prop · G80330 · 1984-12-31 00:00:00 — kan han bli skadeständsskyldig. I 10 kap. 13 S andra stycket finns bestämmelser omupplysningsskyldighet. Revisorn är skyldig att till hohigsslämman lämna allaupplysningar som bolagsstämman begär, om det inte skulle lända till väsentligtförfång för bolaget. Revisorn är vidare skyklig att lämna bl.a, medrevisor. nyrevisor och konkursförvaltare erforderliga upplysningar om bolagels angelägenheter.Sistnämnda tipplysningsskyldighet begränsas alltså inte av något skadcrekvisit(se piop. 1979/80:14? s. 84). En revisor är skyldig att vittna vid domstol vidhuvudförhandling i brottmål (jfr 36 kap. 5 ! ; andra stycket ).Han är ocksä under vissa föriitsättninpar skyldig all vittna redan underförundersökningen (se 23 kap. 13 S rätlcgängshalken). Enligt kommissionen är del oklarl om en revisor enligt godrevisorssed kan anses skyldig att redan vid polisförhör lämna de upplysningarom bolaget som han säsmåningom kanske ända tvingas att lämna inför domstol. Vid utredning av ifråpasall brottslichel inom ramen förverksamheten i ett bolag finns det ofta ett starkt intresse för de broltsutredandemyndigheterna att få upplysningar direkt frän bolagets revisor. Jag delarkommissionens bedömning att samhällets intresse av att ingripa mot brott fåranses vara överordnat de intressen som bestämmelserna om revisorernas tystnadspliktavser att skydda. Mot den nu angivna bakgrunden anser jag i likhet medkommissionen att revisorerna hör vara skyldiga alt på begäran lämnaupplysningar om bolagets angelägenheter till den som leder en förundersökningi brottmål. Jag förordar alltså att 10 kap. 13 S andra stycket aktiebolagslagenkompletteras med en bestämmelse av denna innebörd. När det däremot gäller frågan om en tipplysningsskyldighetgentemot granskningsmyndigheterna på skalle- och avgiftsområdet är jag av fleraskäl tveksam inför kommissionens förslag. Enligt 10 kap. 8 *) aktiebolagslagen skall styrelsen ochden verkställande direktören bereda revisorn tillfälle att verkställagranskning i den omfattning revisorn finner erforderlig samt lämna deupplysningar och det biträde som revisorn begär. Den öppenhet gentemot revisornsom följer av nämndii bestämmelse är en grundläggande förutsättning för altrevisionen skall kunna genomföras pä ett effektivt sätt. Att bolagsledningenvågar anförtro revisurerna även mycket känsliga uppgifter beror bl.a. pä allrevisorerna har tystnadsplikt. Det är mot denna bakgrund, som ocksåkommissionen har framhållit, nödvändigt att iaktta försiktighet när det gälleralt rubba den nuvarande myckel långtgående lystnadsplikten. Enligt giillande ordning är ett bolag vidtaxeringsrevision eller annan Prop.1984/85:30 14 liknande granskning skyldigt att lämna alla uppgifter sombehövs för revisionen. Uppgifter direkt från revisorn kan däremot fäs endastom revisorn befrias från sin tystnadsplikt genom alt bolaget samtycker till alluppgifter lämnas. Enligt min mening ligger det mycket i vad som framhållitsav åtskilliga remissinstanser, nämligen att förtroendeförhållandet mellanföretagsledningen och revisorn skulle kunna allvarligt mbbas, om revisornåläggs någon form av självständig upplysningsskyldighet gentemot skaltemyndigheterna.En minskad öppenhet från företagsledningens sida gentemot revisorn skullekunna resultera i en sämre företagsrevision saml minskade möjligheter förrevisorerna att på ett tidigt stadium avhjälpa olika felaktigheter på det skatlerällsligaområdet. Ett genomförande av förslaget skulle också medföra attstaten som fordringsägare får möjligheter till information som saknas för andraintressenter. En sådan ordning skulle kunna tas till intäkt för att bolagetsintressenter inle längre behandlas lika och även medföra all revisornsoberoende ställning skulle kunna sättas i fråga. Med hänsyn till de möjligheter som redan finns all fäupplysningar direkt från bolagen framstår det enligt min mening ocksä sommindre angeläget att i detta avseende anlita revisorerna som en extrainformationskälla. Jag har mot bakgrund av det nu anförda stannat för attinte föreslå några bestämmelser om upplysningsskyldighet för revisorerna motgranskningsmyndigheterna på skatte- och avgiftsområdet. Mitt förslag: får besluta att vissa bolagsom ännu infe har någon auktoriserad revisor eller godkänd revisor skall utseen sådan revisor. får vidare möjlighet att själv förordna kvalificeradrevisor i sådana bolag. Kommissionens förslag: får förordna en s. k.offentlig revisor vid sidan av de ordinarie revisorerna (se betänkandet s.44-49). Remissinstanserna: Kommissionens förslag har fått ettblandat mottagande. De kritiska remissinstanserna anför bl. a. att förordnandeav en offentlig revisor skulle försämra arbetssituationen för de ordinarierevisorerna, att den offentlige revisorn egentligen endast kan ge offentlighetät de missförhållanden som utgjort grunden för hans förordnande saml att det ären mer adekvat åtgärd att förordna om taxeringsrevision. 1984/85:30 15 Skäl för mitt förslag: Revisorerna väljs normalt avaktieägarna pä bolagsstämma. Om liera revisorer skall utses, lår det ibolagsordningen bestämmas alt en eller flera av dem. dock inte alla. skallutses i annan ordning (10 kap. 1 S aktiebolagslagen). 3 S första stycket aklieboliigslagen gäller vidare att minst en av bolagssliimmanutsedd revisor skall vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Dettakrav gäller i nybildade bolag fr. o. m. den och för bolag somhar hiklals före nämnda datum frän / 88 (se prop. 1981/82:171 s.9 s;imt övergängshestämmelserna till SFS 1982:7.39), har i olika sammanhang förts fram tankenatt revisorerna borde utses inle av bolagsst;imm;in utan av samhället. Därmedskulle revisorernas oberoende ställning garanteras. Kominissionen har avvisatden länken, främst däriör att den nuvarande ordningen i stort sett ansesfungera bra. Även om principiella skäl talar för alt samhället - och inledet kontrollerade bohigets ägare skall utse revisorer ansltiler jag mig tillkommissionens bedömning att det inte är motiverat att pä över till en sädanordning. När det gäller kommissionens förslag om att länsstyrelsenskall la förordna en s. k. offentlig revisor por jag följande bedömning. Kommissionen har pekat pä olika omständigheter som kantala för att en offentlig revisor bör förordnas. Som exempel nämnerkommissionen att bolaget inte sköter sina löpande betalningar eller släparefter med inbetalning av skatter och avgifter eller missbrukar olika former avstatliga stöd utiin att förelagets revisorer anmärker mot förhållandena. Enligt min mening skulle en olTentlig revisor i allmänhetha små möjligheter att förhällra situationen i bolaget, Pä goda grunder kanman anta att han inte sällan fick inskränka sin verksamhet till att ge ytterligareoffentlighet ät de missförhållanden som utgjort grunden för hans förordnande.Det är att märka att en offentlig revisors uppdrag inte i något avseendeskiljer sig frän vad som gäller för övriga revisorer. Enligt min mening kan det inle heller uteslutas atttillkomsten av en offentlig revisor skulle försämra arbetssituationen för deordinarie revisorerna och leda till motsältninpar både inom kretsen avrevisorer och i förhällande till bolagsledningen. Om del framkommer uppgifter som tyder på exempelvis oegentligheteri fråga om skaller i ett bolag, anser jag all det är naturligt att det inledsen förundersökning eller förordnas om taxeringsrevision. Taxeringsrevisorernaföreträder det allmänna medan en offentlig revisor enligt kommissionens förslaghar en näpot oklar roll. Mot kommissionens förslag lalar cnligl min mening ocksåatt alla aktiebolag om nägra är skall ha en auktoriserad revisor eller engodkänd revisor. Om en sädan revisor inte fungerar på etl tillfredsställande sätt,ankommer det pä kommerskollegium som är tillsynsmyndighet för de kvalificeraderevisorerna alt agera. Prop.1984/85:30 16 bättre sätt all stärka revisorsfunklionen är enligtmin mening ati påskynda övergången till kvalificerad revision i allaaktiebolag. Den tidigare nämnda lidpunkten för etl fullständigt genomförandeav den reformen (/88) har valts efter en ingående prövning avbl. a. tillgängen på och behovet av kvalificerade revisorer (se prop.1981/82:171). Jag anser inte att del nu finns anledning alt generellt ändra denlidpunkten. Jag förordar i stället att ges rätt att i särskildafall besluta att etl bolag som ännu inte har någon kvalificerad revisor skallanlita en sädan revisor. bör härvid ha möjlighet att direktförordna viss kvalificerad revisor, om det finns skäl för del, eller att låtabolaget självt välja en kvalificerad revisor på bolagsstämma. Vad jag nu haranfört bör komma till uttryck genom en ändring i övergångsbestämmelserna tilllagen (1982:739) om ändring i aktiebolagslagen. 2.5 Anmälningsskyldighet vid förtida entledigande Mitt förslag: En revisor vars uppdrag upphör i förtidskall genast anmäla detla till och härvid lämna en redogörelseför den granskning som han har utfört. Kommissionens förslag: Överensstämmer med mitt förslagutom såtillvida att kommissionens förslag inte avser det fallet att revisornentledigas på egen begäran (se betänkandet s. 49-51). Remissinstanserna: Förslaget har i allmänhet godtagils avremissinstanserna. Flera av dem har emellertid förordat att förslaget utvidgasatt avse även det fallet att revisorn själv begär all få bli entledigad iförlid. Skäl för mitt förslag: Revisorerna väljs, som jag redanhar berört (se avsnill 2.4), normalt av aktieägarna pä bolagsstämma.Revisorernas uppdrag kan gälla tills vidare eller så all det upphör vid utgångenav den ordinarie bolagsstämman (se 10 kap. I S aktiebolagslagen). Etl uppdrag att tills vidare vara revisor upphör när en nyrevisor har utsetts. Ett uppdrag som revisor upphör i förlid, om revisorn ellerden som ulsett honom (normalt bolagsslämman) begär del (se 10 kap. 5 § aktiebolagslagen).För all en revisor som inle avgår frivilligt skall kunna entledigas ,dvs. före den ordinarie bolagsstämman, krävs det alltså normalt beslut av enextra bolagsstämma. Enligt kommissionen kan den omständigheten all bolaget närsom helsl kan skilja revisorn från uppdraget inbjuda tillmissbruk av revisorns ställning och innebära risker för otillbörligapåtryckningar på honom. Ett bolag kan enligt kommissionen vilja göra sig avmed Prop.1984/85:30 17 en obekväm revisor innan denne hinner fullgöra sinlagstadgade rapporle-ringsskyldighet. Jag delar kommissionens uppfattning att gällande ordningkan missbrukas av vissa bolag och all del därför bör införas enanmälningsskyldighet för revisorerna gentemot . Kommissionen har avvisat tanken på all låtaanmälningsskyldigheten gälla också för det fallet alt revisorn pä egetinitiativ lämnar uppdraget . En anmälningsskyldighet i den situationenskulle enligt kommissionen kunna uppfattas som om avsägelse av revisorsuppdragvore en normal väg all lösa en problemfylld situation. Även om jag har förståelse för detla argument anser jag ilikhet med flera remissinstanser all del är angelägel allanmälningsskyldigheten kommer att gälla även när revisorn i förlid avsäger siguppdraget. Bakom en sådan till synes frivillig avgång kan dölja sig situationerdär revisorn råkat i sädan konflikt med företagsledningen att han har känt sigtvungen att avgå. Jag förordar pä grund av det anförda att anmälningsskyldighetenfår gälla alla situationer när revisorn entledigas , alltså även om detsker på egen begäran. För att anmälningsskyldigheten skall fylla sitt syfte börden i överensstämmelse med vad kommissionen har föreslagit kompletteras med enskyldighet för revisorn att redogöra för den granskning som han har hunnitutföra. Redogörelsen bör i huvudsak kunna utformas som en revisionsberättelse. Jag ansluter mig även till kommissionens förslag att enavskrift av redogörelsen bör sändas in till patent- och registreringsverket,där den blir tillgänglig för bolagets övriga intressenter. 2.6 Revisionen i handelsbolag m. m. Mitt förslag: De nya bestämmelserna för revision avaktiebolag införs även för de företag som är underkastade lagen om årsredovisningm. m. i vissa företag, dvs. främst handelsbolag med minst tio anställda. Kommissionens förslag: Överensstämmer med mitt förslag menkommissionen har dessutom föreslagit ändringar i lagen om ekonomiskaföreningar (se betänkandet s. 79). Remissinstanserna: Förslagen har i allmänhet lämnats utanerinran av remissinstanserna. Skäl för mitt förslag: 1 4 kap. lagen om årsredovisning m.m. i vissa företag finns bestämmelser om revision som i huvudsak motsvarar vadsom gäller enligt aktiebolagslagen. Bestämmelserna gäller främst förhandelsbolag t2 1984/85. Prop.1984/85:30 18 och enskilda näringsidkare med minst tio anställda (se prop.1979/80: 143 s. 63). Jag delar kommissionens uppfattning att bestämmelser sommotsvarar vad som har föreslagits för aktiebolagen bör införas även i lagen omårsredovisning m. m. i vissa företag. När det gäller kvalificerade revisorer (se avsnitt 2.4)finns det anledning att särskilt framhälla att lagen om årsredovisning m. m. ivissa förelag inle har någon motsvarighet till kravet i 10 kap. 3 S förstastycket aktiebolagslagen pä kvalificerad revision i alla aktiebolag (jtr prop.1979/80: 143 s. 64). Den möjlighet som föreslås för alt ivissa förelag kräva kvalificerad revision har alltså här en större räckvidd änför aktiebolagens del. Kommissionen har även föreslagit ändringar i lagen omekonomiska föreningar. har överlämnat betänkandet(SOU 1984:9) Kooperativa föreningar. Betänkandet innehåller bl.a. etl förslagtill lag om kooperativa föreningar, som skall ersätta lagen om ekonomiskaföreningar. Betänkandet remissbehandlas f. n. Enligt min mening finns det anledning att avvakta den forlsatiabehandlingen av kooperationsulredningens förslag. Jag är därför inte nu bereddatt föreslå några ändringar i lagen om ekonomiska föreningar. 2.7 Ikraftträdande m. m. Den nya lagstiftningen bör träda i kraft den I januari1985. Enligt min mening behövs det inte nägra särskilda övergänpsbestämmelser. I enlighet med det anförda har inom justitiedepartementetupprättats förslag till 1. lag om ändringi aktiebolagslagen (1975: 1385), 2. lag om ändringi lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 4.' ' Bilagan har uteslutas här. Förslagen är i huvudsak likalydandemed dem som är fogade till propositionen. Prop.1984/85:30 19 4.1 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 10 kap. 5 § 1 paragraferT tas upp nya bestämmelser omanmälningsskyldighet för revisor vars uppdrag upphör . Bestämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5). Tredje stycket, som är nytt, innebär all en revisor genaslskall anmäla till , om hans uppdrag upphör i förtid.Anmälningsskyldigheten förutsätter att liden för revisorns uppdrag är bestämd.Revisorns anmälningsskyldighet inträder dels när han har entledigats från sittuppdrag av bolagsstämman eller av någon annan som har utsett honom,dels när han frivilligt har ställt sin plats till förfogande och lämnat silluppdrag . Om uppdraget som revisor däremot gäller för obestämd tid,dvs. tills vidare, aktualiseras aldrig någon anmälningsskyldighet. Någon anmälningsskyldighetinträder inte heller om revisorn inte skulle bli omvald pä den ordinariebolagsstämma där revisorsval skall ske eller om revisorn på stämman väljer attfrivilligt lämna sitt uppdrag. Bestämmelserna innebär vidare att revisorn i sin anmälantill skall redogöra för den granskning han har utfört under dendel av det löpande räkenskapsåret som hans uppdrag har omfattat. När anmälningen görs torde revisorn i regel ha lämnatbolaget. Även om del är angelägel att revisorn försöker ge en så adekvat bUd sommöjligt av iakttagelserna vid granskningen , har han intemöjlighet att i efterhand skaffa sig insyn i bolaget och ta del av handlingaroch dylikt. Redogörelsen i anmälningen kommer därför i allt väsentligt attbygga pä de iakttagelser som revisorn hunnit göra innan uppdraget upphörde. Vid utformningen av anmälningen skall revisorn följabestämmelserna om revisionsberättelse i 10 kap. 10 § tredje och fjärde styckenai tiUämpUga delar. Det kan självfallet inte förekomma något uttalande avrevisorn i anmälningen som förutsätter tillgång till bolagets årsredovisning.Däremot är revisorn skyldig att i anmälningen anmärka bl.a. om han funnit attåtgärd eller försummelse, som kan föranleda ersättningsskyldighet, liggerstyrelseledamot eller verkställande direktör till last eller att nämndapersoner på annat sätt har handlat i strid mot aktiebolagslagen ellerbolagsordningen. Revisorn är dessutom skyldig att anmärka om bolaget intehar fullgjort sina skyldigheter enligt vissa skatte- och avgiftsförfattningar.Revisorns skyldigheter föranleds av de nya bestämmelserna om skatte- ochavgiftsgranskning i 10 kap. 10 § Qärde stycket. Revisorn skall sända in en avskrift av anmälningen tUlpatent- och 1984/85:30 20 Anmälningen blir därigenomtillgänglig lör bolagels intressenter. En avskrift av anmälningen skall ocksälämnas till bolagets styrelse. Det har inte införts nägra särskilda sanktioner för detfall att revisorn underlåter att fullgöra sin anmälningsskyldighet. Om revisornär auktoriserad revisor eller godkänd revisor - och alltså stär under tillsynav kommerskollegium - kan hans underlåtenhet all göra föreskriven anmälan ledatill ett ingripande av tillsynsmyndigheten. 10 kap. 10 § Fjärde och femte styckena, som är nya, ålägger revisorn engransknings-och anmälningsskyldighet på skatte- och avgiftsområdet. Besiämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Som jag har berört i den allmänna motiveringen skallgranskningsskyldigheten omfatta bolagens skyldigheter i fråga om att göraavdrag lör preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt uppbördslagen(1953:272), mervärdeskalteredovisningen enligt lagen (1968:430) om mervärdeskattsamt bolagens förpliktelser i fräga om arbetsgivaravgifter enligt lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. har beslutat nya bestämmelser om uppbördav arbetsgivaravgifter (prop. 1983/84: 167, 28, rskr 369). De nyabestämmelserna har tagits upp i en särskild lag, benämnd lagen om uppbörd avsocialavgifter från arbetsgivare. Lagen, som skall träda i kraft den I januari1985. innebär att lagen (1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter upphävs. Den nya lagstiftningen om uppbörd av arbetsgivaravgifterinnebär en långtgående samordning med det system som gäller för uppbörd av innehållenpreliminär skatt enligt uppbördslagen. De nya reglerna om granskningsskyldighelför revisorer, som jag här förordar, bör anpassas till den nya lagstiftningenom uppbörd av socialavgifter frän arbetsgivare. Bestämmelserna i det nya fiärde stycket innebär attrevisorerna skall anmärka i revisionsberättelsen, om de vid sin granskning harfunnit att bolaget inte har fullgjort sina skyldigheter enligt vissa i fyrapunkter särskilt uppräknade åligganden i fråga om skatter och avgifter. Bestämmelserna i punkt 1 innebär att revisorerna skallgranska hur företaget fullgjort sina åligganden i fråga om avdrag förpreliminär A-skatt och kvarstående skatt enligt uppbördslagen. Punkt 2 innebär att revisorerna måste undersöka omföretaget har fullgjort sina skyldigheter att anmäla sig för registrering ifråga om mervärdeskatt enligt lagen om mervärdeskatt. Den som är redovisningsskyldig enligt lagen ommervärdeskall skall anmäla sig för registrering hos i del län därverksamheten drivs (19 § lagen om mervärdeskatt). 1984/85:30 21 förutsättninparna för sk;ill- och redovisningsskyldighetoch meddelar, om det finns sädana förutsättningar, beslut om registrering. Repistrerinpsbe-sliitethar den betydelsen att den verksamhet som beskrivs i repistrerings-beviset äratt anse som yrkesmässig enligt lagen om mervärdeskatt och att skattskyldighetföreligger. Revisorns granskninpsskyldighel har alllsä renl praklisklden funktionen att se till all loretagcl kommer in i mervärdcskatlesystcmetsrutiner. Enligtpunkt 3 skall revisorerna granska hur förelaget skött sina åligganden i frägaom iipphördsdeklaration för gjorda skatteavdrag enligl 54 § I mom, uppbördslapeni dess lydelse fr.o.m. den (se prop. 1983/84: 167 s. 22. Arbcispivare som gjort skatleavdrap skall utan anmaninp liimna uppbördsdeklaraliontill . Deklarationen skall lämnas senast den 18 i den uppbördsmänadsom infaller närmast efter utgången av den manad under vilken skatteavdrapel gjordes.Deklarationen skall lämntis senast vid samma lidpunkt som inbetalning avinnehållna belopp skall ske. Bestämmelserna innebär vidtire att revisorerna skallgranska hur företaget skött sina åligganden i fråga om redovisning för utgivenlön och för summan av arbetsgivaravgifter samt årsuppgift enligt 4§ och 1 H 1lagen om upphörd av socialavgifter frän arbetsgivare (prop. 1983/84: 167 s. 4,6, 86-87 och 94-95). / fråga om redovisningen skall bestämmelserna i uppbördslagenom uppbördsdeklaration tillämpas. Revisorerna skall dessutom granska företagets åliggandenenligt 22 § lagen om mervärdeskatt, dvs. bl.a. alt en deklaration lämnas utan anmaninpför varje redovisningsperiod, i regel två kalendermånader. Enligt punkt 4 skall revisorerna kontrollera om företagetskött sina åligganden när det gäller alt i rält lid betala skatter ochavgifter, som avses i punkterna 1-3. Bestiimmelserna innebär alt revisorerna skall granska omföretaget har betalat in innehållna belopp enligt reglerna för preliminärA-skatt och kvarstående skatt i uppbördslagen (se prop. 1978/79: 161 och1983/84: 167). Revisorerna skall vidare kontrollera att företaget skött betalningenav de arbetsgivaravgifter, som enligl lagen om uppbörd av socialavgifter frånarbetsgivare skall redovisas och betalas (se prop. 1983/84: 167 s. 5. 91 -92). Revisorerna skall slutligen kontrollera betalningen avmervärdeskatt enligt replerna i lagen om mervärdeskatt. Mervärdeskatten fastställs beloppsmässigt för varjeredovisningsperiod med ledning av den deklaration förelagd har lämnal. Endeklaration skall utan anmaning lämnas för varje redovisningsperiod, i regeltvå kalendermånader. Deklarationen lämnas till den femte i andramånaden efter utpångcn av redovisningsperioden. 1 och med att deklarationen liimnalsanses skatten fastställd i enlighet med deklarationen. Skatten förfaller enliplhuvudregeln till betalning som deklarationen se- Prop.1984/85:30 22 nast skall lämnas. Har skallen fastställts på annat sättän enligt det automatiska förfarandet, bestämmer när skattenskall betalas. Bestämmelserna i det nya femte stycket innebär attrevisorerna genast skall sända en avskrift av revisionsberättelsen tilllänsstyrelsen, om berättelsen innehåller en anmärkning om att bolaget inte harfullgjort de skyldigheter som avses i fjärde stycket. Ändringen i sista stycket innebär att de nyabestämmelserna inte kommer att gälla beträffande koncernrevisionsberättelse. Genom de nya bestämmelserna slås fast att revisorerna haren rättslig skyldighet att kontrollera hur bolagen fullgör sina åligganden på skatte-ochavgiftsområdet. Det krävs sålunda av revisorn att han utför en granskning i dehänseenden som här anges. Revisorn kan inte komma ifrån sinanmälningsskyldighet i revisionsberättelsen genom att hänvisa till all han inteutfört någon granskning av förhållandena i fråga. Det bör emellertid framhållas att granskningenoch rapporteringen av hur bolaget sköter sina åligganden enligt skatte- ochavgiftsförfattningarna bör ske efter samma principer som gäller för revisornsgranskning i övrigt. Detta innebär bl. a. att de vedertagna principerna omväsentlighet och risk skall vara vägledande för revisorn också vid skatte- ochavgiftsgranskningen. Revisorn skall alltså vid bestämning av inriktning ochomfattning av granskningen av handlingar, transaktioner och rutiner i fråga omskatter och avgifter lägga huvudvikten vid det som är beloppsmässigt mestväsentligt eller i riskhänseende sådant att väsentliga fel eller brister kanuppstå.