prop · G803115 · 1984-12-31 00:00:00 — anservidare att den föreslagna verksamheten i Kimna bör kunna vidareutvecklas förframtida koordinalregistrering av kulturminnen, fornlämningar, skyddsmm etc. Dendigitala karttekniken - omfattande insamling, bearbelning och presentation avlägesbundna data genomgår en snabb utveckling. Presentationen av dessalägesbundna data kommer troligen också att se annorlunda ut. Lantmäteriverketbedömer all sådan ny produktion av lägesbunden information i lämplig omfattningkan lokaliseras till Malmfälten. 1984/85:115 354 2.17 Framställningoch användning av fasta bränslen Enligtulredningen är Malmfältens egen fastbränslemarknad begränsad dels på gmnd avatt befolkningstalet är litet och dels därför att bebyggel-sestmkturen lämparsig för Qärrvärmesystem endast i ett antal störte tätorter. Med uppbyggnaden avfastbränslesystem följer, enligt utredningen, en intressant marknad förverkstadsprodukter. Här finns möjligheter för företag i att delta. stöder ökade insatser inom fastbränsleområdet. Tillgångama påtorv och skogsavfaU är en potentiell möjlighet tiU sysselsättning iNorrbotten. EnligtUHÅ bedrivs med stöd av ochforskning en omfattande forskning kring avvaltning av lorv i . Vidarepåpekar att på utvecklingssidan har en lokaltvåårig utbUdningsUnje "Energilinjen" som har en inrikining mot fastabränslen. Den forskning och utbUdning som, enligt UHÄ, bedrivs i kring faslabränslen främsl torv, gör att på ett verksamt sätt kan bidra tiUutveckling av torvanvändning både som bränsle och som råvara i annanproduktion. 2.18 Nordnorskolja och gas Omdel bUr aktuellt att bygga en naturgasledning från till kontinentenoch om den dras genom kommer malmfältskommunema enligt utredningen allberöras på tre sätl - byggandet av ledningen - driflen av ledningen - möljigheter att utnyttjanaturgas. EventueUaeffekter av nordnorsk gas/olja för del ligger i en mycket avlägsen ochosäker framlid. Utredningen har inga förslag till konkreta insatser på dettaområde, men viU, peka på vikten av att arbetet med dessa frågor fortsätter. Utredningenföreslår att regeringen ger Projekt i uppdrag alt tiUsammansmed utreda fömtsättningarna för att till Malmfälten förlägga delsett underhållscenlmm, dels driftledningscentralen för en eventuell framtidagasledning genom för naturgas från tUl kontinenten. konstaterar liksom utredningen att effekterna för delav en evenluell exploatering av nord-norsk olja och gas ligger i en avlägsenoch osäker framtid. En transportledning genom är bara ett av fleraalternativ. Först vet man om projektet kan genomföras. VattenfaUfortsätter sin förprojektering enligt regeringsupp- 1984/85:115 355 dragetför all få tillträde lUl mark för en evenluell gasledning i räll lid och föratt transileringen därmed skall bestå som ell reellt allernaliv för transportav gasen genom . delar uppfattningen alt en gasledning genom är synnerligenosäker och anser att det inte finns motiv för föreslagna detaljstudier. När delgäUer möjligheterna för svensk industri att delta i uppbyggnaden av infrastmkturm. m. för oljeledningsverksamhet i anser statens energiverk atldessa möljligheter bör främjas även varvid Svenska kan spela en viktig roll. Norrlandsfondenanser alt utredningen borde ha utvecklat frågan om vUka effekter eventuellafynd av gas och olja utanför kan få på malmrörelsen och på näringshveti övrigt i malmfåltskommunema. Norrlandsfonden anser bl. a. att del bordefinnas möjligheter att träffa särskilda överenskommelser mellan berörda norska fyUcenoch malmfältskommunema. Avstor betydelse för turismen i Malmfålten är enligt ulredningen en förbättringav resmöjlighetema fill regionen. Kontakter har tagils med turistrådom möjlighelema atl få igång charterflyg till - dels från Siockholm,dels från kontinenten. turistråd är positiv tUl ett försök med chartertrafdjtiU området. Enligt turistrådet bör försöket omfatta en treårsperiod med början1985. Utredningen anser att särskilda medel bör ställas lill förfogande för ensådan salsning. Luftfartsverketoch kommun är posiliva till ulredningens förslag och påpekar all detkrävs betydande insatser när del gäller marknadsföring. Glesbygdsdelegalionenpåpekar alt kan fungera som transportmedel lill Malmfälten och bU eltviktigt komplement till charterflyget. Den begränsade salsning av och glesbygdsdelegationen initierade bleven stor framgång. Enökad satsning av turismen i Malmfälten fömtsätter också, enligt utredningen,ytterligare insatser. a. nämner ulredningen att viss fortsatt utbyggnadmåste ske på anläggningssidan för all fullgöra påbörjade salsningar i holell,slugbyar m.m. Olika slags kringaktiviteler bör utvecklas. Hemslöjden är ellexempel där turistnäringen indirekt kan betyda ökad sysselsättning. Enannan viklig fråga för turistnäringen är enligt utredningen utbildningen avpersonal. Ulredningen föreslår all utbildning för personal inom turistbranschenordnas anpassad till Malmfältens särskilda fömtsättningar. EnligtSÖ skulle de utbildningar inom turistnäringen ulredningen näm- 1984/85:115 356 nerkunna starta med hjälp av befintlig tim- och kursplan förturisthotellservice inom komvux. Vidare nämner SÖ all AMU anordnat ett antalolika ulbUdningar, bl. a. reslaurang och storhushåll, turistkurs, lifl-ochpistmaskinskötare, fjällförare och fjällguider för utbildning av personal tillturistbranschen i . SINDär positivt till utredningens förslag och menar atl möjlighelema till en ökadturism bör vara goda, inte minst tack vare den nya vägen mellan Kimna ochNarvik. Även SJ ser goda möjligheter till ökad turism. Genom de föreslagna ålgärdemai Malmfälten skapas förhoppningsvis den efterfrågan som behövs för att SJskall kunna köra hela chartertåg eller charter-vagngmpper i ordinarie tåg. SJser fram emot att få delta i turistsatsningarna i Malmfälten. 2.20 Särskildainsatser i kommun Ianslutning tiU malmfältsutredningens arbete har del på regeringens uppdragutarbetats ett särskUt utvecklingsprogram för kommun bl.a. mot bakgmndav återflyttningen från Malmfälten. Malmfällsutred-ningen/örc5/år att särskildamedel slälls tiU förfogande för insatser i varvid den i programmet föreslagnahanteringsordningen för stödel bör gälla. a. AMS, , delegationen för glesbygdsfrågor, Norbotiensläns landsting samt kommun ansluter sig till utredningens förslag attsärskilda insatser för Malmfålten även ska omfatta kommun. 2.21 Glesbygdsinsatseri och Kiuna kommuner Vissaav de åtgärder som föreslås i utvecklingsprogrammel för är också enligtutredningen lUlämpUga i GäUivares och Kimnas glesbygder. SmåskaUg industri, hanlverk,pälsdjursuppfödning, uppbyggande av famU-jejordbmk, bärodling, fiske är någraexempel ulredningen nämner, där effekter kan nås genom särskildaglesbygdsinsatser. Rennäringen är av stor omfattning i de båda kommunerna.Utredningen nämner några långsiktiga problem som måsle lösas inom näringen t.ex. iöretagsstmkturen, vidareförädlingen av renproduktema liksom kompletterandesysselsättning för samerna. Utredningen föreslår att särskilda resurser ställstill förfogande för glesbygdsinsatser av ovan angivet slag. Närdet gäller det fortsatta planeringsarbetet för sysselsättningsskapandeåtgärder i malmfåltskommunema är det, enligt lantbruksstyrelsen, viktigt attrennäringens intresse beaktas, speciellt när del gäller planering för turismoch torvutvinning. instämmer i att sysselsättningslägel är svårt i malmfältsområdel.Förbundet påpekar att samebyama/sameföre- Prop.1984/85:115 357 ningamamåste vara med i planeringen i etl tidigt skede för atl minskaintrångseffekterna. SÖ har fått i uppdrag avregeringen alt inventera, utarbeta och fastställa lim- och kursplaner föryrkesinriktad utbildning i glesbygd. Första rapporten har tillstäUtsindustridepartementet. Andra rapporten kommer atl färdigställas hösten -84. av de samordningsförslag ulredningen tar upp återfinns i rapporten. Delegationenför glesbygdsfrågor lämnar följande förslag lill glesbygdsinsatser i malmfåltskommunema: - Inrättande av försöksverksamhetmed gemensamma lokalkontor i de kommuner som utredningen berör. Exempel påverksamheter som kan ingå i sådana kontor är länsstyrelse, lantbmksnämnd,utvecklingsfond och hushåUningssällskap. - Intensifierad lokalrådgivningför att främja småföretagandet inom olika näringar. En sådan verksamhet kanutgå från ovan nämnda lokalkontor. - Försök med "kommunalaglesbygdsramar" i vilka resurser från olika samhäUssektorer samordnas.Glesbygdsinsatserna i Malmfälten och kommun kan utgöra sådana försök. Skolankan enligt utredningen spela en viktig roll när det gäller att förebygga ochUndra de ökade psykiska och sociala påfrestningar som situationen i Malmfälteninnebär. Särskild vikt bör läggas vid information och diskussion om vad somhänder i ett samhälle i omvandUng. Utredningenmenar också att skolan bör informera om hur man kan öka sina möjligheter påarbetsmarknaden genom utbildning, praktik m. m. Utredningen pekar också på behovelav en väl utbyggd och fungerande skolsocial verksamhet kuratorer,stödundervisning m.m. SÖdelar utredningens uppfattning om att skolan bör informera om hur man kanstärka sin situation på arbetsmarknaden. SÖ påpekar att della ligger i linjemed vad SÖ arbetat för . SÖ stöder också förslaget om behovet aven väl utbyggd och fungerande skolsocial verksamhet. SÖ understryker också atldel är särskilt angeläget att medel avsätts även för den elevsociala verksamheleninom AMU. Socialstyrelsenanser att det gäller "att utveckla angreppssätt som innebär att stukturellaproblem leder till etl ökat lokalt engagemang och inte ökade flyttningsrörelserfrån orten. Del ökar den sociala sammanhållningen och motverkarbefolkningsminskningen. På ökar det också fömtsättningama för attkostnaderna för utvecklingsarbetet kan hållas nere och att t. ex. utbUdningen inriklaspå den egna regionens behov. utbUdar sina ungdomar för landetsövriga regioner, främsl . Detta medför atl utbildningen slimulerarutflyttningen från i stället för utvecklingen i regionen". 1984/85:115 358 3 Genomförande och finansiering av projekten/insatserna i Malmfälten Ulredningensförslag om finansiering av insatser i Malmfållen dvs utnyttjande av ordinariemedel så långl som möjUgt samt ett samlat malmfältsanslag tillstyrks av bl. a.LO, AMS och i . AMS delar utredningens uppfattning atlstörre projekt bör prövas särskilt av regeringen och ej belasta ell sådant samlalmalmfållsanslag. AMS framhåller vidare all då medlen avser närings- ochregionalpolitiska insatser bör pengama anvisas över industridepartementelsbudget och ej avräknas anslagen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Statskontoretanser att "en omfördelning av arbetsmarknadspolitiska medel till meralångsiktigt sysselsättningsskapande åtgärder kan vara motiverat. börformema för finansiering och genomförande av kommersiella projekt övervägas.Någon form av privat investmentbolag med visst statiigt/kommunalt stöd kantänkas. Statliga förvaltningsprojekt kan tas fram fortlöpande iorganisationsutredningar genom stående direktiv om att pröva lokalisering tillMalmfälten/(ev andra områden). Den finansiella prövningen bör ske iden ordinarie budgetprocessen, dock med hänsyn tagen till evenluella lägresamhällsekonomiska kosinader i Norr-botten/Malmfålten". påpekar att om skaU handha medlen somanslås i ett samlat malmfältsanslag är det viktigt att lantbmksnämnden som rennäringsmyndighelär med i handläggningen av frågoma. Kirunakommun anser att en tidsmässig begränsning för ett samlat malmfaltsanslag liU1990 är en alltför korl tid. Vidare anser Kimna kommun "en lokalt förankradbeslutsordning som helt nödvändig mot bakgmnd av de erfarenheter som erhållilsav malmfaltsdelegationens framgångsrika arbete". Kiranakommun ser det också angeläget att det lokala arbetet med att utvecklanäringslivet i Malmfålten får fortsatt stöd i enlighet med intentionerna iutredningen. Liknande synpunkter har även inkommit från GäUivare kommun. Kimnakommun anser vidare alt erfarenhetema från visar vikten av ettaktivt utvecklingsarbete i kommunen för atl skapa ny sysselsättning i Malmfålten. Norrlandsfondenanser att näringslivet knappast kan stärkas via statliga bidrag. Projekl ulanen tradUionell företagsekonomisk lönsamhet medför endasl en kortsiktig lösningpå nuvarande problem. RRVanser atl ulredningens förslag i finansieUt avseende inte innebär några väsenlligaökningar av resursöverföringar till Malmfälten. Utredningens förslag får,enligt RRV, karaklären av förändringar på marginalen i ett redan existerandestödsystem som visat sig antingen otillräckligt eller i gmnden felaktigt föralt hantera de problem som området brottas med. 1984/85:115 359 RRVanser inte att de projekl som diskuleras i betänkandet kan bidra lill att underresten av seklet upprätthålla nuvarande sysselsättningsvolym och än mindreskapa en sådan sysselsättningsvolym som utan omfattande ytterligarestödinsatser långsiktigt kan bära upp nuvarande befolkning. Del hade enligt RRVsmening varil angeläget att ytterUgare utreda önskvärdheten och konsekvensema avolika framtida befolkningsutvecklingar för området. RRV påpekar vidare atl demycket specieUa förhållandena i området gör det motiverat att pröva nya ochokonventionella meloder för samhäUeliga ingripanden och förändringar i de näringsmässigafömtsättningama. I ett sådant arbete bör man även, enhgt RRV, vara öppen föratt införa eUer ändra regelsystem så att de anpassas lill områdetsförtsättningar. Som ett exempel nämner RRV arbetsfördelningen mellan statiiga,landstingskommunala och primärkommunala uppgifter kanske måste överges i Malntfältenom man långsiktigt ska kunna ge samhällsservice tiU de människor som kommeratt bo i Malmfälten. Några andra exempel RRV nämner är satsningar på exklusivaforsknings- och utvecklingsmiljöer för att locka tiU sig intresserad ochkompetent personal, en mer flexibel lönesättning inom den offenfliga sektom,inrättande av exklusiva utbildningslinjer samt lokaliseringsstöd inriktat påatt locka upp lek-nologiintensiv produktion inom angränsande teknikområden. AMStillstyrker förslaget att en delegation tillsätts efter dånuvarande malmfållsdelegationen upphör och som får arbeta vidare med ulvecklingeni Malmfålten. Enligt SIND är det önskvärt att uppgiftema hanleras inombefintliga, permanenla organ. Med tanke på de speciella problem som finns iMalmfälten bör enligt SINDs uppfattning berörda regionala organ ge särskUdprioritet åt insatser i malmfältskommunema. LOinslämmer i förslaget om en förlängning av malmfältsdelegationen men atl det fömtsätterett särskilt ramanslag för att delegationen skall kunna arbeta på samma sättsom hittiUs. Länsstyrelseni tån påpekar atl beslut om genomförande av förslagen fattas såfort som möjligt. pekar också på viklen av att etl kommandebeslut klart formulerar var genomförandeansvaret skall ligga för de olikaåtgärdsförslagen. 4 Egna förslag från remissinstanserna Någraremissinstanser har i samband med sina remissvar angående malmfältsutredningensbetänkande inkommit med egna förslag för alt främja ulvecklingen i Malmfälten. Vattenfallpåpekar i sitt remissvar atl ulredningen inte berört det föreslagnaaluminiumsmältverket i . Utredningen har inte heller tagil upp frågan omytterligare utbyggnad av vattenkraften. anser att en satsning pådessa områden skulle få betydande effekter på sysselsällning- 1984/85:115 360 Högskolani och förordar att Malmfålten blir provområde för enförkortad arbelslid. Högskolan föreslår att en grupp tillsätts med uppgift attundersöka fömtsättningama för en arbetstidsförkortning i Malmfälten. 1984/85:115 361 Anmälantill proposition om regional utveckling och utjämning I.TRANSPORTSTÖD M.M. 1 Inledning Engod transportförsörjning ger fömtsättningar för en balanserad befolknings- ochnäringslivsutveckling i landet. De belydande investeringar påkommunikationsområdet som görs medverkar också tUl all göra mndare.För atl åstadkomma mer likvärdiga transportfömtsättningar i skUda delar av landelhar statsmaktema strävat efter att utjämna transportkostnaderna iolika delar av landel. har som en följd härav ettgodstransportstöd funnits för landets nordliga delar. Transportstödeti dess nuvarande form innebär att bidrag lämnas tiU transporter somsker på jämväg eller på landsväg i yrkesmässig trafik. Sjötransporter ärdäremot undantagna. Stöd ges för transporter från, tUl och inom ett stödområdesom utgörs av utom vissa delar av samt delar avVärmlands och . Stödområdet är indelat i fem transportstödszoner. Den vammässigaavgränsningen av stödel är inrikiad på helfabrikat och mera bearbetadehalvfabrikat. Den gäller vissa skogsindustriella produkter, jäm- ochstålprodukter, varor inom verkstadsindustrin, plast-, textU- och läderindustrin,kemiska industrin, byggnadsmaterialinduslrin samt jordbmks- och livsmedelsprodukler. Transportstödetomfåtlar även transporter av vissa råvaror och halvfabrikat tiU orter inomstödområdet (intransportslöd). Intransportstödet inriktas på vissa näringsgrenarför vilka en reducering av transportkostnaderna i särskild grad stimulerarproduktion och sysselsättning inom slödområdet. Transportstödetlämnas med 10 till 50 procenl av nettofraktkoslnaden beroende påtransportsträckans längd och stödzon. Av administrativa skäl finns vissabegränsningar för stödet. Sålunda krävs all en enskild sändning 1984/85:115 362 skallväga och all den sökandes bidragsgmndande transportkostnaderunder ett kalenderår skall uppgå till . Denregionalpolitiska ulredningen behandlar i sitt betänkande (SOU 1984:74)Regional utveckling och mellanregional uljämning frågan om transportstöd.Utredningen anser därvid all del nuvarande godslransportstödel är ett viktigtmedel för alt siödja och utveckla näringslivel inom skogslänen. mening bör därför del nuvarande stödel behållas med i huvudsakoförändrad utformning. Utredningens överväganden om transportstödet haremellertid föranlell förslag till förändringar i två avseenden. Fördet första bör godslransportstödel förändras så att likställighet åstadkommesmellan olika transportslag och transportvägar. Den fråga som utredningensärskilt haft all överväga i detta avseende gäller ell eventuellt stöd ocksåtill sjötransporter. Enligt utredningens mening finns del inte skäl att införaett särskilt slöd tiU sjötransporter. För alt åsladkomma deneftersträvansvärda likställigheten mellan fartygs- och landtransporter börtransportstödet i stället ändras så att det skapas balans mellan alternativenatt skeppa gods via hamnar vid väst- och sydkusten resp. vid nortlandskusten. Fördet andra anser utredningen att godstransportstödet bör kompletteras med ettstöd till företagens persontransporter. Ulredningen framhåller betydelsen av atlminska de norrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter medsödra och och utian-det. För att underlätta etablering avkontakter bör kompensation i viss utsträckning lämnas för persontransportkostnadermed flyg. Denregionalpolitiska utredningens förslag och remissyttranden över dessasammanfattas i bilaga 1.2. Malmfältsulredningenföreslår i betänkandet (Dsl 1984:9) Framtid i Malmfålten ett system med nolltaxaför datakommunikation till och från Malmfålten. I prop.1984/85:100 bil. 8 (sid. 128, f) har regeringen föreslagit alt, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, tiU Transportstöd för m. m.för /86 anvisa . Jag anhåller nu om att få ta uppdenna fråga. Sammanfattningav mina bedömningar: Det nuvarande godslransportstödel för järnvägs- ochlastbilstransporter bibehåUs oförändrai. Utredningsförslag:Regionalpolitiska utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med mitlförslag. För att finansiera införandet av ell person- 1984/85:115 363 transportstödföreslås dock att ingel företag inom slödområdet skall kunna erhålla mer än 3milj. Remissinstanserna:AUmänt omvittnas all del nuvarande godstransportslödet är elt verksamt medelför alt stödja näringslivels utveckling i de norra delarna av landet. En bredmajoritet förordar därför atl transportstödet bibehålls oförändrat. Från enskUdaremissinslanser framförs dock önskemål om utvidgningar av stödområdets södragräns liksom att vissa kommuner bör föras till en annan stödzon med högrebidragsprocent. Negativ till transportstödet är riksrevisionsverkei somförordar alt stödet avskaffas. Den föreslagna besparingen genom en maximeringav statsbidraget avvisas av en klar majoritet av remissinslanserna somolämplig. Minabedönmingar: Det regionalpolitiska godstransportstödet infördes år 1971.Motiven för stödets införande var bl.a. att stalsmaklema såg del som enangelägen regionalpolitisk uppgift att i olika hänseenden ge näringshvet iNorrland och angränsande delar av stödområdet möjligheter atl driva sinverksamhet under fömtsättningar, som mer liknar dem som gäller för näringsliveti andra delar av landet. Det gällde bl. a. på transportområdet, där högrefraktkostnader till följd av de långa transportavstånden kan framstå som enhämmande faktor, när del gäller näringslivets utveckling. Ett transportstödansågs vara ett lämpligt medel för all försöka minska de kostnadsmässigaolägenheter, som följer med de slora avstånden inom slödområdet. Transportstödethar efter iirförandet förändrats i ohka avseenden. Dess effekter har ocksåutvärderats. Genom försorg gjordes en utvärdering, somvisade att transportkostnaderna har en väsenllig belydelse för lokalisering ochsysselsättning och ätt transportstödet har hafl en posiliv effekt på företageninom stödområdet och därmed har varit ett verksami regionalpolitiskt medel. Närdet gäller transportkostnaderna konstaterades i utvärderingen att dessakostnaders andel av saluvärdet för företagen inom stödområdet genomsnittiigtvar högre än för näringslivel i södra och . Enligtutvärderingen kunde också läsas ut att transportkostna-dema utgjorde enavgörande faktor när det gällde frågan om etablering inom en viss region. Utvärderingengav vidare vid handen all siödet också fortsättningsvis borde kunna användassom ett effektivi regionalpolitiskt medel för alt utjämna de - på gmnd avtransportavstånden - negativa effekterna för stödområdet vad gäller produktion,vamutbyte och transporter jämfört med södra och . Utredningensbetänkande och remissytlrandena i anledning av delta bestyrker också de godaerfarenheterna av det hittUlsvarande transportstödet. Allmänt konstateras attstödet bl.a. innebär att de avståndsmässiga 1984/85:115 364 olikhetersom gäller för produktion i olika delar av landet utjämnas. Därigenom har detnorrländska näringslivets konkurrenskraft stärkls. Motdenna bakgmnd delar jag utredningens uppfattning om transportstödets belydelsesom etl verksamt medel att stödja näringslivets utveckling i de norra delarnaav landet. Transportstödet bör därför bibehållas med den inriktning ochomfattning som f n. gäller. Jag har inte heller funnit några avgörande motivför all förändra gällande regler eUer stödområdets avgränsning och indelningeni olika stödzoner. Vad gäller ulredningensförslag tUl besparing genom atl maximera stödet tUl 3 milj. kr. per företag,delar jag de erinringar som en bred remissopinion framfört. Fömtomadministrativa avgränsningsproblem sammanhängande med vad som skall menas med"förelag", kan förslaget ge olämpliga regionalpoUtiska effekler. Ivissa fall betalar t. ex. större företag i frakten förtransporter från tiUverkare och underleverantörer inom stödområdet och sökerdärför fraktbidrag. Om stöd till sådana företag beskärs skulle detta kunna slå tiUbakamot de småföretag som är underleverantörer genom all nya underleverantörerväljs närmare sammansättningsenheterna och därmed utanför stödområdet. Mittförslag: För att åstadkomma en mer likvärdig valsituation mellan transportermed landtransportmedel och fartyg bör anslutande landlransporter av sågade,hyvlade och på annat sätt bearbetade trävaror tiU hamnar längs nortlandskustenoch i Vänem och oavsett transportsträckan bli bidragsberättigande.Transportstöd skaU härvid lämnas med den procentsals som gäller för den längstatransportsträckan i resp. transportslödszon.