prop · G803110 · 1984-12-31 00:00:00 — Vad härefter angår skadesiåndsskyldighetens omfattninggäller, i enlighel med vad som har anförts i den allmänna moliveringen, allnäringsidkaren enligt förevarande paragraf i princip är skyldig atl ersättakonsumenten för hela den skada som konsumenien visar sig ha lidit på grund avfelel eller dröjsmålel och belräffande vilken näringsidkaren inte kan visa attden ej beror på försummelse på hans sida. Atl lagen inte reglerar frågan omersättning för evenluella personskador på grund av fel eller dröjsmål framgårdock av 35 8. Prop.1984/85:110 272 För ersättningsskyldigheten gäller vissa begränsningar somföljer av 31 § KtjL allmänna skadeslåndsrättsliga principer. En begränsningligger sålunda i kravel på s. k. adekval kausalild mellan koniraklsbroiiel ochskadan. innebär i huvudsak all näringsidkaren inte kan anses skyldig atlersälla en skada, om och i den mån skadan framstår som en så osedvanlig ochosannolik följd av hans kontraktsbrott all näringsidkaren inle skäligen hadebort ta den i beräkning Gfr belänkandel s. 499, prop. 1973:138 s. 196, ochAlmén-Eklund, Om köp och byle av lös egendom, 1960, s. 319). En annan allmänterkänd princip är atl den skadelidande är skyldig alt efter förmåga sökabegränsa sin skada och alt försummelse härvidlag kan inverka pä hans räll lillersättning Gfr belänkandel s. 500 och SOU 1976:66 s. 161-162). Del har inleansetts påkallat all, såsom ulredningen har föreslagil, i lagen la upp ensärskild beslämmelse om detta. Den föreslagna lagen innehåller inle heller någrasärskilda beslämmelser om beräkningen av skadeståndets storlek. I dellahänseende får man tillämpa vanliga principer för beräkning av skadeslånd ikonirakisförhål-landen, vilkel i huvudsak innebär alt man skall jämförakonsumenlens ekonomiska ställning sådan den skulle ha varil om näringsidkareninle hade gjort sig skyldig lill del skadeslåndsgmndande beteendet och sådanden har blivit på grund av detta. Det är alltså fråga om en s. k. differensbedömning.1 enlighet med vad som har anförts i avsnitt 2.6.1 har i lagen inle tagils uppnågon motsvarighet lill den regel som utredningen föreslagil om attnäringsidkarens ersällningsskyldighel i regel skulle vara begränsad lill s.k."normalförlusl". Enligi allmänna principer bör vid skadeslåndets beräkninghänsyn tas lill om konsumenien i samband med ell konlraklsbroli pånäringsidkarens sida också har besparats en ulgifl eller kosinad i övrigl somskulle ha uppkommil vid en avtalsenlig fullgörelse Gfr SOU 1976:66 s. 171). Ersätlningsskyldighelen kan i prakliken komma alt avsemånga olika slags ekonomiska skador. En typ av skada är den särskilda kosinadsom kan drabba konsumenien, om han efler all ha hävi avtalet om en Uänst pågrund av fel eller dröjsmål vill få Gänsien ulförd på annal håll. Del kan dålänkas att konsumenten måsle betala ett högre pris än han skulle ha fåll belalaför samma arbele enligt avlalel med näringsidkaren. Denne är då enligt förevarandeparagraf skyldig all ersälla konsumenien för prisskillnaden i den månkonsumenien inle kompenseras för denna enligt beslämmelserna i 23 8 andraslyckel och 30 S. Elt fel eller ett dröjsmål leder ofta lill alt konsumentenåsamkas ulgifler av olika slag. Del kan vara fråga om ulgifler som föranleds avkonsumenlens åtgärder för all få rättelse lill stånd, t.ex. utgifter förtelefonsamtal, porto eller resor m. m. i samband med reklamalion eller ulgiflerför iransporter e.d. som inle blir ersatta redan enligt reglerna omavhjälpande av fel, prisavdrag eller uppgörelsen vid hävning. Andra utgifterkan vara sådana som föranleds av den siiuaiion i vilken konsumenien harförsalls 1984/85:110 273 genomfelel eller dröjsmålet. Som exempel kan nämnas atl konsumenlens 31 S KtjL bilpå grund av en felaktigt utförd reparation plötsligt blir oanvändbar och allkonsumenien lill följd därav åsamkas ulgifter för bärgning av bilen, förtaxiresor, för övernattning på hotell m.m. Ytterligare en typ av utgifterutgörs av sådana som är en följd av alt konsumenien inte kan använda föremåletför Gänsten under ett dröjsmål eller som gär åt för atl avhjälpaetl fel eller som uppkommer på grund av att föremålet lill följd av ell felblivit obrukbart. Exempel på detta är ulgifler för inköp av ellersällningsföremål, för hyra av ell ersättningsföremål, för anlilande av enivätlinräitning när en tvättmaskin inle kan användas eller för mållider pårestaurang när ell kök inle kan användas osv. Konsumenienbör givetvis ha räll till ersällning för ulgifter endasl i den mån dessa medhänsyn lill omsländighelerna framsiår som skäliga. Delta ligger i linje med allkonsumenien, som lidigare har framhållils. enligi en allmän skadeslåndsrällsligprincip också är skyldig alt söka begränsa sin skada. Han får exempelvis intevälja ett onödigt kostsamt transportsått, såsom laxi eller flyg när han medhänsyn till omständigheterna lika gärna kunnal anlita buss eller låg, eller ellonödigi dyrbart sätl atl kompensera avsaknaden av föremålet för Uänslen. 1sislnämnda hänseende bör särskili framhållas atl del givelvis långlifrån alllidkan anses skäligl atl konsumenien hyr elt ersällningsföremål under elldröjsmål e.d. får bedömas med hänsyn till konsumenlens behov av föremåleli fråga, den lid under vilken han på grund av ell fel eller ell dröjsmål måsleavvara föremålel för Gänsien och övriga omständigheler. Entyp av skada som kan tillfogas konsumenien på grund av ell fel eller elldröjsmål är förlusl av arbelsförtjänsl. Som exempel kan nämnas att konsumentenmåsle slanna hemma för all vidta omedelbara åtgärder med anledning av etlläckage efler en felaktigt utförd rörinslallalion eller att konsumenien råkarut för etl molorhaveri på grund av en felaktigt ulförd motorreparalion och tillföljd därav inte hinner till sitt arbele i lid efler en ledighd. Konsumenienkan också få vidkännas eu löneavdrag e.d. om han på grund av ett fel eller elldröjsmål måste la ledigt från sill arbele för all slanna hemma och la emolnäringsidkaren eller för all uppsöka denne. Alt konsumenten redan enligtbeslämmelserna om avhjälpande av fel kan ha rätl ersättning för bl.a.förlorad arbelsförtjänsl som en kostnad för avhjälpandet har berörts ispecialmoliveringen lill 208 Qärde slyckel. 1 övrigl omfattas förlust avarbetsförtjänst på grund av fel eller dröjsmål av näringsidkarensersättningsskyldighet enligt förevarande beslämmelse. Detta gäller vare sig detär fråga om inkomsl av anställning eller av annal förvärvsarbete. Åven i dellahänseende gäller att konsumenien är skyldig atl söka begränsa sin förlust. Hanbör därför inle kunna få ersällning för löneavdrag e.d. om del - såsom oftatorde vara fallel - skäligen kunnat fordras att han uinyttjat sin frilid förexempelvis ett nödvändigl besök hos näringsidkaren. 18 RiLsdagen 1984185. Prop.1984/85:110 274 Yllerligare en typ av skada som konsumenien enligtförevarande be- 31 § KtjL stämmelse kan ha räll ersättning för är kostnadersom blivit onyttiga på grund av ett fel eller eu dröjsmål. exempel är allen på förhand belald resa med bilfäGa inte kan utnyttjas därför atlbilverkstaden gör sig skyldig lill ett dröjsmål med reparation av konsumenlensbil. När det gäller delta slags skador, som hänger samman med konsumentensplaner för utnyttjandet av föremålel för tjänsien eller planerade aktiviteteri övrigl, lorde dock såväl kravel på adekvat kausalitet som en tillämpning avbestämmelserna i 34 8 om jämkning av skadeslånd kunna aklualiseras oftare äneljest Gfr prop. 1973:138 s. 196). Etl annal och vanligare fall är attkonsumenien kan ha räll lill s.k. sUlleslåndsersättning avseende sådanakoslnader för l.ex. en bil som blivii onyttiga därför all bilen på grund av enfelakligl ulförd reparation eller elt dröjsmål på näringsidkarens sida överhuvud taget inle kunnal ulnyttjas av konsumenien under en lid Gfr prop. 1972: 5s. En ekonomisk skada av liknande slag kan uppkomma genom alt konsumenienpå grund av ell fel eller ett dröjsmål i samband med arbeten i hans boslad intekan utnyttja denna till fullo. I sådana fall som har berörts lorde enevenluell ersättning dock ofta få besiämmas på grundval av en uppskattning avskadans sloriek Gfr rättsfallet NJA 1978 s. 307). fel eller ell dröjsmål kan också orsaka konsumenien"förluster" och olägenheter som inle direkt kan målas i pengar. Somexempel kan nämnas atl konsumenien på grund av ell dröjsmål med enbilreparalion måsle sätta till en slörre del av sin fritid än eljest för sinaresor lill eller från arbelet, all hushålls- eller trädgårdsarbete blir merabelungande därför att en hushållsmaskin eller etl molorredskap inte kananvändas eller all konsumenten inte kan använda en båt under sin semester ochdärför inte får avsett utbyte av ledigheten. Som både köplagsutredningen (SOU1976:66 s. 172-173) och konsumenlGänstutredningen (betänkandet s. 499-500) harframhållit bör även en skada av denna typ kunna bedömas som en skada avekonomisk natur, närmasl då som ell inlrång i konsumentens inlresse av alt fåvaluta för kostnader eller arbele som han har nedlagt för all få ökad frilid,ell bekvämare vardagsliv eller en för honom värdefull rekreation. Konsumenienbör därför enligt förevarande bestämmelse kunna erhålla ersättning även fördetta slags skador, om de inte kan anses bli till fullo ersalla genomstilleståndsersätlning e.d. Ersättningen får i hilhörande fall i regelbesiämmas på grundval av en skönsmässig uppskattning. En förulsällning förrällen till ersättning för skador av det nu berörda slaget är att de inteendasl består av sådana ej alltför betydande ölägenheter som man alltid måsleräkna med när någon försummar sig i elt avtalsförhållande. Skador av rentideell natur som obehag, olust, irritation ("psykiskt lidande") överdel besvär som ell kontraktsbrott kan vålla ger sålunda inle räll tillersättning. Atl paragrafen är ivingande lill konsumenlens förmåninnebär, som har nämnts, att näringsidkaren inte genom avtalet om enUänsl kan Prop.1984/85:110 275 friskriva sig från den ersällningsskyldighel som följer avbeslämmelserna i 31 § KtjL paragrafen Gfr dock andra slyckel). Inte hellerär del möjligl alt i avtalet maximera konsumenlens rätl till ersällning lillvissa belopp e.d. Som har berörts i den allmänna moliveringen finns del emellerlidinle någol som hindrar all man av prakliska skäl, främst för alt underlättaskaderegleringen, i exempelvis standardavtal avseende olika Gänster angerschabloner för skadeståndsberäkning eller schablonbelopp, som följs resp. somkonsumenien blir berättigad att erhålla om han inte i del enskilda fallelstyrker att han har tillfogats en större skada. I enlighel med vad som har anförts i avsniU 2.6.1 har härtagils upp en uttrycklig bestämmelse om att näringsidkarensskadesiåndsskyldighel på grund av fel eller dröjsmål - dvs.skadeslåndsskyldighelen enligi försia stycket omfattar ersättning för skadapå föremålet för tjänsten eller annan egendom som tillhör konsumenien. Del äralltså fråga om s.k. sakskador som uppkommer som en följd av etl fel eller dtdröjsmål. Som exempel kan nämnas alt en näringsidkare, som skall montera upp entung spegel på konsumenlens vägg, använder en enligt fackmässig bedömningalltför klen upphängningsanordning och all spegeln lill följd därav faller ner,krossas, skadar ell bord och skär sönder en malla. annal exempel - hämlalfrån praxis - är alt en skomakare brisler ifackmässighet genom att vid klackning av elt par skor inle lillräckligi välförsänka några spikhuvuden, med följd all konsumenlens parkettgolv skadas närkonsumenten går på delta med de nyklackade skorna. Som ell exempel pä ensakskada pä grund av dröjsmål kan nämnas atl frysta matvaror förstörs därförall en näringsidkare inte kommer för atl reparera en frysbox (sebelänkandel s. 373). Fömtsättningarna för alt näringsidkaren skall bliersättningsskyldig för skador av hithörande slag är de som anges i försiaslycket. Näringsidkaren drabbas alltså inle av ersättningsskyldighet enligtförevarande beslämmelse, om han kan visa atl skadan ej beror på försummelsefrån hans sida. Om näringsidkaren i exemplel med spegeln använt en enligtfackmässig bedömning tillräckligt kraftig upphängningsanordning ochnäringsidkaren kan slyrka att händelsen inte heller berott på något annal felfrån hans sida utan i ställd på en materialdefekl hos upphängningsanordningen,vilken han varken märkt eller bort märka, blir han alltså inte skyldig altersätta konsumenten dennes skada enligt förevarande beslämmelse. En annan sakär att konsumenten enligt avtalet med näringsidkaren kan ha rätt tillersättning även i detla fall, nämligen om näringsidkaren ålagil sig etlskadeslåndsansvar oberoende av försummelse eller i vart fall ett skadeståndsansvaravseende dolda malerialfel saml ålagandei omfaltar även sakskador på grund avfel e.d. Det kan också tänkas atl konsumenien enligt andra rättsregler kan bliberättigad lill ersällning från exempelvis Prop.1984/85:110 276 lillverkaren av den ifrågavarande anordningen Gfrbelänkandet s. 366 ''JL Enligt andra slycket omfattar näringsidkarens skyldighetatt utge ersättning för sakskador på grund av fel eller dröjsmål även skadorpå egendom som lillhör någon medlem av konsumentens hushåll. Sakskador på grundav fel eller dröjsmål vid konsumentUänsler, särskilt sådana som avser arbele ikonsumenlens boslad men även andra, kan nämligen lika gärna drabba föremål somUllhör någon annan hushållsmedlem än konsumenien/ beslällaren. Såvitt avserdenna snäva krets bör näringsidkarens ansvar för sakskador därför vara iprincip delsamma oberoende av de mer eller mindre formellaäganderättsförhållandena. 1 del tidigare anförda exemplet med spegeln bör delsålunda inte göra nägon skillnad om den sönderskurna mattan ägs av konsumenteneller av konsumentens make. Molsvarande gäller i exemplel med de slarvigtklackade skorna. Medlemmar av konsumenlens hushåll elt motsvarandeuttryck förekommer bl. a. i 12 kap. 24 8 jordabalken - är familjemedlemmar ochandra som lever i en hushållsgemenskap av viss varaklighd med konsumenten.Tillfälliga besökare och gäster hör inle hit. Till undvikande av missförstånd bör framhållas atlnäringsidkaren blir ersältningsskyldig enligt den nu berörda beslämmelsen ävenom skadan drabbar en hushållsmedlems egendom när denna befinner sig utanför dengemensamma bostaden. Som exempel kan nämnas all en kamera som lillhörkonsumentens samboende förslörs vid en brand i konsumentens bil, orsakad av allbilverksladen monteral bensinpumpen så illa all läckage uppstått. Bestämmelsen omfattar endasl skador på egendom som"tillhör" konsumenten eller någon medlem av dennes hushåll. höregendom som har köpls på kredil med förbehåll om ålertaganderält (evenluelllell s. k. äganderättsförbehåll), men däremol inle föremål som konsumenteneller någon medlem av dennes hushåll har hyrt eller lånat av någon ulomslående.En annan sak är all elt fel hos en Uänst kan medföra skada på etl föremål somkonsumenien har hyrt eller lånat av en ulomslående och all konsumenten då kanbli skyldig atl ersätta denne för skadan. Konsumenien tillfogas därmed enförmögenhetsskada, som näringsidkaren är skyldig att ersälla enligi förstaslyckel i förevarande paragraf. Om en sakskada som avses i beslämmelsen inte drabbarkonsumenten ulan en medlem av hans hushåll, är det den senare som kan riktaersättningsanspråk mot näringsidkaren. Nalurliglvis kan den skadelidande docklåla sig företrädas av konsumenten, vilket kan vara prakiiskl om även denne harell krav mol näringsidkaren på grund av felel eller dröjsmålel. Del bör påpekasall konsumenten inle har räll all hålla inne betalning enligi 19 eller 27 8 Ullsäkerhel för en annan hushållsmedlems ersättningsanspråk enligi förevarandebeslämmelse. Prop.1984/85:110 277 Ersättning för sakskador bestäms enligt 5 kap. 7 8skadeståndslagen (se 31 § KtjL prop. 1972:5 s. 578-581). En sådan skada kandrabba egendom som i större eller mindre utsträckning används i denskadelidandes näringsverksamhet saml medföra kostnader och andra förluster inäringsverksamheten (se 5 kap. 7 8 3 skadeståndslagen). Som etl exempel kannämnas att konsumenten eller någon medlem av hans hushåll driver enfrisersalong i familjens bosladshus samt att en felaktigt ulfördrörinslallalion avseende bostadsutrymmena leder lill vattenskador på salongensutmsining och lill all rörelsen måsle hållas stängd . Dessaskador och de förluster som följer därav drabbar inte några egenlligakonsumentintressen. Om rörinstallationen hade avsett ulruslning förfrisersalongen skulle näringsidkaren ha haft möjlighet alt begränsa sill ansvarför skadorna. Samma möjlighet bör stå honom lill buds även om den Uänsl som hargett upphov till egendomsskadorna och föriusten i näringsverksamheten -såsom idet anförda exemplel - är en konsumenttjänst som omfattas avkonsumenlUänsllagen. 1 andra slyckel har därför tagits upp en bestämmelse sominnebär atl näringsidkaren och konsumenten kan träffa avtal om atl sådanersättning som avses i andra stycket ej skall omfatta förluster inäringsverksamhet. Beträffande näringsidkarens möjligheter att åberopa en sådanfriskrivnings- eller ansvarsbegränsningsklausul gäller naturiigtvis sammabegränsningar som i andra fall. Delta innebär bl.a. atl näringsidkaren inlelorde kunna göra klausulen gällande, om del har förekommil en grov försummelse(grov vårdslöshet) från hans sida, och att klausulen även i annal fall kanlämnas utan avseende eller jämkas enligt 36 8 avtalslagen om den framstår somoskälig mol den skadelidande. 1 sammanhängd bör anmärkas att grov vårdslösheli princip måsle slyrkas av den skadelidande. En regel om presumtionsansvar gernämligen inte grund för ell rättsligt verkande antagande (en presumiion) attgrov vårdslöshel föreligger på den skadevållandes sida. Har näringsidkaren och konsumenten avtalat omansvarsbegränsning för näringsidkaren med slöd av den nu berörda bestämmelsenbör della, om ej annal framgår av avtalet, vara bindande även för andramedlemmar av konsumentens hushåll såvitt gäller näringsidkarensersättningsskyldighet gentemot dessa enligt konsumenlGänstlagen. De är däremoloförhindrade atl kräva ersättning av näringsidkaren för förluster inäringsverksamhet på annan gmnd, t. ex. enligt skadeståndslagen, såvida intekonsumenien i del enskilda fallel varit behörig atl för deras räkning avtalamed näringsidkaren om befrielse från eller begränsning av även sådant annalskadeståndsansvar. Ulredningen har föreslagit en särskild bestämmelse om attnäringsidkaren i fall då han är ersältningsskyldig för skada på föremålet förGänsien skulle vara såväl skyldig som berättigad all avhjälpa skadan enligiregler molsvarande dem som gäller om avhjälpande av fel hos Uänslen. Del haremellertid inle påkallal atl föra in en beslämmelse härom i lagen. Prop.1984/85:110 278 Om konsumenien begär all näringsidkaren i slälld för attkompensera 31 § KtjL skadan enbart i pengar - skall reparera eller in naturaersätta ell skadat ellerförkommet föremål, kan detta ofta vara förmånligl för näringsidkaren. Och om näringsidkaren inle vill gå med på della kanpåföljden ändå, även med den av utredningen föreslagna beslämmelsen, knappastbli någon annan änall näringsidkaren i sisla hand får ulge ersällning i pengar. Om del är näringsidkaren som begär att få reparera ellerin natura ersälla ell skadal eller förkommet föremål - t. ex. därför all det ärfördelaktigt för honom all ombesöGa reparalionen eller återanskaffningen i sinrörelse torde konsumenten i princip få anses skyldig atl gå med på detlasåvida han inle har någol särskilt skäl för atl motsätta sig en reparalion e.d.genom näringsidkarens försorg. följer av den vid försia slyckel berördaprincipen alt konsumenten är skyldig atl söka begränsa sin skada. En obefogadvägran från konsumentens sida atl gå med på en rättelse in naiura kan ienlighel därmed, om en sådan rättelse skulle innebära all näringsidkarenlolall sett drabbas av lägre kostnader än eljesl, medföra en molsvarandebegränsning av konsumenlens rätt lill skadeslånd. Vad som har sagts om avhjälpande av skada på egendomgäller självfallet också om del är en medlem av konsumentens hushåll som är denskadelidande. Förevarande paragraf är lillämplig även vidUänster som avser förvaring av lösa saker. Om en Gänsl avseende förvaring är felaktig (se 11 och 1588). är näringsidkaren alltså i enlighel med del lidigare anförda skyldig allersätta konsumenten för i princip hela den ekonomiska skada som denne hartillfogats på grund av felet, såvida inte näringsidkaren kan visa all skadan ejberor på försummelse på hans sida. Detsamma gäller, om näringsidkaren gör sigskyldig till ett dröjsmål med påbörjande av förvaringsGänslen (se 24 8 andraslycket) eller etl dröjsmål med uppdragels avslutande, dvs. med ullämnandellill konsumenten av den förvarade saken (se 24 8 första slyckel), ochkonsumenten på grund härav tillfogas ekonomisk skada. Som har framhållils i den allmänna moliveringen är vidförvaring den dominerande frågan i allmänhel den som gäller konsumentens rätttill ersällning på grund av alt den förvarade saken under förvaringen harförsämrats, förstörts eller förkommit. Så som konsumenlUänsllagen är uppbyggdkan rätt lill ersättning för sådan sakskada grundas inle bara på förevarandeparagraf om skadesiåndsskyldighel på grund av fel eller dröjsmål ulan också påbeslämmelserna i närmasl följande paragraf, 32 S. Frågan om näringsidkarensskadesiåndsskyldighel vid förvaringsGänsler behandlas därför närmare ispecialmotiveringen lill 32 8. Skadeständsskyldighet i övrigl ' S i Om föremålel för Gänsten eller annan egendom som tillhörkonsumenten eller någon medlem av hans hushåll skadas medan egendomen är inäringsidkarens besittning eller annars under dennes konlroll, ärnäringsidkaren även i annal fall än som sägs i 31 S skyldig all ersälla skadan,om inte näringsidkaren visar all skadan ej beror på försummelse på hans sida. Näringsidkaren är i övrigl skyldig att ersälla skada somtillfogas konsumenten, om skadan har vållats genom försummelse pånäringsidkarens sida. Delsamma gäller i fråga om skada på egendom som lillhörnågon medlem av konsumentens hushåll. Näringsidkaren och konsumenten kan träffa avtal om atlersättning enligt första eller andra slyckel på grund av skada på egendom ejskall omfatta förlust i näringsverksamhet. (Jfr 4 kap. 2 8 i ulredningens förslag) Paragrafen innehåller beslämmelser om näringsidkarensskadeslåndsansvar vid konsumenttjänster ulöver vad som följer avbeslämmelserna 1318 om skadeståndsskyldigheten på grund av fel eller dröjsmål.Hithörande frågor har i den allmänna moliveringen behandlals i avsnill 2.6.2när det gäller Uänster som avser arbete på egendom och i avsnitt 2.11.4belräffande förvaring. Enligt beslämmelsen i första styckel har näringsidkarenvid avtal om Gänster som omfattas av den föreslagna lagen i vissa fall elt s.k.presumtionsansvar avseende skador på föremålet för ijänsten eller pä annanegendom som tUlhör konsumenien eller någon medlem av hans hushåll oberoende avom en sådan sakskada är en följd av elt fel resp. ett dröjsmål eller inte. Medatt föremålel för Gänsten eller annan egendom har "skadats" avseshär liksom 1318 andra stycket inle bara all en sak har skadals partielll, t.ex. all lackeringen på en bil har repals, ulan även atl en sak har totalförstörtsgenom exempelvis brand eller har förkommil. Vad som åsyftas med "egendom som lillhör konsumenieneller någon medlem av hans hushåll" har berörts i specialmoliveringen lill31 8 andra styckel. Om del är en medlem av konsumenlens hushåll som är den skadelidandeoch framställer anspråk mot näringsidkaren, gäller vad som i del följande sägsom "konsumenien" i tillämpliga delar även belräffande en sådanskadelidande. Presumlionsansvarel innebär alt näringsidkaren för att gåfri från skadesiåndsskyldighel enligt försia slyckel måste visa att skadaninle beror på försummelse av honom eller av någon som på hans sida har anliialsför ulförandel av Gänsten (se specialmotiveringen till 31 8 försia slyckel). 1enlighel med vad som har anförts i den allmänna moliveringen avser bestämmelsendärför endasl situationer där del i valet mellan parterna - Prop.1984/85:110 280