prop · G803130 · 1984-12-31 00:00:00 — Delta skaparnya familjemönster och kan leda till att normerna från hemlandet påverkas ochförändras. Det saknas kunskaper om hur invandrade kvinnor påverkas i sinaroller av den höga förvärvsintensiteten och det nya samhällets krav ochvärderingar. Vi har också bristfälliga kunskaper om i vilken utsträckninginvandrade kvinnor får möjlighet att utvecklas i sina arbeten och få meramångsidiga och kvalificerade arbetsuppgifter. Jag anser det därför mycket angeläget att forskningom invandrade kvinnors siluation prioriteras så att underlaget för särskildaåtgärder för dessa förbättras. Jag vill också särskilt nämna denutredningsverksamhet i form av branschsludier, som bedrivits av JämO. JämO hartidigare uträttat ett värdefullt arbete i samband med kartläggning av vissajämställdhelsfrågor inom bankväsendet, bland leverantörer av datautmstning m.m.Jag anser atl denna lyp av åtgärdsinriktade branschstudier ytterligare börstimuleras. Jag vill avslutningsvis beröra frågan om kvinnorsrepresentation i olika beslutande och rådgivande församlingar. En förstärktkvinnorepresentation har stor betydelse för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Kvinnor och män har olika kunskaper ocherfarenheter som båda är en tillgång för samhället och därför bör påverkaberedningen och tillämpningen av beslut. har den kvinnligarepresentationen förbättrats i såväl politiska som fackliga organ. I mångaslatliga organ är dock kvinnorepresentationen fortfarande mycket låg. I destatliga kommittéerna utgjorde kvinnorna /85 endast Prop.1984/85:130 20 Andelen kvinnor hade minskal någol sedan föregåendeår. I statliga styrelser och rådgivande organ var kvinnorepresentationen mindreän . Länsarbetsnämndernas styrelser, där mänga frågor av vikt för kvinnornassysselsättning bereds, hade kvinnor. Konsiiuiionsutskot-lel påpekar isill granskningsbelänkande (1983/84:30), all ökningen av andelen kvinnor på dehögsta tjänsterna i gåu myckel långsamt saml alt del ärangeläget att regeringen i lillsällningsärenden beaktarjämslälldhelsaspeklerna. Slrävanden alt öka kvinnornas dellagande i l.ex.kommitté- och utredningsarbete måsle fortsälla. Utskollet utla-lar alt del meduppmärksamhet även i fortsättningen kommer atl följa utvecklingen avjämslälldhelsfrågorna i regeringen. När representanter utses i statliga organhar intresseorganisationerna också stort inflytande över valet av personer. Jaghar haft överiäggningar med arbetsmarknadens parter och vädjattill dem all i slörre utslräckning än nominera kvinnliga kandidaterlill olika posier. Jag har också tagitinitiativ lill en karlläggning av vilka åtgärder som kan vidtas för atlkvinnorepresentationen skall kunna stärkas. En viktig uppgift inom ramen för kartläggningenblir all överlägga med arbetsmarknadens parter och andra organisationer som ärföreträdda i större omfattning i statliga styrelser, ulredningar etc. om hurnomineringen av kvinnor skall kunna öka. Anslagsfrågor m. m. För projektverksamhet, som jag harförordat och gett exempel på i del föregående, beräknas således medel dels översocial- och utbildningsdepartementens huvudtitlar (sammanlagt ca 6 milj. ),dels bör medel beräknas över huvudtitel anslagelA2. Kommittéer m.m. (5 milj. Av de medelsom chefen för totalt beräknat på anslaget B3.Arbelsmarknadsulbildning för /86 avses 4 milj. kr. disponerasför särskild projektverksamhel för all stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden. Regeringen bör ge detla tillkänna. Sammanlagt kandärmed 9 milj. kr. disponeras över huvudtitel.Tillhopa med de medel som lidigare har beräknats i budgetpropositionen kansåledes 15 milj. kr. disponeras för ålgärder för all förbättrakvinnornas-villkor på arbetsmarknaden. Jag anser att parternas arbete inom ramen förjämställdhelsavlalen är av avgörande betydelse för del löpandejämställdhetsarbetel. 1 10-miljonerskampanjen var också parternas intresse ochengagemang av avgörande betydelse för arbetet. Jag förutsätter atl parternakommer all la en aktiv del även i den fortsatta projektverksamheten. De medelsom via arbelar-skyddsfonden tillställs arbetsmarknadens parter för utbildningoch informationsinsatser inom medbeslämmandeområdel kan, om parlerna så önskar,också utnyttjas i ell sådanl syfte. Prop.1984/85:130 21 Jag vill i detta sammanhang också nämna de medelsom länsstyrelserna disponerar för regionalpolitiskt motiverade projekt. Del ärväsentligl atl del sker en samordning mellan olika myndigheter så atl olikatyper av projektmedel utnyttjas på bästa säll. Frågor som jag här har behandlat har lagils upp iell antal skrivelser till regeringen. Dessa bör anses besvarade genom deförslag som jag nu har lagl fram. Jaghemsläller att regeringen föreslår alt dels till Kommittéer m.m. för budgetårel 1985/86under tionde huvudtiteln utöver vad som föreslagils i prop. 1984/85: 100 bil.12 anvisa ytleriigare . dels bereda tillfälle atl ta del av vadjag anfört om ålgärder för alt förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Regeringen ansluter sig lill föredragandensöverväganden och beslutar atf genom propositionen förelägga vadföredraganden har anfört för de ålgärder och del ändamål som föredraganden harhemställt om. Prop.1984/85:130 22 1 Den delade arbetsmarknaden Enligt arbetskraftsundersökningarna () harkvinnornas förvärvsintensitet ökat kraftigt under den senaste tioårsperioden.Antalet sysselsatta kvinnor har ökat med 355000 eller . Männenssysselsättning minskade med nära 21 000 eller drygt I %.Fortsätter utvecklingen i samma takt kommer kvinnor och män att förvärvsarbetai samma utsträckning . : s årsmeddtal för angav att 78,avkvinnorna eller ca 2044000 kvinnor återfanns iarbetskraften. Motsvarande siffra för var . Av kvinnorna tillhörde 82,arbetskraften och av de med barn mellan 7 och 16år tillhörde arbetskraften . Av männen var 87,i arbetskraftenår och 85,, vilket motsvarade 2288000 män i arbetskraften detåret. Invandrarkvinnorna hade tidigare högre förvärvsfrekvensän de svenska kvinnorna men detta gäller nu endast för de jugoslaviska ochfinska kvinnorna. Arbetslösheten bland kvinnor var 3,3%jämfört med 3,för männen. Arbetslösheten var högst i de yngreåldersgrupperna för såväl kvinnor som män, med arbetslöshetstal på 4,förflickorna och för motsvarande åldersgrupp pojkar. Av dellagarna i arbetsmarknadsutbildning var 45%kvinnor och av samtliga i beredskapsarbete var kvinnor . ungdomslag som funnits /84 är flickorna i majoritel. Destannar också i ungdomslagen än pojkar. Efterfrågan på arbetskraft har ökatbetydligt jämfört med föregående år, vilket också inneburit atlsysselsättningen ökat under särskilt tredje kvartalet. Kvinnorna svarade förca två tredjedelar av den totala ökningen. Kvinnornas frånvaro från arbetet är högre änmännens. Enligt AKU:s årsmeddtal för var 18,8 av kvinnorna frånvarandejämfört med 13,av männen. En stor del av kvinnornas frånvaro är orsakad avföräldraledighet i samband med barns födelse. Även frånvaro på gmnd av sjukdom,studier m. m. överstiger männens arbelsfrånvaro. 1984/85:130 23 Heltidsarbete, dvs. mer än 34 timmars arbetsvecka,ulförs av en majoritet av de förvärvsarbetande männen och kvinnorna.Meddarbetsliden för män var drygt 40 limmar medan den förkvinnorna var 3L6 timmar. Medan av männen arbetade dellid var molsvarandesiffra för kvinnorna . Deltidsarbetet har ökat i omfallning i takt med allkvinnorna har ökat sin förvärvsfrekvens. Elt deltidsarbete har varilförul-sällningen för förvärvsarbete för många kvinnor. Praktiskt taget hela ökningenav antalet kvinnor i arbetskraften motsvaras av en ökning av antaleldeltidsanställda. Det kan konslaleras atl kvinnorna under 1980-lalelökat sin arbetstid. Andelen hdtidsarbetande kvinnor har således ökat någotliksom andelen kvinnor med lång deltid (20-34 limmar). Arbelskraftsulbudel räknat i limmar sjönk med 5 %mellan åren 1970 och 1980. Minskningen berodde på förkortning avnormalarbelsveckan. föriängd semester, sänkt pensionsålder m. m. En växande grupp av de deltidsarbetande kvinnorna,f.n. , arbetai" dellid av arbetsmarknadsskäl. Inom mångakvinnodominerade yrkesområden har en anpassning skett lill kvinnornasdeltidsönskemål. Många tjänsler har delats på två halvtider, arbetsscheman haranpassats lill deltidstjänster, arbetsgivare har i hög utsträckning rekryteratdeltidsarbetande för alt möta toppbelastningar i arbelel under en del av dagen.Delta kan innebära slora svårigheter för kvinnor som önskar utöka sinarbelslid liksom för män med olraditionella yrkesval. Den samlade effeklen av lön, marginalskatt ochinkomslrdalerade bidrag och avgifter kan molverka en önskan om ökadarbelslid. Kvinnors deltidsarbete beror, enligt ,framförallt på atl de behöver lid för hushållsarbete och barn. En undersökning,som genomförts av arbelslivscentmm, visade att deltidsarbetande kvinnor harfler barn, yngre barn, kortare ulbildning och lägre lön än hdtidsarbetandekvinnor. Invandrarkvinnorna har längre arbetstid än desvenska kvinnorna. Mycket långa arbetsveckor förekommer bland vissa grupperinvandrare, såsom jugoslaviska, grekiska och vissa grupper turkiska kvinnor. Till skillnad från kvinnorna arbetar män med småbarn mer än andra män. Hdlidsarbele är således vanligare bland män och övertidsarbete är nästan lika utbrett bland småbarnspapporsom bland män utan barn. Ungefär 1.2 miljoner arbetstagare eller avsamtliga sysselsatta arbetar på oregelbundna eller obekväma arbetstider. Avkvinnorna arbetar på sådana arbetstider jämfört av männen. En stordel av kvinnorna med obekväm och oregelbunden arbetstid återfinns inom sjukvårdeni s. k. turiislearbele, en arbetsform som utmärks av stor oregelbundenhet.Arbele med starkt förskjutna arbetstider, liksom lördags- och söndagsarbete ärockså vanligast bland kvinnor. Prop.1984/85:130 24 lyderpå att kvinnor väljer att arbela på udda arbetstider för att kunna kombineraförvärvsarbete med barnomsorg inom hemmet. Utredningsarbete kring arbetstidsfrågorna bedrivsav delegationen (A 1984:09) för arbelstidsfrågor (DELFA). Bland frågor somenligt direktiven särskilt skall las upp av delegationen kan nämnas åtgärderinom exempelvis familjepolitiken som kan bidra till en jämnare fördelningmellan föräldrarna av förvärvsarbete, hemarbete och vård av barn saml fråganom en generell arbetstidsförkortning. Kvinnor och män arbetar inom olika sektorer avarbetsmarknaden. Generellt kan hävdas av kvinnorna ofta återfinns inom vård-och servicesektorn, en förlängning av del traditionella hemarbetet. Inom näringsgrenarna gruvor, tillverkningsindustri,byggnadsindustri och samfärdsel (exkl. post och televerk) sysselsattes avarbetskraften eller drygt l,4milj. Av dessa var 1,1 milj.eller män. Arbetslösheten inom näringsgrenarna industri ochsamfärdsel var närmare en procentenhet högre för kvinnor än för män,bortsett från byggnadsindustrin där förhållandel var del motsatta. har induslrisysselsällningen minskatmed eller med ca 160000 personer. Andelen kvinnor bland de sysselsatta inomtillverkningsindustrin, har ökat trots branschenssysselsättnings-minskning. Bland industriljänslemännen har kvinnorna ökat intebara sin andel av sysselsättningen från år utan ävenökat anlalsmässigl. Bland de kollektivanställda minskade antalel kvinnor med ca7000 samlidigl som deras andel ökade från lill . Andeleninvandrarkvinnor har minskat. I regeringens proposition (prop. 1983/84: 135 NU:42rskr 379) om industriell tillväxt och förnyelse anges att strukturellaförändringar kan leda till fortsatta syssdsältningsminskningar inom den direktaindustriproduktionen, l.ex. lill följd av överkapacitetsproblem inom vissabasindustrier, omstruktureringsbehov inom underleveranlörsseklorn och enfortsatt inlernalionalisering inom såväl storföretag som medelstora företag.Branschvis räknar man med sysselsättningsminskningar inom gruvindustrin, träindustrin,varvsindustrin och konsumlionsvamindustrin. I dessa branscher återfinns kvinnorframför alll inom konsumtionsvaruinduslrin, medan de övriga nämndaindustrigrenarna till domineras av män. Inom järn-, stål- ochmetallverk liksom massa- och pappersindustri förväntas oförändradsysselsättning. Även dessa industribranscher sysselsätter män. 1984/85:130 25 En ökning av sysselsättningenväntas ske inom verkstadsindustri, kemisk industri och petrokemisk industri.Verkstadsindustrin sysselsätter ca. män och den kemiskaindustrin, petroleum- och plastindustrin män. Den genomsnittliga veckoarbetstidenför industrianställda män var 39,8 limmar medan den för kvinnor var33,. Omvandlingen inom industrin harinneburit, och bedöms även innebära, inte bara en förskjutningmellan branscher och förelag utan också en förskjutning inom företagen frånokvalificerade lill mer kvalificerade arbetsuppgifter. Denna utveckling bör särskiltuppmärksammas ur ett kvinnoperspektiv eftersom de kvinnor som finns inomindustrin ofta återfinns i mindre kvalificerade arbeten. Inomverkstadsindustrin beräknas kvinnorna ulföra av det totala antalelarbetstimmar. Av rutinarbetet inom verkstadsindustrin ulför dock kvinnorna50%, enligt vad som sagts i betänkandet (SOU 1981: 17) industrins datorisering- effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Inställningen lill kvinnligarbetskraft inom industrin varierar. Inom vissa företag anses arbetsuppgifternavara för lunga eller för smutsiga för alt lämpa sig för kvinnor.Arbetsuppgifter som innebär krav på fysisk styrka utförs dock av kvinnor inomandra sektorer av arbetsmarknaden, exempelvis sjukvården, och kan därförknappast anföras som ett argument mol kvinnor som grupp. Det finns också godamöjligheter att med teknikens hjälp reducera denna typ av arbetsuppgifter. Möjligheterna för såväl kvinnor sommän alt förena arbele med familjeansvar måsle förbättras. De speciellaarbetstider som gäller för vissa typer av industriarbete, exempelvis skiftgång,kan vara svåra att kombinera med det familjeansvar många kvinnorhar. Även här kan dock paralleller dras med del traditionella kvinnoarbetetinom sjukvården som också i hög utsträckning ulförs på s. k. obekvämarbelslid. Skiftarbete i s.k. motsatta skift ses i vissa familjer som enmöjlighet alt praktiskt och ekonomiskt lösa barnomsorgen. Varuhandel och privat tjänstesektor Inom varuhandeln uppgick antaletsysselsatta lill 506000 eller av samtliga sysselsatta. Hälftenav dessa var kvinnor. Privat tjänstesektor, till vilken räknas hotell- ochrestaurangverksamhet, bank- och försäkringsverksamhet, uppdragsverksamhet,reparations-, Ivälleri- och annan serviceverksamhet saml ytteriigare etl antalsmå delsektorer, svarade för av den totala sysselsättningen . Av desysselsatta var ungefär hälften kvinnor. Antalet sysselsatta inomvaruhandeln har minskal . En ökning avsysselsättningen inom partihandeln har inte 1984/85:130 26 uppvägtnedgången inom detaljhandeln. Andelen hellidsarbelande inom detaljhandeln harminskat från lill . Hela dellids-ökningen faller på s.k.lång deltid dvs. Av kvinnorna i detaljhandeln arbetade57% deltid jämfört av männen. Inom partihandeln, där männen dominerarsysselsäftningen, är deltiden mindre utbredd. Av de sysselsatta kvinnornaarbetar dellid jämfört av männen. Medelarbetstiden var år1984 inom partihandeln 39,2 limmar och inom detaljhandeln . publicerade enutredning angående datoranvändning inom företag i parti- och detaljhandeln medminst tio anställda. Enligt denna utredning används datorer i tre fjärdedelarav alla förelag. Enligt samma undersökning planerar företagen ytterligaredatoranvändning främst inom arbetsområdena löneadministralion, ,schemaläggning och inköp. I de företag som redan infört datorer hade någol flerökat än minskat antalet anställda. Datoriseringen anges emellertid ofta vara endel i en mer omfattande rationaliseringsprocess i vilken del är svårt allurskilja vilken effekt just dalomtbyggnaden har haft. Datoriseringen inom varuhandeln väntas emellertidfå effekler på personalsammansättningen och fördelningen av anställda påbefattningsnivåer. Vissa, ofta kvinnodominerade, arbetsuppgifter påkonlorssidan väntas bli mindre efterfrågade, medan efterfrågan väntas öka påmer kvalificerade personalkategorier och anställda med rena ADB- uppgifter. Den offentliga sektorn sysselsatte drygt1,4 miljoner anställda, varav drygt en halv miljon var statligt anställda, enhalv miljon arbetade i kommunerna och ca 400000 i landstingen. Den offentligasektorn svarade härigenom för av landets totala sysselsättning. År1970 återfanns 0,8 miljoner eljer av landels arbetstagare i offentligsektor. ökade den offentliga sysselsättningen med ungefären halv miljon som den totala sysselsättningen steg med ca 330000personer. Detla innebar all den offentliga sektorn absorberade helanytillskottet till arbetsmarknaden och dessutom en del av personalminskningenfrån tillbakagående näringsgrenar. Merparten av de kvinnor som sökt sig in påarbetsmarknaden fick anställning i offentlig sektor, där andelenkvinnor uppgick till . Av den statligt anställda personalen, exkl.anställda i statliga affärsverk och bolag, var män . Av de statligtanställda arbetade en tredjedel deltid, vilket motsvarade av de anställdakvinnorna och av de anställda männen. Av de kommunall anställda var kvinnoroch drygt hälften av samtliga anställda arbetade dellid eller hadelimanslällning. Prop.1984/85:130 27 ställningvar särskilt vanlig inom kommunerna där drygt var femte anställd varlimavlönad. Hälften av den kommunalt anställda personalenarbetade inom barn- och äldreomsorg. I landstingen arbetade inom hälso- ochsjukvård. uppgick personalökningeni kommuner och landsting till 214 000 personer eller mer än 30000 . Somett resultat av överiäggningar mellan regeringen och kommunförbunden har denkommunala expansionen begränsats och en betydligt lägre ökningstakt kan noterasunder jämfört med . hadeemellertid kommunerna en personalökning på , varav var kvinnor. Antal anställda, årsarbetare 1983.Förändring.stal 1975-1980(1) 1975-1983(1) Härutöver fanns 37000 anställda i beredskapsarbeteni kommuner och 9100 1983. Antalet deltidsanställda i kommuner och landstinghar ökat i snabbare takt än antalet heltidsanställda medan antalet timanställdarriinskat. Inom landstingssektorn har andelen kvinnor som arbetar ökatnågot , och de deltidsanställda har totalt seU ökatsin sysselsättningsgrad någol. Den delade arbetsmarknaden tar sig inte barautlryck i atl kvinnor och män arbetar i olika utsträckning och inom olikanäringsgrenar, ulan också i alt kvinnor och män, inom samma näringsgren,återfinns i skilda yrken och på skilda nivåer inom yrkesgrupperna. En jämn könsfördelning kan anses föreligga närfördelningen mellan andelen kvinnor och andelen män ligger i intervallet 40-60%av de sysselsatta i yrket. I folk- och bostadsräkningarna fördelasbefolkningen efter yrkeslillhörighet. Enligt folk- och bostadsräkning(FoB 1980), var del enligt denna definition jämn könsfördelning i 14 av 196yrken. Männen dominerade i 138 yrken och kvinnorna i 44 yrken. 1984/85:130 28 sigtill kvinnliga arbetsområden var dock störte änantalet kvinnor som sökte sig till manliga yrkesområden. Enligt FoB 1980 arbetade drygt hälften av dettotala antalet sysselsatta kvinnorna i tio Iradifiondlakvinnoyrken:sekrelerare, sjukvårdsbiträde, affärsbiträde, städare,barnsköterska, bokförare och kontorskassör, sjuksköterska, klasslärare,hemvårdare och köksbiträde. I de tio vanligaste mansyrkena återfanns av desysselsatta männen. Atl kvinnorna är koncentrerade till så få yrken beror inteenbart på kvinnornas Iradilionella yrkesval utan också på de yrkesdefinilionersom används. Männens yrken är i allmänhet mer väldefinierade än detraditionella kvinnoyrkena. Så innehåller exempelvis yrkesgmppen hälso- ochsjukvårdsarbete, socialt arbete m. m. åtta yrken medan yrkesgruppenlillverkningsarbete, maskinskötsel m.m. innehåller 20 yrken. Bådayrkesgrupperna har ungefär lika många anställda. Bland yrken som ökat sin andel kvinnor mellan åren1975 och 1980 kan nämnas ingenjör, veterinär, biolog, läkare, tandläkare,skolledare, präst, banktjänsteman och försäkringstjänsleman,resebyråtjänsteman, spedilör, mäklare, reklamman, lantbrukare, skogsägare,fiskeriarbetare, finmekaniker, tandtekniker och möbelsnickare. Samtliga dessa yrkeskategorier är fortfarandemansdominerade lill med undantag av resebyråtjänsteman som är etlkvinnodomineral yrke och tandtekniker där jämn könsfördelning råder. Bland yrkesgrupper som minskal andelen kvinnor kannämnas lärare i övningsämnen, förskollärare, sjuksköterska, sjukvårdsbiträde,affärsbiträde, storköksföreståndare, hemvårdare, hovmästare och servitör ochanställd inom övrigl husligt arbele. Samtliga dessa yrkeskategorier är fortfarandekvinnodominerade med undantag för lärare i övningsämnen, som har jämnkönsfördelning. Andelen kvinnliga företagare har ökat under senareär. Särskilt markant är denna utveckling bland småföretagen. av allaföretagare var kvinnor jämfört . Yrkesuppdelningen mellan könen avlar i takt medkvinnornas ökade förvärvsfrekvens. - 1980 tillträddes igenomsnitt 680000 anställningar . Enligt dataeffektutredningen skulle deldock ta innan jämn yrkesfördelning uppnåddes, om utvecklingen fortsätteri samma takt som under de senasle tjugo åren. har flera ålgärdervidtagits dels från statsmakternas sida, dels från enskilda arbetsgivare allbryla den- köns-uppdelade arbetsmarknaden (brylförsök). Brylförsök hargenomförts bl. a. inom industrin och inom statliga verk och myndigheter. Någrabrylförsök har haft som mål all stimulera kvinnor all söka sig lill merkvalificerade arbetsuppgifter inom det arbetsområde där de redan ärsysselsatta. Prop.1984/85:130 29 ramenför den s.k. 10 miljoners-kampanjen har många projekt avsett Olradilionellayrkesval. Försök har också gjoris atl få män alt söka siglill iradilionella kvinnliga arbetsområden som sjukvård och barnomsorg. Läsåret1971/72 infördes på försök kvotering av män lill förskollärarutbildning.Försöksverksamheten upphörde i och med all högskolereformengenomfördes, vilken medförde förändrade inlagningsbeslämmelser. Underkvoieringsperioden ökade andelen antagna män från ht 1971 lill vt 1977,med en största andel manliga antagna på vt 1975. av männenantogs via könskvotering. Sedan kvoteringsförsöken upphört har andelen män inomutbildningen minskal. Vid de senasle antagningarna har dock samtliga kvinnligaoch manliga sökande antagils. Inom arbetslivsforskningen har brylförsökenuppmärksammats i ell par pågående projekt. Flera forskare inom området menaratten förulsältning för atl kvinnor i slörre antal skall beredas anställning imanligt dominerade industriarbeten är dels all del råder brist på manligarbetskraft på orten, dels alt det saknas "kvinnoinduslri" på orten. Erfarenheten av de brylförsök som startades under1970-talel visar alt många problem kvarstår atl lösa även sedan kvinnor kommitin på manliga arbetsplatser. En påtaglig risk finns sålunda all en nykönsuppdelning äger rum inne i förelaget där vissa arbetsuppgifter blir mindreattraktiva för männen i och med att kvinnorna anställs för all ulföra dem. Det s. k. Krisliansladsprojeklel, ell brylförsökmed kvinnor i industriarbete, som påbörjades på den dåvarandejämställdhelsddegalionens initiativ, lyder på alt den snabba omstruktureringeninom många förelag, som ställer krav på specialiserat yrkeskunnande, ocksåtycks innebära större svårigheter för kvinnorna än för männen. Många kvinnorkan inte hävda sig i konkurrensen om de attraktiva arbetena, utan placeras påenklare lempoarbeten eller andra mindre kvalificerade befattningar. Kvinnors önskemål om deltidsarbete anses oftaoförenliga med de mer kvalificerade arbetsuppgifterna inom industrin och medförkrav från arbetsgivaren på omplacering lill rutinarbeten. Inom har man arbetat med brylförsöksedan är 1976. Erfarenheterna där förefaller vara mera posiliva än fråninduslriprojekten. De kvinnor som sökl och fått arbeten inom traditionellamansjobb stannar kvar i yrket och ulvecklas. Mindre goda erfarenheter har mandock av försök med män på traditionella , kvinnojobb då männen har en tendensalt snabbi söka vidare lill mera kvalificerade "mansjobb".