prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Däremot finns del anledning all överväga om inlegenomförandel av lagen bör anstå till dess all pågående reformarbete påköprällens område sluiförts. Som fakultelsnämnden kommer all påpeka ålskilligagånger i det följande och som ulredningen också ofla framhållit - är delvikligi all omoliverade skillnader inle föreligger mellan reglerna för köp ochför 4 1984/85. Prop.1984/85:110 50 tjänster, främst därför alt dd ibland kan vara svårt allavgöra om etl avtal är att hänföra lill den ena eller den andra kaiegorin.Flera av ulredningens förslag aktualiserar en samordning med köprällen och delvore önskvärt om del liggande belänkandel från köplagsulredningen med förslaglill ändringar i köplagen (SOU 1976:66) och del kommande belänkandel från denarbdande konsumenlköpulredningen kunde beaklas i departements-behandlingen avkonsumenlGänstulredningens förslag. Bland de frågor där en samordning framsiårsom önskvärd vill fakullelsnämnden nämna näringsidkarens ansvar förmarknadsföringen, regler om avbeslällningsräll, regler om priset,påföljdsreglerna vid dröjsmål och fel bl.a. reglerna om garantier, reklamalionoch preskripUon saml näringsidkarens skadesiåndsskyldighel. Del borde varavärt atl dröja med genomförandet av konsumentGänstlagen, om mandärigenom kan uppnå en slutprodukt som från böGan är synkroniserad med denframlida köprällen och som inte behöver undergå etl flertal detaljändringarinom . Bland allmänna synpunkler vill fakultelsnämnden i övriglframhålla all lagiexten på vissa punkter blivit onödigt omfatlande, varför ensiramare redigering bör kunna genomföras. ålerkommer lill deltavid kommentaren lill 2:1-4 och 3: I liksom belräffande en del andra förslag,där man borde kunna hålla tillgodo med de regler som redan finns i t.ex.avtalslagen. Vidare förefaller lagreglerna ibland onödigi innehållslösa.Särskilt när del gäller en konsumentlagstiftning, där alla som har althandlägga lagen inte är vana att arbela med NJA 11, SOU eller propositionen ihanden, är del vikligi atl de ledande synpunkterna antyds i lagtexten, även omman därefter nödgas lillägga något om "omständigheterna i övrigt","eljesl är skäligt" el. Nämnden ålerkommer lill delta. I en delfall synes ulredningen också ha lämnal problem olösta i motiven, fastänproblemel är av sådan art all det bort ankomma på lagstiftaren att lösa del (senedan beträffande exempelvis 3:9 1 st.). Detla är dock ingen genomgåendeanmärkning utan utredningen har tvärtom oftasl gjort en grundlig analys avförekommande rättsfrågor. En annan allmän synpunkt avser paragrafnumreringen. Deallra flesta civilrättsliga lagar har en löpande paragrafnumrering, vilket äratt föredra eflersom det underlättar minnesfunktionen. Bland de modernacivilrätlsliga lagarna är det endast skadeståndslagen som fått nypragrafnumrering i varje kapitel. Detta motiveras med att åtskilliga ändringari lagen var att vänta. Åven konsumenttjänsllagen avses enligt ulredningen bliutvidgad till att omfatta nya typer av Uänster, men avsikten tycks vara alt nyakapitel skall tillfogas (s. 20). Delta är i så fall utan vidare möjligl även omparagrafnumreringen blir löpande. vill därför föreslå atl enlöpande paragrafnumrering införs. En sådan hindrar inle att lagen ändå - somskett i köplagen och avtalslagen m. fl. lagar - indelas i olika kapilel.Överskådligheten i fråga om lagen i slorl lorde ocksä förbällras någol, om isamband därmed underrubrikerna av den lägsla graden togs bort. Utredningen har på etl förtjänslfulll säll fortlöpandeuppmärksammat förekommande standardavtal i motiven. Etl än säkrare underlag förbedömning av vilka frågor som bör regleras i lagen hade förmodligen förelegat,om utredningen samlat hade redovisal i vilka situationer som påtagliga missbmkav avtalsfriheten f.n. förekommer i praktiken. En sådan empirisk undersökningsaknas emellertid. 1 sammanhanget kan noteras att det rättspolitiskautgångslägel möjligen skiljer sig ifråga om köp och Gänsler. Vid köp, t.ex. avbegagnade bilar, förekommer det att köparen i viss Prop.1984/85:110 51 ulslräckning hamnar i händerna på en säljare med kontoreti fickan, en säljare som räknar med alt endast en kort lid bedriva verksamhelpå ifrågavarande plals och under samma firma och som försöker få ul kortsiktigavinster. Denna företeelse lorde däremol vara mindre vanlig vid Gänsler, där deflesta näringsidkare antagligen är måna om att behålla sina kunder och helstförsöka ulvidga sin marknad genom att skapa ett gott renommé. Fakultetsnämndenhar emellertid intrycket av all alla vikUga frågor är läckla i lagförslagel ochall den räiispoliiiska avvägningen i slorl sell är lämplig. Utredningsförslagel behandlar en från konsumenlsynpunklbetydelsefull grupp av avial och den föreslagna konsumenttjänsllagen kan bliell värdefulll komplemenl lill den civilrällsliga lagsliflning lillkonsumenlernas skydd som har genomförts . Del bidrar lill allskapa klarhei på elt avtalsområde som hillills inle har varil föremål förlagreglering. Åven om lagförslaget endast gäller avtal mellan konsumenter ochnäringsidkare bör dess regler i slora delar kunna ses som ullryck för allmännaprinciper och läggas till gmnd för en analogisk tillämpning på avtal därpartsslällningen är en annan. Lagförslagel är överskädligl och väl genomarbelal. Det ären god grundval för fortsatt lagstiftningsarbete. Vårt allmänna intryck är altde regler som utredningen föreslår innebär en rimlig avvägning mellan de motståendeparternas inlressen. Strävan all åsladkomma ell nyanseral regelsystem, somleder till skäliga resullat i den mångfald olika situationer som kan tänkasuppslå, synes dock på vissa punkter i väl hög grad ha fåll gå ut över intressetav klara och läitillämpade regler. Utredningen diskuterar i etl inledande avsnittförhållandet mellan köp och Gänsler. Sammanfattningsvis kommer ulredningen lilldel resultatet all skillnaderna mellan konsumenlköp och konsumenttjänsler ärslörre än vad man Udigare - bl. a. i ulredningens direktiv - har antagit (s.115). Vi anser oss inle ha anledning alt polemisera mol denna bedömning. Vivill emellertid underslryka att del finns viktiga beröringspunkter mellan debåda typerna av avtal. I de Uänsler som omfattas av ulredningens lagförslagingår som ell led att tillhandahålla reservdelar eller annatmaterial. Många köp innefattar å sin sida också en Uänsleprestalion, i. ex. ettmonterings- eller installationsarbete. Avtal som ligger på gränsen mellan köpoch Gänsl är inte ovanliga, och många näringsidkare tillhandahåller i sinverksamhet både varor och Uänster. Ulredningens förslag reglerar delvis ämnen som är avspeciellt intresse vid Gänster men har ringa eller ingen aktualitet vid köp.Till myckel stor del behandlar det emellertid frågor som är av betydelse bådevid köp och vid Gänsler. Nyss berörda förhållanden ulgör elt starki skäl förall man vid regleringen av sådana frågor bör sträva efter så enhetligalösningar som möjligt. Detla har också påpekais i bådekonsumenttjänsluiredningens och våra direktiv. Eflersom vår översyn av konsumenlköplagen inle inleddesförrän vid en lidpunkt då konsumenttjänstutredningens arbele befann sig i etlslutskede har del inte varil möjligt att samordna arbetet i de bådautredningarna. Konsumenlljänslulredningen anser atl dess förslag kan genomförasulan atl man behöver avvakta den pågående revisionen av konsumenlköplagen (s.128). Skäl kan otvivelaktigt anföras för en motsatt bedömning. Prop.1984/85:110 52 båda lagstiftningsfrågorna samordnas är förulsällningarnagivelvis bättre för all man skall kunna få lill slånd enhelliga regler sompassar för båda rättsområdena. Mol en sådan samordning kan emellerlid anförasatl man måsle räkna med all vårt ulredningsarbele. bl.a. som följd av deUlläggs-direkliv vi har fåll. kan komma all ta ganska lång lid i anspråk. Vi har ännu inle lagil slullig slällning lill vilka reglervi vill föreslå för konsumenlköpens del. Delta gör det svårt för oss alt nu medbestämdhet uttala oss om de lösningar som konsumenlGänstutredningen föreslår,och vi har därför tvekat om vi över huvud tagel bör gå in på en saklig granskningav utredningens förslag. Om förslaget läggs lill grund för lagsliflning ulanall man avvaktar resullalel av vårt ulredningsarbele, leder emellertidönskemåld om en samordning mellan reglerna om konsumenlköp ochkonsumenttjänsler till all innehållel i konsumenttjänsllagen i belydande mänkommer atl inverka på våra slällningslaganden i fråga om konsumenlköp. Moldenna bakgrund har vi, irols de antydda bdänklighelerna, anseti oss böraframföra synpunkler som vår genomgång av ulredningens belänkande har gettanledning till. 1.17 i (LO): Under 1970-lalel har skyddel för konsumenlerna successiviökal p.g.a. ett flertal olika lagar. har skett genom såvälmarknadsrältslig som civilrätlslig lagstiftning. Det civilrällsligareformarbelel har dock ej rört Gänsler som exempelvis reparalion, underhåll ochombyggnad. Möjligheten atl hävda konsumentintresset inom Uänsteområdel ärdärför knappast tillfredsställande. LO tillstyrker därför ulredningens förslag om en särskildkonsumeniljänsllag, som byggs upp med ell system av i huvudsak tillkonsumenlens fördel Ivingande normalregler. Konsumenttjänster har många gångerinslag av köp, liksom konsumentköp ofta innehåller olika Gänsteelemenl. arbetar en särskild ulredning.konsumenlköpsulredningen, med en översyn av de konsumeniköprälisliga reglerna.LO anser all del är väsenlligl all de olika lagsUflningskomplexen ulformas påell så enhelligi säll som möjligt. får dock inte las lill iniäkl för altskjuta på den nödvändiga reformen som införandet av en konsumenttjänsllag innebär.Den nödvändiga samordning;!! får i slället göras när de nyakonsu-menlköpreglerna ska införas. LO finner ingen anledning all i delalj kommenlera de olikaavsnitten. LO vill i slället starkt understryka viklen av all såväl konsumentersom näringsidkare får informalion om den nya lagsliftningen och eventuellastandardavtal som kan komma all ularbeias. Delta måsle bli en viklig uppgiflför Konsumenlverkel/KO och näringslivels organisalioner. Når inle dennainformalion ul, riskeras all hela lagsliftningen blir elt slag i luften. Enannan nödvändig och viklig uppgifl för Konsumenlverkel/KO är all genomförhandlingar med olika organisalioner precisera en kommande konsu-menUjänstlagpå olika punkter. Hit hör exempelvis frågan om lämplig reklamalionstid, normerangående hur stort prisöverskridande som en näringsidkare ska få göra vidulförande av en Uänsl inom viss bransch m. m. 1.18 (): Under 1970-talel har ett flertal lagar sliftals lill skyddför konsumenlerna. När del gäller marknadsräiislig lagsUftning har lagarnaavsell både Prop.1984/85:110 53 varor och Gänster, medan den civilrällsliga lagsliftningeninle berört Uänsler. För flertalet Uänsler finns därför inle någon lag atlulgå ifrån vid tvister. Detta faktum innebär slor osäkerhet för i försia handkonsumenlerna men också för producenlerna. Konsumenttjänsiulredningen läggermol denna bakgrund fram förslag lill konsumenttjänsllag. Förslagel innebär eltsyslem med normalregler, av vilka de flesla är ivingande lill konsumenlernasfördel. TCO delar ulredningens uppfatlning om behovel av ensärskild konsumenlGänsllag och atl den ulformas med normalregler. Lagen gäller mellan näringsidkare och konsumenl för Gänstsom näringsidkaren i sin yrkesmässiga verksamhet ulför huvudsakligen förenskill bmk. TCO vill emellertid underslryka viklen av, alt dekompletteringar utredningen anser nödvändiga på transporträttens område föratl skydda konsumenter av rese-, turist- och rekrealionsUänsler snarasl blirföremål för ulredning i syfte av på della område Ullskapa en speciallag. Del är synnerligen vikligt, all lagens lillämpning slällsunder etl väl fungerande organ med erfarenhel av konsumenlräli. Utredningen hartillstyrkt reklamationsutredningens förslag, alt allmänna reklamationsnämndensbehörighet vidgas lill att omfatta även fasl egendom. TCO vill underslryka allen sådan uividgning av nämndens befogenheler är önskvärd och delar ulredningensuppfallning atl denna uividgning samordnas med konsumenttjänsllagensinförande. 1.19 Centralorganisationen /SR och.Förbundel förjurister, samhälls vetare och ekonomer (): välkomnar förslagel lill lagsUftning på deltabetydelsefulla område och kan därför i huvudsak instämma i vad som anförs ombehovet av lagsliflning och ulformningen av lagsliftningen. Omfallningen avlagsliftningen och dess Ivingande momeni förefaller lämligen väl avvägi. JUSEKanser del vara angeläget all näringsidkarens förhållande lill bakre led snabbiblir föremål för utredning och evenluelll lagstiftning inom ramen fördelkonsumeniköprälisliga reformarbelel. Förbundel anser dock inte allikraftirädande av konsumenttjänsllagen bör fördröjas i avvaktan på en lösningav della problem. Samfundet inslämmer i vad ulredningen anfört rörandebehovel av lagsliflning om uppdragsavial och vill därvid särskili framhålladess grundläggande beiydelse som slöd för tillämpningen avavtalsvillkorslagen. Atl den föreslagna lagsliftningen lar sikle på de regler,som bedömls vara beiydelsefulla i konsumentskyddels inlresse, som enallmänl normerande lagsliflning om uppdragsavial saknas, ger emellerlid enligisamfundels uppfattning anledning till den slörsla försiklighd i fråga omsluisalser om analogisk Ullämplighd av lagen pä rättsområden och ipartsförhållanden, som vid lagstiftningens Ullkomsl inle varil föremål förnärmare bedömning. Samfundd ställer sig därför tvekande till de i vissahänseenden långi gående uttalanden om analogisk lillämpning som gjorts avulredningen och anser del böra särskili starki underslrykas, all domslolarnavid rättsUllämpningen har all noga pröva i vad mån en regel i Prop.1984/85:110 54 konsumenttjänsllagen verkligen passar för fall utanförlagens direkla tilllämpningsområde. 1 några hänseenden, som kommer alt särskilt beröras i denföljande framsiällningen, har ulredningen enligi samfundets mening inletillräckligt beaktat för konsumenlkolleklivel koslnadshöjande effekler avsådana föreslagna prestationskrav och riskövertaganden, som är mer långtgåendeän näringsidkare tidigare vid sin prissättning normalt kalkylerat med. Samfundethar den uppfattningen all koslnadsaspeklen är förUäni av en närmare analys änutredningen redovisal, bl.a. när del gäller ulformningen av resullalansvard,reklamalionsreglerna och reglerna om avhjälpande av fel. Vad gäller lillämpningsområdei ser samfundd inle någol hindermol en gemensam reglering av Gänsler som avser arbele på lös sak och faslegendom. Den föreslagna avgränsningen av lillämpningsområdei vid arbele isamband med uppförande av byggnad synes dock olillfredsslällande. Samfundd kaninle se några sakliga skäl lill all olika regler skall gälla för sådana arbetenberoende på vilken entreprenadform som valls (generalentreprenör medunderentreprenörer eller byggnadsentreprenör med sidoentreprenörer). 1avvaklan på samordning med de förslag småhusköpkommiilén kan komma atlframlägga belräffande byggnadsentreprenader bör därför enligt samfundets meningalll arbete i samband med nybyggnad undantas från lillämpningsområdet. Lagförslaget tillgodoser etl pålagligl behov av ökadklarhet om räilslägei på konsumenttjänslernas hilinlills icke lagregleradeområde. Genom alt belänkandet förulom fylliga motiveringar till vaGesladgande innehåller en noggrann och fullständig redogörelse för vad som fåranses vara gällande rätl fyller betänkandet den dubbla funktionen all vara enuttömmande lagkommentar och ell värdefulll bidrag till den civilrällsligadoktrinen. Domareförbundels inslällning lill lagförslagel är tillslor del positiv. Förbundet inskränker sig till atl redovisa allmänna refieklionersaml all närmare behandla vissa siadganden där förbundel har en frånutredningen avvikande uppfattning. Ulredningen har eflerslräval alt i största möjligaulslräckning faslslälla och följa de rikllinjer, som får anses reglerakonsumenttjänsternas rättsområde. Förslaget innebär därför alt derättsgrundsatser, som ulbildats främst genom analogislut från köprällen ochmed ledning av branschpraxis, kommil all kodifieras. Enligi förbundetsuppfatlning ler del sig naturiigl att de allmänna principer som gäller inomköprätten det centrala civilrättsliga regelkomplexd - får prägla även enreglering på Gänsle-sidan. Så mycket starkare talar skälen härför somgränsdragningen mellan köp och Gänst ej blott avseende de s. k. blandadeavtalen ulan även i andra fall kan komma att bli hårfin. Del förefaller undersådana förhållanden olillfredsslällande atl från fall lill fall grundprinciperav olikartal innehåll kan komma all reglera såväl köp- som Uänsterätlennärstående avtalsförhållanden, alll beroende på hur en skönsmässigklassificering av avtalet utfaller. Det är därför betänkligt att - såsom delvisframgår av del följande - på Gänsterätiens område införa regler som står istrid med motsvarande alUjämi gällande köprätlsliga regler. En reform därvidlagbör enligt förbundets mening samordnas med planerade reformer inom köprätten. Prop.1984/85:110 55 Ulredningen har såsom rällspolilisk utgångspunkt hafl alllillgodose konsumenlskyddet (s. 21). Dock framhålles särskilt all en slrävanvaril all finna balanserade regler för rällsförhållandei mellan konsumenl ochnäringsidkare, i del atl en önskan av atl stärka konsumenlens rätl icke skallfå ske på bekostnad av del seriösa näringslivels befogade inlressen. 1 dettahänseende vill förbundel hänvisa lill vad experterna i sitt särskilda yllrande (s. 515). Förbundel ifrågasätter om ej vissaföreslagna Ivingande regler, såsom näringsidkarens resultalansvar, konsumenlensrätt till ovillkoriig avbeställning, näringsidkarens skyldighet atl avrådarespeklive utföra tilläggsarbeten m. m., kan komma alt i alliför hög gradinverka belungande på näringsidkaren och ytterst slå tillbaka på konsumentenoch därmed motverka ändamålet med lagstiftningen. Såsomförslagets tillämpningsområde är definierat och med hänsyn lill valet avlagsliflningsmodell kommer lagen all omfatta avtalstyper av vill skilda slag.Förbundel är i och för sig medvdel om det svåra, för all inle säga omöjliga, iall medelsl enkla konkrela formuleringar uttömmande kunna reglera samlliga delänkbara siluationer. som kan uppslå inom etl rättsområde av dylik omfallning.Dock vill förbundel i della sammanhang framhålla följande. Enkonsumenttjänsllag - som ju till övervägande del skall tillämpas på regelbundetåterkommande transaktioner mellan beställare och uppdragstagare inom dendagliga hushållningen - lorde för all få avsedd genomslagskrafl böra lämnaavtalsparterna handledning om vad de i en viss uppkommen konfliktsituation harall iakttaga. Ulredningen har också (bl.a. s. 21) framhällil, all enövergripande synpunkl varil all reglerna skall slimulera kommunikalion.Denna parternas möjlighel alt förutse och bedöma rättsläget krymper emellertidi takt med all ökat ulrymme lämnas åt skönsmässiga bedömningar, baserade på vadsom "med hänsyn lill omsländighelerna" framsiår såsom"normalt", "skäligt" eller liknande. Förbundetifrågasätter om inle slörre reslrikliviid kunnal iakttagas när del gäller altlämna spelrum för del fria skönei. Måhända hade ökad klarhet och konkretion -på sätt experten reservationsvis hävdat (s. 518) - kunnal vinnasgenom alt skilda regler föreslagits för fasl och lös egendom. 1.22 Vissa organisationer inom näringslivet: Konsumentskyddet inom området för ijänsler Inom näringslivel anser man all del är ell inlresse förnäringsidkare och konsumenler all den genomsnittlige konsumentens behov färbestämma en civilrällslig reglering av konsumenlers krav på näringsidkarenspreslalioner och skyldigheler i olika avseenden. Delta är etl naturiiglsynsätt om man har som uigångspunkl all, i etl ekonomiskl syslem som bygger påmarknadshushållning och konkurrens, produklion och produkluiveckling liksomdistribution ytterst skall styras av konsumenlernas anspråk och behov. 1 denmån näringslivels föreirädare framför andra uppfattningar belräffandekonsumentskyddets lämpliga avvägning och utformning än andraintressegrupperingar i samhällel. konsumenlvårdande myndigheter, berordelta alltså inte på några djupgående motsättningar i fråga om grundläggandevärderingar utan på överväganden av mera praktisk nalur. Enligt organisationernas uppfallning är del emellertidangelägel all man inom konsumenlpoliliken beaklar all vaGe reglering, somsikiar lill elt ökal tillvaralagande av konsumenlers inlressen (ökalkonsumenlskydd), len-derar alt belasta konsumenlkolleklivel med ökadekoslnader. Prop.1984/85:110 56 ligga på olika plan och i många fall vara svåra all angeoch uppskatta. De kan vara direkla, vilkel l.ex. är fallel om vissa minimikravuppslälls på varors eller Ijänsters beskaffenhel, och de kan vara indirekla, i.ex. påverkan på konkurrensförhållanden och på adminislraliva ruliner inomförelag och hos myndigheler. Organisationerna vill betona vikten av all manäven i tillägnar sig ett sådani cosl/benefil-länkande och inle ensidiglinriktar uppmärksamhelen på en snäv konsumentskyddsfilosofi. Mol nu anförda bakgrund vill organisationerna särskiltpeka på atl man vid ulformningen av regler för avial om konsumenttjänsler bör ulgåfrån vad som framsiår som ell lämpligt avvägt konsumentskydd för genomsnittligakonsumenter i inte alltför sällan förekommande situationer och avtals-komplex.Om man nämligen inriktar inlressel i huvudsak på vad som kan komma all inlräffaför enslaka konsumenler i exlremfall ligger del nära lill hands all man skärperkraven på näringsidkarnas preslalion kanske långi ulöver vad som ligger igenomsniliskonsumenlens inlresse. Delta innebär i sin tur ökade kostnader påolika plan vilka ytterst kommer all drabba konsumenlerna i egenskap avkonsumenler och medborgare. Uttryckt i andra termer, man genomför regler sominle är välfärdsekonomiski motiverade och önskvärda. En högre ambilionsnivå vad gäller reglering av Uänsleaviallill konsumenlens skydd än som moisvarar etl slorl antal konsumenters fakiiskabehov tenderar också all snedvrida slrukluren och konkurrensförhållandena inomområdel i fråga. Del uppkommer lätl en "grå marknad", där konsumenienvisserligen får ell sämre skydd, men i gengäld kan räkna med ett lägre pris. Ensådan dubbel marknad drabbar de näringsidkare som seriösl söker uppfylldalagens slrängare krav och medför på sikl all konsumeniskyddd försvagas genomatt även dessa tvingas tumma på sina avtal om de vill behålla sin marknad. En alltför hög ambitionsnivå i fråga om konsumentskydd kanockså leda lill all näringsidkare i iveksamma fall inle vågar la de risker somär förbundna med all utföra Ijänsten. Som exempel kan nämnas all näringsidkarenkan uppfatta risken för skadeslåndsansvar eller all inle få fulll beiall för enreparalionsUänsl så belydande all han inle vill åla sig uppiften.Organisationerna anser vidare all avialsregler på konsumenttjänslområdei somuppfattas såsom alliför snåriga, t.ex. pålägger näringsidkaren långt gående skyldigheleratl reparera eller all presiera ddaljerai specificerade räkningar, kan befaraspåverka näringsidkarens benägenhet atl ingå reparationsavial. Han föredrar allsälja nyll. Risk föreligger alltså för atl en från allmän synpunkt inteönskvärd "slit och släng"-menlalitet främjas. Långlgående och komplicerade skyddsregler på avlalsområdeiför konsumenttjänsler, 1. ex. när del gäller skadeslånd, innebär en ökadadminislraliv belaslning på förelagen. Nya ruliner krävs som drar koslnadervilka måste slå igenom på priserna. Åven myndigheternas konlroll- ochivisle-lösningsfunklioner blir mera omfattande och krävande. Härigenom bindsslörre resurser vid konsumentpoliliskt sett mindre produktiva akiivileler änvad som annars skulle behöva vara fallel. I della sammanhang vill organisalionerna även beröra enannan rällspolilisk principfråga, nämligen kravel pä elt i möjligasie månklart och entydigt regelsyslem på konsumenttjänslernas område. kravuppbärs av ell samfälll inlresse hos konsumenler och näringsidkare atl kunnaförutse innebörden och följderna av ingångna avtal. Konsumenien skall ha möjlighelalt bedöma vad han belalar för, dvs.