prop · G803133 · 1984-12-31 00:00:00 — Ett betydelsefullt exempel på detta är ,som bildats inom genom sambearbetning av styrelsenscancerregister och från SCB utlämnade uppgifter ur folk- ochbostadsräkning. Detta register har visat sig vara ett värdefullt instmment förcancerforskningen. Avidentifieratmaterial kan också som framgått efter skadeprövning enligt sekretesslagenlämnas ut t. ex. för statistiska ändamål på begäran av riksförsäkringsverketeller någon annan. För de fall där en statistikproducerande myndighet önskar"samköra" sitt identifierbara material med identifierbart materialfrån en annan statistikproducerande myndighet vill jag också anvisa en särskildlösning, som bygger på att materialet inte bara avidentifieras utan ocksåkrypteras. Myndigheterna kommer enligt denna 1984/85:133 12 lösningöverens om att i och för samkörningen kryptera personnumren i det material somskall samköras som uppgifter om namn, annan identitetsbeteckning e.d. tas bort. Efter verkställd kryptering sänder myndigheterna-omskadeprövningen medger det - materialet för samköming till en datacentral, sominte har tillgång till krypteringsnycklama. Efter samkörningen och sedanuppgifterna sorterats om avlägsnar datacentralen de krypterade personnumren idet samkörda bandet som därmed i avidén-tifierad form kan ställas tillmyndigheternas förfogande. Myndigheterna skall sedan som en extraförsiktighetsåtgärd förstöra sina krypteringsnycklar. Om krypteringen i något fall inte skulle ha gjortspå ett hållbart sätt, torde en samköming i fallet innebära att den utlämnandemyndigheten bryter mot 9 kap. 4 § sekretesslagen. Det kan tilläggas att kostnadema för sådanakrypteringar enligt uppgift är låga. Enligt statistisk expertis anses ävenavidentifierade register utgöra ett fullt tillfredsställande underlag förstatistikproduktion. Mot denna bakgmnd kan jag inte se att den avriksförsäkringsverket föreslagna ändringen är motiverad. Jag vill i sammanhanget erinra om möjligheterna förregeringen att genom en förordning reglera frågor om utlämnande av statistisktprimärmaterial från en myndighet till en annan (jfr 14 kap. 1 §sekretesslagen). Speciellt vill jag här peka på förhållandena inom hälso- ochsjukvården. 1 hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, ändrad senast 1983:335)betonas inriktningen på förebyggande hälso- och sjuk\ ård. Detta skapar i sin turbehov av sambearbetad statistik från och . Om sambearbetningarav detta slag inte kan inom ramen för 9 kap. 4 § sekretesslagen, kanregeringen förordnings vägen skapa fömtsättningar för detta. Motsvarande behovav förordningar kan finnas också inom andra områden. Jag vill också erinra om att hithörande problemibland kan lösas genom att myndigheter vid insamling av statistiska uppgifterinhämtar samtycke från den som lämnar uppgiftema till ett framtida utlämnandetill en annan myndighet. Till följd av den lagändring som jag föreslårkommer inte längre uppgifter om enskilda som har samlats in uteslutande förstatistik att kunna lämnas ut till någon annan statlig eller myndighetefter en intresseavvägning med stöd av generalklausulen, ens för statistiskbearbetning. 1 praktiken finns uppgifter som samlats in bara för statisfikhuvudsakligen hos SCB, där höga krav på säkerhet vid samkörningar bör kunnatillgodoses. Därigenom kan man bl. a. undanröja farhågor för att uppgifter somsamlats in för statistik används för annan verksamhet. har framhållit att det i framtidentill följd av den tekniska utveckUngen kommer att bli allt mer intressant förkommunema Prop.1984/85:133 13 attkunna nå information i statistiska register och databaser för egen lagring ochbearbetning. Med anledning av det vill jag peka på att sådandatafångst i viss utsträckning förekommer , när det gällertillgången till statistik eller -efter skadeprövning - till avidentifieradeuppgifter. I övrigt får dessa framtida behov övervägas närmare, när de bliraktuella. Till slut vill jag erinra om att SCB enligt sininstruktion (1979:739, ändrad senast 1984:693) driver också annan verksamhet änstatisUkpro-duktion, nämligen administrativ verksamhet. För denna finnssärskilda regeringsföreskrifter, t. ex. kungörelsen (1952:87) angåendeäktenskapsregistret (ändrad senast 1982:1045), förordningen (1968:111) omuppgifter för lantbruksstatistiken, lantbmkets företagsregister ochskördeskadeskyddet (omtryckt 1978:468, ändrad senast 1980:733) samtförordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret. Uppgifterna i dennaadministrativa verksamhet påverkas inte av mitt förslag. 4 Editions- och vittnesplikten Mittförslag: Den s. k. ediUonsplikten begränsas (38 kap. 8 § ). Endomstol skall bara när det gäller brott med ett minimistraff på två årsfängelse ha rätt att förordna att allmänna handlingar med uppgifter somomfattas av statistiksekretessen skall tillhandahållas domstolen ellerfömndersökningsledaren. Sådana handlingar skall således i fortsättningenbehandlas på samma sätt som andra handlingar med uppgifter som har anförtrottsadvokater och andra funktionärer med förtroendeställning. Skyldigheten attvittna inför domstol begränsas i motsvarande omfattning (36 kap. 5 §rättegångsbalken). Berört lagrum: 36 kap. 5 § andra stycket . Utredningensförslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt förslag (betänkandet s. 185).Frågan om att begränsa även vittnesplikten har inte uttryckligen berörts avutredningen. Remissinstanserna:Flertalet av de remissinstanser som har behandlat utredningens förslag i dennadel godtar det. Hovrätten för anser dock att editionsplikten ivarie fall inte bör begränsas genom en så automatiskt verkande regel som densom utredningen har föreslagit (remissammanställningen s. 26). JO anförhknande synpunkter. Nuvarandeförhållanden: I 38 kap. 8 § första stycket (lagrummet ändratsenast 1980:101) finns föreskrifter om editionsplikt i 1984/85:133 14 frågaom allmänna handlingar, dvs. en skyldighet att tillhandahålla dom-stolamaallmänna handlingar som kan antas ha betydelse som bevis. Fråndenna editionsplikt gäller enligt andra stycket vissa undantag. De avser (punkt 1) handlingar för vilka sekretessär föreskriven till skydd för bl. a. utrikesförbindelsema, försvaret ochfinanspolitiken. Vidare avses i 38 kap. 8 § andra stycket bl. (punkt 2) handlingar vars innehåll är sådant att någon som har haft befattningmed dem inte får höras som vittne därom enligt vissa bestämmelser i 36 kap. 5 §(ändrad senast 1983:497). I sistnämnda paragraf föreskrivs bl. a. att vissaangivna funktionärer, som kan sägas inta en förtroendeställning till denenskilde, i regel inte får höras som vittnen om något som har anförtrotts dem pågmnd av deras ställning eller som de har fått veta i samband därmed (andrastycket). De funktionärer som anges är advokater, läkare, tandläkare,bammorskor, sjuksköterskor och familjerådgivningskuratorer samt deras biträden. Förhörsförbudet i 36 kap. 5 § andra stycket äremellertid inte utan undantag. Det gäller sålunda inte, om förhör är medgivet ilag eller om den till vars förmån tystnadsplikten gäller samtycker tillförhöret. Det gäller inte heller - utom för försvarare - om förhöret gällerbrott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse (Qärde stycket, jfr prop. 1983/84:142 s. 17). Hit hör brott som mord, dråp,våldtäkt, grovt rån, mordbrand och grovt narkotikabrott. Av lagmmmet framgåratt förhörsförbud gäller också för rättegångsombud, präster m.fl. (tredje,femte och sjätte styckena). Reglerna om begränsningar i editions- ochvittnesplikten gäller vid både förundersökningar och huvudförhandlingar. De ärtillämpliga inte bara i de allmänna domstolarna utan också i regeringsrätten,kammarrätterna, länsrätterna, den mellankommunala skatterätten,försäkringsöverdomstolen och försäkringsrätterna (20 och 25 §§förvaltningsprocesslagen 1971:291, 20 § ändrad senast 1980:104, 25 § ändradsenast 1975:1298). I fråga om de funktionärsgmpper medförtroendeställning som räknas upp i 36 kap. 5 § andra stycket rättegångsbalkengäller således genomgående samma begränsningar i editionsplikten enligt 38kap. 8 § som i vittnesplikten enligt 36 kap. 5 §. 1 fråga om uppgifter som enligt 9 kap. 4 §sekretesslagen omfattas av statistiksekretessen gäller f. n. inga begränsningarvare sig i editionsplikten eller i vittnesplikten. Överväganden: Vad först gäller editionsplikten kanman visserligen konstatera att den i praktiken ytterst sällan har aktualiseratsi fråga om statistiska uppgifter. Att sådana uppgifter utan vidare kan tvingasfram som bevismaterial i en fömndersökning eller i domstolssammanhang äremellertid enligt min mening principiellt tveksamt med hänsyn till detväsentliga intresset av att tilltron till sekretessen kring statistiskauppgifter upprätthålls också i detta avseende. 1984/85:133 15 Trots det i och för sig beaktansvärda i intressetav att kunna säkra bevis, bör med mitt synsätt sålunda hänsynen fill denenskildes integritet i statistiksammanhang bara i undantagsfall vika för dettaintresse. Min inställning på denna punkt ändras inte av det förhållandet attden sekretess som gäller för uppgifterna i princip gäller också hos domstolen(12 kap. 1 § sekretesslagen). Det avgörande bör vara att säkra att uppgifternaför statistik bara av starkt tvingande skäl skall kunna användas för andrasyften än de som har varit avsedda från börian. Det gäller med andra ordallmänhetens förtroende för dem som tar emot uppgifter för statistik. Att dettaförtroende inte skadas är också en förutsättning för att statistiken skallhålla en hög kvalitet. Mitt förslag innebär därför att begränsningar skallgöras i möjligheten att använda uppgifter för statistik som bevis införfömndersökningsledare eller domstol. I princip bör det bara i fråga om brottmed ett minimistraff fängelse föreligga en editionsplikt.Sekretessen bör också kunna hävas, om den till vars förmån sekretessen gällersamtycker till det. Vad sedan gäller vittnesförhör innebär förslagetatt skyldigheten att vittna inför domstol skall begränsas på motsvarande sätt ifråga om uppgifter som omfattas av statistiksekretessen. På så sätt behålls enheUigheten mellan reglerna omeditions- och vittnesplikten, vilket ter sig mest följdriktigt. Bestämmelsemakommer också att stämma överens med de regler som enligt mitt förslag skallgälla vid utlämnande av uppgifter till polis och åklagare m.fl. ibrottsbekämpande syfte (avsnitt 3). Lagtekniskt genomförs mitt förslag om begränsningari editions- och vittnesplikten lämpligen genom ett tillägg till uppräkningen i36 kap. 5 § andra stycket av funktionärer med förtroendeställning: uppräkningenbör omfatta också dem som är bundna av sekretess enligt 9 kap. 4 § sekretesslagen. Minbedömning: Tillståndstvånget för personregister för forsknings- ochstatistikändamål skall behållas oförändrat. Berört lagrum: 2 § datalagen(1973:289, omtryckt 1982:446). Utredningensförslag: Tillständstvånget enligt 2 § datalagen bör upphävas för personregisterför forsknings- och statistikändamål, eftersom enskilda uppgifter i dessaregister inte läggs till grund för någon åtgärd som riktar sig mot individen(betänkandet s. 185, 186). Remissinstanserna:Övervägande antalet av de remissinstanser som har yttrat sig över utredningensförslag på denna punkt - bland dem JK, 1984/85:133 16 datainspektionen,och JO - avvisar förslaget. SCB finner det vara mindreangeläget än de föreslagna skärpningama av statistiksekretessen. Bland de instanser som tillstyrker förslagetåterfinns samt universitets- och högskoleämbetet. , som därvid hänvisar till yttranden från någraforskningsinstitutioner, innebär den nuvarande datalagstiftningen problem förforskningen (remissammanställningen s. 27-32). Skälenför min bedömning: Personregister i datalagens mening, dvs. register som försmed automatisk databehandling och som innehåller upplysningar om enskildapersoner, får bara inrättas och föras av den som har anmält sig hosdatainspektionen och fått bevis om detta i form av en licens. För vissapersonregister behövs utöver en sådan licens ett särskih tillstånd avdatainspektionen (2 § datalagen). Det gäller personregister med uppgifter somgenerellt sett kan antas medföra särskilda risker för otillbörligt intrång iden enskildes personliga integritet. För många av registren som förs förforsknings- eller statistikändamål behövs ett sådant tillstånd. Som har framgått, anser jag det synnerligenangeläget att den enskildes integritets- och sekretesskydd beaktas i sambandmed inrättandet av dataregister. Personregistren för forsknings- ellerstatistikändamål, som har fått en stor omfattning, bör i linje med deninställningen också i fortsättningen bevakas från integritetssynpunkt med stödav datalagen. 1 likhet med flertalet remissinstanser avvisar jagdärför stafisfikutred-ningens tanke att häva tillståndstvånget förpersonregister avsedda för forsknings- och statistikändamål. 6 Ikraftträdande m. m. Lagändringarnabör träda i kraft . Någrasärskilda övergångsbestämmelser torde inte behövas. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomcivildepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100), 2. lag om ändring irättegångsbalken. Förslagen, som har upprättats i samråd med chefernaför justitie-, social-och finansdepartementen samt statsrådet , börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Prop, 1984/85:133 17 Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1984/85:133 18 Bilaga 1 till lagrådsremissen betänkande (SOU 1983:74)"Framtida statlig statistik" Kapitel6 Den nya tekniken hur påverkas produktlon, distribution, kvalitet ochintegritet Kartläggningama av statistikbehoven visar att denstatliga statistiken bör få en delvis ny inriktning. En viktigförändringsfaktor är också att den tekniska utvecklingen på dataområdet ärmycket snabb. 1 kapitel 6 beskriver vi hur denna utveckling kan komma attpåverka produktion och distribution av statistik. Vi tar också upp hur den nyatekniken kan inverka på statistikens kvalitet och individens integritet. För statistikproduktionen innebär den nya teknikenatt en allt större datamängd kan hämtas från administrativa register.Relationerna mellan kostnader för automatisk och mänsklig bearbetning av dataförändras också av den nya tekniken. Vid distributionen av statistik kan man räkna medatt mer och mer av informationsförmedlingen sker via datorer. De statistiskadatabaserna såsom RSDB (regionalstatisfisk databas) och TSDB(tidsseriedatabas) vid SCB torde få en allt viktigare roll vid distributionenav statistik. I kapitlet redovisas hur man i ersatt ettstörre antal surveyun-dersökningar med registerlösningar. Den s. k.FOBALT-utredningen som utrett möjligheterna att utnyttja register i folk- ochbostadsräkningarna visar hur likartade system skulle kunna läggas upp iSverige. Introduktionen av ett registersystem ställer kravpå samordning av verksamheter med dataregister. 1 viss utsträckning är detfråga om att standardisera avgränsning och klassificering av objekt,definition av variabler m.m. Speciella krav ställs också päkvalitetsredovisningen. Om flera statistikproducenter tar fram statistik frånsamma register är det väsentligt att informera om hur uttagen gjorts för attundvika debatter om skenbart motstridiga uppgifter. Det är också väsentligt attkvalitetsdeklarationer genomförs efter ett särskilt mönster. Vår uppfattning är att det är orealistiskt attkvalitetsdeklarera all statlig statistik, även om målet bör vara att göradetta. Med tanke på detta finner vi det motiverat att redovisa kvaliteten föråtminstone en statistikprodukt inom ett område oberoende av om denna produktpresenteras i skriftlig rapport eller via statistiska databaser. På olikaområden där behov finns av stadig statistik bör man sträva efter att ha enofficiell statistik. Prop.1984/85:133 19 ankommapå SCB som har ansvaret för samordningen av statlig statistik att utarbetaförslag om den administrativa regleringen och behövlig standardisering. Enökad satsning på registerlösningar kan leda till nya och ökade integritetsproblem.1 viss utsträckning är det här fråga om en målkonflikt. Ett mycket långtgåendebeaktande av kvalitets- och integritetskraven kan leda till att den nyatekniken inte kan tillgodogöras eller att statistikbehov inte blirtillgodosedda. En utgångspunkt för vårt resonemang är attgmndläggande integritetskrav inte får sättas åt sidan. Det innebär bl. a. attde statistikproducerande myndigheterna inte lämnar ut identifierbara individuppgifter. Viföreslår mot denna bakgrund att sekretesslagen kompletteras såatt utlämnande av uppgifter från statistikproducerande myndighet till annanmyndighet inte kan ske enligt en generalklausul i 14 kap. 3 §, sekretesslagen. statistikuppgifter inte kanlämnas till domstol enligt (RB 38 kap. 8 §, och 23 kap. 14 §) Dämtöver vill vi framhålla att regeringen, enligt14 kap. 8 § sekretesslagen, har en allmän dispensbefogenhet att hävasekretessen i enskilda fall. Bestämmelsen borde enligt utredningens meningändras så, att dispensbefogenheten upphör när det gäller uppgifter insamladeför statistik. Emellertid finns i sekretesslagen inga undantagfrån regeringens dispensbefogenhet. Utredningen föreslår därför inte attuppgifter insamlade för statistik nu upptas som sådant undantag, men anser attfrågan bör beaktas vid en eventuell framtida översyn av regeringensdispensbefogenheter. Regeringenhar dessutom möjlighet att enligt 14 kap. 1 § SekrL författ-ningsreglerautlämnande av uppgifter. Sådan författningsreglering aktualiseras främst i defall då utlämnandebehoven är förutsedda och av generell karaktär. Enförfattningsreglering ger därför statistikproducenterna tillfälle att i förväginformera uppgiftslämnarna om samtliga ändamål med uppgiftsinsamlingen. Denger också politiker och allmänhet möjlighet att hålla sig informerade omuppgifters användning. Den har således en annan karaktär än dispensmöjlighetenenligt 14 kap. 8 §. Detnuvarande systemet med tillståndsgivning utgör en administrativ omgång som tardatainspektionens krafter i anspråk. föreslår en formellförenkhng genom att upphäva tillståndstvånget för statistiska register. Detskulle innebära en avbyråkratisering av både datainspektionens ochstatistikproducentemas registerhantering. I stället skulle tyngdpunkten kunnaläggas vid datainspektionens tillsynsverksamhet för vilken resurser därmedskulle kunna frigöras. Statistikproducenter och forskningsinstitutioner skulleemellertid ha skyldighet att upprätta förteckningar över sina register och attöverlämna dessa förteckningar till datainspektionen. Prop.1984/85:133 20 Ledamoten reserverar sig motutredningens förslag i kapitel 6 om inriktningen av datainspektionens arbete Ledamoten . Högmark pekar i ett särskiltyttrande på sambandet mellan planeringssystemens utformning och behoven avstatlig statistik. Högmark framhåller också att utredningens förslag i kapitel6 om datainspektionens verksamhet inte får uppfattas som ett åsidosättande avsekretess- och integritetskraven. Ledamoten betonar i ett särskiltyttrande vikten av att bereda utrymme åt ny statistik genom att undanröja ellerinskränka befintlig statistikproduktion. Vidare framför han vissabetänkligheter mot möjligheterna att lösa kvalitets- och integritetsproblemenom registerbaserade folk- och bostadsräkningar genomförs. Tarschys anser attden nya tekniken ger möjlighet att luckra upp SCB: s monopolställning. Prop.1984/85:133 21 Bilaga 2 till lagrådsremissen Efter remiss har yttranden över betänkandet (SOU1983:74) avgetts av hovrätten för , justitiekanslern (),, brottsförebyggande rådet, datainspektionen, kommerskollegium,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, , ,, trafiksäkerhets verket, transportrådet, generaltullstyrelsen, ,, statens pris- och kartellnämnd, , statenskulturråd, , universitets- och högskoleämbetet,lantbmksstyrelsen, statens jordbmksnämnd, lantbmkseko-nomiska samarbetsnämnden,, , ,arbetarskyddsstyrelsen, statens invandrarverk, , statensplanverk, , statens industriverk, statensenergiverk, statskontoret, , (), , statens löne- och pensionsverk, iKalmar län, i , i , delegationen(S 1974:05) för social forskning, livsmedelskommitté (Jo 1983:01),expertgruppen (1 1979: E) för forskning om regional utveckling,datadelegationen (B 1980:03), ombudsmän (), . , ochSveriges industriförbund (gemensamt), i (LO),(), Centralorganisationen /SR,och planering, . Kooperationens förhandlingsorganisation.Kraftsam, , , . Svensk demografisk förening. Därjämte har genom kommerskollegium kommit in ettyttrande från , genom yttranden frånläns-skolnämnderna i samt , genomuniversitets- och högskoleämbetet yttranden från några fackhögskolor ochregionstyrelser, genom lantbmksstyrelsen yttranden frän några lantbmks-nämnderoch genom yttranden från några länsbostadsnämnder. LO har vidsitt eget yttrande fogat ett från . Yttranden har dessutom kommit från sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut (SPRI), statensvattenfallsverk och Svenska statistikersamfundet. 1984/85:133 22 Lag om ändring isekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 14 kap. 2 och 3 §§sekretesslagen (1980:100)' skall ha nedan angivna lydelse. 2§ Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fallän som avses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1. fömndersökning, rättegång, ärende omdisciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hans deltagande i verksamheten vid en myndighet där uppgiften förekommer, 2. omprövning av beslut elleråtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3. tillsyn över eller revision hosden myndighet där uppgiften förekommer. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas imuntligt eller skriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighetsom bedriver fömndersökning i brottmål. Sekretess hindrar inte att uppgift som angårmisstanke om brott lämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annanmyndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet förbrottet och detta kan antas föranleda annan påföljd än böter. För uppgift som omfattas av sek- Föruppgift som omfattas av sek retess enligt 7 kap. 1-6 §§, 8 kap. retess enligt 7 kap. 1-6 §§, 8 kap. 8 § första stycket, 9 eller 15 §eller 8 § första stycket, 9 eller 15 § eller 9 kap. 7 §, 8 § första ellerandra 9 kap. 4 eller 7 §, 8 § första eller stycket eller9 § andra stycket gäl- andra stycket eller 9 § andra ler vad somföreskrivs i tredje stycket gäller vad som föreskrivs i stycket endastsåvitt angår misstan- tredje stycket endast såvitt angår ke om brott förvilket inte är före- misstanke om brott för vilket inte är skrivetlindrigare straff än fängelse i föreskrivet lindrigare straff än . Dockhindrar sekretess en- else . Dock hindrar sekretess ligt 7 kap. 1eller 4 § inte att uppgift enligt 7 kap. 1 eller 4 § inte att upp-som angårmisstanke om brott en- gift som angår misstanke om brott ligt 3, 4 eller 6kap. enligt 3, 4 eller 6 kap. mot någon sominte har fyllt arton mot någon som inte har fyllt lämnas tillåklagarmyndighet el- år lämnas till åklagarmyndighet ellerpolismyndighet ler polismyndighet. Tredje stycket gäller inte uppgift som omfattas avsekretess enligt 9 kap. 9 § första stycket. ' Lagen omtryckt 1982:1106. -Senaste lydelse 1984:316. Utövervad som följer av 1 och 2 §§ får sekretessbelagd uppgift lämnas till myndighet,om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framfördet intresse som sekretessen skall skydda. Förstastycket gäller inte i fråga om sekretess enligt 7 kap. 1-6 §§, 8 kap. 8 §första stycket och 9 och 15 §§ samt 9 kap. 7 J, 8 § första och andra styckenaoch 9 §. Inte heller gäller första stycket, om utlämnandet strider mot lageller förordning eller, såvitt angår uppgift i personregister enligt datalagen(1973:289), föreskrift som har trieddelats med stöd av datalagen. Förstastycket gäller inte i fråga om sekretess enligt 7 kap. 1-6 §§, 8 kap. 8 §första stycket och 9 och 15 §§ samt 9 kap. 4 och 7 5J, 8 § första och andra styckenaoch 9 §.