prop · G8031 · 1984-12-31 00:00:00 — Siödet till arrangörsledel är slörre vid skolkonserter och s.k.interna konserter, dvs. konserter inom föreningar, vid vårdinrättningar etc, änvid offentliga konserter. Enligtmin mening finns det anledning att under förberedelserna för omorganisafionenav regionmusiken och Rikskonserter också göra en översyn av del nuvarande sysiemelför artangörsavgifter. En nackdel med det nuvarande systemet, som också kullurrådeltar upp i sin huvudrapport, är att arrangörsavgifterna är alllför beroende avom produktionen är subventionerad eller inle. Delta missgynnar del icke-subventionerade ulbudel, bl.a. frilansmusiker och fria musikgrupper med ingeteller begränsai samhällsstöd. En översyn av arrangörsavgifterna bör syfta tillalt skapa en bättre balans mellan stödet till produklionssidan å ena sidan ochsubventionerna till arrangörsledet å den andra och på sä vis minskaskillnaderna i Prop.1984/85:1 30 kosinaderför den lokala arrangören mellan fast anställda musiker och ensembler ochfrilansande musiker och grupper. Enligt min mening är det angeläget att få lillstånd etl sä långt möjligt enhetligt syslem som gär alt lillämpa inom hela dennya organisalionen och som kan vara vägledande när de nya huvudmännen bestämmerarrangörsavgifterna. Mittförslag: Den centrala musikinstilulionen skall främja utvecklingen avmusiklivet i hela landet och inom olika musikaliska uttrycksformer. Uppgifternaskall anpassas efter regionala och lokala behov. Sammanfattningsvisskall den centrala musikinstilulionen ha följande uppgifter: egenmusikproduktion, som också innefattar produktion av fonogram, internationellakontakter, utvecklingsarbete och fortbildning, konsult- och informalionsverksamhel,samt administrativ service. Tyngdpunkten i verksamheten bör ligga pä ellaktivt, musikpolitiskt och musikpedagogiskl utvecklingsarbete med särskild inrikiningpä musikverksamhet bland barn och ungdom och i nya publikgrupper. Utredningsförslaget:Regeringens uppdrag lill gällde regionmusikens och Rikskonsertersroll i den regionala musikverksamheten. Enligt direkliven behövde kulturrådetinte göra nägot detaljerat förslag om hur ell centralt organ på musikomrädetskulle se ut vid en regionalisering. Denna uppgifl skulle i slället överlåtaspå en organisalionskommillé. I sin rapporl Regional musikpolitik begränsar sig kullurrådellill vissa principiella synpunkter. Kulturrådetanser det självklart att elt centralt organ behövs ocksä i ett läge med enutvecklad regional musikpolitik. Det bör ha som huvuduppgifl atl ulifrånriktlinjerna i den slatliga kulturpolitiken stimulera del regionala och lokalamusiklivet. De allmänna riktlinjer som gäller för den hillillsvaranderikskonsertverksamheten bör gälla även för det nya organel. Detla innebär kravpå bredd och mångfald i fråga om musikrepertoar och former för musikutbudet.Det innebär också att det nya organet, som kullurrådet uttrycker det, skallvara ett stödorgan och inte ell organ som slyr musiklivet efler någon egenkonstnärlig eller musikpolitisk linje. Kulturrådetanser att etl mer regionaliseral ansvar för musikverksamheten ute i landetändrar förutsättningarna för och förväntningarna på det centrala organel. Omfaltningenav och uppgiflerna för del nya organel bör därför prövas noga. Ulgångspunktenbör vara all del nya organel skall byggas upp för alt svara mot redovisadebehov i den regionala och lokala 1984/85:1 31 musikpoliliken.En jämförelse med Riksutställningar är enligt kullurrådel intressant att göra. Somförsia punkt i sin uppräkning av uppgifter för det centrala organet nämnerkulturrådet uppgiflen att samla erfarenheter från hela landet från dem somsysslar med musik bland barn och ungdom. När det gäller musikproduktionföreslär atl det centrala organet skall ha resurser för att kunnaerbjuda ett riksutbud, dvs. medverkan av artisler och ensembler i lurnéer överhela landet eller i varje fall vissa landsdelar. Kulturtådet nämner särskiltartister och ensembler från andra länder. Det nya organet bör alltså haresurser för att kunna uppehålla de internationella kontakterna.Utvecklingsarbete och försöksverksamhet med social och pedagogisk inrikining,där musikens konslnärliga och kulturpolitiska kvaliteter kontinuerligt diskulerasoch pedagogiska grepp prövas och redovisas, bör bli en av del nya organetsviktigaste övergripande uppgifler. Fortbildning, bl.a. av musiker, bör vara encenlral uppgifl, nära anknuten till utvecklingsarbetet. När det gäller fonogramproduktionenanser kullurrådel bl.a. att denna till slor del bör beslå i inspelning avmusik ule i regionerna. Konsult- och informationsverksamhet bör vara enfortsatt viklig uppgift för det cenirala organet. Det kan ocksä enligtkulturrådet vara lämpligt att det nya organel kan ge viss administrativservice. Kullurrådeltar också upp frågan om namn pä det cenirala organel men ger ingel förslag.Enligt rådet kan det ligga nära till hands atl behålla namnet Rikskonserter mendet finns också flera skäl för ett namnbyte. Frågan bör övervägas avorganisationskommittén. Remissinstanserna:I allmänhet slöder remissinslanserna kulturrådels principiella synpunkter pådet cenirala organets roll och uppgifter. Statskontoret anser att beredningenav uppgifter för del nya organel bör samordnas med beredningen av frågan om kullurrådelsframlida ställning, uppgifter och organisation. Svenska kommunförbundeiförordar att delar av Rikskonserters huvudkontor omvandlas till etl stödorgan.Fonogramutgivning-en bör drivas av ett för ändamålet inrättat statligt bolag.Även andra remissinstanser anser alt fonogramverksamheten bör vara fristående.Flera remissinstanser betonar viklen av all del nya organel kan bedriva utvecklings-och försöksverksamhet med social och pedagogisk inrikining. Skälenför mitt förslag: Jag har redan uttalat mig om hur jag ser på del fortsattastatliga ansvaret för musikverksamheten och den musikpoliliska utvecklingen ilandet. Som ett uttryck för det statliga ansvarei bör det enligt min meningäven i fortsättningen finnas en musikinstilulion på central nivä. Dencentrala musikinstilulionen blir i vissa bemärkelser en ny institution. Den fären ny roll i musiklivet. Även om uppgifterna liknar dem som i den nuvarande organisalionenligger på cenlral nivå, ändras förutsättning- 1984/85:1 32 arnaför institutionens arbete. Jag delar alltså kulturrådels uppfattning att bådeförutsättningarna för och förväntningarna på en cenlral institution ändras ioch med atl ansvaret för musiklivet ule i landet flyttas lill regional nivå.Därför är del angelägel att den cenirala institutionens roll, omfallning och uppgiflernoga prövas och anpassas lill de nya förutsättningarna och förväntningarna. Arbetetmed atl utforma den cenirala inslilutionen skall ingå som elt led iförberedelserna för omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter. Detbör få ankomma på regeringen alt besluta om formerna och riktlinjerna förarbetet med detla. I delta skede är jag beredd atl göra endasl en mycketöversiktlig beskrivning av den nya institutionens uppgifier, arbetsformer och organisaloriskauppbyggnad. Jag kommer bara att ta upp några centrala punkter som ledning fördel fortsatta arbetet. Mittförslag till uppgifler för den centrala institutionen knyter an lillkulturrådets principiella synpunkter i rapporten musikpolitik. Jag tyckerockså all det kan vara berättigat atl jämföra den nya institutionen med Riksulslällningar.Den nya institutionen bör kunna verka som centralt stimulans- ochutvecklingsorgan på musikområdet på liknande sätl som Riksutställningar gör förutställnings- och konstbildningsverksamheten. 1likhet med kulturtådet anser jag atl tyngdpunklen i verksamheten bör ligga på deljag sammanfattningsvis kallar utvecklingsarbete. I elt aklivt och systematisktutvecklingsarbete ingår många olika slags uppgifter som alla syflar lill altpåverka utvecklingen av musikverksamhet i olika sammanhang. I uppgifternaingår bl.a. atl främja förnyelse och konslnäriig utveckling inom olikamusikgenrer, all initiera verksamhet i nya former, alt uiarbeta läromedel ochannat pedagogiski material, atl praktiskt utnyttja musikvetenskaplig ellerannan forskning av kulturpoliliskl intresse, atl samla, bearbela ochdokumentera kunskaper och erfarenheter som görs inom musiklivet både på delnationella och inlernalionella planet. Den centrala institutionen bör haresurser både för atl bedriva egen verksamhel, exempelvis i form av försöksprojekt,och för alt kunna upprällhålla ett brett kontaktnät med skolan, den kommunalamusikskolan, förskolan, musikutbildningen, olika slags lärarutbildning,folkbildning och amatör-verksamhet samt med olika grupper av yrkesutövare på musikomrädet.Liksom kulturtådet anser jag atl det viktigaste inslaget i utvecklingsarbetet börvara alt slimulera och stödja arbetet med musik bland barn och ungdom och atthitta former för att bredda musikverksamheten till nya miljöer ochpublikgrupper. Dennya institutionen bör kunna bedriva fortbildning av musiker. anser jag all fortbildningen bör ses som en del av utvecklingsarbetet. Ijämförelse med den nuvarande centrala verksamheten inom regionmusiken ochRikskonserter är del enligt min mening framförallt på tre områden som den nyainstitutionens ansvar kan minska, nämligen administration, fonogramverksamhetoch samordningen av musikproduktionen. Enväsentlig del av de cenirala administrativa uppgifterna både inom regionmusikenoch inom Rikskonserler kommer i och med regionaliseringen all försvinna frånden cenirala nivån. Som föreslår kan det emellertid vara lämpligl atlden nya cenirala institutionen har kvar vissa administrativa serviceuppgifter. Sedanbörjan av ingår produklion och distribution av fonogram, bl.a. medmärket Caprice, i Rikskonserters verksamhet. Av anslaget för budgetåret1983/84 får . disponeras för denna del av verksamhelen. Medlen avserkostnaderna för den basorganisation inom Rikskonserter som svarar förproduktion och distribution av fonogrammen. Utöver det egna anslaget kanRikskonserter söka produklionsbidrag för sin fonogramulgivning från statens kullurrädsom disponerar medel för sådana ändamål under anslaget Slöd till fonogramverksamhet.Under innevarande budgetår har Rikskonserter fått bidrag frän kulturtådet med 1750000kr. Rikskonserler har dessulom inläkler frän sin fonogramulgivning som ärberäknade till 1,8 milj. kr. Den sammanlagda medelsramen för fonogramverksamhetenuppgär således innevarande budgetår till 8,5 milj. kr. Inom denna ram planerarRikskonserter en årsulgivning om 24 fonogram. senasle budgetpropositionen anmälde jag atl jag avsåg atlåterkomma till regeringen med synpunkier pä Rikskonserters fonogramulgivning. Beredningenav förslagen i rapporten (Ds U 1983:19) Fonogramdislribu-tionen i , somockså nämndes i budgetpropositionen, är ännu inle avslulad. Resultatet avberedningsarbetet kan påverka Rikskonserters fonogramverksamhet. Enligtolika beslut av regering och riksdag, del senaste (prop.1981/82:128, KrU 30, rskr 360) skall Rikskonseriers fonogrampro-duktioninriktas pä all kompleltera den musikrepertoar som finns på fonogram,huvudsakligen med svensk musik och/eller svenska artister vars konsinärsskap ärolillräckhgt dokumenterat. Siatsmakterna har även uttalat atl det är en fördelom Rikskonserter kan integrera fonogramproduktionen med sin övrigamusikverksamhet. Rikskonserter har fr.o.m. /83 lill uppgift allockså ge konsulthjälp åt lillfälliga fonogramproducenter. Rikskonserterintog länge en särslällning genom sin omfattande utgivning av kvalitelsfonograminom sädana genrer som jazzmusik, svensk konstmusik och folkmusik. Under senareär har emellertid allt fler andra producenter börjal ägna sig åt sådanutgivning. Kulturtådet har numera särskilda medel atl fördela ull producenierav fonogram som håller god kvalilet. ger med hjälp avsärskilda slalsbidrag ut en svensk skivanlologi. Medhänsyn till dessa båda insatser och med tanke på de förhållandevis högakostnaderna för Rikskonserters fonogramverksamhet finns det enligt 3 1984185. 1984/85:1 34 minmening anledning all se över och på nyll precisera Rikskonseriers uppdrag på fonogramområdet. Jaganser därför all Rikskonserter bör få i uppdrag alt göra en särskild utredningom sin fonogramverksamhet och därvid samräda med statens kullurräd. Jag avseratt åierkomma till regeringen med elt förslag till ell sådant uppdrag. Syftetmed utredningen bör vara all begränsa kosinaderna för fonogramutgivningen ochanknyta den närmare lill den verksamhet som Rikskonserter svarar för i övrigt.Rikskonserter bör uireda och avge förslag om vilken fonogramulgivning som ärmöjlig inom en kostnadsram som är minskad lill 2/3 av den nuvarande kostnaden,dvs. med i runt lal 3 milj. kr. Rikskonserter bör i sin ulredning la hänsyntill vad som händer i det beredningsarbete på distributionsområdet, somjagtidigare nämnde. Utredningen bör vara klar i sådan tid all förslaget kan ingå iRikskonseriers anslagsframslällning för /87. nya organisationen kommer en slörre del av musikproduklionen att kunnaskötas regionall. Trots della är det angelägel atl den cenirala institutionenhar resurser för egen musikproduklion. Jag anser alltså alt det behövs etlriksutbud av produktioner med nationell och internalionell prägel som kankomplettera och berika det regionala och lokala musiklivel. Jag anser också atlden centrala institutionen bör ha medel för alt siödja lurnéer över hela ellerdelar av landel med regionala produktioner. Isitt eget musikutbud bör den nya institutionen arbela med sådana produklionersom av olika skäl inle kan tillkomma pä regionalt initiativ. Del kan gälla produklionermed solister eller ensembler frän andra länder, med svenska symfoniorkestrar, musikteaierproduklionereller sädana komplexa produklioner som av ekonomiska, konstnärliga ellertekniska skäl inte kan ingå i det regionala utbudet. Dennya institutionen får ocksä svara för produktion med en egen musikerensemble,nämligen regionmusikens nuvarande musikavdelning i Siockholm som bör knylas lillden nya institutionen. Denna ensemble får både nationella uppgifler och uppgiflerpå det regionala och lokala planel. 1 uppgifterna på del nationella planelingår främsl ansvaret för ceremoni-och högvaktsmusik för försvarets räkning.Avdelningen kan få nationell betydelse genom atl den också kan verka somsymfonisk blåsorkester. Uppgifterna för Stockholmsavdelningen i det regionalamusiklivet blir desamma som för de regionala ensemblerna ute i landet. Någotekonomiskl uirymme för atl knyta ytteriigare fasla musikerte-surser till dennya institutionen finns inte. Atl tillmötesgå önskemål om ensembler för nutidaeller lidig musik är således inle möjligt. Vad som givetvis är möjligt är altundersöka i vilken mån del går alt utnyttja den musikaliska kapacitet som finnshos regionmusikavdelningen för uppgifter som ligger utanför avdelningens egenlligaansvarsområde. Deuppgifter i övrigl som jag räknat upp i min sammanfattning, dvs. internationellakontakter och konsult- och informationsverksamhet, kom- 1984/85:1 35 merjag inte atl närmare kommeniera mer än på en punkt. Det gäller ett förslag omen försöksverksamhet med inlernalionell arlistförmedling, som Rikskonserler laglfram efler samråd med arbelsmarknadsstyrelsen, . , och Musikcentrum. Förslagel går ut på atlunder en försöksperiod etablera en särskild enhet inom Rikskonserter,som skall ha till uppgifl dels atl förmedla ulländska artisler lill svenskaarrangörer, dels alt placera svenska artisler och ensembler hos ulländskaarrangörer. Regeringenhar överiämnat förslaget lill utredningen (A 1981:02) om arbelsmarknadsverkelsansvarsområde och organisalion. förslag från ulredningen väntas . Mittförslag: Den nya cenirala musikinstilulionen bör ha samma verksamhetsform somRikskonserter f. n. har och således vara organiserad som en statlig sliftelse. Sliftelsenbör ledas av en styrelse med slort regionalt inflylande och en direkiör. bör ha statligt reglerade tjänster. Verksamheten vid dennuvarande regionmusikavdelningen i och rikskonserlverksamheten iStockholms län bör på lämpligt sätl anknytas fill den nya institutionen. Regeringenbör före omorganisationen få besluta om förändringar ifråga om sammansättning och mandatlider för slyrelserna för regionmusiken ochRikskonserter. diskulerar fördelarna med ett kombinerat statligt/regionalthuvudmannaskap för det cenirala organet. skulle innebära alt stal och landslingdelar ansvarei. Pä så sätt skulle de regionala intressena fä direkt inflylandeöver del organ som i försia hand skall stödja den regionala och lokalamusikverksamheten och stimulera samverkan mellan de nya regionalainstitutionerna. tar ingen beslämd ställning i frågan. Om etlkombinerat huvudmannaskap inle kan genomföras anser rädel all de regionalaintressena i varje fall bör få ett stort inflylande i del cenirala organelsstyrelse, förslagsvis genom atl hälflen av slyrelseledamöterna består av representanterför regionala och lokala musikpolitiska organ. Remissinstanserna:De remissinstanser som yttrat sig i frågan räknar med etl stort regionallinflytande i den nya cenirala institutionen. Skälenför mitt förslag: Som framgår av vad jag redan har sagl i föregående avsnittanser jag inte att det i nuvarande skede finns anledning atl binda 1984/85:1 36 denorganisatoriska uppbyggnaden av den nya institutionen annat än på någracentrala punkter. Fördel första anser jag alt den nya inslilutionen bör fortsätta i samma form somRikskonserter f.n. har, dvs. Fördet andra förordar jag att vissa ändringar genomförs i nu gällande regelsyslemför Rikskonserler. Stiftelsen bör ledas av en styrelse som bör ha ell starktinslag av ledamöter som företräder de nya huvudmännen för den regionalamusikorganisationen. För den direkta ledningen bör liksom nu finnas endirektör. Löne- och anställningsvillkor för personalen bör fastställas medstatlig medverkan på samma sätl som gäller för Riksutställningars personal,dvs. bör få befogenhet att förhandla och medverka vidfastställandet av sådana löne- och anställningsvillkor som skall beslämmasgenom avtal. F.n.gäller olika regler för sammansättning av slyrelserna för regionmusiken ochRikskonserter. I båda slyrelserna är direklören självskriven. I övrigt ulsesregionmusikens slyrelse i sin helhet av regeringen. I styrelsen förRikskonserter ulser regeringen tre ledamöier. Av de övriga fem ledamöterna ulsesen av skolöverslyrelsen, en av , en avLandstingsförbundet, en av och en av . Mandattiden för de båda styrelserna är . För denuvarande ledamöterna går mandattiden ul . Underövergångstiden före den omorganisation som jag här behandlar, kan del finnasanledning för regeringen att anpassa valel av ledamöier, mandattid elc. lilltidsplanen för omorganisationen. Jag föreslår därför alt regeringen begärriksdagens medgivande att vidta de förändringar i fråga om sammansättning ochmandattider som omorganisationen föranleder. Lämpligen kan detla ske när denuvarande mandattiderna löper ut. Enligtvad jag har förordal bör regionmusikavdelningen i och rikskonsertverksamheieni inle överföras till regional huvudman. De bör förbli statligaoch inordnas i den cenirala musikinstilulionen. Det är angeläget alt de båda enhelernakan samordnas. Prop.1984/85:1 37 Mittförslag: Resurserna för omorganisationen, som i detla sammanhang anges ibelopp hämtade från eller relaterade lill nivån i regleringsbrevet /84, fördelas så att . beräknas stå lill förfogandeför den centrala musikinstilulionen. För regionmusikavdelningeni beräknas kosinaderna lill drygl 11 milj. kr. och för rikskonsertverksamheieni till ca . Av kostnaderna för regionmusikavdelningen ulgör3,3 milj. kr. ersättning för uppgifterna inom försvarei. Enöverenskommelse bör träffas med om landstingelsbidrag lill kosinaderna för musikverksamhelen i länel. har ingel konkret förslag i fråga om resurser för det centrala organel. Skälenför mitt förslag: Uiöver de allmänna rikllinjer för arbetet med atl utforma dencentrala musikinstilulionen, som jag redan varil inne på i föregående avsnitt,räknar jag här med att det nya organet bör kunna budgetera sin verksamhel inomen koslnadsram av . Beloppet, som är relaterat till nivån iregleringsbrevet för /84 exklusive lilläggsbudgel, omräknas förkommande budgelår enligt de regler som tillämpas i det statliga budgetarbetet. Liksomdet nuvarande anslaget Rikskonsertverksamhet bör del slatliga anslaget till dennya institutionen delas in i anslagsposter eller program för olikaverksamhetsgrenar. Vadbeträffar arrangörsinkomsterna erinrar jag om den översyn av det nuvarande sysiemelför arrangörsavgifler som jag behandlat i avsnittel 2.2.4 om resurser för dennya regionala organisalionen. Demedel somjag beräknar för regionmusikavdelningen i och förrikskonsertverksamheten i är oförändrade i förhållande lillnuläget. Ersättningen av försvarsmedel harjag också behandlat i avsnitt 2.2.4.Regionmusikavdelningen avses flytta in i ombyggda lokaler i i . Iavsnittet 2.2.1 Grunder för regional indelning har jag redogjort för förslagelom en särskild överenskommelse med landsling. 1den tidsplan somjag föreslagit för omorganisationen av regionmusiken ochRikskonserter räknar jag med alt det återstående förberedelse- och 1984/85:1 38 förhandligsarbeletkommer atl bli lidskrävande. Startpunkten för arbelet är det principbeslut avriksdagen somjag här föreslär. Sedan principbeslulet är fattat avser jag attåterkomma till regeringen med förslag om att ge slatens förhandlingsnämnd iuppdrag att träffa avtal med landslingen om villkoren och formerna för derasöverlagande av ansvaret för den regionala delen av musikverksamhelen. Avtalenbör iräffas under förutsätlning av regeringens godkännande. Jag räknar med atldel skall vara möjligt all behandla frågan på nyll i under våren 1986och att det sedan skall finnas lid för all genomföra de omställningsåtgärderoch detaljulred-ningar som behövs för atl den nya organisalionen skall kunnabörja sin verksamhel. Riktpunkten för arbetet bör vara atl den nya organisalionenskall kunna börja verksamhelen . Underövergångsperioden före omorganisationen finns det anledning atl på olika sällförslärka del samråd som redan förekommer mellan den nuvarande organisalionenpå regional nivå och landslingen, i förekommande fall även kommunerna iregionen. När principbesluletär fattat vidtar också arbetet med en annan del av omorganisationen, nämligen atlulforma förslag till en ny cenlral musikinstilulion. Del bör få ankomma påregeringen att besluta om hur detla arbele skall bedrivas. Jag kommer altföreslå regeringen att en organisationskommitté tillkallas för alt lägga framförslag i frågan. Förslagen bör kunna föreläggas . Arbelelmed den cenirala och den regionala organisalionen behöver samordnas. somjag kommer att föreslå regeringen all tillkalla, börha detla samordningsansvar. Av della följer all organisationskommittén bör fä iuppdrag att förse statens förhandlingsnämnd med det underlag och deutredningar som behövs för att förhandlingarna med landslingen skall kunnafullföljas. Omorganisationenkommer inte bara all bli lidskrävande. Den kommer också atl innebära enavsevärd och säkerligen också en svär omslällning för den nuvarandeorganisationen och dess personal. Jag är angelägen om alt omställningen kanplaneras väl och genomföras på etl för alla parler godtagbart sätt. Attpersonalens och personalorganisationernas intressen blir väl tillgodoseddabetyder mycket för resultatet av omorganisationen. Ansvaret för att planera ochgenomföra omställningen till den nya organisationen bör åvila den centralaorganisationskommittén i nära samråd med regionmusiken och Rikskonserter. Jagvill också i detta sammanhang kort beröra en allmän fråga om regionmusikens rolloch musikernas uppgifter. Som framgår av regionmusikens instruktion skallregionmusiken framföra musik inom det allmänna musiklivet och försvarei samtutföra musik i slatsceremoniella sammanhang. Det är naturligt atl verksamheteni första hand är inriktad på den levande musiken. framhåller ocksåmed rätta de slora konstnäriiga, kommunikaliva och sociala värden som ligger iden levande kontakten mellan människor och musiken. 1984/85:1 39