prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — Syftet med en sådan översyn bör vara attutröna behov och utformning av den fortsatta allmänna rådgivningen. Efterremiss har yttrande över promemorian avgetts av riksrevisionsverkel,statskontoret, stafistiska centralbyrån, , ,statens planverk, statens råd för byggnadsforskning, statens institut förbyggnadsforskning, statens brandnämnd, statens industri- Prop.1984/85:120 233 verk, slatens energiverk, lanlbruksstyrelsen. FöreningenSveriges Byggnadsinspektörer, Föreningen Energirådgivare, ;sRiksförbund, , , , , , ,, , , , Åre. och kommuner.Svenska kommunförbundel. Svenska , , (), och . Vidare har yttrande inkommit från ochKarlskrona kommuner. och Sydvästra kommunalförbund.Energirådgivare i Hallandskommunerna, Föreningen Energirådgivare -Skaraborgsavdelningen, och . Några av remissinstanserna har lämnat synpunkler pä deallmänna utgångspunkter som arbetsgruppen har haft för sitt arbete. Sålunda anser bl.a. att arbetsgmppensuppdrag varit alltför begränsat. Besiktnings- och rådgivningsverksamheten kaninte ses som en angelägenhet för sig, avgränsad från överordnade förulsättningar,samband och mål för samhällets energipolitik. Flera har berört arbetsgruppens redovisning avhillillsvarande erfarenheter av rådgivning och besiktning. Ett övervägande antal av de som har yttrat sig i denna delanser det styrkt att verksamheten har hafl en stor betydelse för genomförandetav energihushållningsåtgärder. Flera, bl.a. och Tidaholmskommun, framhåller all ett mycket stort antal fastighetsägare är i behov av ensaklig och opartisk rådgivning. Utan en medverkan från samhällels sida, skullefastighetsägarna vara hänvisade endast tili den rådgivning som erbjuds avkommersiella intressen. Några, bl.a. statens råd för byggnadsforskning (BFR)och (), anser dock att möjligheternaatt avgöra vilka effekter den nuvarande rådgivnings- ochbesiktningsverksamheten har hafl är begränsade. Arbelsgmppens förslag om en vidgad rådgivning förenergihushållning och bostadsförbättring bemöts i alll väsentligt positivt. Remissinstansernadelar uppfattningen att energirådgivningen bör vidgas till att också omfattabostadsförbättring. Flertalet anser atl del är angeläget att ta till vara devinster som kan göras vid en samordning av energihushållnings- ochbostadsförbättringsåtgärder. Prop.1984/85:120 234 och riksantikvarieämbelet stryker isammanhanget under vikten av att anlägga en helhetssyn på bebyggelsen. Med utgångspunkt från erfarenheterna av energirådgivningenhar () liksom flera kommuner, bl.a.Göieborgs och , inlell en verksamhel med rådgivning också ibosladsförbällringsfrågor. Delta påverkar enligt slörre delenav den kommunala organisationen, vilket släller krav på bättre utbildning ochsamarbete mellan olika kommunala förvaltningar. Kommunen menar atl denserviceinriktade erfarenhet som energirådgivningen har, bör las vara genomatl man vid en modernisering av den kommunala organisalion bildar s. k. ROT-arbetsgmpper. framhåller att en vidgad rådgivning ochen utvecklad energiplanering ställer krav på ett ökal kommunallengagemang. I en sådan verksamhet måsle kompetens från flera kommunalaförvaltningar ingå. och framhåller, i likhd medarbetsgruppen, att vidgningen inle får innebära att energirådgivningenreduceras i sådan omfallning att målen för energihushållningen äventyras. Remissinstanserna delar i huvudsak de förslag som lagtsfram av arbetsgruppen i fråga om verksamhetens organisalion och inriktning. anser emellertid att detnu finns förutsättningar för fastighetsägarorganisationerna atl ta på sig ettstörre ansvar för rådgivningen än den man har . Därför bör göras enlämplig avvägning av ansvarsfördelningen mellan kommunerna, fastighetsägarorganisationernaoch fastighetsägarna. Förbundet menar atl kommunernas roll när det gällerrådgivning skall ligga på det övergripande och samordnande planet. Denkommunala byråkratin bör inte byggas ut ytteriigare. Svenska anför att kommunernas roll har störstbetydelse för att samordna åtgärder i bostadsbestånd som har flera olika ägare. () framhåller att denrådgivningsverksamhet som diskuteras i promemorian till stora delar måsle ansesfalla inom ramen för kommunernas och fastighetsägarnas ansvarsområde. Arbetsgmppens uppfattning att energirådgivningensuccessivt bör integreras i den ordinarie kommunala organisationen delas avmånga remissinslanser. anser att energirådgivarna inte är detenda altemalivel när den vidgade rådgivningen skall byggas upp. Styrelsenpåpekar att det i vissa kommuner kan vara personer som är knutna tillbostadsförsörjningen (förmedlingsorganet) som bör bilda basen för den vidgaderådgivningsverksamheten. betonar att samarbetet medbyggnadsnämnderna måste förbättras. Slalskonioret och BFR anser det vara väsentligt attbyggnadsinspeklion, energi- och ROT-rådgivning samt förmedlingsorganet i kommunensam- Prop.1984/85:120 235 ordnar sin verksamhet. BFR erinrar om att fleraforskningsprojekt visar på en bristande samordning mellan energirådgivningenoch kommunernas ordinarie verksamhet. anser atl framöver - inomramen för sitt serviceansvar - bör svara för information och rådgivning tillfaslighelsägarna i fråga om samlliga åtgärder som rör byggnader, även ålgärdersom rör energihushållning och uppvärmning. erinrar om attbyggnadsnämnderna har del övergripande ansvaret för frågor om såväl befintligsom tillkommande bebyggelse och alt nämnderna har god kännedom om bebyggelsensfysiska och planmässiga förulsättningar. Föreningen () ochVVS-Tekniska Föreningen framför liknande synpunkter. FSB framhåller viklen avalt den kunskap och erfarenhel som byggnadsinspeklionen besitter utnytUas påett rationellt sätt. En samordning med byggnadsinspektionen skulle främja eneffektiv bosiadsförbättringsverksamhet i kommunerna. Föreningen Energirådgivare () anser däremotatt det vore olämpligl alt lägga rådgivningsansvaret på byggnadsnämnderna(byggnadsinspeklionen). Det är först efter plan- och bygglagens ikraftträdandesom denna resurs finns tillgänglig. framhåller vikten av altenergirådgivningen utövas av en instans som går ut med ett samstämmigt budskap. menar alt detär viktigt atl särskilt mindre och medelstora kommuner noga diskuterar denorganisatoriska lösningen så atl den blir väl avvägd och byggs upp medutnyttjande av befintliga resurser. varnar dock för överdrivnasamordningsinsatser. Samordning är inte i sig produktiv och på organiserad nivåbör den begränsas till dels överordnade frågor, dels atl målgmpperna får sammainformation. Huvuddelen av remissinstanserna är positiva till förslagetom en vidgad besiktning och uppdelningen av denna i två steg. påpekar att kommunen redan i dagbedriver en besiklningsverksamhel som stämmer väl med arbetsgruppens förslag. anser atl det finns stora fördelar medsamordning av energi- och underhållsbesiklningar, inle minsl i beståndet avflerbostadshus. Möligheter till lekniska och ekonomiska helhetsbedömningarökar, hyresgästerna störs mindre och kan lättare få information, investeringari bostadsförbättring kan uppvägas av besparingar i fråga om underhåll ochenergi m. m. stryker under behovel av alt ta medupgifter om lägenheternas, de gemensamma utrymmenas och utemiljöns långsikUgaanvänd- Prop.1984/85:120 236 barhet för boende. Det finns anledning både förfastighetsägaren och för den räntebidragsbeviljande myndigheten att få underlagför en bedömning av om det är ekonomiskt rimligl att underhålla byggnaden ochtomten i befinlligl utförande, innan mer omfattande underhålls- ochreparationsarbeten genomförs. HSB har inga invändningar mot att kommunerna får ellsamordningsansvar för en statligt stödd besiklningsverksamhel, men påpekar atldet är naturiigl alt besluten om vilka fastigheter som skall besiktigas måsteske i samråd med den aktuella fastighetsförvaltningen. Någol tvång att genomförabesiktningar är naturligtvis inte önskvärt. När det gäller rådgivning och besiktningsverksamhet i stegI anser statens energiverk att frågan om olika former av samordning medsolningsväsendei bör prövas enligt de intentioner som anges i propositionen omden kommunala energiplaneringen (prop. 1984/85:5). ställer sig delvis tveksam till denskisserade 2-stegsbesiktningen, eftersom denna har ett drag av alltför mycketöversiktlig inventering. Det torde vara bättre med en kvalificerad förstabesiktning med så mycket konkreta åtgärdsförslag och analyser som möjligt. /?/? V framhåller atl de besiktningar som rörbyggnadstekniska och byggnadsekonomiska frågor i första hand faller inomfastighetsägarens ansvarsområde. anser också att ansvaret för att erforderligabesiktningar genomförs ligger på fastighetsägarna själva. Byggnadsnämnderna bör- i mån av resurser - kunna åta sig att mot avgift utföra besiktningar. 2.5 Prioritering av besiktningsverksamheten När det gäller arbelsgmppens förslag om prioritering avbesiktningsverksamhelen går remissinstansernas synpunkter isär. Flera remissinstanser, bl. a. , ,och , tillstyrker attfastighetsägare med mindre bestånd i flerbosladshus prioriteras. Uppföljningarav hittillsvarande energihushållningsverksamhet har enligt BFR visat att dennakategori fastighetsägare har genomfört få energihushållningsåtgärder ochsannolikt behöver stöd för att kunna genomföra såväl energihushållnings- som bostadsförbättringsåtgärder. Andra däremot, bl.a. HSB, och anseratt behovet av besiktning och rådgivning är väl så stort gentemot ägare tillstora bestånd av flerbostadshus och husägare inom näringslivet. Besiktningsverksamhelen bör enligt ochSölvesborgs kommun även framgenl fömtom flerbostadshus omfatta småhus ochlokaler. kommuns bostadsbestånd består till övervägande del av småhusvarför den stora energisparpoleniialen finns där. finner ingen konsekvens iarbetsgmppens 1984/85:120 237 förslag om en minskad rådgivning och besiktning försmåhus, som flerbostadshus föreslås får en statsunderstödd vidgadservice. erinrar om atl förhållandenaväxlar mellan olika kommuner. Det finns därför i vissa kommuner etl fortsaltbesikl-ningsbehov även fö/ småhus och lokaler. 2.6 Vidgad allmän rådgivning De remissinstanser som har yttrat sig över arbetsgruppensförslag om en vidgad aUmän rådgivning är i huvudsak positiva till denna. Bosladsstyrelsen framhåller att information har fått ökadvikt som styrmedel. Bostadsförbättringsprogrammel med dess inriktning påflerbostadshus förstärker enligt styrelsen behovel av informalion ochrådgivning till småhusägare. Några, bl.a. BFR, påpekar att många fastighetsägarebehöver rådgivning vid flera lillfällen under genomförandeprocessen. Dettaunderlättas enligt BFR av om byggherren kan diskutera sitt projekl med sammakommunala handläggare från projektets början till dess avslutning. och FSE anser atl en allmän rådgivninginte är tillräcklig utan att den bör kopplas lill ett besök i fasligheten. Denbästa rådgivningen sker vid besiktning av fastigheter. pekar också på risken atl småhusägare ihögre grad än f. n. blir utlämnade till oseriösa kommersiella intressen.Liknande synpunkter framförs av . framhålleratt sotnings-väsendet kan utgöra en värdefull resurs för bl.a. småhusägare. Ennära samverkan mellan energirådgivningen och solningsväsendei måste därföreftersträvas. erinrar om att verket tillsammans medbostadsstyrelsen diskuterar utarbetandet av etl malerial av denkaraktär som arbetsgmppen förordar. 2.7 Samordning med energiplanering Remissinstanserna delar arbetsgmppens bedömning attsamordningen mellan besiktnings- och rådgivningsverksamheten och den kommunalaenergiplaneringen måsle förbättras. Kravet på samordning bör enligt BFR kunna tillgodoses närförslagen i prop. 1984/85: 5 om utvecklad energiplanering hargenomförts. Enligt bör kommunstyrelsen ha etttotalansvar för både energirådgivningen och energiplaneringen. På så sätterhålls den erforderliga samordningen. Flera remissinslanser, bl. a. bosladsstyrelsen, framhålleratt kommunerna måste samordna arbetet med energitillförsel ochenergihushållning. Prop.1984/85:120 238 påpekar att rådgivnings- ochbesiktningsverksamhelen skall ses som en av de uppgifter som kommunerna harför genomförandel av en energipolitik på lokal nivå. De motsättningar som kanförekomma, l.ex. mellan tillförsel- och sparinlressen i fjärrvärmekommuner,kan knappast lösas enbart genom den kommunala rådgivningsverksamheten. Liknandesynpunkter framförs av RRV. 2.8 Samordning med övrig besiktningsverksamhet Arbelsgmppens förslag om samordning av och övrigmolsvarande besiktningsverksamhet tillstyrks av remissinstansema. Bosladsstyrelsen framhåller att en förulsättning för allnå goda resullat är all kommunens organisation ger möjlighet lill etl närasamarbeie mellan berörda organ. finner en sådan samordning självklar inle minsl vad gäller möjligheier lill erfarenhelsulbyie. Verket anser deltveksamt om några särskilda centrala insalser behövs för att få till slånddenna samverkan. F5£ framhåller alt en förutsättning för att kommunenaktivt skall kunna samordna verksamhelen, är alt övriga som är verksamma inomområdet informerar kommunen om planerade och vidtagna ålgärder. HSB är positiv lill ett regelbundet erfarenhetsutbyte medde kommunala energirådgivarna så atl ett gott samarbete kan upprätthållas ellanHSB och kommunerna vad gäller besiktningsverksamheten. anser också aft ett kontinuerligterfarenhetsutbyte med bostads- och lokalförvaliare är nödvändigt för enömsesidig kunskapsuppbyggnad. Kommunen har också behov av en kontinueriiguppföljning av energihushållningsinsatserna som underlag för de kommunalaenergiplaneringen. Arbetsgruppens överväganden rörande regional samordningbemöts i huvudsak positivt av de som har yttrat sig i denna del. Slatens energiverk anser att denna samordning torde uppslåsponlanl när det föreligger etl samordningsbehov. Någon speciellt inrättadfunktion för della är inte motiverad. befarar att ett överförande avsamordningsfunktionen från Kommunförbundel till lokala arbetsgrupper medanknytning till länsbostadsnämnderna kan ge ett alltför lånecentrerat arbeteoch mindre förankring i praktisk byggverksamhet. VUhelmina kommun anser däremol att länsbosladsnämndern börombesörja samordningsuppgifterna. Information och förändringar i författningaroch förordningar kommer normall lill kommunerna via länsbosladsnämn- 1984/85:120 239 Genom det minskade bostadsbyggandet börarbetsuppgiften kunna tillföras ulan att nämndernas resurser behöverförstärkas. Många framhåller i likhel med arbetsgruppen behovet av engod energistatistik på nivå. Flera av remissinstanserna stryker under viklen av alt dekommunala Uänstemän och konsulter som engageras i besiktning- och rådgivningsverksamhetenges en tillräcklig utbildning. Sålunda anser bl. a. BFR atl del finns ett mycket slortutbildningsbehov. finner atl en majoritet av denuvarande energi-rådgivarna är VVS-lekniker utan byggnadsteknisk bakgrund.Besiktningsmän med tillräcklig kompetens för de utvidgade besiktningarna finnsf.n. inte i del slora flertalel kommuner. Enligt RRV torde det krävas en relativt kvalificeradbyggnadsteknisk och byggnadsekonomisk kompetens hos de kommunala rådgivarna föratt de skall kunna lämna råd i de avseenden som arbetsgruppen förordar. Det ärknappast troligt att huvuddelen av dagens energirådgivare besitter denna bredaoch djupa kompetens. Omfattande utbildningsinsatser kan därför komma altkrävas. Föreningen påpekar atlutbildningsbehovet i hög grad kan minskas genom att befintlig kompetens hos byggnadsinspeklionenUtnytUas effektivt. 2.12 Kostnader och finansiering Huvuddelen av remissinstanserna tillstyrker arbetsgmppensförslag om en successiv avlrappning av det statliga stödel till besiktnings-och rådgivningsverksamheten. Likaså ställer sig flertalel bakom synsättet attbesiklningsverksamhden på sikl skall bli en naturlig del ifastighetsförvaltningen. Sålunda anser bl. a. kommun att statsbidraget påsikt bör avvecklas och besiklning och rådgivning finna en naturlig omfattningoch roll i det arbete som organisationer och kommuner m. fl. ansvarar för.Därvid får prövas om kostnaderna för verksamheten skall finansierasvia avgifter eller på annat sätt. Slatens planverk framför liknande synpunkter. Verkel anserdock atl en avgiftsfinansiering försl bör prövas praktiskt innan detfinansiella ansvaret flyttas över till kommunema. Bosladsstyrelsen anser också att en nedtrappning avstatens ekonomiska 16 1984/85.. 1 saml. 1984/85:120 240 stödtill kommunerna är moliverad. Nedtrappningen kan samordnas med en ändradinrikining av de statliga styrmedlen för energihushållning ochbostadsförbättring. Delar av de medel som lämnas lill kommunerna samldelar av nuvarande energibidrag bör i ställd anslås till åtgärder för altunderlätta och i vissa fall subventionera förundersökningar, förprojekie-ringarm. Det övergripande målet är enligt styrelsen att bostadsförbättringsåtgärderfaktiskt kommer till stånd där de behövs. Styrmedlen bör därför direkl inriktaspå genomförandeålgärder. Mångabefarar dock att kapaciteten i fråga om besiktning och rådgivning kan komma attminska i takt med atl statsbidragen avvecklas till men för såvälenergihushållnings- som bostadsförbättringsverksamheten. EnligtFöreningen talar mycket för att kommunernas slorainlresse för den hittillsvarande energirådgivningen har ett klart samband medde generösa statliga bidragen. Eftersom det kom-munalfmansiella lägel är likaansträngt som det statsfinansiella är det sannolikl att ett uteblivet statligtstöd till kommunerna medför alt många kommuner inte kommer att kunna behållaoch sköta rådgivningsverksamheten på önskvärt sätl. Liknande synpunkterframförs av . Svenskakommunförbundel och flertalet kommuner som har yttrat sig anser atl en kommunalmedverkan för att introducera bostadsförbättringsprogrammet helt börfinansieras med statliga medel. Det gäller också fortsatt rådgivning i fråga omenergisparålgärder utan samband med annan bostadsförbättring. Kommunernasinställning är att det ekonomiska stöd som behövs för atl nå energisparmålelliksom bör vara en nationell angelägenhet. Föreningen Energirådgivare (), tror att den utåtriktade kommunalaenergirådgivningen helt kommer atl upphöra. I och med att rådgivningen upphörges heller ingen möjlighet att erbjuda en vidgat besiklningsservice. FSE anseri likhet med att en avgiftsfinansierad verksamhet inte är enframkomlig väg. ÅvenGävle kommun anser att möjligheterna atl avgiftsfinansiera verksamheten ärbegränsade. SABOställer sig också starkt kritiskt till förslaget att bidragen skall skäras nersamtidigt som verksamheten vidgas lill att omfatta även bostadsförbättring.Enligt behövs, åtminstone vad gäller de allmännyttiga bostadsföretagensverksamhetsområde, en ökning av statsbidraget för att uppställda mål ifråga omenergihushållning och bostadsförbättring skall kunna nås. HSBanser att det snarare behövs ett ökat ekonomiskt stöd för atl tillgodosebehoven. SvenskaRiksbyggen hävdar att bostadsorganisationerna inte kan ta över kostnadsansvaretnär statsbidragen trappas ner. kan emellertid acceptera en avveckling av 1984/85:120 241 detStaUiga stödet om fastighetsägarna i motsvarande lakl kan påverkas alt betraktaenergihushållning och bosladsförbätlring saml finansieringen härav som ennödvändig del av normal boslads- och lokalförvaltning. Del definitiva beslutetom avveckling av slödet bör därför gmndas på ytterligare några årserfarenheter. Förbundsstyrelsen föreslår i sitt yllrande atl elt fortsattslatligt slöd finansieras genom atl hänsyn las till dessa kostnader närenergiskalten i fortsättnignen prövas om. instämmer i uppfattningen atl den kommunala verksamhelen på dettaområde på helt skall finansieras med egna medel. Förslaget tillfinansiering torde enligt verket vara väl ägnal all inför kommunerna markeraalt det här är frågan om en övergångsperiod. vill dockifrågasätta om behöver vara så lång som förbesiktningsverksamheten och för den allmänna rådgivningsverksamheten. RRV kan inte - utifrån deli promemorian redovisade materialet -tillstyrka ett fortsalt statligt stöd tillden vidgade rådgivnings- och besiktningsverksamhelen. Även statskontoretifrågasätter om statsbidrag skall utgå till kommunerna. Sålunda anser RRV ochstatskontoret att det bör övervägas om inte del finansiella ansvarel förverksamheten heh kan tas över av kommunerna och fastighetsägarna /87. Enligt RRV och slalskontorel faller de besiklningar som rörbyggnadstekniska och byggnadsekonomiska frågor i första hand inom fastighetsägarensansvar i den normala fastighetsförvaltningen och bör bekostas av denne. Enavgiftsfinansiering av verksamheten är enligt de båda verken mest nalurlig. 1984/85:120 242 Redogörelse för energiupphandlingsdelegationens verksamhet Riksdagenbeslutade med anledning av prop. 1982/83: 50 om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder m.m. om ett investeringsprogram. Inom energiområdet innebarprogrammel följande åtgärder. - Elt bidrag till invesleringar idistributionsanläggningar för fiärrvärme infördes. Slödet omfattade avinvesteringskostnaden för anläggningar som beställdes . anvisades för detta ändamål. - Etl bidrag på högst avinvesteringskostnaden för förbränningsanläggningar avsedda för eldning medfrämst torv utgick för anläggningar som beställdes . 200 milj. kr.har anvisats för detta syfte. Slödet utvidgades senare när det gällerNorrbotten. - 700 milj. kr. anvisades förslöd för åtgärder i samband med upphandling inom energiområdet. 50 milj. kr.därav har senare särskilt avsatts för . Energiupphandlingsdelegalionentillkallades för att ha hand om dels stödet tilldistributionsåtgärder, dels ålgärderna i samband med upphandling inomenergiområdet. Delegationenlämnade en redogörelse för verksamheten och föreslogsamtidigt vissa fortsatta arbetsinsatser . Genomtilläggsdirektiv fick delegationen i uppdrag att fortsätta delarav sitt arbete medan andra delar av arbetsuppgifterna övergick till statensenergiverk. - att fullfölja handläggningen avvissa strategiska energiprojekt av särskilt industripoliliskt inlresse - att fortsätta utredningsarbeteti syfte atl stärka beställarfunktionen och fullfölja projekt avseende samordnadupphandling - att slutföra pågåendeutredningar om försäkringssystem och någon form av auklorisaiionsförfarandeeller motsvarande för leverantörer av mindre värmepumpar ochfaslbränslepannor. Delegationenfår härmed avge föreliggande redogörelse som avser delegationens helaverksamhetsperiod. Till följd av att en redogörelse tidigare lämnats avseendeverksamheten under slörre delen av 1983 behandlas här . 1984/85:120 243 Energiupphandlingsdelegationensuppgift kan sammanfattningsvis sägas ha varil atl samordna energianvändarnasefterfrågan med indusirins pro-duklionsförulsältningar. Annorlunda uttryckt;har uppgiften varit att se till alt den tidsbegränsade hemmamarknad som detsvenska oljeersättningsprogrammet utgör målmedvetet utnyttjas för atl gelångsiktiga effekter för svensk industri. Delegationenhar haft att arbeta i ett kortsiktigt och ett långsiktigt perspektiv. Kortsiktigthar delegaUonens uppgift varit att följa upp att det av beslutadeinvesteringsprogrammet fått avsedd stimulansverkan. Vidare har delegationenhafl till uppgift atl medverka lill all den efterfrågan som programmel har geltupphov till blir samordnad med industrins produktionsförutsättningar. Verksamhetenunder ägnades huvudsakligen åt åtgärder av kortsiktigt slag. Såvitt kanbedömas har avsedda resultat nåtts. Delegationenbeviljade av anslagna 300 milj. kr., 215 milj. kr. i tiopro-cenligt bidrag tillinvesteringar i distributionsanläggningar som rör Qäm-värme. Volymen påQärrvärmeinvesteringar bedöms ha ökal med 20 ä 25 procenl. Resterande medel avanslaget har avsatts för stöd till gasledningar i Sydgasområdet och förstrategiska fjärrvärmeledningar i storstadsområdena. Stödeltill torveldade anläggningar fick en effekl som överträffade förväntningarna.De lill statens energiverk urspmngligen anslagna medlen om 200 milj. kr. fördet 25 procentiga investeringsbidraget räckte inle för all möla den kraftigauppgången i nybeställningar av torveldade anläggningar. Av denna anledninggjordes en omdisponering till statens energiverk av 170 milj. kr. från de avenergiupphandlingsdelegationen disponerade 700 milj. kr.