prop · G803120 · 1984-12-31 00:00:00 — De intressantaste marknaderna bedöms bli ,, , , , och samt senare ochStorbritannien. 3 SIND:s överväganden och förslag Svensk energiutruslningsindustri utgör en omfattande ochvital del av vårt näringsliv. En slor inhemsk produktion av energiutrustningskapar goda förutsättningar att bygga upp och successivi modernisera effekuvasystem för produktion, överföring och användning av energi i landet. Den gerdessutom betydande exportintäkter, minskar importen och bereder etl stort antalmänniskor (ca 42000) sysselsättning och inkomster. Branschens saluvärde uppgårtill ca . och antalet arbetsställen är ca 550. Energiutrustningsindustrin omges av en mycket dynamiskmiljö där förändringar i politik, teknik och ekonomi gör atl dess olikasektorer ofta får konfronteras med nya, ofömtsedda problem och möjligheter. Några exempel skall här nämnas på vilka förhållanden somsnabbt kan ändras, ofta med kausalsamband dem emellan, och som kan ändra affärsutsikternaför energiutmstningsföretagen: - tillgången påenergiråvara, genom t.ex. nya fyndigheter - teknik för attlösa problem inom energiomvandlingskedjan - prisrelationermellan olika energislag som elektricitet, olja och fasibränsle - statligabidragsregler för exempelvis installationer i oljeersättande energiproduktionsanläggningar - bestämtnelsersom avser t. ex. produktsäkerhet och miljö - tekniskahandelshinder som kan byggas upp - efterfrågan påoch utbudet av olika energislag på olika marknader - konkurrensenmellan energiutmstningsföretag, som förändras när nya företag och produkterkommer in på marknaden och när etablerade d: o lämnar den. Ändringar i ovanstående faktorer kan ge upphov lillbetydande förskjutningar i efterfrågan på eller utbudet av olika slagsenergiutmstning, såväl i som på utlandsmarknaderna. Exakl vilkaförändringar som kommer är naturligtvis omöjligt att fömtse. ' SlND:s skrivelse återges i sin helhet. 1984/85:120 346 Påden svenska energimarknaden har ett omfattande slöd tillinvesleringar i oljeersättande åtgärder m. m. byggts upp med etlkraftigt stöd till forskning, utveckling och demonstration av nya syslem. Någolav en "investeringsboom" har uppstått, som inte kan förvänlas beslå.Mättnadstendenser har redan gjort sig gällande. Vikande investeringar (delvispå gmnd av en aviserad nedtrappning av subventioner) kommer atl innebära storapåfrestningar för vissa utmstningstillverkande företag. Kommandeförändringar inom svenska och ulländska energiulrustnings-marknader gör altsvensk energiutruslningsindustri måste ha beredskap att vidtaanpassningsåtgärder av både offensiv och defensiv karaktär framöver. Föråldradeprodukter kommer att behöva utgå ur sortimentet och ersättas av sådana som helteller delvis är nya. Produktionstekniken förändras och anpassas i syfte atthöja produktiviteten. Försäljningen pä vissa marknader minskar eller upphörparallellt med att förelagen söker fotfäste i nya länder eller hos nyakundkategorier. Produktionsenheter kommer att försvinna, i första hand de medden svagaste finansiella basen, vilket inte alllid är de företag som har desvagaste produktema eller minsl effektiva produktionsapparaten. Produktion avmodernare energiutmstning kommer att starta inom befintliga eller nyelableradeproduktionsanläggningar, det senare dock knappast i sådan omfattning att inteantalet arbetsställen totalt sett kan komma att sjunka. Dentidigare nämnda "investeringsboomen" har bl.a. gällt små värmepumpar.På några år har ett 70-tal tillverkare etablerat sig. Det är såväl någrastorföretag som mänga mindre och medelslora. Stark importkonkurrens förekommerpå svenska marknaden. Den höga efterfrågan, delvis till följd av samhällelsbidrag till investeringar, förväntas inte bestå . Detta kommer attkräva en fortsatt stmkturell omvandling i branschen och att svenska företagssärskilda möjligheter tas tillvara. Denlidigare starkt ökade användningen av inhemska bränslen har under de senasleåren hämmats av konkurrensen från alternativa värmesystem, främst eldrivna.Detta har lett till att många tillverkare av utrustning för fasibränsle(pannor, flishuggning, materialhantering m.m.) har ekonomiska problem idag.Många kan dock antas vara bärkraftiga i ett längre perspekliv. finnsoutnyttjade exportmöjligheter för svenska företag bl. a. ull andra skogrikaländer. Inomolika politikområden som energipolitik, forsknings- och utvecklingspolitik,exportfrämjande, boslads- och miljöpolitik finns många myndigheter och organ(statens energiverk, styrelsen för teknisk utveckling, Industrifonden, Sverigesexportråd, AB , , byggforskningsrådet,m.fl.), som för att främja mål inom respektive politikområdevidtar åtgärder i form av finansiellt stöd, tekniska beslämmelser m.m., somdirekt och framför allt indirekt påverkar fömtsällningama förenergiutmstningsföretagens utveckling, po- 1984/85:120 347 Enligt industriverkets mening saknas emellertid ett viktigtelement i mönslret av offentlig påverkan på energiutrustningsindustrin,nämligen en sammanhållen funktion som tar direkl sikte på branschföretagensindustriella verkningsförmåga, kompetensuppbyggnad och stmkturella utveckling. mening är det utifrån renodlat industripolitiska aspekterangeläget atl fortlöpande analysera och prognostisera utvecklingstendenserinom energiulmslningsindustrin med dess olika sektorer och delmarknader, samtall slimulera en flexibel förmåga hos branschen att anpassa sig till de problemoch möjligheter som marknaden och tekniken ser ut att ge. Framför allt gällerdetta sektorer med många mindre och medelstora företag, l.ex. värmepumpar ochutmstning för hantering av biomassa. SINDhar till uppgifl atl främja industriell omvandling och tillväxt och har, enligtvad som också nämns i rikllinjerna för detla utredningsuppdrag, genomfört flerastudier inom energiutrustningsindustrin. Verket har genom sinbranschprogramverksamhel goda erfarenheter när det gäller att främjakompetensuppbyggnad och strukturell ulveckling inom flera industrigrenar.Industriverket bedömer atl den sammanhållna induslripolitiska analys- ochstimulansfunklionen för energiulmslningsindustrin bör kunna utföras inom ramenför ett utvecklingsprogram, som inordnas i SINDs huvudprogram Industriellomvandling och tillväxt. Verket föreslår att man inrättar ett sådant programför energiutmstningsindustrin. Måletför utvecklingsprogrammet bör för det första vara att främja utvecklingen inomsmå och medelstora enskilda förelag, som bedöms vara bärkraftiga , närdet gäller planering, produktsortiment, marknadsföring, produktionsteknik,administrativ teknik och andra vitala funktioner. All höja kompetensnivån hosföretagsledare och andra nyckelpersoner i företagen är härvid väsentligt.Vidare skall programmet främja samarbete och samverkan mellan företag. med likartad produktion (konkurrerande produkter) börsamverkansålgärder inriktas på att t. ex. sänka företagens kostnader genom atlfå fram effektivare konstruktions- och produktionsmetoder och genom samordningpå komponent- och inköpssidan o. d. Företag med kompletlerande produkter börstimuleras att samverka på marknadssidan med åtgärder som gemensammaförsäljningsbolag eller agenter, samordnade marknadsundersökningar,mässframträdanden, annonser och salespromolion-malerial. Förelag med välutbyggdmarknadsorganisation och stor teknisk och administrativ kapacitet börstimuleras att ta elt ansvar för systemleveranser, där företag medkompletterande produkter fungerar som "underleverantörer". Erfarenhelerfrån "spjutspelsförelag" som har nått långt i teknikmognad och systemtänkandebör tas tillvara och spridas lill "eftersläntrarna" för att 1984/85:120 348 stimuleratill systemlösningar och nya marknadsstrategier. Slutligen bör programmet hasom uppgift att stimulera bildandet av mer slagkraftiga företagsenheter genomfusioner, produktbyten och liknande stmkturförändringar. Iprogrammet bör ingå åtgärder av den lyp som normall ingår i SINDsbranschprogramverksamhet, dvs. omvärldsanalyser (marknadsstudier m.m.), analyserav enskilda företags konkurrenskraft, konsultinsatser, samverkansprojekl (medeller ulan konsultinsatser), utbildning och stöd till kollektivamarknadsföringsåtgärder på exportmarknaderna. Strukturåtgärdersom vidtas inom energiulmslningsindustrin kommer atl i stor utsträckning ha ensådan risknivå atl finansiering kan ske genom den reguljära kreditmarknadeneller genom att det egna kapitalet utnyttjas. Risknivån kan emellertid i vissafall tänkas vara så stor att förelaget avstår från åtgärden trots alt enlönsamhet kan förväntas på lång sikt. Det kan t. ex. gälla när ell litelförelag överväger att etablera egna försäljningsbolag i utlandet eller närflera små företag gör detta i samarbete. Företagssam-gåenden kan ocksä inrymmariskmoment p.g.a. att svårigheter av olika slag kan uppkomma när del gäller attgenomföra en planerad rationell stmkturförändring. Medbeaktande av de erfarenheter som finns av strukturgarantierna i nuvarandebranschprogram anser industriverket det befogat all införa ell villkorligl,riskavlyftande moment i det finansiella stöd som bör kunna ges inomenergiutmstningsprogrammet. Om ett projekt misslyckas bör alltså befrielse frånåterbetalningsskyldighet till viss del kunna medges. Det finansiella stödet börgå till riskfyllda marknadsinvesteringar, företagssam-gåenden o.dyl.stmkturella åtgärder. Utvecklingsprogrammetför energiutrustningsindustrin bör i en första etapp tidsbegränsas fill de trebudgetåren 1985/86-1987/88. Verksamheten bör fortlöpande följas upp. En samladutvärdering av programmets ditiillsvarande effekter bör göras under år 1987inför beslut om en eventuell fortsättning av programmet. Ett reservationsanslagför hela programperioden bör anvisas i statsbudgeten /86, varvidbestäms hur stor del av anslaget som står till förfogande under respektivebudgelår. FörslagUll anslag för programperioden: SINDis förslag till utvecklingsprogram för denenergiutrustningstillver-kande industrin år 1 2 3 totalt (viaSwebex) 2 (utbildning,konsultinsatser m. m. 3 4 5 12" (delvisvillkorliga lån) _2 4 6 12 " 1984/85:120 349 Olikastatliga anslag lill forskning, utveckling m.m. inom energiforskningsprogrammetär myckel omfattande och uppgår sammanlagt till för de tre budgetåren1984/87. Stödel lill oljeersättande ålgärder uppgår t.o.m.första halvåret 1987 lill . Investeringsprogrammet för fjärrvärme m. m.omfaltar under kalenderåren 1983-84. Slöd lill upphandling genomenergiupphandlingsdelegationen uppgår till . Insatserav ovanstående slag anses nu bl. a. på många områden ha drivit framproduktutvecklingen till en sådan teknisk och kommersiell nivå att stödbehovetsjunker. Del bör enligt industriverkels mening vara möjligl och lämpligt allomfördela det slatliga stödet från FoU-området, med dess avklingandeefterfrågan, lill förelags- och branschutveckling, där behovet av insalser ökarp. g. a. de stmkturanpassningsproblem som kan förväntas. Utvecklingsprogrammetför energiutrustningsindustrin kommer för övrigt att kunna främja en spridningoch lämpligt utnyttjande av den teknik som har tagits fram genom det omfattandestatliga stödet till produktutveckling m. m., exempelvis för systemlösningardär flera företag samverkar. Utvecklingsprogrammetberäknas kosta av energiforskningsprogrammet 1984/87 ochendasl av samlliga ovan uppräknade statliga stöd, omräknat tillhelår. Energiulruslningsindustrinsbehov av slmkluranpassning är inte lika stor inom alla delsektorer. Ålgärdemasomfattning bör därför kunna variera mellan sektorerna och sannolikl heltutebli i sektorer som domineras av ell fåtal större företag. Uppläggningenav programmet bör ske i nära samråd med företagen och föreirädare förarbetslagamas organisalioner, liksom i hillillsvarande branschprogram. Behovetav personal för programmet kan beräknas lill två befattningar förprojektledande uppgifier och en för konlorsgöromål. Samverkanmellan SIND och andra organ Närdet gäller exportfrämjande verksamheler bör elt nära samarbete ske med svenskbygg- och energiexport (Swebex), som är knutet Exportråd, på sammasätt som ett samarbete nu sker mellan SIND: s branschprogram Trä och Swebex.Inom de andra branschprogramomrä-dena (teko, möbler, glas) finns f ö. också ennära samverkan mellan . Arbetsfördelningenmellan SIND och Swebex bör bli den atl SIND, inom de delsektorer avenergiutrustningsindustrin som prioriteras för programinsatser, initierar ensamverkan mellan företag som avser ett brett spektmm av företagsfunktionersåsom produktion, inköp, finansiering, marknadsföring och teknik. Ettdelresultat av denna samverkan kan vara intresse för elt gemensamt agerande påutlandsmarknaderna. 1984/85:120 350 programmetkan dä finansiera kollektiva exporlfrämjande åtgärder för de samverkandeföretagen, medan Swebex svarar för den konkreta utformningen och genomförandetoch kan lägga ut uppdrag på Exportråds övriga organisalion, inkl.handelskontoren. Vid beräkning av behovet av programpersonal inom SIND harhänsyn tagits lill den arbelsmässiga avlastning som Swebex bör kunna svara förnär det gäller exportfrågor. Programmelbör samverka även med andra organ som med finansiellt slöd eller tekniskabestämmelser påverkar energiutmstningsföretagen. Värdefull information omleknik och enskilda företag finns naturligtvis att hämta, med de inskränkningarav informationsutbytet som sekretesslagstiftningen ger, hos exempelvis demånga myndigheter som ger stöd till FoU-projekt, prototyp- ochreferensanläggningar m.m. inom energiområdet. Nedanståendefigur åskådliggör rollfördelningen mellan olika myndigheter av betydelse förenergiutruslningsförelagen, när utvecklingsprogrammet har startat. Funklion Organ (exempel) demonstrations-och proto- ulveckling, statens energi- typanläggningar verk, byggforskningsrådet. Industrifonden,, utvecklingsfonderna Företagsutveckling SIND, utvecklingsfonderna Marknadsföring,export SIND, Exportråd Svenskenergiutruslningsindustri är en betydelsefull del av vårt näringsliv. En slorinhemsk produktion av energiuiruslning skapar goda fömtsättningar attupprätthålla effektiva system för produktion, överföring och användning avenergi i landet. Branschen ger betydande exportintäkter, minskar importen ochger sysselsättning åt f. n. cirka 42000 personer. Branschenomges av en myckel dynamisk miljö där bl.a. förändringar på olika marknader förenergi kan ge snabba genomslag i efterfrågan på och utbudet av olika slagsutrustning. I kan vikande marknader förutses. Utomlands är bilden merasplittrad, men det är angeläget att utnyttja de exportmöjligheter som finns ochsom bör kunna förbättras genom att företagen i ökad utsträckning samarbetar. 1984/85:120 351 Energiulruslningsindustrinsförutsättningar påverkas av myndigheter och åtgärder inom flera politikomräden.Enligt industriverkels mening saknas emellertid en sammanhållen funktion sombevakar branschen från induslripolitisk synpunkl och söker främja dess förmågalill strukturell anpassning inför nya krav och möjligheter. Denindustripolitiska analys- och stimulansfunktionen bör kunna utföras inom ramenför elt utvecklingsprogram för energiutrustningsindustrin, som inordnas i SINDsbranschprogramverksamhet. 1 programmet bör ingå åtgärder såsom marknadsstudier,rådgivning lill enskilda företag, samverkansprojekl av olika slag, utbildning,kollektiv marknadsföring pä export, finansiellt stöd till riskfylldamarknadsinvesteringar saml lill företagssam-gåenden och liknandestrukturförändringar. Programmel inriktas främst på mindre och medelstoraföretag. Utvecklingsprogrammetför energiutrustningsindustrin bör i en första etapp tidsbegränsas tilltreårsperioden /86-1987/88. Koslnadenför programmet beräknas til! Programmel föreslåsbli finansierat genom omfördelning frän de omfattande stafliga stöden tillenergiteknisk produktutveckling m.m. 4 Statens energiverks överväganden och förslag' Regeringenuppdrog åt statens energiverk att tillsammans med statensindustriverk kartlägga och analysera den energitekniska industrinsutvecklingsmöjligheter. En gemensam rapport innehållande en kartläggning av den industri som tillverkarenergiutmstning och dess marknadsförutsättningar i och utomlands harutarbetats och överlämnats lill regeringen. I denna skrivelse redovisar statensenergiverk sina överväganden i frågan. Densvenska energimarknaden genomgår f n. en snabb omställning. Oljeanvändningen har reducerats snabbare än vad manlidigare har räknat med. Användningen av nya bränslen, kol, torv ochirädbränslen, ökar liksom användningen av ny teknik, främst värmepumpar.Omslällningen innebär i allmänhel alt mer miljövänlig leknik utnyttjas. Dennaförändring av energisystemet medför klara möjligheter för svensk tillverkningsindustri.Den kraftiga utbyggnaden av energiförsörjningen som skedde till följd av densnabba ekonomiska tillväxten under 1950-, 1960- och delvis 1970-talel haravlösts av omfattande investeringar i energihushållning och konvertering tillfastbränsleeldning och utbyggnad av ny teknik. Manmåsle dock räkna med att förändringstakten i energisystemet nu kommer all avta,vilkel kommer att ändra förutsättningarna för den tillver-' Skrivelsen frånslatens energiverk återges i sin helhet. 23 1984/85. 1984/85:120 352 En period av strukturomvandling för svenska tillverkare avenergiutmstning är oundviklig. Äveni andra industriländer sker betydande förändringar av energisyslemel.Oljeförbrukningen minskar medan användningen av kol och kärnkrafi och i vissutsträckning också naturgas ökar. 1 början av 1970-lalet ökade industrivärldensenergiförbmkning med ; är ökningstakten näslannoll. Detla har givetvis ett samband med den låga ekonomiska tillväxttakten,men det sammanhänger till stor del med varaktiga förändringar i produktion ochkonsumtion. Detinnebär bl.a. en utveckling mot mindre energiintensiv industri och moteffekiivare uppvärmningsprocesser. Somen följd av delta har efterfrågan på investeringar i nytillkommandeenergiproduklionsanläggningar dämpats också i andra i-länder. Sloradelar av den traditionella energiutrustningsindustrin i västvärlden har därföröverkapacilelsproblem. Det gäller framförallt industrier som levererarförbrännings-, vallenkrafts- och kärnkraftsanläggningar. Som en följd av destagnerande oljepriserna har även investeringarna i oljeutvinning ocholjeproduktion någol mattats, även om Nordsjöområdel också kommer att erbjuda en viktig industrimarknad. För gasförsörjningenpågår en uppbyggnad i anslulning lill det sovjetisk-europeiska projektet, menframtidsutsikterna för nytillkommande utbyggnader ter sig osäkra. Den minskadeefterfrågan på olja medför i viss män ökad efterfrågan på andra varor ochtjänster, men det är svårt att ange hur denna efterfrågeökning kommer attfördelas, dels mellan insalser för energihushållning och energiproduktion, delsmellan olika bränslen. U-ländernabefinner sig i en annoriunda situalion. Man kan här räkna med en snabbareökning av energieflerfrågan. Sannolikt kommer dock ökningstakten ienergiförbmkningen i att mattas något . Detla sammanhänger dels med en dämpad ekonomisk tillväxt, delsmed insatser för ökad energieffektivitel också i . Den största delenav dessa länders energiinvesteringar kommer atl ske i de oljeexporterandeu-länderna samt i några få stora utvecklingsländer, t. ex. , Brasilienoch . Man måste emellertid konstalera att det är mycket osäkert omu-länderna lyckas klara finansieringen av omfattande investeringar inom t. ex.energiområdet. Detta sammanhänger främsl med världshandelns utveckling ochu-ländernas skuldsituation. Mankan således konstatera att det finns anledning att tro alt efterfrågeutvecklingenpå energimarknaderna inom OECD-området kommer att bli förhållandevis dämpadunder den närmaste tioårsperioden. har många tjänste- ochutmstningsföretag en betydande överkapacitet. I utvecklingsländerna är behovetav betydande energiinvesteringar väsentligt större men de finansiellasvårigheterna kommer med all sannolikhet att ulgöra en restriktion. 1 praktikeninnebär det sislnämnda att export till måste baseras på förmånligakrediter- och andra finansieringsvillkor. 1984/85:120 353 Isammanhanget är det också nödvändigl alt beakla atl energiinvesteringar ellerleverans av tjänsler och uthög grad är föremål för öppna eller doldaprotektionistiska åtgärder. Energiverkei har låtit genomföra en särskildutredning om de handelshinder som kan finnas för svensk energiexport. , som redovisas som bilaga 1 i rapporten, framgår att man inom flerainternationella handelsorganisalioner arbetar för atl undanröja sådanahandelshinder men att förhållandena inom energiområdet - av såväl tekniska somförsörjningsmässiga skäl - trols del är sådana atl exportmöjligheterna oflakraftigt begränsas. Särskilt bör noleras atl GATT-överenskommelsen om reglerför offentlig upphandling gör ett undantag för just energiteknik. Delär mot denna bakgrunden man mäste bedöma potentialen för svensk energiexport,dvs. av utrustning och ijänster inom såväl den traditionella energisektorn somden nya oljeersättningsmarknaden. Energisektorn i denna mening kommer ocksåframgenl vara en viktig marknad men det är inte sannolikt att den kommer varamer tillgänglig än andra sektorer i väridsekonomin. På vissa områden ärefterfrågan vikande och konkurrensen myckel hård. De svenska exportmöjligheiernaligger främst i möjligheterna att erövra marknadsnischer, där svenska företag- också som underleverantörer - genom teknik, kvalitet och pris kan vinnaframgångar. Möjligheterna för små och medelslora förelag all göra sig gällandepä exportmarknaden torde främst ligga i samarbete med större företag, t.ex. somunderleverantörer. Sverigehar obestridligen en stark ställning inom vissa delar av energisektorn. Tekniksom tagits fram för svenska behov har ofta elt användningsområde utomlands.Inom ramen för denna utredning har en genomgång gjorls av ett tjugofemlalteknikområden, varvid utsikterna på svensk och utländsk marknad har bedömts.Beskrivningen återfinns i kapitel 2 i rapporten. Av denna framgår att det är entämligen heterogen grupp av teknikområden som behandlas. Nägon egentligenergiteknisk bransch kan inte sägas förekomma. Av den enkäl som industriverkethar låtit genomföra framgår ocksä alt flera av de vikligasle företagen harverksamhet såväl inom som utom de teknikområden som är intressanta för dennautredning. Avgenomgängen framgår all den svenska kompetensen och marknads-utsikternavarierar kraftigt mellan teknikområdena. Inom några traditionella områden, t.ex. vattenkraftsteknik och teknik för elöverföring, har enmycket kvalificerad industri. Inom andra områden, t.ex. förbränningsteknik ochrökgasrening, har först de senaste årens ulveckling på den svenska marknadenskapal fömtsättningar för industriell utveckling som kan visa sig blikonkurrenskraftig ocksä i ett internationellt perspektiv. måste manvarna för alltför långtgående försök frän statsmakternas sida att i förvägvälja ut "vinnare" bland energitekniker och energileknikförelag somär under utveckling. Risken finns att detta kan snedvrida resursutnyttjandetoch medföra att andra satsningar inte kommer till stånd. 1984/85:120 354 Iförsta hand bör nu existerande organ och instrument ulnyttjas för att främjaden energitekniska industrins utvecklingsmöjligheter. Slatens energiverk förfogarf. n. över såväl selektiva forsknings-, utrednings- och demonstrationsprogramsom generella investeringsprogram av betydelse härvidlag. Degenerella programmen, främsl investeringsstöd av den karaktär som funnits underår 1983 och , har effekt atl den allmänna investeringsnivån ökarför energiteknik. Därmed bildas en bas för vidare forskning och utvecklingsamt tillväxt för den berörda induslrin. Samiidigi riskerar ett generelltinvesteringsprogram att medföra en viss "överhettning" på marknadenså att den svenska industrin inte alltid kan hålla normal marknadsbevakning.Det generella investeringsprogrammet kan därför få bieffekten att utländskatillverkare får hjälp att etablera sig på den svenska marknaden. Deinvesteringsprogram som funnits har utan ivekan haftbetydelse för utvecklingen av den svenska energiteknikindu-slrin.