prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är i första hand en fortsatt exportökning samt en lageruppbyggnadsom beräknas ge de starkare lillväxlimpulsema. En annan faktor som också bidrarär en förväntad stark efterfrågan på investeringsvaror. I övrigt väntas deninhemska efterfrågan öka endast måttligt. 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Efterfråganpåjärnmalm på världsmarknaden ökade snabbt 19831984 i samband med attstålproduktionen, inte minst i , drogs upp mer än beräknat.Malmlagren i förbrukarledet var dessutom små . En viss knapphetpå malm gjorde sig gällande . Detta gällde särskiltkulsinter, där den svenska gruvindustrins konkurrenssituation är stark.Exportleveranseraa kom under dessa förhållanden atl öka kraffigi eller med ca42% räknal i volym. Leveranserna fill EG - huvudmarknaden - ökade än mer,innebärande fortsatta marknadsandelsvinster. Trots en väsentlig uppdragning avmalmproduktionen -innefattande åtempptagen drift i kulsinlerverket iSvappavaara - kunde den mycket kraftiga leveransuppgångengenomföras endast tack vare en belydande lagerneddragning. Situationenför den svenska järnmalmsindustrin är ljus; efterfrågan ärslörre än utbudet. Den maximala produktionen bedöms uppgå lill ca 21milj. ton, en ökning på jämfört med . Den möjliga ökningen avleveransvolymen blir dock betydligt mindre, eflersom lagerminskningen under1985 endasl kan bli blygsam i jämförelse med den som skedde 1984. Utrymmel fören höjning av exportvolymen 1985 blir därmed begränsat fill iförhållande lill 1984. Avsällningslägetför de svenska irävaruexporlörerna var fortsatt svagl under de första månadernai år. T. o. m. febmari låg exportförsäljningarna för leverans 30%lägre än föregående år. fick de svenska sågverkenvidkännas en försvagning av marknaden för trävaror utomlands, framförallt iEuropa. På huvudmarknaderna, och föllexportvolymen 1983-1984 och på europamarknaden totalt kom skeppningarnahärigenom alt minska med 71/. På de översjöiska marknaderna steg dockexporten ytterligare och del lotala exportbortfallet begränsades till ca 5%.Även prisnivån utsattes för en viss press nedåt under senare delen av 1984.Mellan helåren 1983 och 1984 kom exportpriset likväl alt öka . 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 72 Undervåren 1984 drogs produktionsnivån ned något efter att ha legatvid kapacitetstaket. Under resterande delen av året kom produktionen att bli istort sett oförändrad och totalproduktionen blev nära 12 milj. kbm. motsvarande en ökning på 1983-1984. Då leveransema till hemmamarknadenförblev i slort sett oförändrade steg lagren av trävaror under loppel av 1984. Efterfrågelägelpå exportmarknaderna väntas förbli svagt . Utbudet av framföralltgranvaror är besvärande stort och granpriset, som föll redan mot slutet av1984, har fallit ytteriigare . Exportpriserna bedöms totaltsett sjunka 1984-1985 medan de svenska skeppningarna beräknas minska 5 %.För alt undvika en betydande lageruppbyggnad förutses sågverkensproduktionsvolym minska 1984-1985. Kapaciteteninom såväl den västeuropeiska som den nordamerikanska pappersindustrinutnyttjades i det närmaste helt . Delta gäller även de svenska bmkensom under en längre fid fått ta del av en kraftig utländsk efterfrågetillväxlpå merparten av sitt sortiment. Den svenska exportökningen bars till störstadelen upp av en stark tillväxt på den europeiska marknaden. Till USAtredubblades pappersexporten och denna marknad blev därigenom den sjundestörsta. Tillväxten i den totala orderbeläggningen dämpades dock mot slutet avåret. Leveransvolymen översteg konsumtionsbehovet och lagren stegdärigenom i de olika distribufionsleden i . Lagertillväxten beräknasdock ha avstannat mot slulet av året. Sammantaget steg den svenska exportvolymendrygt 1983-1984. Även prisema höjdes betydligt under loppel av året - drygt11 % mellan fjärde kvartalet 1983 och . Mellan helåren1983 och ökade exportpriserna . Parallelltmed leveranstillväxten steg produktionsvolymen drygt 81/1983-1984 ochhärigenom kom bmkens kapacitetsutnyttjande att uppgå till , dvs. ipraktiken nära fullt kapacitetsutnyttjande. För1985 kan man räkna med en fortsatt men betydligt långsammare marknadstillväxtutomlands, framföralll beroende på lagercykeln i köpar-leden. Även ökningen avden svenska exporten av papper och papp väntas därför bli mer dämpad under 1985jämfört med . Här har antagits att exportvolymen skall kunna stiga 4%1984-1985. Genom kapacitetstillskott beräknas produktionsvolymen kunna öka meddrygt 3 1/. Marknadenför avsalumassa har alltsedan hösten 1984 präglats av en viss obalans mellanutbud och efterfrågan genom avsevärda tillskott av produktionskapacitet iVästeuropa. De svenska bruken lyckades likväl försvara sina marknadsandelar påeuropamarknaden, vilka förstärkts under första halvåret 1984.Däremot fick de kanadensiska bmken vidkännas andelsförluster. Sammanlaget stegexportvolymen 61/1983-1984. Obalansenpå marknaden fick även slora återverkningar på prisema. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 73 Den prisnivå som etablerades kundeinte försvaras då den nya massakapacitelen tillkom. Exportprisetföll med ca /ton under loppet av . Räknat i svenskakronor förblev dock priset i stort sett oförändrat fram fill tillföljd av uppgången för den amerikanska dollam. Mellan helårsgenomsnilten 1983och 1984 steg exportpriset . De svenska massabmken utnyttjade i det närmaste hela sinkapacitet och produkfionsvolymen steg drygl 1983-1984. Massabehovet inom den europeiska pappersindustrin väntasöka endast måttligt . Det ökade massaulbudet beräknas leda till enminskad import från , men även i viss omfattning från . De svenskaexportleveranserna har antagits falla tillbaka etl par procent 1984-1985.Exportpriset har sänkts betydligt under årets försia månader och förstakvartalets prisnivå beräknas ligga lägre än fjärde kvartalet 1984.Prisel har antagits bli i stort sett oförändrat under återstoden av året. Föratt undvika en lagemppbyggnad förväntas produktionsvolymen minska drygt 2%1984-1985. Inom skogsbruket beräknas avverkningarna ha minskat under1984 -framförallt beroende på de besvärliga klimatiska förhållandena . Tendenser till begynnande försörjningsproblem synes härmed hauppstått eflersom virkesbehovet var fortsatt stigande. Sågverksindustrins råvamförbrukning sleg drygt 2%1983-1984 och massaindustrins . Totalt steg virkesförbrukningen (setabell 4:2). Då den inhemska tillförseln bromsades fick en stor delav det ökade virkesbehovet täckas genom en kraftigt ökad import av massaved. Tabell4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1983-1985 Fast mått utan bark (barr- ochlövträ) Förändringfrån föregående år, % resp. 1000 kbm Produktion 48260 -2,6 Sågtimmer 22270 -3,2 Massa-och boardved 22800 -25 Övrigt rundvirke 3190 0,2 Summa tillgång 51300 1,0 Lagerförändring (1000 kbm) - 80 -2500 Massa-ochboardved 25 570 5,9 Summa användning 51300 1,0 1,1 -1,6 3,8 0,4 5,0 -1,3 -5,0 Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 74 Dessutom drogs lagren av såväl massaved som sågtimmerned betydligt och minskningen uppgick till 2,6 milj. kbm. Motbakgmnd av den svaga produktionsutvecklingen som kan väntas inom särskiltsågverken har den totala rundvirkesförbmkningen bedömls minska med drygt 1%1984-1985. Mot bakgmnd av de fortsalt besvärliga väderleksförhållandenahar avverkningsvolymen bedömts kunna stiga endasl någon procenl 19841985.Massavedslagren skulle därmed behöva reduceras med yllerligare en dryg milj.kbm. och importen av massaved fortsätta att öka om än i betydligt lägre lakt än1984. Järn-och stålindustrins eflerfrågeläge var myckel gott även om en vissförsvagning kom all märkas mol slutet av året. Exportleveransernafortsatte all öka och tillväxten 1983-1984 blev räknat i volym. Detvar specialstålet, liksom också ämnesexporten, som svarade för större delen avökningen, medan den tidigare expansionen för handelsstålet bromsades upp.Särskilt kraftigt ökade leveranserna till dit exporten räknati ton fördubblades. Huvuddelen av denna ökning gällde handelsslål och ämnen,medan exporten av specialstål ökade väsentligt också lill EG. Deninhemska efterfrågan ökade också relativt snabbt, buren framförallt av enuppdragning av verkstadsproduklionen men också av upphörande lageravveckling iförbmkarleden. Efterfrågetillväxten kom dock i stigande utsträckning atl riktasmot utlandet. Ökningen av de svenska stålverkens hemmaleveranser blev därigenomblygsam. En förklaring härtill kan vara högre vinstmarginaler för ullands- änhemmaförsäljningen. Stålexportenberäknas bli i stort sell oförändrad 1984-1985. Den internafionellastålefterfrågan förutses nämligen öka endasl svagt, särskilt som man kanförmoda att den uppbyggnad av stållagren som skedde kan komma attupphöra i och t. o. m. vändas i en nedgång i . Enviss försiktighet från de svenska stålföretagens sida kan inte heller uteslutasvad gäller leveranserna till , där olika typer av handelsrestrikfioner förhandelsstälet f. n. diskuteras. Deninhemska förbmkningslillväxten beräknas bli svagare 1984-1985 än 1983-1984. Enuppbyggnad av stållagren inom särskilt verkstadsindustrin fömtses dock bidragatill efterfrågetillväxten . Ett visst tillbakalrängande av importensandel av tillförseln vänlas kunna ske varför den inhemska produktionen beräknaskomma att öka 1984-1985. Därvid har förutsatts en viss uppbyggnad avstålverkens egna lager. Densvenska verkstadsindustrins exportvolym ökade 1983-1984. Efter enmarkanl exportlillväxt begränsades den fortsaita ökningentill från första lill . Enligt konjunkturbarometern harorderingången från exportmarknaderna fortsatt öka under försia kvartalet 1985samtidigt som orderstockarna återigen 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget vuxit.Den förhållandevis blygsamma ökningen av exportleveranserna mellan halvåren1984 kan till viss del förklaras av förlängda leveranstider fill följd av fulltkapacitetsutnyttjande inom vissa delsektorer. Denkraftiga exportökningen i kombination med etl betydande positivt lageromslagkom att svara för huvuddelen av efterfrågetillväxten på verkstadsvaror 1984.Den inhemska efterfrågan (exkl. lager) beräknas ha ökat 1984-1985. Genomdevalveringen sänktes de svenska producenternashemmamarknadspriser kraftigt relativt importpriserna. Höjningen av de relativahemmapriserna har dock alltsedan dess varil snabb och under fjärde kvartalet1984 var de återigen högre än före devalveringen. Räknat mellanhelårsgenomsnitten 1984 och 1983 blev höjningen . i kombinationmed den svenska verkstadsindustrin höga kapacitetsutnyttjande medförde altimporten kom atl öka med 1983 1984. Produktionen ökade samtidigtmed . För1985 förutses en fortsatt fillväxt av exportmarknaderna samiidigi sommarknadsandelarna väntas bli oförändrade. Exportvolymen beräknas öka 8 1/2%1984-1985. Deninhemska efterfrågan (exkl. lager) beräknas öka måttligt bortsett från enmarkant uppgång i efterfrågan på investeringsvaror. Den under andra halvåret1984 påbörjade lageruppbyggnaden beräknas fortsätta och ge ett icke obetydligtfillskott till efterfrågan. Tabell4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 19831985 Förändring från föregående år. -0,5 'Produktionen framkommer som saldot i balansen och avviker från statistiskacentralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 76 Totaltberäknas efterfrågan öka 1984-1985. Importvolymen har bedömts öka . Denhär redovisade efterfrågeutvecklingen beräknas medföra att produktionen inomverkstadsindustrin höjs 1984-1985. Det är ett något högre tal än det somdirekt framräknades i försöijningsbalansen. Efterfrågelägelför den svenska varvsindustrin har, med undantag av de delar somberörs av offshoreverksamheien, varit myckel svagt. Orderstocken förhandelsfartyg mätt i bmttoton halverades och behovet av nya order ärmycket stort inom delar av branschen. Exportenav nybyggda fartyg minskade kraftigt . levererades 9 fartygmed ett sammanlagt värde av . Även exporten av plattformarsjönk då inga slörre bostads- eller borrplattformar färdigställdes förutländska beställare. Försäljningen av begagnade fartyg till utlandet ökadedäremot ytterligare någol. Totalt har exporten av varvsprodukler minskat med40% i volym 1983-1984. Leveransema av nybyggda fartyg till inhemska köpareökade däremot markanl 1983-1984. Även lagren av varor i arbele ökade. Deltaresulterade sammantaget i en oförändrad produktion för de svenska varven 1983 1984. För1985 förutses en fortsatt nedgång i exporten av nybyggda fartyg. Sammantagetberäknas exporten av varvsprodukter minska . Leveransema till deninhemska marknaden från svenska varv väntas också reduceras påtagligt. Lagrenav varor i arbete fömtses bli i stort sett oförändrade. Varvsproduklionenberäknas under dessa fömtsättningar komma att minska 1984-1985. Industribranschernainom övrigsektorn producerar till övervägande delen färdigvaror som avsätts påden inhemska marknaden. I huvudsak utgör produktema konsumtionsvaror ellerhalvfabrikat som vidareförädlas i andra industribranscher eller används ibyggnadsverksamhet. En växande andel av sektorns produktionsresultatexporteras. Förändring från föregående år, % resp. milj. kr. Summa nybyggt därav: Nybyggda fartyg -3089 -1602 Volym (%) Pris (%) Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell4:5 Försörjningsbalans för övrig industrisektor 1983-1985 Förändring från föregående år. 'Produktionen framkommer som saldot i balansen och avviker från statistiskacentralbyråns årsberäkningar över produktionsutvecklingen. Densedan 1982 kraftigt tiUlagande exporten av produkter från övrigsektornmattades något . Exportvolymen ökade mellan helåren 1983 och 1984. Deninhemska efterfrågan av insatsvaror ökade 41/som efterfrågan avkonsumtionsvaror endasl ökade marginellt. Sammantaget har användningen av varorfrån övrig sektorn (inkl. lager) ökat 1983-1984. Produktionstillväxtenblev som importvolymen kom att öka med . Exportmarknadsefterfrågantorde öka ytterligare 1984-1985. Exportvolymen har beräknats öka . Påden inhemska marknaden förutses efterfrågetillväxten mattas något. Enlagemppbyggnad av övrigvaror inom såväl industri som handel väntas emellertidge etl icke oväsentligt positivt bidrag till efterfrågan. Totalt beräknasanvändningen av varor från övrigseklorn öka med 4 1/1984-1985. Importvolymenfömlses öka med 61/och produktionsökningen har beräknats till . 4.3Bruttonationalprodukten fördelad på näringsgrenar Bmttonafionalproduktenmätt från användningssidan ökade 1984 . Beräkningar från produktionssidan geren tillväxt på 3 1/. De nu någorlunda fullständiga nationalräkenskaperna för1984 visar aUtså en tillväxt som är klart slarkare än tidigare med preliminärauppskattningar fömtsett. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 78 Produktionsutvecklingen1983-1985 inom olika näringsgrenar redovisas i tabell 4:6. Produktioneninom jordbrukel och fiske ökade . Framförallt ökade vegetabiliskaprodukter. En stagnerande animalieprodukfion och minskad fiskfångst verkadeneddragande på posten totalt. En normalisering av den vegetabiliskaproduktionen och en viss väntad nedgång i animalieproduktionen fömtses ledafill en minskning av jordbmkels produktion 1985. Skogsbruketsprodukfion minskade 1984 med 21/beroende på en stark avverkningsminskningmot slutet av året. Detta förorsakades bl.a. av att den milda vintem gjordeskogsvägarna blöta vilkel begränsade framkomligheten. beräknas enfortsatt svag produktion som kalkylmässigt förutses visa en ökning på . Dentoiala industriproduktionen steg 1984 klart starkare än preliminära beräkningarhade antytt, eller med i faktiska, ej dagkorrigerade tal, vilket mer än prognosen i PNB angav. För1985 fömtses en fortsatt stark tillväxt i verkstadsproduklionen men i fleraandra branscher håller tillväxttakten på atl försvagas. Den toialaindustriproduktionen fömtses öka md knappt 5 1/, förstärkt delvis avnivåupplyftningen mol slutet av 1984. Elproduktionenökade kraftigt för andra årel i rad; efler 1983.Produktionstillväxten var stark både vid kärnkraft- och vattenkraftverken. För1985 fömtses en fortsatt kraftig produktionsökning vid Tabell4:6 Bruttonationalprodukt fördelad på näringsfrenar 1984 och 1985 Andel av totalproduktion 1984 El, gas och vattenverk 4,7 -2,5 -3,0 1,1 Offentliga tjänsler därav: staten 1,5 -0,9 -0,9 Indirekta skatter och subvenUoner, netto 2,5' 1,3 Anm.Ej dagkorrigerade uppgifter från näringslivet och dagkorrigerade uppgifter förde offentliga myndighetema utom där även för näringslivet kalendariskaolikheter har bortsetts ifrån. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 79 kämkraftverkenmedan vatlenkrafisproduktionen vänlas minska någol. Tillsammantaget fömtsesfillväxten bli . Produktionen inombyggnadsindustrin ökade med ca 11/1984, vilket kan återföras påombyggnadsverksamhelen samt industrins och handelns byggande. Nybyggandet avbostäder fortsatte sin tillbakagång. Bortsett från industrin och handeln, dären fortsatt ökning väntas 1985, är byggkonjunkluren i övrigt svag samtidigtsom ombyggnadsaktiviteten fömtses sakta av väsentligt. En produktionsökningmed har påräknats . Produktionenav näringslivets tjänster ökade 1984 med 31/. Samfärdseln ochuppdragsverksamheten steg snabbast men handeln visade också en ökad fillväxt.För 1985 förutses handelns aktivitet fortsätta all öka ungefär som i Qol.Tjänsteproduktionen inom näringslivet sammantaget väntas öka något svagare iår än förra årel, 2 1/. Produktionenav varor och Ijänster inom näringslivet, dvs. samhällsekonomin utom deoffentliga myndigheterna, ökade totalt sett 4,1984, en rekordhög tillväxt påsenare år. Tillväxttakten inom näringslivet väntas 1985 bli . Därmedöverstiger näringslivels tillväxt de offentliga myndighetemas för tredje åreti rad. Deoffentliga myndigheternas produktion av tjänster ökade 1984 . Denstatliga produktionen minskade med medan däremot den kommunalaökade 2 1/. Härav hänförs omkring 1/lill arbetsskapandeåtgärder - i synnerhet ungdomslagen. En lägre tillväxt i kommunernastjänsteprodukfion väntas 1985, + 11/, medan den statliga fortsätter minskamed närmare I %, vilket sammantaget ger en tillväxt för det offentliga på . Församtliga sektorer sammantagna beräknas produktionen, bruttonationalproduktenskattad från produktionssidan 1984 ha ökat med 3 3/lill faktorvärde och med3 1/lill marknadspris. BNP skattad från användningssidan och beräknad lillmarknadspris har ökat . beräknas fillväxten uppgå till ca 21/enligt båda BNP-begreppen. ' Häri ingår både privata och offentliga näringslivet. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 80 5.1Läget på arbetsmarknaden och början av 1985 Utbudetav arbetskraft ökade med drygt 20 000 personer. Det ökade utbudetberor såväl på alt befolkningen i arbetsför ålder ökat - med 13 000 personer -som på atl arbetskraftsdeltagandet ökat. I tabell 5:1 redovisasförvärvsfrekvensernas utveckling under första hälften av 1980-talet.Förändringen i de relativa arbetskraftstalen är i stor utsträckning beroendeav situationen på arbetsmarknaden. Arbetskraftsdeltagandet ökade mycket svagtfram fill följd av atl sysselsättningen stagnerade. Underandra ökade dock förvärsfrekvensen kraftigt -främst blandungdomama men även bland 25-54 åringarna. Att ungdomarnas arbelskraftsutbudåler ökar efter att ha minskat kraftigt under böijan av tordeförklaras av alt arbetsmarknadsläget för ungdomar förbättrats bl.a. genominförandet av arbele i ungdomslag för arbetslösa 18-19 åringar. Förstakvartalet 1985 var arbelskraflsutbudet knappt 50 000 personer högre än underförsta kvartalet 1984. Delta trots atl ökningstakten mattats . Männens arbelskraftsutbud, som minskade under början av1980-talel ökar nu i samma takt som kvinnomas. För personer har dockarbetskraftsutbudel minskat fillbaka. Efteratl ha utvecklats mycket svagt under böijan av 1980-taIet ökadesysselsättningen kraftigt . Mellan helåren 1983 och1984 ökade sysselsättningen med i genomsnill 36000 personer, vilket Tabell5:1 Relativa arbetskraftstal och första kvartalen 1984 och 1985 Källor: och . ' Kapitlet är utarbetat inom . Års-och kvartalsmedeltal () 1984 1 kv. 1985 1 kv. ----74 år 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:1 Arbetslöshet, arbetslösa kassamedlemmar och kvarstående lediga platser1977-1985 .... '..... I...... ""ll.......... ""I......... II ull I........ 11 lli......... lllll......... I......... iiliiiiiliniil 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Källor:Arbetsmarknadsstyrelsen, och . kanjämföras med en minskning med totalt ca 10000 personer under perioden1980-1983. Denpositiva sysselsättningsutvecklingen beror på att produktion ochkapacitetsutnyltjande nu stigit så pass kraftigt alt näringslivel börjarefterfråga mer arbetskraft. Antalet sysselsalla har ökat inom både industrinoch den privata tjänstesektorn. Däremot har sysselsättningen minskat inombyggnadsverksamheten samt jord- och skogsbmket. Antaletanställda inom industrin minskade med ca 90 000 personer mellan försiakvartalet 1980 och tredje kvartalet 1982. Industrisysselsättningen låg sedankvar på denna nivå fram lill . Mellan första och ökade antalet sysselsatta inom industrin med 20 000 personer. Förhelåret kom ökningen att uppgå fill 13 000 personer. Bristen på såvälyrkesarbetare som andra arbetare har ökal under de två senasle åren, men ärfortfarande betydligt lägre än under föregående konjunkturtopp 1980. Enligtkonjukturbaromelern anger av industriföretagen att de harbrist på tekniska tjänstemän, vilket är 3 gånger mer än . Inomverkstadsindustrin uppger sådan brisl. 6 1984/85. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:2 Antal sysselsatta inom industrin 19781984 197B 1979 1980 1981 Källa: Stafistiska centralbyrän, . Sysselsättningeninom den privata tjänstesektorn ökade med 13 000 personer . Denförbättrade induslrikonjunkturen har bidragit till atl antalet sysselsattakunnat öka inom samfärdsel, partihandel och uppdragsverksamhet.Sysselsättningen ökade även inom hotell- och restaurangverksamhet ochbankverksamhet. Inom detaljhandeln har emellertid sysselsättningen fortsatt attminska. Utvecklingenpå byggarbetsmarknaden blev mer positiv än väntat . Arbetslöshetensom är hög i vissa regioner minskade under loppet av året ochunderskred de senaste årens nivå. ökade sysselsättningenmellan första och , säsongrensat sett. För helåret 1984minskade dock sysselsättningen med 7000 personer. Antaletsysselsatta inom den offentliga tjänsleseklorn ökade med 27 000 personer under1984. Mer än hela ökningen har skett inom kommuner och landsting. Antaletstafiigt anställda minskade med ett par tusen personer. Införandet avungdomslagen förklarar en stor del av ökningen inom den ofTentligatjänstesektorn. Däremot har antalet kommunala och statliga beredskapsarbelenminskat . Antaletlediga platser vid arbetsförmedlingarna ökade kraftigl under 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 83 Tabell 5:2 Lediga platser vid arbetsförmedlingen 19801984och första kvartalen 1984 och 1985 Års- och kvartalsgenomsnitt, 1 OOO-tal personer 1985 1 kv. därav inom industrin Kvarstående lediga platser' ' Vid arbetsförmedlingen kvarstående lediga platser vidmånadens slut. 1984, men var trols del lägre än under föregående konjunkturtopp1980, se tabell 5:2. En slor del av förklaringen till della är att antaletlediga platser inom den offenlliga tjänstesektorn nu är betydligt lägre. Kraven på utbildning och yrkeserfarenhet är nu betydligthögre än vid tidigare konjunkturuppgångar. var i genomsnitt avde lediga platserna förenade med sådana krav. Motsvarande siffra 19791980 varendast . har sysselsättningslägetfortsatt att förbättrats. Jämfört med molsvarande period 1984 var i genomsnittdrygt 55000 personer fler sysselsatta, därav 20000 inom industrin, se tabell 5:3. Eftersom antalet personer som omfattas av arbetsmarknadspolitiska åtgärder(undomslag, beredskapsarbete och rekryteringsstöd) nu är 15 000 färre änföregående år innebär det atl antalet sysselsatta på den öppna arbetsmarknadenökal med ca 70000 personer under loppet av . Arbetslösheten sjönk under loppet av 1984.