prop · G803150 · 1984-12-31 00:00:00 — Det är ännu oklart både vilka och hur stora besparingar somslutligen kommer alt genomföras. Presidentens budgetförslag innebär atlbudgetunderskottet skulle bli ca . som det ärangeläget att slaten begränsar sitt upplåningsbehov för att hålla räntelägelnere finns det en risk atl besparingarna bidrar fill en konjunkturförsvagningunder kommande år. Detförslag till skallereform som president aviserat kommer atl få effekterfidigast , men det kan komma att påverka ekonomiska beslutdessförinnan. Skatteförslaget skall enligt de uttalanden som gjorts varaneutralt med avseende på budgetsaldot, dvs. endasl innebära en omfördelning avskatteuttaget mellan olika sektorer och gmpper. Det slutliga förslaget vänlasinnebära en sänkt inkomstbeskattning för individer men en högreföretagsbeskattning, bl.a. genom borttagande av avdrags- ochfonderingsmöjligheter. Förslaget kan komma att bidra till en stimulans av denprivata konsumfionen men verka återhållande påinvesteringarna i vissa branscher. Denamerikanska söker i sin politik balansera mellan behovet attsfimulera ekonomin och risken för en tilltagande inflafion. Så längeinflationstakten inte ökar finns utrymme att spä på penningmängden itillräcklig omfattning för att hålla nere räniorna. Om inflafionstaklen återskulle börja öka kan den amerikanska ånyo tvingas strama åtpenningpolitiken med ett högre ränteläge och en lägre aktivitetsökning underandra som följd. Denkraftiga importökningen i har bidragit tillatt öka kraven på protektionistiska åtgärder från de industrier som drabbas. Avden lotala efterfrågeökningen i beräknas20% ha lillgodosetts genom import. Av den lotala förbrukningen fyller importenbara . Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 27 Inflationslaktentorde vara fortsatt låg men öka något . Visserligen borderedan en upphörande dollarappreciering ge en ökad inflationstakt. Om dollamdessutom skulle försvagas ökar därtill inflafionstrycket. Å andra sidanförefaller det som att i ett sådant läge den höga vinstmarginalen vid exporttill ger utrymme för att begränsa importprisökningarna.Kapacileisläget och löneavtalens ulformning inger inte heller oro förinflationen under del närmaste året. Efterfrågani den amerikanska ekonomin har fortsall all växa relativtkraftigt. Genom del stora importläckagel begränsades BNP-ökningen enligtpreliminära beräkningar fill 1,i årstakt . - väntas efterfrågetillväxten mattas av något. Den privatakonsumtionen beräknas för helåret öka med 3 1/. Hushållens disponiblainkomster ökar bl.a. till följd av den stigande sysselsättningen och till följdav skatteskalornas indexering. Åven hushållens kreditefterfrågan väntas öka ochmedföra fortsatt ökande köp av bilar och andra kapitalvaror. Den lägre räntenivån lorde bidra till att också bostadsbyggandetåter ökar något. Företagensinvesteringar väntas öka 1985, både till följd av de sedaninförda reglerna om snabbare avskrivning och till följd av det förbättidevinstlägel i många förelag. Alltjämt är dock kapacitetsutnyttjandet inte högreän i genomsnitt i den amerikanska industrin. 1 många branscher äremellertid förnyelsebehovet slort. Lagren väntas endast utvecklas itakt med produktionen, vilket skulle ge elt negafivl bidrag till BNP-tillväxten. Deninhemska efterfrågan i beräknas sammanlaget öka under1985. En fortsall växande andel av efterfrågan väntas emellertid vända sig motimporterade varor och tjänsler. Importökningen beräknas till i volym,som exporten väntas öka . Ulrikesbalansen väntas därigenomfortsätta all försämras . Dollarns fortgående apprecieringaccelererade . Vägt efter utrikeshandelns länderfördelningvar dollarn värd mer än ell år lidigare och mer änsommaren 1980. Härefter har dollarn åter i genomsnitt försvagats med nära 10%.Den urholkning av konkurrenskraften detta innebär ger effekter med visseftersläpning. Åven del fortsatt relativt höga efterfrågelägel i Förentastaterna väntas bidra till försämringen av handelsbalansen vars underskottberäknas öka till ca . I tjänstehandeln har Förentastaterna traditionellt haft ett stort överskott, men detta minskar nu kraftigt.Totalt beräknas bytesbalansen 1985 ge ett underskott på 120 miljarder dollar.Utrikeshandelns negafiva bidrag till BNP-tillväxten beräknas lill 3/4procentenhet. BNPfömlses öka med 31/1985. Härigenom torde arbetslösheten bara kunna minskamarginellt. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 28 Förändring i volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Fasta bruttoinvesteringar ' Utrikesbalans' -0,3 -1,2 -1,7 3 1/2 5 7 - 3/4 -3/4 3 1/4 ' Förändring i procent av föregående års BNP. ' Preliminärt utfall. Denrealekonomiska utvecklingen i dominerades av den starkaexportuppgången på i volym, vilkel motsvarade en tredjedel av dentotala tillväxten i . Framför allt drogs exporten upp av leveranserna tillFörenta statema, som utgör av samlade exportmarknad.Utrikeshandeln bidrog t. o. m. något mer till BNP-tiUväxten 1984 än vad somväntades , och den totala produktionsökningen ser ul attha blivit ytterligare något störte än beräknat, eller 5,. Den inhemskaefterfrågan utvecklades dock svagare än fömtsett, någol som helt kan hänförastill att konsumtionen försvagades och att bostadsbyggandetinte fick ett fullt så snabbi uppsving som väntat. Övriga privata investeringarökade starkt under intryck av den expansiva exportutvecklingen och enmarkant vinstförbättring om i genomsnitt i näringshvet; för industrisektomsteg vinstema med . Densamlade industriproduktionen ökade under Qolåret med i volym, densnabbaste tillväxten . förbättrades produktivitetenavsevärt, varför sysselsättningseffekterna av den ekonomiska tillväxten infannsig först med en viss fördröjning. Arbetslösheten förblev ungefar oförändradomkring 2,till följd av alt arbetskraftsutbudet stimulerades avden ekonomiska expansionen. Prisnivån var bland de stabilaste inom OECD-kretsenmed en ökning i konsumentprisindex om ; i producentledet var prisstegringarnai genomsnitt ännu lägre. Löneökningama förblev måttliga och stycklönekostnadernai industrin föll med . Utrikessektomssnabba expansion ledde till etl rekordöverskott i handelsbalansen, motsvarandenära . Bylesbalanssaldot blev ca lägre.Samtidigt skedde ett utflöde av långfrisfigt kapital motsvarande närmare 50miljarder dollar, nästan en tredubbling jämfört . Ökningenvar till stor del en följd av den avreglering som skedde på det finansiellaområdet. 1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 29 svaradejapanska portföljinvesteringar i utlandet för och lån till utlandet förca . Jämfört med föregående år föll dessutom kapilalinflö-det för utländskainvesteringar i japanska tillgångar. Enligt vissa beräkningar blev i ochmed dessa kapitalflöden det land i världen som har de störstautlandstillgångama med en nettoposilion om ca 70 miljarder dollar.Kapitalrörelserna neutraliserade utrikeshandelns apprecierande effekter påyen-kursen, och i effektiva termer blev den ungefar oförändrad under loppet av1984. Mot de europeiska valutorna kom yenen dock alt uppvärderas. Räntenivånförändrades inte mycket , vilket innebär att realräntan förblev högoch gav ett visst stöd åt växelkursen. Det stadiga budgetunderskottet blevungefär oförändrat 4,av BNP 1984, men för den konsoliderade offentligasektorn minskade underskottet med någon procentenhet till ca 2,av BNP. Utvecklingenunder 1985 kommer med största sannolikhet atl medföra etl klart mindre bidragtill den japanska tillväxten från utlandels efterfrågan. Ökningstakten förexporten kan komma att halveras jämfört med . Av flera skäl är det inletroligt atl efterfrågebortfallet hell kommer att ersättas av ökad inhemskefterfrågan, och BNP-tillväxten väntas därmed bli något lägre än , elleromkring . Inom OECD-området är delta ändå en av de allra högsta beräknadetillväxttakterna. Företagens investeringar bedöms förbli expansiva i ,och även bostadsinvesteringarna kan komma att ge ett visst bidrag lilltillväxten . Av större betydelse för den totala tillväxten äremellertid den privata konsumtionen, och härvidlag är utsikterna till en förstärkttillväxt mer tveksamma. Löneutvecklingen är fortfarande mycket återhållsam ochhushållens reala disponibla inkomster beräknas inle ge underlag för ensnabbare tillväxt i den privata konsumtionen än . Inflationstaktenförutses bli oförändrat låg också . Från finanspolitiken är intemycket stöd atl vänta till den inhemska efterfrågan, i vart fall inte enligthittills gällande riktlinjer, som leder till att budgetunderskottetberäknas minska; för den konsoliderade offentliga sektom fömtsesnettoupplåningsbehovet komma att halveras . Denmedelfrisliga norm som tillämpas för den statliga budgetpolitiken avser attjämvikt mellan inkomster och utgifter skall uppnås till 1990, framför alltgenom långsammare ökning av utgiftema. Skatteuttaget skall enligtintentionerna inle höjas, även om det kan bli svårt att helt undvika detta ombalansmålet skall kunna uppnås under delta decennium. Under alla omständigheterhar man att räkna med att finanspolitiken förblir restriktiv under flera årframöver, trols del höga sparande som sker i andra sektorer och även för helaekonomin som det återspeglas i bytesbalansöverskottet. Trotsatt volymtillväxten för exporten nu fömtses bli klart långsammare underinnevarande år, bedöms handelsbalansens överskott fortsätta att stiga 1985 vidoförändrad växelkurs. En ännu större ökning fömtses för bytesbalansöverskotteti och med atl avkastningen på de japanska tillgodo- Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 30 havandenai utlandet ökar efler de senasle årens kapitalulflöde. Ett överskott ibytesbalansen kan inte uteslutas, vilket kommer attmedföra en press uppåt på yenen. I denna riktning verkar också attkapitalflödena ut ur kan komma att bli mindre efter de exceptionellaförhållandena . Omfattningen av yenens eventuella uppvärderingsammanhänger mycket med utvecklingen i övrigt på valutamarknaden,enkannerligen dollarns framtida slyrka eller försvagning. Denförda japanska polifiken har varit myckel försiktig när del gälll allsläppa fram en störte appreciering av yenen. En dyrare yen kan emellertid haflera gynnsamma konsekvenser för självt, bl. a. genom att dämpaomvärldens uppfattning att japanerna inle medverkar till att utjämna den storaextema obalansen. Vidare kan en appreciering även visavi dollam avlastapenningpolifiken och göra det möjligt att hålla en lägre räntenivå än vad somannars skulle vara fallet. är värdefulll både som stabiliseringspolitiskmotvikt mol den strama finanspolitiken och som stmkturpolifiskt inslag för attbredda industrisektorns förnyelse och vidareutveckla den socialainfrastrukturen. En högre växelkurs belyder också atl bytesförhållandet motutlandet förbättras så att realinkomster och inhemsk konsumtion stimuleras. Denjapanska valulasituationen är emellertid främst ett bilalerah problemgenom att yenen egenlligen är svag bara mot den amerikanska dollarn och del ärvisavi som de handelspolitiska spänningarna är mest uttalade.Hotet om amerikanska importbegränsande tilltag är ständigt överhängande vidrådande relativa konkurrensförhållanden. kan öka möjligheterna alt mötadelta hot genom atl forcera åtgärder som gör de japanska marknaderna för såvälvaror och tjänster som finansiella transaktioner mer tillgängliga förutländska leverantörer resp. placerare. Det stora japanskabytesbalansöverskottet gör landet särskilt utsatt för ev. försämradebetingelser för världsekonomin, t. ex. svagare konjunk-tumlveckling ochpåfrestningar på del multilaterala handelssystemet. Förändringi volym, procent 5 1/2 -0,5 1 1/4 'Förändring i procent av föregående års BNP. 'Preliminärt utfall. Prop.1984/85:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 31 Under1984 skedde en fortsatt måttlig återhämtning i den västtyska ekonomin. BNPökade med 2,i volym jämfört med 1,året innan. Uppgången sfimuleradesfrämst av exporten av varor medan den inhemska efterfrågan utveckladesbetydligt mindre expansivt. Endast i fråga om industrins maskininvesteringarkunde en kraftigare aktivitetsökning noteras medan t. ex. byggnadsverksamhetensamt såväl den privata som den offentliga konsumtionen visade en fortsattåterhållsam utveckling. I samband med de konflikter som ägde mm påarbetsmarknaderna fick konjunktumtvecklingen underåret etl ojämnt förlopp. Den höga dollarkursen, en förstärkl internationellkonkurrenskraft lill följd av måttligt stigande arbetskraftskostnader saml engynnsam produktivitetsutveckling samverkade till en kraftig ökning av dentyska industriproduktionen under del . Utvecklingenunder fjolåret kännetecknades i övrigt av en låg och avtagandeinflationstakt, trots valutakursens inverkan på importpriserna. Åven denallmänna räntenivån sjönk något, framför allt som en följd av motsvarandenedåtriktade tendenser på den amerikanska kreditmarknaden. Den starkaexportutvecklingen förde med sig kraftigt ökade överskott för såväl handels-som bytesbalans. Arbetslöshetenligger sedan elt par år tillbaka på en oförändrat hög nivå iårsgenomsnitt 1984. Åtgärder för att uppmuntra återemigra-tion av utländskarbetskraft och tidig pensionering (från ) har bidragit till att stabiliseraarbetslösheten. Styrkan i det ekonomiska uppsvinget har emellertid hillillsinte varil tillräcklig för atl vända trenden nedåt. Denekonomiska politiken präglades av fortsalt stramhet vad gällerfederala utgiftsökningar. Budgetunderskottet och förbundsstatensnettoupplåningsbehov reducerades därmed ytteriigare. Konjunkturbildentorde inte komma att förändras påtagligt . Konkurrenskraftsläget ochen förstärkt investeringskonjunktur i talar för en fortsattexportledd uppgång i måttlig takt. Denlåga inflationstakten kan, , förväntas möjliggöra något ökaderealinkomster och medföra en ökning av den privata konsumtionen med en drygprocenl. Sparkvoten, som sjunkit fill en för tyska förhållanden låg nivå, kanknappast förväntas sjunka yllerligare. Den offenlligakonsumfionen har särskilt ökat snabbare än väntallill följd av såväl högre socialförsäkringsutgifler än fömtsett som oväntatstora inköp av både varor och tjänsler. En viss avsaktning är jämväl trolig för1985 varför en ökning med cirka en procent fömtses. Denökande investeringsaktiviteten i den västtyska industrin talar för att maskin-och utmstningsinvesteringar kommer all ulgöra det mesl dynamiska elementet iden interna efterfrågan. En gradvis ökning av nyinvesteringarna torde kunnaleda fill en samlad ökning av maskininvesleringarna 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 32 Byggnadsinvesteringarna väntas dock komma att minska,främst till följd av kraftigt minskat bostadsbyggande. Möjligen kan minskningendämpas av att anläggnings- och byggnadsprojekt på nivå tillåts ökanågot. Lagrenhar, efter en påtaglig uppbyggnad före arbetsmarknadskonflik-tema, dragits ned underloppet av 1984. Det förefaller sannolikt att tillväxtbidraget frånlagemtvecklingen blir obetydligt eller svagt positivt . Denextema balansen beräknas undergå en ytterligare förstärkning. Denstarka exportökningen tillsammans med en förhållandevis måttligt stigandeimport om beräknade 45 procenl i volym väntas leda till etthandelsbalansöverskott om 60-70 miljarder mark all jämföras med 54 miljarder år1984. Åven bytesbalansen väntas förslärkas. Sammantagetkan BNP i förväntas öka med . Lägetpå arbetsmarknaden kan därmed inte förväntas undergå någon väsentligförbättring. Någon minskning av arbetslösheten kan bli följden omindustriinvesteringarna ökar i enlighet med de gjorda antagandena och övrigainhemska efterfrågekomponenter inte utvecklas alltför återhållsamt. Prisemaväntas komma att öka obetydligt i konsumentledet.Tendenserna till en höjning av räntenivån kan innebära en vissrisk för en ökning i prisstegringstakten . Det bör docksamtidigt framhållas att inflationen bringats ner och hållits på en låg nivå iFörbundsrepubliken då D-marken försvagats, vilkel bör ha utövaten uppåtriktad press på den västtyska prisnivån. Risken för en märkbar höjningav prisstegringstakten förefaller liten. Låga råvam- och oljepriser, stabilajordbmkspriser samt måttliga lönekostnadsökningar i det västtyska näringslivettalar också för en fortsatt låg inflation, även om viss osäkerhet fortfaranderåder kring hur stora kostnadsökningar avtalen om arbetstidsförkortning kommeratt medföra. Denrestriktiva finanspolitik som förts under en följd av år har givit resultat iform av ell minskat federalt budgetunderskott och förbättrade finanser också pådelstatlig och - framför alll - nivå. Det federala underskottet harunder visat sig bli lägre än budgeterat. Det uppgick till 28,3miljarder (1,av BNP) 1984 och avses sänkas fill 25 miljarder (11/av BNP). Däremot har socialförsäkringssektorn visat ettbetydande underskott och väntas göra så även 1985. För den samlade offenfiigasektorn fömtses det strukturella budgetsaldot utvecklas i åtstramande riktning1985. Först1986, då det första stegel i den beslutade skattereformen kommer attgenomföras, förväntas en mer påtaglig stimulans lill ekonomin. Den västtyskaregeringen strävar också, inom ramen för en fortsall sträng utgiftsprövning,efter att omfördela de offentliga utgifterna till för- 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 33 Man har vidare, med hänsyn till det mycket pressade lägelinom byggnadsbranschen uppmanat kommunerna atl öka investeringsaktiviteten.Vissa åtgärder i form av l.ex. förbättrade ränteavdragsmöjligheter föregnahemsbyggen har beslutats men förefaller vara av begränsad omfattning ochskall enligt nuvarande planer träda i kraft först . Vadavser penningpolitiken kan erinras om att avser fillåiapenningmängden öka inom ett intervall om i årsgenomsnitt mot 4-6procent 1984. Den lägre inflationen förväntas dock ge utrymme för en oförändradreal tillväxt inom detta lägre ökningsintervall. Denfastlagda ekonomisk-politiska kursen avses således hgga fast. Konsolideringenav den offentliga sektoms finanser fortsätter. Såväl den parlamentariskaoppositionen som de fackliga organisationerna har låtit sin kritik motregeringspolitiken utmynna i krav på stimulansåtgärder via offentligainvesteringsprogram inom framför allt miljövårdssektorn i syfte att förbällrasysselsättningsläget. De höga arbetslöshetstalen i begynnelsen av 1985 harinneburit en intensifiering av debatten kring dessa förslag som dock alltfortavvisas av som alltför kortsiktiga. Osäkerheteni bedömningarna av den västtyska ekonomin hänför sig bl. a. till dennuvarande växelkursrelationens inverkan på räntor och kapitalrörelser, som kanvisa sig hämmande inte bara på byggandet utan även på andra investeringar. Åandra sidan skulle den starkt exportberoende västtyska ekonomin naturligtvispåverkas negafivl av ett fall i dollarkursen, i synnerhet om fallet blevalltför abmpl. En gradvis utveckling lorde däremol knappasl allvarligt mbbaförutsättningarna för en fortsatt god exportutveckling. Den ökandeinvesteringsaktiviteten i och den gynnsamma västtyska kostnads- ochproduktivitetsutvecklingen bidrar till denna bedömning. Förändringi volym, procent Privat konsumtion Offentlig konsumtion Fasta bruttoinvesteringar ' Utrikesbalans' -0,6 0,8 1,9 1,3 0,7 0,8 1 1/4 1 3 1/4 0 1 1/4 2 3/4 'Förändring i procent av föregående års BNP. 'Preliminärt utfall. 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 34 Denstrama ekonomiska politik som introducerades , och som förstärktesytterligare , dominerade den franska ekonomin även . Denprivata konsumtionen ökade myckel måttligt som följd av åtstramningspolilikenoch en sjunkande löneökningslakl. Ökade lagerinvesteringar, ett ovanligt gottskördeutfall och en förbättrad extembalans medverkade dock till att BNP ökademed i genomsnitt . Härtill bidrog också en viss ökning iden offentliga konsumtionen, medan de samlade investeringarna fortsatte attsjunka. Företagen förefaller i betydande utsträckning ha använt sina ökadevinster till att minska sin skuldsättning och sina finansieringskoslnader, iavsaknad av en mera markerad efterfrågeökning. Denförda politiken, som bl. a. yttrat sig i ett försök att åstadkomma enavindexering av lönebildningen, har visat sig framgångsrik vad gäller attnedbringa inflationstakten och förbättra kostnadsläget för den franskaindustrin. Prisstegringarna under loppet av uppgick till 6,mot 9,3%under 1983. Trots denna fortsalla förbättring kvarstår emellertid en betydandeskillnad i prisslegringslakt i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. Ävenexternbalansen har märkbart förbättrats. Underskottet i handelsbalansenreducerades ytterligare till , vilket möjliggjordeatl bytesbalansunderskotlet i stort sett eliminerades. En betydande del avförbättringen står dock att finna i större exportkontrakt av engångskaraktärmedan den generella bilden visar atl förefaller ha tappatmarknadsandelar , såväl utomlands som på hemmamarknaden. Eltprogram mot ungdomsarbetslösheten lanserades men hann inle fånågon reell effekt . Sysselsättningsläget försämradesytterligare och antalet arbelslösa uppgick vid året slut till 2,5miljoner (10,). Tillväxtenunder 1985 torde kunna hamna på i slort sett samma nivå som 1984. Mot bakgrundav effektema av den sänkning av skattetrycket som genomförs under senare delenav 1985, men också lill följd av den låga sparkvoten, kan hushållens disponiblainkomster och den privata konsumtionen förväntas öka något starkare än 1984.En standardökning har utlovats från regeringens sida, somnaturligtvis en fortsatt försämring av arbetslöshetssituationen kan verkadämpande på den intema efterfrågan. Arbetetmed att skära ner slatens budgetunderskott fortsätter med syftet att nedbringaunderskottet till av BNP. En effekt av detta lorde bli atl tillväxten i denoffentliga konsumtionen ytterligare dämpas till en halv procent 1985. Trotsdet förbättrade kostnads- och vinstläget i industrin kan de produktivainvesteringarna komma atl ta fart endast långsamt mot 1984/85:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 35 bakgmndav den låga efterfrågan och de förhållandevis höga lånekostnaderna. Eftersominvesteringarna inom såväl bostadssektorn som i de statliga företagen kanvänlas sjunka även kan de lolala investeringarna bedömas öka med1/. Ulrikesbalansen lorde geetl fortsalt märkbart bidrag till fillväxten . En något svagareefterfrågan från utlandet och en ökad import gör dock att bidraget tillBNP-tillväxten stannar kring en halv procentenhet. Icke desto mindre kanhandelsbalansen närma sig jämvikt och bytesbalansen visa ett inte obetydligtöverskott 1985. Regeringensinflationsbekämpning fortsätter , vilket bl.a. redan harmanifesterats i ett lågt avtal för stafiigt anställda i februari 1985.Målsätiningen är atl nedbringa prisstegringarna till 4,. Ettulfall i intervallet 56 procenl förefaller troligt. Utsikternaför sysselsättningsutvecklingen är osäkra, framför allt eftersom effekterna avde vidtagna sysselsältningsstimulerande åtgärderna är svårbedömda.Ytterligare åtgärder kan också komma att övervägas . Det förefallerdock inle omöjligl alt ökningen i arbetslöshetssiffrorna kan dämpas och t. o.m. hejdas under årel, men åtskilliga bedömare befarar atl en ytterligarehöjning till 2,75 miljoner arbetslösa kan ske /86. Sammantaget förefaller enBNP-tillväxt i om halvannan procent sannolik, vilkelskulle innebära en i stort sett oförändrad utveckling jämfört med . Somovan anförts är emellertid utsikterna i flera avseenden oklara. Delgoda skördeutfallet medförde att lagerutvecklingen bidrog tillfillväxten. har, i likhel med många andra länder, dragit en vissfördel av den höga dollarn för all öka sin export. Dock förefaller man snaraslha förioral marknadsandelar varför ell eventuellt kommande dollarfall, abmpteller stegvis, kan leda till elt väsenlligl lägre tillväxtbidrag frånulrikesbalansen. Vad gäller den inhemska efterfrågan och i synnerhet denprivata konsumtionsutvecklingen finns, som nämnts, flera frågetecken. Vissastimulansåtgärder har vidtagits och andra övervägs för att slödja byggsektorn.Ambitionen att sänka det höga reala ränteläget kan komma att omsättas ipraktisk handling om del internationella ekonomiska läget så medger.