prop · G803157 · 1984-12-31 00:00:00 — Ävenden nu gällande insiderlagen har lill syfte atl molverka insiderspekulalion,Lagen föreskriver alt de i ett börsbolag som normalt erhåller förtroligkännedom om väsentliga förhällanden i bolaget (VD, slyrelseledamöler m,fl,)skall till bankinspektionen anmäla egen och närståendes handel med aktier ibolagel. Tanken bakom införandet av anmälningsskyldighet var atl deanmälningsskyldiga skulle avstå från sådana affärer som inle lål"offentlighetens ljus". Bankinspektionen,som kontrollerar insiderlagens efterlevnad, har inle atl befatta sig med ominsiderspekulalion som sådan ägt rum eller inte. Vad som för kontrollen är avinlresse är endast om anmälningsskyldigheten fullorls på rält sätt, Ilagförslagel behålls anmälningsskyldigheten, men den får en mera underordnadbetydelse än förut. Det huvudsakliga i den föreslagna lagstiftningen, såvittdenna rör skyddet mot insiderspekulalion, är nämligen all personer med näraanknylning till etl börsbolag eller elt bolag som är introducerat på den s.k,OTC-marknaden förbjuds att handla med aktier i det "egna bolagel" däde känner till en händelse i bolagel som inle offentliggjorts. Etl särskiltförbud föreslås gälla i den siluationen, att en Prop.1984/85:157 121 juridisk person avser atl lämna ett olTentligt erbjudandeom att förvärva aktierna i ett akliemarknadsbolag (ell s.k. lake-over-bid). Överträdelse av förbud mot handel i de här avsedda fallenkan i allvarliga fall medföra straff för insidern. Både utsträckningen avlagregleringen till OTC-bolag och kriminaliseringen av insiderspekulalion ärnyheter i förhållande lill vad som gäller. Utredningen redovisar i korlhel följande skäl förförslaget. Del finns indikationer på all insiderspekulalion förekommil.Eftersom förtärandet som sådant hitlills inle har omfattats avsamhällssanktioner, saknas emellertid offentligt maierial som belägger altinsiderspekulalion verkligen ägt rum. Utredningen har dock funnit att redanmisstanken om att insiderspekulalion förekommer på ell så allvariigl sättrubbar förtroendet för värdepappersmarknaden atl en samhällssanktion redan pågrund härav bör finnas, Åven andra omständigheter talar för en lagstiftning avföreslagen art. Det har t,ex, visal sig alt personer som är anmälningsskyldigaenligt insiderlagen, trols bankinspektionens klara avståndstaganden därifrån, ioacceptabel ulslräckning gör affärer med aktier i eget bolag i nära anslutningtill offentliggörande av kursdrivande informalion. Då sådana affärer, somskadar förtroendet för marknaden, inle synes kunna utmönstras päfrivilligheiens väg, är enligt utredningens mening förbudsvägen den endamöjliga. Det bör nämnas att under ulredningsarbelets gäng handeln med aktier påStockholms fondbörs, både i fråga om omsättning och kursutveckling, undergåtten dramatisk utveckling: fondbörsen har vuxil lill en av de tio största ivärlden. Det är angeläget atl det på en marknad av denna dimension finns enreglering likvärdig med den som förekommer internationellt på utvecklademarknader, 1 säväl , som har sålunda insiderspekulalionkriminaliserats. De av utredningen föreslagna straffsanktionerna knyter sigalltså till två slags förbud. Det första förbudet Iräder till i den situationenatt fråga väckts i ett företag (erbjudande företaget) om att erbjudaaktieägarna i ett aktiebolag (erbjudna bolagel) att förvärva deras aktier. Den somhar kännedom om planerna får då. enligt förslaget, inte handla med akiier idel erbjudna bolaget eller i det erbjudande företaget, om della är s.k. aktiemarknadsbolag,förrän erbjudandet offentliggjorts eller förfallit. Flera begränsningar finnsbeträffande förbudets tillämpningsområde. Förvärvser-bjudandet måste avseaktier i akliemarknadsbolag, dvs. börsbolag eller bolag vars aktierindroducerals på den s.k. OTC-marknaden. Vidare gäller förbudei endasl dem somfåll kännedom om planerna i egenskap av arbetsdier uppdragstagare i nägot avde båda inblandade företagen eller deras moderbolag eller moderförelag jämleslörre aktie- eller andelsägare i något av de av erbjudandet berörda förelagen.Med slörre aklie- eller andelsägare förslås innehavare av avaktierna eller andelarna eller så många aktier eller andelar som motsvararminst av rösterna för samtliga akiier eller andelar. Med handel föregen räkning Prop.1984/85:157 122 likställshandel för annans räkning eller att med råd eller på annat därmed jämförligtsätt föranleda annan lill köp av aktierna. Delandra förbudet är av mera allmän karaklär, så lill vida att det gäller så snarti ett akliemarknadsbolag eller dess moderbolag eller moderföretag inträffat enomsländighet som är av beskaffenhet att väsentligl påverka kursen på aklie iakliemarknadsbolaget då den blir allmänt känd. Utredningen har i denna delknutit an lill inregistreringskoniraktet för börsbolag och föreliggande avtalmed OTC-bolag, som stadgar informalionsskyldighet för bolagen i motsvarandesituation. Den som har kännedom om omständigheten och har s,k, insynsställningi akliemarknadsbolaget får i ell sådant läge inle handla med aktier i bolagel,förrän omständigheten offentliggjorts. Likaså avses det bli förbjudet atl medråd eller på annat därmed jämföriigt sätt föranleda annan till handel med.sådan aklie. Del är företrädesvis de som är anmälningsskyldiga enligtinsideriagen som anses ha insynställning, dvs, styrelseledamot eller suppleant,verkställande eller vice verställande direkiör, revisor eller suppleant samtinnehavare av sådan ledande befattning som normalt kan anses medföra kännedomom kurspåverkande händelser i bolaget, Krelsen föresläs emellertid bli någotutvidgad. Med ledande befattningshavare jämställs den som har etl kvalificeratuppdrag av sladigvarande nalur för bolagel. Den som har befattning elleruppdrag som sagts i bolagets moderbolag eller moderföretag har i förslagelockså gells insynsställning i akliemarknadsbolaget. Detsamma är fallet med densom är bolagsman (dock ej kommanditdelägare) i elt handelsbolag som ärmoderföretag till aktiemarknadsbolaget. Slutligen hänförs fysisk person medstort innehav av aktier i akliemarknadsbolaget till insiderkretsen, Elt sådantslort innehav föreligger om aktierna motsvarar avaktiekapitalet eller minst 5 procenl av rösterna för samtliga akiier i bolaget. Begreppetinsynsslällning är en lagleknisk term. Det är ofrånkomligt atl ickeoffentliggjord, kursdrivande information kan nå ulanför den krets som gettsinsynsslällning, Allmänl selt har dock den angivna kretsen ett informationsförsprångi förhållande till andra. Vid urvalet av vilka som skall anses hainsynsslällning har också beaktats, atl de angivna kategorierna har en sådanställning eller funkiion alt särskilda krav kan ställas pä dem. Derasförhållande till bolagel gör också att insiderspekulalion av dem är mera ägnadatt rubba förtroendet för marknaden än då informalionen UtnytQas av någon sommera av en tillfällighet fått tillgång lill den. För alt kunna utövaerforderiig kontroll är det också nödvändigl all kretsen inle görs alltförstor. Somnyss nämnts behålls i förslaget den nuvarande anmälningsskyldigheten enligtinsideriagen i princip. Detta beror i första hand på att anmälningarna anseitsvara värdefulla för kontrollen av förbudsbeslämmelserna. Skyldighelen att göraanmälningar kan härjämte fylla en återhållande funktion vid sidan av deföreslagna förbuden. 1984/85:157 123 1förslaget är anmälningsskyldigheten uiformad på väsentligen samma sätt somhittills. Några ändringar har dock föreslagits. Anmälan skall sålunda görasinom i slället för såsom nu inom en månad. Vidare haranmälningsskyldigheten föreslagits bli slopad i de fall innehavet eller ändringi innehavet understiger 50 aktier. Detsamma gäller då innehavet ökats lillföljd av fondemission. Bankinspektionenhar i utredningens förslag tilldelals rollen som övervakare av lagstiftningeni sin helhet. När det gäller fall av misstänkt insiderspekulalion fårinspeklionen befogenhet alt inhämla uppgifter för ulredning av förhållandena.Del är dock endasl beröri förelag eller dess moderbolag/moderföretag eller densom kan antas ha överträtt ett förbud som omfattas av uppgiftsskyldigheten.Kvarstår antagande om brott efter bankinspektionens undersökning, kaninspektionen göra ålalsanmälan. Denna rätt är vad man kallar exklusiv, vilketinnebär att ätal inte fär väckas om inle anmälan från inspektionen föreligger,1 prakliken lorde detta också innebära, atl polisutredning inte påbörjas,såvida inle inspeklionen föranstaltat därom. Finner domslol vid sinprövning alt något av de här redovisade förbuden överträtts och att della skettmed uppsåt, skall enligt förslagel dömas för ekonomiskt missbruk av förtroligföretagsinformation till böter eller fängelse i högsl . Är broiteipå grund av omsättningens slorlek eller annan omsländighet grovt, kan domen blifängelse i högsl två är. Om någon överträtt förbud av grov oaktsamhet, dömesför ovarsamt ekonomiskt UtnytQande av förtrolig förelagsinformalion lillböler,Att straff inle begränsats till de fall där någon uppsåtligen brutit molell förbud, beror på att svårigheten att styrka uppsåt alltför mycket skullebegränsa möjligheten atl ingripa mol klandervärda affärer. Vidare skulle ensädan begränsning ge uttryck för en alllför slor tolerans mol mycketförsumliga insiders. Då förbud överträtts genom mera harmlösa affärer kan dockpåföljd undvaras. I ringa fall skall sålunda ej dömas till ansvar.Ansvarsfrihet föreslås även för den som kan ha medverkai till straffbelagdgärning. UtöverstraffpåföQd kan domstolen låta helt eller delvis förverka värdet av denvinning som uppkommil lill följd av brottet. Det kan framhållas, att sådanlförverkande i vissa fall kan drabba ocksä den som inle kan görasstraffrättsligl ansvarig för insiderspekulalion. Förutsättningen är dock alltidatl brott blivit begånget. Typexemplet är atl en person i insynsslällning påelt olillålel sätl, t,ex, genom lämnande av tips, föranlett annan till sådanaktiehandel som "insidern" inle fått göra själv; den tipsades vinningkan då förverkas. För att inte oskäliga resullal skall uppslå fär dockförverkandeförklaring underlåtas om sådan framstår som obillig. Normaltsett lorde redan bankinspektionens utredningsbefogenhet ha gynnsam effekt närdet gäller atl motverka insiderspekulalion, Överiämnande lill ålal tordeendasl komma atl ske undantagsvis och i huvudsak endasl i allvariiga fall. Prop.1984/85:157 124 Vid sidan av bestämmelser lill motverkande avinsiderspekulalion upptar förslaget bl,a, regler till skydd för enskildainvesterare i värdepapper. Reglerna omfallar dem som yrkesmässigl förvaltarfondpapper för annans räkning utan all slå under bankinspeklionens tillsyn. Medan fondkommissionärs förvaltning av fondpapper förannans räkning är omgärdad av ell slort anlal regler till uppdragsgivaresskydd, åtnjuter den som lämnat ett förvaltningsuppdrag till annan förvaltareinte annal skydd än del den konsumenlrättsliga lagstiftningen eller annan allmänlag ger. Fall har iniräffal som visar alt kundförlusterna till följd av alltförspekulativa inslag i förvallningsverksamhel varil betydande. Även om såvitt ärkänt missförhållanden f n. inte förekommer finns skäl att samhället genom detmarknadsövervakande organet får möjlighet till insyn i verksamhelen ochtillfälle atl påverka denna i önskvärd riklning, om behov därav skulleuppkomma. Mot denna bakgrund föresläs. att den som yrkesmässigtförvaltar fondpapper för annans räkning är skyldig att på begäran avbankinspektionen lämna inspektionen uppgifter om förvaltningsverksamheten.Finner bankinspeklionen att sådan förvaltningsverksamhet bedrivs i former somäventyrar enskildas kapitalinsatser eller annars är otillbörlig moluppdragsgivare, får bankinspeklionen göra skriftlig framslällning tillförvaltaren all denne skall vidta sådan åtgärd för att åstadkomma rättelse somär skälig med hänsyn lill omständigheterna. Om inte sådan framslällning iakttasfår bankinspektionen i beslut göra anmärkning om missförhållandet, Möjlighelentill sådant beslut, som föreslagits med 31 § andra stycket fondkommissionslagensom förebild, kan Qäna som ell påtryckningsmedel. Beslutet kan också hafunktionen att varna allmänheten för att ta förvaltarens Qänster i anspråk ochdärmed begränsa befarade kundförluster. Beslutet kan överklagas lillregeringen, 1 de fall ell missförhållande kan angripas med åtgärd enligt denkonsumenträttsliga lagstiftningen förutsätts att bankinspektionen samråder iärendet med /konsumentombudsmannen (KO), Framkommer vid sädanlsamråd att KO skall la upp ärendet är detta avslutat för bankinspektionens del. I betänkandet underslryks vikten av att marknaden snabbtfår tillgång till den information som behövs för atl underbyggdaplaceringsbeslut skall kunna göras. Med utgångspunkt från nämnda intressediskuteras behovet av lagsliftning för atl förbättra informationen lillinvesterarna. En skiQe-linje dras mellan å ena sidan informalion ommarknadsläget och information om aktiemarknadsbolagens situation och å andrasidan övrig informalion som kan påverka bedömningen av aktierna på marknaden.Det anses i första hand vara en uppgift för styrelsen för fondbörsatt lillse eller verka för att information av det förstnämnda slaget hållergodtagbar standard. Såviit gäller övrig information anses informationen omväsentliga ägarförändringar i ell akliemarknadsbolag kunna förbättras. Prop.1984/85:157 125 ändringar kan vara kursdrivande och då enoffentlighetsprincip gäller på området, föreslås därför en skyldighel attanmäla slörre aktieinnehav och senare väsentliga förändringar i dessa tillbankinspektionen. För att informalionen snabbt skall nå marknaden föreslås attbankinspeklionen genast skall underrätta om innehållet imottagna anmälningar. Gäller anmälan innehav i elt OTC-bolag skallbankinspeklionen även underrätta den fondkommissionär (maker) som enligtavtal med bolaget fastställer kursen på bolagets aktier. I syfte attallmänheten alltid skall ha möjlighet atl på ell enkell säll skaffa sig en bildav de väsenlliga ägartörhållandena i ell bolag föreslås vidare attanmälningarna hos bankinspeklionen skall sammanföras i ett s,k, ägarregister. Enligtförslaget skall tre olika slag av aktieinnehav rapporteras. Som förutsättninggäller alt innehavet har etl röstvärde som moisvarar avrösterna för samtliga aktier i bolaget (gränsvärdet). Anmälningsskyldighetengäller 1) akiier som ägs av en juridisk person, 2) akiier som ägs tillsammansav två eller flera företag som ingår i samma koncern saml 3) akiier som ägs avtvå eller flera som med varandra träffat avtal om att anskaffa aktier ibolaget, I sistnämnda fall är det alltså förekomsten av etl s.k,konsortialavial som medför anmälningsskyldighet, förutsatt atl avtalsparternatillsammans äger aktier som har etl röstvärde molsvarande det förut nämndagränsvärdet. Anmälningsskyldighetuppkommer så snart etl aktieinnehav som sagls föreligger saml härefter vidvarje lillfälle som innehavet, sedan senast gjord anmälan, ökat eller minskatmed vad som motsvarar 5 procenl eller mera av rösterna för samtliga aktier ibolagel. Anmälningar skall alltså göras trappsiegsvis. Den nu berörda anmälningsskyldigheten är i förslagelsamordnad med den särskilda skyldighelen atl anmäla aktieinnehav ochförändringar däri som gäller person med insynsställning, 1 s,k. insideranmälanskall sålunda särskilt anges om innehavet motsvarar minsl av rösternai bolaget, Åven uppgifter om sådana innehav skall införas i det omnämnda, avinspeklionen förda ägarregisiret. Innebär insideranmälan väsentlig ändring ivad som kan antas vara känt i fråga om ägarförhållandena i ellakliemarknadsbolag, skall vidare och, i förekommande fall,OTC-bolagels s,k, maker underrättas. All underrättelse inle skalllämnas om alla anmälningar av detta slag, beror på atl person medinsynsslällning är skyldig all anmäla också sådana förändringar i innehavet somär av mindre omfallning. Det kan här göras en påminnelse om alt bl,a, fysiskapersoner med större aktieinnehav skall anses ha insynsställning i ettaktiemarknadsbolag. Genom förslagels ulformning sörjs alliså för all allarättssubjekts slörre innehav av aktier i aktiemarknadsbolag och väsenlligaförändringar däri kommer lill offentligheten. Genom förslaget ökas bankinspektionens befogenheter ochmöjligheter till insyn på värdepappersmarknaden. Prop.1984/85:157 126 tionen får möjlighet atl inhämta viss information tillledning för bedömningen av om insiderspekulalion i förslagels mening skett.Vidare ges inspektionen förutsättningar all informera sig om och påverka sådanyrkesmässig förvaltningsverksamhet som bedrivs av annan än den som slårunder inspeklionens lillsyn. Härutöver ger förslaget bankinspeklionen tillfälleall på ell mera allmänl plan spela en attitydpåverkande eller etikskapanderoll till gagn för utvecklingen på marknaden. Grundläggande för denna allmänna uppgift är en allmänlhållen bestämmelse i förslagel med innehållet, att handel med och förvaltningav fondpapper skall bedrivas, så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknadenbevaras och enskildas kapitalinsatser inte äventyras. 1 förslaget gesinspektionen befogenhet att meddela de allmänna rekommendationer som behövsför tillämpningen av bestämmelsen. Nämnda befogenhel har kommit till för attundvika en lagreglering som är alltför detaQrik. Del förutsätts atlrekommendationerna i huvudsak skall kunna ersätta lagsliftning. Det är ocksåförutsatt att bruket av rekommendationer skall ske så att en lämplig samordningmed börsstyrelsens uppgifler på börshandels omräde kommer till slånd. För att bankinspektionen skall kunna följa upp om givnarekommendationer har avsedd verkan, föreslås all inspeklionen får inhämtabesked huruvida rekommendation iakttagits. Nägon obegränsad rätl att utöva ensådan frågerätt föreligger dock inte enligt förslaget. Den begränsning somgjorts innebär, all besked får inhämtas av juridisk person som uteslutandeeller sä gotl som uteslutande förvaltar eller handlar med fondpapper eller avannan som i betydande omfattning bedriver sädan handel eller förvaltning, 1 anslulning till frågan om utökad insyn och ulökadebefogenheter för bankinspektionen aktualiseras om behov föreligger atlkarllägga och i förekommande fall ingripa mol vad som benämns utnytQande avmarknadsinformation. Då kursen på aklie med nödvändighet påverkas av tillgångoch efterfrågan på aktien är del naturligt atl den som har vetskap omförestående slora köp eller försäQningar kan utnyttja sin informalion till egenvinning. Sker detta avviker förfarandet från insiderspekulalion endast på delsättet att det är en annan typ av exklusiv information som utnytQas, nämligenden om orderläget. Lagstiftning mot företeelsen som sådan kan väl övervägas,men ulredningen har avstått från förslag därom, bl.a, med hänsyn till att dettorde finnas förulsältningar att komma lill rätla med problemet genomfrivilliga åtaganden. Det bedöms emellertid vara av vikl alt inspektionen gesförutsättningar till bedömning av företeelsens förekomst eller utbredning.Utredningen föreslår därför att juridisk person som gjort stora köp ellerutförsäljningar med inverkan på kursen på begäran skall lämna bankinspeklionenuppgift om dem som kände till atl affären eller affärerna skulle genomföras.Som föruisättning för uppgiftsskyldighet gäller dock bl,a, att väsentligkursändring skett. 1984/85:157 127 Igällande rätt är del i första hand med slöd av lagen (1908; 129 s, 1) med vissabeslämmelser om handel med fondpapper (fondhandelslagen, FHL) sombankinspeklionen kan få inblick i enskilda fondpappersaftärer. Enligtfondhandelslagen skall uppgifter om affärer med fondpapper dokumenteras i s.k,avräkningsnotor, som bankinspeklionen kan infordra. Utredningenanser att ett system med avräkningsnotor inte kan avvaras. Skyldigheten atlupprätta nota, som är allmän, inskränks dock all gälla fondkomissionärer. Ifråga om vilka uppgifler som skall framgå av avräkningsnota görs endast smärrejusiering och hanteringen av notorna föreslås gå till på i princip samma sättsom . Detta hindrar inte all etl anlal bestämmelser i fondhandelslagenanseits kunna slopas. De kvarvarande har i reviderat skick överförts till denvärdepappersmarknadslag som föreslås. Vidsidan av de nu redovisade förslagen lill lagbeslämmelser, vilka alla är avseddaalt ingå i lag om värdepappersmarknaden som föresläs träda i kraft den 1 juli1984, föreslås i betänkandet vissa andra lagstiftningsåtgärder. Den bestämmelse ifondkommissionslagen (39 §) som tillkommit för att motverka atlbefallningshavare och andra som har en nära anknylning lill fondkommissionärgör egna aktieaffärer i slrid med uppdragsgivares iniressen eller medutnyttjande av sin exklusiva kännedom om orderiäget föreslås få en ändradutformning. 1 fortsättningen skall gälla, att nämnda kategori, i motsats tillvad fallet i praktiken är . skall kunna gå ur en placering redan efter elt åroch atl förvärv av värdepapper, inom vissa gränser, skall kunna finansieras medkredii. Samlidigt görs den skärpningen, att den som omfallas av 39 § inlefår förvärva sådana fondpapper som fondkommissionären åtagit sig alt köpa, omfondkommissionärens köp kan anias höja kursen på fondpapperen. Motsvarandeskall gälla i fråga om försäQning. Enannan bestämmelse i fondkommissionslagen, 21 S, föreslås ocksä ändrad, så altäven akiier som introducerats på den s.k. OTC-marknaden vid sidan av börspapperskall kunna godtas som säkerhet vid kredit som fondkommissionär lämnar. 1betänkandet förekommer vidare ell förslag - utan närmare anknytning tillvärdepappersmarknaden - att kreditaktiebolag, finansbolag och fondkommissionsbolaginte skall omfattas av 12 kap, 7 § försia slycket aktiebolagslagen (1975:1385), Sisinämnda bestämmelse innebär atl aktiebolag inle får lämna penninglånlill aklieägare, slyrelseledamol eller verkslällande direkiör i bolaget eller iannat bolag inom den koncern bolaget tillhör. Förbudet omfattar även enomfångsrik krets som är nu nämnda personer på visst sätt närstående. Syftet medförbudet är dels att förebygga en urholkning av etl akliebolags bundna kapitaloch dels all hindra den form av skatteflykt som yttrar sig i atl aktieägareeller personer i ledande ställning i ett bolag lar lån från detla för privatkonsumtion. Prop.1984/85:157 128 Skälet till att nyssnämnda lyper av aktiebolag föreslåsundanlagna frän läneförbudet är all kredilgivning ingår som etl normalt led ibolagens verksamhet och atl det därför kan antas alt lån frän "egnabolagel" är etl fulll legitimt utnyttjande av bolagets Qänster, Härtillkommer att bolagen har haft svårt atl förebygga alt låneförbudel överträds,vilkel är en följd dels av mängden kredilärenden hos bolagen och dels denvittomfattande krets som är uteslängd från lån, I stället för det absoluta förbudet enligtaktiebolagslagen föreslås att del i de speciallagar som gäller för här aktuellaslag av aktiebolag skall införas en bestämmelse av innebörd att bolagen tillstyrelseledamöter och andra med inflytande i bolagen inle får lämna lån påandra villkor än dem som normalt uppslälls vid lån från respektive bolag,Förslagel anknyter delvis lill banklagstiftningens bestämmelser på motsvarandeområde. Den "förbjudna kretsen" är betydligt snävare beslämd än iakliebolagslagen. Av förslagel föQer bl,a, också, all beslut om lån till någoni den angivna kretsen skall fallas av bolagets styrelse och uppgifler om låneninföras i en särskild förteckning. De senare bestämmelserna främjareffektiviteten i tillsynen, vilken beträffande alla bolagen ulövas avbankinspeklionen. För fondkommissionsbolagens del föreslås ytterligareuppmjukning av gällande regler. Enligt förslaget skall nämligen fondkommissionsbolaginte heller omfattas av det i 12 kap, 7 § tredje slycket akliebolagslagenintagna särskilda förbudet mot lämnande av penninglån i syfte alt gäldenäreneller honom närstående skall förvärva akiier i bolagel eller i annat bolag inomsamma koncern. Vidare föreslås att bestämmelsen i 7 kap, I § aktiebolagslageninte skall utgöra hinder för fondkommissionsbolag alt som säkerhel för lånmotta aktie i moderbolag.