prop · G803178 · 1984-12-31 00:00:00 — Man konstaterar attsådan koncentration förekommer redan nu pä sina häll och att erfarenheternafrån detta är goda. a. blir det lättare att ge domarpersonalen erforderligutbildning. Man framhåller dock att sådan koncentration måsle administreras avdomstolarna själva; det får inte förekomma att regeringen eller "öronmärker"vissa domare för handläggning av mäl om eko-brott. Från några håll framförs atlell sådant förfaringssätt är grundlagstridigt eller i varje fall kan komma ikonflikt med principen om domstolarnas självständiga ställning. Som etlkomplement till lösningen med intern koncentration inom domstolen framkastastanken att hovrätterna i viss utsträckning kan tillhandahålla specialutbildaddomararbetskraft som allt efter behov förordnas att handlägga kvalificerademål om eko-brott vid olika tingsrätter inom hovrättsomrädet. Att en tingsrätt och en länsrätt skall samråda rörandehandläggningen av samiidigi anhängiga skaltebroltmål resp. skatiemäl som harbetydelse för varandra tillstyrks eller lämnas utan erinran av en majoritet av remissinslanserna.Somliga, bl.a. kammarrätterna, länsrätterna och tre tingsrätter, menar altnågra särskilda föreskrifter rörande samrådet inte behövs. Inom denna gruppmenar man i allmänhet att samrådet bör inskränka sig till en ömsesidiginformation rörande planerna för målets handläggning. Andra tillstyrkerkommissionens förslag i denna del, bl. a. länsåklngaren i Krislianslads län,. RSV, USS, i , Sverigesadvokatsamfund, . Föreningen , JUSEKoch LO. Prop.1984/85:178 80 En annan grupp remissinstanser, bl.a. hovrätterna, RÅ,åklagarmyndigheterna i och Göleborg, , RRV ochjuridiska fakultetsnämnden vid , är negativa till ettsamrådsförfarande av det aktuella slaget. Man pekar på risken för atl processmaterialförs in i målet över huvudet på parterna och för alt någon av domarna genom samrådetkan b|i obehörigt påverkad rörande målets utgång eller i varje fall atlparterna kan misstänka detla. Vidare ifrågasätts det prakliska behovet av ettsamrådsförfarande. Förslaget om att tingsrätt och länsrätt skall kunna hålla gemensamlsammanträde för förberedelse i anhängiga skattebroilmål resp. skatiemälsom har betydelse för varandra avstyrks av en bred majoritet avremissinstanserna, bl.a. , kammarrällerna, RÅ, åklagarmyndigheternai och , fiera tingsrötter, länsrätterna, RRV, juridiska fakullelsnämndenvid , och . Man ifrågasätterallmänl det praktiska behovel av sådan förberedelse och pekar på olika svårigheter,bl.a. att skilda processuella regler gäller och att en enskild part i ett skattemålhar en hell annan upplysningsplikt än en tilltalad i ett brottmål. Ytterligare eltpar remissinstanser, och , ifrågasätterdet praktiska behovet men vill inte motsätta sig förslaget. Förslagel tillstyrks eller lämnas utan erinran av några remissinslanser,bl. a. hovrätten för Nedre {som dock menar att ett genomförande kräveratt en allmän möjlighet till muntlig förberedelse i brottmål införs), USS,I . Föreningen och LO. Prop.1984/85:178 81 Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels attnuvarande 2 kap, 4 a §' skall betecknas 2 kap. 4 b §, dels att 1 kap. 8 § och49 kap. 4 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balken skall införas trenya paragrafer, 1 kap. 7 §, 2 kap. 4 a § och 4 kap. 10 a §, av nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Del ankommer företrädesvis på de tingsrätter somregeringen bestämmer att pröva vidlyftiga eller annars särskilt krävande målom allmänt ålal i vilka bedömningen av ekonomiska eller skatterätlsligaförhållanden har väsentUg betydelse. Regeringen bestämmer dessa tingsrättersdomkretsar i fråga om sådana mål. När en tingsrätt handlägger mål med stöd av försia slycketfår den som är nämndeman vid en annan lingsräll där målet skulle ha kunnalhandläggas tjänstgöra som nämndeman. Ulöver vad som följer av 3 § får i en lingsräll som avsesi 7 § ingå en eller två särskilda ledamöter, om det för prövningen av ell målsom avses i sistnämnda paragraf behövs särskild fackkunskap inom rätten ifråga om ekonomiska eller .skaiieiättsliga förhållanden. Som särskildaledamöter får därvid ingå, varför sig eller tillsammans, I. en ekonomisk experisom förordnals enligt 4 kap. 10 a §, när behovet avser ekonomiska förhållanden, ' Paragrafen införd genom 1976:560, Förutvarande 1 kap, 7 § upphävd genom 1975: 502. ' Prop.1984/85:178 82 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2. den som är eller har varil lagfaren domare i allmänförvaltningsdomstol, när behovet avser skatterätlsliga förhållanden. Deltar särskild ledamoi vid hu vudförhandlingen, gäl/er ifråga om antalet nämndemän 3 § andra stycket andra och tredje meningar na. Om särskild sammansättning av Om särskildsammansättning av tingsrättvid behandling av vissa tingsräu vid behandling av vissa mål gäller vad därom är siadgat. må] gäller i övrig! Utöver vad som följer av 4 §får i hovrällen ingå en ellertvå särskilda ledamöter, öm det för prövningen av ett brottmål behövssärskild fackkunskap inom rätten ifråga om ekonomiska eller skatieräilsligaförhållanden. Som särskilda ledamöter får därvid ingå. varför sig ellertillsammans, 1. en ekonomisk expert som för ordnals enligt 4 kap. 10 a §, när behovet avser ekonomiska förhål landen, 2. den som är eller har varit lag faren domare i allmän förvaltnings domstol, när behovet avser skalte rällsliga förhållanden. Regeringen förordnar i sänder dem som skalltjänstgöra som ekonomiska experter enligt I kap. 8 § och 2 kap. 4 a §. Undertreårsperioden får vid behov ytteriigare personer förordnas för återståendedel av perioden. En ekonomisk expert som avgått är skyldig att tjänstgöra vidden fortsatta behandlingen av mål i vars handläggning han hardeltagit. Den som skall ijänstgöra som ekonomisk experi skall varasvensk medborgare och får ej vara omyndig eller i konkurstUlslånd. Prop.1984/85:178 83 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mol underrätts beslut under rättegängen skall förassärskilt, om rällen 1. avvisat ombud, bilräde eller 1. avvisal ombud, biträde eller eller försvarare; försvarare eUer ogillat ellyrkande 2. ogillat tredjemans yrkande att få som intervenient deltaga i rättegängen; 3. förelagt enpart eller någon annan att förete skriftligt bevis eller att tillhandahållaföremål för syn eller besiklning eller ocksä enligt 3 kap. 3 § 5tryckfrihetsförordningen, 9 § första slycket 5 radioansvarighetslagen(1966:756) eller 11 § 5 lagen (1982:521) om ansvarighet för radio- ochkassettidningar funnii det vara av synnerlig vikl att en uppgifl som avses därlämnas vid vittnesförhör eller förhör med en part under sanningsförsäkran; 4. utlåtit sigangående ådömande av förelagt vite eller häkte eller om ansvar för förseelse irättegången eller angående skyldighel för någon, som ej är part eller intervenient,alt gottgöra i rättegången vållad kostnad; 5. utlåtit sigangående ersättning eller förskott av allmänna medel till målsägande ellerangående ersättning eller förskott till bilräde, försvarare, sakkunnig ellerannan, som ej är part eller intervenient; 6. utlåtit sig itvistemål angående kvarstad eller annan åtgärd enligt 15 kap. eller i brottmålangående häktning eller åtgärd, som avses i 25-28 kap.; 7. avslagitbegäran om biträde eller försvarare eller till sådant uppdrag förordnat annanän part föreslagit; 8. utlåtit sig iannat fall än som avses i 5 eller 7 i fräga som gäller allmän rättshjälp; eller 9. avslagilbegäran om rättshjälp åt misstänkt i brottmål eller om ersättning ellerförskott till part, som åtnjuter sådan förmån. Särskild lalan skall föras genom besvär. Är fräga ombeslut, som avses i 1,2,3,7,8 eller 9, åligge den som vill föra lalan att. ombeslutet meddelals vid sammanträde för förhandling, genast och eljest inom envecka från den dag, då han erhöll del därav, anmäla missnöje; försummas det, ägehan ej vidare rält lill talan. Rätlen pröve genast, om anmälan rätteligengjorts. I fråga om missnöjesanmälan av myndigheter, som enligt lageller förordnande med slöd av lag är behöriga att överklaga beslut som avses iandra stycket, gäller följande. Har beslutet meddelats vid sammanträde förförhandling vid vilken myndighelen inte har varil företrädd, skaU missnöjeanmälas senast för beslutet. Denna lag iräder i kraft . " Senasle lydelse 1983:497. Prop.1984/85:178 84 Lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 15 § skatlebrotlslagen (1971: 69)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har ett mäl om brotl enligt denna lag samband med en frågaom skatt eller avgift som är anhängig vid en förvaltningsdomstol eller enförvaltningsmyndighet, fär handläggningen av brottmålet vila i avvaktan på utgångeni skatte- eller avgiftsfrågan endasl om det är av avgörande betydelse förprövningen av målet alt den frågan avgörs först. / mål som avses i första styckel skall rätten samråda medförvaltningsdomstolen eller förvaltningsmyndigheten rörande målets handläggning,om det inte är obehövligt. Denna lag Iräder i kraft . Paragrafen införd genom 1983:460. Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenomföreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (1976:600) om offentlig anställning' skall hanedan angivna lydelse. Innehavareav ordinarie domarljänsl är ej skyldig atl utöva annan Slatlig tjänst änjämställd eller högre domarljänsl vid den domstol han lillhör. Annan ordinarieunderrätts-domare än är dock skyldig alt dessutom tjänstgöra som ledamoti annan underlän inom samma hovrätisområde vid handläggning, som kräver Jleralagfarna domare än en. Enordinarie domare är skyldig alt utöva annan ulöva en annan Ijänsl än sin egenbara om det gäller en jämställd eller högre domartjänst vid den domstol somhan lillhör eller om del giiller ijänslgöring 1. fören annan lingsrällsdomare än : som ledamoi i en annan tingsrätt inom samma hovrällsom- råde vid sådan handläggning som kräver Jlera lagfarna domare än en, 2. för enannan länsrälisdomare än : som särskUd ledamot i en tingsrätt eller enhovrätt, Jör endomare i en kammarräll: som särskild ledamoi i en hovräli. Denna lag träder i kraft . Lagen omlryckt 1982: 100. 1984/85:178 86 Lagom behörighet för justitiekanslern att överklaga vissa beslut Har en domstol avvisal enförsvarare eller ogillat en framslällning om all avvisa en försvarare, fär jusfiliekanslern,vid sidan av den räii lill överklagande som lillkommer annan, överklagabeslutet. Delsamma gäller beslut varigenom domstolen har återkallat eltförordnande av offentlig försvarare eller ogillat en framställning om atl ell sådaniförordnande skall ålerkallas. Dennalag iräder i krafl den . 1984/85:178 87 Proposition ..................................................................... .... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ .... 1 Lagförslag ........................................................................ .... 3 1 Lag om ändringi rällegångsbalken .............................. 3 2 Lag om ändringi skaiiebrollslagen (1971:69) ............. 6 3 Lag om ändringi lagen (1976:600) om offentlig anställning 7 4 Lag ombehörighet för justitiekanslern atl överklaga vissa beslut enligträttegångsbalken 8 Utdrag av regeringsprolokollet .... 9 1 Inledning ....................................................................... 9 2 Domstolarna ocheko-brotten ...................................... 11 2.1 Allmänna synpunkler .............................................. .. 11 2.2 Närmare om utformningen av enkompetensförstärkning .... 15 2.3 Vissa frågor rörande handläggningenav skattebroltmål 32 2.4 Kostnadsfrågor ........................................................ 36 3 Vidgad rält att överklaga beslut angående försvarare 38 3.1 Gällande rätt .......................................................... 38 3.2 Överklagande av beslut angåendeförsvarare ...... ... 39 3.3 Rättsfall från högsta domstolen belräffandeåklagares talerätt 40 3.4 Riksåklagarens skrivelse ....................................... 40 3.5 Föredragandens överväganden ............................. 41 4 Ikraftträdande ............................................................. 44 5 Uppräitadelagförslag ................................................... 45 6 Specialmolivering ......................................................... 45 6.1 Förslagel till lag om ändring irättegångsbalken .... 45 6.2 Förslaget lill lagom ändring i skattebrouslagen(1971:69) .... 51 6.3 Förslagel lill lag om ändring ilagen (1976; 600) om offentlig anslällning 52 6.4 Förslagel lill lag om behörighelför justiliekanslern att överklaga vissa beslut enligt ................................................................................. 53 7 Hemslällan .................................................................. ... 53 8 Beslut .......................................................................... ... 53 Utdrag av lagrådets protokoll .......... 54 Uidrag av regeringsprolokollet ......... 59 Bilaga 1 Sammanfattning av eko-kommissionensbetänkande 63 Bilaga 2 Sammanfattning av rättegångsutredningensbetänkande .. 67 Bilaga 3 författningsförslag ......... 68 Bilaga 4 förfatiningsförslag .. 72 Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden övereko-kommissio nens betänkande (SOU 1984:3) Domstolar och eko-brott saml rältegångsutredningens betänkande (Ds Ju 1984; I) Domstolarna och derassammansättning i mål om ekono misk brottslighet .............................................. ... 74 Bilaga 6 De remitterade lagförslagen ........................... 81 Tr/cken, 1985