prop · G80340 · 1984-12-31 00:00:00 — Dessulomanser TCO att betydande byiesbalansef-fekler kan nås via energipolitiken ochvia etl ökat virkesuUag. Slalsmak-lerna har enligl TCO genom energipolitikenstora möjligheler att driva på en utveckling mol minskal oljeberoende,utnyttjande av inhemska energislag och nya energitekniska lösningar. Detlaskulle ge effekter på handelsbalansen genom dels minskad oljeimport, dels ökadexport av avancerad energiteknik. 1 syfte att höja avverkningarna i skogsbruket föreslär TCOen rad åtgärder: Vidta hårdare tillämpning av skogsvårdslagen, inriktaåtgärderna med hänsyn till nuvarande ägarfördelningen saml ompröva avtals- ochprissättningsformerna på virkesmarknaden. har genom skriften framförten omfattande och ingående kritik av LU 84. En av huvudpunkterna i kritikengäller om de i LU 84 beräknade rdalivprissänkningarna under resten av 1980-lalelär genomförbara. kan en sådan sänkning vara svår altuppnå särskilt sell i ljuset av 1970-talels industriutveckling. en rad andra åtgärder i syfte all förbättraindustrins konkurrenskraft som ändring av skattesystemet, ökade löneskillnadermm. En annan huvudpunkt i kritiken gäller all förelagen intebåde kan köpa mängder av statspapper och öka sina investeringar. Denna kritikåterges i avsnittet om den finansiella ulvecklingen i LU 84. ifrågasätter vidare de sambandsom enligl lång- Prop.1984/85:40 94 tidsutredningen skall leda fram lill en försvagad takt istrukturomvandling och specialisering . Man efleriyser bl a enkoppling mellan leknik, produktivitets- och produktionsutveckling. Andra vikfiga invändningar reses mot den minskadespridningen av ulvecklingslalen för bl a världsmarknadspriser, väridshandd ochproduktivitet mellan olika seklorer i långtidsutredningens scenarier. () godtar LU:s kalkyleröver industrins produktionsutveckling under resten av 1980-lalel. Däremol slällerSAF sig tveksam till den antagna utvecklingen av investeringskvolen i LU:skalkyler. Den innebär enligl SAF alt produktionen blir mera arbets-intensiv.För alt detta skall var förenligt med fortsatt god ekonomisk lillväxl krävs allmateriellt kapital ersätts med humankapital denna problematik diskuteradesenligt SAF inte i LU. SAF menar också all tillväxten inom industrin måste bärasupp av mindre företag och nyföreta-gande på grund av den snabba ulvecklingen avny och småskalig leknik. Fullmäktige i delar LU:s bedömning atten av orsakerna lill den svaga induslriulvecklingen är dålig lönsamhet. Vidarebetonas att LU:s precisering av lönsamhetskrav - att avkastningen på materielltkapilal i industrin skall översliga avkaslningen på finansiella placeringarmed tvä procentenheter - är av godo särskilt sett mol bakgrund av 1970-lalelsindustriutveckling. har yttrat sig beträffande särskill energiavsnitleti LU 84. Inledningsvis behandlar de internationellaförutsättningar avseende energianvändningen. efterlyser en djupareanalys av kopplingen mellan ekonomisk lillväxl och oljeprisutvecklingen. Enliglverkels bedömning är relationen mellan ekonomisk tillväxt och oljepriser såpass osäker all del även på denna punkt hade varil lämpligt alt göra vissa känslighelsanalyser. Belräffande energiinvesteringarna i LU 84 konstaterarenergiverket att dessa ingår dels i industri-, bostads- och samfärdsdinvesleringarna.Verket anser att en historisk och fortlöpande utveckling av energiinvesteringarnainom dessa tre seklorer borde belysas i syfte all koppla invesleringarna tillresultat i termer av energieffekliviseringar. Slutligen lägger statens energiverk några synpunkler på deprognoser för energisektorn som ges i LU 84. Där konstaleras aU den slutligaenergiförbrukningen i samhället förblir i stort sett oförändrad under perioden1983-1990. bedömer detla resultat som rimligl. 6.4 Byggnadsverksamhet och bostäder För långtidsutredningen utarbetades en sektorstudie avscndebyggnadsverksamhet och bostäder. Arbetel med sektorsludien skedde inom ramenför en referensgrupp med representanter för . Prop.1984/85:40 95 (), statensindustriverk (SIND), , bosladskommilién ochlångtidsutredningen. Bosladsslyrdsen och SBEF hade ansvaret för den direktautformningen av sektorstudien. beräkningar innebär all byggnadsproduk-lionenunder reslen av 1980-lalet förväntas komma alt ligga relalivi stabil. Denhittillsvarande förskjutningen från nybyggnadsinvesteringar lill ROT-seklornväntas därvid fortsätta. I alternativ 2 förulsätis byggnadsinvesteringarnainom näringslivel saml reparationerna utvecklas långsammare ån i allernaliv I. De offenlligabyggnadsinvesteringarna utvecklas däremot mer positivt i allernaliv 2 än ialternativ I, vilket återspeglar den allmänna förskjutningen mot offenllig verksamheii alternativ 2. Förbyggnadsinvesteringarna inom anläggningsområdet innebär långtidsutredningensberäkningar för 1980-talel att dessa minskar med . Eftersom invesleringsutvecklingende första åren på 1980-lalet varit positiv innebär del en slörre minskningslaktper år under reslen av 1980-lalel. De offenlliga myndigheternasbyggnadsinvesteringar väntas under 1980-lalet ligga på en totalt sett relalivioförändrad nivå. Beträffande induslrins byggnadsinvesteringar innebärlångtidsutredningens beräkningar för 1980-talet all dessa beräknas öka med 2,7%per år. Med hänsyn lill den kraftiga minskning som skell på 1980-talelinnebär detta all det under resten av 1980-talel förulsätts en mycket slarkökning av industrins byggnadsinvesteringar ().Långtidsutredningens beräkningar belräffande del övriga näringslivetsbyggnadsinvesteringar innebär att dessa ökar under 1980-lalel.Med hänsyn lill den negativa utveckling som varit på 1980-laletinnebär det all byggnadsinvesteringarna inom del övriga näringslivet behöveröka med per är under reslen av 1980-lalel. Byggnadsreparationernautanför bostadssektorn beräknas enligt långtidsutredningen öka med drygt 3 %per är under 1980-lalet. Beträffandebyggnadsproduklionen av bostäder innebär långtidsutredningens beräkningar altdenna under 1980-lalel väntas ligga i stort sett oförändrad. Den strukturellaförskjutningen från nybyggnadsinvesieringar till ROT-sektorn väntas dockfortsätta. Nybyggnadsinvesleringarna av permanenta bosläder väntas fortsättaatt falla under 1980-lalet med 3,i alternativ 1 och 6,ialternativ 2. Därvid beräknas småhusinvesteringarna 1990 molsvara avvolymen 1980 medan investeringarna avseende flerbosladshus beräknas vara istort sett oförändrade. ROT-sektorn väntas forlsålta att öka under 1980-laletdock i något mer dämpad omfattning än under 1970-lalet. Den i långtidsutredningen förutsattaproduktionsutvecklingen under 1980-talel tillsammans med den förväntade produktivitetsutvecklingenmedför att sysselsättningen beräknas hälla sig i stort sett oförändrad under 1980-lalet.Det utesluter dock inle alt betydande arbetslöshet kan uppstå Prop.1984/85:40 96 inom vissa regioner och för vissa yrkeskategorier. En stmkturanpassningkrävs således av sysselsättningen inom byggnadsverksamheten. Den utveckling för byggnadssektorn under 1980-talel somlångtidsutredningen har räknat med är starkt beroende av att balans kan uppnås1990 i den svenska ekonomin. Skulle den allmänna ekonomiska ulvecklingen blisämre så kommer även byggnadsverksamheten all försvagas. De remissinstanser som behandlat byggnadsområdet ärSvenska byggnadsentreprenörföreningen (SBEF), Industrins Byggmaterialgmpp ocharbetsmarknadsstyrelsen (AMS). SBEF anför i silt remissyttrande beträffande byggnadsproduklionensstoriek att den, med de förutsättningar som långtidsutredningen använder,verkar rimlig som helhet. Ulvecklingen inom olika sektorer av byggandet kandock, enligt SBEF, komma att avvika från den av långtidsutredningen beräknade,vilket beror på förändringar i byggandets förutsättningar som kan vara svåraatt fånga upp i det modellsystem som används. Prisutvecklingen inom byggandet har, sett i ett längreperspektiv, ökat väsentligt fortare än den allmänna prisnivån. Däremol harkostnadsutvecklingen legat under infiationstakten. Orsaken till skillnadermellan pris- och kostnadsutvecklingen är, enligt SBEF, i första handproduktförändringar. Prisutvecklingen kommer att påverka byggandet mycketkraftigt under resten av 1980-lalet. En konsekvens av denna skulle kunna bli enväsenlligl högre produktivitetsutveckling inom nyproduktionen än vad som antagitsi långtidsutredningens kalkyler. Om en sådan kan åstadkommas beror, enligt SBEF,i första hand på om förändringar av byggandels organisation kan genomföras. SBEFbedömer del dock inte som troligt att några stora förändringar i della avseendekommer alt inträffa. Med den tilltagande kostnaden för att bygga och budgetresiriktionerhar enligt SBEF, också finansieringen av byggandet kommit att bli elt intressantområde i samband med en bedömning av marknadsutvecklingen. Enligt SBEF bordealternativa finansieringslösningar utöver den konventionellabudgetfinansieringen kunna vara attraktiva för stat och kommuner . Beträffande långtidsutredningens beräkning avbostadsinvesteringarnas utveckling under 1980-talel anser SBEF i silt remissyttrandeatt dessa i alll väsentligt bygger på en skattning av hushållsulvecklingen ochett schablonmässigt anlagande om utrangeringen av bosläder. Det är, enligt SBEF,alldeles klart alt om efterfrågan på bosläder definieras på detta säll är detsvårt att komma ifrån all den faktiska produktionen av bostäder kommer attligga i närheten av den beräknade ulvecklingen på 30000 -35000 lägenheter perår. Om rörligheten som långtidsutredningen anser kommer alt öka berörs i förstahand de regioner där tillgången på bostäder Prop.1984/85:40 97 redan nu är knapp, t ex . Vidare är det inlehelt självklart att efterfrägepreferenserna här överensstämmer med efterfråge-preferensernabland nybildade hushåll. Belräffande anläggningsområdet anser SBEF i siltremissyttrande alt det finns etl flertal investeringsområden där sysselsåltningspoliliskaåtgärder kan kombineras med ekonomisk lönsamhet. Det finns enligl SBEF myckelgoda skäl alt starkt förbättra landets transportsystem. Det är också enligt SBEFnödvändigt att bygga ul vattenkraften. En ökande industriproduktion och ökad substilutionav olja kommer att absorbera väsenlligl mer elkraft mol slutet av 1980-lalet. Beträffande ombyggnadernas utveckling delar inte positiva uppfallning om ulvecklingen av bosladsombyggnadernaunder 1980-lalet. Antalet kvarstående omoderna lägenheter - vilka bildat basenför ombyggnadsinvesteringarna - kommer vid mitten av 1980-lalel altvara myckel lågt. Denna strukturförskjuining kommer enligt SBEF:s uppfattningatt minska volymen av ombyggnadsinvesteringarna inom bostadsområdet. De delarav ombyggnadsverksamhelen där en expansion, enligt SBEF;s bedömning, är bådemöjlig och önskvärd är hus och anläggningar inom den offentliga seklorn. Beträffande sysselsättningen inom byggsektorn konstaterar SBEFi sitt remissyttrande att strukturförändringarna inom byggandet har karakteriseratsav en successivt minskad nyproduktion, ökad ombyggnad samt ökadunderhällsproduktion. I korthet har detta inneburil kraftiga påfrestningar försysselsättningen inom den egentliga byggnadsarbeiskåren medan byggnadsarbetarnainom olika typer av bygghantverksyrken snarare gynnats av utvecklingen. Enligt långtidsutredningens kalkyler fortsätter denstrukturella förändringen. Den totala arbetsvolymen beräknas därvid behöva ökalill ungefär samma nivå som . Detla förutsätter emellerliden belydande rörlighet eftersom arbetskraflsulbudel inte överensslämmer medefterfrågans regionala fördelning. Del förutsätter också alt byggnadsarbetareär fullständigt utbytbara för olika arbetsuppgifter. Med den skisseradeutvecklingen finns det, enligt SBEF, belydande risker att regionala överhellningssiluationeri framtiden blir betydligt vanligare än de varit. Byggnadsföretagen dimensionerar, enligt SBEF, sinaresurser efter den överblickbara silualionen. Den utveckling av byggsysselsättningensom långtidsutredningen kalkylerat med kan försväras av att den totala byggorganisationenmed nuvarande utveckling kan vara kraftigt nedskuren. Del finns därför, enligl SBEF:sbedömning, god anledning alt nu stimulera byggandet av kapacitelsbevarande skäl.Den priorilering av stimulanser lill bygginvesteringar som, enligl SBEF, synssamhällsekonomiskt riktig är: a) Industri och näringsliv - för att skapatillväxt i ekonomin, b) Energi och turism - för att förhällra bytesbalansen, c)Infrastmklur - för all överhu- Prop.1984/85:40 98 vudlaget skapa elt effeklivi samt d) ROT-marknad,såväl byggnader som anläggningar - för att genom reinvesteringar åsladkommatotalt lägre energi- och driftkostnader. Det är, enligt SBEF, vikligt alt stimulanserinriktas på "nya" investeringsobjekt och inte lill sådana som underalla omständigheter skulle komma lill stånd. Belräffande stimulanserna avbyggandet bör dessa, enligt SBEF:s bedömning, i första hand genomföras i deregioner där man kan påräkna en långsiktigt stabil byggefterfrågan. Industrins Byggmaterialgrupp anser i sill remissyttrandeatt långtidsutredningens beräkningar av byggnadsinvesteringarnas utvecklingunder 1980-lalel är alltför optimistiska. Det är Byggmaterialgruppens uppfaltningall ny- och ombyggnadsinvesteringarna inte kommer all ha den positiva lillväxlunder resten av 1980-talel som skisseras i långtidsutredningen. Tvärtom finnsuppenbara risker att utvecklingen blir betydligt sämre. För reparations- och underhållsverksamhelenredovisar långtidsutredningen en ökningstakt på ca 3,under 1980-talel, entillväxt som enligt en entydig uppfallning bland Byggmaterialgruppensmedlemsföretag verkar orealistisk att nå utan eflerfrågestimulerande åtgärder.Enligt antyder följaktligen den spontana efterfrågeutvecklingenpå byggmarknaden sammanlaget en betydligt mer negaliv utveckling än vad somanges i långtidsutredningens olika kalkyler. Belräffande byggvaruindustrin anför Byggmalerialgruppen isitt remissyttrande att de senasle årens svaga utveckling pä byggmarknaden harinneburit slora problem för många företag inom material- ochkomponent-industrin. En låg efterfrågan innebär fortsattotillfredsställande kapacitelsutnylfiande och ytterligare svårigheter. Byggmalerialgruppenföreslår därför i silt remissyttrande alt regeringen medverkar till åtgärdersom leder till ökade invesleringar i infrastruktur och inom reparations-,underhålls- och ombyggnadssektorn samt skapar förbätlrade exporlmöjligheler.Beträffande investeringar i infrastruktur, dvs vägar, broar, energiulbyggnader,VA-sektorn m m, anser Byggmaterialgruppen att dessa bör aktualiseras i elt lägemed outnyttjad kapacitet. Belräffande invesleringar i reparation, underhåll ochombyggnad erinrar Byggrralerialgmppen i sitt remissyttrande om att riksdagen1978 beslutade om en tioårig energisparplan. Del är därför, enligl Byggmalerialgruppen,viktigt att det även fortsättningsvis finns stimulansåtgärder för energisparandei småhus. För att generellt öka småhussektorns efterfrågan på reparations-,underhålls- och ombyggnadsåtgärder föreslår Byggmaterialgruppen vidare attavdragsrätt införs för investeringar av detta slag. Beträffande exporlmöjligheler konstaterar för att öka konkurrenskraften för svenska företag är det angelägel alldessa får ett bättre slöd från EKN. För alt underlätta för företagenssatsningar utomlands är det vidare, enligt Byggmaterialgruppen, viktigt med enliberalisering av valutabestämmelserna. Sammanfattningsvis konstaterar i sitt remissytt- Prop.1984/85:40 99 rande all del är Byggmalerialgruppens uppfatining altbyggnadsverksamheten under reslen av 1980-lalet inte kommer att ha denpositiva tillväxt som redovisas i långtidsutredningens kalkyler. Tvärtom finnsuppenbara risker att ulvecklingen blir betydligt svagare. För att ge bl aförelag inom material- och komponentindustrin större möjligheter att behållakapacitet och kompelens föreslår därför Byggmalerialgruppen att regeringen tarinitiativ till åtgärder som syftar till alt ge ökade invesleringar i infrastruktur,inom reparations-, underhålls- och ombyggnadssektorn samt skapar förbättrademöjligheter för svensk byggvaruexporl. () pekar i sitt remissyttrande beträffande byggnadssektorns utveckling påatt långtidsutredningen räknar med alt den hittillsvarande förskjutningen frånnybyggnadsproduktion lill ROT-sektorn inom byggnadsverksamheten skallfortsätta. Vidare konstaterar AMS att långtidsutredningens kalkyler pekar på enminskad byggsyssel-sättning i skogslänen och att en regional strukturanpassningav sysselsätlningen inom byggnadsverksamheten är nödvändig om en hög regionalarbetslöshet skall kunna undvikas. AMS delar långtidsutredningens bedömning avdessa utvecklingstendenser. Mol bakgrund av den svaga sysselsättningsutvecklingsom kan förvänlas inom byggbranschen , skulle denutveckling som långtidsutredningens huvudalternativ pekar på, innebära enpåtagligt ökad arbelskraftseflerfrågan under senare delen av 1980-lalel. Ensådan utveckling ställer enligl styrelsens mening stora krav på planering av verksamheleninom branschen med avseende på utbildning och rekrytering. Styrelsen avser alti samarbete med parterna på byggarbelsmarknaden kartlägga ulvecklingen ochlägga fram en plan i syfte att söka få till stånd en långsiktig balans påbyggarbets-marknaden. Iberäkningarna inför LU 84 har följande modeller använts: (ekonometriskmodell för medelfristig analys), (aggregerad och dynamisk version av )och (långfristig aggregerad makro-modell). Modellerna är uppbyggda kringsamma databas som hestår av sektorvisa försörjningsbalanser. De beskriverleveranser av varor och tjänster inom produktionssystemet lill slutliganvändning. Härigenom möjliggörs bl a analyser av sambandet mellan å ena sidanefterfrågan - i form av privat och offentlig konsumtion, invesleringar,lagerförändringar och export - och å andra sidan produktionen och importen iolika produktionssektorer. Modellerna har använts för alt analysera utvecklingenunder olika perioder och inom skilda delar av ekonomin. har använts förall analy- Prop.1984/85:40 100 sera den reala tillväxten och den strukturellaförändringen . Modellen omfattar 24 produktionssektoreroch är statisk, dvs lösningen för ett vissl är beror ej av resultatet förtidigare år. löses normalt för prognosåret, sä alt full sysselsättning ochen viss förutbestämd grad av balans i utrikeshandeln uppnås. Det sker genom allinhemsk konsumtion och netloexport, dvs export minus import, anpassas. Antingenprivat eller offenllig konsumtion kan användas för att styra mot ansatta mål. används för att beskriva ekonomins förändring på långsikl, dvs . Modellen arbetar på en mer aggregeradnivå än och kan karakteriseras som en dynamisk jämviktsmodell. Balans iutrikeshandeln skapas i genom en anpassning av löneutvecklingen ochdärmed den inhemska pris- och kostnadsutvecklingen. Den strukturellaförändringen drivs i fram genom att varje sektor allokerar sina primäraproduktionsfaktorer, arbete och kapital, och sitt utbud av varor så attvinsterna maximeras. Produktionsslmklurerna på sektornivå beskrivs med hjälp avCobb-Douglas funktioner. De båda nämnda modellerna används främsl för att analyserastrukturella problem. De används i första hand för alt analysera olikaalternativ som präglas av balans i ekonomin. Med de slora obalanser som i dagråder finns det emellertid behov av alt studera hur dessa påverkar våratillväxtmöjligheter både på kortare sikt och i ett något längre perspektiv.Därför har en modell utvecklats vilken kan beskriva konjunkturförlopp ävenvid obalans i ekonomin. De 24 LU-seklorerna har i aggregerats till fem seklorer;jord- och skogsbruk, industri, el-, gas-, värme- och vattenverk,byggnadsverksamhet saml privata tjänster. På samma sätt som i ulgår modellenfrån input-oulput-beskrivning av produktionssambanden i näringslivet. AMMAinnehåller därutöver finansiella beräkningsblock för hushållen, staten,kommunerna, socialförsäkringssektorn, finansiella och icke-finansiella förelag samlutlandet. Flera av modellens delar innehåller dynamiska samband, dvs resullalenför elt år beror av föregående års lösningar. lämnar i sitt yttrande synpunkter påmed vilka metoder framtida energianalyser bör bedrivas. Om de skall utförasmed befintliga modeller föreslås ell antal modifieringar för att bättre kunnafölja ulvecklingen av tillförsel och användning av olika energislag. På lillgångssidan redovisas energivaror i LU-seklorerna exlraktivindustri, petroleum- och kolindustri, el-, gas-, värme- och vattenverk samlskogsbruk. I dessa seklorer produceras även andra varor varför tillväxten avenergitillförseln blir svår all beskriva. Därför föreslår statens energiverkatt dessa sektorer dissaggregeras ytterligare så att energiproduktionenrenodlas. 1984/85:40 101 Påanvändningssidan föreslår statens energiverk att framför allt modellen förfördelning av privat konsumtion på varor och tjänster ändras. I har hushållenstotala energianvändning bmtits ut lill en homogen vara. Remissinstansenföreslår i stället att konsumtionen av varugrupperna transporter och bostadsljänsterförst prognostiseras eftersom hushållens energiförbrukning till största delberor av dessa poster. 1 ett andra steg bör bedömas hur energiinnehållet i hostadsljånsleroch transporter förändras. påpekar vidare att svensk energislalislik bör förbättras för attunderlätta analysen av energiålgångstalens förändring. I första hand föreslåsatt årsstatistiken av energianvändningen får en mer ändamålsenlig indelning. Industriförbundmenar att seklorindelningen av industrin är olämplig för att belysa industrinsstrukturella utveckling. En enda sektor, verkstadsindustri exkl varv, svarade tex för av exporten 1980. 1984/85:40 102 Förteckningöver avgivna remissyttranden långtidsutredning SOU 1984:4. Efterremiss har följande instanser avgelt yttranden över långtidsutredningen: (), kommerskollegium, lanlbruksslyrelsen, (),(), , skolöverslyrelsen (SÖ) - sombifogat yttrande frän länsskolnämnden i - ,statens energiverk, slatens jordbruksnämnd, ,statskontoret, styrelsen för allmänna pensionsfonden, styrelsen för lekniskutveckling (STU), fullmäktige i , fullmäktige i riksgäldskonlorel,i Norrbot-lens län, i , Kooperaliva förbundel(KF), i (LO), (), (), , (), , , , tillsammans med - hantverks-och induslriorganisation (SHIO) - Familjeföretagen, ,(). all vara remissinstans har dessulomInduslrins Byggmaterialgrupp inkommit med yttrande. Prop.1984/85:40 103 Innehåll Regeringens proposition ............................................... ..... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................. ..... I 1 Inledning ...................................................................... .... 2 2 Deekonomisk-politiska målen ..................................... .... 4 3 Deninternationella ekonomin ....................................... .. 15 4 Den svenskaekonomin ............................................... 17 5 Ekonomiskpolitik för samhällsekonomisk halans ........ 36 6 Hemställan ................................................................... .. 43 7 Beslul .......................................................................... .. 43 och remissyllrandena .......... 44 1 Utredningensuppläggning och metod ......................... 44 2 Internationellbakgrund ............................................... .. 49 3 Produktionskapacitet ................................................... .. 51 3.1 Arbetskraft ............................................................. .. 51 3.2 Produktivitet och totalproduktionskapacitet .......... 53 4 Alternativautvecklingsvägar för ekonomi ...... 55 4.1 Ekonomisk-politiska mäl ......................................... 55 4.2 Alternativ för real utveckling1980-1990 ................ 58 4.3 Utvecklingen och uiredningensslutsatser .. 61 5 Utvecklingeninom olika områden ................................ .. 64 5.1 Finansiell utveckling och kredilmarknad ................... 64 5.2 Pris- och löneutveckling .......................................... 69 5.3 Arbetsmarknad ......................................................... 72 5.4 Regional utveckling ................................................ 76