prop · G803166 · 1984-12-31 00:00:00 — man lar bort nuvarande investeringsförbud och de avgifteroch pristillägg som tillämpas inom fläsk- och äggproduklionen. avstyrker----- att tvåprissyslem införs för nortaSveri ge. På samma sätt påverkas de enskilda företagens ekonomi negativt av den kvotering av osllillverkningen som myckel ogynnsamt drabbat till verkningsindustrin i på grund av produktionsökningarna i södra och . 11.52 Centralorganisationen /SR: Elt införande av tvåprissyslemför mjölk, vilkel LMK ser som en möjlighet, skulle innebära att produktionsvolymenregleras på tusentals enskilda gårdar. De redan etablerade skulle Prop.1984/85:166 140 gynnas och det skulle hämma rationaliseringsutvecklingen.SACO/SR är av principiella skäl emol en sådan reglering. Eu system som finns i bl.a, är individuellaproduktionsrätter. De ger prisgaranii för en viss producerad kvantitet, t, ex,av mjölk, Pro-duktionsrätterna kan, lill skillnad från det eventuella tvåprissystemel,köpas och säljas på en öppen marknad. Produktionsstrukturen låses inle som i tvåprissystemel.LMK verkar avvisa ett sådant syslem med atl det är främmande för hillillsvarandesynsätt i svensk jordbrukspolitik. Enligi /SR hade del dock varil värdefullt om LMKkunnat analysera hur elt syslem med produklionsräuer skulle ha verkat iSverige. 11.53 : 1 nuvarande sysselsällningspoliliskaläge skulle del vara högsl olyckligl för landel i sin helhel, om vi minskadeproduktionen av animalier till del beräknade behovel. kommer alt slå hårtpå sysselsättningen inom livsmedelssektorn. Därför bör andra ålgärder lillgripas.Del synes oss att det mesl angelägna vore alt komma med ålgärder som slimulerarkonsumtionen och det ojämförligt bästa i den riktningen vore atl slopa momsenpå kött, fläsk, mjölk och spannmålsprodukter. som della ulgör en slorinflalionsdämpande effekl, skulle det bliva en rejäl standardförbättring för samlligagrupper i samhället och i synnerhet för barnfamiljerna. 11.55 Glesbygdsdelegationen: Delegationenmenar att någon form av inve-sleringskonlroll för att undvika en geografiskkoncentration av storskahga animalieanläggningar inte skall uleslulas.Delegationen beklagar all kommittén inte tillräckligt analyserat möjligheternatill ålgärder i denna riktning. 11.56 Handelns samarbetsorgan ijordbruksfrågor: Vi har i tidigare sammanhang redan framhållit, atl denofrånkomliga anpassningsprocess av produktionen, som i första hand erfordrasför alt balans skall uppnås, förutsätter en ökad användning av prisel somstyrmedel. Likaså förutsätter vi, atl en mera flexibel användning av prisinslrumen-telockså böljar tillämpas för alt stimulera konsumtionen. Då del gäller kött och fläsk delar vi LMKs värderingar,all kortsiktiga, selektiva åtgärder, t. ex. utslaktningspremier etc, skallanvändas restriktivt och i princip endasl i kombination med åtgärder, som ocksåhar en långsiktigt verkande effekl. Förulsällningarna för atl klara en s.k. prispress är självfallelolika för olika kalegorier av jordbrukare. lill trots anser vi priset somslyrmedel vara enda möjlighelen för atl successivi åsladkomma en förbättringav balansen mellan produktion och konsumlion. Prisstyrande åtgärder börutformas så, all det är de svenska konsumenlerna som gynnas och inle -som förnärvarande - ulländska köpare. 1984/85:166 141 Beträffande del i dagslägel rådande invesleringsförbudetinom animalieproduktionen föreslår LMK all delta inte förlängs vid dess utgångden , Vi delar denna uppfallning. 11.58 : förbundelanser alt staten själv i hög grad bidragit till nuvarande obalans, och atldärför staten också måste ta på sig sin del av ansvaret för att komma lillrätta med dessa problem och tillsammans med jordbrukel utarbeta konkrelastyrmedel för genomförandet. Några allmänna lönsamhelssänkande ålgärder för all påverkaproduk lionsbalansen kan förbundel inle ur jordbrukets synpunkt acceptera med hänsyn lill del mycket kärva ekonomiska läge många lantbrukare redan nu befinner sig i. Införandet av sådana åtgärder skulle dessulom i slället kunna leda till all överskotlsproblemen ökar. Det aviserade tvåprissystemel för mjölk bör ses som etlförsök all begränsa mjölkproduklionen och därför utvärderas efter några år.Systemet bör utformas så atl mjölkproducenlerna i norta och liknandebygder, där alternativ till mjölkproduklionen saknas, ej drabbas av systemets negalivakonsekvenser. Likaså anser förbundel, att avvecklingsersällningen lill vissamjölkproducenter bör bibehållas tills vidare, eventuellt med en sänkning av nugällande åldersgräns. Däremot anser inte förbundel, all man nu skall avvecklainvesteringsför budet inom animalieproduktionen. Etl långvarigt investeringsförbud fram står visseriigen inte som ändamålsenligl, men i nuvarande läge anser förbundel, alt det kan vara väl moliveral all föriänga förbudet . Administrationen av förbudei är inle särskilt belungande och vid behov finns del möjligheter alt ge dispenser för ersättningsbyggnader, som är helt nödvändiga ur t.ex. djurmiljö- eller arbetsmiljösynpunkl. Skärpta krav bör övervägas på arealunderiagel för animalieproduktion. Detla kan bli lill fördel för en icke önskvärd utökning av produktionsvolymen samti digt som del molverkar en negativ inverkan på miljön. Förbundet anser därför, atl den styrning av ägg- och fiäskprodukiionensom sker genom differentierade avgifter och lillägg skall vara kvar. Dessaskall dessutom anpassas så att de dels följer den fortlöpande penningvärdesförsämringenoch dels kortigeras nominellt för atl nå avsedd effekl. 11.61 Kooperaliva förbundel: KF vill inle motsätta sig attett [två prissyslem för mjölk] införs i syfte alt minska mjölkproduklionen, men får framhålla alt det används under en relativt begränsad lid och högst så länge som obalansen kvarslår. Del finns nämligen en viss risk alt ett sådant syslem hämmar effektiviietsutvecklingen inom mjölkproduktionen. I en krissituation som den nuvarande anser KF att man dock måsle acceptera denna nackdel. 1984/85:166 142 KFanser att det är en mycket grannlaga uppgift all konstruera och tillämpa etl tvåprissyslem på sådant säll atl man inte slår ut många effektiva producenter av olika sloriek. Det är också angeläget all man inle åstadkommer en överorganisation med slora inslag av byråkrali och admi nistration. KF tillstyrker LMKs förslag all de differentierade avgifterna och prislilläggen för ägg- och fläskproduklionen las bort från .--- KFhävdar att marknadskrafterna - pris, konkurrens och lönsamhet - i ökad gradmåste ersälla olika statliga regleringar och liknande för att uppnå bällrebalans mellan inhemsk konsumtion och produktion av jordbruksråvaror. 11.62Landsorganisationen i : LO vill inle molsälla sig alt etl [tvåprissyslemför mjölk] införs i syfte alt minska mjölkproduktionen, men får framhålla alldel används under en relativt begränsad lid och högst så länge som obalansenkvarstår. Det finns nämligen en viss risk atl etl sådant system hämmar effektiviietsutvecklingeninom mjölkproduktionen, men i en krissituation som den nuvarande anser LO måsle acceplera denna nackdel. Vi är dock klara över all det är en mycket grannlagauppgift atl konstruera och lillämpa elt tvåprissyslem på sådani sätl all man inleslår ul många effektiva producenter av olika sloriek. Det är också angelägetall man inle åsladkommer en alltför stor överorganisation med storainslag av byråkrali och administration. Vihävdar atl marknadskrafterna - pris, konkurtens och lönsamhet - i ökad grad måsleersätta olika statliga regleringar och liknande för alt uppnå bällre balansmellan inhemsk konsumtion och jordbruksråvaror. 11.64Lantbrukarnas riksförbund: Med hänsyn till den rådande silua lionen är del enligt förbundels uppfallning mycket angeläget att finna dels styrmedel som långsikiigi anpassar produktionen lill produklionsutrym- mel, dels slyrmedel som snabbi kan förbättra produktionsbalansen. Därför bör befinlliga styrmedel inte avvecklas. I stället bör man pröva om de kan förbättras och göras effekiivare. Även nya former av slyrmedel måsle prövas.--- LRFdelar LMKs uppfatlning, att del är angeläget alt så långt möjligl avsättaöverskotten inom landel. Därför bör ökade insalser göras för alt slimulerakonsumtionen. Eflersom samhällel på elt högst pålagligl sätt aktivt påverkal konsumtionsulvecklingenbör ansvarel för sådana ökade insatser i första hand åvila samhället, t. ex.genom återslällande av subventionerna. Inomramen för nuvarande jordbruksavtal har vissa medel avsalls för konsumlionsstimulerandeåtgärder. LRF är självfallet berett atl även i fortsättningen i rimlig omfallningmedverka i sådana salsningar. 1984/85:166 143 Enligt LMKs faktaredovisning har investeringarna minskalunder den lid som invesieringsförbud rått. Likväl anförs atl del inte finnsnågot behov av etl fortsalt invesieringsförbud. Denna uppfattning kan förbundelinle dela. Del är först nu sedan förbudet variii kraft som åigärden kanbörja ge avsedd effekl. LRF hävdar att förbudei mol nyinvesteringar inle skall lasbort förtån det kan ersättas med andra långsikiigi verkande åtgärder som reglerar inflödet av nya produktionsresurser. Då nu en viss erfarenhel vunnits bör en utvärdering ske av tillämpnings- och påföljdsreglerna. Enligi förhandlingsuppgörelsen fick jordbrukel möjlighelall införa ell ivåprissystem för mjölk lidigasl fr. o. m. ,förutsatt att näringen och jordbruksnämnden kunde anvisa lämplig teknik härför.SMR har utarbetat förslag till regler för ett frivilligt system. Etl tvåprissyslem bör kompletteras med en lämpligt avvägd avvecklingsersätlning.LRF delar LMKs uppfallning atl den nuvarande avvecklingsersällningen börbibehållas lills vidare. En produktionsneddragning inom griskötlsproduklionen måslegälla såväl smågrisproduklionen som slaktsvinsproduktionen. 1 första hand bör stallari sämre kondition tas ur produktion lidigare än vad som planerats. Vidare ärdel en förulsällning att invesieringsförbudei lillämpas som avsell för allövriga anpassningsätgärder skall vara verkningsfulla. LRF anser atl del inte föreligger förutsättningar för tvåprissysleminom grisköltsprodukiionen. Skälen är många, framför allt kan man peka på att avsätiningskanalernaär flera till skillnad från mjölkproduktionen. LRF föreslår att ett system med riktad omställnings/avvecklingsersättninginförs för smågrisproducenter . Del bör prövas om även andraåldersgrupper bör komma ifråga. Molsvarande åtgärd bör erbjudasslaktsvinsproducenter. Även andra åtgärder bör prövas omomställnings-ersättningen inle ger tillräcklig effekl. Del är nödvändigt med en följsamhet i anpassningen avsmågrisproduktionen och slaklsvinsproduktionen. Möjlighelerna lill punktinsatser av typ smågrisslakl, suggslakibör finnas kvar. Möjligheter bör finnas inom slaktsvinsproduktionen attändra strukturstödet så alt eu belopp om förslagsvis per gris belalas ulupp lill 1 500 årssvin. Strukturstödet bör i princip höjas i takt medkostnadsutvecklingen (inflationssäkras). Systemet med differentierade produktionsavgifier [iäggproduktionen] måsle behållas, vilkel innebär alt störte företag får bära en störte del av överskoltskoslnaderna vad gäller den del näringen skall bekosta. Produk tionsavgift bör kunna uttas redan vid förelag med 500 höns. Vidare bör frivillig kläckningsbegränsning understödjas. Fältmässig odling av grönsaker är en arbetsintensivproduktion som i ökad Ulslräckning borde kunna ulgöra etl alternativ lill animalieproduktion 1984/85:166 144 För detta fordras dock att åtgärder vidias isyfte all erbjuda tryggare förhållanden för dem som satsar på dennaproduktionsgren. 11.67 : En anpassning avproduktionen på animaliesidan till konsumtionen är nödvändig all åstadkomma på relativt kort sikl. Förbundel delar därvidlag kommitténs uppfattning all ansvaret för sådana ålgärder i princip skall åvila näringen. Förbundet har lidigare anfört tveksamhet till genomförandeav det av framlagda förslagel om ell ivåprissystempå mjölk. Dels är det administrativt betungande, eflersom reglering avproduktionen måsle ske på varje enskild gård, dels har tveksamhet rått omhuruvida elt sådani syslem kan vara konkurtensneulralt, Förbundel vill emellerlid nu inle motsätta siggenomförandet av elt sådani syslem, under förutsättning atl formerna blir sådana att fortsatta effeklivitelsslrävanden och en ralionell produklion alltjämt kan främjas. Ändra åtgärder såsom stimulerande av konsumtionen måsle emellertid drivasjämsides såväl vad gäller mjölk som andra animalieprodukter. Förbundel hälsar vidare med lillfredsställelse kommitlénsförslag om avskaffande av de differentierade produktionsavgifier på ägg ochfläsk som klart missgynnat de störte och rationella producenterna. 11.68--------------------------------------------- : förbundel delar i slorl kommitténs överväganden i berörda avseenden. Del äremellertid angelägel att föreslagna ålgärder följs upp noggrant från samhällelssida. Av största betydelse är därvid de långsikliga effeklerna urregionalpolitiska aspekler och effektivitetssynpunkt. Centralt är vidare enligt Livs atl de politiska åtgärdernainom livsmedelspolitiken är långsiktigt inriktade och syftande till balans.Därvid måste effeklen av alla samhälleliga ålgärder beaktas. Utan en sådanstabil ram är det omöjligt för näringen att ta ansvar för balans inom sektorn. 11.76 : Förbundel vill - underslryka,atl ----- [tvåprissyslem för mjölk] måsle ha karaktären av ettförsök atl komma till rätta med mjölköverskotten. Systemel bör därförinte behållas som ell permanent regleringsinslag ulan skall avvecklas så snart syflelmed densamma uppnåtts. 11.80 : Avsnittet innefattari huvudsak kortsiktiga åtgärder för en anpassning. Den del som behandlar konsumlionsstimulerandeålgärder förbigås ulan förslag. Satsning på konsumtions-stimulans vidskolmåltiderna borde inle få begränsas lill animalier. Dels snedvrids konkurtenssilualionenyllerligare gentemot vegelabilierna, dels grundläggs ur folkhälsosynpunkl felakiigakostvanor redan på skolstadiet. Alla ålgärder som vidias med slalliga medel måslela hänsyn till dessas Prop.1984/85:166 145 påverkan på konkurtensberoende produklion och verksamhetoch inverkan på konsumlionsmönstret ur folkhälsosynpunkt. 12 Prisstöd och jordbruksprisreglering 12.1 Behov av fortsall prisreglering och regleringensallmänna utformning 12.1.2 : Med elt lågprissyslem skulle enligikollegiel problemen med prisreglering och rävarukostnadsutjämning undvikas lik som de speciella kontrollproblem som sammanhänger med prisregle ringsled högre upp i livsmedelskedjan. Del är dock läll all inse alt det lorde vara förenat med avsevärda komplikationer attsom enda land i övergå lill en "världsmarknadsprislinje",vid priser betydligt under ländernas faktiska produktionskostnader. För alt säkerslällaberedskapsmålen och andra inrikespolitiskt angelägna mål om regional utveckling,sysselsättning, inkomstnivå för jordbrukarna m.m. skulle ell nyll stödsystemoch en ny administration behöva inrättas, varvid nya kompliceradefinansieringsfrågor skulle få behandlas. Del synes således för dagen ytterstsvårt atl bedöma alla de praktiska och ekonomiska konsekvenser en autonomsvensk avreglering skulle kunna fä. Bilden kompliceras ytterligare av rådandesyslem med flylande valutakurser. 12.1.7 ; Något försök görs ej att kvaniifieraeffekterna på svensk jordbruksproduktion av en anpassning av de inhemskapriserna lill världsmarknadens nivå.-- Om det t. ex. skulle visasig alt skulle ha en betydande jordbruksproduktion även vidvärldsmarknadens prisnivå kanske riktade stödåtgärder är ett mindre kostsamt sättau realisera de jordbrukspolitiska målsättningarna än de nuvarande generellasubventionerna. 12,1,17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation: LMKanser inle all förutsättningarna för en övergång till världsmarknadsprislinjeskulle vara större nu än vid de tidigare tillfällen frågan diskuterats ochavvisats av . KD kan i och för sig acceptera denna bedömning. Det ärdock angelägel att regleringarna begränsas och att marknadskrafterna ges ökalspelrum. 12,1.23 Statskontoret: Statskontoret utgår----------- frånatt det svenskajord bruket måste få någon form av ekonomiskt stöd som skapar stabila förut sättningar för en långsiktig planering av produktionen. skäl för att ifrågasätta det nuvarande omfattande ochsvårgenomträngliga regleringssystemet är, enligt stalskonlorels mening, att detär svårt all få klarhet i jordbruksstödets kostnader. Statskontoret anser detönskvärt att en mer långsiktigt ifrågasättande analys av jordbruksstödets ulformning10 Riksdagen1984/85. 1984/85:166 146 görs som underlag för den ulvärdering avanpassningsåtgärderna inom jordbrukel som föreslås komma till slånd efler femår. 12,1.24 Riksrevisionsverkel: RRV har- utfört vissamodellstudier för att undersöka prisregleringens effekter på velemarknaden iolika avseen den. Ett resultat av dessa modellförsök är atl odlarnas veleintäkter inte svängt nämnvärt mindre än vad de skulle gjort under elt system där priserna svängt i takt med världsmarknadspri serna, ---- Bara misstanken att det är möjligl alt uppnå i huvudsak sammaodlarin- täkter som dem som uppnås under nuvarande system men med ett dras tiskt förenklal regleringssystem bör emellertid, enligt RRVs mening, vara tillräckligt för att ägna frågan uppmärksamhet, ----- det------- saknas grundmaterial för en diskussionmed reella beslutsallernativ om jordbrukspolitikens framlidautformning, 12.1.26 : Det kan starkiifrågasättas om det stöd lill jordbruksnäringen som i försia hand bygger på enreglering av produktpriserna är optimalt- .------- nuvarande prisslöd,särskilt för spannmål, gynnar i första hand producenlerna i de delar avlandel som redan har goda förulsällningar att bedrivajordbruksproduktion. direktstöd lill producenlerna, t.ex. i form avarealbidrag, är sannolikl alt föredra. Denna stödform skulle också vara till fördel om man vill åslad komma en marknadsanpassning genom atl producenterna får kontakt med de internationella priserna.- SLU efterlyser en mera förutsättningslös analys av olika jordbrukspoli iiska medel, dess för- och nackdelar. Särskilt gäller detta prisslöd jämfört med andra lyper av stöd till jordbruksnäringen. Vi är därför----- av den bestämda uppfattningen att tidennu är mogen för en förutsättningslös prövning av regleringssystemetinom livsmedelssektorn. Det borde vara möjligt all förenkla syslemet ochbegränsa det lill särskilt utsatta områden där man klarl kan bedöma effeklernaav en reglering, 12.1.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Även omvi sympatiserar med grundprinciperna för en lågprislinje, inser vi de idagsläget prakliska och i synnerhet statsfinansiella svårigheterna förövergången lill en sådan jordbrukspolitik. 12.1.61 : KF anser--------------- i princip får lillämpa ett sådant högprislinjesyslem som harhafl sedan 1930-lalet med etl gränsskydd, införselavgifier m.m. Enligt KFs uppfatlningmåsle man dock ständigt söka begränsa gränsskyddet och minska deprotektionistiska inslagen i jordbruksregleringen. 1984/85:166 147 12.1.66 Svenska fabriksarbelareförbundel:-- konsumentintresset skullegynnas och vi skulle ha en bibehållen beredskapsnivå om vi riktadein den jordbruks- och livsmedelspolitiska ambitionsnivån sä att det svenska skyddelriklade sig mol dumpingpriserna och de kortsiktiga prissvängningarna påvärldsmarknaden. bör del inle vara högre än vad som behövs för alletablera ett pris i nivå med vad det inhemska jordbruket skulle leva med vid ennormalt fungerande jordbruksmarknad inom . 12.1.76 : i etl längre perspeklivär förmodligen en total avveckling av såväl gränsskydd som prisregleringar påjordbruks- och livsmedelsområdet den bästa lösningen. Förbundel instämmeremellertid i kommitténs uppfattning alt en ensidig avveckling av skyddet fördet svenska jordbruket nu ej är möjlig ulan alt detta skulle få allvarligakonsekvenser. Vi vill emellerlid beklaga all livsmedelskommittén inle närmareanalyserat möjligheterna till och konsekvenserna av atl i elt längre perspektivhelt avveckla regleringarna på jordbruks- och livsmedelsområdet, .Mot bakgrund av industrins krav på konkurtensneulralitel samlfärte regleringar och styrinstrument inom livsmedelssektorn vill vi dock framfö ra att----- skyddet till jordbrukel i princip bör begränsas till ett rimligl 12.1.79------------------------------------- : kan inte avstå från en jordbruksreglering så länge andra länder har en sådan och så länge världs marknadspriserna besläms av överskottsproduklion som säljs långt under produktionskostnaderna. Ett annat skäl för jordbruksregleringen är öns kan att trygga en inhemsk produklion. ----- TCO förespråkar att en del av kostnaden förjordbrukspolitiken finansieras av skattebetalarna via statsbudgeten i ställetför av konsumenterna i form av högre matpriser. 12.1.80 : Utöverde primära orsakerna till att det behövs en prisreglering lillkommer all alla närliggande länder har någon form av reglering. Övergång till en världsmarknadsprislinje är av denna anledning, och att del inte finns en riktig världsmarknad för livsme del, inte realistisk. 12.2 Val av prisregleringsled 12.2,8 : NO har------------- tidigare fram hållit all jordbruksstödet borde koncentreras till producentledet och alt denna fråga nu bör ingående analyseras. Orsaken härtill är främsl alt 1984/85:166 148 jordbruksprisreglering av förädlingsverksamheien är onödigoch medför risker för snedvridande effekler på konkurtensen. NO kan inte finna atl LMK visat några bärande skäl mol allernälivI. 12.2.9 Statens pris- och kariellnämnd: SPK anser - främstmed hänsyn till risken för negaliva och snedvridande effekler på konkurtensen -all jordbruksprisregleringen bör begränsas till primärproduktionen, vilket nämnden ocksä har hävdat vid ett flertaltillfällen. Del tyngsta motivet för nuvarande regleringsled har tidigarevarit att det är nödvändigl alt prisstödet avser produkter av denförädlingsgrad som de har i internationell handel. SPK är nu som tidigaretveksam till denna motivering.----- SPK har inte heller funnit att kommittén redovisal några andra avgörande sakliga skäl som talar mot attregleringen avgränsas lill primärprodukiionen, 12.2.17 Statens jordbruksnämnds konsumentdelegation:Principiella skäl lalar för en flyllning av prisregleringen till jordbrukarledel.Jordbrukarna är målgrupp för slödel. Emellerlid finner KD alt en sådanflyttning skulle kunna leda till ökade kostnader för konsumenlerna,bl. a. på grund av den brislande konkurrensen i första förädlingsledet. KDbedömer del som fördelaktigare för konsumenlerna att alternativ II genomförsoch tillstyrker delta. 12.2.21 : är principielltför en förläggning av prisregleringen på kölivaruområdet till jordbrukarledel. 12.2.24 Riksrevisionsverkel: RRV noterar atl utredningenföreslår ålgärder för att ändra gränserna för prisregleringsleden beträffandekött och fläsk. ----- RRV saknar möjlighel alt bedöma huruvidaförändringen medför all det nuvarande systemet förenklas eller kompliceras ytteriigare.Under alla omsländigheter är del en lilen reform med lanke på de utomordentligareformmöjligheler som det finns utrymme för enligt kommitténs direktiv. 12.2.56 Handelns samarbetsorgan i jordbruksfrågor: Vi hari tidigare sam manhang då frågan varit akluell belonal viklen av att jordbruksstödet begränsas lill alt omfatta jordbrukarna. Denna vär uppfattning kvarstår oförändrad.- Vi vill lillsiyrka LMKs alternativ 11 innebärande attnuvarande prisreg leringsled bibehålles men atl de av kommittén föreslagna åtgärderna sna rast vidias. Anledningen lill della vårt ställningslagande är främsl att flyllas prisregleringsledet lill producentledet finns uppenbara risker för - om konkurtensen inte blir tillräckligt stor - atl konsumenterna skulle kunna belastas med högre priser. Vi vill i sammanhanget lillägga, att vi anser delangelägel alt de av LMK Prop.1984/85:166 149 föreslagna förändringarna inom den nu tillämpade ordningensnarast genomföres och att man noggrant följer upp åtgärdernas genomförande.