prop · G803149 · 1984-12-31 00:00:00 — Styrelsen tillstyrker det utvidgade tillämpningsområdet. 4.10 : LRF tillstyrker förslagel att fodervarula- gen görs tillämplig på foder till samtliga djurslag inklusive hund, katt och odlad fisk. Prop.1984/85:149 42 4.11----------------------------------------------- : SKK ser med tillfredsställelse atl § 2 i föresla gen fodervamlag möjliggör alt regleringen och tillsynen inom detta område fortsättningsvis även må omfatta fodervaror för hund och kall . Beträffandedet förbud om inblandning av färgämnen som omnämnes i pm---- anser SKK ej atlskäl föreligger för atl utesluta hund- och kattfoderfrån ett sådant förbud. En ökad användning av s. k. helfoder åt hundmotiverar förhållandevis stränga krav på innehållet av fodertillsatser ochfrämmande ämnen i dessa hundfoder då hundar i många fall utfodras livet igenommed samma produkt. 4.12 Stiftelsenveterinär foder kontroll: PM sid 11, sista styckel. Sliftelsen anser atl tredje meningen "Konkurrensen på detla område är så stor att ur dessa synpunkter kvalitativt mindervärdigt foder troligen blir utslaget ur marknaden" hell bör utgå då den enligt Stiftelsens mening hell saknar relevans. 4.13 : Vi vill inledningsvis uttrycka vår tillfredsställelse överalt ett förslag till ny fodervarulagstiftning inkluderan de hund- och kattmal nu föreligger. Vi ser det som en angelägen fråga atl få lill slåndenhetliga regler och viss officiell kontroll av hund- och kaltmatsmarknaden,inte minst mot bakgmnd av att f. n. tillämpar KOs riktlinjerför marknadsföringen av hundmat som vägledning för märkning, vamdeklarationoch dokumentation i viss mån även för kattmat. har nyligenförklarat att de inle f.n. har resurser att övervaka denna seklor. Med hänsynhärtill är det angeläget att den föreslagna lagstiftningen Iräder i kraft såsnart som möjligt. Vi ser positivt på Lantbmksstyrelsens uttalande omatt fodervarulag sliflningen skall differentieras med avseende på olika djurslag . Många hund- och kattmatsföretag tillhandahållerdärtill på begäran utförligare produktinformation till hund- ochkatlägare som är speciellt intresserade av sådana uppgifter. Företagen arbetar med recept vilka oftast är affärshemligheter.Det är viktigt att företagen kan känna sig trygga att recepten inte läcker ul.På detta området är situationen liknande den som finns på läkemedels-, livsmedels-,hygien- och kosmelikområdena. Det är därför angeläget alt lagstiftarna vidtagerde lagstiftningstekniska åtgärder som tillgodoser detta legitimaskyddsintresse. Prop.1984/85:149 43 Förslaget att fillsynsfunktionen överförs frånjordbmksnämnden till lantbmksstyrelsen tillstyrks i allmänhet avremissinslanserna. Däremot är flera remissinstanser tveksamma till förslagetatt hälsovårdsnämnderna skall delta i tillsynsarbetet. 5.1Socialstyrelsen: tillstyrker arbetsgruppens förslag att statensjordbmksnämnd skall bli tillsynsmyndighet enligt fodervamlagen. Enligtarbetsgmppen bör hälsovårdsnämndens tillsyningsmän utan större svårigheterkunna ta ut foderprover vid sina besök vid besättningar inom ramen fördjurskyddstillsynen. Styrelsen är dock av den uppfattningen att denna nyaarbetsuppgift kommer atl inkräkta på annan tillsynsverksamhet somhälsovårdsnämnderna har att utföra om dessa inte tillförs ökade resurser. Någonberäkning av arbetsinsatsens storlek har inte redovisats. kansåledes inte utan att sådan resursberäkning görs och den nödvändigaresursförstärkningen tillförs hälsovårdsnämnderna tillstyrka förslaget atthälsovårdsnämnderna skall utnyttjas för ultagning av foderprover ute ibesättningarna. S.l.aStatens bakteriologiska laboratorium: SBL har ingen deciderad uppfattning omvilken myndighet som bör ha tillsynen över verksamheten men vill framhållabetydelsen av att den föreslagna nämnden har tillgång till expertis vad gällerde genetiska aspekierna på uppkomst och spridning av anlibiolikaresistens samtbeträffande överföring av smittämnen och toxi-ner till människa. Sådankompetens finns av naturliga skäl främsl inom del humanmedicinska området.Kunskapen erfordras för atl riskerna vare sig skall över- eller undervärderas. Somexempel kan anföras alt fokusering på vissa smittämnen, toxiner ochantibiotikatillsatser kan behöva omprövas med tanke på förändringar och nykunskap vad gäller spektmm och frekvenser av smittämnen och toxiner hosmänniska saml utvecklingen inom antibiotikaområdet. Ökad samverkan krävs föratt täcka det gap som finns mellan de olika kompetensområdena. 5.1.bLänsläkarorganisationen i län: Enligt förslaget ska tillsynen utövascentralt, men hälsovårdsnämnderna ska biträda med konlroll och provtagning.Länsstyrelserna har inte tilldelats någon roll i den föreslagnaarbetsfördelningen. Erfarenhetema av att tilldela hälsovårdsnämnderna"springpojksrollen" har inte varit bra, del visar den kommunalayrkestillsynen enligt arbetsmiljölagstiftningen. anser att det voreolyckligt atl yllerligare splittra hälsovårdsnämndernas arbete genom alt läggapå en ny arbetsuppgift som dessutom är av "springpojkskaraktär". Prop, 1984/85:149 44 5.2 Konsumentverket:Enligt bedömning bör lantbmks styrelsen vara tillsynsmyndighet i stället för jordbmksnämnden. 5.3 : konstaterar i sitt yllrande lantbmksstyrelsen att hänsynen till människors och djurs hälsa betonas i lagförslaget på ett helt annat sätt än i den nuvarande lagsliftningen. instämmer i del konstaterandet. När där för lantbmksstyrelsen numera inte motsätter sig uppdraget som tillsyns myndighet, anser livsmedelsverket också alt del alternativet bör övervä gas noga. Oberoende av vilken av de två berörda myndigheterna som kommer att tilldelas ansvaret är det angeläget atl den får erforderliga resurser att kunna fullgöra de kontrolluppgifter som lagförslagel förutsäl ter. Att tillsynsfrågan får en tillfredsställande lösning är nödvändigt med tanke på att kontrollen föreslås utvidgad till att också omfatta enskilda jordbmksföretag. Utredningen räknar här med medverkan från hälso vårdsnämnderna och har uppfattningen att kontrollen belräffande före komst av främmande ämnen enligt det slutliga förslagel också tillsatser i den mån den utförs som stickprov kan ombesörjas av hälsovårdsnämn derna eller "på annat sätt". I övrigt konstaterar utredningen att deträcker med de kontrollmöjligheter som hälsovårdsnämndema redan har enligt djurskyddslagen. Med kännedom om hälsovårdsnämndernas storaarbetsbelastning har livsmedelverket ställt sig tveksamt till arbetsgmppensförslag. Tveksamheten gäller följaktligen om nämnderna kan avsätta personellaresurser för stickprovskontroll i enskilda djurbesättningar på det sätt somförutsätts i förslaget. Dessa frågor torde få övervägas ytterligare, omlagstiftningen skulle komma att överföras till lantbmksstyrelsensadministrafion. 5.4----------------------- : anser att tillsynsfunktionen bör föras övertill lantbmksstyrelsen med anledning av lagförslagets ökade betoning påhänsynen till människors och djurs hälsa där lantbmksstyrelsen har störtekompetens än jordbmksnämnden. En sådan överföring fordrar en ändring i nämndensinstmktion. 5.8 Sverigeslantbruksuniversitet: Beträffande tillsynsfunktionen delar SLU jordbruksnämndens uppfattning att lantbruksstyrelsen är lämplig som tillsynsmyndighet. 5.9 : Lantbmksstyrelsen är central tillsynsmyn dighet enligt djurskyddslagstiftningen, som innehåller bestämmelser om djurens hälsa och omvårdnad, och epizoolilagstiftningen som behandlar frågor om åtgärder mol smittsamma sjukdomar hos djur. Statens livsme delsverk är central tillsynsmyndighet enligt livsmedelslagstiflningen, vars huvudsyfte är att skydda konsumenterna mot skadliga eller på annat sätt Prop, 1984/85:149 45 Då den föreslagna fodervarulagsliflningen langerar de områden somnämnda lagstiftningar omfattar, anser styrelsen atl det finns anledningöverväga en uppdelning av den centrala tillsynen mellan ochLanlbruksstyrelsen. Djur i animalieproduktionen (inkl. odlad fisk och skaldjur)utgör ofta blivande livsmedel eller basprodukter för livsmedelslillverkning.Genom fodret kan dessa djur tillföra livsmedlen främmande ämnen. Styrelsenanser därför atl livsmedelshygieniska skäl talar för att Livsmedelsverketstillsyn bör utsträckas till att omfatta även fodervaror. Elt annal skäl är allLivsmedelsverket genom sina undersökningsiesurser försöker spårafrämmande ämnen i livsmedel oavsett ursprunget. Övervägande djurskyddsskäl talar för att den centralatillsynen av tillverkning och handel med övrigl djurfoder, exempelvis hund-och kattmal och foder ål pälsdjur, bör ulövas av Lanlbruksstyrelsen. All läkemedelsförordningen är lillämplig på s. k.högdosfoder förutsätter enligt styrelsen erforderligl samråd med . är regional tillsynsmyndighet förlivsmedelshantering och djurskydd. 1 lagförslagel har ej tillagtsnågon tillsynsuppgift. Däremol föreslås atl hälsovårdsnämnderna bilräder vidkontroll och provtagning för analys av främmande ämnen i samlliga led därfoder hanleras. Med hänvisning lill all hälsovårdsnämnderna idagsläget saknar erforderiiga resurser för alt ta på sig ansvaret för nyatillsynsuppgifler och alt kommunerna i nuvarande ekonomiska läge ej kan ta påsig några nya kontrollfunktioner avvisar styrelsen ulredningens förslag atlhälsovårdsnämnderna skall biträda vid lillsyn och provlagning enligtfodervarulagsliflningen. Den konlroll och lillsyn som hälsovårdsnämndernaföreslås utföra bör enligt styrelsens mening i stället utföras avLivsmedelsverket med hjälp av besiklningsveterinärer, mejeriinspektörer ochlänsstyrelserna (länsveterinärerna). Hälsovårdsnämnderna ulför tillsyn enligtdjurskydds- och livsmedelslagstiflningen. I speciella fall - t.ex. vidobserverad förekomst av olämpliga fodervaror - lorde hälsovårdsnämnderna kunnabiträda vid utredningar om foderhygien vid enskilda lantbruksföretag. härutöver skall utöva tillsyn enligt fodervamlagen måslesärskild ersällning ulgå härför. 5.10 : LRFhar ingel alt invända mot att tillsynsfunktionen överförs från statensjordbruksnämnd till lanlbruksstyrelsen, men ifrågasätter omhälsovårdsnämnderna har erforderliga resurser alt bilräda med kontroll ochprovtagning. 5.11 : Medhänsyn till inriktningen av foderkonlrollen på såväl människors som animalie-och icke animalieproducerande djurs hälsa förordar SKK att Lantbruksstyrelsenutses atl vara tillsynsmyndighet för fodervarukontrollen. 1984/85:149 46 5.14Kooperativa förbundet: KF kan tillstyrka förslag attLantbruksstyrelsen synes mera lämpad atl vara tillsynsmyndighet. 6 Kostnader och kostnadsfördelning Frågan om kostnader och kostnadsfördelning lämnas istort sett utan erinran. Förslaget att hela konlrollkoslnaden skall belastafoderhandeln har dock kritiserats av några remissinstanser. 6.3Statens livsmedelsverk: kommer också i fortsättningen attmedverka vid granskning av nya fodertillsatser i de delar som berör verketsansvarsområde. Denna insats från verkets sida sker nu utan några kostnader förfodervamhandeln. Med hänsyn till atl verket får arbeta med krympande ekonomiskaresurser kan det ifrågasättas om denna medverkan från myndigheten fortfarandeskall ske utan ekonomisk gottgörelse. anser att en avgiftlämpligen bör kopplas till registreringsansökningen och debiteras tillverkareav nya fodertillsatser. 6.8Sveriges : SLU stöder förslaget att hela kontroll-kostnadenskall belasta fodervamhandeln. Något annat system är knappasl praktisktgenomförbart. Konlrollkoslnaden får också bedömas som relativt ringa. beräkningar kommer kostnaden att öka från 0,6 till 1,4 milj.kr. vilkel grovt räknal innebär knappi per kg koncentrat ochfärdigfoder. 6.10Lantbrukarnas riksförbund: Samhället har ett övergripande ansvar förlivsmedlens hygieniska kvalitet och bör därför påta sig ett begränsat kostnadsansvarför konlrollen i enskilda besättningar av främmande ämnen och tillsatser. I defall där uppenbart missbruk eller vårdslöshet kan påvisas bör dock enskildalantbrukare åläggas att svara för kostnaderna. 6.12Stiftelsen veterinär foderkontroll: Det framhålls här att del är opraktisktatt debitera varje enskild lantbmkare för stickprovsanalysema. Del kan dockinte vara rimligt att foderindustrien även skulle bekosta analyser hos denenskilda lantbrukaren då eventuella problem sammanhänger med den spannmål ochövriga produkter som uppfödaren själv odlar eller införskaffat. Koncentratetska ju redan ha varit underkastat kontroll. Eftersom samhället ställer dessanya krav anser Stiftelsen att samhället också bör ta kostnaderna för dessaanalyser. 1984/85:149 47 7.5Hovrätten för västra ; Förslaget till fodervarulag har delvis utformatsmed livsmedelslagen som förebild. Detta synes vara en lämplig melod. Hovrättenvill dock anmärka alt ordet "livsmedel" genomgående förekommer isingularis i livsmedelslagen. På samma sätt bör ordet "fodervara"användas i fodervarulagen. Beträffande de enskilda paragraferna ifodervarulagen får hovrätten anföra följande. på vilken läkemedelsförordningen ärlillämplig är enligt denna paragraf inte någon fodervara. Det innebär all ivart fall viss tillsats av kemoterapeulika, molsvarande bl.a. högdos av antibiotika,inte räknas som fodervara. sägs i 2 § fodervamförordningen attfodervarulagen gäller fodervara som innehåller fodertillsals av typkemolerapeutika. Föreskrifterna i de angivna paragraferna synes inle stämmaöverens. -När det gäller hantering av fodervara vill hovrätten ifrågasätta ominte begreppet även bör avse förstörelse av sådan vara. Det kan övervägas att ändra bestämmelsen så attden även behandlar de förhållanden som anges i 3 § 2 och 3. 10 § 3. I befogenheten atl utfärda föreskrifierenligt 9 § ingår atl regeringen eller lillsynsmyndigheien kan medgeerforderliga undanlag. Elt påpekande om detla lorde inte vara nödvändigt. Ansvar sladgas bl.a. både för den som brytermol 3§ och den som enligt 10 § saluhåller vara med sådan beskaffenhet som ej ärtillåten enligt 3§. Det kan enligt hovrättens mening övervägas all slopaansvarsbestämmelsen för den som enbart bryler mol 3 §. 1 slället börtillsynsmyndigheten erhålla befogenhel enligt 14 § att ta hand om sådan varasom ej är tillåten enligt 3 §. - Av förslaget lill 5 § fodervaruförordningenframgår att termen "åläggande" används för alt beteckna föreskriftenligt 9 § fodervarulagen. Hovrätten anser att orden "åläggandeeller" kan utgå ur 16 §2. 7.8Sveriges : Definitionen av fodermedel och fodertillsatserär oklar i skrivningen. Den skulle innebära att många proteinfodermedel enligitexten egentligen skulle klassas som fodertillsalser, vilket ju inte äravsikten. Därför föreslås i stäUei följande definitioner: Fodermedel: fodervara, som är avsedd all användashuvudsakligen p. g.a. sitt energi- och proteininnehåll. Fodertillsats: fodervara, som är avsedd allanvändas huvudsakligen p. g.a. andra egenskaper än sill energi- och proieininnehåll. 7.10Lantbrukarnas riksförbund: Den gällande fodermedelsdeklarationen ger ett svagtunderlag för bedömning av fodrets kvalitet, vilket bör beaktas vid en översynför atl på sikl få till stånd en skärpning av föreskrifterna. Prop.1984/85:149 48 7.12Stiftelsen veterinär foderkontroll: § 1 I denna paragraf definieras olikabenämningar på foder och foderkomponenler. Stiftelsen anser att del skulle varavärdefullt om man i detta sammanhang även definierade begreppen foderblandningoch foderkoncentrat. §3 Stiftelsen anser liksom tidigare att dennaparagraf bör formuleras sålunda: "En fodervara får ej ha sådansammansättning eller beskaffenhet i övrigt att enligt vetenskapliga rön eller erfarenhelden ...". § 10 Stiftelsen är av den bestämda uppfattningenatt ingressen till denna paragraf bör lyda sålunda: "En fodervara får ejsaluhållas eller användas...''. § 16 Stiftelsen kan godtaga formuleringen av dennaparagraf under förutsättning att 3 § ändras enligt ovan framfört förslag. 1984/85:149 49 1 Förslag till Lag om foder Härigenom föreskrivs följande. I§ I denna lag avses med foder: vara som är avsedd altanvändas för utfodring av djur, fodertillsals: dels berikningsmedel som äravsett atl tillföras foder för alt förbättra dess näringsvärde, dels annan varaeller ämne som är avsell att tillföras foder för all påverka dess hållbarhet,konsistens, färg, smak eller lukt eller åstadkomma annan besiämd egenskap hosfodret. Med foder eller fodertillsats avsesdock inte vara på vilken läkemedelsförordningen (1962:701) skall lillämpas. 2§ Lagen gäller foder och foderlillsalser avsedda förhäsiar, renar, nötkreatur, svin, får, getter, kaniner, fjäderfä, pälsdjur,hundar, katter och odlad fisk. Regeringen eller, efler regeringensbemyndigande, lanlbruksstyrelsen får meddela föreskrifter om undantag frånlagens tillämpning i fräga om vissa slag av foder eller fodertillsatser. Foders och fodertillsalsers beskaffenhet 3 § Foder får inte ha en sådan sammansättning ellerbeskaffenhet i övrigl att det kan antas atl del 1. är skadligteller annars otjänligt som djurföda, 2. gör livsmedelfrån djur som utfodrals med fodret skadligt eller otjänligt som människoföda,eller 3. vid hanteringenmedför hälsorisker för människor. 4§ Antibiotika och andra kemolerapeutiska medel fårtillsättas foder endast för att förebygga, lindra eller bota sjukdom ellersjukdomssymtom. Regeringen eller, efler regeringens bemyndigande,lantbruksstyrelsen får meddela föreskrifier eller uppställa villkor föranvändningen av foder som innehåller medel som avses i försia styckel. 5§ Fodertillsalser skall vara godkända för att fåanvändas. Frågor om godkännande prövas av regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, av lantbruksstyrelsen. Etl godkännande får förenas med villkor. 4 1984/85. Prop.1984/85:149 50 Hantering m. m. 6§ Regeringen eller, efler regeringens bemyndigande,lanlbruksstyrelsen får föreskriva alt den som yrkesmässigt för försäljningimporlerar, tillverkar eller förpackar foder eller foderlillsalser skall 1. göra anmälan omsin verksamhet till lantbruksstyrelsen, 2. föra sådanaanteckningar över lager, tillverkning, inköp och försäljning eller annalöverlämnande som behövs för all konlrollera all denna lag eller med slöd avlagen meddelade föreskrifier följs, 3. lämna uppgifierom varan i samband med försäljningen genom märkning eller på annal sätl. 7§ Foder skall hanteras på etl sådani sätl att det inleblir skadligt eller annars otjänligt som djurföda eller medför hälsorisker förmänniskor. 8§ Om det behövs med hänsyn till människors och djurshälsa, kan regeringen eller, efler regeringens bemyndigande, lantbmksstyrelsenförbjuda eller uppställa villkor för importen, tillverkningen, försäljningen,användningen eller hanteringen i övrigt av foder eller av elt vissl parti avell foder. 9 § foder får inte försäljas eller användas 1. om det har en sådan beskaffenhet som inle ärtillålen enligt 3 §, eller 2. om del har tillförts någon fodertillsats i slridmot 4 eller 5 §. 10§ En vara får inte försäljas som fodertillsals, om deninle får användas enligt 4 § eller om den inle har godkänls enligt 5 §. 11 § Ett foder eller en fodertillsats får inte försäljas,om skyldighet att lämna uppgift enligt 6§ 3 föreligger och denna inte harfullgjorts. 12§Lanlbrukssiyrelsen uiövar tillsynen över efterlevnaden av denna lag och medslöd av lagen meddelade föreskrifter. Lantbmksstyrelsen får överiåta åtlantbruksnämnden att utöva viss tillsyn inom länet. Sker sådan överlåtelse,skall vad som sägs i lagen om tillsynsmyndighet gälla även lantbruksnämnden. 13§ För tillsynenhar tillsynsmyndigheten rält all komma in i lokaler eller andra utrymmen därfoder och fodertillsatser hanteras och får där göra undersökningar och taprover. har rätt att på begäran få de upplysningar ochhandlingar som behövs för tillsynen. Den hos vilken prov las är skyldig atthjälpa till vid provtagningen. Polismyndighelen skall lämna delbiträde som behövs för utövande av lillsyn enligt denna lag. 14 § får meddela deförelägganden och förbud som behövs för atl denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen skall efterievas. I beslut om föreläggande ellerförbud kan tillsynsmyndigheten sälla ut vile. Prop.1984/85:149 51 Underiäler någon alt vidta en åtgärd som åliggerhonom enligt denna lag eller enligt föreskrifter eller villkor som meddelatsmed stöd av lagen eller enligt tillsynsmyndighetens föreläggande, fårmyndigheten förordna om rättelse på hans bekostnad. 15§ får ta hand om foder och fodertillsatser som uppenbart äravsedda alt försäljas eller användas i strid med 9-ll§. fårvidare ta hand om foder och fodertillsatser som avses med ett föreläggandeeller etl förbud enligt 14 §, om föreläggandet eller förbudet inte efterkoms. Har etl foder eller en fodertillsals tagits omhand, får ägaren under tillsynsmyndighetens kontroll göra varan duglig tillutfodring eller använda den för något annat lovligt ändamål. 1 annal fall skallvaran förslöras genom tillsynsmyndighetens försorg. 16§ Regeringen får förordna att särskilda avgifter får tas ut för den tillsyn somutövas enligt denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter. Ansvaroch besvär m. m. 17 § Till böter döms den som med uppsåt eller av oaktsamhet 1. brytermot 4 § första styckel, 5, 7 eller 9-11 §, 2. bryter mot en föreskrift sommeddelats med stöd av 4 § andra stycket eller 6 §, 3. åsidosätter förbud ellervillkor som meddelats med stöd av 4§ andra slycket, 5 eller 8 §, eller 4. underlåter atl fullgöra sinskyldighel enligt 13 § första styckel andra eller tredje meningen. Ansvar enligt första slyckel inlräder inte om ansvarför gärningen kan ådömas enligt . Om ansvar för den som i strid mol föreskrift sommeddelals med slöd av 8§ inför foder till rikel eller gör försök därtill finnsbestämmelser i lagen (1960:418) om slraff för vamsmuggling. 18§ Foder och fodertillsatser somvarit föremål för brott enligt denna lag eller värdet av sådana varor samtutbyte av sådant brott skall förklaras förverkade, om det inte är uppenbartoskäligt. 19§ Beslut av lantbruksnämndenfår överklagas hos lanlbruksstyrelsen genom besvär. Beslut avlanlbruksstyrelsen i en dit överklagad fråga får inte överklagas. Beslut avlanlbruksstyrelsen i övrigt med anledning av besvärsärendet får överklagas hoskammarrätten genom besvär. Beslut av lantbmksstyrelsen i ärende som avses i 13§ första styckel, 14 eller 15 § får överklagas hos kammarrällen genom besvär.Föreskrifter om överklagande av beslut av lantbruksstyrelsen med slöd av ettbemyndigande enligt 2 § andra styckel, 4-6 och 8 §§ meddelas av regeringen. 20 §En tillsynsmyndighet får beslämma all dess beslut skall gälla även om det överklagas. Prop.1984/85:149 52 Denna lagiräder i krufl . Genom lagenupphävs lagen (1961:381) om tillverkning av och handel med fodermedel m.m. Förekommer ilag eller annan föriättning hänvisning till bestämmelser som ersatts genombestämmelserna i denna lag, tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Beslut omförbud, föreskrift, tillstånd eller medgivande som lättats enligt äldrebestämmelser skall anses meddelat med stöd av motsvarande beslämmelser i dennalag om inte regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer förordnarannat. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer fär föreskriva de avvikelser fråndenna lag som behövs med hänsyn till övergängssvärig-heter för näringslivel. Lag om ändring i läkemedelsförordningen (1962:701) Härigenom föreskrivs atl I S 4 mom.läkemedelsförordningen (1962: 701) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I §4 mom.' Denna förordning skall inte till- Dennaförordning skall inle till- lämpas på de varor som avses i la- lämpas på gen (1981: 289) om radioaktiva lake- /. de varor som avses i lagen (1981:289) om radioaktiva läkeme- 2. djurjoder som innehåller antibiotikaeller andra kemolerapeutiska medel och som har tillverkats vid fodeifabrikeller liknande anläggning. Beträffande narkotiska läkemedellillämpas bestämmelserna i denna förordning, om de inte strider mot vad som ärsärskilt stadgat om narkofika. Denna lag Iräder i kraft . Senaste lydelse 1981:290. Prop.1984/85:149 53 Lagom ändring i lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1973:329) omhälso- och miljöfarliga varor skall ha nedan angivna lydelse. 3§' Lagen gäller ej vara som är att anse som