prop · G803100 · 1984-12-31 00:00:00 — enades Sverigeoch om alt importstiidet fortsättningsvis skall inriktas pä enklareprodukter än tidigare och på ett mer begränsat antal vamslag. SIDA:s medverkani handläggningen fömtses öka. Under /84beviljades bidrag om totalt ca 15 milj. kr. till svenska enskildaorganisationer för verksamhet i . Den största mottagaren är Frikyrkanhjälper som bl. a. driver projekt för familjeplanering och byutveckling. På önBhola i södra är Pingstmissionens u-landshjälp verksam med bl.a. enyrkesskola och ett byutvecklingspro-jekt med tonvikt på fiske. FöreningenSvalorna får stöd till två byutveck-lingsprojekt. SAREC stöder ettinternationellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 207 Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl.östländer) 1 milj. (1983) 3,(1982) (1981) (1980) . (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 208 Ekonomisk och social utveckling med ett utsattläge i södra är en av få demokratier med parlamentarisktflerpartisystem. ekonomiskatillväxt har sedan självständigheten , då landet var etl av jordensfattigaste länder, varit hög jämfört med många andra . Botswanasekonomi kännetecknas av dualismen mellan de traditionella och modernasektorerna. av landets invånare är för sin försörjning beroende avjordbruk och boskapsskötsel medan dessa näringar endast svarar för av BNP.Den moderna industrisektom sysselsätter av arbetskraften men svararför av BNP. Under 1970-lalel skedde en snabb utveckling inom gmvnäririgen.Denna utveckling kulminerade dä försäljningen enbart av diamantersvarade för av landets totala export och efterfrågan på koppar ochnickel också var tillfredsställande. skedde en kraftig ökningav antalet sysselsatta med lönearbete inom industri, gruvnäring och förvaltningfrån 38000 1971 fill nästan 100000 . av1980-talet hann den internationella lågkonjunkturen ifatt Botswana.Försäljningsvärdet av diamanter halverades på bara ett är, 1981. Priser ochförsäljning av koppar och nickel har följt samma trend. Utvecklingen har varitfortsatt negaliv . Regeringen i har försökt minskade negativa konsekvenserna för landets ekonomi av sammanbrottet inomgruvnäringen med satsning på jordbruk och småindustri. har 2500småbönder fått förmånliga lån för bl.a. bevattning, andra investeringar, ochstöd för övergäng till modern boskapsskötsel. Denna satsning på jordbruk ochboskapsskötsel har dess-värte inle fåll den betydelse som avsågs eflersomBotswana drabbats av ihållande torka . Stora delar av landet somtidigare var halvöken och torta områden är i det närmaste utbrända och omöjligaatt använda för jordbmk och boskapsskötsel om inle stora belopp investeras ikonstbevattning. Svenskt bislånd lämnastill . T.o.m. /84 har 614milj. Utvecklingssamarbetet med regleras av etl tvåårsavtal förbudgetåren 1984/85 och 1985/86 omfattande 160milj. tillhörtillsammans med och de störstabiståndsgivarna. Det svenska biståndet ärorienterat mot landsbygdens utveckling och koncentrerat till sektorernaulbildning, distriktsulveckling, vattenförsöij-ning, småindustri samlpersonalbistånd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. 1984/85:100 Bilaga 5 209 Disponibelt 1983/84 1984/85 Undervisningsstödet harfrämst använts till atl bygga och utrusta primärskolor på landsbygden. Totalthar ca 1 600 klassrum byggts. Andra betydande insatser har varit nybyggnad ochutbyggnad av sekundärskolor, stöd till vuxenutbildning ochiredjelandsstipendiering. svarade för en drygtredjedel av utvecklings-budget för undervisningsinsatser. Medsvenskt bistånd har ocksä 15 landsbygdsbibliotek byggts. Uppförandet av ettriksarkiv har delvis finansierats med svenska medel. Stödet har merinriktats mot att förbättra kvaliteten i undervisningen. Stödet till landets niodistriksförvaltningar utgör en fortsättning av tidigare engagemangför att stärka landsbygdens ulveckling. De lokala förvaltningarna behöverförstärkas för att klara underhåll och skötsel av skolor, sjukstugor,vattenanläggningar m. m. Insatsen omfattar sju delprogram, varav detviktigaste och mest tidskrävande är att planera och genomföra utbildning avdistriktspersonal. I övrigl utgår stöd till bl.a. arbetsintensivanläggningsverksamhel, uppbyggnad av underhåll för vattenförsörjning idistrikten och byggande av bosläder och arbetslokaler. Programmet förvattenförsörjning har som mål att förse landets byar med rent vatten. Sedan1972 och harlandels 17 storbyar och 173 av totalt 337 övriga byar försetts medvattenanläggningar. Utbyggnadstakten är f. n. omkring 40 byar per år.Programmet omfattar även delprojekt såsom moderniserad vattenlagstiftning,system för uppföljning av en acceptabel vattenkvalitet, hygienkampanj ochutnyttjande av kol och solenergi för atl pumpa upp . 1984/85:100 Bilaga 5 210 Stödet tillsmäindustriutveckling syftar bl.a. till att utveckla producerande småföretag.Sedan 1974 har bl.a. företagare blivitoberoende med egen verksamhel och 37 stöds i sin ulveckling genom olika formerav ulbildning. Programmet innehåller bl.a.kunskapsöverföring genom studiebesök i . En fond för lån till småföretagare sköts av (). En utvärdering genomförs för allutreda förulsåtlningarna för eventuellt fortsatt svenskt stöd. Personalbiståndetomfattar personal som arbetar inom de fyra angivna sektorerna. Ca 40kontraktsanställda utgör det viktigaste inslaget varav hälften inomvatlenprogrammet. Stödet innehåller vidare löneförstärkning av direktanställdpersonal (omkring 30 personer, huvuddelen svenskar), utbildning förnationalisering av tjänster, som innehas av utländska experter, och en fondför uppköp av konsulttjänster i . En konsultfond harinrättats som ger möjligheter till konsultinsatser även inom andra sektorer änkoncenlrationsektorema. stödjer Botswanassträvan att importera från andia länder än . Samrådsplikt har införtsvid konsultupphandling för svenska biståndsmedel. Del svenska stödet till är helt obundet. Återflödethar varit mindre än från flertalet andra programländer. Pä grund av den svåratorkan i har /83 ca ISmilj.kr. utgått ur katastrofanslagetför vatteninsatser, främst inköp av utmstning för bmnnsborrning. 1984/85:100 Bilaga 5 Offentligt nettobistånd/person - totalt (exkl.östländer) 42 milj. (1983) 2,(1983) (1983) (1983) . (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 212 är Afrikastredje folkrikasle stal och erhåller ett bistånd om ca perinvånare. Genomsnillet för är . Den svåra torka somsedan en följd av är råder i söder om har drabbat Etiopienhårdare än någol annat svenskt programland. F. n. beräknas ca 7 miljoneretiopier vara nödlidande inom katastrofområden spridda över hela landet. Alltsedan revolutionens genomförande har inbördes strider pågått, främst i landels nordliga delar.Försök att nå en fredlig lösning pä inbördes konflikter har misslyckats. Ett stalsbärandearbetarparti har bildats i landel i samband med revolutionsjubileet.Statsledningens politik har kännetecknats som en balansgång mellan ösl och väst,avseende politiskt respektive ekonomiskt inflytande. Som statens fönstermot väst betecknas dess ledande bilaterala biståndsgivare: , och Italien.Världsbanken/och EG är landels störstabiståndsgivare. Samarbetsformerna med östländer kan karaktäriseras somlångivning mol återbetalning i konvertibel valuta. Utländsk egendom ilandet nationaliserades i samband med revolutionen. Förhandlingslösningar omkompensation härför har redan uppnåtts med flera stater. Sedan kontakter med inletts idenna fräga har US Eximbank beviljat en kredil om drygl för inköp av passagerarflygplan. En ny lagstiftning om jointvenlure-förelag i har utarbetats som skydd för nya utländska investeringari landets industri. Det låga internationella kaffepriset harförsämrat landets ekonomiska läge ochföranlett växande underskott i bytesbalansen. Valutareserven uppgick imaj 1984 till ca två månaders import. Jordbruket utgör en hörnsten i landetsekonomi. Det svarar för hälften av BNP, för av exporten saml för avsysselsättningen. av exportinkomsterna avser kaffe. Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårigt avtal för budgelåren 1984/85 och 1985/86. Avtalet omfattar 200milj.kr.varav 105 milj. kr. avser budgetårel1984/85. Biståndet utgår i form av stöd till sektorerna lantbruk, skogsbruk, undervisning, vattenförsörjning och hälsovård.Importstöd förekommer ej. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 213 DisponibeU 1983/84 1984/85 Störte delen avreservationen har uppkommit som följd av all planering för nyttjordbrukssamarbele har visat sig la än vad som förul-setts. Ett projekt förintegrerad landsbygdsutveckling, ARDU, står som modell förjordbmksminisleriets program för utveckling av bondejordbruket, PADEP. Stödettill lantbrukssektorn omfattar vidare personalbistånd, ett markvärdsprojekt,jordbmksminisleriets Minimum Package Programme samt en kartinsals. Inom svenskastödområden har livsmedelsproduktionen ökat. är efter WFP denstörsta bidragsgivaren till landets skogsprogram. Huvudmålen är att minskaskogs-och jordförstöring saml förbättra landsbygdsbefolkningens försörjning medbrännved. Stödet avser skydd och nyplantering av statsskogar saml ulveckling avbyskogsbruk. En skogsskola - landets enda - saml elt träforskningscentrum ingåri programmet. Slörre delen av landsbygdensprimärskolor har byggts upp med stöd av svensk delfinansiering. Inköp avskolbokspapper och läromedel leder till upphandling i . Undervisningenskvalitet kräver utökad lärarutbildning, läromedelsutveckling m. m. Vatlenprogrammet iHararghe-regionen har fungerat väl. Tonvikten ligger vid att ordnavatlenanläggningar med enkla tekniska lösningar. 1984/85:100 Bilaga 5 214 Programmet omfattar personalbistånd,utbildning av sjukvårdslärare, stöd till näringsinslitutet samt utrustning till ettbarnsjukhus. Etlrehabiliteringsarbete för barnmatsfabriken pågår. Fabrikens produkteranvänds för katastrofhjälp. En fond för konsultstudier och speciella utbildningsinsatser har varitverksam. I samarbete med WFPgenomförs elt markvårdsprojekl i Wollo. Slöd utgår även försöksanläggning för produktion av byggnadsmaterial, s.k. PLG-block, till lägre kostnader. Den ämnesinriktade vt;rksamheten omfattadetolall 6,6 milj. kr. SAREC har genomförtetl tvåårigt forskningssamarbete med den eliopiska . nyttavtal för perioden 198486 avser miljö-, hälso-och botanisk forskning. Avtalet förperioden omfattar totalt 10,2milj. För insatser genom enskildaorganisationer utbetalades /8417 milj. kr. Rädda barnen genomför en omfattade mödra-och barnavårdsinsats. bedriver envolontärverksamhet inriktad pålantbruk, undervisning, sjukvård och hälsa. Ett kvinnoprojekt för vattenförsörjning i Dodota som syftar till att låta befolkningen fä tillgång till dricksvatten på gångavstånd genomförsframgångsrikt. Specialenheten förkatastrofhjälp inom beredskapsstyrkan för FN-tjänsl genomför en insats föriordningställande av lastfordon för effektivare distribution av förnödenheter tilldrabbade områden. En treårig insats för alt förstärka transportväsendetsfunktion i katastrofsituationer har under budgetåret finansierats frånkatastrofanslagel. Förkatastrofinsatser och flyktinghjälp har genom enskilda organisationer beslut fatlats tillelt värde av 12 milj. kr. under /84. Sammanlagdautbetalningar för katastrofhjälp under /84 omfattar 16,2milj. Biståndet utanförlandramen, inkl. katastrofhjälp, uppgick lill sammanlagt 37,9 milj. kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 7/ n Bolamay 0,9milj. (1983) 1,(1979) (1982) Offentligt netlobistånd/person -totalt (exkl. östländer) . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 216 Under de senastetvä åren har BNP ökat efter en kraftig nedgång 1978-1981. Uppgångenberor lill stor del pä god nederbörd, vilket lett lill stora skördar de senaste tväskördesäsongerna. Landet har sedansjälvständigheten haft underskott i betalningsbalansen. Landel hade 1982 ett underskottsom uppgick till 50milj. Detta skall ses mot bakgmnd av att exportenunder samma är uppgick till 14,6milj. Underskottet utgjorde ca 30%av BNP. Klyftan mellan intern produktion och konsumtion har finanseratsav bistånd och krediter. Landet harerhållit ett omfattande bistånd men kapitalimporten har i allt ökandegrad kommit att bestå av krediter. På grund avåterkommande underskott och en ökande grad av kreditfinansiering harutlandsskulden vuxit kraftigt. Den utestående skulden uppgick lill81 % av BNP och skuldtjänsten tog i anspråk av exportinkomsterna. Av den uteslående skulden utgjorde53 milj. USdollar inställda betalningar av ränior och amorteringar på utlandsskulden. Till följd av deinställda betalningarna har flödet av krediter lill landet minskat kraftigt. Det har resulterat i enakut finansieringskris i landet under 1983och 1984. 1 syfte att komma fillrätla med obalanserna har regeringenvidtagit ett flertal åtgärder. Regeringen hargenomfört elt stabiliseringsprogram pä kort sikt. Priserna pä jordbmksvaror har höjts, valutandevalveras fortlöpande och en omfattandeomorganisering av distributionssystemet har genomförts som bl.a. innebär att butiker tas över av privata köpmänfrån staten, för all försäkra tillgängen på konsumtionsvaror pälandsbygden. Regeringen har ocksä genom tvärundabordskonferenser som genomförts under del sista årel vänt sig till bi-och multilaterala biståndsgivare med begäran om extra resurser. Man har särskiltvänt sig till InternationellaValutafonden och och ett nära samarbete med dessa har inletts. Med IMF har redan överenskommelseuppnåtts om en V.redit för att hjälpa ekonomin att komma i balans och med Världsbankenpågår förhandlingar om ett strukturanpassningslån. Jordbruket står för drygt hälften av BNPoch av sysselsättningen. En stor del avbefolkningen lever dessutom inom ramen för självhushållning. Jordbruketsverkliga bidrag till nationalhushällningen år därför slörre. Jordfördelningen är jämn, vilket gerlandsbygden en jämlik grundstruktur. Det svenskautvecklingssamarbetet regleras av etl avtal och omfattartotalt 130milj. av vilka 65 milj. kr. 1984/85:100 Bilaga 5 217 är sedansjälvständigheten den största enskilda biståndsgivaren till . Detsvenska biståndet är i samma storleksordning som landets exportinkomster. Andrastörte biståndsgivare är , , och . Delsvenska biståndet lill karakteriseras av ett omfattandeprojeklbistånd som i ökande utsträckning inriktas på att tillfredsställalandsbygdens behov. och är eniga om att i det fortsattautvecklingssamarbetet prioritera landsbygden och jordbruket. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj. DisponibeU 1983/84 1984/85 Reservationen var vid uigången av budgetåret1983/84 19 milj. kr. Importstödet utgör ca 10%av landramen. Importslödet är en viktig komponent i biståndet pä grund avlandels allvarliga betalningsbalanssituation. Det kan därför komma att öka.Importslödet används lill mediciner, sjukhusutrustning samt utmstning ochinsalsvaror för jordbruket. Induslriprogrammel bestårav slöd till uppbyggnad och drift av ett tegeibmk, två verkstäder, enträförädlingsindustri samt ett mindre repara-lionsvarv med tillhörande gjuleri.Insatserna har en småinduslrikaraktär och bygger till viss del på samarbete medförelag i . Induslriprogrammel består dels av industrier somvidareförädlar råvaror som finns i landet, och dels av anläggningar för atlunderhälla transportsystemet som utgör en allvarlig flaskhals i den guineanskaekonomin. 15 1984/85. 1984/85:100 Bilaga 5 218 Ett omfattandebistånd lämnas till ett program för landsbygdsutveckling i den norta delen av landet.Programmet har flera delkompo:nenter som bevattning, rådgivningsverksamhet, distribution ochförsäljning av utsäde och konstgödsel, byskogsbruk, primärhälsovård samtbyggands av grundskolor. Projektområdet är landets viktigaste för produktion avlivsmedel. Ett 50-tal svenskartjänstgör i landet. Förutom personalbistånd till projekt kanGuinea-Bissau finansiera ett 40-tal utländska experter inom förvaltningenvia en personalfond. stöderuppförandel och drift av en fanérfabrik i . har landet erhållit2 milj.kr. i katastrofbistånd atl användas för inköp av matolja från . I september1983 beslutades även om etl särskilt bidrag lill landels ansträngningar att uppnå ekonomisk balans. Del särskilda bidraget uppgår lill 8,5milj. och skall användas lill konsumtionsvarortill landsbygdsbefolkningen och insalsvaror lill jordbruket i syfte allstimulera jordbmksproduktionen efter de prishöjningar pä jordbruksproduktersom genomfördes . Prop.1984/85:100 Bilaga 5 " /KASHMIR \ 730 milj. (1983) 2,(1971-82) (1982) (1981/82) . (1982/83) Prop.1984/85:100 Bilaga 5 220 ekonomiska tillväxt har sedanmillen på 1970-lalet legal på av BNP,med undantag /80, när landet utsattes för torka och kraftigaoljeprishöjningar. Budgetårel 1982/83 drabbades ånyo av svärtorka, vilket ledde lill atl BNP-tillväxten det året endasl uppgick till . En kraftig återhämtning ägde dock rum under1983/84 lack vare en rekordstorspannmålsskörd - ca 150 milj. lon - och tillväxt inom industrin om ca4%. export, somär starkt diversifierad, i synnerhet i förhållande till andra export, ökadekraftigt /82 men har sedan stagnerat något.Exporten slär dock bara för ca hälften av importvärdet. turism, och remitteringar frän indiska gästarbetare utomlands endast uppgår till ca en tredjedel avimporten, sä finansieras återståendeca av importen genom lån och gåvobistånd. Oljeimporten fortsätter att minska men tar fortfarande ianspråk slora delar av exportinkomster. En positiv faktor förbytesbalansen är ett betydande överskott i landets växande handel medÖsteuropa. Sammantaget ökar dock underskottet i bytesbalansen. Budgetunderskotteti uppgick /83 till av statsutgifterna bl. a. beroende på en expansiv, liberal ochtämligen invesleringsvän-1ig politik. Den avslutade översynen avIndiens sjätte femårsplan innebardock betydande nedskärningar och delvis ändrade prioriteringar. Särskilda satsningar görs ända påenergiområdet som får en stor del av alla statliga investeringar, bl. a. förutveckling av egna energikällor som olja, kol och gas. Prisstegringarnaökade igen 1983/84, trots en stram penningpolitik och minskade offenlliga utgifter. Jordbruket står för av BNP iIndien och sysselsätter av befolkningen.År 1983/84 var ett gott monsunår vilkel bidrog till landets rekordskörd.En förbättrad och ökad användning av konstgödsel och högavkastandesädesslag bidrog i hög grad till det goda skörderesultatet. Industri, gruvdrift och transporter stårför av BNP. Vikandeefterfrågan på indiska industriprodukter och bristande tillgäng pä elkraft ochkol har lett till atl ökningen avtillväxten inom industrin föll ytteriigare från 5%> 1982/83 till ca4% 1983/84. har ell av världens lägstainkomsler per capita och erhåller förhållandevislite bistånd per person. står för en tämligen ringa del av det bistånd erhåller. Totalt sett spelarbiståndet en begränsad roll för ekonomi. Upplåningen på denkommersiella länemarknaden dämpades något 1983/84 men skuldtjänstuppgår till . 1984/85:100 Bilaga 5 221 Utvecklingssamarbetet regleras av etttvåårigt avtal för budgetären 1983/84 och1984/85 och omfattar 340milj.kr. för vart och elt av de tvä avtalsåren. En växande andel av det svenskabiståndet, ungefär en tredjedel, är projekl-och programstöd, s.k. åndamålsbestäml bistånd, medan två tredjedelar är importstöd. Deländamälsbestämda biståndet koncentrerastill stora långsiktiga program ochprojekt, som direkt skall gynna de fattiga. Koncentration sker lill tre huvudområden: hälsovård, skogsbmk och markvård samldricksvaltenförsörjning. För perioden /84-1984/85planeras inom importstödet vidare ett vidgat samarbete pä energiområdet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj.kr. Disponibelt 1983/84 1984/85 Utbetalningslägetinom Indienprogrammet förbättrades ytteriigare markant /84 jämförtmed tidigare är och utbetalningarna översteg kraftigt landramen vilket minskadereservationen. Ökningen i utbetalningstakten har sin grund i att den ändamålsinriktadeverksamheten nu kommitigång. Stöd lämnas till denationella programmen för att bekämpa malaria, tuberkulos och spetälska.Bidragen, som omfattar medicin, utmstning, utbildning och konsulttjänster,kanaliseras via WHO. Utöver dessa program har på försök avtal träffats omskolhälsovård. Vidare planeras stöd till något eller några modellprojekt för alt pröva en nyindisk hälsovårds-strategi, med tyngdpunkten på primärhälsovård samt stöd s.k. kylkedja för distribution av vaccin. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 222 Skogs- ochmarkvårdsprogrammet har tidigare i huvudsak omfattat stöd till utbildning avindiska skogsarbetare i modern avverkningsteknik. koncentreras det tillstora långsiktiga projekt för sysselsättningsintensivt byskogsbmk. Projekteninriktas på den lokala befolkningens behov, fömtsätter dess aktiva deltagandeoch syftar till att öka tillgången på brännved, virke och foder samt till attfrämja markvård genom trädplantering. Fleråriga byskogsinsatser har inletts iTamil Nadu och . Ytterligare en byskogsinsats i delstaten förberedsnu. kommer vidare altvidga sitt stöd till olika institutioner och forskningsanstalter inomskogssektorn i . Till följd av den sväratorkan lämnade under budgetåren 1979/80 och 1980/81 stöd tillvattenförsörjningen på landsbygden, främst i form av borrutmstning. Som enuppföljning av detta bistånd ger nu ett långsiktigt stöd till denindiska regeringens program för att förse den indiska landsbygdsbefolkningenmed rent dricksvatten. Stödet kanaliseras genom och omfattar leverans,installation och underhåll av handpumpar jämte utbildningsinsatser, bl. a.avseende reparation och hygien. Det bundna importslödetutnyttjades /84 för att upphandla utmsining för industri,infrastmktur och energiändamål samt stål, papper och konsulttjänster. Detobundna importstödet används för inköp av industriell utrustning. Under perioden1983/84-1984/85 har 100milj. av del bundna importstödet avsatts för störteprojekt eller program inom energisektorn, främst avseende vattenkraft,kraftöverföring och förnybara energikällor. En u-kredit har också beviljats fördetta ändamål. Projektet omfattar bl.a.kartläggning av hur grundvattenlillgången utnyttjas samt utveckling av metoderför bästa möjliga utnyttjande av grundvattnet i delstaterna . stöder sedan1979/80 ett program för att barn som inle nås av det allmännaprimärskolesystemel skall få lära sig att läsa och skriva. Stödet omfattarinköp av papper fill skolböcker och undervisningsmaterial. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 223 Sedan mänga årlämnar stöd genom Inlernalional Trade Center (ITC) för att förstärka den indiskaexportorganisationen. SAREC stöder etlprojekt för svenskl-indiskt forskningssamarbete om oljeväxter. Ett 20-tal enskildaorganisationer fick /84 stöd för sin verksamhet i . De största bidragen gicktill Svenska Missionrädet, LO/TCO ochSwedish Cooperative Center. Verksamheten bedrivs huvudsakligen inomundervisning och hälsovård. Vid sidan härav ulgår stöd direkt till olikakvinnoorganisationer. Vidare erhöll Indien1983/84 katastrofbistånd till elt sammanlagt värde av ca 1 milj.kr. Prop.1984/85:100 Bilaga 5 .»"S-Mbttrt Grande ''*'"'°Ra'sQ (rV2*° "" PalmairaJPedra Lume SAO NICOLAU wTriå AT L AN T E tJ S" roGO """1\ { Assomada, K%i oe z* \ Si de Nova SintraO (jFiMpe V.>ft/pRAIA Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl. östländer) 0,3 milj. (1980) 2,(1978/81) 2IOdollar(198l) (1982) . (1983/84) 1984/85:100 Bilaga 5 225 Ekonomisk och social utveckling är ett extremtimportberoende land och den egna exporten täckte 1983 av importen. Dekroniska underskotten i handeln gentemot utlandet har till hälften finansieratsav överföringar från kap-verdiska emigranlarbetare och den andra hälften harfinaniserats av gåvobistånd och bislåndskrediter. Myndighelerna har, trots delsvåra försörjningsläget, lyckats undvika en minskning av valutareserven somökat . Utlandsskulden har ökatoch motsvarade 1981 av BNP. Skuldtjåns-ten log dock i anspråk avinkomslerna i utländsk valuta till följd av all utlandsskulden beslår avkrediter på gynnsamma villkor. är kreditvärdigl och hade fram till1982 inte lagit upp några rent kommersiella medelfrisliga och långa lån.