svarat, vissa naturligtvis medreservation för svårigheten att ge omdömen så efter verksamhetensstart. Alla nämnder utom en uppger att ungdomarna visat ganska eller mycketstort intresse för annat arbete - 18 nämnder dock med vissa förbehåll. 6nämnder anför att ungdomar som har heltidsarbete i ungdomslag tycks bli mindremotiverade att söka andra arbeten. Två nämnder konstaterar en viss motvilja hosungdomarna att söka interlokalt. En nämnd pekar på att motivationen att sökaandra jobb minskar ju ungdomarna är i ungdomslag, och att flickornaär kvar än pojkarna. Därtill redovisar 12 av dessa 18 nämnder olikaförbehåll från enstaka kontor inom sina län. Några kontor har konstaterat enallmänt ökad ovillighet att ta annat arbete, andra kontor har funnit attungdomarna inte gärna tar kortare vikariat, i-varje fall inte.hos annanarbetsgivare. Ytterligare några kontor att ungdomarna inte gärna tar längre vikariatellerheltidsvikariat . Nämndernasuppgifter om hur ungdomarna i ungdomslag förhåller sig till annat arbete äralltså inte entydiga. Svaren tyder på att benägenheten att aktivt söka arbetebl. a. kan sammanhänga ined ungdomarnas arbetstider i ungdomslag! Detta striderinte, trots reservationer från enstaka kontor, mot nämndernas bedömning attungdomarna i allmänhet är intresserade av att ta andra jobb, då sådana kanerbjudas. På detta tyder också uppgifterna från nämnderna om antalet återkallandenav anvisningar till ungdomslagsplats enligt lagen 12 § (enkätfråga 3.3).Enligt svaren hade sarh-manlagt ca 175 återkallanden skett p.g.a. att ungdomaravvisat annat erbjudet arbete eller erbjudande om arbetsmarknadsutbildning.Högsta antalet förekom i , medan i två län inget återkallande förekommit. 1984/85:88 24 Utbildningvid sidan av arbete i ungdomslag Enligtförordningen om statsbidrag till verksamheten i ungdomslag m. m. lämnasstatsbidrag med . per dag och ungdom till kommuner som ordnar utbildningför ungdomarna vid sidan om arbetet i ungdomslag. Kommunförbundetgenomförde en enkät, som besvarades av 282 kommuner. Denvisade att hade 45 kommuner hunnit komma igång medutbildning för ca 600 ungdomar. Omkring 100 kommuner hade fattat beslut omstimulansbidrag för utbildning: 30 av dem skulle ge ungdomarna stimulansbidrag(oftast . per dag), de övriga inte. har nämndera tillfrågats om hur mänga ungdomar som den 15 maj 1984deltog i utbildning vid sidan av ungdomslag, och hur många av dessa somarbetade i ungdomslag inom stat eller landsting. Vidare i vilken utsträckningkommunerna i respektive län kan erbjuda ytterligare utbildningsplatser. (Frågorna 2.1-2.2 i enkäten.) Svaren redovisas i tabell 5. Tvånämnder, varav ett storstadslän, har inte kunnat ange någon siffra på antaletungdomar i utbildning vid sidan av ungdomslag. Endast fyra nämnder redovisarmer än 100 ungdomar i utbildning inom resp. län - av dem har län detmarkant högsta antalet: över 400 ungdomar i utbildning av totalt 1 426 ungdomari ungdomslag inom länet. I detta län har kommun gett varje ungdom, somdeltar i utbildning . 22 län där utbildning kunnat redovisas deltog i studier totalt ca 1 450 ellerknappt av ungdomarna som var i ungdomslag i dessa län den 15 maj.201 av dem var anställda av stat eller landsting, motsvarande avungdomarna hos dessa huvudmän i de 22 länen. Exempel på studier som anordnatsär kurser om data, maskinskrivning, verkstads- och bilmekanik, maskinröjning,trädgårdsarbete, matlagning, sömnad, teater, turism, körkortsteori,energibesparing, näringslivsinformation, arbetsmiljöfrågor, hur man sökerjobb, hur man startar eget. I har invandrare fått läsa svenskahos Komvux och ungdomar med dåliga grundkunskaper har gått utbildning inom Grundvuxoch Komvux.. Attinte flera ungdomar gick utbildning vid sidan av arbetet i ungdomslag förklarar16 nämnder med att kommunerna ännu inte hunnit organisera utbildning irespektive län - i 14 av dessa län planeras (mera) utbildning . 7nämnder säger att utbildning kan ordnas om det finns behov. 8 nämnder menardock att ungdomarna inte är så intresserade, vilket visat sig avintresseinventeringar som en del kommuner genomfört och av lågt kursdeltagandei utbildning som anordnats. "Ungdomarna har redan någon form avgymnasieutbildning" påpekar en av dem, och ersättningen till ungdomarna ärotillräcklig menar ett par andra nämnder. Genomströmningen i ungdomslagförsvårar också planeringen, i varje fall av längre Skr.1984/85:88 25 kurser, liksom långa resvägar och svårigheter att iglesbygder få tillräckligt stora grupper i olika ämnen. iVästerbottens län påpekar dock att det inom länet med ett undantag är de småkommunerna som lyckats bäst att få ungdomar i utbildning, trots mindreunderlag. Sammanfattningsvisvisar flertalet svar att kommunerna vill engagera betydligt fler ungdomar iutbildning vid sidan av arbete i ungdomslag men att det kan vara svårt p. g. a.en del praktiska hinder och viss utbildningströtthet hos ungdomarna själva. Samarbete med skolan om ungdomar i det kommunalauppföljningsansvaret I nämndenkäten har ställts frågor om arbetsförmedlingensinsatser och samverkan med skolan beträffande ungdomar som inte uppnått 18-årsgränsen(frågorna 4.1-4.3). Sökandestatistiken visar att i genomsnitt 6600ungdomar var aktuella hos förmedlingen under 1: a ; avdem var i medeltal 2400 nyanmälda . En hel del ungdomar är såledesaktuella hos arbetsförmedlingen i 16-I7-årsål-dern. I nämndenkäten påpekarockså några nämnder att en del av ungdomarna inom skolans uppföljningsansvar,även då de har ungdomsplats, finns inskrivna som sökande på förmedlingen och ärväl kända där innan de fyller . I svar om samarbetsformer mellan kommuner och arbetsförmedlingifråga om 16-17-åringarna påminner nämnderna om SSA-råden och detinformationsutbyte och planeringsarbete, som där sker. Det praktiska arbetetmed ungdomarna sker i andra former: genom samarbete medungdomscenter/ungdomsenheter eller i särskild samarbetsgrupp, med SVO-konsulenter,yrkesvalslärare eller "på handläggarnivå i enskilda ärenden". Bådeomfattning och uppläggning av samarbetet varierar mellan och inom länen.Således uppger nämnden i län att det "i samtliga kommuner förekommerregelbundna kontakter mellan AF och SYO-kon-sulenter, ungdomsuppföljning ellerandra kommunala kontaktpersoner. I några fall finns arbetsgrupper, därförmedlingspersonal ingår. AF medverkar även vid kollektiv information iskolans uppföljningsprogram". I har 15 av 21 kontorregelbundet samarbete med ungdomscenter - i t. ex. får ungdomar påungdomscenter platsförmedlingsservice . AF i och Vällingbyhar regelbundet gruppinformation för ungdomarna på respektive center, AF-Norrmalmhar besök av ungdomar från centret . I Jönköpingträffas samarbetsgruppen mellan AF, skola och socialförvaltning ,och finns personal från uppföljningsenheten på arbetsför- Skr.1984/85:88 26 medlingen.I kommun "ingår" AF och socialförvaltningen i respektiveungdomsenheter och på alla förmedlingskontor finns socialsekreterare och SYO-konsulentertillgängliga för ungdomar . I besöker AFavgångsklasserna i årskurs 9 "i första hand stöttas ungdomarna att sökatill gymnasiet". De 16-17-åringar som skriver in sig hos AFfår gruppinformation om den service AF kan erbjuda, då även personal frånungdomscentrum informerar om skolans uppföljningsprogram. Sammanlagt 17nämnder har sålunda redovisat att förmedlingen i olika utsträckning genomförkollektiv information till avgångsklasserna och/eller inom skolansuppföljningsprogram. En nämnd påpekar att förmedlingen beträffande ungdomar somhar eller haft ungdomsplats informerar respektive arbetsgivare ommöjligheterna till rekryteringsstöd för fortsatt anställning efter 18-årsgränsen. Vadgäller överföringen av enskilda ungdomar från uppföljningsansvaret tillarbetsförmedlingen redovisar hälften av nämnderna att alla eller nästan allakommuner kontaktar arbetsförmedlingen och anmäler ungdomarna - i vanligastefall 1 månad eller "" före 18-årsdagén, om de inte redan ärinskrivna där. Ytterligare tre nämnder uppger att kommunerna kontaktarungdomarna, som uppmanas att själva boka tid hos förmedlingen. I övriga länväxlar rutinerna mera mellan olika kommuner - i de små kommunerna har oftaarbetsförmedlingen och skolan nära "informella kontakter" beträffandevarje enskild ungdom. Fyra nämnder uppger att flertalet kommuner/förmedlingarsaknar strikta rutiner föi" överföringen av ungdomar, men en av dessamenar att det ersätts av ett löpande intimt samarbete i enskilda ärenden. Etttiotal nämnder har särskilt markerat att samarbetet mellan skola och arbetsförmedlingbeträffande 16-17-åringarna överlag fungerar mycket bra. Enkätsvaren i stortger även intrycket att ett flertal kommuner och förmedlingar har funnitsamarbetsmodeller för att fånga upp ungdomarna i skarven mellan de olikaansvarsområdena. Men det framgår också att det på en del orter finnsbrister i detta avseende, liksom att det i viss mån kan förekomma dubbelarbeteifråga om informationsinsatser från kommun respek' ive arbetsförmedling. Arbetemed ungdomar placerade i ungdomslag EnligtAMS handledning angående ungdomslagen skall tiden i ungdomslag användas föratt arbeta vidare med ungdomarna genom förmedlings-och vägledningsinsatser,enskilt eller i grupp. (frågorna 3.1-3.2) redovisar nämnderna, ofta kontor för kontor hurarbetet med ungdomarna i ungdomslagen bedrivs. Svaren visar otvetydigt attförmedlingen har stora ambitioner att arbeta vidare med ungdomarna efterplacering i ungdomslag. Det sker genom regelbundna kontakter med ungdomarnaindividuellt eller i grupp, bevakning av 1984/85:88 27 lediga arbeten mellan kontakterna för ungdomarnas räkning,jobbsökardagar, företagsbesök m. m. Således redovisar alla nämnder att. ungdomarna kallastill, erbjuds eller uppmanas till besök hos förmedlingen. Ett flertal kontorhar som regel att kalla till individuella återbesök med olika intervall från2-8 veckor -vanligast är var 4: e vecka, som för övriga arbetssökande. På andrakontor ligger tyngdpunkten på kollekfiv information. I t. ex. länsker individuella återbesök vaije månad vid de mindre kontoren medan de störrekontoren ordnar gruppinformation, studiebesök och jobbsökar-kurser, iKronobergs län är återbesök var 4: e vecka den vanligaste modellen men i Växjöföljer ungdomsförmedlarna upp ungdomarna direkt ute på arbetsplatserna; arbetsvägledningpå förmedlingen erbjuds "efter behov". Flera andra varianterbeskrivs, t. ex.: planmässig växling mellan återbesök och kollektivinformation, gruppinformation för kommunanställda ungdomar, återbesök förövriga, för både tidsbokade och spontana besök av ungdomar iungdomslagen. Flera kontor har påpekat att spontanbesök av ungdomarna ärvanligt, enligt ett kontor betydligt vanligare bland ungdomar i ungdomslag änbland ungdomar i beredskapsarbe-te.« Utöver eller som alternativ till individuella besök harett mycket stort antal kontor anordnat skilda slag av gruppaktiviteter, oftaregelbundet återkommande. En del av dem omfattar allmän information om arbetsmarknaden,feriearbeten, utbildning, medlemskap i facket och - från ungdomarna synpunkter på deras arbeten i ungdomslagen. Andra aktiviteter är merainriktade på jobbsökarmetoder eller vägledning. På flera orter har anlitatsför att ledajobbsökaraktiviteter och uppföljning av dem. I ordnat gruppinformation om bl. a. utbildning då det varit dags attsöka till högskolorna. Arbetsförmedlingen i har haft 2 grupper ä 10deltagande ungdomar som under 1 1/,fått jobbsö-karkunskap,utbildningsinformation, enskilda samtal och studiebesök på AMU-center. I Morahar ungdomarnas utbildningsbakgrund och arbets-önskemål inventerats - utifråndet har anordnats söka-jobbdagar, studiebesök på AMU-center och folkhögskolasamt företagsbesök i , elektronikcentret i , där flera ungdomarfick anställning. Trots den mycket systematiska aktivitet, som ett stortantal kontor har bedrivit anser fiera nämnder att förmedlingens insatser förungdomarna behöver ökas. De relativt få kontor som av nämnderna uppgetts inte hahaft någon form av uppföljning av ungdomarna i ungdomslag planerar att startamed det . Ytterligare andra kontor planerar mera arbetsvägledningsinsatserän . Olika kontor planerar riktade insatser för ungdomar med enbartgrundskola, för invandrare med dåliga svenskkunskaper och för ungdomar * Intervju med arbetsvägledare i . Skr.1984/85:88 28 somnärmar sig 20-årsgränsen. Den sistnämnda gruppen ungdomar har redan tidigarebevakats särskilt av många kontor. Det har skett genom tätare återbesök ochintensifierad platsförmedling, kontakt med tidigare arbetsgivare angående ev.fortsatt anställning, jobbsökardagar, planering för utbildning etc. Men flerakontor tänker alltså öka insatserna för denna grupp "obligatoriskavägledningssamtal före 20- och 25-årsgränserna", nämner ett kontor,riktade AMI-aktiviteter uppger andra. Hurnämnderna bedömer möjligheterna att utöka ungdomslagen Länsarbetsnämndernahar slutligen i enkäten ombetts bedöma om den offentliga sektorn i respektivelän kan ta emot ytterligare ungdomar i ungdomslag. Il av nämnderna svarar attdet fanns ett överskott på ungdomslagsplatser. Samtliga nämnderbedömer att det finns möjligheter att bereda flera ungdomar arbete iungdomslag, dock inte utan problem inom några län. Fem nämnder aviserar attplacering i enskilda sektorn kan komma att behöva utnyttjas mer. Ytterligarefyra nämnder förutser att svårigheter kan uppstå i vissa distrikt. Nämnden iVärmlands län bedömer att det i första hand blir kommunerna som får försökaskapa arbetstillfällen eftersom stat och landsting redan är hårt utnyttjade.Hälften av nämnderna ser i stället stat och landsting och den kyrkliga sektornsom möjliga expansionsområden för ungdomslagen. Ett par räknar också med attplatser som använts för beredskapsarbeten kan omvandlas till ungdomslagsplatser. Tabell1 Ungdomar 1 ungdomslag och beredskapsarbete samt kvarstående somarbetssökande utan arbete, aktuella för omedelbar placering. Påbörjat Iungdoms- I ber. ungdomslag lag vid vid mån. slut än 1mån. underman, män, slut slut Därav med arbetshandikapp, 18-19 år Påbörjat , Kvarst. vid ungdomslag mån. 583 442 371 395 410 490 Tabell 2 Samtliga personer som varit i ungdomslag någongång under januarijuni 1984 Samtliga i ungdomslag under mån.' Påbörjat ungdomslag under mån. Slutat ungdomslag under mån.' Fått arbete hos annan arbgiv. Fått arbete hos samma arbgiv. Fått arbete med lönebidrag Fått arbete hos Samhällsföretag p. g. a. annan känd orsak p. g. a. att kontakten upphört Därav placerade i andra åtgärder Övriga som slutat ungdomslag fortfarande aktuella vid af 1 ungdomslag vid månadens slut Därav tid i ungdomslag - 3 mån. - 3-6 mån. - 6-12 mån. ' Pga tekniskt fel i sökandestatistiken under januari-juniär detta skattade siffror ' Uppgift saknas för januari månad Tabell 3 Samtliga personer som varit i ungdomslag någon(några) gång(er) under ' Fått arbete hos annan.arbgiv. Fått arbete hos samma arbgiv. Fått arbete med lönebidrag Fått arbete hos Samhälls- p. g. a. annan känd orsak p. g. a. att kontakten upphört Därav placerade i andra åtgärder Övriga som slutat, fortfarande Andel som slutat av dem som päbör I % av dem som slutat: - fått arbete hos annan arbgiv. - fått arbete hos samma arbgiv. 53,6 1,7 [43,8 1,7 .48,0 - fått arbete med lönebidrag 1,3] - inskrivits på , 0,8.f 10,4 2,5) Avaktualiserade av annan känd Avaktualiserade, kontakten upphör Övriga som slutat, fortfarande ' En person kan ha placerats i ungdomslag mer än en gångunder perioden. egentligen antalet "placeringar" respektive"avgångar" från ungdomslagen. ' Dessa uppgifter avser endast - motsvarandeuppgifter saknas för januari. ' P. g. a. tekniskt fel i sökandestatistiken för periodenär detta skattade siffror. Tabell 4 Ungdomar som påbörjat ungdomslag resp.slutat ungdomslag under . Tabell S : Ungdomar placerade i ungdomslagsamt ej placerade i ungdomslag men med rätt till ersättning /däg frånkommunen (källa. Enkätsvar från länsarbetsnämnderna) kr/dag från kommunen Siffran ej tillförlitlig, uppgift saknas från två län,ytterligare någon har angett en skattad siffra 1984/85:88 33 Ungdomslagens inverkan på det kommunala uppfölj ningsans varet Bo Erixson, Bo Winandér fick i uppdrag avSkolöverstyrelsen att studera hur åtgärdssystemet för arbetslös ungdom under 18år (uppföljningsverksamheten) samordnas med och i förekommande fall påverkasav ungdomslagen för arbetslösa ungdomar i åldern . Parallellt med detta uppdrag har också genomförtett uppdiag åt EFA/med inriktning på att utvärderahur ungdomslagen påverkar utslussningen av ungdomar på den ordinarie arbetsmarknaden. Kunskaper och erfarenheter som erhållits vid genomförandetav uppdraget för EFA/har kommit till användningvid genomförandet av uppdraget för och viceversa. I föreliggande rapport redovisar sitt uppdragtill SÖ. Uppdraget har genomförts i form av platsbesök i , ,, och . Valet av dessa kommuner har skett medutgångspunkt från att de representerar olika delar av landet samt har envarierad arbetsmarknadsstruktur. I varje kommun har ett stort antal intervjuer genomförtsmed personal inom skolans uppföljningsverksamhet, arbetsförmedlingen ochungdomar som funnits inom uppföljningsverksamheten och som fyllt i slutetav eller (mellan 5 och 10 ungdomar per kommun). I förekommande fall har också skett en genomgång avtillgänglig dokumentation. Inom ramen för 's utvärdeiing av ungdomslagensinverkan på utslussningen av ungdomar till den öppna arbetsmarknaden har ocksåett stort antal intervjuer genomförts i ytterligare fem kommuner i olika delar avlandet. (, , , och .) Frågeställningarnahar till en del sammanfallit. Till grund för intervjuerna med personal påarbetsförmedlingen och 3 1984185. 1984/85:88 34 inomuppföljningsverksamheten har legat en frågeguide som återges i en bilaga 1 tilldenna rapport. Övergripande frågeställningar har varit bl. - Hur har arbetet medungdomslagen samordnats med uppföljningsverksamheten? - Hur har tillgången påungdomsplatser påverkats av införandet av ungdomslag? Hurhar konkurrenssituationen för ungdomar i uppföljningsverksamhe-len påverkats avungdomslagens införande vad gäller möjligheterna till arbete på den öppnaarbetsmarknaden? Ivilken utsträckning har ungdomar från uppföljningsverksamheten kommit att gåfrån detta stödsystem till ett annat (ungdomslagen)? Arbetethar i huvudsak genomförts . Detta är således enbart 2,5 månadefter det att ungdomslagen "sjösattes". Mot den bakgrunden vill vipoängtera att tiden således varit för knapp för att svar skall kunna ges påvissa frågeställningar. Därför bör ett fortsatt utredningsarbete genomförasunder hösten 1984.1 ett avslutande kapitel diskuteras vilka frågor som börbehandlas mer ingående när förflutit från introduktionen avungdomslagen. Åtgärdssystem som lagrats ovanpå varandra Idetta kapitel behandlas några viktigare åtgärdssystem som är avsedda att stödjaungdomarnas utträde på arbetsmarknaden. Innehållet bygger på den mångfaldsakuppgifter och reflektioner som framkommit i arbetet vid sidan om vårtegentliga uppdrag. Utgångspunktenför denna redovisning har varit att det är värdefullt att kunna bedöma delångsiktiga verkningarna av ungdomslagen mot bakgrund av de lärdomar man kandra av andra arbetsmarknadspolitiska medel som varit i användning . Man kan således studera effekterna av dessa medel i förhållandetill de mål som angivits samt i förhållande till varandra. En viktig aspekt ien sådan studie är att bedöma de arbetsmarknadspolitiska medlens inverkan påarbetsmarknadens normala sökprocesser. Styrandeför verksamheten har varit målsättningen att avskaffa arbetslösheten blandungdomar. Över tiden har detta lett till att de offentliga myndigheternatillskapat en mångfald olika åtgärdssystem utformade ochhanterade av olika verkställande organ med syftet att begränsa arbetslöshetenför ungdomar. Utan att på något sätt ge sken av att vara fullständig redovisashär några av de viktigaste åtgärdssystemen för arbetslös ungdom. Redani introduceras obligatoriska inslag a\ praktikarbeten för elevernapå ohka arbetsplatser. För denna verksamhet ansvarar de 1984/85:88 35