prop · G803165 · 1984-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1984/85:165 om vissa klargöranden och kompletteringar avkyrkomötesreformen; Regeringen föreslår atl anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. I proposilionen föreslås vissa ändringar i lagen(1982:942) om och i lagen (1982:943) om kyrkomötet. Ändringarnakompletterar det förslag till grundlagsändringar som har förelagts riksdagengenom propositionen om centralstyrelses rällsliga ställning m, m,(prop, 1984/85:36), har som vilande antagit förslaget (KU 1984/85:16,rskr, 54), Ändringarna i lagen om innebär att centralstyrelse får ställning som förvaltningsmyndighet underkyrkomötet. Vidare utökas kyrkomötets möjligheter att vidaredelegera sin normgivningskompeiensi vissa ämnen. En annan nyhet är att centralstyrelsen själv skall fåtillsätta tjänsler hos styrelsen. Genom ändringarna i lagen om kyrkomötetinrättas dessutom yllerligare en myndighet under kyrkomötet, kyrkomötetsbesvärsnämnd. Nämnden får till uppgift atl pröva besvär över beslut avcentralstyrelsen. I propositionen föreslås också vissa följdändringar ilagen (1976:633) om kungörande av lagar och andra förfatiningar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 1 1984/85.1 saml. Kyrkomötethar yttral sig över förslagen lill ändringar i lagen om ochlagen om kyrkomötet. Propositionen innehåller därför tre huvuddelar: - regeringensskrivelse till kyrkomötet (s. 8), - kyrkomötelsyltrande (s. 23) samt - föredragandestatsrådets ställningslagande lill kyrkomötels syn punkter (s. 43). sistnämnda delen av propositionen redovisas också skälen till det lagförslagsom kyrkomötet inte har yttrat sig över. Densom vill ta del av samthga skäl för lagförslagen måsle läsa alla tre delarna. 1984/85:165 3 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:942) omsvenska kyrkan Härigenomföreskrivs alt 7-9 §§ lagen (1982:942) om skall ha nedan angivnalydelse. Kyrkomöletfår genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifier i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker, 3, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5, cenlralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6, kyrkomötelsarbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas av kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta åtsvenska kyrkans centralstyrelse att i sådan kungörelse meddela föreskrifterom kollekter. 1, svenska kyrkanslära, 2, svenska kyrkansböcker, 3, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4, kollekter, 5, central verksamhelför evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete saml diakoni, 6, kyrkomötetsarbetssätt saml verksamhelen hos myndigheter under kyrkomötet. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse överlåta ålsvenska kyrkans centralstyrelse all i sådan kungörelse meddela föreskrifterom kollekter. Kyrkomötet får också genom kyrklig kungörelse överlåta åt domkapitel,kyrkliga kommuner och kyrkokommunala förvaltningsmyndigheter atl meddelaföreskrifter om böcker, sakrament, gudstjänstoch övriga handlingar samt kollekter. Det ankommer på attverkställa kyrkomötets beslul. Slyrelsen bereder även ärenden som skallavgöras av kyrkomölel, i den mån uppgiften inle ankommer på eller har överlämnatsåt annat organ som tillsätts av kyrkomötet. är en myndighet underkyrkomötet. Detankommer på centralstyrelsen att verkställa kyrkomötets beslut. Styrelsenbereder även ärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i den mån uppgiften inleankommer på eller har överlämnats ål annat organ som tillsätts av kyrkomötet. ' Senaste lydelse 1983:339, Ledamöterav är ärkebiskopen samt högst fjorton andraledamöter, som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. För de valdaledamöterna skall utses lika många ersättare. Ärkebiskopenär styrelsens ordförande. Bland de valda ledamöierna utser kyrkomötet en viceordförande. Endaslden som liUhör och som är myndig kan vara ledamot avcentralstyrelsen eller ersällare för ledamot. Arkebiskopen är styrelsens ordförande. Bland de valda ledamöiernaulser kyrkomölel en vice ordförande. Denna lag träder i kraft , 1984/85:165 5 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982:943) omkyrkomötet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:943) omkyrkomötet dels att 38, 39 och 43 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas sex nya paragrafer, 449 §§, av nedan angivna lydelse, dels all närmasl före 46 § skall införas en nyrubrik av nedan angivna Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kyrkomötet skall för varje valpe- Kyrkomötet skall för varje valpe- riod inom sig ulse en valberedning. riod inom sig utse envalberedning. Valberedningen bereder val av sven- Valberedningen bereder val av sven ska kyrkans centralstyrelse och kyr- ska kyrkans centralstyrelse, kyrko- komötets utskott. mötels besvärs nämnd och kyrkomö- Val inom kyrkomötet skall, om omröstning begärs, ske medslutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika lill slorlek, maierial och färg. Deskall vara enkla och omärkta saml, om valet ej sker proporiionelll, upplaganamn på så många personer som valet avser. Vid lika röstetal sker avgörandetgenom lottning. Val av centralsly- Val av centralsty- relse, utskott och valberedning skall relse, kyrkomötetsbesvärsnämnd, vara proportionellt, om det begärs utskott och valberedning skall vara av minsl så många ledamöier som proportionellt, om det begärs av motsvarar den kvot som erhålls om minst så många ledamöter som mot- antalet närvarande ledamöter delas svarar den kvot som erhålls om anta- med det antal personer som valet let närvarande ledamöter delas med avser, ökal med 1. Om kvoten är ett del antal personer som valet avser, brutet tal, skall den avrundas till ökat med 1. Om kvoten är ell brulel närmast högre hela lal. Vid sådant tal, skall den avrundas till närmasl proportionellt val skall bestämmel- högre hela tal. Vid sådanl proportio- serna i lagen (1955:138) om propor- nellt val skall bestämmelserna i la- tionelll valsätt vid val inom lands- gen (1955:138) om proportionellt ting, kommunfullmäktige m. m. liU- valsätt vid val inom landsting, kom- lämpas. munfullmäktige m.m. tillämpas. Om ersättare ej väljs proportionellt skall vid valen ävenbestämmas den ordning, i vilken de skall inkallas till tjänstgöring, 43 § får handlägga ärendenendast om ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samtminst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enarsig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Bestämmelserna i 29kap. skaU dock tillämpas i sådana personalfrågor där detta skatlske för arbelslagare i allmänhet hos staten. Tjänsler vid tillsätts avstyrelsen. Centralstyrelsens beslul får överklagas genom besvär hoskyrkomötets besvärsnämnd. Detla gäller dock inle om annal är särskihföreskrivet. är en myndighel under kyrkomölel. väljs av kyrkomötet för varje valperiod. beslår av en ordförande, som skaU varaeller ha varil ordinarie domare, och fyra inom kyrkomölet valda ledamöter.Ordföranden väljs särskUt. För ordföranden skaU finnas en ersättare. Vad somföreskrivs om ordföranden gäller ocksä ersättaren. För övriga ledamöter skaUinom kyrkomötet utses lika många ersättare. är beslutför när ordföranden och minst treandra ledamöter är närvarande. Som nämndens beslut gäller den meningsom de flesta enarsig om. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. beslul får inte överklagas. Denna lag träder i kraft , Prop.1984/85:165 7 3Förslag till Lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar Härigenomföreskrivs att 1 och 5 §§ lagen (1976:633) om kungörande av lagar och andraförfattningar' skall ha nedan angivna lydelse. Förfatiningarsom har beslutats av Förfallningar som har beslutats av , regeringen eller kyrko- , regeringen eller kyrko mölet eller av en myndighel under mötet eller av en myndighel under regeringen eller skall regeringen, eller kyrko- kungöras enligt denna lag, om inte mötet skall kungöras enligt denna annat följer av 2 §, Detsamma gäller lag, om inte annal följer av 2 §, de inlernationella överenskommel- Delsamma gäller de internationella ser och de ändringar i sådana som överenskommelser och de ändringar enligt författning skall gälla som i sådana som enligt författning skall svensk rätt, gälla som svensk räll. Medförfattningar skall i denna lag förstås lagar, förordningar och andra rättsreglersom i 8 kap. regeringsformen betecknas som föreskrifter. 5§ Författningar som beslutas av kyr- Förfallningar som beslutas av kyr komölel skall kungöras i Svenska komölel eller en myndighet under kyrkans författningssamling. kyrkomötet skall kungöras i Svenska Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1982:1254, Senaste lydelse 1985:124, 1984/85:165 i , ordförande, och statsråden , ,, , , , , R. , , , Den1 irädde en betydelsefull reform på det kyrkliga området i kraft.Genom ändringar i punkl 9 övergångsbestämmelserna lill regeringsformen (RF)gäller från den angivna tidpunkten nya regler om formerna för den kyrkligalagstiftningen. Vidare har kyrkomötet reformerats genom lagen (1982:942) omsvenska kyrkan och lagen (1982:943) om kyrkomötet. Denya grundlagsreglerna innebar väsentliga nyheter i fråga om dels formerna förbeslutande av lag på del kyrkliga området, dels fördelningen mellan ,regeringen och kyrkomölel av befogenheten att meddela föreskrifter i vissakyrkliga ämnen. Reformeringenav kyrkomötesorganisationen innebar all kyrkomötet fick en bredare förankringoch en mera demokratisk uppbyggnad . Vidare fick kyrkomötet ett permaneniberedande och verkställande organ, . Underdel utredningsarbete som har förekommit för att genomföra reformen har vissaoklarheter och olösta problem uppmärksammats. Det gäller för del första fråganom centralstyrelses statsrättsliga ställning. I detsammanhanget har också uppmärksammats vissa frågor som hänger samman medcentralstyrelsens arbetsgivarfunktion. Vidare gäller det vissa oklarheter ochpraktiska problem i fråga om normgivningen på det kyrkliga området. Häribiandmärks befogenheterna att meddela föreskrifter i fråga om centralstyrelsen. De nu angivna frågorna harutretts av en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen fick i uppdragatl inom ramen för den politiska överenskommelse som låg till grund förreformen lägga fram förslag till lösningar på de problem som hade aktualiserats. 1984/85:165 9 presenterat sina förslag i promemorian (Ds C 1984:4)Klargöranden och kompletteringar av kyrkomötesreformen. En sammanfattning avarbetsgruppens överväganden och förslag bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 1 och de författningsförslag som läggs fram i promemorian sombilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanslällning av deras yllranden bör fogas lillprotokollet i ärendet som bilaga 3. Arbetsgruppens förslag innefattar dels ändringar iövergångsbestämmelserna till RF, dels ändringar i lagen om ochi lagen om kyrkomötet. Genom propositionen (prop, 1984/85:36) om svenska kyrkanscentralstyrelses rättsliga ställning m. m, har regeringen förelagt riksdagenförslag till grundlagsändringar på grundval av promemorieförslaget. Riksdagenhar som vilande antagit det i propositionen framlagda förslaget (KU 1984/85:16,rskr 54), Av arbetsgruppens förslag återstår alt behandla ändringarna i lagenom och lagen om kyrkomötet, I dessa delar krävs yttrande avkyrkomötet. Jag tar nu upp promemorieförslaget vad gäller ändringar ide båda nämnda lagarna och föreslår i del följande all kyrkomötets yttrandeinhämtas över förslagen i den delen. Förslagen bygger pä atl slulliglantar de förslag till grundlagsändringar som regeringen redan har lagt fram i prop,1984/85:36, Sedan yttrande har inhämtats från kyrkomötet avser jag att föreslåregeringen atl skall föreläggas en proposiiion om ändringarna ilagen om och lagen om kyrkomölet, I det sammanhanget avser jagockså atl la upp vissa nödvändiga följdändringar i lagen (1976:633) omkungörande av lagar och andra förfallningar, 2 Allmän motivering 2.1 Förslaget i stort Mitt förslag: Förslagen lill grundlagsändringar i prop.1984/85:36 om centralstyrelses rättsliga ställning m, m, följsupp av ändringar i lagen om och i lagen om kyrkomötet. Arbetsgruppen: Överensslämmer med mitt förslag. Remissinstanserna: Förslagel har inle mött någraerinringar vid remissbehandlingen. Skälen för mitt förslag: Som jag har nämnt harregeringen i proposilionen om centralstyrelses rättsligaställning m, m, föreslagil vissa grundlagsändringar på grundval avarbetsgruppens förslag, Proposilionen behandlar dels frågan omcentralstyrelsens statsrätt- Prop.1984/85:165 10 sliga ställning, dels vissa problem beträffande normgivningenpå det kyrkliga området, I proposilionen föreslås att det i övergångsbestämmelsernatill RF införs en bestämmelse om alt det vid sidan av statligaförvaltningsmyndigheter under och regeringen även kan finnas statligaförvaltningsmyndigheter under kyrkomötet. En förutsätlning för atl en myndighelskall få en sådan ställning är enligt förslaget att det i lag anges allmyndigheten är en myndighet under kyrkomötet. När det gäller normgivningen på det kyrkliga områdetföreslås att regeringens kompetens att meddela föreskrifter beträffandecentralstyrelsen begränsas genom alt grundläggande föreskrifter omcentralstyrelsens organisation-i likhet med t, ex, grundläggande föreskrifterom stiftsmyndigheter - beslutas av i lagen om eller iannan lag efler yllrande av kyrkomötet. Några andra grundlagsändringar sombegränsar regeringens normgivningskompeiens föreslås inte. Däremot förutsättsalt regeringen iakttar den återhållsamhet i fråga om att regleracentralstyrelsen som påkallas av hänsynen till att inom ramenför ell bevarat samband med staten bör få åtnjuta så stor självständighet som möjhgt,1 propositionen föreslås - lill skillnad från vad arbetsgruppen föreslog -ingen ändring i reglerna om kyrkomötets kompetens alt meddela föreskrifter omcentralstyrelsen, I fråga om formerna för normgivning i övrigt föreslås i proposilionenändringar i nuvarande regler i två olika avseenden. För det första föreslås enutvidgning av kyrkomötels möjligheter atl vidaredelegera normgivning. Enligt förslagelöppnas det en möjlighet för kyrkomölet att i fråga om böcker,sakrament, gudstjänst och övriga handUngar saml kollekterdelegera normgivning lill stiftsmyndigheter, kyrkUga kommuner eller kyrkokommunalaförvaltningsmyndigheter. Vidare föreslås en förenkling av formerna förupphävande av vissa äldre lagar. Det gäller lagar som har trätt i kraft föreden och som reglerar ämnen inom kyrkomötets normgivningsområde.Sådan lagstiftning skall kunna upphävas av genom etl enkelt beslutoch utan krav på yttrande av kyrkomötet. Den föreslagna grundlagsändringen om en ändradstatsrättslig ställning för måste som jag lidigarehar sagl följas upp av ändringar i annan lagstifining. Styrelsens ändradeställning föranleder också vissa andra överväganden, l.ex, när del gällertillsättande av tjänster hos slyrelsen och frågan om överklagande av dessbeslut. Jag avser alt behandla delta i det följande. Jag lar också upp enföljdändring till förslaget om vidaredelegation av kyrkomötels normgivningsbefogenheler.Mina förslag föranleder ändringar i lagen om och i lagen omkyrkomötet. I den sistnämnda lagen bör också göras vissa ändringar utöver desom följer av förslaget till grundlagsändringar. Jag återkommer tilldetta i specialmotiveringen (avsnitt 4.2), 1984/85:165 11 2.2 centralstyrelses rättsliga ställning Mitt förslag: 1 lagen om införs enbestämmelse om att är en myndighet underkyrkomötet. Arbetsgruppen: Överensslämmer med mitl förslag(promemorian s, 27-33), Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrar sigi denna del lillslyrker förslaget om centralstyrelsens stalsrätlsligaställning. Centralstyrelsen framhåller i sitt yllrande alt den anser alt denredan nu skal! beiraktas som en myndighet under kyrkomölet. Eftersom förslagetinnebär atl centralstyrelsens ställning som myndighel under kyrkomötet klartframgår av lag, finner slyrelsen emellertid atl förslaget är tillfredsställandei sak. Skälen för mitt förslag: I prop, 1984/85:36 föreslås attdel införs en beslämmelse i punkt 9 övergångsbestämmelserna till RF med deninnebörden att det vid sidan av förvaltningsmyndigheter under ochregeringen även kan finnas statliga förvaltningsmyndigheter under kyrkomötet.Som jag anförde i grundlagsärendet ligger det helt i linje med grundlankarnabakom kyrkomötesreformen atl centralstyrelsen ges ställning somförvaltningsmyndighet under kyrkomötet i stället för under regeringen. Enligtmin mening kan den ökade självständighet för kyrkan som avsågs med reformenförverkligas genom en sådan åtgärd. Den föreslagna grundlagsbestämmelsen har fåll en så allmänavfattning atl den inte endast omfattar centralstyrelsen utan också kan avseandra myndigheter under kyrkomötet. Efter i princip samma mönster som gällerför myndigheter under framgår det av bestämmelsen att det krävs beslämmelseri lag som anger att myndigheten är en myndighet under kyrkomötet. Jag föreslår nu alt grundlagsbestämmelsen kompletteras meden föreskrift i lagen om om atl centralstyrelsen är en myndighelunder kyrkomötet. Jag kommer i det följande alt föreslå att det inrättasytterligare en myndighet under kyrkomötet (avsnitt 2,4), 2.3 Tillsättning av tjänster vid centralstyrelsen Mitt förslag: Tjänster vid svenska kyrkanscentralstyrelse skall tillsättas av slyrelsen. Arbetsgruppen: Överensslämmer med mitt förslag(promemorian s, 38). Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrar sigsärskilt i denna del tillstyrker förslaget. Prop.1984/85:165 12 Skälen för mitt förslag: Enligt RF ankommer det påregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att tillsättatjänsterna vid förvaltningsmyndigheter under regeringen (11 kap, 9 § förstastycket). En konsekvens av att centralstyrelsen blir en förvaltningsmyndighetunder kyrkomölel är atl denna grundlagsbestämmelse inte blir tillämplig. Av 4kap, 1 § lagen (1976:600) om offentlig anställning (, omtryckt 1982:100)följer emellertid ändå att tjänsterna skall tillsättas av regeringen eller den myndighelsom regeringen bestämmer, om ej annat är särskilt föreskrivet i lag eller annanförfattning. Med slöd av bestämmelsen i kan regeringen alliså utfärda enföreskrift om alt tjänster vid centralstyrelsen skall tillsättas av slyrelsen. har f, n, inte någonanställd personal. Det kan ändå enligt min mening vara lämpligl att nu övervägavilket organ som bör tillsätta de tjänster hos centralstyrelsen som kan kommaatt inrättas i framliden. Med hänsyn till den ändrade ställning i förhållandetill regeringen som centralstyrelsen nu föresläs få ser jag del som naturligt atlstyrelsen själv tillsätter dessa tjänster. För att centralstyrelsen skall gesen så självständig ställning som möjligt bör en föreskrift om detta tas in i enlag i stället för i en regeringsförfattning. Som framgår av vad jag har saglär en sådan specialreglering möjlig enligt , Jag föreslår all en föreskriftom att centralstyrelsen själv tillsätter tjänsler hos styrelsen tas in i lagenom kyrkomötet. Jag vill i detta sammanhang framhålla, alt den somanställs hos centralstyrelsen blir arbelslagare hos staten även efter det attcentralstyrelsens ställning har ändrats, kommer därför att gälla, på sammasätt som den redan gör för de riksdagsanställda. Enligt min mening finns detinte anledning att genom särskilda lagstiftningsåtgärder undanta eventuellaarbetstagare hos centralstyrelsen från de grundläggande föreskrifterna omstatstjänstemannens ställning i , Utöver finns det etl stort antal regeringsföreskriftersom gäller för statligt anslällda och för andra arbetstagare med statiiglreglerade anställningar. Dessa föreskrifter, som i väsentliga hänseenden ärtill förmån för de anställda, blir tillämpliga också för den personal som kankomma atl anställas vid centralstyrelsen. En del föreskrifter vänder siguttryckligen endasl lill slatliga myndigheler under regeringen. Som exempel kannämnas omplaceringsförordningen (1974:1006), Sedan har tagitställning i den grundläggande frågan om centralstyrelsens ställning, får manöverväga i vilken utsträckning även sådana regeringsföreskrifter bör görastillämpliga för den personal som kan bli anställd hos centralstyrelsen. 1984/85:165 13 2.4 Överklagande av centralstyrelsens beslut Mitt förslag: Det inrättas en nämnd, kyrkomötetsbesvärsnämnd, som skall pröva besvär över centralstyrelsens beslut, om inteannat följer av särskilda föreskrifier. Nämnden blir en myndighet under kyrkomötet. Arbetsgruppen: Avviker från mitt förslag på så sätl attendast ijänstetillsätt-ningsbeslut skall kunna överklagas hos besvärsnämnden.Andra beslut överklagas hos regeringen, om inte annat följer av särikildaföreskrifter. Remissinstanserna: Remissinstanserna kommenterar i regelinte förslaget om att inrätta kyrkomötets besvärsnämnd. De flesta som yttrarsig har inga erinringar mot förslaget. Kammarkollegiet och svenska kyrkanscentralstyrelse avstyrker förslaget om att andra beslut ån tjänstelillsättningsbeslutskall överklagas hos regeringen. Enligt centralstyrelsen skulle en sådanordning innebära att styrelsens självsländighet gentemot regeringen skulleförsvagas. Styrelsen föreslår i stället att även andra beslut äntjänstetillsättningsbeslut skall kunna överklagas hos besvärsnämnden. Skälen för mitt förslag: 1 fråga om besvär över statligamyndigheters beslut gäller som en allmän regel att besluten får överklagasgenom besvär av den som berörs av beslutet, om inte annat har föreskrivits.Talan förs hos närmast högre instans och i sista insians hos regeringen, ominte andra föreskrifter i ämnet har meddelats. Denna princip gäller sedangammall och anses tillämplig även om uttryckliga föreskrifter om besvärsrättsaknas. Så länge som centralstyrelsen är en myndighet under regeringengäller beträffande besvär över styrelsens beslul vad som har sagts ombesvär över beslut av centrala förvaltningsmyndigheter i allmänhet. Omcentralstyrelsen i stället blir en myndighet under kyrkomötet finns det skälatt överväga om en annan besvärsordning skall lillskapas. Det är därvid avbetydelse alt undersöka vilka olika typer av beslut som centralstyrelsen kantänkas fatta. Jag har tidigare föreslagit att centralstyrelsen självskall få tillsätta tjänster vid styrelsen. Förutom själva tillsättningsbeslutenkan styrelsen också komma att fatta andra beslut i personalfrågor. Som exempelkan nämnas beslut om tjänstledigheter saml beslut varigenom ohka regeringsförfattning-arpå det statliga arbelsgivarområdel tillämpas. I sin egenskap av förvaltningsmyndighetfattar centralstyrelsen också beslut i andra administrativa ärenden. Det kangälla l.ex. beslut i frågor om allmänna handlingars offentlighet. Centralstyrelsen har lill uppgift att bereda ochverkställa kyrkomötets beslut. Enligt 2 § kyrklig kungörelse (SKFS 1983:9) medinstruktion för åligger det styrelsen bl. a. a»förbereda kyrkomötets sammanlräden, sammanställa och bereda budgelförslag förden rikskyrkliga verksamheten samt att göra erforderiiga anslagsframställningar 1984/85:165 14 till regeringen och andra myndigheter. Beslut somcentralstyrelsen fattar inom detta område är regelmässigt av den karaktären attde enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer inte kan överklagas. Del kandock inle helt uteslutas att vissa beslut är överklagbara. Ytterligare ett beslutsområde gäller sädanaförvaltningsärenden som regeringen genom normgivning har fört över påcentralstyrelsen. I samband med att sådana ärenden förs över lillcentralstyrelsen är det ofta lämpligt alt reglera frågorna om besluts överklagbarhetoch om besvärsordning. Arbetsgruppens förslag om alt en särskild besvärsnämndskall överpröva beslut om tjänstetillsättningar har inte mött några erinringarvid remissbehandlingen. Även jag anser att detta är en lämplig ordning och jagföreslår därför att en sådan nämnd inrättas. Frågan är emellertid om nämndenbör ha ett sä begränsat kompetensområde som arbetsgruppen har föreslagit ellerom även besvär över beslut i andra lyper av frågor bör kunna anföras hosnämnden.