prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — delar därför ulredningens syn attåkerarealens sloriek inte enbart bör ses från vår egen försörjning av livsmedelutan rymmer flera ytterligare aspekter som bör vägas in i bilden såsom alternativaanvändningsmöjligheter för åkerarealen, restriktioner i användningen avhandelsgödsel och växtskyddsmedel, åkerarealens betydelse för landskapsbilden,sysselsättning och regionalpolitik m.m. vill särskilt betonajordbrukets betydelse för etl öppet landskap liksom för viltvården. 7.3.55 Glesbygdsdelegationen: Kommittén har gjort ensamhällsekonomisk kalkyl över kostnaderna för överproduktionen. Det är fråga om en partiell kalkyl, där vissa faklorer som regionalpoliliska effekter samt belydelsen för landskapsbilden inte åsätts någol värde. Delegationen vill fästa upp märksamheten på atl elt sådani tillvägagångssätt riskerar att förringa dessa svårmälbara faktorers betydelse, vilket givetvis är olillfredslällande. Med lanke på de allvariiga konsekvenser som en krympningav jordbruksnäringen kan få borde enligt delegationens mening kommillénklarare ha markerat behovet av utvecklingsinsatser av olika slag. 7.3.56 Handelns samarbelsorgan i jordbruksfrågor: Enligtvår uppfatlning föreligger en uppenbar risk för atl de kostnader samhällel måste ikläda sig för spannmålsöverskotten framöver blir betydligt högre än det av LMK beräknade totalbeloppet . En förutsätining för alt åkerarealen successivi skall kunna begränsas och spannmålsproduktionen reduceras är atl begränsningar på grund av natur lig avgång kompletteras med prispolitiska åtgärder . Tillägget i LMK's skrivning all samhällels koslnader förspannmålsöverskotten skall finansieras l.ex. genom minskade livsmedelssubvenlionereller genom prispåslag på andra produkter lar vi besläml avslånd ifrån. Åtarsig samhällel ell delansvar enligt LMK"s förslag, som förulsäl- Prop.1984/85:166 85 ter att en störte åkerareal bevaras än vad som erfordrasur livsmedelsförsörjningssynpunkt vid en eventuell avspärrning, menar vi atldetta slag av kostnader i princip skall belalas över budgeten och inteöverföras i prishänseende på andra produkter. Vad gäller jordbrukets andel av exportkostnaderna förspannmål finansieras dessa regelmässigl lill belydande del via en s, k,förmalningsavgifi för brödspannmål.--- Vivill dock redan nu peka på, atl andra former för finansering måste sökas. Den nuvarande ordningen är enligtvår mening i realiteten en beskattning av brödpriserna, som vi anser uppenbart negativ ur konsumentsynpunkt.-- EnUgt vår mening borde i della sammanhang ett alternativtbetraktelsesätt kunna vara värt att redovisa, innebärande att principen om altproducenterna själva svarar för överskollsproduktionen tillämpas genomgående,alltså också belräffande spannmål. Samhällels ansvar i sammanhanget skullekunna fullgöras på annat sätt. Jordbrukspolitik är---- tyvärr ingel entydigt begrepp.Inom denna ram återfmns olika värderingar rörande regionalpoliliskahänsyn, miljöaspekter, sysselsättningshänsyn samt i botten beredskaps- ochsårbarhets-aspekterna. Genomgående för dessa aspekler och hänsyn är att desamtliga inte prismässigt värderats - de saknar "prislapp". Idagsläget belastar de därför genomgående livsmedelspriserna. Denna ordning är för framtiden knappast hållbar. Nämndaföreteelser bör därför, så långt deUa är möjligl, värderas och anges till sillberäknade värde och redovisas separal. I annal fall fiyttas kostnaderna utanalt man från det allmännas sida redovisar de ekonomiska konsekvenserna automatisktöver på livsmedelskonsumenlerna. 7.3.58 : En bantning avjordbrukel får myckel stora konsekvenser för sysselsättningen i alla de led somär involverade i livsmedelskedjan och ingalunda är av betydelse enbari förjordbruket. En minskning av primärproduktionen får dessutom en rad andrasamhällsekonomiska och sociala konsekvenser, som i betydligt högre grad bordeha beaklals av ulredningen än vad som framgår av del framlagda Med hänsyn till all hela samhällel medverkat lill attskapa nuvarande överskoltssiluation, förefaller del uppenbarl, att detekonomiska ansvaret för denna överskottsproduklion inle enbart får belastaprimärproduktionen, d.v.s. jordbrukarna. Lika uppenbarl är altjordbruksnäringen måste ha stöd och styrmedel för atl på sikl uppnå en bällreproduktionsbalans. Behovet av en sådan medverkan torde vara särskilt utpräglati fråga om animalieproduktionen. Problemel blir inte mindre av atlproduktionsbegränsande ålgärder kan få icke önskvärda konsekvenser för mångaeffektiva jordbrukare liksom för sysselsättningen i olika insats- ochförädlingsled. Härtill kommer frågor som rör landskapsbild, naturvård,regional- och försvarspolitik m. m. Prop.1984/85:166 86 7.3.61 : Förmalningsavgifien som icke har direktsamband med vårt behov av spannmål betalas av brödkonsu- I rak motsats lill vad som föreslås avnäringsexperterna belaslas brödel med en avgift som skall täcka koslnader förökad beredskap, sysselsättning eller andra uianför de renl livsmedelspoliliskafrågorna liggande moliv. Detta är naturiigtvis en orimlig belaslning på brödel. LMKföre slår all denna fråga blir föremål för en särskild siudie, vilkel KF tillstyrker. KFs inslällning alt koslnader för regionalpoliliken ellerberedskapskosi- nader icke bör belasta livsmedel gäller även för denna fråga. Därest en sådan förändring icke bedömes som möjlig för förmalningsavgifien bör dock all spannmål belaslas således även foderspannmål. LMK förväntar sig atl jordbrukel skall anpassaproduktionen inom vegeiabilieområdel så all samhällels delansvar upphör inom 5år. KF finner inga konkrela förslag i utredningen som skulleinnebära all jordbrukel vidtar de förvänlade ålgärderna. Del synes därför troligt atl överskotten kvarstår eller kommer att öka under 1980-lalel. Den överopli- misliska bedömningen som LMK gör synes vara tillkommen i den politiska kompromissens tecken. KF bedömer därför atl kostnaderna kommer att bli slörre än de angivna och föreslår att den föreslagna utvärde ringen icke bör skjutas upp så länge som . KF anser all del principiellt är oriktigt allspannmålsexporten skall finansieras genom minskade livsmedelssubventioner påmjölk varvid man till slor del skulle belasta barnfamiljerna i landel medexporlföriuster för spannmål. Väljer man meloden "prispåslag" blirdel produkter som kött, fläsk och ost etc. som får bära koslnaden och en sådanöverföring anser KF också felaktig. KF hävdar all dessa samhällets kostnaderskall belalas över budgeten, särskilt som de till slor del är motiverade avberedskapsskäl och i varje fall av en önskan all ha en slörre areal än somerfordras frän försörjningssynpunkt, 7.3.62 i : Förmalningsavgifien som icke ----- har direkl samband med vårt behov av spannmålbelalas således av I rak motsats till vad som föreslås avnäringsexper-terna belastas brödet med en avgift som skall läcka kostnader förökad beredskap, sysselsättning eller andra utanför de rent livsmedelspolitiskafrågorna liggande moliv. Detta är naturligtvis en orimlig belaslning på brödet. LMKföre slår att denna fråga blir föremål för en särskild siudie, vilkel vilillslyrker. Vår inslällning atl koslnader för regionalpoliliken ellerberedskapskosi- nader icke bör belasla livsmedel gäller även för denna fråga. Däresl en sådan förändring icke bedömes som möjlig för förmalningsavgifien bör dock all spannmål belastas således även foderspannmål. LMK förväntar sig all jordbruket skall anpassaproduktionen inom vegetabilieområdet så all samhällets delansvar upphör inom 5år. LO finner inga konkrela förslag i ulredningen som skulle innebära altjordbru- 1984/85:166 87 ket vidtar de förväntade åtgärderna. Det synes därför somtroligt att överskotten kvarslår eller kommer att öka . Den överopii- mistiska bedömningen som LMK gör synes vara tillkommen i den politiska kompromissens tecken. LO bedömer därför att kostnaderna kommer alt bli störte än de angivna och föreslår atl den föreslagna utvärde ringen icke bör skjutas upp så länge som . LO anseralt det principiellt och praktiskt är oriktigt atl spannmåisex-porten skallfinansieras genom minskade livsmedelssubvenlioner på mjölk varvid man till slordel skulle belasta barnfamiljerna i landet med spannmålsexporten. Väljer manmetoden "prispåslag" blir det produkter som kött, fläsk och ost etc.som fär bära koslnaden och en sådan överföring anser vi ocksä felaktig. LOhävdar all dessa samhällels koslnader skall belastas över budgeten, särskiltsom de till stor del är motiverade av beredskapsskäl och i varje fall av enönskan atl ha en störte areal än som ert'ordras frän försöijningssynpunkt. 7.3.63 : De förslag som redovisasinnebär att en successiv neddragning av mjölkproduktionen är motiverad och att staten under en övergångstid bör dela kostnadsansvaret med jordbruksnäringen för produktion pä den överskotlsareal som man anser föreligga. har ingel alt invända molprincipen att den samhällsekonomiskt motiverade produktionen bör varavägledande för statens kostnadsåtaganden inom ramen för jordbrukspolitiken.Styrelsen ser heller ingen anledning att ifrågasätta bedömningen all ålgärderbör vidias som begränsar samhällets kostnader för överskottsproduklion. 7.3.64--------------------------------------------------------------------- : Trots vad direkliven anger har LMK, främsl av tidsskäl, inte kunnat redovisa heltäckandeberäkningar över de lolala samhällseffekterna av en resursneddragning ijordbrukel, LMKs partiella analyser beaktar l.ex. inie omslällningskostnadernaoch övriga negaliva effekler för samhället i sammanhanget. Tidsperspektivetberörs knappast heller. LRF har gelt , , i uppdragatt komplettera kommitténs material och i övrigl granska resultatet. Förbundelvill hänvisa till sammanfattningen av LUI-sludien, som ingår i betänkandet. LUIsanalys visar till en början atl de negaliva effekterna av den resursöverföringLMK räknat med överväger fram till början av )990-ta!et. Det är först i bönanav som intäkterna av resursöverföringen kan beräknas överstiga dekostnader som den ger upphov lill. Den fulla effeklen av en omslällning uppnåsförst . Nuvärdet av denna vinst är enligt beräkningarna knappt 550 Mkr.Del bör också noteras att inte heller har haft möjlighet att på den kortatid som slåll lill förfogande analysera alla effekler. LMK har inte dragit några operativa slutsatser av sinapartiella kalkyler. Därför finner förbundel ingen anledning alt här ytterligarekommenlera LMKs analys ulan hänvisar till . 1984/85:166 88 Förbundet anser sammanfattningsvis atl LMKssamhällsekonomiska kalkyler inte kan tas som utgångspunkt för nedläggning avåkerareal eller animalieproduktion. Utgångspunkten för LMKs överväganden om produktionsmåletär att resurserna i jordbruket bör anpassas till den nivå som kan moliveras för att trygga landets livsmedelsförsörjning i såväl fredslid som under krig eller kan moliveras av andra skäl. Vad som avses med andra skäl har inle LMK närmare utvecklat. Sådana andra skäl är enligt förbundets mening att jordbrukel är en tillgång i samhället med betydelse för regionalpoliliken, miljö- och nalurvården, vår framtida handlingsfrihel m. m. I detla samman hang efterlyser LRF i belänkandet analyser, överväganden och slutsatser angående jordbrukets och livsmedelsproduktionens betydelse för övrigt näringsliv, samhällsservicen, infraslrukluren särskilt i glesbygden osv. Enligt förbundels uppfattning måsle även sådana förhållanden beaklas vid överväganden om produktionsmålets utformning. Vid faslslällande av produktionsmålet ifråga omåkerarealen bör enligt LRFs uppfattning beaktas - inhemskt behovav vegetabilier, särskilt proieingrödor - skördevariationer(risken för missväxt) - regionala effeklerinklusive miljö, turism elc. - handlingsfrihetbeträffande framtida möjligheter lill t.ex. energiodling eller annan alternativanvändning av jordbruksprodukter - sysselsätlningsförhållandeni jordbruk och annat näringsliv 7.3.67 vill som helhet tillstyrka kommitléns förslag alt samhällel under enfemårsperiod tar elt delansvar för koslnaderna för överskoilsarealen. Underdenna tid bör del ankomma på jordbruket och samhället att gemensamt finnalösningar för en omställning av produktionen lill en mer för alla parterrimlig situation. 7.3.68 : Förbundet instämmer i att den redan etableradeprincipen att näringen skall bära kostnaderna för överskottsprodukiionen slås fasl.Livs inslämmer också i behovet av alt göra avstegfrån denna princip så all samhällel tar ett delansvar för spannmålsöverskottetskostnader enligt kommitténs förslag. Det föreligger emellertid enligt Livs slorrisk för alt dels samhällels koslnader under den tänkta övergångsperioden blirbetydligt störte än de kommittén anger, dels problemen ej kunnat lösasgenom anpassningsåtgärder inom den föreslagna perioden. Beträffandefinansieringen av samhällets koslnader lar beslämlavstånd från kommitténs förslag. Samhällets kostnader bör i första hand ses somen regional- och sysselsältningspolitisk insals vilken bör bekoslas över budgeten.Att belasta konsumenterna med ytterligare prishöjningar på livsmedel, för altfinansiera samhällets kostnadsansvar, är oacceptabelt i en 1984/85:166 89 siluation där konsumtion och köpkraft redan utvecklassvagt, livsmedelspriserna stiger snabbare än andra priser samt låg- och medelinkomsita-garnasstandard urholkats. En finansiering över livsmedelspriserna bidrar dessutom lillalt hålla uppe inflationsnivän. 7.3.76 : Vad gäller finansieringav kostnaderna för de överskott som uppkommer inom spannmålssektorn vill vi anföra föl jande: - Koslnaderna förde överskott som kan uppkomma inom ramen för den areal som anses erforderligför alt med viss säkerhetsmarginal klara vår livsmedelsberedskap kan sägasutgöra etl slags "försäkringspremie" för atl garantera försörjningeni en krissituation. Det kan då vara rimligt att finansiera dessa överskott via livsmedelspnserna. - Överskott somblir följden av all man bibehåller en störte areal än den som behövs av ovannämnda skäl är emellertid av en annan karakiär. De är resultatet avregionalpolitiska, sysselsällningspoliliska, miljöpolitiska m.fl. överväganden.Koslnaderna för sädana överskoll måste finansieras på annat sätt än vialivsmedelspriserna, dvs över statsbudgeten. 1 nuvarande finansieringssystem för spannmålsöverskottenintar för malningsavgifien för brödsäd liksom prisregleringsavgiften på handelsgöd sel en central roll. Om nuvarande åkerareal bibehålls, och i än högre grad om hekiaravkastningen ökar mera än vad kommiltén räknat med, kommer en kraftig ökning av dessa avgifter atl krävas. En sådan finansiering är inle rimlig. En neutral finansieringskälla - i första hand budgetmedel är därför nödvändig.--- [I en bilagd promemoria redovisas] en alternativ metod attfinansiera exportkostnaderna för spannmål som innebär atl förmalningsavgifi lasul på all spannmål, således inle enbart på brödsäd. Vid ell sådant syslemskulle förmalningsavgifien för brödsäd kunna sänkas från nuvarande perkg till per kg. 7.3.77 : Förmalningsavgifien,som re dan ulgör en väsenllig del av konsumentpriset på mjöl och bröd, kommer alt öka kraftigt om nuvarande åkerareal bibehålls och i än högre grad om hekiaravkastningen ökar mera än vad kommiltén räknat med. En kraftig ökning av konsumentpriset på mjöl och bröd är då ofrånkomlig, vilket med största sannolikhet medför en minskad konsumtion. Konsu menterna och berörd industri får således belala dyrt för avsättningen på export av jordbrukets spannmålsöverskott medan producenterna kan fort sätta producera till samma pris oavsett om spannmålen avsätts på den inhemska eller exportmarknaden och oavsett volym. Detla är inte rimligt enligt SLlMs bedömning. Kommillén har kortfattat berört förmalningsavgiften påspannmål och aviserat en översyn. Med hänsyn lill den inträffade och förväntadekraftiga utökningen av förmalningsavgifien och dess konsekvenser för prisulveck- Prop.1984/85:166 90 lingen på mjöl- och brödprodukler, vill SLIM betonanödvändigheten av att denna översyn genomförs . 7.3.79 : Del är intesjälvklart atl det alltid är bäst all en oundvikligproduktionsbegränsning sker långsamt och . En utdragenstrukturomvandling kan ibland vara plågsammare än en relativt snabb omslällning.Del kan gälla både de anslällda som inte kan bedöma sin framtid och deeffektivaste företagen, som kan utsållas för ökade finansiella påfrestningaroch ivingas falla investeringsbeslut under exlra stor osäkerhel så längestrukturomvandlingen pågår. Förslaget om att samhället bör ta etl delansvar för överskoUsarealens koslnader innebär med LMKs sätt att räkna ett stöd till jordbruket på . Del vore orimligl om etl sådani "omsläll- ningssiöd"" endasl skulle ges till en del av dem som drabbas. Medelbör således även utgå lill de sysselsältningsdrabbade i förädlingsleden. Innan välgrundad ställning tagils lill åkermarkens lämpligasleframlida användning måsle del enligt TCOs mening accepteras all överskoilsarealenanvänds för produktion av spannmål. Kostnadsansvaret för denna överskottsproduklionbör som utredningen föreslagit delas mellan staten och näringen så atl bådaparter känner ansvar för problemels långsikliga lösning. Förslaget atl samhället bör ta elt delansvar under enövergångsperiod för vad det koslar att producera spannmål på överskoilsarealenvore poänglöst om det skulle finansieras inom ramen för jordbruksregleringeneller genom minskade livsmedelssubvenlioner. Det skulle bara vara detsamma somhögre matpriser. Då vore det lika bra att lägga hela ansvaret på näringen medden övervällring av kostnaden på konsumenterna och den minskade efterfrågan somskulle bli den i stort sett oundvikliga följden av detla. Samhällels delansvar för överskottsprodukiionen bör istället ses som etl tidsbegränsat och arbetsmarknadspolitiskl motiverat omslällningsstöd,vars koslnader bör bäras direkl över slalsbudgelen i form av bland annal vissastatsbidrag till regleringsorganen men också i form av mer framtidsinriktadeinsatser i syfte all finna alternativa användningsområden för överskoilsarealen. 7.3.80 : I densamhällsekonomiska analysen för så relaiivi kort lid som , kan ingel annalän marginalkostnaderna vara en rimlig värderingsgrund. Först på ,och längre, är det meningsfullt att uppräita den form avsamhällsekonomisk analys som kommillén försökt göra. Skall samhället göra dennaform av värderingar, måsle också jordbrukspolitiken ges en långsiktigare målin- Prop.1984/85:166 91 Kortsiktiga ändringar, på grund avopinionsyttringar eller externa påverkningar, måste då också begränsas,åtminstone inom målinriktningens ram. 7.3.81 allmänna hypoleksbank: Hypoteksbanken kan inledela uppfattningen, att staten skall undandra sig ansvar för en produktion, förvilken slaten är ansvarig genom olika former av produktionsstyrning genombegränsningar, importrestriktioner, prisreglerande åtgärder elc. Eftersomjordbruksnäringen på grund av statliga regleringar inte kan åstadkomma enproduktion, som är baserad på renl marknadsmässiga lönsam-helsbedömningar, börstaten la sin del av det ekonomiska ansvaret. Hypoteksbanken anser att enlösning av denna fråga är av central betydelse och att livsmedelskommitténborde ha grundligt analyserat hithörande problem. Delta har inte gjorls. Äveni andra avseenden, t.ex. vad gäller konsekvenserna med tanke påsysselsättningen inom jordbruket i händelse av en nedskärning av delta medexempelvis 15 lill , har några djupare analyser inte gjorts. 7,4 Miljörestriktioner och alternativa odlingsformersinverkan på behovet av produktionsresurser 7,4.18 : Den ökade specialiseringeni jordbruket har nödvändiggjort en ökad användning av bekämpningsmedel och handelsgödsel.Specialiseringen har försvårat en balanserad lillförsel av växtnäring, vilketmedfört övergödning i sjöar, vattendrag och i kustområden. Grundvattnet harpåverkats av nitralullakning i vissa områden med intensiv växtodling. De storamaskinernas krav på ökade åkeryior med rena geometriska mönsler har medt"örtalt åkerholmar, öppna diken, små vattensamlingar, våtmarker m. m. elimineratsvarvid särskilt i helåkersbygd fauna och flora utarmats. De stora maskinernaför spridning av handelsgödsel och bekämpningsmedel har inte kunnal hanterasså exakl all spridning uianför åkern kunnal undvikas t. ex. på uddar, i diken,på åkerholmar, i skogsbryn. Här hade reslbioloper från del myckel anrika äldreodlingslandskapet annars kunnal överleva. De senare olägenheterna bör kunna minskas genomtillämpning av den beslulade kompletteringen i skötsellagen om nalurvärdshänsyn.Olägenheterna med bekämpningsmedel och växtnäringsläckage bör kunna motverkasmed en rad åtgärder bl.a. med ändrade odlingsformer som förutom effektivitettar sikte på miljövänlighet. Rådgivning och information om miljövårdsålgärderbör integreras i anvisningarna för jordbrukels rationalisering. Bekämpningsmedel innehåller ämnen som är biologiskt aktivavars inverkan på miljön samt människors hälsa inle med säkerhet kan överblickas.Naturvårdsverket har därför en restriktiv syn på användningen av Prop.1984/85:166 92 Verkel stöder principerna om ettintegrerat växlskydd som innebär alt man gör sig så långt möjligl oberoende av kemisk bekämp ning. Delta innebär atl odlingsmetoderna successivi bör inriktas på system där kemisk bekämpning kan reduceras. Användningen av handelsgödselmedel kan medföramiljöproblem på grund av utlakning av näringsämnen till sjöar, vattendrag ochkuster och på genomsläpplig mark orsaka höga nitrathalter i grundvatten. 1ytvattnen innebär della bl.a. kraftig igenväxining, algblomning, fiskdöd ochsämre möjligheter för bad och fiske. För höga nitrathalter i dricksvattnet kangöra delta otjänligt för både människor och husdjur. Ytterligare en miljöeffekt från handelsgödselmedel utgörsav kadmiuminnehållet i fosforgödselmedel. Importerade råfosfat håller relativthöga kadmiumhaller jämfört med svensk apatit. Fortsatt utredning om möjligheternaatt utnyttja svensk apatit fordras, bl. a. med hänsyn lill arsenikhalten i densvenska råvaran. 7.4.20 Slatens planverk: Kommitténs förslag syftar tillatt nuvarande åkerareal skall bibehållas. Staten föreslås ta ett särskiltansvar för all en jordbruksproduktion av i slort sett nuvarande omfattning vidmaklhållsi norra . Denna huvudinriktning tillstyrks. Alt den kan förverkligasgenom de mer detaljerade beslulen inom jordbrukspolitiken är av avgörandebetydelse för många av de värden som skall skyddas genom riksplaneringen.Bibehållandet av åkerarealen är också av betydelse för möjligheterna lill produklionav energigrödor. Användningen av handelsgödsel och växtskyddsmedel,övergödning och förorening av ytvatten och grundvallen är elt stort problem ivissa regioner. Planverkel slöder kommitténs förslag all en begränsning avkemikalieanvändningen tas upp till ytterligare prövning. De ökade produklionskoslnaderdelta kan medföra skall vägas mol förbättrade förulsättningar ekonomiskt ochkvalitativt för andra verksamheter som fiske och vattenbruk, bättre tillgång lillfriskt grundvatten m. m. 7.4.26 : Naturtesurshushållning,energiförsörjning och skydd av den fysiska miljön kräver ökad hänsyn ilivsmedelsproduktionen. Den stora insatsen av hjälpenergi i jordbruket, tungamaskiner, handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel har på flera sätt medförteffekter på miljön. har de senaste årtiondenas snabba ulvecklinginom jordbrukel också lell till vissa problem inom odling och djurhållning. Delgäller markslruktur, djurhälsa och livsmedelskvalitel. Marknadernasprismekanismer har ej kunnal hanlera dessa sidoeffekter. Detsamma gäller iradilionellajordbrukspolitiska ålgärder. I stället krävs insalser för att öka kunskapernaoch bättre använda forskning, utbildning och rådgivning. Dessulom krävs nyapolitiska slyrmedel för skydd av naturresurser och miljö. En balanserad syntesmellan traditionella ekono- Prop.1984/85: J66 93 miska strävanden och "ekologiska"" hänsynhar blivit en alll viktigare uppgift för en fungerande livsmedelspolitik,