prop · G803211 · 1984-12-31 00:00:00 — Förslaget ipropositionen överensstämmer med livsmedelskommilléns förslag i betänkandet (SOU1984: 86) Jordbruks- och livsmedelspolitik. Detta förslag till produktionsmålför jordbruket innebär all - så länge de nuvarande världsmarknadspriserna påjordbruksprodukter består - jordbrukspolitiken bör inriktas mot att balansmellan produktion och behov av jordbruksprodukter uppnås. 1 nämnda propositionanmälde jag min avsikt att senare återkomma till frågan om åtgärder för allfrämja exporten av livsmedel. Jag lar nu upp denna fråga. Livsmedelskommiitén anser att i första hand en reduceringav överskotten av animalieprodukler är angelägen. Under anpassningsperiodenkommer emellertid ett betydande exportbehov all kvarstå. Anpassningsperiodenger också tillfälle lill att man fortlöpande prövar lägel. Perioden börutnyttjas lill att man söker åstadkomma en så lönsam export av livsmedel sommöjligt. Sannolikt kommer denna export inte all lösa överskottsproblemen menderas följder kan mildras. Även efter en sådan anpassning får man räkna med altvissa överskott kommer att finnas, bl. a. på grund av säsong- och årsmånsvarialioner,som i varje fall inom jordbruket kan vara betydande. Dessa överskott börsjälvfallet avsättas med bästa möjliga utbyte. Blir del ä andra sidan möjligt att ta ul bättre priser påexportmarknaden än vad som kan överblickas torde enligt kommiltén deställningstaganden som livsmedelskommiitén föreslagit i fråga omproduktionsbalansen komma att omprövas. 1 sitt ställningstagande understryker livsmedelskommiiténvikten av att Prop.1984/85:211 12 alla möjligheter tillvaratas alt förbättra exportenslönsamhet. För en satsning pä export talar således enligl kommitlénatt vi kommer att ha ett överskott av främstjordbruksprodukter, vilka i mer eller mindre förädlad form måste exporteras.Det gäller därvid att dra så många fördelar som möjligt för landet av exporten.En viktig punkt är då att få ut största möjliga exportvärde. Nackdelarna med en satsning på export är enligt kommitténden osäkerhet som trots allt råder om möjligheterna att åstadkomma enlångsiktigt lönsam export av livsmedel. Huvuddelen av råvaruproduktionen - ivarje fall inom jordbruket - ger f. n. inte en tillräcklig lönsamhet oavsett omden sker i form av förädlade produkter eller ej. Om man däremot ser lillförädlingsindustrin finns goda förutsättningar alt nå lönsamhet i själva förädlingsverksamheienäven när den sker för export. Detta förutsätter emellertid alt råvarorna kanerhållas lill världsmarknadspris. Liksom i all annan affärsverksamhet innebäremellertid en satsning på livsmedelsexport ett risktagande som inte ulanvidare kan garanteras ge ett visst resultat. Det kan givetvis inte hellergaranteras att de resurser som satsas på livsmedelsexport inte skulle kunna geett ännu bättre resultat om de i stället satsades inom andra samhällssektorer.Enligt kommitlén är emellertid omständigheterna sådana all rimliga utsikter lillframgång finns, vilket bör föranleda en samlad aktion från alla intressenter staten, jordbruket och industrin - för alt främja den svenskalivsmedelsexporten. Denna aktion föreslås bl. a. omfatta dels företagensmarknadsföring och produktutveckling, dels statens handelspolitiska verksamhetoch exportfrämjande i övrigt. Exportfrämjande verksamhet på livsmedelsområdet bedrivs f.n. av exportråd genom Promotion (SEP). Syftet är att förbättraförutsättningarna för svensk livsmedelsexport. Motsvarande exportfrämjandeorgan finns i ell flertal västeuropeiska länder. Livsmedelskommiitén anser alt del även fortsättningsvisfinns behov av ell särskilt organ som uttryck för satsningen pålivsmedelsexporten. Organet bör enligl kommiltén aktivt och i nära samarbetemed berörda exportörer främja en långsiktig export. Organet bör dock intebedriva någon egen försäljningsverksamhet. Del exportfrämjande organet föreslåsinleda sin verksamhet i och med /86. Parallellt med det föreslagna organet bör den svenska ullandsrepresenla-lionenåläggas all ytterligare uppmärksamma möjligheler till livsmedelsexport. Kommitténs förslag innebär att del nya främjandeorganet fären delvis annan inriktning än SEP. Kommitlén föreslår därför all organet gesett annat namn, förslagsvis Food From (FES). FES föresläs inte koncentrera sig enbart på s. k. högförädladelivsmedel. I stället bör FES utgöra ett centralt främjandeorgan för svenskexport av livsmedel. Härvid bör även exporten av jordbruks-, trädgårds- och fiskerå- 1984/85:211 13 Det finns enligt kommitténs mening ingenanledning att inom ett paraplyorgan göra åtskillnad mellan varor av olikaförädlingsgrad, även om man naturligen får räkna med alt de mera förädladeprodukterna proportionellt kan kräva mera av EFS: s resurser. EFSföresläs fä till uppgift alt tillhandahålla exportföretagen viss service. a. att dels hålla en bas av allmänna marknadsfakla som grundval förförelag som överväger exportsatsningar, dels biträda företagen med att görahandlingsprogram och planer för exportsatsningar samt med rådgivning om l.ex.finansieringsmöjligheter och exportprocedurer, dels medverka så allintresserade förelag kan genomföra olika exportfrämjande aktiviteterutomlands, t. ex. delta i olika mässor. I viss utsträckning bör FFS också kunna lämna ekonomisktstöd till marknadsföringsaktivileter, l.ex. marknadsundersökningar, mässdeltagandeoch inlroduklionskampanjer. Stödet bör dock inte få avse subventionering avprodukterna och del bör endast få ta i anspråk en begränsad del av FFS: sresurser. FFS bör utgöra en del av exportråd och kunna replierapå dess samlade resurser, såväl i som utomlands. På särskiltintressanta exportmarknader bör lill handelskontoren särskildlivsmedelsexpertis kunna engageras. Även i övrigt bör kunskaperna omlivsmedelsexport kunna ökas inom utlandsorganisation. FFS:s resurser föreslås utgöras av dels medel som berördaförelag betalar för utförda tjänster, dels kollektivt tillförda medel. Dekollektiva medlen bör användas för basresurser inom organisationen, dock bör endasten mindre del av medlen gå till fast anställd personal. Kommitténhar angett ca lOmilj. som en riktlinje för storieken på dekollektiva medel som bör tillföras FFS. För /86 torde emellertidenligt kommittén de kollektiva medlen få utgöras av 8milj.kr., varvid 4milj.kr.föreslås tillförda genom , 2milj.kr. av jordbruket genom tillskottav prisregleringsmedel inom den s. k. fördelningsplanen och 2milj.kr.därutöver av staten. De sistnämnda 2milj.kr. torde för /86 fåutgå av prisregleringsmedel utanför fördelningsplanen. För de följandebudgetåren bör emellertid enligt kommitlén dessa medel och ytleriigare medeltillföras FFS genom omprioriteringar inom statens totala slöd till liknandeverksamhet. Det är enligt kommitléns mening önskvärt all vid sidan avjordbruket även de båda andra rävaruproducerande näringarna inom livsmedelsområdet,fisket och trädgårdsnäringen, tillskjuter vissa medel för FFS:s verksamhet. Kommiltén föreslår att möjligheterna till slaisstödd exportkredilgivningför livsmedelsexport övervägs. Remissinstanserna delar i allmänhet kommitténs bedömningatt det kommer att kvarstå ett betydande exporlbehov.Liksom kommittén understryker remissinstanserna att denna export san- Prop.1984/85:211 14 nolikt inte kan lösa överskoltsproblemet. Fleraremissinstanser anser också all även på bör ha vissaförutsättningar att exportera olika livsmedel. Mänga remissinsianser instämmer också i kommitlénsuppfattning all bör verka för en allmän liberalisering avutrikeshandeln med livsmedel, något som dock i allmänhet bedöms la lång lid allåstadkomma. Flera anser alt dessa ansträngningar i första hand bör koncentreraslill de handelspolitiska förhållandena i relation till våra närmastegrannländer. Exportens stora betydelse för fiskerinäringen understryksliksom de betydande potentiella exportmöjligbelerna när del gäller l.ex. Vissa remissinstanser anser dock att motiven för en ökadsatsning på livsmedelsexporten är tveksamma. Andra understryker all ökadeexport-möjligheter ofta förutsätter alt beviljar motsvarande lättnaderför importen. Kommitténs förslag att inrätta ell särskilt organ inomSveriges exportråd med uppgift att främja exporten av livsmedel tillstyrks avdel övervägande flertalet remissinsianser. Fiertalel tillstyrker ocksåförslaget att delta organ skall ges en delvis annan inriktning än detnuvarande och således ägna sig åt såväl råvaror som förädlade livsmedel. Tilldem som tillstyrker förslagen hör såväl jordbruksnäringens och industrinsföreträdare som företrädarna för konsumentgrupperna i samhället. Kommitténs förslag all utrikesrepresenlalionen bör ytterligareuppmärksamma möjligheterna lill svensk livsmedelsexport tillstyrks av deinstanser som lar upp frågan, liksom förslaget om en resursförstärkning för lanlbruksrådeni och . Induslriförelrädarna föreslår dessutom representationi och . Även kommitténs förslag lill finansiering och organisationav Food From fillstyrks i allmänhet. För egen del vill jag anföra följande. Som jaganförde i min anmälan till prop. 1984/85:166 om livsmedelspoliliken bör, sålänge man inte långsiktigt kan erhålla priser på världsmarknaden som behövsför att ge de svenska producenterna täckning för deras kostnader och nödvändigaarbetsersättningar, från denna utgångspunkt eftersträvas alt resurserna ijordbruket i stort sett överensstämmer med vad som behövs för vår fredstidakonsumtion, vår livsmedelsberedskap i enlighet med försvarsbeslut ochför de utfästelser gjort i del internationella samarbetet mot världssvällen.Livsmedelskommiitén framhåller att det som går ål för enanpassning av vår jordbruksproduktion, inte minst vad gäller animalier, kommeralt finnas eu betydande behov av all exportera överskott. Även efter det alt enönskvärd anpassning har kommit till stånd finns det behov av export av ulby-leskaraktäreller som en följd av årsmånsvarialioner. Jag vill understryka all ansvaret fören produktion utöver vad jag angivit ligger på jordbruksnäringen, somockså med beaktande av försörjningsmålet har frihet 1984/85:211 15 attproducera den volym som är fördelaktig utifrån näringens egna utgångspunkter.Huvudansvaret för en exportsatsning måste därför ligga på jordbruksnäringenoch på de exporterande förelagen. Sälänge nuvarande överskoltssiluafion består är del givetvis ett intresse ävenför konsumenterna att överskollen kan avsättas lönsamt. Jag vill understrykaall exporten givetvis inte får innebära att konsumenterna får vidkännas högrelivsmedelspriser än vad som är rimligt. Inte heller fär en exportsatsningtillåtas fördröja en anpassning av jordbruket. Mol denna bakgrund börsatsningen givetvis i första hand gälla de produkter som långsiktigt bedömskunna ge den bästa lönsamheten. Jag vill i sammanhanget erinra om vad jag imin anmälan till prop. 1984/85:166 om livsmedelspolitiken har anfört om deninternationella situationen på jordbruksområdet och de internationella reglersom gäller handeln på delta område. Meddessa påpekanden kan jag efter samråd med statsrådet dock i huvudsakbiträda livsmedelskommitténs förslag. Det nuvarande organet för främjande avexporten av högförädlade livsmedel inom exportråd bör således ombildasoch utgöra ett centralt organ med uppgift att främja exporten av svenskalivsmedel, såväl råvaror från jordbruket, trädgårdsnäringen och fisket sommera bearbetade livsmedel. Det nya organet bör på del sätt som kommittén harföreslagit tillhandahålla de uppgifter om exportmarknaderna och den service somföretagen behöver för en framgångsrik exportsatsning. Ibegränsad utsträckning bör också ekonomiskt stöd kunna lämnas lill marknadsföringsaktivileter.Slödel bör emellertid inte få avse subventionering av produkter. Som kommitlénhar föreslagit bör organet vara en del av exportråd och få del av desssamlade resurser både i och utomlands. De ekonomiska resurserna för deåtgärder jag nu förordat bör utgöras av dels medel som förelagen betalar förutförda tjänster, dels medel som tillförs kollektivt av de näringsgrenar somhar intresse av verksamheten, dels ock medel som inom ramen försina resurser tilldelar verksamheten. /86 bör staten av prisregleringsmedel utanför den s.k. fördelningsplanentillskjuta 1,5milj.kr. Jag har därvid förutsatt all jordbruket tillskjuterminst samma belopp av prisregleringsmedel inom fördelningsplanen. Jagåterkommer i det följande lill medelsanvisningen. Enligt vad jag har inhämtatkommer exportråd att tillskjuta ett belopp som motsvarar vad somtillförs av prisregleringsmedel. Delta innebär sammantaget att minst 6milj.kr.kommer att slå lill förfogande för verksamheten under /86. Detankommer på regeringen eller efter dess bemyndigande exportråd attbesluta om den närmare organisationen av främjandeorganei. Kommitténhar tagit upp frågan om eventuell ändring av gällande ordning för slaisstödd exportkredilgivningför export av livsmedel. Jag ser för min del ingen anledning alt ändra gällanderegler. 2.4 Införselavgiftsmedel m. m. 1 följande tabell redovisas användningen av införselavgifismedelm. m. under regleringsårei 1983/84 liksom också en beräkning av införselavgifismedelsom inflyter under regleringsären 1984/85 och 1985/86. 1 tabellen redovisasäven milt förslag lill användning av införselavgifismedlen för regleringsårei1985/86. För en närmare redovisning av införselavgiftsmedlen hänvisas till bUaga2. Huvudsaklig medelsdisposition av införselavgiftsmedei m. m.regleringsåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 Under resp, regleringsår a) Av medel inom Svensk költhandel, utbyleshandel Regionalt kostnadsbidrag, norra Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurhälsovård,kontrollverksamhet m. m. Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling avvallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen exportrådSveriges polatisodlares riksförbund till jordbruksnämndens förfogande 28 743 497 200 ' Ränta 1982, ~ Ränta 1983 och 1984 saml ej utnyttjade medel Prisäterbäringpälsdjursuppfödare 1983/84. ' Förslag till preliminär fördelning av medel inomfördelningsplanen lämnas av 1983/84 kr. 1984/85 1 000-tal kr, prel. 1985/86 kr, prel. b) Av medel utanförfördelningsptanen" Utbyteshandel nötkött,Utbyteshandel kött och fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk malpotatiskontrollSveriges polatisodlares riksförbund till Bidragtill fraktkostnader för mjölk och grädde Prisåterbäring till pälsdjursuppfödareSlöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingenKollekliva ätgärder inom odlingen av konsumtionsfisk Restitution avinförselavgifter för styckningsdetaljer av kött och fläsk saml av införselavgifterför ost Stöd till maltproduktionen exportråd Kostnader för statistikpå jordbrukets område Ackumulerat saldo vid utgången av resp. regleringsår 16 328 5 378 2 799 20000 0 16 500 5 739' 29 795 2 000 1500 * Anmärkning: Budgetåren är inte jämförbara pågrund av att vissa poster /84 utgått /85. Sålunda finansieras fr,o. m, detta budgetår posterna och Stöd lillodling av vallväxtfrö av medel inom fördelningsplanen. Poslen Restitution avinförselavgifter för styckningsdelaljer av kött och fläsk saml av införselavgiflerför ost bokförs fr, o, m, samma budgetår som ell avdrag på införselavgifter påslaktvaror resp, mjölk-och mejeriprodukter. Posterna Prisåterbäring tillpälsdjursuppfödare och Kollektiva åtgärder inom odlingen av konsumtionsfiskslutligen finansieras inom spannmålsregleringcn samt som restitution avinförselavgifter, 'Härav avser 323 000kr. tilläggsanslag för täckande av lönehöjningar /85. föreslås las ursockerfonden. Fördelningsplanen för /85 utgör enligtriksdagens beslut 267,2 milj. kr. samt inflytande avgifter förfodermedelsimporten, f.n. beräknade till 230 milj. kr. Fördelningsplanenomfattar därmed 497,2 milj. kr. beräknar de disponiblainkomsterna av införselavgifter till 533,9milj.kr., vilket innebär ett beräknatöverskott av 36,7milj. sedan medel avsatts till fördelningsplanen.Definitiv fördel-ningsplan för /85 kan fastställas förstefter utgången av regleringsåret. 2 1984/85. Prop.1984/85:211 18 Sammanställningen avseende /85 skiljersig på några punkter frän de beräkningar som lagts fram i prop. 1983/84: 191.Sålunda har posten utbyteshandel med avseende nötkött ökats med 5milj.kr.samt bidraget till Svensk malpoialiskonlroll med 323000kr., eftersom nämndentillstyrker ell tilläggsanslag för regleringsårei 1984/85 för ökadelönekostnader med detla belopp. Behovet av medel för sådana ändamål som får läckas av införselavgifismedelutanför fördelningsplanen beräknas för regleringsårei 1984/85 lill 48 milj. kr.Detla leder till ett underskoll av 11,3 milj. kr. för /85.Härtill kommer ell underskott av 35,8 milj. kr. som uppstod underregleringsåren 1982/83 och 1983/84, varför utnyttjad rörlig kredit hos riksgäldskontorelper den 30juni 1985 kan beräknas uppgå lill 47,1 milj. kr. Om likväl ett överskott skulle uppkomma /85 bör detla enligt jordbruksnämnden, sedan lån från rörligkredit återbetalats, användas lill all betala utbyleshandel med kött och fläskupp till ett belopp av 50 milj. kr. Därefter eventuellt kvarstående belopp böranvändas lill ändamål inom fördelningsplanen med hänsyn lill att sammanlagt158,1 milj. kr. för utbyleshandel med kött och fläsk i brist på medel utanförfördelningsplanen logs frän fördelningsplanerna regleringsåren 1978/79-1983/84. Jag har inte något att invända mot vad jordbruksnämndenanfört rörande införselavgiflsmedlens disposition under regleringsåren 1983/84och 1984/85. Jag vill här erinra om all, i den mån jordbruksnämnden utnyttjatden rörliga kredit som ställts till nämndens förfogande för bl. a. ändamålutanför fördelningsplanen, skall under regleringsårei 1984/85 inflytandeodisponerade införselavgifismedel i första hand användas för återbetalning avkrediten. Krediten fär inte disponeras för utbyleshandel med kött och fläskavseende andra länder än de östeuropeiska staterna. beräknar att det under regleringsåret1985/86 inflyter 555 milj. kr. i form av införselavgiftsmedel. Härav avser 250milj. Som jag nämnt beräknas för de tre regleringsåren1982/83 - 1984/85 ett sammanlagt underskott på införselavgiftsmedel om 47,1milj. Detta innebär att medel utanför fördelningsplanen dessa år delvisfinansierats genom lån. Om de av jordbruksnämnden i del följande beräknadeposterna för regleringsårei 1985/86 skall kunna tillgodoses beräknasunderskottet öka med ytterligare ca lOmilj. Om det ackumuleradeunderskottet skall läckas /86 räcker enligt nämndens prognos dedärefter återstående inkomsterna inte ens till för all finansiera posternainom fördelningsplanen. Nämnden anser att del ackumulerade underskottet intebör fä öka. För alt minska underskottet fördes för regleringsårei 1984/85poster för mer än 15 milj. kr. bort från rubriken ändamål utanför fördelningsplanen.Om införselavgifterna inte ökar ser sig nämnden tvungen alt för regleringsåret1986/87 föreslå en kraftig minskning av de medel som 1984/85.211 19 Utgått till olika ändamål utanför fördelningsplanen bl. a.för att få utrymme för viss återbetalning av hittillsvarande underskott.Nämnden avser att redovisa läget inför överläggningarna per . Med hänsyn lill det nämnda föreslår nämnden att enrörlig kredit även fortsättningsvis ställs till nämndens förfogande. I likhet med jordbruksnämnden anser jag att underskottetav införselavgifismedel inte bör fä öka efter regleringsårei 1985/86 ulanavvecklas. Jag avser därför alt ge jordbruksnämnden i uppdrag alt komma in medförslag fill hur underskottet skall avvecklas. I avvaktan härpå bör enligt minmening kreditmöjligheter stå till nämndens förfogande för att täcka beräknatunderskoll av införselavgifismedel. Jag återkommer i det följande till detta. föreslår att fördelningsptanen för regleringsårei1985/86 bör omfatta 267,2milj.kr. jämte inflytande fodermedelsavgifier, vilkettotalt ger 517,2 milj. kr. Jag biträder nämndens förslag. Med hänsynlill ovissheten rörande regleringsekonomins utveckling för de olikavaruområdena lägger nämnden inte fram någon plan för fördelning av detpreliminärt beräknade beloppet. Nämnden avser att återkomma med förslag lillpreliminär fördelning av beloppet. Ett sådant förslag kan då avges efteröverläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen och i samband med alt förslag till avgifisändringar m.m. fr.o.m.den 1 juli 1985 lämnas. Nämnden bör liksom tidigare få jämka delbeloppen mellande olika regleringsföreningarna och besluta om fördelning av del belopp som kankomma att slå till nämndens förfogande. Jag har inget alt erinra mot att Svensk spannmålshandelliksom hiiiills tillförs införselavgifler för viss utbyteshandel med brödsäd.Vidare bör oljeväxlintressenter tillföras fetivaruavgifter såväl påimporterad som inhemsk olja för en kvantitet motsvarande fettinnehället i deninhemska fröskörden, dock högst motsvarande fetivaruavgifter pä den totala fetikonsumtioneninom landet. 1983/84: 191 lade regeringen fram förslag tilländrad finansiering av vissa ändamål som tidigare täckts avinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Förslagen grundade sig påförslag av jordbruksnämnden och kommitlén för överläggningar omjordbruksprisregleringen. Förslagen godtogs av (JoU 37, rskr416).Sålunda skall bidraget lill och slöd tillodlingen av vallväxtfrö fr.o.m. /85 finansieras av medel inomfördelningsplanen, medan medel till prisåterbäring till pälsdjursuppfödare ochstöd till kollektiva ätgärder inom odlingen av konsumtionsfisk skall tas frånspannmålsregleringen och som restitution av införselavgifter. I det följande anger jag medelsbehovei /86 för de ändamål som bör täckas av införselavgiftsmedelutanför fördelningsptanen. 1984/85:211 20 För utbyleshandel med nötkött med harjordbruksnämnden beräknat 20milj. Beloppet bör föras över till Svenskkötthandel. Utbyteshandel med kött och fläsk med andra länder måste enliglprognoser om tillgången pä införselavgiftsmedel helt finansieras med medel inomfördelningsplanen. Om likväl medel utanför fördelningsplanen skulle blitillgängliga för detta ändamål bör de föras över lill Svensk költhandel ienlighet med de grunder som redovisats bl. a. i prop. 1977/78: 154 och 1978/79:208. För /85 disponerar jordbruksnämndenmedel för pristillägg för får- och lammkött med högst per kg. Nämndenföreslår ett oförändrat pristillägg vilket beräknas innebära en kostnad av 16,5milj. Enligt min mening bör ett belopp motsvarande 8,5 milj. kr. disponerasför pristillägg på får- och lammkött, vilket innebär ett pristillägg av ca 170öre per kg. Till Svensk matpolaiiskontroll (SMAK) föreslår nämnden /86 att 1 350000kr. anvisas för upplysningsverksamhet på matpo-tatisområdet.Ersättningen lill SMAK för den officiella kontrollen av mat-potatis föreslåsuppgå lill högst . för regleringsårei 1985/86. Jag har inte någotall erinra mot den föreslagna ersättningen till SMAK för regleringsårei1985/86. bevarande bör ienlighet med jordbruksnämndens förslag tillföras oförändrat 475 000kr. Bidrag för att begränsa fraktkostnaderna för mjölk ochgrädde till vissa områden i de nordligaste länen föreslås för regleringsåret1985/86 utgå med oförändrat . Jag har inget all invända mol detla. Till fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingenföreslås oförändrat 1 milj. kr., varav 500000kr. tas av medel inomfördelningsplanen. Det belopp av . som innevarande regleringsår tagitsav medel utanför fördelningsplanen föreslås, i enlighet med vad som överenskommitsvid överläggningarna om sockertegleringen, las ur sockertegleringsfonden. Jaghar i det föregående biträtt detta förslag. För stöd lill maltproduktionen bör enligl nämndens förslagoförändrat 3milj. utgå under /86. Jag biträder ävendetta förslag. föreslår vidare i enlighet med förslagfrån livsmedelskommiitén att exportråd får 2 milj. kr. av medelutanför fördelningsplanen för att stimulera export av livsmedel. Enligl minmening bör, under den förutsättning som jag har angivit i det föregående, elloförändrat belopp av 1,5 milj. kr. ställas till förfogande för detla ändamål. För statistik på jordbrukels område bör anvisas ett beloppav 8 milj.