prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — Jag är inle heller beredd att nu beräkna medel tillverksamheten under näsla budgelår på annal säll än genom tillämpning avhuvudförslaget. Med dessa utgångspunkter bör anslagel för /86uppgå till , varav pris- och löneomräkning . Med hänvisning till vadjag anfört hemsläller jag att regeringen föreslär all till Patent- ochregistreringsverket för /86 anvisa elt förslagsanslag av100980000kr. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 105 sin instruktion (1971: 1080) bl.a. falla beslut i fråga huruvidauppfinning skall hållas hemlig i enlighet med vad som föreskrivs i lagen (1971:1078) om försvarsuppfinningar (ändrad senasl 1980: 211). Jag beräknar medelsbehovel för näsla budgetår lilloförändrat . Jag hemsläller alt regeringen föreslär all för budgetårel 1985/86 anvisa ettförslagsanslag av . Statens provningsanstall(SP) är en expertmyndighei för teknisk provning av malerial, produkter,konstruktioner och system. På uppdrag av myndigheleroch enskilda ulför provningsanslallen provningar och undersökningar avmaterial och konstruktioner och därmed förenad verksamhel. Provningsanslallenmeddelar föreskrifter i anslutning lill och övervakar efterlevnaden av lagen(1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller platina och av lagen(1971: 1081) om bestämning av volym och vikt. Bägge lagstiftningsområdena är f.n. föremål för översyn inom industridepartementetss.k. 1 betänkandet (Ds 1 1984: II) Ädelmetallkoniroll? haretl förslag lämnals till förenkling av lagsliftningen om handel medädelmeialler. Belänkandel har remissbehandlats. Molsvarande översyn avlagsliftningen om volym och vikt pågår och väntas vara slutförd under våren1985. Provningsanstaltenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare ål sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifteroch släller personal till förfogande för nationellt och internationelltstandardiseringsarbeie m. m. Under /84har provningsanslallen omorganiserats och en ny instruktion har utfärdats (SFS1984:49). Provningsanstalten ledsav en styrelse. Chef för anstalten är en generaldirektör. Verksledningenbestår, förutom av generaldirektören, av en marknadsdirektör och en tekniskdirektör. Till sitt förfogande har verksledningen en gemensamutredningsresurs, verksledningssekretariatel. Provningsanslallen är organiseradi sex tekniska enheler samt en adminislraliv enhel. Personalstyrkan vidprovningsanslallen omräknat till helårsljänsler var 460 den 30 juni 1984.Härtill kommer ett sextiotal ädelmetallkontrollanter ochkontrollstämplingsförrältare över hela landel. Vid provningsanslallentillämpas programbudgelering. Verksamheten har uppdelats i följandeproduktionsområden: Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 106 Myndighelsuppgiflerenligt lag och förordning Provning och kontroll,omfattar dels undersökningar som följer av slalliga regler, delsundersökningar i anslulning till enskilda avtal av ekonomisk eller annaninnebörd m. m. saml andra undersökningar och mätningar inom ramen förprovningsanslaltens kompetens. Till produktionsområdet hör ävenädelmetallkontrollverksamhelen och merparten av justeringsverksamheten. Produktionsområde 2.Forskning och utveckling, omfaltar den verksamhel som syftar till utvecklingav sådana nya och förbättrade provningsmetoder som bedöms angelägna eflersamråd med föreskrivande myndigheler och med olika slandardiserings- ochbranschorgan samt som syftar till att fortlöpande upprätthållaprovningsanslaltens kompetens som provande organ och som rådgivare till deföreskrivande myndigheterna i deras arbele. Produktionsområde 3.Rådgivning till myndigheter, omfattar del arbele som hänför sig tillprovningsanslaltens ställning som expertorgan inom materialprovningens ochmätteknikens område, dvs. konsultinsatser och utredningar av teknisk natur åtregeringen eller föreskrivande myndigheter, utarbetande av remisser,deltagande i nationellt eller internationellt standardiserings- ochkommittéarbete m. m. Produktionsområde 4.Riksmätplatsuppgifler, omfattar skötsel, kontroll och kalibrering avprimärnormaler, instmment och mätutrustning på riks-mälplalsnivå samlrådgivning och konsultation på begäran av slatens mät-och provräd.Kalibreringsuppdrag, utvecklingsarbete och kommittéarbete m. m. redovisas underresp. produktionsområde I, 2 och 3. Produktionsområde 5.Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning, omfattar uppgifter som åliggerprovningsanstalten i enlighet med lag och kungörelse om - skrivmaterieli statlig verksamhet - handelmed arbeten av guld, silver eller platina - volymoch vikt m. m. Provningsanslaltensverksamhet finansieras dels genom intäkter av uppdragsverksamhet och genombidrag lill utvecklingsarbete från forskningsråd m.fi., dels genom anslag överstatsbudgeten. Produktionsområde I skall i princip finansieras meduppdragsintäkter. Medel för verksamheten anvisas under följandeanslag: Anslag I är ettförslagsanslag, som tas upp med ett formellt belopp på . Under anslagelredovisas kostnader och intäkter för verksamheten. Som inkomst under anslagetredovisas uppburna avgifter och ian- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 107 språklagna medel från anslag 2. Medel som svararmol avskrivning och förränlning av delar av ulrustningskapilalet omförs tillsärskild inkomsllilel på slalsbudgelen. Anslag 2 är ellreservationsanslag, över vilkel statens bidrag utgår i första hand tillproduktionsområdena 2-5, men även lill atl täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är etlreservationsanslag, som skall finansiera invesleringar i kostnadskrävandeutrustning. Anslag I får i principinte belastas. För atl lösa lillfälliga eller säsongmässiga likviditelsproblemför uppdragsverksamheten och för all tillgodose behovet av rörelsekapitaldisponerar provningsanslallen en rörlig kredil i på 5 milj.kr. 1983/84 Utgift 1984/85 Anslag 1985/86 Förslag Under detta anslagredovisas samlliga utgifter och inkomster av provningsverksamheten m. m. vidstatens provningsanstall. Ar 1982 anslog riksdagen21,2 milj. kr. för atl läcka kostnaderna i samband med avvecklingen avprovningsanslaltens regionala och lokala organisation (prop. 1981/82:121, NU44, rskr 408). Denna verksamhel redovisas nu inom provningsanstalten som enegen resultatenhet. I sammanslällningen vad avser budgetåren 1983/84 och1984/85 redovisas endast den verksamhet som efler genomförd avveckling kommeratt finnas kvar. Redovisningen är indelad i produktionsområden pä det sätt somjag redovisat. Statens provningsanstallhar i sin anslagsframställning för /86 som huvudalternativhemställt om etl bidragsanslag av . 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Följande sammanslällningger en ekonomisk översikt av den verksamhet som omfattas av programbudgeieringen (I OOO-tal kr. 33 233 32 849 Balanserat överskott 1982/83 Provningsanstaltenhar under /84 omorganiserats. I den nya organisationenhar den strategiska planeringen betonals i verksledningens arbete och det direkta operativaansvaret och resultatansvaret finns hos enheterna. I föregående års budgetproposition pekadejag på den resultalförbätl-ring, som varett resultat av de åtgärder som vidtagits för all förbättra anstaltens tidigare dåliga ekonomiska resultat.Denna positiva utveckling fortsätter.Provningsanslallen redovisar för /84 ett överskott.Detta bör fä användas i provningsanslaltens verksamhet. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 109 Den avveckling av vissadelar av provningsanslaltens regionala verksamhel som beslöts av riksdagenvåren 1982 (prop. 1981/82: 121, NU 44, rskr 408) genomförs f. n. Som elt led iomställningen av verksamhelen i Slockholm pågår en genomgripande ombyggnad avde lokaler som verksamhelen skall bedrivas i. För /86har jag med utgångspunkt i provningsanslaltens huvudförslag beräknat ett bidragsanslagav . Jag hemställer att regeringen föreslår alt fill Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet för budgetårel 1985/86 anvisa ellförslagsanslag av I . Bidrag till statens provningsanstalt 1983/84 Utgift 40259427 Reservation 9154741 1984/85 Anslag 31440000 1985/86 Förslag 32 849000 Som har framgått av min redogörelse underanslaget till uppdragsverksamhel föreslår statens provningsanstall atlbidragsanslaget skall utgå med . I enlighel med vad jag haranförl bör bidragsanslagel nästa budgetår föras upp med . Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag tillstatens provningsanstall för budgelärel 1985/86 anvisa ell reservaiionsanslagav . 1983/84 Utgift 11205903 Reservation 16643291 1984/85 Anslag 7000000 1985/86 Förslag 7000000 Under detta anslaganvisas medel för utrustning lill statens provningsanstalt. Statens provningsanstallanser alt del äteranskaffningsbehov som föreligger kan vålla problem. Anstalten föreslår därför atl systemel medelt särskilt uiruslningsanslag upphör och en ny modell för finansieringgenomförs. Enligt förslaget skall utrustnings-länet (Ln. iprovningsanslaltens balansräkning omvandlas lill amorteringsfritt statskapitalunder rubriken . Bokföringsmässiga avskrivningar skallinte inlevereras ulan fonderas internt inom provningsanstalten och användas förreinvesteringar. Förräntnings-kraven på statskapitalet bör vara aft del skallhållas infiationsskyddat. Uppnådd förräntning därutöver kan användas för altfinansiera nyinvesteringar genom uppskrivning av statskapitalet eller förinleverans enligt 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 110 regeringens beslut i samband med altprovningsanslallen redovisar slutlig balans-och resultaträkning för budgetårel. Beslut om och finansiering av större,strategiska nyinvesteringar förutsätts fallas av statsmakterna. Finansieringenkan här vara lån eller tillskoll av statskapital, beroende på investeringenskaraktär. Provningsanstalten anseratl avkastningskravet på verkskapitalel sålunda bör sättas med utgångspunktfrän all verksamhetsmässig och finansiell stabilitet och tillväxt i första handskall säkerställas. Konsekvenserna av denföreslagna omdisponeringen blir enligt provningsanslallen positiva förstatsbudgeten under /86. Bortfallande inkomster för räntor ochamorteringar pä utruslningslänel blir mindre än utgifter för nyaulrustningslån. Ej heller på kommer, enligt provningsanstalten,staten alt få någon slörre nettobelastning ekonomiskt sett, eftersominvesteringarna bedöms molsvara inbetalningarna av ränta och amortering. ()tillstyrker förslaget och konstaterar all förslagel i väsentliga delar följeren av de modeller för finansiering av invesleringar som RRV rekommenderar.Modellen tillämpas i sina huvuddrag f. n. inom lantmäteriverket och vid nägramyndigheter inom område. kommer äteranskaffningsbehovel att öka pä grund av atl denutrustning, som anskaffades vid provningsanstaltens omlokalisering till ,nu snart är avskriven och behöver förnyas. Jag är dock inte bereddatt nu ta ställning till en förändring av finansieringsformen förprovningsanslaltens investeringar i enlighel med provningsanstaltens förslag.På sikt anser jag dock att det kan bli aktuellt med en översyn avfinansieringsformerna för provningsanstalten. Med hänsyn tillreservationens storlek anser jag inte att en uppräkning av anslaget ärmotiverad. För näsla budgelår har jag beräknat ett medelsbehov av 7 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensprovningsanstall: Utrustning för budgetårel 1985/86 anvisa ettreservationsanslag av . 1983/84 Utgift 4369028' Reservation 680141' 1984/85 Anslag 3101000 1985/86 Förslag 3 301000 ' Avser anslagel F 9Bidrag till statens provningsanstall, anslagsposten 2. prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet Under delta anslagredovisas samtliga inkomsler och utgifter vid stålens mät- och provråd (MPR). Vidare anvisas, som ensärskild anslagsposl under anslagel, medel för bidrag till s. k. riksmälplatserGfr prop. 1979/80: 100 bil. 17 s. 282). Slatens mät- och provrådär central förvaliningsmyndighei för provning ochmätteknik. Rådet leds av enstyrelse. Styrelsens ordförande är chef för myndighelen. Verksamheten ärorganiserad i tvä enheter, mälcenlrum och provcentrum, samt elt kansli. finns tvä nämnder, mätnämnden och provnämnden. Dessa fär, inom sinafackområden, i slyrelsens slälle fatta beslut. Verksamheten finansierasdels med en avgifl f. n. molsvarande 0,av omsättningen i den officiellaprovningen vid de s.k. riksprovplatserna, dels med avgifter från auktoriserademät- och provplalser, dels med övriga uppdragsintäkter. Utgifter och inkomster irådets egen verksamhet framgår av följande sammanställning. Beräknad ändring 1985/86 5 853 000' (därav lönekostnader) (2 524 000=) (-t-627 000) -h 265 000 ' Enligt regleringsbrevhögsl . Skillnaden beror på vakanser vid myndigheten. - Enligt regleringsbrevhögsl . Skillnaden beror pä vakanser vid myndigheten. Statens mät- och provräd(MPR) beräknar behovel av medel till myndighetsuppgifter för budgetåret1985/86 till . vilket ryms inom oförändrai avgiftsuttag om 0,avriksprovplatsernas omsättning. Fr.o.m. innevarandebudgelår anvisas medel för verksamhel vid riks-mätplatserna över en särskildanslagsposl under detta anslag. Innevarande budgelår är anslagsposlen 3,1 milj.kr. För nästa budgetår föreslår MPR att . anvisas för della ändamål.Förslaget innebäratl anslagsposten återförs till samma realnivå som förbudgetårel 1983/84. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 112 För nästa budgetår börmedel för mät- och provrädels myndighetsverksamhet beräknas med utgångspunkt irådets förslag. Med hänvisning lill sammanslällningen beräknar jag koslnadernaför denna verksamhel till . Verksamheten finansierasmed en omsällningsavgift från de s.k. riksprovplatserna. Slorleken pä dennaavgifl, för innevarande budgetär 0,av riksprovplatsernas omsättning,fastställs av regeringen. Under delta anslag bör medel förmyndighetsverksamheten vid rådet således endasl anvisas som en formellanslagsposl av I . Medelsbehovet för bidragtill verksamhelen vid riksmälplatserna beräknar jag fill . Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt till Slatens mät- ochprovråd för /86 anvisa ell reservationsanslag av . Bidrag till vissa internationellaorganisationer 1983/84 Ulgift 398 331 1984/85 Anslag 452000 1985/86 Förslag 528000 Från delta anslagbestrids kostnaderna för bidrag till Internationella byrån för mättoch vikt saml metrologi. beräknar medelsbehovelför nästa budgetår till . Jag ansluter mig till rådels beräkning. Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillvissa internationella organisationer för /86 anvisa enförslagsanslag av . 1983/84 Ulgift 3700000 1984/85 Anslag 4400000 1985/86 Förslag 4532000 Ingenjörsvelenskapsakademien(IVA) är ett samfund av invalda ledamöter verksamma inom leknisk velenskap,industriell produktion och ekonomi. IVA:s syfte är att lill samhällels gagnfrämja ingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på alt följa,analysera och informera om den tekniska utvecklingen saml all skapa kontakteroch initiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som isin nuvaran- 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 113 de form ulgäll /69 (jfrprop. 1968:68 s. 57, SU 131, rskr 304), ulgör slatens slöd lill IVA:sgrundläggande verksamhet. Denna verksamhel omfaliar lVA;s ledningsfunktion,kontakt- och rådgivningsverksamhet och bibliotek, delar av IVA:s ulrednings-och framlidsstudieverksamhet, lVA:s utlandssekrelariat saml denullandsorienterade kontakt- och informationsverksamheten. beräknar att enoförändrad ambitionsnivå för anslaget kräver en uppräkning med 440000 kr.Därutöver har hemställt om en ökning av bidraget med I . somkompensation för avskaffad tjänstebrevsrätt. Jag har för näsla budgetår beräknat en höjningav statsbidraget lill IVA med . Anslagel bör således räknas upp lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tillIngenjörsvelenskapsakademien för /86 anvisa en anslag av 4532000kr. 1983/84 Utgift 9550000 1984/85 Anslag 11921000 1985/86 Förslag 11 471 000 SlS-Slandardiseringskommissioneni är centralorgan för den nationella slandardiseringsverksamheten.Kommissionen utarbetar och fastställer svensk standard saml verkar för attdenna används inom säväl offentlig verksamhet som i näringslivet. Koslnaden förverksamhelen bestrids genom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet,ersättning från siafiiga verk m. fi. samt genom försäljning avstandardpublikationer. /83 motsvarar statsbidraget förnästa budgetår av näringslivets kontantbidrag under innevarande budgetår(jfr prop. 1982/83:100 bil. 14 s. 244, NU 39, rskr 373). Näringslivetskontantinsatser till SIS och dess fackorgan under /85 harbudgeterats till , vilket motsvarar eft statsanslag lillverksamheten /86 av delta belopp, avrundal . Vid beräkningen avstatsanslaget för /86 skatl hänsyn också tas till del verkligautfallet av näringslivsbidragen under /84 jämfört med depreliminärt beräknade bidragen frän näringslivet, vilka låg till grund förberäkningen av statsanslaget för /85. Näringslivets bidrag tillstandardiseringsverksamheten uppgick budgel-8 1984185. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 114 årel 1983/84 lill , vilket beloppunderstiger del budgeterade beloppet . Av dennamellanskillnad utgör , dvs. , en jusleringsposl atl, i enlighelmed vad som fömtsaltes i min medelsberäkning i prop. 1982/83: 100 ingå istatsanslaget för /86. SIS yrkar mot dennabakgrund atl bidraget budgetårel 1985/86 skall uppgå till (12310000-839000=) . Vidare föreslår SIS allytterligare . anvisas för budgelärel 1985/86. Dessa medel avser SISatt använda dels för all nöjaktigt kunna genomföra etl bilateraltexportfrämjande standardiseringssamarbele med de sovjetiska och kinesiskastandardiseringsorganisalionerna GOST resp. , vilket SIS åtagit sig inomramen för regeringens avtal med vederbörande länder om industriellt ochlekniskl samarbete, dels för särskilda insatser avseende informationsteknik. Totalt yrkar således SISom elt anslag för /86 av . För nästa budgetår har jag beräknatbidragsanslagel lill . i enlighet med de tillämpade principernaför beräkning av bidraget till SIS. Av detta belopp är en minuspost av 839000kr. en reglering i efterhand av bidraget för /85. Motsvarandeefterhandsjustering kan bli aktuell även för det nu föreslagna bidraget. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt till Bidrag för /86 anvisa en anslag av . Stöd till industriellt utvecklingsarbete 1983/84 Ulgift 150000000 1984/85 Anslag 200000000 1985/86 Förslag 200000000 Genom det stöd som lämnasav styrelsen för teknisk utveckling (STU) till teknisk forskning och utvecklingsöker staten bidra fill att bl.a. skapa fömtsättningar för nya produkter ochprocesser inom industrin. 1 mänga fall, särskilt för större projekt, gäller emellertidatt betydande tekniska och marknadsmässiga risker kan kvarstå även sedanprojekten har passerat den del i utvecklingskedjan där stöd från STU kan kommai fråga. För att möjliggöra statligt stöd även i detta senare utvecklingsskedeinrättades stiftelsen för industriellt utvecklingsarbele- Industrifonden (prop. 1978/79: 123 bil. I, NU 59, rskr 415). Fonden har till ändamålatt genom stöd enligt förordningen (1979:630) om statligt stöd genom Industrifonden (omirycki 1980:470, ändrad 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 115 1983:174, 1984:610) stödja utveckling av nya produkter,processer och system för industriell produktion (industrielltulvecklingsarbete). Fonden skallpå begäran av regeringen avge yttranden i andra ärenden rörande statligt slöd till induslrielll utvecklingsarbete. Fonden skall vidare ta emolansökningar om slöd enligt förordningen (1981:923) om slöd genom Fonden för svensk-norskt induslrielll samarbeie ochbereda ärenden ät denna fond (jfr prop. 1980/81: 189). Fonden har fram /85 tillförts elt sammanlagt kapital om 950 milj. kr. Industrifondens praktiska verksamhel inleddes islulet av . Industrifondenhar fattat beslut om lån eller bidrag till mer än 90 projekt och det sammanlagda åtagandetuppgår till ca 955 milj. kr. har våren1984 beslulal all fonden under vart och elt av budgetären 1984/85-1986/87 skallfiliföras elt kapitalfillskoft om 200 milj. kr. 1983/84: 135, NU 42, rskr 379). Industrifondensbeslut om stöd under /84 omfattade sammanlagt ca 225 milj. kr. De medel somIndustrifonden kunde disponera för stöd vid ingången av det nu pågåendebudgetårel uppgick lill ca 295 milj. kr. Härtill kommer de ränteintäkter sominflyter t. o. m. och som beräknas uppgå lill ca 75 milj. kr. Styrelsen avser att inrikta verksamhelenunder innevarande budgetår mot en stödvolym på ca 320 milj. kr. Under förulsättningav ett kapitaltillskott till fonden för nästa budgetår på 200 milj. kr. kommer del då att vara möjliglalt, med den reservation på ca 75 milj. kr. som sålunda uppkommer vidinnevarande budgetårs slut saml med de ränteintäkter som beräknas inflyta,lämna slöd pä reellt samma nivä även under /86. I enlighet medriksdagsbeslutet anhåller Industrifonden att en kapilaltillskotlav 200 milj. kr. tillförs fonden den . I enlighel med den treårsplan för medelstillskott till Industrifondensom riksdagenhar godkänt förordar jag att 200 milj. kr. ställs till Industrifondens förfogande för /86.Jag hemsläller atl regeringen föreslår alt till Stöd tillindustriellt ulvecklingsarbele för /86 anvisa ett reservationsanslag av200000000 kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet 116 1984/85 Anslag 20000000 1985/86 Förslag 20800000 Från anslaget, somdisponeras av styrelsen för teknisk ulveckling (STU), bestrids kostnader förbidrag som utgår enligt förordningen (1984:810) om bidrag lill teknikbaseradesmåföretag. Bidraget utgör ett icke-projektbundel slöd för att främja forskningoch ulveckling inom mindre förelag som i hög grad är beroende av tekniskkompelens inom företaget, s.k. teknikbaserade småföretag. Bidragel utbetalasefter ansökan i förskott och bidragels storlek baseras på de lönekoslnader somförelaget budgeterat för forsknings- och utvecklingsarbete för den periodbidragsansökan avser. Bidragel är maximerat tilltio basbelopp (f. n. ca .) Anslaget för budgelåret1984/85 avser bidrag för kalenderårel 1985. Föreslaget belopp för budgetåret1985/86 avser bidrag för kalenderårel 1986. har våren 1984för budgelåren 1985/86- 1986/87 fastsiälll en ram för syslemel medforskningsbidrag lill teknikbaserade småföretag om 42,5 milj. kr. (prop.1983/84: 135, NU 42, rskr 379, SFS 1984: 810). I enlighet med den plan för syslem medforskningsbidrag till teknikbaserade småföretag som har godkäntberäknar jag anslagel för /86 fill 20,8 milj. kr. Jag hemställeratl regeringen föreslår att till Forskningsbidragtill teknikbaserade småföretag för /86 anvisa enreservationsanslag av . 1983/84 Utgift 767737 Reservation 23 232262 1984/85 Anslag 36500000 1985/86 Förslag 26500000 Under detta anslaganvisas medel för bidrag i anslutning till delprogram 4. Industriell utvecklinginom mikroelektronikprogrammel (prop. 1983/ 84:8, NU 11. rskr 130 och prop.1983/84: 135, NU 42, rskr 379). har för budgetåren 1985/86 och1986/87 medgivit att, ulöver under /85 ej disponerade medel,. får användas för stöd fill industriell utveckling inommikroelektroniken. 1984/85:100 Bilaga 14 Industridepartementet ||7 Regeringen inrättade den15 en programråd för industriell ulveckling inom mikroelektroniken.Rådels uppgift är all med uigångspunkt i de riktlinjer som har fastställts förmikroelektronikprogrammet av regering och riksdag (prop. 1983/84:8, NU 11, rskr130 och prop. 1983/84: 135, NU 42, rskr 379) främja utvecklingen inommikroelektronik-området. Rådets främsta uppgift blir därmed atl se till allavtal tecknas för teknikupphandling och kolleklivforskning inommikroelektronikområdel och atl följa upp dessa avtal. Under budgetårel 1983/84har specifikationer utarbetats och anbud inhämtats. Under innevarande budgetärhar hillills tvä avtal tecknats och godkänls av regeringen. Ytterligare treväntas bli tecknade . Efter samråd med chefernaför försvars- och kommunikationsdepartementen beräknar jag anslagel för nästabudgetär till 26,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår