prop · G803160 · 1984-12-31 00:00:00 — Genom sådana insalser kan totalförsvaret få en gemensaminrikining som inlressel och engagemanget för totalförsvaret ochberedskapsfrågorna stimuleras, framförallt hos myndigheler och berördaorganisaiioner. Delförslag som FRI har lämnat innebär en ambitionshöjning såväl när det gälleromfattningen av den verksamhet som skall samordnas som när det gäUer attavhjälpa rådande brisier. finner jag motiverat. Samhällets ochnäringslivets utveckling ställer ökade krav om man skall få ell samlal och effeklivlutnytQande av de civila resurserna. SamhäUet blir genom sin komplexitet alltsvårare att ställa om till kris- och krigsförhållanden. Gemensamma ochsamordnade lösningar måsle därför eftersträvas. Denökande komplexiteten berör inte bara totalförsvarels civila del ulan även denmililära. I ökad utsträckning blir effekten av de militära försvarsansträngningarnaberoende av ålgärder som vidlas i samhället. Detta motiverar en höjd ambitionbåde när det gäller samordning inom totalförsvarets civUa del och mellan dencivila och den militära delen. Jagövergår nu till att redogöra för mina olika förslag. Mittförslag: Totalförsvarets civila delar indelas i samhällssektorer ellerfunktioner. För varje funktion utses en ansvarig myndighel. FRI:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitl förslag (se betänkandet s.83-125). Remissinstanserna:Flertalel remissinslanser är positiva till förslaget om funktionsindelning ochfunklionsansvariga myndigheter. Några myndigheler föreslår vissa justeringar iindelningen. Vissaremissinstanser betonar vikten av att funktionsansvaret inle får innebära allandra myndigheler inom funktionen avlastas sitt ansvar när det gällerberedskapförberedelserna (se bil. 3 avsnitt 3). Skälenför mitt förslag: Mol bakgrund av vad jag lidigare har anfört om ledning ochsamordning inom den civila delen av lotatförsvaret föreslår jag enansvarsfördelning som bygger dels på samhäUsfunktioner (funklioner) vilkasverksamhel skall upprätthållas under kriser och i krig, dels på geografiskaansvarsområden (ledningsnivåer). Jaganser i likhet med FRI och flertalel remissinslanser att en indelning ifunktioner bör göras och att för vatje funktion bör ulses en ansvarigmyndighel. Syftet med en funktionsindelning bör närmasl vara atl fördelaansvarei för beredskapsförberedelsema i fred och för verksamheten under kriseroch i krig på nivån under regeringen. Etl gmndläggande krav på en funktion äratt den innefaltar för lotatförsvaret viktig verksamhet som kräver någon formav cenlral slallig ledning. Varje funkiion bör innefalla en enheilig verksamhetoch dess uppgtfler, mål och resurser bör kunna anges på ett entydigt sätt. För varje samhällsfunktion bör utses en funktionsansvarigmyndighel som i fred under regeringen har del övergripande ansvarei för altkrigsorganisationen, krigsplanläggningen och övriga beredskapsförberedelserinom funktionen är samordnade. Under kriser och i krig samordnar denfunklionsansvariga myndighelen verksamheten inom funktionen. Övriga myndigheterbehåller sill ansvar för beredskapsförberedelserna inför regeringen. För varjefunkiion bör redovisas en funktionsbeskrivning som anger funktionens innehålloch avgränsning, funktionsansvarig myndighel, övriga myndigheter inom funktionenoch behovet av åtgärder vad gäller organisation och regelsystem inomfunktionen. Funktionerna bör enligt min mening ges sådan avgränsningatt samordningsbehovet mellan dem begränsas. All verksamhel kan dock inleinrymmas i funklionerna. Vissa myndigheler som har krigsuppgifler bör varafristående, som t. ex. och statistiska cenlralbyrån. Jaganser att följande indelning i funktioner med ansvariga myndigheler kan läggaslill gmnd för den fortsatla planeringen. Civil ledning och samordning Hälso- och sjukvård m. m. Psykologiskt försvar '' Ordningoch säkerhet m. m. Domstolsväsende m. m. Livsmedelsförsörjning m. m. Socialförsäkringar m. m. Betalningsväsende m. m. Skatte- och uppbördsväsendfr. Styrelsen för psykologiskt försvar Statens pris- och kartellnämnd Del bör ankomma på regeringen alt la stäUning lillfunktionernas avgränsning och uppbyggnad. En preliminär beskrivning av deolika funktionemas avgränsning och uppbyggnad bör fogas till protokoUet idetta ärende som bilaga 4 som information. Jag har därvid gjort vissa förändringari förhållande tUl FRI: s förslag. Beskrivningen bör Qäna som ulgångspunkl fördet fortsalla arbelel. FRI har föreslagit att begreppet civilförsvar ersälts medbegreppel befolkningsskydd och räddningsQänst. Jag anser i likhei med Cfs altbegrep- Prop.1984/85:160 13 pelcivilförsvar bör behållas. En underindelning i befolkningsskydd ochräddningsQänst bör dock göras. FRI har föreslagit attåklagarmyndigheternas verksamhet skall ingå i funktionen domstolsväsende m. m.I likhet med flera remissinslanser anser jag att åklagarmyndigheternasverksamhet bör ingå i funktionen ordning och säkerhet m.m. Närdet gäller funktionen civil ledning och samordning föreslår FRI all en nycenlral myndighel skall svara för övergripande ledning och samordning påcentral nivå av de civUa delama av lotatförsvaret. svarar fleramyndigheter för sådana beredskapsförberedelser, nämligen ÖEF, Cfs, riksnämndenför beredskap och totalförsvarets chefsnämnd. Jag kommer alt behandladenna funkiion senare och bl.a. förorda att uppgifterna överförs tUl en centralmyndighel, överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Denna myndighet blir dåansvarig för funktionen civil ledning och samordning. Jag anser också att dennamyndighel skall vara ansvarig för funktionen kyrklig verksamhel. Jag har i dennafråga samrått med chefen för . Jaganseratt den funktionsansvariga myndigheten skaU ha tiU uppgift att samordnastudier saml planering och budgetering av beredskapsförberedelser. Häri böringå bl. a. all i samråd med övriga berörda myndigheler la fram förslag tiU målför funktionen under kriser och i krig, klarlägga erforderligaberedskapsförberedelser och kostnaderna för dessa samt lämna förslag tUlfinansieringsplan. Den funktionsansvariga myndighelen bör vidare samordnaberedskapsåtgärder och krigsplanläggning inom funktionen och bl. a. tUlse atterforderliga avtal och/eUer överenskommelser med andra myndigheter, näringslivm. Påutbildningsområdet bör den funklionsansvariga myndighelen tillse all bådekrigsplacerad personal och personal som i fredslid arbelar med beredskapsförberedelserutbildas och vid behov själv anordna fackutbildning. Myndighelen bör vidaretillse att erforderliga övningar genomförs inom funktionen, främst medledningsorganen (funktionsövningar). Slutligen bör del åligga denfunklionsansvariga myndigheten atl regelbundet redovisa beredskapsläget inomfunktionen ställt i relation till av statsmakterna angivna mål. Denfunktionsansvariga myndighelen skall såväl i fred som under kriser och i krigsamordna beredskapsåtgärderna inom funktionen samt samordna sina uppgtfter medandra funktionsansvariga myndigheters uppgtfter med vilka man har närakonlakler. 1984/85:160 14 2.4Central myndighet för ledning och samordning m. m. Mittförslag: Överstyrelsen för ekonomiskl försvar får vidgade uppgtfler och byternamn tUl överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Ansvaret för funktionenenergiförsörjning läggs på statens energiverk. Totalförsvarels chefsnämndbehåUs som ell informalions- och överläggningsorgan och för samordning främstmellan civila och militära totatförsvarsmyndigheler. ombildas till etl råd för beredskap knutet tUl ÖCB. Någraökade kostnader för statsbudgeten uppkommer inle. FRI:sförslag: FRI föreslår all ansvarei för samordningen i fred inom det civUaförsvarei sammartförs lill en myndighet som benämns överstyrelsen för civiltförsvar. I krig skall överstyrelsen för civUt försvar fungera som expertorganåt regeringen. FRIföreslår vidare atl ÖEF: s uppgtfter och resurser för funktionen övrigvamförsörjning övergångsvis skall föras över till överstyrelsen för civUlförsvar. Dessa uppgtfter föreslår dock FRI på sikl överförs lUl statensindustriverk. De delar av ÖEF som arbetar med energtfrågor föreslås föras övertUl slatens energiverk. FRI föreslår all ÖEF därmed upphör som myndighel. FRIföreslår också att en sammanslagning av styrelsen för psykologiskt försvar ochöverstyrelsen för civilt försvar senare bör övervägas mol bakgmnd av atlstyrelsens uppgtfler har ett nära samband med ledningsverksamheten. EnligtFRI bör överstyrelsen för civilt försvar ha föQande huvuduppgtf-ler i fred,nämligen all leda och samordna långsiktsplaneringen inom den civUa delen avlotatförsvaret, alt samordna genomförandet av de civUaberedskapsförberedelserna och atl vara funklionsansvarig myndighet förfunktionen civil ledning och samordning. Ikrig skall myndigheten enligt FRI ha de uppgifter som regeringen beslutar om isärskild ordning. Deuppgtfter som åvUar lolalförsvarets chefsnämnd bör enligt FRI föras övertill överstyrelsen för civiU försvar och i konsekvens därmed även dekansliresurser som chefsnämnden har. FRI föreslår olika alternativ när detgäller chefsnämndens fortvaro. Ett förslag är att den ombildas lill styrelseför överstyrelsen för civilt försvar, ett annal är all nämnden ges ställningsom rådgivande organ åt denna myndighet. FRIföreslår atl de uppgtfter som åvilar över lill överstyrelsen för civilt försvar. Överstyrelsenför civiU försvar skulle genom de föreslagna ålgärderna erhålla en personalrampå varav skulle avsättas för samordningsuppgifter. Prop.1984/85:160 15 FRIföreslår även en personalram som omfallar hela den civUa ledningsfunktionen.Denna ram skulle omfalta de personalresurser som finns vid överstyrelsen förcivilt försvar, civilbefälhavarnas kanslier och länsstyrelsernasförsvarsenheler. Ramen skulle omfatta lolall . Remissinstanserna:Ingen remissinstans tfrågasätter behovel av en förbättrad samordning inomlotatförsvaret. Däremoi finns olika synpunkier på hur denna samordning skallgenomföras. Flertalel remissinslanserbiträder eUer har inte någol all erinra mol alt en ny myndighel inrättas. Någraremissinstanser uttrycker sin tveksamhet till förslagel medan några avstyrkerdel hell (se bil. 3 avsnill 2.1). Flera remissinslanser,däribland ÖEF och slalens industriverk, anser att ansvaret för funktionen övrigvaruförsöijning inle skall föras över till statens induslriverk. När det gällerfunktionen energiförsörjning anser flera remissinstanser atlplaneringsansvaret, men inle lagerhållningen, bör föras över till slalensenergiverk. Skälenför mitt förslag: Somjag har framhållil i det föregående anserjag atlsamordningen av totalförsvarets civila delar bör förbältras. De organisationsalternativsom jag närmare har övervägt för att detta syfte skall uppnås är en ulökning avförsvarsdepartementets samordningsuppgifter, en utökning av chefsnämndenssamordningsuppgifter och atl samordningsansvaret läggs på en cenlralmyndighel. Jag vUl inledningsviserinra om att försvarsdepartementet 1982 fått ökadearbetsuppgtfler. Således har uppgifter vad avser civilbefälhavarna, delekonomiska försvaret, den kommunala beredskapen och räddningsQänsten tUlförtsdepartementels verksamhelsområde. Samordningen av totalförsvaret påregeringsnivån behandlade jag i prop. 1983/84:166 om totalförsvarets ledningoch samordning i regeringskansliel samt informalionsberedskapen m.m. Jagframhöll därvid atl försvarsdepartementets samordning av totalförsvaret inomregeringskansliel skall ulgå från att de olika departementen liksom tidigaresvarar för sina lolatförsvarsuppgtfter och att dessa ges erforderlig prioritetbland departementens fredsuppgifter. Vidare framhölls attförsvarsdepartementels samordnande roU vad gäller samordning avtotatförsvarsfrågor inom bör inriktas mot de övergripandefrågorna. Väsenlliga sådana uppgifter som kräver samordning är inrikiningen avtotatförsvarets planering, uppföljningen av fattade lolalförsvarsbeslut,beredskapshänsyn i samhällsplaneringen, den administrativa beredskapen,krigsplanläggningen, inrikiningen av lolalförsvarets övnings verksamhet samtutbildning och övning av regeringskansliels personal. I enlighet med vad jagtidigare har anfört, anserjag atl försvarsdepartementels samordningsuppgifterbör inriktas mot de övergripande samordningsuppgtfterna och inle mot samordningsuppgifterav myndighetskaraklär. Med hänsyn lill alt försvarsdepar- 1984/85:160 16 tementetssamordningsuppgift vid en utökning skulle rikla sig durekt mot myndigheter inomhela statsförvaltningen finns risk för att de andra berörda departementen inteskulle känna samma ansvar som f n. för lotatför-svarsfrågorna. Mol dennabakgmnd anserjag inte all försvarsdepartementets samordnande uppgift direklmol myndigheter på central nivå skall utökas. uppgifter har under föregående år behandlats av (prop.1983/84: 166, FöU 21, rskr 349). Därvid har nämnden liltförts ett kansli meden kanslichef och en handläggare. uppgtfler är inriktade på helalotatförsvaret, dvs. både den mililära och den civila delen. Desamordningsuppgifier rörande det civila lolalförsvarel somjag kommer atlföreslå i det föQande skuUe kräva en slor ökning av nämndens kansliresurser ochverksamheten skulle få myndighetskaraktär. Vidare skulle yllerligare ensamordningsmyndighet uiöver ÖEF och skapas.Chefsnämndens inriktning på lotatförsvaret som en helhet medför alt den inlekan krafisamla sin verksamhel på samordningsproblem inom del civUalotatförsvaret. utgör inte heller en naturlig huvudman för decivUa delama av lotatförsvaret. Mot bakgmnd härav anserjag inle allchefsnämndens sam-ordningsuppgtfl bör uiökas. I likhet med fleraremissinstanser anser jag dock all chefsnämnden bör behållas som etlinformalions- och överläggningsorgan mellan totatförsvarets militära ochcivila del. verksamhet bör inte omfatta samordningsuppgifter somprimärt berör de civUa delarna av lotatförsvaret. Jag anser alt chefsnämndenäven fortsättningsvis bör ha en kanslichef men ålerkommer i del följande lillvissa förändringar av uppgiflerna för chefsnämndens kansli i övrigl. Molbakgmnd av vad jag nu har anfört anser jag alt samordningsansvaret förtotatförsvarets civila delar bör läggas på en cenlral myndighet. FRI föreslåralt en ny samordningsmyndighet bildas för detla ändamål. I likhei med fleraremissinstanser anserjag emellertid att detta inte är nödvändigt ulan alt ÖEF:s nuvarande samordningsuppgifier i stället kan vidgas. ÖEF bör emellertid med dessavidgade uppgifler få namnel överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Jag kommeri del föQande all behandla denna myndighels samordningsuppgtfter. ÖEFhar f. n. förutom samordningsuppgifter för det ekonomiska försvaretprogramuppgtfter för funktionen övrig vamförsörjning och energiförsörjningsaml lagringsuppgifter för ell flertal funklioner inom totatförsvarets civiladel. FRI har föreslagil att uppgtftema rörande funktionen övrig vamförsörjningpå sikl skaU föras över lill slalens industriverk och funktionenenergiförsörjning tiU slatens energiverk. Vidare föreslås alt beredskapslagringenav oQa (nuvarande anläggningsbyrån hos ÖEF) skall föras bort från ÖEF. Jagföreslår efter samråd med chefen för industridepartementet att ansvaret förfunktionen övrig vamförsörjning skall ligga på ÖCB. Jag vill dock understrykaviklen av atl samråd och samordning i lillräcklig ut- sträckningsker mellan ÖCB och slalens induslriverk i frågor som rör induslrin. Jaganser efter samråd med statsrådet atl ansvaret för funktionenenergtförsörjning bör läggas på slatens energiverk. Slatens vattenfallsverksuppgifter förändras inle. Däremoi bör ÖEF: s genomförandeuppgifter beträffandeanskaffning och lagring m. m. av bränslen och drivmedel inte föras lUlenergiverket. För den lagringen inom energiområdet blir ÖCB sålundauppdragsmyndighet åt statens energiverk. Nuvarande energibyrån vid ÖEF upphördärvid. I stäUet bör en särskild beredskapsfunkiion finnas vid slatensenergiverk. Del bör prövas på vUket sätt de uppgifler som fullgörs inom kan lösas inom . Personalen vid ÖEF: s energibyrå börerbjudas anslällning vid verkel. Ansvarei för planläggningsavdelningen förDrivmedelscentralen AB och för bränslenämnden bör föras tiU statensenergiverk. Det bör ankomma på slalens energiverk att efter samråd med ÖEF isin anslagsframstäUning för budgetårel 1986/87 redovisa förslag tilldetaQorganisalion och genomförande. FRIhar föreslagil att det senare bör övervägas en sammanslagning av slyrelsen förpsykologiskt försvar och den nya föreslagna samordningsmyndigheten. I likhetmed flera remissinslanser anserjag atl en sammanslagning inte bör genomföras. FRIhar vidare föreslagil atl skall upphöra ochuppgifterna lösas av den föreslagna samordningsmyndigheten. Jag biträder dennauppfattning eftersom samordning blir en viklig uppgtft för ÖCB. Medhänsyn lill landslingskommunemas och kommunernas viktiga roll i totalförsvaretär det dock, enligt min mening, väsentligt atl ÖCB i hanleringen av de frågor,som legal på , kan stödjas av ettpartsammansatl organ för information och överläggningar. Jag förordar därförall riksnämnden omvandlas lill ett beredskapsråd i likhei med de råd som redanfinns elablerade inom funktionen övrig vamförsörjning. Rådet bör benämnas"Rådel för beredskap (RKB)". Chefen för bör, liksombeträffande redan befintliga råd, vara rådets ordförande. Denomfördelning av ansvar och uppgifler som jag har förordat kan åstadkommas genomen motsvarande omfördelning av resursema. Något ökat anslagsbehov påstatsbudgeten uppkommer således inte härigenom. Mittförslag: ÖCB: s samordning inriktas främst på alt samordna de civilaberedskapsförberedelsema på cenlral nivå. Härvid skaU ÖCB samordna sludie- ochplaneringsverksamheten m. m. och bidra till att förbättra samordningen meUanmUitära och civila delar av totalförsvaret. Vidare skaU ÖCB vara ansvarigmyndighet för funktionema civil ledning och samordning, övrig vamförsörjningsaml kyrklig verksamhel. 1984/85:160 18 Jagbehandlar varje samordningsområde för sig. Samordning av de civilaberedskapsförberedelserna Mittförslag: ÖCB skall i fred samordna inriktningen och planeringen avberedskapsförberedelserna på central nivå inom den civila delen avtotalförsvaret inför dess verksamhet under kriser och i krig. FRI:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag. Remissinstanserna:Huvuddelen av remissinslanserna delar FRI: s uppfattning om en förbättradsamordning av beredskapsförberedelserna. Endasl ell fåtal instanser behandlarinnehållel i samordningen (se bil. 3 avsnitt 2.1). Skälenför mitt förslag: Beredskapsförberedelsema i fred inom totatförsvarets civiladelar syftar lUl all göra dessa beredda att under kriser och i krig siödja desamlade försvarsansträngningarna och alt säkerställa befolkningens ochsamhällsverksamhetens överlevnad. Regeringenger övergripande föreskrtfter för myndighelernas beredskapsförberedelser sombl.a. innehåller säkerhetspolitiska utgångspunkter, operativa inriktningar,prioritering av resurser meUan olika funklioner inom totalförsvaret ochekonomiska ramar. genomför viss samordning av krigsplanläggningen på central nivå somgmnd för myndigheternas föreskrifter till underliggande nivåer för derasplanläggning. Del gäller t. ex. fördelning av personal och transportkapacitet. ÖEFsamordnar f. n. kris- och krigsplanläggningen inom del ekonomiska försvarei. Riksnämndenför beredskap samordnar f n. den kommunala, landstingskommunala ochden kyrkliga beredskapen. Detsaknas således ell organ på cenlral nivå som samordnar myndigheternasberedskapsförberedelser inom hela den civila delen av lotatförsvaret. ÖCB börfå till uppgift att svara för denna samordning i fred inom ramen förregeringens övergripande inrikining. Isamråd mellan ÖCB och berörda myndigheler bör utarbetas riktlinjer förpriorilering av samhällets civUa resurser under kriser och i krig, l.ex. hurpersonal-, transport- och byggnadsresurserna bör utnyttjas vid ellkrigsutbrott. Underiag i form av behov och tUlgång bör las fram av resp.funklionsansvarig myndighel. Ettannat samordningsområde är gmndläggande funktionsövergripande frågor som l.ex.skydd, utrymning, krigsanskaffning, undanförsel och förstöring. Åtgärder inomdessa områden får konsekvenser för alla funk- 1984/85:160 19 tionerinte minsl för ledningsfunktionen. ÖCB bör ha lill uppgifl att i samråd medberörda myndigheler utarbeta gemensamma grundsyner m.m. som underiag förcenirala och regionala statliga myndighelers planering. Denstyrning som centrala funktionsansvariga myndigheter f n. ulövar mot CB,länsslyrelser och kommuner har vissa brisier när det gäller samordningen. Etlav totalförsvarets chefsnämnd upprättat samordningsorgan, totalförsvarelsberedning för samordning av vissa länsstyrelsefrågor (TBSL), har genom silluppdrag att prioritera bland de arbetsuppgifier som de cenirala myndigheternaålägger CB och länsstyrelser bidragil till att dessa samordningsbrister harminskat. arbele måste fortsätta. ÖCB bör överta denna uppgift och därvidverka för all de uppgifler som åläggs de regionala slatliga myndigheterna ärsamordnade och balanserade så atl planläggningen kan ske med en enheiliginrikining. ÖCB bör även verka för en minskad detaljstyrning av CB: s ochlänsstyrelsernas beredskapsplanering. Ett av statsmakternasviktigaste medel för att ställa om samhället för kriser och krig är deförfattningar m.m. som bmkar sammanfattas i begreppet administrativ beredskap.ÖCB bör ha till uppgift atl i samråd med berörda myndigheler, när så bedömserforderligt, till regeringen överlämna förslag lill kompletteringar ochändringar av nu gällande förfallningar. ÖCB bör vidare pä cenlral nivå samordnamyndigheternas administrativa beredskap, bl.a. vad gäller beredskapshöjandeålgärder i olika kris- och krigssituationer. Jaghar i det föregående framhållil betydelsen av alt hänsyn las tidigt isamhällsplaneringen till totalförsvarets behov. Detla är en uppgtft för varjemyndighet. Jag anser att ÖCB också bör bevaka dessa behov och aktivi verka föralt de beaktas såväl i samhäUsplaneringen som i samhällels utveckling. Jag villi delta sammanhang peka på informalions- och utbildningsbehovet. ÖCB börsåledes verka för upplysning om säkerhetspolitiken och om uppgiflerna förtotatförsvarets civivla delar. Det övergripande ansvaret för informalion omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret ligger däremot på den nybildade styrelsenför psykologiskt försvar. ÖCB bör vidare verka för utbildningsinsatser inomdella område och samordna denna lyp av utbildning med övriga utbildningsinsatserinom de civila delarna av lotatförsvaret. Mankan inle bortse från riskerna för alt den säkerhetspolitiska situationen iSveriges närområde relativt snabbi kan förändras. Regeringen bör därförkonlinueriigl ha god uppfattning om totalförsvarets beredskapsläge. FRI påpekaratl ell genomgående problem är myndigheternas bristfälliga redovisning avberedskapsläget. Jag delar denna uppfallning och anser atl ÖCB enligtregeringens närmare föreskrifier bör samordna och sammanställa redovisningenav det rådande beredskapslägel inom lolalförsvarets civUa delar. 1984/85:160 20 Mittförslag: ÖCB skall i fred vara ansvarig myndighel för funktionen civU ledningoch samordning. Delta innebär att ÖCB i fred svarar för beredskapsförberedelsernavad gäller övergripande ledning och samordning av de civila delama avtotalförsvaret under kriser och i krig. FRI:s förslag: Överensstämmer i huvudsak med milt förslag. Remissinstanserna:Om en ny myndighet skall inrättas enligt FRI: s förslag, är del naturligt får uppgiften atl vara funklionsansvarig myndighel för ledning ochsamordning (se bU. 3 avsnitt 2). Skälenför mitt förslag: På cenlral nivå svarar f. n. ÖEF, Cfs, totalförsvaretschefsnämnd och för förberedelser när detgäller övergripande civil ledning och samordning inom olika delområden. TiUgmnd för detta arbete ligger regeringens riktiinjer. FRI:s förslag innebär att en samordnande myndighet på cenlral nivå skaU svara förberedskapsförberedelserna vad gäUer funktionen ledning och samordning. Decivila delama av lotatförsvaret omfaltar, som jag har framhåUit,många olika lyper av verksamhet och många organisationer.